text:
240/2015. (IX. 8.) Korm. rendelete a természetes személyek adósságrendezési eljárásában a Családi Csődvédelmi Szolgálat és a családi vagyonfelügyelő részletes feladatairól.
A Kormány a  természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015.  évi CV.  törvény 106.  § (1)  bekezdés h) és i)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET 1. A Családi Csődvédelmi Szolgálat általános feladatai
1. § A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvényben (a továbbiakban: Are. tv.) szabályozott
adósságrendezési eljárásban a Családi Csődvédelmi Szolgálat (a továbbiakban: CsSz) központi szerve, a CsSz területi
szervei és az  általuk kijelölt családi vagyonfelügyelők feladata az  Are. tv.-ben meghatározott adósságrendezési
eljárások alábbi céljainak elősegítése:
a) méltányos adósságrendezés, az adós és hitelezői érdekeinek közelítésével,
b) az adós és hitelezői közötti konszenzus előtérbe helyezése,
c) együttműködés az eljárás szereplői között,
d) az adós fizetési fegyelmének megkövetelése,
e) az adós, adóstárs pénzügyeinek, gazdálkodásának ellenőrzése,
f ) a bírósági adósságrendezési egyezség és a bírósági határozatok végrehajtásának ellenőrzöttsége,
g) az adós személyi és vagyoni körülményeire alapozó egyediesített adósságrendezés,
h) a visszaélési lehetőségek megelőzése, a kötelezettség megszegésének szankcionálása,
i) szabályozott és dokumentált eljárásrend.
2. § (1) A CsSz központi szerve
a) a  természetes személyek adósságrendezési eljárásaival összefüggésben a  lakosság számára a  tájékoztatási
feladatokat lát el,
b) kormányzati honlapján közzéteszi az eljárással összefüggő tudnivalókat.
(2) A  CsSz központi szerve alakítja ki és a  honlapján közzéteszi az  adósságrendezési eljárás kezdeményezéséhez,
valamint az adatváltozások bejelentéséhez szükséges kérelem és annak mellékletei formanyomtatványait, továbbá
tájékoztatást ad arról, hogy a formanyomtatványok igénybevétele milyen eljárási cselekményeknél kötelező. A CsSz
központi szerve a formanyomtatványok (a továbbiakban: űrlap) kitöltéséhez útmutatót is közzétesz.
(3) A  CsSz központi szerve az  ügyfélkapus regisztrációval rendelkező személyek számára 2015. október 1-jétől
az  űrlapok kitöltéséhez informatikai formai ellenőrzést végző számítástechnikai program elérését teszi lehetővé
a honlapján.
(4) A  CsSz központi szerve az  adósságrendezési eljárásban a  kérelmek benyújtásával, a  jogok gyakorlásával és
a kötelezettségek teljesítésével kapcsolatosan a leggyakoribb kérdésekre vonatkozóan rendszeresen információkat
tesz közzé, közérthető és szemléletes módon mutatja be a hiánypótlásra vonatkozó tudnivalókat.
(5) A  CsSz központi szerve működteti az  Are. tv. 25.  § (4)  bekezdése és 39.  § (1)  bekezdése szerinti hirdetményi
rendszert, ide értve az  aktív hirdetményekből történő keresést támogató informatikai segédprogramokat
is. A  keresőprogram elindításakor figyelmeztetés jelenik meg az  adatok Are. tv. 25.  § (6)  bekezdése és 39.  §
(4) bekezdése szerinti célhoz kötött felhasználásának követelményéről és a jogosulatlan adatkezelés és adatgyűjtés
jogkövetkezményeiről.
3. § (1) A  CsSz központi szerve közzéteszi a  CsSz honlapján a  CsSz területi szerveinek nevét, elérhetőségét. A  CsSz
honlapjára történő hivatkozást a kormányzati honlapon is el kell helyezni.
(2) A CsSz központi szerve az igazgatási szolgáltatási díjak, valamint az Are. tv. 88. §-a szerinti nyilvántartásba-vételi díj
és követeléskezelési díj befizetéséhez a honlapján közzéteszi a kincstári pénzforgalmi számlaszámát.
(3) Az Are. tv. 11. § (2) bekezdés a) pontja szerinti tájékoztatási feladatokat a CsSz központi szerve látja el, ebből a célból
a  honlapján közzéteszi a  CsSz központi és területi szervei közötti feladatkör-megosztásra vonatkozó és a  területi
szervek illetékességének meghatározásához szükséges információkat.
(4) Az  Are. tv. 11.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti feladatok közül a  papíralapú és az  elektronikus iratnyilvántartásra,
az  iratok biztonságos tárolására, kezelésére, archiválására a  CsSz központi szerve országosan egységes, integrált
informatikai rendszert működtet.
(5) A  CsSz területi szerve látja el az  illetékességébe tartozó ügyekben az  adósságrendezési eljárásban részt vevő
személyekkel és szervezetekkel történő kapcsolattartás ügyviteli és szervezési feladatait, az  iratok kezelését,
rendszerezését.
4. § Ha e  rendelet a  CsSz illetékes területi szervéről rendelkezik, azon az  adósnak, adóstársnak az  adósságrendezési
eljárás kezdeményezésekor a  lakcímnyilvántartásban szereplő, bejelentett lakóhelye – magyarországi lakóhely
hiányában magyarországi tartózkodási helye – szerint illetékes területi szervet kell érteni. Ez  a  szabály irányadó
akkor is, ha az adós lakóhelye vagy magyarországi tartózkodási helye megváltozik.
5. § A bíróságon kívüli és a  bírósági adósságrendezési ügyek iratanyagának megőrzéséről, digitalizálásáról,
archiválásáról, valamint az  Are. tv.-ben, más jogszabályban és az  iratkezelési szabályzatban, jogszabályban
meghatározott határidő elteltével történő selejtezéséről a CsSz illetékes területi szerve gondoskodik.
6. § Az adósságrendezéssel összefüggő, az Are. tv. 26. §-ában meghatározott kötelezettségeknek az adós, adóstárs általi
megszegése esetén – az  erre utaló tények, körülmények megjelölésével és a  bizonyítékok csatolásával – a  CsSz
illetékes területi szervét kell írásban megkeresni. A bírósági eljárás kezdeményezése érdekében a CsSz területi szerve
intézkedik.
2. Az adósságrendezési nyilvántartással összefüggő feladatok 7. § (1) Az  adósságrendezési nyilvántartásba (a  továbbiakban: ARE nyilvántartás) történő bejegyzés és a  bejegyzett
adatok javítása, kiegészítése a  CsSz illetékes területi szerve – bírósági adósságrendezési eljárás alatt a  családi
vagyonfelügyelő – feladata. Az  ARE nyilvántartásba történő bejegyzéssel egyidejűleg szkennelt vagy digitalizált
formában fel kell tölteni a bejegyzés alapjául szolgáló határozatot vagy más dokumentumot is az ARE nyilvántartás
dokumentumtárába.
(2) Az  ARE nyilvántartásba történő bejegyzéssel összefüggő hozzáférési jogosultságokra, az  adatok feltöltésének
ellenőrzésével, a  hibajavításokkal összefüggő eljárásrendre, az  ARE nyilvántartás adatainak jogszabályban
meghatározott idő elteltével történő archiválására a CsSz központi szerve módszertani ajánlást ad ki.
(3) Az ARE nyilvántartásban az adósságrendezési eljárásra, az adósra, adóstársra és az adós mellett az adósságrendezési
eljárásban kötelezettséget vállaló egyéb kötelezettre vonatkozó adatok és a  dokumentumok törlése – a  CsSz
illetékes területi szervének kezdeményezése alapján – a CsSz központi szervének feladata.
(4) A  bíróságon kívüli és a  bírósági adósságrendezési eljárásban a  központi hitelinformációs rendszerről
szóló 2011.  évi CXXII.  törvény (a  továbbiakban: KHR tv.) Melléklet II. fejezet 1.  pont 1.1. és 1.6.  alpontjában
meghatározott adattartalmat – a  10.  § (3)  bekezdése szerinti eltéréssel – 5 munkanapon belül kell teljesíteni,
a  központi hitelinformációs rendszert (a  továbbiakban: KHR) működtető pénzügyi vállalkozás által megállapított
adatszerkezetben.
3. A hitelezők biztosítékaival összefüggő rendelkezések 8. § (1) A hitelezői követelésnek az óvadék tárgyából az Are. tv. 27. §-a alapján történő közvetlen kielégítése esetén
a) bíróságon kívüli adósságrendezés esetén a CsSz adós lakóhelye szerint illetékes területi szervét,
b) bírósági adósságrendezési eljárás esetén a családi vagyonfelügyelőt
kell az óvadék jogosultjának 8 napon belül írásban értesítenie.
(2) Az értesítésben meg kell jelölni az óvadékkal biztosított követelést, az óvadék tárgyának értékét és az elszámolást
követően az adóst megillető összeget.
(3) Ha az  adós az  elszámolással nem ért egyet vagy az  óvadék tárgyából történő kielégítés jogszerűségét vitatja,
ezt az  igényét külön peres eljárás keretében érvényesítheti, és erről a  CsSz illetékes területi szervét – bírósági
adósságrendezés esetén pedig a családi vagyonfelügyelőt – értesíti.
(4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti értesítésre, illetve a (3) bekezdés szerinti eljárás megindítására és jogerős befejezésére
vonatkozó iratokat az ARE nyilvántartás dokumentumtárába fel kell tölteni.
4. A hatósági nyilvántartásokkal összefüggő rendelkezések 9. § Az adósságrendezési eljárásra vonatkozó tények – Are. tv. 26. § (5) bekezdésében, valamint 35. § (7) bekezdésében
említett – közhiteles nyilvántartásokba történő bejegyzése és törlése iránt a CsSz illetékes területi szerve intézkedik.
II. FEJEZET
BÍRÓSÁGON KÍVÜLI ADÓSSÁGRENDEZÉSI ELJÁRÁS 5. Az adósságrendezés főhitelezőnél történő kezdeményezésével összefüggésben a KHR-be történő
adatszolgáltatással összefüggő feladatok
10. § (1) A KHR tv. 2. § (1) bekezdés f ) pont 6. alpontja szerinti referenciaadat-szolgáltatói feladatokat a CsSz központi szerve
a CsSz területi szervei útján látja el.
(2) A  CsSz központi szerve – az  Are. tv. 17.  § (7)  bekezdése alapján a  KHR részére történő adatszolgáltatás céljából –
a KHR-t működtető pénzügyi vállalkozás által rendszeresített formanyomtatványt közzéteszi a pénzügyi intézmények
számára, és ebben tájékoztatást ad a kitöltés technikai feltételeiről is. A formanyomtatványt és az annak kitöltéséhez
szükséges tudnivalókat a  CsSz központi szerve közzéteszi azon az  internetes felületén is, ahová a  központi
hitelinformációs rendszerbe történő továbbítás céljából a  pénzügyi intézmények feltöltik az  adósságrendezés
kezdeményezésével összefüggő adatokat.
(3) A  pénzügyi intézménytől az  Are. tv. 17.  § (7)  bekezdése alapján kapott adatot a  CsSz referenciaadat-szolgáltatói
feladatokat ellátó központi szerve elektronikus úton, az  adat beérkezésétől számított 3 munkanapon belül
továbbítja a  KHR-t működtető pénzügyi vállalkozás részére, a  KHR tv.-ben meghatározott adattartalommal,
a  (2)  bekezdésben említett formanyomtatványon és a  KHR-t működtető pénzügyi vállalkozás által megállapított
adatszerkezetben.
6. Az adósságrendezés iránti kérelem és mellékleteinek a Családi Csődvédelmi Szolgálat általi
megvizsgálása
11. § (1) Ha az  adósnak nincs főhitelezője, és az  Are. tv. 22.  § (2)  bekezdése szerint benyújtott kérelmét nem a  lakóhelye
szerinti CsSz területi szervénél nyújtja be, a területi szerv az adós értesítése mellett haladéktalanul intézkedik az ügy
áttétele iránt az illetékes CsSz területi szervhez.
(2) Az adósságrendezés iránti kérelem és mellékletei Are. tv. 22. § (3) bekezdés, és Are. tv. 23. § szerinti megvizsgálását
a  CsSz illetékes területi szerve végzi, és ő teljesíti az  Are. tv. 23.  § (2)  bekezdése szerinti értesítést a  főhitelező
pénzügyi intézmény részére – postai úton és egyidejűleg faxon vagy elektronikus úton szkennelve is – továbbá
postai úton az adósnak is megküldi a vizsgálatok lefolytatásáról szóló igazolást.
(3) Az Are. tv. 24. §-a szerinti környezettanulmány elvégzésében a természetes személyek adósságrendezési eljárásában
az  adósra, adóstársra vonatkozó környezettanulmány elvégzésével összefüggő szabályokról szóló miniszteri
rendeletben meghatározott CsSz területi szerv közreműködik, az említett jogszabályban meghatározott eljárásrend
szerint.
(4) Ha az adós, az adóstárs a CsSz illetékes területi szervénél írásban bejelenti, hogy az adósságrendezési eljárás iránti
kérelmet visszavonja, és csatolja az  arra vonatkozó igazolást, hogy erről az  egyéb kötelezetteket is értesítette,
a CsSz területi szerve az adósságrendezési eljárás iránti kérelem visszavonására vonatkozó kérelmet – az eljárással
összefüggő iratokkal együtt – haladéktalanul továbbítja az illetékes bírósághoz.
(5) Ha a CsSz illetékes területi szervének az Are tv. 23. §-a szerinti vizsgálata – így különösen a KHR adatbetekintés vagy
KHR adatszolgáltatás – azzal az eredménnyel jár, hogy az adós az adósságrendezési eljárás megindítása érdekében
már korábban másik kezdeményezést is benyújtott, és az  adósságrendezés kezdeményezésének joghatása
beállt, a  CsSz területi szerve az  ezt igazoló okiratot az  adósságrendezési eljárással összefüggő iratokkal együtt
haladéktalanul továbbítja az illetékes bírósághoz.
(6) A  (4) és (5) bekezdés, továbbá az Are. tv. 25. § (1) bekezdése szerinti esetekben a környezettanulmány elkészítése
iránt csak akkor kell intézkedni, ha a  bíróság az  adósságrendezési eljárás kezdeményezése iránti kérelmet nem
utasította el vagy az eljárást megszüntette.
7. A hirdetményi rendszerrel összefüggő feladatok 12. § (1) Az Are. tv. 25. § (4) bekezdése szerinti hirdetményben közzé kell tenni az adós lakóhelye szerint illetékes CsSz területi
szerv nevét, címét, elektronikus és postai elérhetőségét is.
(2) A 2. § (5) bekezdésében meghatározott hirdetményi rendszerben a hirdetmények szövegének közzététele, valamint
– az  adósságrendezés iránti kérelmet elutasító jogerős bírósági végzésre tekintettel – a  hirdetmény szövegének
a CsSz honlapjáról történő eltávolítása és a korábbi hirdetmény visszavonásáról szóló hirdetmény közzététele iránt
a CsSz illetékes területi szerve intézkedik.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti hirdetményi állományban az  adósra, adóstársra vonatkozó hirdetmények gyűjtése iránti
megkereséseket a  jogosultság igazolásával – közigazgatási szerv, bíróság, közjegyző és más jogszabályban
feljogosított állami vagy önkormányzati szerv esetén a  feladatkör és az  adatkérés jogalapjának megjelölésével –
a CsSz illetékes területi szervéhez kell benyújtani. A megkeresés teljesítése, illetve a betekintés biztosítása ingyenes.
A megkeresésekre és azok teljesítésére vonatkozó adatokat a CsSz területi szerve nyilvántartja.
(4) Az Are. tv. 25. § (5) bekezdése szerinti archív hirdetményi adatállományban az Are. tv. 29. § (3) bekezdése szerinti
visszavonó hirdetményt is el kell helyezni, a visszavonó hirdetmény közzétételétől számított 30. napon belül.
(5) A hirdetményt az archív hirdetményi állományból törölni kell
a) az Are. tv. 25. § (5) bekezdés szerinti 10 éves időszak lejártának utolsó napján,
b) a (4) bekezdésben említett visszavonó hirdetmény archív állományba helyezésétől számított 10 éves időszak
utolsó napján.
 (6) Az archív hirdetményi állományból történő törlés iránt – a CsSz illetékes területi szerve kezdeményezésére – a CsSz
központi szerve intézkedik. 8. Folyamatban lévő végrehajtási eljárásokkal és végrehajtáson kívüli zálogértékesítésekkel
összefüggő feladatok
13. § (1) Az  Are. tv. 28.  § (1), (2) és (4)  bekezdése szerinti, a  végrehajtást foganatosító szerv részére történő bejelentési
kötelezettség teljesítése a CsSz illetékes területi szervének feladata, amelyet az Are. tv. 25. § (4) bekezdése szerinti
hirdetmény közzétételével egyidejűleg tesz meg postai úton, és – amennyiben az  adat rendelkezésére áll –
egyidejűleg faxon és szkennelve elektronikus levélben is.
(2) A  CsSz illetékes területi szerve az  (1)  bekezdésben meghatározott módon értesítést küld az  Are. tv. 28.  §
(4)  bekezdése szerint bírósági végrehajtáson kívüli értékesítést végző zálogjogosultnak, kivéve, ha hivatalos
tudomása van arról, hogy az adós a bejelentést már megtette.
(3) Az adósságrendezési eljárásban felhívás ellenére részt nem vevő Are. tv. 5. § 18. pontja szerinti egyéb kötelezettel
szemben az  Are. tv. 28.  § (3)  bekezdése szerint folytatódó végrehajtások során behajtott összegekről szóló
tájékoztatást a végrehajtást kérő
a) az Are. tv. 4. § (5) bekezdés szerinti követelmények szerint elektronikus úton, vagy
b) postai úton és szkennelt elektronikus levélben vagy faxon küldi meg a CsSz illetékes területi szervének.
(4) A  (2) bekezdés szerinti értesítésben meg kell jelölni az adós és az egyéb kötelezett természetes személyazonosító
adatait, és annak az adósságrendezési eljárásnak az ARE nyilvántartás szerinti ügyazonosítóját, amelyben az egyéb
kötelezett nem élt a részvétel lehetőségével.
9. Intézkedések az adós halála esetén 14. § Ha az adós az adósságrendezés kezdeményezésének benyújtását követően meghal és nincs adóstárs, a bíróságon
kívüli adósságrendezési eljárás félbeszakad, az  adósságrendezés kezdeményezésének joghatásai fennmaradnak,
a  jogosult az  óvadékból történő kielégítési jogát nem gyakorolhatja. Az  ügygondnok kirendelése iránt a  CsSz
illetékes területi szerve keresi meg a bíróságot.
10. Bíróságon kívüli adósságrendezési megállapodás 15. § A CsSz illetékes területi szerve a  főhitelező Are. tv. 30.  § (8)  bekezdése szerinti értesítése alapján jegyzi be
a  bíróságon kívüli adósságrendezési megállapodással összefüggő adatokat az  ARE nyilvántartásba és tölti fel
a megállapodást digitalizált formában az ARE nyilvántartás dokumentumtárába.
11. Sikertelen bíróságon kívüli adósságrendezés 16. § (1) A CsSz illetékes területi szerve végzi
a) a bíróságon kívüli adósságrendezés Are. tv. 25. § (2) bekezdése szerinti sikertelen kezdeményezése tényének,
valamint a  bíróságon kívüli adósságrendezés Are. tv. 31.  §-a szerinti sikertelen lefolytatása tényének
ARE nyilvántartásba történő bejegyzésével,
b) az  ARE nyilvántartásba történő bejegyzésről az  Are. tv. 31.  § (3)  bekezdésében felsorolt szervezetek, illetve
személyek értesítésével, valamint
c) a  sikertelenül kezdeményezett vagy a  sikertelenül lefolytatott bírósági adósságrendezés
következményeképpen az  adós kérelmének, a  kérelem mellékleteinek az  illetékes bíróság részére történő
megküldésével
összefüggő feladatokat.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti esetekben a CsSz illetékes területi szerve az Are. tv. 31. és 39. §-a alkalmazásával – a bírósági
adósságrendezési eljárás megindításával összefüggő hirdetmény közzétételével egyidejűleg – az  adós bírósági
adósságrendezési eljárás iránti kérelmét és mellékleteit, a  családi vagyonfelügyelő kijelölését tartalmazó okiratot,
továbbá az  ARE nyilvántartás bejegyzéseiről szóló kivonatot és a  bejegyzés alapjául szolgáló dokumentumokat
az Are. tv. 31. § (5) bekezdésében meghatározott módon küldi meg az illetékes bíróság részére.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  hirdetményben a  CsSz központi szerv erre a  célra nyitott kincstári számlájának
számát kell megadni a nyilvántartásba vételi díjak befizetéséhez, és fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az átutaláskor
az  adósságrendezési ügy ARE nyilvántartás szerinti ügyazonosítóját és a  befizetés jogcímét kell megadni
a közlemények rovatban.
III. FEJEZET
BÍRÓSÁGI ADÓSSÁGRENDEZÉSI ELJÁRÁS 12. A családi vagyonfelügyelővel összefüggő szabályok
17. § (1) A  családi vagyonfelügyelő és annak helyettese kijelölése iránt a  CsSz területi szerve intézkedik, ennek során
figyelembe veszi a  kijelölésre kerülő személyek ügyterhelését. A  családi vagyonfelügyelő kijelöléséről a  bíróság
számára küldött értesítést a  CsSz illetékes területi szervének vezetője írja alá. Az  értesítésben ügyszámként
az  adósságrendezési ügy ARE nyilvántartás szerinti ügyazonosító számát kell megadni. A  bíróság számára meg
kell küldeni a családi vagyonfelügyelő, annak helyettese és a szakmai munkacsoport tagjai összeférhetetlenségi és
titoktartási nyilatkozatát is.
(2) A családi vagyonfelügyelő kijelölésével egyidejűleg kell intézkedni a családi vagyonfelügyelő feladatellátását segítő,
az Are. tv. 14. §-a szerinti szakmai munkacsoport felállításáról is. A szakmai munkacsoport egyidejűleg több családi
vagyonfelügyelő feladatellátását is támogathatja.
(3) A családi vagyonfelügyelő és a szakmai munkacsoport tevékenységének közvetlen irányítása a CsSz területi szerve
vezetőjének feladata, a CsSz központi szerve szakmai felügyelete mellett.
(4) A  családi vagyonfelügyelő és helyettese kijelöléséről, az  említett személyek közös postai, fax és elektronikus
levelezési elérhetőségéről, az  adott adósságrendezési ügyre vonatkozó ügyszám megjelölésével a  CsSz területi
szerve tájékoztatja az  ismert hitelezőket és az  adósságrendezési eljárásban kötelezettséget vállaló egyéb
kötelezetteket is.
(5) Az  Are. tv. 12.  § (3)  bekezdés szerinti elektronikus adatszolgáltatás teljesítése a  CsSz illetékes területi szervének
feladata.
18. § (1) A családi vagyonfelügyelő és helyettese számára a CsSz területi szerve olyan ügyrendet alakít ki, hogy a helyettes
a  családi vagyonfelügyelő akadályoztatása esetén jár el önállóan, egyébként a  családi vagyonfelügyelő számára,
annak irányítása mellett végez előkészítő tevékenységet.
(2) A családi vagyonfelügyelő visszahívása esetén a helyettes visszahívásáról akkor kell intézkedni, ha
a) a kizárási ok az ő személyével összefüggésben is fennáll,
b) ha a jogszabálysértő tevékenység, illetve a mulasztás az ő tevékenységének is betudható, vagy
c) a helyettes tartósan keresőképtelen vagy más rendkívüli ok miatt nem tudja a feladatát ellátni.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  CsSz területi szerve a  kijelölést visszavonja, és ennek megfelelően módosítja
az  adott ügyre vonatkozóan a  családi vagyonfelügyelői kijelölést, és azt haladéktalanul megküldi a  bíróságnak,
az ismert hitelezőknek és az adósságrendezési eljárásban kötelezettséget vállaló egyéb kötelezetteknek.
13. Bírósági adósságrendezési eljárással összefüggő hirdetmény 19. § (1) Az Are. tv. 39. §-a szerinti, a bírósági adósságrendezési eljárás elrendelésével összefüggő hirdetményben közzé kell
tenni az adós lakóhelye szerinti illetékes CsSz területi szerv elektronikus és postai elérhetőségét is.
(2) A hirdetmény szövegének a 2. § (5) bekezdése szerinti hirdetményi rendszerben történő közzététele, a hirdetmény
szövegének a CsSz honlapjáról történő eltávolítása iránt a családi vagyonfelügyelő intézkedik.
(3) Ha a  bírósági adósságrendezési eljárást a  bíróság megszünteti, a  családi vagyonfelügyelő a  végzés jogerőre
emelkedésétől számított 8 napon belül intézkedik a  hirdetmény szövegének a  honlapról történő eltávolítása, és
az archív hirdetményi dokumentum-állományba történő áthelyezése iránt.
(4) A  bírósági adósságrendezési eljárásban az  Are. tv. 39.  § (1)  bekezdése alapján közzétett hirdetmény CsSz
honlapról az  Are. tv. 39.  § (3)  bekezdése szerinti öt éves időszak leteltét követő eltávolítása és archív hirdetményi
adatállományba történő elhelyezése a  családi vagyonfelügyelő – a  családi vagyonfelügyelő megbízatásának
megszűnését követően a CsSz illetékes területi szerv – feladata.
14. Végrehajtási eljárásokkal összefüggő intézkedések 20. § A családi vagyonfelügyelő az  Are. tv. 43.  §-a szerinti értesítéssel egyidejűleg a  végrehajtást foganatosító
hatóságot értesíti, és felkéri arra, hogy 5 napon belül szolgáltasson adatot az adóssal, adóstárssal, kezessel, illetve
zálogkötelezettel szemben folyamatban lévő, és az  Are. tv. értelmében felfüggesztésre kerülő végrehajtási eljárás
során lefoglalt vagyonról, követelésekről, az adós részére folyósításra kerülő juttatásokra vonatkozóan a  levonások
folytatásának leállításáról, az  adós számláira vonatkozóan a  megterhelések leállításáról, a  végrehajtást kérőnek ki
nem fizethető, a végrehajtói letéti számlán kezelt összegekről, a bírósági letétben kezelt eszközökről és az Are. tv.
43. §-a alapján foganatosított értékesítésekről.
15. Az adós halála a bírósági adósságrendezés alatt
21. § (1) Ha az  adós meghal és nincs adóstárs, a  családi vagyonfelügyelő az  Are. tv. 42.  § (4)  bekezdése szerinti bejelentés
kézhezvételétől számítva haladéktalanul értesíti a  hitelezőket arról, hogy a  bírósági adósságrendezési eljárás
az  adós halála miatt félbeszakadt, de az  adósságrendezés kezdeményezésének joghatásai a  bíróság döntéséig
fennmaradnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételétől az óvadékkal biztosított követelés jogosultja az óvadékból történő
kielégítési jogát nem gyakorolhatja.
(3) Az  ügygondnok kirendelése iránt a  családi vagyonfelügyelő az  (1)  bekezdés szerinti intézkedésekkel egyidejűleg
keresi meg a  bíróságot, és tájékoztatást ad a  CsSz központi szervének azon kincstári számlaszámáról, ahonnan
az ügygondnok díja és a költségtérítése kifizetésre kerül.
(4) A  bíróság által kirendelt ügygondnok átveszi az  adóst az  adósságrendezési eljárásban megillető értesítéseket,
küldeményeket, ezeket a  családi vagyonfelügyelő számára bemutatja, de nem jogosult az  adós nevében
jognyilatkozat megtételére, az adós vagyonával, pénzeszközeivel történő rendelkezésre.
16. Eljárás megszüntetésének kezdeményezése 22. § Az Are. tv. 7. § (4) bekezdése szerinti vagy más olyan esetben, amikor az adósságrendezési kérelem elutasításának
vagy az adósságrendezési eljárás megszüntetésének van helye,
a) az adósságrendezés iránti kérelem elutasítását a CsSz területi szerve,
b) az adósságrendezési eljárás megszüntetését a kijelölt családi vagyonfelügyelő
kezdeményezi az illetékes bíróságnál.
17. A bírósági adósságrendezési eljárás lezárásával összefüggő intézkedések
23. § A bírósági adósságrendezési eljárás lezárásával összefüggő, a  KHR tv. Mellékletének II. fejezet 1.  pont
1.6. alpontjában meghatározott adatot a családi vagyonfelügyelő haladéktalanul felölti a CsSz központi szerve által
erre a  célra kifejlesztetett internetes felületre. A  feltöltött adatokat a  CsSz központi szerve 3 munkanapon belül
továbbítja a  KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a  KHR tv.-ben meghatározott módon, a  KHR-t működtető
pénzügyi vállalkozás által rendszeresített formanyomtatványon.
IV. FEJEZET
AZ ADÓSSÁGRENDEZÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ EGYÉB NEMPERES ELJÁRÁSOK
24. § (1) Az Are. tv. 35. alcíme szerinti, a bíróságon kívüli adósságrendezési megállapodás hatálya megszűnésének bírósági
megállapítására irányuló kérelmet a CsSz illetékes területi szervénél kell előterjeszteni.
(2) Ha a  bíróság jogerős végzéssel megállapítja a  bíróságon kívüli adósságrendezési megállapodás hatályának
megszűnését, az erre vonatkozó adatot a CsSz illetékes területi szerve jegyzi be az ARE nyilvántartásba, és a végzést
elhelyezi az ARE nyilvántartás dokumentumtárában.
25. § A 24. §-ban foglaltakat kell alkalmazni az Are. tv. 36. alcíme szerinti, a bírósági adósságrendezési egyezség hatálya
megszűnésének bírósági megállapítására irányuló eljárásban is.
26. § Az Are. tv. 37. alcíme szerinti, az adóst mentesítő határozat hatályon kívül helyezését kezdeményező kérelem esetén
a bíróság a CsSz területi szervét keresi meg a mentesítő határozattal összefüggő adósságrendezési eljárás iratainak
megküldése iránt, és határozatát kézbesíti a CsSz területi szervének is.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
78/2003. (VII. 16.) ME határozata központi tiszt cím adományozásáról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 245/J. §
(1) bekezdése alapján — tekintettel a 245/K. § (1) bekezdésére —
dr. Czukor Józsefnek,
dr. Hetesy Zsoltnak,
dr. Nagy Jánosnak,
dr. Zsohár Istvánnak
2003. július 1-jei hatállyal ,,központi tiszt’’ címet adományozok.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
33/2012. (III. 14.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörömben – a nemzeti erőforrás
miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére – Feketéné dr. Szabó Évát és
dr. Tenk Miklósné dr.-t – 2012. március 15-ei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
77/2016. (VII. 15.) ME határozata az ENSZ XIV. Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciáján történő részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásokról szóló 2005. évi L. törvény 5.  § (1)  bekezdése szerinti hatáskörömben
eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy az  ENSZ XIV. Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciáján (a továbbiakban: Konferencia)
− amely 2016. július 17. és 22. között kerül megrendezésre Nairobiban − Magyarország Kormányát képviselő
küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a küldöttség tagjait jelölje ki;
 3. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot a Konferencia előtt adja ki. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1250/2011. (VII. 18.) Korm. határozata a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság Magyar Állam felügyelete alá vonása során a Magyar Állam nevében eljáró kormánybiztos felmentéséről.
1. A Kormány a 2010. október 6-án kihirdetett veszélyhelyzet kihirdetéséről és meghosszabbításáról szóló
kormányrendeletek hatályon kívül helyezéséről szóló 127/2011. (VII. 18.) Korm. rendeletben meghatározottak
alapján dr. Bakondi Györgyöt, a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zártkörűen Működő
Részvénytársaság Magyar Állam felügyelete alá vonása során a Magyar Állam nevében eljáró kormánybiztost
e tisztségéből 2011. július 1-jei hatállyal felmenti. 2. Hatályát veszti a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság
Magyar Állam felügyelete alá vonása során a Magyar Állam nevében eljáró kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól
szóló 1213/2010. (X. 12.) Korm. határozat. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
369/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Tallián Blankát 2019. február 3-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1962/2015. (XII. 23.) Korm. határozata a Magyar Olimpiai Bizottság és Budapest Főváros Önkormányzata által a 2024. XXXIII. Olimpiai Játékok, valamint a XVII. Paralimpiai Játékok Budapesten történő megrendezése érdekében benyújtandó pályázattal összefüggő egyes további intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert, az igazságügyi minisztert és az egyes kiemelt
jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy gazdasági társaságok az  üzleti eredményükből támogatást nyújthassanak a  Budapest Főváros
Önkormányzata, a  Magyar Olimpiai Bizottság, illetve a  Magyar Paralimpiai Bizottság által a  2024-ben sorra kerülő
XXXIII.  Olimpiai Játékok, valamint a  XVII. Paralimpiai Játékok megrendezése érdekében benyújtandó pályázathoz
(a továbbiakban: Olimpiai Pályázat), ezzel részben vagy egészben csökkentve a  szükséges központi költségvetési
forrásokat;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
igazságügyi miniszter
egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2016. január 15.
 2. egyetért azzal, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter az  Olimpiai Pályázattal kapcsolatos operatív feladatok ellátása
és a  pályázati anyagok elkészítése céljából 15  039,4 millió forint és kapcsolódó közterhei összegében nyújtson
költségvetési támogatást a  Magyar Olimpiai Bizottság és Budapest Főváros Önkormányzata által a  2024.  évi
XXXIII.  Olimpiai Játékok, valamint a  XVII. Paralimpiai Játékok Budapesten történő megrendezése érdekében
benyújtandó pályázat kormányzati támogatásáról és a  pályázattal összefüggő egyes kormányzati feladatokról
szóló 1856/2015. (XI. 27.) Korm. határozat 4.  pontja alapján Budapest Főváros Önkormányzata valamint a  Magyar
Olimpiai Bizottság által alapított zártkörűen működő nonprofit részvénytársaság (a továbbiakban: Társaság) részére
támogatási szerződés megkötése útján a központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet e célra
létrehozásra kerülő fejezeti kezelésű előirányzata terhére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre bocsátása tekintetében a Társaság cégbírósági nyilvántartásba vételét
követően azonnal, illetve folyamatosan 2017. június 30-ig
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket annak érdekében, hogy 9550,0 millió forint rendelkezésre álljon a Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezetben erre a célra létrehozott önálló előirányzaton az Olimpiai Pályázat finanszírozása érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2016. január 31.
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket annak érdekében, hogy Magyarország 2017. évi központi költségvetésében 9550,0 millió forint
rendelkezésre álljon a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetben erre a célra létrehozott önálló előirányzaton
az Olimpiai Pályázat finanszírozása érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: Magyarország 2017. évi központi költségvetésének tervezése keretében
 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Olimpiai Pályázattal összefüggő soron kívüli feladatok
finanszírozása érdekében – az  a)  alpont tekintetében a  nemzeti fejlesztési miniszter, a  b)  alpont tekintetében
az  emberi erőforrások minisztere, a  c)  alpont tekintetében a  nemzeti fejlesztési miniszter és a  belügyminiszter
közreműködésével – gondoskodjon
a) 300,0 millió forint pótlólagos forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 45. Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja működési
támogatása alcím javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. március 31. b) 200,0 millió forint pótlólagos forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 30. Társadalmi, civil és non-profit szervezetek működési
támogatása alcím, 26. Sport-, társadalmi, civil és non-profit szervezetek jogcímcsoport, 2. Magyar Olimpiai
Bizottság jogcím javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. március 31. c) 200,0 millió forint forrás biztosításáról a 2016. évben Budapest Főváros Önkormányzata számára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: 2016. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2013. (VIII. 1.) EMMI utasítása az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatások felhasználásának rendjéről.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 78. § (2a) bekezdése, továbbá a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23.  § (4)  bekezdése alapján, a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központról szóló 202/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet 1.  §-ában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. Bevezető rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya a Klebelsberg Intézményfenntartó Központra (a továbbiakban: Központ) terjed ki.
 (2) A Központnak az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatásokat a fenntartásában álló köznevelési intézmények
tekintetében ezen utasítás rendelkezéseinek megfelelően kell felhasználnia. 2. Az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatás folyósításának feltételei
2. § (1) A  Központ fenntartásában álló köznevelési intézmények a  2012/2013. tanév 2013. január 1-jétől 2013. augusztus
31-ig tartó időszakára képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés szervezésének támogatására fordítható
támogatásban (a továbbiakban: kiegészítő támogatás) és az  integrációs rendszerben részt vevő intézményekben
dolgozó pedagógusok anyagi támogatására fordítható támogatásban (a továbbiakban: kiegészítő illetmény)
részesülnek.
(2) A kiegészítő támogatást és a kiegészítő illetményt (a továbbiakban együtt: támogatás) azon intézmény számára kell
folyósítani, amely a köznevelési feladatot ellátó egyes önkormányzati fenntartású intézmények állami fenntartásba
vételéről szóló 2012. évi CLXXXVIII. törvény 4. § (1) bekezdése hatálya alá tartozik, továbbá a 2012/2013-as nevelési év,
tanév feladatainak ellátására a 2012. évben a 2012/2013. tanévre tekintettel az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló
támogatásokról szóló 30/2012. (IX. 28.) EMMI rendelet alapján kiegészítő támogatásban részesült.
(3) A  támogatásra az  az intézmény jogosult, amely a  nevelési-oktatási intézmények működéséről és a  köznevelési
intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 171–172. §-ában
meghatározott követelményeknek megfelelő, az  oktatásért felelős miniszter által kiadott integrációs pedagógiai
program szerinti képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítést végez.
3. § A  támogatás az  oktatásért felelős miniszter által kiadott óvodai, iskolai integrációs pedagógiai programban
meghatározott tevékenységekre, feladatok ellátására, illetve az ott meghatározott célok megvalósítására a 2. melléklet
szerinti mértékben 2013. augusztus 31-ig használható fel.
4. § (1) A kiegészítő támogatás összege képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés esetén 20 000 Ft/tanuló.
 (2) Az intézmény támogatásban a hátrányos helyzetű tanulók, valamint halmozottan hátrányos helyzetű tanulók száma
után részesül a Rendelet 171. § (5) és (6) bekezdésében, valamint az 1. mellékletben foglaltak szerint.
5. § A kiegészítő támogatás nem fordítható olyan tevékenység finanszírozására, amelynek pénzügyi fedezetét a kiegészítő
illetmény biztosítja.
6. § (1) A  kiegészítő illetmény összege általános iskolai pedagógus esetén, ha a  halmozottan hátrányos helyzetű tanulók
aránya
a) az 5%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 20%, tanulónként legfeljebb 9000 forint,
b) a 20%-ot meghaladja, de legfeljebb 40%, tanulónként legfeljebb 12 500 forint,
c) a 40%-ot meghaladja, de legfeljebb 60%, tanulónként legfeljebb 15 000 forint, vagy
d) a 60%-ot meghaladja, tanulónként legfeljebb 19 000 forint.
(2) A  kiegészítő illetmény összegét a  halmozottan hátrányos helyzetű tanulók és a  halmozottan hátrányos helyzetű
tanulók 30%-át meg nem haladó mértékű, integrációs pedagógiai programba bevont hátrányos helyzetű tanulók
2012. október havi statisztikai létszámadatai alapján, a  programban részt vevők létszámának megfelelően kell
meghatározni. A  százalékos arány kiszámításánál törtszám esetén a  százalékos érték egész számra történő felfelé
kerekítésével kell az arányokat megállapítani.
(3) A kiegészítő illetményre nem jogosult az a pedagógus, aki a 2012/2013. tanév 2013. január 1-jétől 2013. augusztus
31-ig terjedő időszakra tekintettel ezen a  jogcímen már kiegészítő illetményben részesült. Amennyiben az  ezen
időszakra kifizetett kiegészítő illetmény nem érte el az  (1)  bekezdésben meghatározott összeget, a  pedagógus
a különbözetre jogosult.
7. § (1) A támogatás folyósításában a Központ, valamint tankerületei vesznek részt. Az iskolai integrációs pedagógiai program
megvalósításának ellenőrzéséért a tankerület felelős.
(2) A  kiegészítő támogatás folyósításának feltétele az  1.  melléklet szerinti adatlap benyújtása, a  kiegészítő illetmény
folyósításának feltétele az 1. és a 3. melléklet szerinti adatlap benyújtása.
(3) A  Központ területileg illetékes tankerületének az  adatlapok kinyomtatott példányát a  képesség-kibontakoztató,
integrációs felkészítést megvalósító intézményektől 2013. augusztus 15-ei határidővel kell bekérnie.
(4) A támogatásban részesülő intézmények adatait nyomtatott és elektronikus formában a területileg illetékes tankerület
2013. augusztus 26-ig küldi meg a Központ részére, aki Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012.
évi CCIV. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztérium fejezet, 18. Köznevelési feladatellátás és irányítás
intézményei cím terhére 5 napon belül intézkedik a támogatás intézmény részére történő átutalásáról.
3. Az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatás elszámolásának és ellenőrzésének rendje
8. § A támogatásban részesülő köznevelési intézmény 2013. november 15-ig szakmai és pénzügyi beszámolót nyújt be
a területileg illetékes tankerület részére. A megküldött szakmai, valamint pénzügyi beszámolók alapján a Központ
összesítő jelentést készít és 2013. december 16-ig megküldi az oktatásért és társadalmi felzárkózásért felelős miniszter
részére.
4. Az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatással kapcsolatos munkacsoport felállításáról
9. § (1) Az  oktatási esélyegyenlőséget célzó hazai, valamint uniós támogatások összehangolása érdekében jelen utasítás
hatálybalépését követő 8 napon belül a Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkárság vezetésével munkacsoport
kerül felállításra.
(2) A  munkacsoportba az  Emberi Erőforrások Minisztériumának Társadalmi Felzárkózásért Felelős Helyettes
Államtitkársága, a  Köznevelésért Felelős Helyettes Államtitkárság, a Türr István Képző és Kutató Intézet, valamint
a Központ delegál egy-egy tagot.
5. Záró rendelkezések 10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
72/2007. (HK 13.) HM utasítása a közforgalmi személyszállítási utazási kedvezmények igénybevételéről és nyilvántartásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004.
évi CV. törvény 109. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a közforgalmú személyszállítási
utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Rendelet) rendelkezéseire – a
közforgalmi személyszállítási utazási kedvezmények
igénybevételéről és nyilvántartásáról az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe,
közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
szervezeteire, azok teljes személyi állományára, mint a
kedvezményes utazásra jogosultakra (a továbbiakban
együtt: jogosultak).
2. § A jogosultak a Rendelet 2. számú melléklete szerinti
„Utazási utalványt” a HM és az MH szervezet vezetőjétől
(parancsnokától) írásban igénylik.
3. § (1) Az „Utazási utalványt” a HM és MH szervezetek
személyügyi szervei – a jogosultaknak a jelen utasítás
1. sz. melléklete szerinti igénylése alapján az igénylés leadásától számított 8 munkanapon belül, de legkésőbb – a
tárgyév december 31-ig adják ki. Az utalványok a következő év március 31-ig érvényesek.
(2) A HM és MH szervezetek személyügyi szervei ellenőrzik, hogy a jogosult megfelel a Rendelet 7. § (2) be
kezdése szerinti feltételeknek, valamint a jogosultakat tájékoztatják az „Utazási utalvány” igénylésének legkorábbi
időpontjáról.
4. § Egy személy részére egy évben csak egy „Utazási utalvány” adható ki. Az utalvány felhasználásáról a jogosultakat elszámoltatni nem kell.
5. § A HM és az MH szervezetek személyügyi szervei szigorú elszámolású nyilvántartást kötelesek vezetni a kiadott
„Utazási utalványokról”, amely kizárja több utalvány azonos személy részére történő kiadását. Az utalvány átvételét
a jogosultak aláírással igazolják.
6. § A jogosultság megszűnésekor, a jogviszonyt megszüntető határozatban az utalvány kiadásának tényét fel kell
tüntetni.
7. § Az „Utazási utalvány” kiadásának nyilvántartását az
elöljáró személyügyi szerv jogosult ellenőrizni.
8. § (1) Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépése előtt kiadott „Utazási
utalványokra” vonatkozó nyilvántartásokat jelen utasítás
hatálybalépését követő 60 napon belül az 5. § szerinti kötelezettségeknek meg kell feleltetni.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1661/2016. (XI. 18.) Korm. határozata az Egészségügyi Világszervezet főigazgatói posztjának betöltésére irányuló magyar pályázattal kapcsolatos költségek fedezetének biztosításáról és a pályázat népszerűsítéséhez kapcsolódó szakmai, technikai feladatok elvégzéséről.
A Kormány
 1. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy biztosítsa az Egészségügyi Világszervezet főigazgatói posztjának
betöltésére irányuló magyar pályázat (a  továbbiakban: pályázat) népszerűsítéséhez kapcsolódó feladatok
elvégzéséhez szükséges forrásokat és a feladat elvégzésének szakmai, technikai feltételeit;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a pályázat
népszerűsítéséhez kapcsolódó feladatok elvégzéséhez szükséges források biztosítása érdekében 17 780 ezer
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi
C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 1. Külgazdasági
és Külügyminisztérium központi igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerint átcsoportosított előirányzattal
történő elszámolásról, illetve a  fel nem használt előirányzat Külgazdasági és Külügyminisztérium részére történő
visszafizetéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2014. (VII. 28.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások és helyiségek elidegenítésével összefüggő feladatok ellátásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 2. § 13. pontja szerinti
honvédségi szervezetre és a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban együtt: honvédelmi szerv)
terjed ki.
(2) Ha az  állami tulajdonú Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) vagyonkezelői jogú lakások,
személygépkocsi-tároló helyiségek (állóhelyek) és nem lakáscélú helyiségek fenntartása, üzemeltetése hadrenden
kívüli szervezettel megkötött szolgáltatási szerződés keretében történik, a  helyi lakóházkezelő szervek részére
megállapított feladatokat és követelményeket a szolgáltatóval szemben a vele kötött szolgáltatási szerződésben kell
érvényre juttatni.
(3) Ha a  Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások és helyiségek elidegenítésének feltételeiről szóló
8/2013. (VIII. 9.) HM rendeletben (a továbbiakban: Er.), illetve az utasításban foglalt egyes feladatokat a honvédelmi
szerv megbízott útján látja el, az Er.-ben és az utasításban a honvédelmi szervek részére megállapított feladatokat és
követelményeket a megbízottal kötött szerződésben kell érvényre juttatni.
2. § (1) Az utasítás alkalmazásában:
1. alkalmazotti jogviszony: az Er. 6. § (5) bekezdés f ) pontjában meghatározott foglalkoztatási jogviszony,
2. elidegenítésre előkészíthető lakás:
a) az olyan lakás, amelynek elidegenítésre történő előkészítésével a  HM központi lakásgazdálkodási
szerv az Er. 2. § (5) bekezdésében foglalt jogkörében egyetértett, vagy
b) az Er. hatálybalépését megelőzően az  MH vezérkari főnök vagy a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) által elidegenítésre kijelölt lakás,
3. elidegenítési kezdeményezés: a  helyi lakásgazdálkodási szervnek az  Er.-ben és az  utasításban előírt eljárási
rendben a lakás értékesítése tárgyában tett előterjesztése,
4. elidegenítésre kijelölt HM vagyonkezelésű lakás: az Er. 5. § (1) bekezdés szerinti feltételekkel rendelkező lakás,
5. fővárosi helyi lakásgazdálkodási szerv: a HM Védelemgazdasági Hivatal Budapesti Lakásgazdálkodási Osztály,
6. helyi lakásgazdálkodási szerv: az  önálló lakásgazdálkodást folytató, a  Honvédelmi Minisztérium által
nyújtott lakhatási támogatásokról szóló 19/2009. (XII. 29.) HM rendeletben (a továbbiakban: Lr.) kijelölt
helyőrségparancsnokság, Budapesten a fővárosi helyi lakásgazdálkodási szerv,
7. HM központi lakásgazdálkodási szerv: a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály,
8. HM rendelkezésű törzslakás: az Er. 1. § (1) bekezdés c) pontjának hatálya alá tartozó lakás,
9. HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv: a HM Védelemgazdasági Hivatal,
10. honvédelmi szerv intézményi területén lévő lakás: a  tényleges működéstől és használattól függetlenül
a  honvédelmi szerv vagy szervezeti egysége székhelyén, telephelyén vagy annak nem minősített,
szolgálatteljesítésre, munkavégzésre, ideértve a kiképzési feladatok ellátását is, kijelölt ingatlanon vagy annak
egy részén lévő lakóingatlan,
11. ingatlanjogilag rendezett HM vagyonkezelésű lakás: az  a  lakás, amelynek tulajdonosaként az  ingatlannyilvántartásban a  Magyar Állam, vagyonkezelőjeként a  HM van bejegyezve, és az  elidegenítést harmadik
személy javára fennálló jog vagy a  lakásra feljegyzett tény nem akadályozza, valamint az  ingatlannyilvántartásban bejegyzett jogok és tények a valóságos állapotnak megfelelőek,
12. kötelező előtörlesztés: részletvétel esetén az Er. alapján meghatározott összegű első vételárrészlet,
13. lakáscélú támogatási szerv: a HM Védelemgazdasági Hivatal Lakáscélú Támogatási Osztály,
14. lakóházkezelő: az állami tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakóépületek, lakások és nem lakáscélú helyiségek
üzemeltetési, fenntartási, karbahelyezési feladatait ellátó honvédelmi szerv,
15. megbízott: a  HM vagyonkezelésű lakás elidegenítésének előkészítésével vagy lebonyolításával összefüggő
feladatok ellátására megbízott olyan jogi személy, amely vagy amelynek alvállalkozója megfelel a  lakások
és helyiségek bérletéről, valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Lakástörvény) 64/A–D. §-ában foglalt feltételeknek,
16. minimálvételár: a lakás forgalmi értéke 40%-ával megegyező összeg,
17. személyügyi szerv: a honvédelmi szervvel alkalmazotti jogviszonyban álló személy esetében az állományilletékes
személyügyi szerv, a  honvédelmi szerv állományába már nem tartozó bérlő, jogcím nélküli lakáshasználó
esetében a lakóhely szerint illetékes toborzó és érdekvédelmi feladatot ellátó szerv,
18. tulajdonosi joggyakorló: az Er. 3. § (3) bekezdés e) pontjában meghatározott szervezet.
 (2) Az (1)  bekezdés 10.  pontját kell alkalmazni az  Er. hatálybalépése előtt az  (1)  bekezdés 2.  pont b)  alpontja szerint
elidegenítésre kijelölt HM vagyonkezelésű lakásra is.
 (3) A bérlőkre vonatkozó rendelkezéseket a bérlőtársakra is megfelelően alkalmazni kell.
2. A HM vagyonkezelésű lakás elidegenítésének kezdeményezése 3. § A helyi lakásgazdálkodási szerv a HM vagyonkezelésű lakás elidegenítésére vonatkozó kezdeményezését az Er. szerinti
eljárásrendben, folyamatosan terjesztheti elő.
4. § (1) A HM vagyonkezelésű lakás elidegenítését
a) a fővárosi helyi lakásgazdálkodási szerv illetékességi területén lévő lakás esetében az  1.  melléklet szerinti
adatlap (a továbbiakban: elidegenítési adatlap) vagy
b) egyéb lakás esetében a 2. melléklet szerinti adatlap
hiánytalan kitöltésével és előterjesztésével kezdeményezi az illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv.
(2) Ha a HM vagyonkezelésű lakás bérlője, jogcím nélküli használója a helyi lakásgazdálkodási szervnél írásban kérelmezi
a lakás elidegenítését, a helyi lakásgazdálkodási szerv az (1) bekezdés szerint köteles kezdeményezni az elidegenítés
vizsgálatát. Társasházzá nem alakított HM vagyonkezelésű lakóépület esetében a  lakásbérlők, használók legalább
50%-ának arra vonatkozó kérelme esetén terjeszthető elő a lakáselidegenítési kezdeményezés.
(3) A helyi lakásgazdálkodási szerv az elidegenítési kezdeményezés során
a) megadja a HM vagyonkezelésű lakás, gépkocsi tároló alapadatait,
b) a bérletre, jogcím nélküli használatra vonatkozó adatokat,
c) másolatban csatolja
ca) a bérlőkijelölésről szóló értesítést,
cb) a fennálló bérleti szerződést vagy jogcím nélküli használat esetében a megszűnt bérleti szerződést,
a bérleti szerződés megszűnését igazoló okiratot, így különösen a bérbeadói felmondást, továbbá
a jogcím nélküli lakáshasználat megállapításáról szóló értesítést,
cc) a HM Központi Lakásbizottság (a továbbiakban: HM KLB) vagy a miniszter általi felmentésről szóló
döntést, értesítést, amennyiben a  HM vagyonkezelésű lakás juttatása a  bizottság vagy a  miniszter
hatáskörébe tartozó, lakásjuttatást kizáró ok alóli felmentéssel történt és
cd) a lakásvásárlásra való jogosultság megállapítását befolyásoló egyéb iratot, különösen az alkalmazotti
jogviszony megszűnésére vonatkozó okiratot,
d) az Er. 2. § (3) bekezdése szerinti esetben nyilatkozik arról, hogy a HM vagyonkezelésű lakás szolgálja-e más
honvédelmi szerv lakásellátását, és
e) javaslatot tesz az elidegenítés tárgyában.
 (4) A helyi lakásgazdálkodási szerv a kezdeményezés során vizsgálja, hogy
a) a lakás az Er. szerint HM rendelkezésű törzslakásnak minősül-e, és
b) a bérlő, jogcím nélküli lakáshasználó általi megvásárlást az Er. egyebekben kizárja-e.
(5) A helyi lakásgazdálkodási szerv a javaslat megtételekor mérlegeli
a) a jogcím nélkül használt HM vagyonkezelésű lakás kiürítésének (visszaadásának) és a  megüresedő lakás
lakásigénylés teljesítésére történő felhasználásának lehetőségét,
b) megfelelő elhelyezésre nem jogosult jogcím nélküli használat esetén a bérleti szerződés megszűnésének okát
és körülményeit vagy
c) üres HM vagyonkezelésű lakás esetében a lakásigénylők számát és az Lr. szerinti lakásjuttatási rendben történő
hasznosítás lehetőségét.
 (6) A helyi lakásgazdálkodási szerv a lakás elidegenítésével kapcsolatos, a (4)–(5) bekezdés szerinti vizsgálat eredményét
is összefoglaló javaslatát az elidegenítési adatlap e célra fenntartott rovatában röviden, nagyobb terjedelem esetében
az elidegenítési adatlaphoz csatolt külön feljegyzésben is indokolja.
5. § (1) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv az  elidegenítési kezdeményezéseket folyamatosan vizsgálja és
feldolgozza. A  feldolgozott elidegenítési kezdeményezéseket a  HM központi lakásgazdálkodási szerv részére
kéthavonta, a következő hónap 15. napjáig terjeszti elő.
(2) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv az elidegenítési kezdeményezések vizsgálata során
a) ellenőrzi a helyi lakásgazdálkodási szerv által megadott adatokat, azokat szükség szerint javítja,
b) megadja a  HM vagyonkezelésű lakás fenntartásával, üzemeltetésével és ingatlanjogi rendezettségével
kapcsolatos adatokat,
c) az ingatlanjogi rendezést igénylő HM vagyonkezelésű lakóépület, lakás esetében a becsült költségekkel együtt
összeállítja a rendezés feladatait,
d) ellenőrzi a HM vagyonkezelésű lakás 2. § (1) bekezdés 2. pont b) alpontjának hatálya alá tartozását,
e) az értékbecslés elkészítését követően megadja a vagyonértékeléssel kapcsolatos adatokat, és
f ) javaslatot tesz az elidegenítés tárgyában.
(3) Ha a  HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv vizsgálata során megállapítja, hogy a  HM vagyonkezelésű lakás
ingatlanjogi helyzete nem rendezett, gondoskodik a rendezésről.
6. § A HM központi lakásgazdálkodási szerv az elidegenítési kezdeményezések vizsgálata során
a) ellenőrzi az elidegeníthetőség jogszabályi feltételeinek fennállását,
b) az ingatlanjogilag nem rendezett lakóépület, lakás esetében a  rendezés érdekében intézkedik a  HM
vagyonkezelői feladatokat ellátó szervnél, és
c) dönt a lakás elidegenítésének előkészítéséről.
3. A HM vagyonkezelésű lakás elidegenítésének előkészítése 7. § (1) A HM központi lakásgazdálkodási szerv a  HM vagyonkezelésű lakás elidegenítésre történő előkészítésének
megkezdése tárgyában hozott döntéséről az  előterjesztés beérkezésétől számított 15 napon belül értesíti a  HM
vagyonkezelői feladatokat ellátó szervet és az  elidegenítési kezdeményezést előterjesztő helyi lakásgazdálkodási
szervet.
(2) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a HM központi lakásgazdálkodási szerv előzetes hozzájárulása esetén
haladéktalanul megkezdi a HM vagyonkezelésű lakás elidegenítésének előkészítését.
8. § (1) Az elidegenítés előkészítése során a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv az Er.-ben meghatározott feladatokon
túl általános tájékoztató alkalmazásával
a) értesíti a bérlőt, használót a  lakáselidegenítés általános feltételeiről, különösen az Er. 6. § (3) bekezdésében
megjelölt támogatások és térítések visszafizetésének kötelezettségéről, továbbá az  elidegenítési eljárás
menetéről, és
b) a kérelem megtétele érdekében értesíti a  lakás bérlőjét, használóját arról, ha az  elidegenítéshez az  Er. 6.  §
(4) bekezdése értelmében a miniszter külön engedélye szükséges.
(2) Ha a lakás elidegenítése iránti bérlői kezdeményezés nem az annak megfelelő formában történt, a HM vagyonkezelői
feladatokat ellátó szerv a tájékoztató megküldésével egyidejűleg, a 4. melléklet szerinti előzetes szándéknyilatkozat
alkalmazásával nyilatkoztatja a bérlőt, jogcím nélküli lakáshasználót
a) előzetes lakásvásárlási szándékáról,
b) a honvédelmi szervtől általa vagy a házastársa, élettársa által a házasság fennállása vagy az együttélés tartama
alatt korábban igénybe vett lakáscélú támogatásról, valamint lakhatáshoz kapcsolódó egyéb térítésről és
c) elektronikus postacímének megadásáról és annak az  elidegenítéssel összefüggő későbbi tájékoztatások,
értesítések és iratok elektronikus úton történő továbbítására való használatáról.
(3) Ha az Er. szolgálati idő elismerésre vonatkozó feltételei fennállnak, a tájékoztató megküldésével egyidejűleg a HM
vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a bérlőtől, megfelelő elhelyezésre jogosult jogcím nélküli használótól előzetes
lakásvásárlási szándék esetén az illetékes személyügyi szerv által az 5. melléklet szerinti formában kiállított igazolást
kér az  alkalmazotti jogviszonyról (a továbbiakban: szolgálati idő igazolás) a  vételi ajánlat elkészítéséhez. A  lakás
fekvése szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv az Er. 14. § (2) bekezdés szerinti megállapítást a szolgálati idő
igazolás záradékaként rögzíti.
(4) Ha a  honvédelmi szervvel alkalmazotti jogviszonyban álló bérlő nem rendelkezik az  Er. szerint számított 10 év
időtartamú alkalmazotti jogviszonnyal, az eljáró személyügyi szerv a szolgálati idő igazolás kiállításakor tájékoztatja
a szolgálati idő elismerés Er. 8. § (4) bekezdése szerinti megelőlegezésének lehetőségéről és nyilatkoztatja a feltételek
vállalásáról. Ha a bérlő a feltételeket nem vállalja vagy nem nyilatkozik, azt úgy kell tekintetni, hogy a szolgálati idő
elismerés megelőlegezésére nem tart igényt.
(5) Műemléki vagy egyéb védettség esetén a  HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv beszerzi a  védettség szerint
hatáskörrel rendelkező szerv hozzájárulását az elidegenítéshez.
(6) A HM vagyonkezelésű lakásra a forgalmi értékbecslést csak akkor lehet elkészíttetni, ha arra vonatkozóan az előzetes
lakásvásárlási szándék fennáll, és védettség esetén az (5) bekezdés szerinti hozzájárulás is rendelkezésre áll. Társasházzá
nem alakított HM vagyonkezelésű lakóépület esetében a  forgalmi értékbecslések elkészítésére intézkedni csak
akkor lehet, ha az előzetes lakásvásárlási szándéknyilatkozat a bérlők, jogcím nélküli használók legalább 50%-ától
beérkezett vagy az elidegenítési kezdeményezés a 4. § (2) bekezdése alapján legalább ilyen arányban történt.
(7) A HM vagyonkezelésű lakóépület társasházi alapító okirata tervezetének elkészítésére a  forgalmi értékbecslések
elkészíttetésével egyidejűleg intézkedik a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv.
9. § (1) A lakásra fordított és a  bérbeadó, illetve a  kezelő szerv által meg nem térített értéknövelő beruházás igazolására
számla vagy vállalkozási szerződés fogadható el.
(2) Az értéknövelő beruházás értékének meghatározása során figyelemmel kell lenni a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény 3. § 32. pont b) alpontjában foglaltakra is azzal, hogy a lakás forgalmi értéke nem csökkenthető
a Lakástörvény alapján a bérlői kötelezettség körében elvégzett beruházások összegével.
10. § A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv az elkészült forgalmi értékbecslések egy másolati példányát előzetes
tájékoztatás céljából elektronikus úton haladéktalanul megküldi a HM központi lakásgazdálkodási szervnek.
11. § (1) A forgalmi értékbecslés és a  társasház alapító okirat tervezetének elkészítését követően a  HM vagyonkezelői
feladatokat ellátó szerv a HM központi lakásgazdálkodási szervnek haladéktalanul megküldi:
a) a kitöltött elidegenítési adatlapot és a hozzá tartozó mellékleteket,
b) a bérlő, jogcím nélküli használó kérelmét, amennyiben a HM vagyonkezelésű lakás elidegenítéséhez az Er. 6. §
(4) bekezdése értelmében a miniszter külön engedélye szükséges, és
c) az általa, megbízott bevonása esetén a megbízott által az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007.
(X. 4.) Korm. rendelet 25. §-ának megfelelően előkészített értékesítési javaslatot.
 (2) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a  lakás elidegenítésével kapcsolatos, az  általa lefolytatott előkészítő
eljárás eredményét is összefoglaló javaslatát az elidegenítési adatlap e célra fenntartott rovatában röviden, nagyobb
terjedelem esetében az elidegenítési adatlaphoz csatolt külön feljegyzésben is indokolja.
(3) Az értékesítési javaslatot az Er.-ben meghatározott eljárási rendnek megfelelően a HM központi lakásgazdálkodási
szerv terjeszti elő a  miniszternek. Ha a  HM vagyonkezelésű lakás bérlő, jogcím nélküli használó részére történő
elidegenítéséhez az  Er. 6.  § (4)  bekezdése értelmében külön miniszteri engedély szükséges, az  előterjesztésnek
tartalmaznia kell az arra vonatkozó javaslatot is.
(4) A Honvéd Vezérkar főnöke a  HM vagyonkezelésű lakás elidegenítésével kapcsolatos javaslatát az  elidegenítési
adatlap e  célra fenntartott rovatában röviden, nagyobb terjedelem esetében az  elidegenítési adatlaphoz csatolt
külön feljegyzésben is indokolja.
(5) A HM központi lakásgazdálkodási szerv a HM vagyonkezelésű lakás elidegenítésével kapcsolatos saját, indokolással
ellátott javaslatát, valamint az  elidegenítés tárgyában hozott miniszteri döntést az  elidegenítési adatlap e  célra
fenntartott rovataiban is rögzíti.
12. § (1) A miniszter által jóváhagyott elidegenítési javaslatot a HM központi lakásgazdálkodási szerv küldi meg a tulajdonosi
joggyakorlónak.
(2) Az elidegenítési javaslat tartalmazza
a) a HM vagyonkezelésű lakás értékesítésének módjára vonatkozó javaslatot,
b) a lakás Er. szerint megállapított vételárát és a vételárképzés módját, szabályait és
c) a bérelt, jogcím nélkül használt lakás Er. szerinti minimálvételárát.
(3) A HM központi lakásgazdálkodási szerv az elidegenítési javaslathoz csatolja
a) a lakás forgalmi értékbecslését és
b) a társasház alapító okirat tervezetét, amennyiben a  javaslatban szereplő HM vagyonkezelésű lakások
elidegenítéséhez társasház alapítás is szükséges.
 (4) Ha a miniszter döntése alapján az elidegenítés lebonyolítása megbízott bevonásával tervezett, ahhoz az értékesítési
javaslatban a tulajdonosi joggyakorló hozzájárulását kell kérni. 4. Az elidegenítés lebonyolítása
13. § A tulajdonosi joggyakorló értesítésének kézhezvételét követően a HM központi lakásgazdálkodási szerv
a) az elidegenítési adatlap e  célra szolgáló rovatában rögzíti a  HM vagyonkezelésű lakás elidegenítésével
kapcsolatos döntést, és
b) az elidegenítési adatlap megküldésével a meghozott döntésről haladéktalanul tájékoztatja a HM vagyonkezelői
feladatokat ellátó szervet, valamint a területileg illetékes helyi lakásgazdálkodási szervet.
14. § (1) Ha az  értékesítéssel a  tulajdonosi joggyakorló a  HM-et bízza meg, az  elidegenítésre kijelölt lakás vonatkozásában
a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a 13. § b) pontja szerinti tájékoztatást követően haladéktalanul intézkedik
a) az elidegenítés lebonyolítására, és
b) társasházzá még nem alakított HM vagyonkezelésű lakóépület esetében az  elidegenítés előkészítése során
elkészített és a  tulajdonosi joggyakorló által jóváhagyott társasház alapító okirat ingatlan-nyilvántartási
bejegyzése iránt.
(2) Az elidegenítésre kijelölt HM vagyonkezelésű lakásra
a) az Er. 6.  § (1)–(3)  bekezdésének hatálya alá tartozó bérlő és megfelelő elhelyezésre jogosult jogcím nélküli
lakáshasználó részére a 6. melléklet szerinti formában,
b) az Er. 6. § (1)–(3) bekezdésének hatálya alá nem tartozó bérlő részére a 7. melléklet szerinti formában vagy
c) a megfelelő elhelyezésre nem jogosult jogcím nélküli használó részére a 8. melléklet szerinti formában
a tulajdonosi joggyakorló döntésének figyelembevételével a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv tesz vételi
ajánlatot (a továbbiakban: vételi ajánlat).
(3) A vételi ajánlat tartalmazza:
a) a lakás beköltözhető forgalmi értékét,
b) a megállapított vételárat és az árképző tényezők számszaki bemutatását,
c) a vételár megfizetésének lehetséges módjait és feltételeit,
d) részletvétel esetére a  kötelező előtörlesztés és a  fennmaradó vételár rész összegét, valamint az  azt terhelő
kamat mértékét,
e) a válasznyilatkozat megtételére nyitva álló határidő megjelölését és elmulasztásának jogkövetkezményeit és
f ) az egyéb kikötéseket, feltételeket.
(4) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a vételi ajánlathoz csatolja:
a) a lakás forgalmi értékbecslését és a társasház alapító okiratot és
b) a vételi ajánlatra tehető, kitöltendő, 12. melléklet szerinti nyilatkozatot.
(5) A vételi ajánlatban az  arra jogosult személy esetében a  szolgálati idő elismerés összegét az  állományilletékes
személyügyi szervnek a  8.  § (3)  bekezdésében megjelölt, az  előzetes lakásvásárlási szándéknyilatkozathoz csatolt
igazolása alapján, az Er. 8. § (3)–(6) bekezdése alapján kell megállapítani és közölni.
15. § (1) A vételi ajánlatnak tartalmaznia kell annak közlését, hogy a 18. § (1) bekezdés a)–e) pontjaiban foglaltak teljesítése
hiányában az adásvételi szerződés nem köthető meg.
(2) A vételi ajánlat tartalmazza az arra vonatkozó közlést is, hogy a honvédelmi szerv által nyújtott lakhatási támogatás
vagy lakhatáshoz kapcsolódó egyéb térítés esetén a vételi ajánlat a vételár vonatkozásában csak akkor hatályosul, ha
a nyitva álló határidőn belül a címzett a vételi ajánlat elfogadására tett nyilatkozat visszaküldése mellett
a) a munkáltatói kölcsönből fennálló tartozás és az abból jóváírt engedmény,
b) a vissza nem térítendő juttatás,
c) a cseretérítés vagy lakáshasználatbavételi díjkülönbözet és
d) a kiürítési térítés
visszafizetését is hitelt érdemlően igazolja.
(3) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a vételi ajánlat egy példányát tájékoztatásul a lakásgazdálkodási utaltsági
rend szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szervnek is megküldi.
16. § (1) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a  vételi ajánlattal egyidejűleg a  bérlő, használó részre megküldi
az elidegenítésre kijelölt lakás forgalmi értékbecslését és a társasház alapító okiratot.
(2) Ha az  elidegenítésre kijelölt lakás bérlője, használója a  8.  § (2)  bekezdés a)  pontjában megjelölt előzetes
szándéknyilatkozatában ahhoz hozzájárult, a  vételi ajánlat, a  forgalmi értékbecslés és a  társasház alapító okirat
eredeti, aláírt példányával megegyező másolati példánya, valamint a vételi ajánlathoz csatolt egyéb iratok a bérlő,
használó által a 8. § (2) bekezdés c) pontja szerint megadott elektronikus postacímre is megküldhetőek.
(3) Elektronikus úton történő megküldés esetén a  HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a  vételi ajánlat eredeti,
irattári példányához csatoltan nyilvántartásba veszi a vételi ajánlat megküldését és a megküldés időpontját tartalmazó
elektronikus levelet.
(4) A vételi ajánlat bérlő, használó általi elfogadásáról szóló nyilatkozat visszaérkezését követően a HM vagyonkezelői
feladatokat ellátó szerv haladéktalanul intézkedik az  épületek energetikai jellemzőinek tanúsításáról szóló
kormányrendeletben előírt energetikai tanúsítvány elkészítése iránt.
(5) A vételi ajánlatra tett nyilatkozat és a  korábban kapott lakhatási támogatás, lakhatáshoz kapcsolódó térítés
visszafizetését igazoló dokumentum másolati példányát a  HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv megküldi
az illetékes helyi lakásgazdálkodási szervnek.
(6) Ha a vételi ajánlat a bérlő, használó mulasztása miatt hatályát veszti, arról a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv
az azt eredményező ok megjelölésével, a (2)–(3) bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazásával írásban tájékoztatja
az elidegenítésre kijelölt lakás bérlőjét, használóját, valamint az illetékes helyi lakásgazdálkodási szervet.
17. § (1) A tulajdonosi joggyakorló hozzájárulása és az  Er. 6.  § (4)  bekezdése szerint megadott miniszteri engedély alapján
elidegeníthető lakásra a  megfelelő elhelyezésre nem jogosult jogcím nélküli használónak egy alkalommal tehető
vételi ajánlat. Amennyiben a használó érdekkörében felmerült okból a vételi ajánlat hatályát veszti vagy az adásvételi
szerződés megkötése meghiúsul, arról a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a helyi lakásgazdálkodási szervet
– a kiürítéshez szükséges intézkedések megtétele érdekében – haladéktalanul értesíti.
(2) A tulajdonosi joggyakorló hozzájárulásával és az Er. 6. § (4) bekezdése szerint megadott miniszteri engedéllyel érintett
lakás a megfelelő elhelyezésre jogosult jogcím nélküli használó részére az elidegenítésre vonatkozó egyéb szabályok,
különösen az Er. 7. § (2)–(3) bekezdésében foglaltak betartásával a  jogcím nélküli használat teljes időtartama alatt
elidegeníthető.
(3) Ha az  újabb értékbecslés elkészíttetésére a  bérlő, megfelelő elhelyezésre jogosult jogcím nélküli lakáshasználó
vételi szándékának késedelmes bejelentése miatt az  Er. 7.  § (4)  bekezdése alapján kerül sor, vételi ajánlatot csak
az értékbecslés költségének bérlő, használó általi megfizetését követően lehet tenni.
18. § (1) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv az elkészített adásvételi szerződés tervezetét a (4) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével, legkésőbb a  nyilatkozat beérkezésétől számított 30 napon belül megküldi a  vételi ajánlatot
elfogadó bérlőnek, használónak azzal a tájékoztatással, hogy a szerződés megkötéséhez szükséges
a) a helyi lakásgazdálkodási szerv 13.  melléklet szerint kiállított, 30 napnál nem régebbi igazolása arról,
hogy bérleti, használati díj tartozás nem áll fent, továbbá a  vételi ajánlat megtétele óta a  bérlet, használat
vonatkozásában változás nem következett be,
b) a vételi ajánlat megtételekor a honvédelmi szerv állományába tartozó személy esetében az állományilletékes
személyügyi szerv 14. melléklet szerint kiállított, 30 napnál nem régebbi igazolása arról, hogy az alkalmazotti
jogviszony változatlanul fennáll és a  bérlővel, használóval szemben fegyelmi, méltatlansági vagy büntető
eljárás nem folyik,
c) a szolgáltató 30 napnál nem régebbi igazolása arról, hogy a bérlőnek, használónak közüzemi díj tartozása nem
áll fent,
d) az állami adóhatóság 30 napnál nem régebbi igazolása arról, hogy a  bérlőnek, használónak nincs lejárt
köztartozása és
e) a vételi ajánlatban a szerződéskötéshez megadott adatokat tartalmazó személyazonosító okmány, valamint
lakcímet igazoló hatósági igazolvány bemutatása.
(2) Az (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti, kitöltendő igazolást a bérlő, használó részére a tájékoztatással egyidejűleg meg
kell küldeni.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti, a bérleti, használati díj tartozásra vonatkozó igazolás és az (1) bekezdés c) pontja
szerinti igazolás helyett a bérleti, használati, illetőleg a közüzemi díj tartozás fenn nem állását igazoló, 30 napnál nem
régebbi számlaegyenleg is elfogadható.
(4) Ha a HM vagyonkezelésű lakóépület társasházzá alakítására az elidegenítéssel összefüggésben kerül sor, az adásvételi
szerződések megküldését csak a társasházi alapító okirat bejegyzését és azt követően lehet megkezdeni, hogy a bérlők,
használók legalább 25%-ának a vételi ajánlat elfogadásáról szóló nyilatkozata a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó
szervhez visszaérkezett.
(5) Az Er. 19.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti lakás forgalmi értékbecslésének jóváhagyása során az  értékbecslői
jogosultságot és az értékbecslési dokumentáció teljességét kell ellenőrizni.
19. § (1) Az elidegenítésre kijelölt lakás egyenesági rokon vagy örökbefogadott gyermek általi megvásárlásához adott
hozzájárulás akkor fogadható el, ha azt teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglalták.
(2) Ha az elidegenítésre kijelölt lakás abban részesült bérlője vállalta az Er. 6. § (3) bekezdésében megjelölt támogatás vagy
térítés visszafizetését és e tényt nem igazolta, a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv az adásvételi szerződést
az Er. szerinti, lakásvásárlásra jogosult bérlőre vonatkozó feltételekkel nem kötheti meg.
(3) Nem köthető meg az adásvételi szerződés, ha a bérlő a lakást házastársa (élettársa) vagy más, a Lakástörvény szerint
arra nem jogosult személy kizárólagos tulajdonába kívánja megvásárolni, vagy az e személy javára történő kizárólagos
elidegenítéshez akar hozzájárulni vagy e személy javára haszonélvezeti jogot alapítani.
20. § (1) Az adásvételi szerződést a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a 15. melléklet szerinti minta alkalmazásával
készíti el.
(2) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a  vételár, részletvétel esetén a  kötelező előtörlesztés összegének
megfizetésére 30 napnál hosszabb teljesítési határidőt nem köthet ki az adásvételi szerződésben.
(3) A (2) bekezdésben foglalt határidő elmulasztásának esetére a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv az adásvételi
szerződésben elállási jogot köt ki.
(4) Az elállási jog gyakorlása esetén a  HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a  szerződéskötéssel kapcsolatban
felmerült költségeket a vevővel szemben a polgári jog szabályainak megfelelően érvényesíti.
21. § (1) Az adásvételi szerződés megkötése előtt a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv írásban tájékoztatja a vevőt
a) az adásvételi szerződés megkötésének helyéről,
b) az adásvételi szerződés megkötésének lehetséges idejéről,
c) azon kötelezettségéről, hogy a  szerződéskötés időpontjáig a  18.  § (1)  bekezdés a)–d)  pontjában megjelölt
igazolásokat szerezze be, és a  vételi ajánlatban megadott adatokat tartalmazó, érvényes személyazonosító
okmányt és a  lakcímet igazoló hatósági igazolványt, továbbá képviselete esetén a képviseleti jogosultságot
igazoló okiratokat a  szerződéskötéskor a  szerződést ellenjegyző jogtanácsosnak vagy ügyvédnek másolat
készítése céljából bocsássa rendelkezésre, és
d) az adásvételi szerződés megkötésére nyitva álló határidő elmulasztásának az Er. 19. § (1) bekezdésében foglalt
jogkövetkezményéről.
(2) Az adásvételi szerződés megkötéséhez szükséges igazolások beszerzésére legalább 30, legfeljebb 60 napos határidőt
kell adni a vételi ajánlatot elfogadó bérlőnek, használónak.
(3) Az adásvételi szerződés megkötésének helyszínéül a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv hivatalos helyisége
jelölhető meg. Tömbszerűen értékesített lakások esetében a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv az adásvételi
szerződések megkötését a tájékoztatóban előre megjelölt időpontban a helyszínen is lebonyolíthatja.
(4) Az adásvételi szerződés megkötésére legalább két lehetséges időpontot kell megjelölni.
 (5) Az adásvételi szerződés megkötésekor együttesen jelen kell lennie
a) a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szervének képviseletére jogosult személynek,
b) a vevőnek vagy külön jogszabály szerint a  szerződés megkötésére nevében és helyette eljárni jogosult
képviselőjének és
c) a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv képviseletére a honvédelmi szervezetek jogi képviseletéről szóló
HM rendelet szerint jogosult jogtanácsosnak.
(6) Az adásvételi szerződést az  (5) bekezdés c) pontjában megjelölt jogtanácsosnak az ügyvédekről szóló törvényben
foglaltaknak megfelelően ellen kell jegyeznie.
22. § A tulajdonjog átruházással kapcsolatos ingatlan-nyilvántartási eljárást a  vételár, részletvétel esetén a  kötelező
előtörlesztés összegének beérkezését követően lehet megindítani.
23. § (1) A vételár fennmaradó részének egyösszegű megfizetése esetén az Er. 10. § (6) bekezdése szerinti csökkentést a vevőt
terhelő tőketartozás alapján kell megállapítani.
(2) Ha a vevő késedelembe esik, a fizetési hátralék kiegyenlítésekor a beérkezett összeget elsőként a késedelmi kamatra,
majd a fennmaradó összeget a vételárhátralékra kell elszámolni.
(3) A vételárat és annak hátralékát részben vagy egészben elengedni nem lehet.
 (4) Amennyiben az  egy összegben esedékessé váló vételárhátralékot és annak járulékait (törlesztési tartozást)
a  honvédelmi szerv önkéntes teljesítés hiányában bírósági úton követeli, a  megítélt és végrehajtott tartozást
a lakáselidegenítési bevételek és kiadások elszámolására szolgáló HM számlára kell behajtani.
(5) A részletfizetési kedvezmény egy alkalommal visszaállítható, ha az adós a kedvezmény megvonásáról szóló értesítés
kézhezvételét követő 30 napon belül a késedelmes tartozását teljes egészében, egy összegben megfizeti.
(6) A vételárhátralék megfizetésével késedelembe esett személlyel, indokolt kérelmére a  teljes hátralékos tartozás
rendezésére a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv részletfizetési megállapodást köthet. A megállapodásban
a tárgyhavi törlesztőrészlet megfizetése mellett a hátralékos tartozás legfeljebb 60 havi egyenlő részletben történő
megfizetése köthető ki azzal, hogy a  tartozás rendezésére szolgáló havi befizetés összege nem lehet kevesebb
10 000 Ft-nál.
(7) Ha a  részletvétellel elidegenített, a  HM javára bejegyzett jelzálogjoggal terhelt lakásra bejegyezni kívánt újabb
teher szabad felhasználású kölcsön biztosítékául szolgálna, a további jelzálogjoggal történő terheléshez csak abban
az esetben adható hozzájárulás, ha a kérelmező hitelt érdemlő módon igazolja a kölcsön lakáscélú felhasználását.
(8) Az Er. 11.  § (2)–(3)  bekezdése szerinti esetekben az  elidegenített lakóingatlan további megterhelésére irányuló
kérelmek elbírálásakor az  aktuális forgalmi értéket a  kérelmező által benyújtott forgalmi értékbecslés alapján kell
meghatározni.
5. A HM kezelésű lakóépület birtokbaadása 24. § (1) HM általi értékesítés és az Er. 22. § (4) bekezdésében foglalt feltétel teljesülése esetén a HM kezelésű lakóépületet
a helyi lakóházkezelő szerv adja birtokba a társasház közös képviselőjének.
(2) A birtokbaadás időpontjáról és helyéről az átadó a társasház közös képviselőjét és az egyéb érdekelteket legalább
5 nappal a kitűzött időpont előtt írásban értesíti.
(3) A birtokbaadás teljes folyamatáról az átadó jegyzőkönyvet vesz fel. A jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a felvétel helyét és időpontját, továbbá a jelenlévők nevét és jogállásuk megjelölését,
b) a felvétel tárgyát az ingatlan pontos megjelölésével,
c) a helyszíni tárgyalás tényét, lényeges mozzanatait, az azon történt megállapításokat és nyilatkozatokat,
d) a közösségi mérőórák állását,
e) az átadott és átvett dokumentációk pontos megnevezését és felsorolását,
f ) a felek képviselői által vállalt pótlólagos kötelezettségeket és azok határidejét,
g) a birtokbaadás, illetve a birtokbavétel megtörténtét és
h) az eljárásban részt vevő felek aláírását.
(4) Az eljárás során a  helyi lakóházkezelő szerv képviselője köteles a  társasház képviselőjének a  rendelkezésre álló
műszaki dokumentációt, továbbá a  közüzemi, közszolgáltatási és egyéb üzemeltetési szerződéseket – beleértve
az ezek megszüntetésére irányuló nyilatkozatokat is – átadni.
(5) A birtokbaadáson a  vagyonkezelő képviselője is részt vesz. A  vagyonkezelői képviseletről a  HM vagyonkezelői
feladatokat ellátó szerv gondoskodik.
(6) Ha a birtokbaadásra kitűzött időpontban és helyen a társasház képviselője nem jelenik meg, azt a jegyzőkönyvben
rögzíteni kell, és új időpont írásbeli közlésével az eljárás lefolytatását ismételten meg kell kísérelni. Ha a képviselő
a birtokbaadási eljárásra kitűzött új időpontban sem jelenik meg, a (7) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
(7) Ha a  birtokbaadási eljárás során a  társasház képviselője az  átvételt megtagadja, azt a  jegyzőkönyvben rögzíteni
kell. Ilyen esetben a  jegyzőkönyv egy példányát, valamint a  (4)  bekezdésben foglalt dokumentumokat ajánlott
küldeményben meg kell küldeni a  részére azzal a közléssel, hogy a birtokbaadást az átadó megtörténtnek tekinti.
A birtokbaadás napját a jegyzőkönyv felvételének napjában kell megjelölni.
(8) Ha a birtokbaadási eljárás során a társasház képviselője csak a lakóépület egyes részeit vagy berendezéseit kívánja
átvenni, azt úgy kell tekinteni, mintha az egész átvételt megtagadta volna és a (7) bekezdés szerint kell eljárni.
6. A HM vagyonkezelésű közműrendszerekről üzemeltetett lakóépület társasházzá alakításának különös
feltételeihez kapcsolódó rendelkezések
25. § (1) A HM vagyonkezelésű lakások elidegenítése során a gazdaságossági szempontokat szem előtt tartva törekedni kell
az  önálló közműellátással nem rendelkező lakóépületet, társasházat kiszolgáló hálózat leválasztására és az  önálló,
másik ingatlantól független ellátás biztosítására.
(2) A társasház közüzemi ellátását, a  közműrendszerek működését szolgáló, de másik, a  honvédelmi feladatok
ellátásához már nem szükséges ingatlanon elhelyezkedő létesítmények esetén a HM vagyonkezelői jog csak az új
tulajdonos, vagyonkezelő továbbszolgáltatási kötelezettségének feltételként való előírásával és a közműrendszerek
működéséhez szükséges telki szolgalom alapításával szüntethető meg.
7. A HM vagyonkezelésű gépkocsi tároló és nem lakáscélú helyiség elidegenítésével összefüggő rendelkezések
26. § Az elidegenítésre kijelölt HM vagyonkezelésű gépkocsi tároló és egyéb nem lakáscélú helyiség vonatkozásában
a 3–25. §-t az ebben az alcímben szabályozott eltérésekkel kell alkalmazni.
27. § (1) A 4. § (2) bekezdésében és a 8. § (6) bekezdésében megjelölt százalékos mérték megállapítása során a gépkocsi tárolót
és a nem lakáscélú helyiséget nem lehet figyelembe venni.
(2) A nem lakáscélú helyiség elidegenítését a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv kezdeményezheti a 3. melléklet
szerinti elidegenítési adatlap kitöltésével.
(3) A vételi ajánlatot a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv
a) gépkocsi tároló bérlője részére a 9. melléklet alkalmazásával,
b) gépkocsi tárolónak az Er. 6. § (4) bekezdése szerint megadott miniszteri engedéllyel rendelkező jogcím nélküli
használója részére a 10. melléklet alkalmazásával vagy
c) egyéb nem lakáscélú helyiség bérlője részére a 11. melléklet alkalmazásával
teheti meg.
8. Megbízott bevonása az elidegenítés előkészítésébe és lebonyolításába
28. § (1) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a megbízott HM vagyonkezelésű lakás, gépkocsi tároló, nem lakáscélú
helyiség elidegenítésének előkészítésébe vagy lebonyolításába történő bevonására vonatkozó javaslatát a  HM
központi lakásgazdálkodási szerv útján terjeszti elő a  miniszternek. A  HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv
előterjesztése tartalmazza a beszerzési eljárás módjára vonatkozó, a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek szakmai
felügyeletét ellátó HM szervvel előzetesen egyeztetett javaslatot is.
(2) A miniszter engedélye esetén a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a megbízott bevonására irányuló eljárást
a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek rendjéről szóló HM utasításnak megfelelően folytatja le.
(3) Ha a megbízott bevonása kiterjed a HM vagyonkezelésű lakás elidegenítésének lebonyolítására, a megbízási szerződés
csak azzal a felfüggesztő feltétellel köthető meg, hogy a tulajdonosi joggyakorló a HM általi értékesítéshez hozzájárul.
9. A tulajdonosi joggyakorló általi értékesítéssel összefüggő feladatok
29. § (1) A HM vagyonkezelésű lakás, gépkocsi tároló, nem lakáscélú helyiség tulajdonosi joggyakorló általi elidegenítése esetén
a szükséges igazolásokat, forgalmi értékbecslést, társasház alapító okirat tervezetet a HM központi lakásgazdálkodási
szerv részére kell a tulajdonosi joggyakorló számára történő megküldés érdekében előterjeszteni.
(2) A tulajdonosi joggyakorló általi elidegenítés esetén a birtokbaadás során szükséges közreműködés érdekében a helyi
lakóházkezelő szervet a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv keresi meg.
(3) A tulajdonosi joggyakorló általi értékesítés esetén a vételár HM-et megillető részét a lakáselidegenítési bevételek és
kiadások elszámolására szolgáló HM számlára kell átutaltatni.
10. Az önkormányzati tulajdonú, HM rendelkezésű lakás és nem lakáscélú helyiség elidegenítéséhez történő
hozzájáruláshoz kapcsolódó rendelkezések
30. § (1) A HM rendelkezésű önkormányzati lakás és gépkocsi tároló megvásárlásához a  helyi lakásgazdálkodási szerv
a hozzájárulást a 16. melléklet szerinti tartalommal állítja ki. A megadott hozzájárulásról a helyi lakásgazdálkodási
szerv értesíti a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szervet.
(2) Az (1)  bekezdés hatálya alá nem tartozó önkormányzati tulajdonú HM rendelkezésű nem lakáscélú helyiség
elidegenítéséhez a hozzájárulást a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv állítja ki.
(3) A hozzájárulás megadása esetén a honvédelmi szervet megillető vételárhányadot a lakáselidegenítés pénzforgalmának
lebonyolítására szolgáló számla javára kell az önkormányzattal átutaltatni.
11. A HM rendelkezésű lakások és nem lakáscélú helyiségek elidegenítésének pénzforgalma
31. § (1) A HM rendelkezésű lakások és nem lakáscélú helyiségek elidegenítésének elszámolására és pénzforgalmának
lebonyolítására a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv külön számlát (a továbbiakban: pénzforgalmi számla)
vezet.
(2) Az értékesítés előkészítése és lebonyolítása esetén a  honvédelmi szervet terhelő költségeket és a  megbízási díjat
a lakáselidegenítési bevétel terhére kell tervezni és megfizetni.
(3) A várható kiadásokkal csökkentett értékesítési bevételek HM-et megillető részének felhasználását úgy kell
megtervezni, hogy annak
a) 35%-át a külön HM utasításban megjelölt kiemelt hadfelszerelési programokra,
b) 30%-át az Lr. szerinti lakáscélú támogatásokra és
c) 35%-át a  HM vagyonkezelésében lévő katonai célú ingatlanok, ideértve a  HM vagyonkezelésű lakásokat is,
felújítására és a katonai infrastruktúra fejlesztésére
lehessen felhasználni.
(4) A (3)  bekezdésben megállapított arányoktól a  miniszter a  HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár
javaslatára eltérhet azzal, hogy a HM-et megillető nettó bevétel 20%-át ebben az esetben is lakáscélú támogatásra
kell felhasználni.
(5) A 2014. évre tervezett bevételek kizárólag a (3) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott célra használhatóak fel.
32. § (1) A tárgyévre vonatkozó költségvetési törvény tervezési keretszámai alapján a  HM vagyonkezelői feladatokat ellátó
szerv a 31. § (3) bekezdés a) pontja vonatkozásában a tárgyévet megelőző év november 30-áig, a várható bevételek és
kiadások közlésével felhasználási javaslatot kér a kiemelt hadfelszerelési programok irányításáért felelős HM szervtől.
Ezzel egyidejűleg a 31. § (3) bekezdés b) és c) pontjára vonatkozó javaslatához a HM központi lakásgazdálkodási szerv
előzetes egyetértését kéri. A  tárgyévre vonatkozó költségvetési törvény elfogadását követő 10 napon belül a  HM
vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv pontosítja a javaslatát és azt az irányadó eljárási rendnek megfelelően terjeszti
elő.
(2) Az (1) bekezdés szerinti javaslattételi és egyetértési joggal rendelkező HM szerv legkésőbb a tárgyév február 20-áig
közli álláspontját a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szervvel.
(3) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a  lakáselidegenítési bevételek felhasználására vonatkozó
javaslatot a  tárgyév március 15-éig terjeszti elő jóváhagyásra a  HM központi lakásgazdálkodási szerv útján a  HM
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkárhoz.
12. Nyilvántartás, adatszolgáltatás 33. § (1) A lakás, gépkocsi tároló és egyéb nem lakáscélú ingatlan elidegenítésre történő előkészítésének megkezdésével
egyidejűleg a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv elidegenítési előkészítő lapot (a továbbiakban: előkészítő
lap) nyit meg.
(2) Az előkészítő lap tartalmazza:
1. a lakás, gépkocsi tároló, egyéb nem lakáscélú helyiség ingatlan-nyilvántartási, természetbeni és honvédségi
azonosító adatait,
2. az elidegenítési kezdeményezés időpontját, az elidegenítési adatlap eredeti nyilvántartási számát,
3. a bérlő, használó személyi azonosító adatait és az Er. szerinti vásárlási pozícióját,
4. a HM központi lakásgazdálkodási szerv elidegenítésre való előkészítés megkezdésére vonatkozó döntésének
időpontját és az arról szóló ügyirat eredeti nyilvántartási számát,
5. az ingatlanforgalmi értékbecslés elkészítésének időpontját és időbeli hatályát,
6. a miniszter és a  tulajdonosi joggyakorló elidegenítés engedélyezésére vonatkozó döntésének időpontját,
a tulajdonosi joggyakorló engedélyének időbeli hatályát és az arról szóló ügyirat eredeti nyilvántartási számát,
7. a vételi ajánlat bérlő, használó részére történő postai kézbesítésének, elektronikus megküldésének, valamint
a vételi ajánlat elfogadásáról szóló nyilatkozat beérkezésének időpontját,
8. a honvédelmi szerv által korábban nyújtott lakhatási támogatás, lakhatáshoz kapcsolódó egyéb térítés
visszafizetésére vonatkozó kötelezettséget és a visszafizetés igazolásának időpontját,
9. az elkészült értékbecslésben megállapított becsült forgalmi értéket,
10. a vevő által elvégzett értéknövelő beruházás eladó részéről elismert értékét és az  azzal korrigált forgalmi
értéket (a továbbiakban: korrigált forgalmi érték),
11. a korrigált forgalmi értékből kiindulva, az  Er. szabályai szerint megállapított, a  tényleges vételár
meghatározásának alapjául szolgáló vételáralapot,
12. a bérlő honvédelmi szervvel megszakítás nélkül fennálló tényleges, igazolt alkalmazotti jogviszonyának
időtartamát,
13. lakás és arra való jogosultság esetében a  szolgálati idő elismerés során az  Er. alapján figyelembe vehető
alkalmazotti jogviszony időtartamát,
14. a szolgálati idő elismerés vagy megelőlegezés összegét,
15. a lakás minimálvételárát és a tényleges vételárat,
16. az adásvételi szerződés megküldésének és megkötésének időpontját,
17. az adásvételi szerződés megkötéséhez szükséges igazolások hiánytalan megküldésének időpontját,
18. a vételár egyösszegű vagy részletekben történő megfizetését, részletvétel esetén a  kötelező előtörlesztés
összegét,
19. egyösszegű megfizetés esetén a vételár, részletvétel esetén a kötelező előtörlesztés megfizetésére vonatkozó
kötelezettség adásvételi szerződésben rögzített véghatáridejét és megfizetésének tényleges időpontját,
20. elállás esetén a jognyilatkozat megtételének időpontját és nyilvántartási számát és
21. a tulajdonjog átruházással kapcsolatos ingatlan-nyilvántartási eljárás megindításának és a vevő tulajdonjoga
bejegyzésének időpontját.
 (3) A vevő tulajdonjogának bejegyzését, elállás esetén a  jognyilatkozat megtételét követően a  HM vagyonkezelői
feladatokat ellátó szerv az  előkészítő lapot lezárja, és azt az  adásvételi szerződés, annak hiányában az  elállásra
vonatkozó jognyilatkozat irattári példányához csatolja.
34. § (1) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv nyilvántartást vezet:
a) az elidegenítésre kijelölt HM vagyonkezelésű lakásokról és helyiségekről,
b) az elidegenített HM vagyonkezelésű lakásokról és helyiségekről és
c) az önkormányzati tulajdonú, HM rendelkezésű lakások és helyiségek elidegenítéséhez adott és részére
az illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv által megküldött hozzájárulásokról.
 (2) Az (1) bekezdés a) pontja alapján vezetett nyilvántartás tartalmazza:
a) a lakások és helyiségek címét, helyrajzi számát, egyéb azonosító adatait,
b) a lakások és helyiségek alapterületét, komfortfokozatát és a lakás szobaszámát,
c) a bérlő, jogcím nélküli használó nevét, a jogcím nélküli lakáshasználat minőségét és
d) a tulajdonosi joggyakorló elidegenítéshez adott hozzájárulásának időpontját és nyilvántartási számát, továbbá
a hozzájárulás időbeli hatályát. (3) Az (1) bekezdés b) pontja alapján vezetett nyilvántartás tartalmazza:
a) a lakások és helyiségek címét, helyrajzi számát, egyéb azonosító adatait,
b) a lakások és helyiségek alapterületét, komfortfokozatát és a lakás szobaszámát,
c) a lakások és helyiségek beköltözhető forgalmi értékét, az Er. 8. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti eredeti
vételárát, a szolgálati idő elismerés mértékét és a tényleges vételárat,
d) részletvétel esetén a befizetett kötelező előtörlesztés összegét és a futamidőt,
e) a részletvétel útján megvásárolt lakás és helyiség vételárából fennálló tartozás egyösszegű kiegyenlítése
esetén adott engedmény mértékét és
f ) a vevő és az adásvételi szerződés szerinti egyéb jogosultak és kötelezettek nevét, címét és egyéb, a jogügylet
szempontjából lényeges adatait.
 (4) Az (1) bekezdés c) pontja alapján vezetett nyilvántartás tartalmazza:
a) a lakások és helyiségek címét, helyrajzi számát, egyéb azonosító adatait,
b) a lakások és helyiségek alapterületét, komfortfokozatát és a lakás szobaszámát és
c) az értékesítésből a HM-et megillető vételárhányad összegét.
(5) A tárgyi félév utolsó napjával lezárt nyilvántartásokat a HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv a következő hónap
utolsó napjáig elektronikus formában megküldi a HM központi lakásgazdálkodási szerv és a helyi lakásgazdálkodási
szervek részére.
35. § (1) A HM vagyonkezelői feladatokat ellátó szerv félévente szakmai beszámolót készít a HM központi lakásgazdálkodási
szerv részére a tárgyidőszaki lakásértékesítési tevékenységről.
(2) A szakmai beszámoló a  tárgyidőszakban végrehajtott feladatokról, valamint a  tevékenység értékeléséről és az  azt
befolyásoló tényezőkről szóló szöveges jelentés mellett kimutatást tartalmaz:
a) a tárgyidőszakban elidegenített HM vagyonkezelésű lakásokról és helyiségekről, továbbá azok tényleges
vételáráról,
b) a tárgyidőszaki szolgálati idő elismerések összegéről,
c) az elidegenítési bevételek és kiadások alakulásáról, a lakáselidegenítési számla pénzforgalmáról és
d) a HM-mel szemben fennálló vevői kötelezettségek összegéről.
13. Záró rendelkezések 36. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) A 43. § (2) bekezdése 2014. augusztus 1-jén lép hatályba.
37. § A Honvédelmi Minisztérium által nyújtott lakhatási támogatásokkal összefüggő feladatok ellátásáról szóló 26/2010.
(II. 26.) HM utasítás (a továbbiakban: Lut.) 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az utasítás hatálya a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 2. § 13. pontja
szerinti honvédségi szervezetre és a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szerv), az általuk megalakított lakásbizottságra, továbbá a lakóházkezelő szervekre terjed ki. Amennyiben az állami
tulajdonú HM vagyonkezelői jogú lakások, személygépkocsi-tároló helyiségek (állóhelyek) és szállók fenntartása,
üzemeltetése hadrenden kívüli szervezettel megkötött szolgáltatási szerződés keretében történik, a  helyi
lakóházkezelő szervek részére megállapított feladatokat és követelményeket a szolgáltatóval szemben a vele kötött
szolgáltatási szerződésben kell érvényre juttatni.”
38. § A Lut. 11. § (4) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Pótbesorolást alkalmazni)
„b) azon települések vonatkozásában lehet, amelyekben a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre
vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: lakástörvény) alapján rendeltetésszerű
használatra alkalmas, üres lakások száma meghaladja az  ottani településen lévő HM rendelkezésű lakás juttatása
iránti I. kategóriába sorolható igénylések számát.”
39. § (1) A Lut. 112. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Amennyiben a kérelmező az igényléshez nem csatolta, be kell kérni:)
„a) az  áthelyezésről, kinevezésről, rendelkezési állományból más szervhez R. szerinti vezénylésről szóló parancs
(határozat) másolatát,”
(2) A Lut. 112. §-a a következő (8)–(9) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Ha a (2) bekezdés e) pont szerinti számla vagy bizonylat kiállítására az igénylés benyújtását követően kerül sor,
a hozzájárulásra való jogosultság a számla, bizonylat kiállításának napjával kezdődően állapítható meg.
(9) Ha a kérelem azért nem bírálható el érdemben, mert a  lízingszerződés vagy az alapján az adásvételi szerződés
még nem került megkötésre és a  lízingcég a  lízingigénylés benyújtásának tényét az  (1) bekezdés szerinti igénylés
benyújtásáig igazolta, a szerződés megkötéséig a hiánypótlás meghosszabbítható.”
40. § A Lut. 113. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az előzetes munkáltatói igazolás a lízingcég által rendszeresített formanyomtatványon is kiállítható.”
41. § A Lut. „A helyi lakásgazdálkodási szerv feladatai” alcímet megelőzően a következő 116/A. §-sal egészül ki:
„116/A. § Nem tekinthető új igénylésnek, ha a kérelmező a 112. § (1) bekezdés szerinti kérelmet azért nyújtotta be,
mert
a) a kérelmező alkalmazotti jogviszonya módosítása miatt az  új állományilletékes szerv parancsnokához kerül
benyújtásra és a hozzájárulással támogatott bérlemény vagy lakáslízing az új szolgálati hely szerinti település R. vagy
ha a  hozzájárulás megállapítására az  R. hatálybalépése előtt került sor, a  Honvédelmi Minisztérium rendelkezése
alatt lévő lakások és helyiségek bérletéről, elidegenítéséről, valamint a lakhatás támogatásáról szóló 6/1994. (IV. 30.)
HM rendelet szabályai szerinti vonzáskörzetébe tartozik,
b) a bérbeadói, lízingbeadói jogutódlás során a jogutód új bérleti, lízingszerződést köt a kérelmezővel,
c) a hozzájárulással támogatott lakásra a bérleti díj, lízingdíj változását is tartalmazó módosítása miatt kerül új vagy
módosító szerződés megkötésére, vagy
d) a hozzájárulással korábban támogatott lakásra a bérleti vagy lízingszerződés azért kerül ismételten megkötésre,
mert az arra kötött korábbi szerződés megszűnt.”
42. § A Lut. a követező 140. §-sal egészül ki:
„140.  § A  11.  § (4)  bekezdésén túl benyújtott lakásigénylések vonatkozásában pótbesorolást kell alkalmazni és
lakásbizottsági ülést kell tartani 2014. július 31-ig.”
43. § (1) Hatályát veszti a Lut. 58–82. §-a és 93. § (4) bekezdése.
 (2) Hatályát veszti a Lut 140. §-a.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
119/2003. (XII. 17.) ME határozata főiskolai főigazgatói megbízás megerősítéséről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 73. §
b) pontja alapján
dr. Lukács László főiskolai tanárnak a Sapientia Szerzetesi Hittudományi Főiskolán a 2004.
január 1-jétől 2008. június 30-ig terjedő időtartamra vonatkozó főigazgatói megbízását
megerősítem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
297/2013. (VI. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. szilágyi Ildikót
2013. június 1. napjától
2016. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 27. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
294/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Medveczky Iván rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország mexikóvárosi nagykövetségének
a vezetésére, valamint Magyarországnak a Guatemalai Köztársaságban, a Costa Rica-i Köztársaságban, a Hondurasi
Köztársaságban, a Panamai Köztársaságban és az El Salvadori Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása
érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarországnak Belizében való képviseletével.
Budapest, 2017. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök