type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2012. (I. 26.) NMHH rendelete a digitális televízió-médiaszolgáltatások vételére alkalmas készülékek együttműködő képessége érdekében szükséges intézkedésekről.
A műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény 53. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. §
(5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya a) a műsorterjesztőkre,
b) az analóg televízió-vevőkészülékek, a digitális televíziókészülékek, digitális vevődekóderek gyártóira,
forgalmazóira, valamint c) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: Hatóság)
terjed ki. (2) E rendeletet kell alkalmazni a) a digitális televízió médiaszolgáltatással összefüggő elektronikus hírközlő hálózatok kiépítésére és
üzemeltetésére, b) a forgalomba hozott analóg televízió-vevőkészülékekre, digitális televíziókészülékekre és digitális
vevődekóderekre. 2. § E rendelet alkalmazásában a) elismert európai szabványügyi szervezet: az Európai Szabványügyi Bizottság (Comité Européen de Normalisation,
CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (Comité Européen de Normalisation Electrotechnique,
CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (European Telecommunications Standards Institute,
ETSI); b) forgalomba hozatal: analóg televízió-vevőkészülék, digitális televíziókészülék, digitális vevődekóder visszterhes
vagy ingyenes, első ízben történő belföldi rendelkezésre bocsátása, beleértve a bérbeadást is;
c) forgalmazó: az értékesítési láncban a gyártón kívüli azon természetes, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezet, aki vagy amely forgalmazza a terméket;
d) hagyományos digitális jelek: DVB-T, DVB-C vagy DVB-S szabvány és ezek változatai szerinti digitális jelek;
e) iparági specifikáció: a digitális televízió-médiaszolgáltatással összefüggő átviteli rendszerek európai iparágán
belül elfogadott specifikáció. 3. § (1) Az átviteli rendszernek alkalmasnak kell lennie a széles képformátumú műsorszámok továbbítására.
(2) Az átviteli rendszerben a beérkező széles képformátumú műsorszámokat változatlan képformátummal kell az
előfizetők vagy felhasználók felé továbbítani úgy, hogy az egyes műsorszámokhoz a médiaszolgáltató által
hozzárendelt képarány átjelzést (AFD, WSS, MPEG képarány bitek) a műsorterjesztő hálózatának szabványa szerint, az
eredeti képarány átjelzési célt megvalósítva az elérhető legjobb képminőséget biztosítsa.
4. § A hagyományos digitális jelek vételére szánt valamennyi, Magyarország területén forgalomba hozott digitális
televíziókészüléknek, digitális vevődekódernek képesnek kell lennie a) azon kódolt hagyományos digitális jelek dekódolására, amelyek megfelelnek egy, elismert európai szabványügyi
szervezet által ajánlott európai közös kódolási algoritmusnak, különösen a DVB-CSA titkosítási algoritmusnak;
b) a titkosítás nélkül továbbított hagyományos digitális jelek megjelenítésére, feltéve, hogy amennyiben
a berendezést bérlik, a bérlő a vonatkozó bérleti szerződésnek megfelelően jár el.
5. § (1) Minden, 42 cm-t meghaladó látható átlóméretű beépített képernyővel rendelkező analóg televíziókészüléket,
amelyet Magyarország területén forgalomba hoznak, el kell látni legalább egy, elismert európai szabványügyi
szervezet által szabványosított nyílt interfészaljzattal, amely lehetővé teszi a perifériák, különösen a kiegészítő
dekóderek és digitális vevők egyszerű csatlakoztatását. Ezen kötelezettség teljesíthető például az európai
szabványokat bevezető magyar nemzeti szabványokban (pl.: MSZ EN 50049-1:2002) meghatározott aljzat
alkalmazásával. (2) Minden, 30 cm-t meghaladó látható átlóméretű beépített képernyővel rendelkező digitális televíziókészüléket,
amelyet Magyarország területén forgalomba hoznak, el kell látni legalább egy, elismert európai szabványügyi
szervezet által szabványosított vagy ilyen szervezet által elfogadott szabványnak vagy valamely iparági
specifikációnak megfelelő – nyílt interfészaljzattal, különösen a digitális videóműsorszórásban alkalmazott
MSZ EN 50221:1999 szabványban meghatározott DVB közös interfészcsatlakozóval, amely lehetővé teszi a perifériák
egyszerű csatlakoztatását, és továbbítani tudja a digitális televíziójel valamennyi elemét, beleértve az interaktív és a
feltételes hozzáférésű szolgáltatásokkal kapcsolatos adatokat. 6. § (1) E rendeletben foglaltak teljesítéséért a forgalmazó felel.
(2) E rendeletben foglaltak érvényesülését a Hatóság az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvényben
meghatározott általános hatósági felügyeleti eljárás keretében ellenőrzi. 7. § (1) E rendelet a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a) az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek („Egyetemes szolgáltatási irányelv”), valamint b) az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési
ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv
és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló
2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
3/2016. (III. 4.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. március 1. napjától 2016. augusztus 31. napjáig
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 122. § (2) bekezdés f ) pontjában
meghatározott közvetlen közösségi forrásokkal kapcsolatos koordinációs feladatok ellátására Kiss Antalt miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladatkörében ellátja a  közvetlen közösségi forrásokkal kapcsolatos koordinációs feladatokat,
különösen
a) biztosítja az ágazati és területi szereplők közötti koordinációt;
b) összehangolja a közvetlen közösségi források felhasználását;
c) biztosítja a közvetlen közösségi források felhasználásának az átfogó kormányzati stratégiákkal való összhangját;
d) tárgyalásokat folytat az  Európai Unió intézményeivel a  közvetlen közösségi források felhasználásával
kapcsolatos kérdésekben;
e) feladatkörében kapcsolatot tart a kormányzati, civil, valamint a határon túli magyar szervezetekkel;
f ) feladatkörében kapcsolatot tart hazai és külföldi vállalkozásokkal;
g) jelentést készít időszakonként a közvetlen közösségi források felhasználásáról a Kormány részére;
h) ellátja – az MFK Magyar Fejlesztési Központ Nonprofit Kft. közreműködésével – a Magyarországi Régiók
Brüsszeli Képviseletének működtetését;
i) a  közvetlen közösségi források tekintetében közreműködik az  Európai Területi Társulások tevékenységének
koordinációjában. 3. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
49/2005. (VII. 7.) ME határozata címzetes főjegyzői cím adományozásáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény 30/B. §-ának (1) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára –
Bokányi Kálmánnénak, Kalmár Erzsébetnek, Kiss Sándornak, dr. Oláh Ernőnek,
Szurma Katalinnak, Tóth Ferencnek, dr. Urlich Károlynak és
Vadas Lászlónak
címzetes főjegyzői címet adományozok. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
369/2014. (IX. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Annamáriát
2014. október 1. napjától 2017. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
203/2017. (VII. 10.) Korm. rendelete a Modern Városok Program keretében egyes sportcélú beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4.  § (1) és (2)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  §
(1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § (3) bekezdése tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az 5.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés 5. és
6. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 6. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt
beruházásokhoz (a  továbbiakban: Beruházások) kapcsolódó, a  2.  mellékletben meghatározott közigazgatási
hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a Beruházásokhoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműfejlesztési és -csatlakozási munkák érdekében
az  1.  mellékletben a  Beruházások megvalósításának helyszíneként megjelölt ingatlanokkal szomszédos
ingatlanokat érintik,
b) a Beruházások megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek,
c) az 1.  mellékletben a  Beruházások megvalósításának helyszíneként megjelölt ingatlanokból telekalakítási
eljárások jogerős befejezését követően kialakított ingatlanokat érintik. 2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben az  1.  melléklet szerinti
kormánymegbízottakat jelöli ki koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottként.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § (1) Az  1.  mellékletben foglalt táblázat 2., 3., 4., 5., 7., 9., 11., 12., 13., 14., 16., 17., 18., 19. és 20. sora szerinti
beruházásokkal összefüggésben – a  településrendezési és az  építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló 252/2006.
(XII. 7.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó építési tevékenység esetében – a központi építészeti-műszaki tervtanács
véleményét be kell szerezni.
(2) Az  1.  mellékletben foglalt táblázat 6., 8., 10., 15. és 21. sora szerinti beruházásokkal összefüggésben építészetiműszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni.
(3) A  Beruházásokkal összefüggésben településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és településképi
bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Az 1.  mellékletben foglalt táblázat 9. sora szerinti Egri Nemzeti Vízilabda és Úszóközpont beruházás tekintetében
az  építmények, önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű használatához szükséges, az  országos
településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet szerint elhelyezendő személygépkocsik
számát az  egymástól 50 méter távolságon belül elhelyezkedő, jellemzően azonos használók által igénybe
vett építmények esetében – az  érintett építményekre együttesen vonatkozóan – csak a  legmagasabb értéket
eredményező hasznosítási módú építmény szerinti mennyiség figyelembevételével kell megállapítani.
6. § (1) Az 1. mellékletben foglalt táblázat 2., 3., 9., 13. és 16. sora szerinti beruházások építési műszaki ellenőre, akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadói tevékenység biztosítója, valamint beruházás-lebonyolítója kizárólagos joggal
a Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti beruházás-lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdés c)–d), f )–h), j) és k) pontjában, az építőipari kivitelezési tevékenységről
szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésében, továbbá az építési beruházások, valamint az építési
beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló
322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 5.  §-ában foglalt feladatokon túlmenően – az  építésügyi szakmagyakorlásra
vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve tevékenység ellátása
beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével, ellenőrzésével vagy
irányításával kapcsolatos.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1780/2017. (XI. 7.) Korm. határozata Budapest VI. kerület, Benczúr u. 30. szám alatt (Budapest 29687 hrsz.) található épületnek a Magyarországi Baptista Egyház részére ingyenesen történő tulajdonba adásáról.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés g) pontjában, valamint a 36. § (3) bekezdésben
biztosított jogköre alapján úgy dönt, hogy a Budapest VI. kerület, Benczúr u. 30. szám alatti, 29687 helyrajzi számú
állami tulajdonban álló ingatlan tulajdonjoga az  egyház missziói, oktatási és szociális tevékenységeinek végzése
céljából, ingyenesen a  Magyarországi Baptista Egyház tulajdonába kerüljön azzal, hogy az  átvevő egyházi jogi
személy az érintett ingatlant terhelő kötelezettségeket a 2. pont szerinti szerződés alapján teljeskörűen átvállalja.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  tulajdonosi joggyakorló Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződés megkötésre kerüljön.
A szerződésben az  ingatlan forgalmi értékeként a  tulajdonosi joggyakorló által megállapított forgalmi értéket kell
megjelölni.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő 6 hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1812/2013. (XI. 12.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból a Veszprémi Járási Hivatal elhelyezésének biztosítása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1110/2013. (III. 7.) Korm. határozat végrehajtása során alkalmazandó eltérő rendelkezésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból a  Veszprémi Járási Hivatal
elhelyezésének biztosítása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1110/2013. (III. 7.)
Korm. határozat (a továbbiakban: H.) végrehajtása során a H. 2. melléklete szerint a X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím, 2. Felhalmozási
költségvetés előirányzatcsoport, 2. Felújítások kiemelt előirányzat javára átcsoportosított 1530,0 millió forintból
legfeljebb 200,0 millió forint – a kiemelt előirányzatok közötti átcsoportosítást követően – az 1. Beruházások kiemelt
előirányzat terhére kerüljön felhasználásra és elszámolásra;
2. a H.-ban az  elszámolásra és a  visszatérítési kötelezettség teljesítésére meghatározott határidőtől eltérően
–  a  H.  alapján átcsoportosított előirányzattal kapcsolatos elszámolásra és a  fel nem használt részre vonatkozó
visszatérítési kötelezettség tekintetében 2014. június 30-i határidőt állapít meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1663/2018. (XII. 6.) Korm. határozata a moszuli szír katolikus és szír ortodox érsekség projektjeinek támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  szülőföldjük térségében maradt közel-keleti keresztény és más üldözött vallási és nemzetiségi
kisebbségekhez tartozó családok megsegítésével és ezen közösségek helyben maradásának elősegítésével, amely
célnak részét képezi a  Közel-Keleten menekültként élő emberek hazatérését segítő programok hatékonyságának,
működőképességének a biztosítása;
2. az 1. pont szerinti cél megvalósítása érdekében felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával – gondoskodjon a  Szír Katolikus Egyház moszuli érseksége projektjeinek megvalósítása
céljára 320 000 000 forint, valamint a  Szír Ortodox Egyház moszuli érseksége projektjeinek megvalósítása céljára
320 000 000 forint, összesen – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal
együtt – 643 360 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 28. Üldözött keresztények segítésének feladatai jogcímcsoport, 2. Intervenciós Támogatási
Keret jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja az Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 1. pontban rögzített cél és a 2. pontban meghatározott
projektek megvalósítása érdekében gondoskodjon a  2.  pontban meghatározott 320 000 000 forint forrás
adományként történő nyújtásáról az  iraki Szír Katolikus Egyház érseksége számára, valamint 320 000 000 forint
forrás adományként történő nyújtásáról az iraki Szír Ortodox Egyház érseksége számára.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrásbiztosítást követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2011. (II. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
dr. Udvardi Iván rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet felmentem a Magyar Köztársaság hágai
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
139/2018. (XI. 15.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján – az  emberi
erőforrások minisztere javaslatára –
dr. Fábián Attilát, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2018. november 14-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1511/2013. (VIII. 1.) Korm. határozata egyes rendezvényszervezési és fordítási feladatok ellátásával összefüggésben a Miniszterelnökség és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) Horn Gyula néhai miniszterelnök állami temetésével összefüggő és egyéb kiemelten fontos
rendezvényszervezési feladatok ellátásának fedezetére a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről
szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 7. Nemzeti és kiemelt ünnepek, egyéb
rendezvények, események támogatása jogcímcsoport javára 67 258 ezer forint,
b) egyes fordítási feladatok ellátásának fedezetére a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 27. Nemzetközi kötelezettségek teljesítése
jogcímcsoport javára 10 160 ezer forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
452/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nánási Mátét
a 2016. december 1. napjától 2019. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2013. (III. 29.) LÜ utasítása az ügyészségi alkalmazottak hivatalos célú nemzetközi tevékenységéről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet AZ ÜGYÉSZSÉGI ALKALMAZOTTAK HIVATALOS CÉLÚ NEMZETKÖZI TEVÉKENYSÉGÉNEK
ENGEDÉLYEZÉSE 1. § (1) Az ügyészségi alkalmazottak belföldi vagy külföldi hivatalos célú nemzetközi tevékenységét – a (3) és (4) bekezdésben
foglaltak szerinti eltéréssel – a legfőbb ügyész a Nemzetközi és Európai Ügyek Főosztályának (a továbbiakban:
Főosztály) az 1. melléklet szerint előterjesztett javaslatára engedélyezi. Ha a hivatalos célú nemzetközi tevékenység
elvégzésére javasolt ügyészségi alkalmazott a legfőbb ügyész helyettes közvetlen vagy közvetett alárendeltségében
dolgozik, a javaslatot az érintett legfőbb ügyész helyettes véleményével kell előterjeszteni.
(2) Ha a javaslattételt nem előzi meg pályáztatás, a Főosztály beszerzi a hivatalos célú nemzetközi tevékenység
elvégzésére jelölt ügyészségi alkalmazott elvi hozzájárulását és a munkáltatói jogkör gyakorlójának véleményét.
(3) A legfőbb ügyész helyettesek, továbbá a Főosztályt vezető főosztályvezető ügyész hivatalos célú nemzetközi
tevékenyégét a legfőbb ügyész, a legfőbb ügyész külföldi hivatalos célú nemzetközi tevékenységét (a továbbiakban:
külföldi kiküldetés) a büntetőjogi legfőbb ügyész helyettes javaslattétel nélkül engedélyezi.
(4) Az Országos Kriminológiai Intézet ügyészségi alkalmazottainak hivatalos célú nemzetközi tevékenységét a Főosztály
javaslatára a büntetőjogi legfőbb ügyész helyettes engedélyezi. 2. § (1) A hivatalos célú nemzetközi tevékenység engedélyezésére irányuló javaslatnak ki kell terjednie a költségvetési keret
engedélyezésére is, és tartalmaznia kell a Gazdasági Főigazgatóság fedezetigazolását. A fedezetigazolási záradéknak
külön kell tartalmaznia a hivatalos célú nemzetközi tevékenység kapcsán előreláthatóan felmerülő minden kiadás,
illetve a várható tényleges költség mértékét. (2) Amennyiben a hivatalos célú nemzetközi tevékenység tényleges költsége 10%-kal meghaladja az eredetileg
engedélyezett keretet, az engedélyeztetési eljárást meg kell ismételni.
3. § (1) A hivatalos célú nemzetközi tevékenység engedélyezéséről a Főosztály a Gazdasági Főigazgatóságot az engedély
eredeti példányának megküldésével, a munkáltatói jogkör gyakorlóját pedig átiratban tájékoztatja.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója az engedélyezéséről való tudomásszerzést követően felhívja az érintett ügyészségi
alkalmazott figyelmét az utasításban foglaltak megismerésére. A figyelemfelhívásnak különösen arra kell kiterjednie,
hogy a hivatalos célú nemzetközi tevékenységet végző ügyészségi alkalmazott a szervezéshez szükséges személyes
adatairól köteles tájékoztatást adni a Főosztálynak, illetve arra, hogy a hivatalos célú nemzetközi tevékenységét
mindenkor a szakmai feladat és a takarékossági szempontok együttes figyelembevételével kell elvégezni.
II. Fejezet AZ ÜGYÉSZSÉGI ALKALMAZOTTAK HIVATALOS CÉLÚ NEMZETKÖZI TEVÉKENYSÉGÉNEK
ELRENDELÉSE 4. § (1) Ha a belföldi hivatalos célú nemzetközi tevékenységet a szolgálati helytől eltérő helységben kell elvégezni, az arra
jogosultnak a vonatkozó szabályok szerint el kell rendelnie az érintett ügyészségi alkalmazott belföldi kiküldetését. Ha
a belföldi hivatalos célú nemzetközi tevékenységet a szolgálati helyen kell elvégezni, formális elrendelésére nincs
szükség. Ebben az esetben a Főosztálynak a 3. § (1) bekezdésében írt tájékoztatása alapján a munkáltatói jogkör
gyakorlója biztosítja, hogy az érintett ügyészségi alkalmazott a belföldi hivatalos célú nemzetközi tevékenységet
elvégezhesse. (2) Az ügyészségi alkalmazottak külföldi kiküldetését a legfőbb ügyész vagy a büntetőjogi legfőbb ügyész helyettes
engedélye alapján a Főosztály rendeli el a 2. melléklet szerinti formanyomtatványon.
III. Fejezet A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK 5. § (1) Az utasítás alkalmazási körében akkor kell a kötelezettségvállalásokat a Gazdasági Főigazgatósággal ellenjegyeztetni,
ha az egyes hivatalos célú nemzetközi tevékenységek szervezése során az egy szállítótól történő egyedi
megrendelések meghaladják a 100 000 forintot. (2) Ha a kötelezettségvállalás ellenjegyzésére az értékhatár miatt nem volt szükség, a teljesítésigazolással ellátott számlát
a megrendelő egy másolati példányával kell megküldeni a Gazdasági Főigazgatóságnak a számla kiegyenlítése
céljából. IV. Fejezet A BELFÖLDI HIVATALOS CÉLÚ NEMZETKÖZI TEVÉKENYSÉG SZABÁLYAI
6. § (1) A belföldi hivatalos célú nemzetközi tevékenység elvégzése céljából elrendelt belföldi kiküldetés esetén a napidíjra, az
utazási költség és a szállásköltség megtérítésére a belföldi kiküldetés szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(2) Belföldi hivatalos célú nemzetközi tevékenység esetén az ügyészség nemzetközi költségvetési keretének terhére
elszámolható: a) konferencia részvételi díja, b) kommunikációs eszközök hivatalos célú használatának költsége,
c) hivatalos csomagok szállításának költsége, d) a nemzetközi programhoz kapcsolódó étkezés költsége,
e) 6 óra előtt és 22 óra után felmerült taxiköltség, illetve a nap bármely szakában felmerült taxiköltség abban az
esetben, ha a tömegközlekedési eszközök igénybevétele a belföldi hivatalos célú nemzetközi tevékenység
elvégzését jelentősen megnehezítené, illetőleg ha a taxi használata egészségügyi vagy protokoll szempontok
miatt szükséges, f) magasabb vezető állású ügyész esetén a protokolláris költség.
V. Fejezet A KÜLFÖLDI KIKÜLDETÉS SZABÁLYAI Úti okmányok
7. § (1) A külföldi kiküldetést lehetőség szerint személyazonosító igazolvánnyal vagy magánútlevéllel kell teljesíteni. Ha a
tranzit-, vagy célországba való beutazás útlevélhez kötött, magánútlevél hiányában a legfőbb ügyész szolgálati útlevél
igénylését engedélyezi. A legfőbb ügyész szolgálati útlevél igénylését a vízumkötelezettség kiváltása céljából, vagy
protokoll szempontok alapján is engedélyezheti. (2) A diplomata és szolgálati útlevelek beszerzéséről, nyilvántartásáról és kezeléséről a Főosztály gondoskodik.
Napidíj és költségtérítés A napidíjra és a költségtérítésre vonatkozó közös szabályok
8. § (1) A kiküldöttet külföldi tartózkodása idejére külföldi napidíj és költségtérítés illeti meg.
(2) Amennyiben a kiküldöttet fogadó külföldi szerv a kiküldött részére legalább a 11. § (1) bekezdésének megfelelő
napidíjat, ösztöndíjat vagy hasonló jellegű juttatást, illetőleg szállást, utazási vagy dologi költségtérítést biztosít, úgy
az ügyészség a kiküldött részére ugyanezeket a juttatásokat nem biztosítja. A Főosztály a kiküldött részére ilyen
esetekben is megköti a baleset-, betegség- és poggyászbiztosítást.
(3) A külföldi kiküldetéssel kapcsolatban belföldön esetlegesen felmerülő napidíjra és a szállásköltség megtérítésére a
belföldi kiküldetés szabályait kell megfelelően alkalmazni. A külföldi kiküldetéssel kapcsolatban belföldön felmerülő
utazási költségeket a 18. § alapján, az ügyészség nemzetközi költségvetési keretének terhére kell elszámolni.
9. § (1) A Főosztály a kiküldött részére fizetendő előleg tartalmáról és összegéről a külföldi kiküldetés kezdőnapját legalább
négy munkanappal megelőzően tájékoztatja a Gazdasági Főigazgatóságot. Az előleg a kiküldött részére legfeljebb a
kiküldetés kezdőnapja előtt tíz munkanappal adható át. Az előleg felvétele személyesen vagy meghatalmazott útján
történhet. (2) A külföldi kiküldetés elmaradása esetén az előleget legkésőbb az elmaradásról való tudomásszerzéstől számított
három munkanapon belül vissza kell fizetni. Ha a kiküldött a visszafizetésben akadályozott, a határidőt az
akadályoztatás megszűnésétől kell számítani. 10. § (1) A kiküldöttnek a felvett előleggel a külföldi kiküldetésből történő hazatéréstől számított három munkanapon belül a
Gazdasági Főigazgatóságon – személyesen vagy meghatalmazott útján – a 3. melléklet szerinti nyomtatványon, a
számlák vagy számviteli elszámolásra alkalmas bizonylatok egyidejű csatolásával el kell számolnia. Minden egyes
idegen nyelvű számla vagy bizonylat mellé ki kell állítani a 4. melléklet szerinti fordítási bizonylatot.
(2) Ha a felvett előleg meghaladja a jogszerűen felhasznált összeget, akkor a különbözetet az elszámolással egyidejűleg a
kiszolgáltatott pénznemben vissza kell fizetni. (3) Ha a felvett előleg kevesebb volt, mint a jogszerűen felhasznált összeg, a különbözetet a Gazdasági Főigazgatóság
készpénzben a kiküldött részére utólagosan megtéríti, lehetőség szerint az elszámolható bizonylaton feltüntetett és a
Magyar Államkincstár által forgalmazott pénznemben. (4) A napidíj összege után a kiküldöttet a hatályos jogszabályoknak megfelelően terheli adó- és járulékfizetési kötelezettség.
A napidíj 11. § (1) A kiküldött részére a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló jogszabályban megállapított
összegű napidíj jár. (2) A külföldi napidíj számításakor Magyarország államhatára átlépésének időpontját a külföldi kiküldetéshez kapcsolódó
elismert költségekről szóló jogszabály alapján kell megállapítani. (3) Nem illeti meg napidíj azt a kiküldöttet, aki négy óránál rövidebb időt tölt külföldön. A négy óránál hosszabb, de nyolc
óránál rövidebb külföldi kiküldetést teljesítő személy a napidíj felére jogosult.
(4) Ha a kiküldött a külföldi kiküldetés időtartama alatt díjtalan ebédben, illetve vacsorában részesül, az adott naptári
napra járó napidíját étkezésenként 30%-kal csökkenteni kell. A költségtérítés általános szabályai
12. § (1) A kiküldöttet a külföldi kiküldetés során a külföldi napidíjon felül
a) utazási költségtérítés, b) szállásköltség-térítés, c) a külföldi kiküldetéshez kapcsolódó dologi költségtérítés
illeti meg. (2) A külföldi kiküldetés költségeinek elszámolása során a Legfőbb Ügyészség nevére és címére kiállított számlával vagy
más számviteli elszámolásra alkalmas bizonylattal igazolt költségek téríthetők meg.
Utazási költségtérítés 13. § (1) Repülőgéppel történő utazás esetén a legfőbb ügyész és a legfőbb ügyész helyettes első osztályt vagy ennek
megfelelő utazási komfortfokozatot vehet igénybe. (2) Egyéb kiküldött részére turistaosztályú repülőjegy váltható. Magasabb komfortosztályú repülőjegy igénybevételét a
legfőbb ügyész indokolt esetben engedélyezheti. (3) Diszkont légitársaság járatára csak a kiküldött írásbeli nyilatkozatba foglalt kérésére váltható jegy. A nyilatkozatnak ki
kell terjednie arra is, hogy a kiküldött vállalja az utazás kapcsán indokoltan felmerülő járulékos költségek előlegezését.
14. § Vonattal történő utazás esetén a kiküldött I. osztályú utazásra jogosult.
15. § (1) Ha a gépjármű vezetője az utazási költség-előleget nem a szükséges pénznemben kapta, csak akkora mennyiségű
valutát válthat be az adott ország fizetőeszközére, amekkora a gépjármű külföldön történő használatához kapcsolódó
legszükségesebb mértékű költségeket fedezi. (2) Gépjárművel történő utazás esetén üzemanyagot csak akkor és csak akkora mértékben lehet valutáért vásárolni, ha és
amekkora mértékben az utazáshoz szükséges üzemanyag Magyarország területén történő tankolással nem
biztosítható. 16. § Hivatali gépjárművel történő utazás esetén – a célállomás távolságát és megközelíthetőségét, valamint a szükséges
megérkezés időpontját alapul véve – az indulási időpontok megadása és – a kötelező pihenőidőre vonatkozó
szabályokra is figyelemmel – a gépjárművezetők számának meghatározása a Gazdasági Főigazgatóság feladata.
A gépjárművezetők személyének kijelölése a munkáltatói jogkör gyakorlójának feladata. Az 5. melléklet szerinti
tulajdonosi hozzájárulás kitöltéséről és a gépjárművezető részére való átadásáról a Gazdasági Főigazgatóság
gondoskodik. 17. § (1) A Főosztály a gazdaságossági és célszerűségi szempontok figyelembevételével és a kiküldött hozzájárulásával
engedélyezheti a saját gépjármű külföldi kiküldetés céljából történő használatát.
(2) Saját gépjármű külföldi kiküldetés céljából történő használata a 6. melléklet szerinti formanyomtatvány
alkalmazásával, belföldre érvényes, valamint a külföldi kiküldetés időtartamára és a külföldi kiküldetés során érintett
országok területére megkötött, teljes körű kiegészítő casco biztosítás megléte esetén engedélyezhető.
A formanyomtatványt két példányban kell kitölteni, a biztosítási kötvény másolatát a biztosítási költség elszámoláshoz
csatolni kell. (3) Olyan gépjármű külföldi kiküldetés céljából történő használatához, amely nem a kiküldött tulajdonában áll, az egyéb
feltételek megléte esetén is csak akkor adható engedély, ha a kiküldött a gépjármű használati jogának a tulajdonostól
történő megszerzését teljes bizonyító erejű magánokirattal vagy közokirattal igazolja.
(4) Saját gépjármű külföldi kiküldetés céljából, belföldön vásárolt üzemanyaggal történő használata esetén a kiküldött a
személyi jövedelemadóról szóló törvény alapján igazolás nélkül elszámolható, a vonatkozó jogszabályban
meghatározott üzemanyag-fogyasztási norma és az állami adóhatóság által havonta közzétett üzemanyagár alapján
számított üzemanyagköltség forintban való megtérítésére jogosult. Saját gépjármű külföldi kiküldetés céljából,
külföldön vásárolt üzemanyaggal történő használata esetén a kiküldött a számlával igazolt üzemanyagköltség Magyar
Államkincstár által forgalmazott külföldi pénznemben való megtérítésére jogosult. A személyi jövedelemadóról szóló
törvény alapján igazolás nélkül elszámolható személygépkocsi normaköltség minden esetben forintban illeti meg a
kiküldöttet. 18. § (1) A külföldi kiküldetés során utazási költségként elszámolható továbbá:
a) a beutazáshoz szükséges vízum díja, b) utazási jegy és illeték,
c) az utazáshoz kapcsolódó biztosítások díja: baleset-, betegség- és poggyászbiztosítás, repülőjegy-biztosítás
(sztornóbiztosítás), a külföldre, illetve a kifejezetten a külföldi kiküldetés teljesítése céljából belföldre megkötött
casco biztosítás, d) a legfőbb ügyész és legfőbb ügyész helyettes utazása esetén a repülőtéri kormányváró és egyéb VIP váró
költsége, illetve az ott igénybe vett szolgáltatások díja,
e) bel- és külföldön a lakástól (tartózkodási helytől) az indulási helyszínig és vissza megtett út, valamint a külföldi
kiküldetéssel kapcsolatban igénybe vett helyi és helyközi tömegközlekedés költsége, továbbá a (2) bekezdésben
meghatározott szabályok szerint a taxi használatának díja, f) gépjárművel történő utazás esetén az autópálya- és úthasználati díj, parkolási költség, indokolt esetben
gépjármű-mosatási költség, valamint a gépjármű használatával kapcsolatban szükségesen felmerülő egyéb díjak
(pl. alagút díj, híd díj, komp viteldíj stb.),
g) diszkont légitársasággal való utazás esetén az indokoltan felmerülő járulékos költségek.
(2) A kiküldött a bel- és külföldön 6 és 22 óra között igénybe vett taxi költségét csak akkor számolhatja el, ha a
tömegközlekedési eszközök igénybevétele a külföldi kiküldetést jelentősen megnehezítené, illetőleg a taxi használata
egészségügyi vagy protokoll szempontok miatt szükséges. Szállásköltség-térítés 19. § (1) A legfőbb ügyész és a legfőbb ügyész helyettes a középosztályúnál magasabb kategóriájú szállást vehet igénybe. Más
kiküldött középkategóriájú szállás igénybevételére jogosult. Ennél magasabb kategóriájú szállás igénybevételét
indokolt esetben a legfőbb ügyész engedélyezheti. (2) A szállodai számlán külön tételként megjelenő – a szálláshoz kapcsolódó adókon és kötelezően fizetendő étkezés
költségén kívül – minden további fogyasztás és szolgáltatás költsége a kiküldöttet terheli. Ez alól kivétel a
kommunikációs eszközök hivatalos célú használatának költsége, amely dologi költségként elszámolható.
Dologi költségtérítés 20. § A külföldi kiküldetéshez kapcsolódó dologi költségként elszámolható:
a) konferencia részvételi díja, b) gépjárművel való utazáshoz vásárolt térkép vételára,
c) kommunikációs eszközök hivatalos célú használatának költsége, d) hivatalos csomagok szállításának költsége,
e) hét napot meghaladó időtartamú külföldi tartózkodás esetén a mosatási és vasaltatási költség,
f) a napidíjnak, illetve költségelőlegnek a tranzit- vagy célország fizetőeszközére való beváltásából és az
elszámoláshoz szükséges visszaváltásából származó árfolyam-különbözet, g) magasabb vezető állású ügyész esetén a protokolláris költség.
VI. Fejezet A HIVATALOS CÉLÚ NEMZETKÖZI TEVÉKENYSÉG ELVÉGZÉSÉNEK IGAZOLÁSA
21. § (1) A hivatalos célú nemzetközi tevékenység elvégzéséről beszámolót kell készíteni. Több érintett esetén a közülük
legmagasabb beosztású ügyészségi alkalmazott jelöli ki a beszámolót elkészítő személyt.
(2) A beszámolót a hivatalos célú nemzetközi tevékenység elvégzésétől számított 15 munkanapon belül a Főosztályra
közvetlenül, elektronikus formában kell megküldeni. A megküldéskor a szerzőnek nyilatkoznia kell arról, hogy pozitív
döntés esetén a beszámolónak az ügyészségi intraneten való közzétételéhez hozzájárul-e.
(3) Konkrét ügyben végzett hivatalos célú nemzetközi tevékenység esetén a beszámolónak arra kell szorítkoznia, hogy a
szakmai eredményeket tartalmazó jelentés melyik szervezeti egység mely ügyszámú iratai között került elhelyezésre.
(4) A beérkezett beszámoló alapján a Főosztály gondoskodik a hivatalos célú nemzetközi tevékenység elvégzésének a
PERSONA személyügyi és továbbképzési nyilvántartási rendszerben való rögzítéséről.
(5) Külföldi kiküldetés esetén a kiküldetésben eltöltött idő szükségességét és a kiküldetési feladat elvégzését a Főosztály a
2. melléklet szerinti formanyomtatványon igazolja. Belföldi hivatalos célú nemzetközi tevékenység elvégzése céljából
elrendelt belföldi kiküldetés esetén az igazolás a kiküldetést elrendelő feladata, a belföldi kiküldetésre vonatkozó
szabályok szerint. A beszámolót ebben az esetben – hivatali úton – a belföldi kiküldetés elrendelőjének is meg kell
küldeni. VII. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 22. § Ez az utasítás 2013. március 30-án lép hatályba, egyidejűleg az ügyészségi alkalmazottak egyes költségtérítéseiről
és juttatásairól szóló 8/1996. (ÜK 7.) LÜ utasítás 27–39/A. §-a hatályát veszti.
Dr. Polt Péter s. k.,
legfőbb ügyész


text:
301/2010. (XII. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló 223/2010.
(IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
kiemelkedő szakmai munkája, eddigi katonai pályafutása, valamint az emberi erőforrás gazdálkodás terén kifejtett
eredményes szakmai tevékenysége elismeréséül
Bálint Sándor ezredesnek,
kiemelkedő szakmai munkája, eddigi katonai pályafutása elismeréséül
Somkutas József ezredesnek,
a Magyar Honvédség feladatainak megvalósítása érdekében huzamos időn át végzett kimagasló tevékenysége
elismeréséül
Binder Károlyné törzszászlósnak a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2010. december 10.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
8/2014. (I. 10.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
dr. Hermann Róbertet 2014. január 15. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök