text:
183/2010. (X. 28.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság a köztársasági elnöknek az Országgyűlés által elfogadott, de még ki nem hirdetett törvény alkotmányellenességének elő zetes vizsgálatára benyújtott indítványa alapján – dr. Lenkovics Barnabás és dr. Stumpf István alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy „a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló
1996. évi LVII. törvény módosításáról” szóló, az Országgyűlés által 2010. július 5-én elfogadott törvény 2. §
(1) bekezdésének második mondata alkotmányellenes.
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy „a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló
1996. évi LVII. törvény módosításáról” szóló, az Országgyűlés által 2010. július 5-én elfogadott törvény 1. §-ának
az „illetve az elnökének javasolt személy” szövegrésze nem alkotmányellenes.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országgyűlés 2010. július 5-ei ülésnapján a T/369. számú törvényjavaslat alapján törvényt fogadott el „a
tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény módosításáról”
(a továbbiakban: Törvény). A Törvény a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló
1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 35. § (1)–(4) bekezdéseit úgy változtatta meg, hogy a módosított
rendelkezéseket az érvényben levő kinevezésekre is alkalmazni kell.
Az Országgyűlés elnöke a Törvényt 2010. július 6-án küldte meg a köztársasági elnöknek, sürgősségi kérelem nélkül.
A köztársasági elnök az Alkotmány 26. § (4) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva – a részére előírt határidőn belül –
2010. július 15-én fordult az Alkotmánybírósághoz azzal, hogy megítélése szerint a Törvény 1. §-ának az „illetve
az elnökének javasolt személy” szövegrésze, és a 2. § (1) bekezdésének második mondata alkotmányellenes.
A köztársasági elnök az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § a) pontja alapján – tekintettel a 21. §
(1) bekezdés b) pontjára, valamint a 35. §-ára is – indítványozta a ki nem hirdetett törvény támadott rendelkezései
alkotmányellenességének elő zetes vizsgálatát. Indítványát arra alapozta, hogy az új rendelkezések két helyen sértik
az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság két különböző aspektusát.
Az indítvány indokolásában a köztársasági elnök első helyen kifejtette: a Törvény 1. §-ában található rendelkezés
értelmében a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH) elnökhelyettesei személyére a GVH elnökének javasolt
személy is javaslatot tehetne, vagyis már azt megelőzően, hogy őt a köztársasági elnök kinevezte volna. Ebben
a megoldásban azt látja kifogásolhatónak, hogy olyan személy gyakorolna javaslattételi hatáskört, élhetne egy
közhatalmi jogosítvánnyal, aki még nincs birtokában az ehhez szükséges demokratikus legitimációnak. Ezért
a Törvény 1. §-ának erre vonatkozó fordulata a köztársasági elnök véleménye szerint ellentétes az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésével.
A másik kifogásolt rendelkezés a Tpvt. 35. § (4) bekezdés e) pontja beiktatásával a GVH elnökhelyettesei
megbízatásának egy új megszűnési okát állapítja meg: az elnökhelyettesek megbízatása megszűnik akkor is, ha
az elnök megbízatása a kinevezési időtartam lejárata miatt szűnik meg. A Törvény tehát ez esetben összekapcsolja
az elnök és a helyettesek mandátumát, de az összes többi elnöki megbízatás-megszűnési jogcím nincs kihatással
a helyettesekre. Ezzel összefüggésben a köztársasági elnök felhívja a Törvény 2. § (1) bekezdésének második
mondatát, amely kimondja, hogy a Törvény rendelkezéseit a hatálybalépéskor érvényben lévő kinevezésekre is
alkalmazni kell. Ennek következtében az elnökhelyettesek megbízatása a Tpvt.-ben és a kinevezésükben
meghatározott idő előtt megszűnne. Az indítványozó szerint az új megszűnési ok hatálybalépésének ez a módja
alkotmányellenes.
A köztársasági elnök álláspontja alátámasztására hivatkozik két olyan alkotmánybírósági határozatra, amelyek
jogszabályi formába foglalt egyedi hatású döntések alkotmányosságának vizsgálatával foglalkoztak. Véleménye
szerint az új megszűnési jogcím alkalmazása a fennálló jogviszonyokra nem csupán azért alkotmányellenes, mert
egyedi döntés jogszabályi formába öntésével visszaélésszerű megoldást eredményez, hanem azért is, mert
a visszamenőleges hatályú jogi szabályozás tilalmába ütközik [Alkotmány 2. § (1) bekezdés].
II. A köztársasági elnök indítványa alapján az Alkotmánybíróság által figyelembe vett jogszabályi rendelkezések
a következők:
1. Az Alkotmány rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
2. A Törvény rendelkezései:
„1. § A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban:
Tv.) 35. § (1)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
»35. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal élén az elnök áll.
(2) A Gazdasági Versenyhivatal elnökét a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki. A Gazdasági
Versenyhivatal két elnökhelyettese személyére a Gazdasági Versenyhivatal elnöke, illetve az elnökének javasolt
személy tesz javaslatot a miniszterelnöknek, aki azt – egyetértése esetén – előterjeszti a köztársasági elnöknek.
Az elnökhelyetteseket a köztársasági elnök nevezi ki, és egyben megbízza az egyik elnökhelyettest a Versenytanács
elnöki teendőinek az ellátásával. A miniszterelnök javaslatának megtétele előtt a jelölteket a miniszterelnök
kezdeményezésére az Országgyűlés illetékes bizottsága nyilvánosan meghallgatja. Az elnök és az elnökhelyettesek
kinevezése hat évre szól. A kinevezett személyek a megbízatás megszűnését követően ismételten kinevezhetők, azzal,
hogy a Versenytanács elnöke esetében újbóli kinevezésnek legfeljebb egy alkalommal van helye.
(3) A Gazdasági Versenyhivatal elnökének megbízatása megszűnik, ha
a) a kinevezési időtartam lejár,
b) tisztségéről lemond,
c) meghal,
d) a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök felmenti a tisztsége alól.
(4) A Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyetteseinek megbízatása megszűnik, ha
a) a kinevezési időtartam lejár,
b) tisztségéről lemond,
c) meghal,
d) a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök felmenti a tisztsége alól,
e) a Gazdasági Versenyhivatal elnökének megbízatása a (3) bekezdés a) pontja alapján megszűnik.«
2. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépésekor érvényben levő
kinevezésekre is alkalmazni kell.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a Tv. 35. § (8) bekezdése és 95. § (2) bekezdése hatályát veszti.”
III. Az indítvány részben megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság elsőként azt a rendelkezést vizsgálta, amely új szabályként tartalmazza, hogy akár már
a GVH elnökének javasolt személy is tehessen javaslatot az elnökhelyettesek személyére. A köztársasági elnök szerint
az alkotmányellenességet a javaslattételi jogosítvánnyal felruházott személy demokratikus legitimációjának hiánya
okozza.
1.1. Az Alkotmánybíróság értelmezése szerint: „[a] közhatalom gyakorlásának [...] alkotmányos feltétele, hogy arra
demokratikus legitimáció alapján kerüljön sor. Az Alkotmánybíróság a bírói hatalom forrását elemezve már állást
foglalt a demokratikus legitimáció kérdésében. Eszerint a népszuverenitásra épülő rendszerben a hatalmi ágak
lehetnek önlegitimálók, ha közvetlen választáson alapulnak. A másik út a közhatalom elnyerése valamely más hatalmi
ág közreműködésével; a hatalomnak azonban ekkor is, ezen a láncolaton keresztül visszavezethetőnek kell lennie
a szuverén néphez. [38/1993. (VI. 11.) AB hat. ABH 1993, 256, 262.] A demokratikus legitimáció elsődlegesen valósul
meg akkor, ha a közhatalmat gyakorló testületet a választópolgárok közvetlenül választják. Demokratikus
a legitimáció akkor is, ha a közvetlenül választott szervezet által választott vagy kinevezett szervek, személyek
gyakorolnak közhatalmat. Amíg a választások, kinevezések láncolata a választópolgároktól a közhatalmat gyakorló
szervig, személyig folyamatos, a demokratikus legitimáció nem vitatható. Ezért tekinthető demokratikusan
legitimáltnak a Kormány és az államigazgatási szervezet is.” [16/1998. (V. 8.) AB határozat, ABH 1998, 140, 146.]
Az Alkotmánybíróság a tényleges (szűk értelemben vett) döntéshozatali jogosítványon túlmenően még az egyetértési
jogot tekinti olyan minőségnek, amellyel kapcsolatban a demokratikus legitimáció meglétét indokolt vizsgálni.
A 47/1991. (IX. 24.) AB határozat szerint: „[a] hazai joggyakorlatban a döntésalkotásban való részvétel több formája
ismert, – így pl. a javaslattétel, a véleményezés. Az egyetértési jog – természeténél fogva – sem a döntési joggal
rendelkező, sem az egyetértési jog címzettje számára nem biztosít önálló döntési lehetőséget. Konszenzus hiányában
nem kerülhet sor érvényes döntés megalkotására.” (ABH 1991, 438, 440.) Ezt az érvelést alkalmazta a 792/B/1998. AB
határozat is (ABH 2004, 1255, 1260.), amelyet megerősített az 1336/B/1997. AB határozat is (ABH 2003, 1025, 1031.).
„Az egyetértési jog hasonló értelmezését követte még a 39/2006. (IX. 27.) AB határozat (ABH 2006, 498, 505.),
az 59/2001. (XII. 7.) AB határozat (ABH 2001, 739, 741.), az 58/1992. (XI. 6.) AB határozat (ABH 1992, 410, 412.), a 45/1993.
(VII. 2.) AB határozat (ABH 1993, 484, 485.), a 12/1995. (II. 22.) AB határozat (ABH 1995, 74, 76.) és az 1090/B/2005. AB
határozat is (ABH 2006, 1837, 1844.). A felsorolt határozatokból kiderül, hogy az egyetértési jog nem önálló, de mégis
döntéshozatali jogot jelent, és mindenképpen alkalmas arra, hogy a döntéshozatali jog jogosultjának döntését
megakadályozza.” [124/2008. (X. 14.) AB határozat, ABH 2008, 988, 996–997.]
1.2. A Tpvt.-nek a Törvény 1. §-a által módosított 35. § (1) bekezdése a GVH vezetői (elnök és elnökhelyettesek, akik közül
az egyik egyúttal a Gazdasági Versenytanács elnöki teendőit is ellátja) kinevezésének szabályait tartalmazza.
A szabályok egyértelműen tartalmazzák az egyes jogosítványokhoz rendelt hatásköröket, amelyek együttesen zárt
rendszert alkotnak. A rendszer egyes szabályozási elemei ugyanakkor nem pontosan egyezőek: egyrészt van eltérés
a vezetői szinttől függően, másrészt a Törvény által beiktatott módosítás alternatív megoldást tesz lehetővé
a gyakorlatban. Az elnök esetében a rendszer két lépcsős: a miniszterelnök javasol, a köztársasági elnök kinevez.
Az indítvánnyal összefüggésben a legfontosabb szabályozási elem az, hogy az elnökhelyettesek kinevezése viszont
három lépcsős rendszerben történik. A jogszabályi szóhasználat szerint a GVH elnöke (vagy – alternatívaként –
az annak javasolt személy) tesz javaslatot (a továbbiakban: kezdeményezés) a miniszterelnöknek, aki azt – egyetértése
esetén – előterjeszti a köztársasági elnöknek. Egyértelműen megállapítható tehát, hogy a három lépcsős rendszerben
középen elhelyezkedő miniszterelnöki jogosítvány az, amelyik ténylegesen „javaslat”-tá emeli a kezdeményezést;
a miniszterelnök egyetértésének hiánya pedig megakadályozza a kezdeményezésnek a köztársasági elnökhöz való
eljutását, vagyis azt, hogy abból érdemi javaslat váljék. Ebből kifolyólag a „javaslat” mögül nem hiányzik
a demokratikus legitimáció, hiszen azt a miniszterelnök személyének a javaslattételi eljárásba érdemi előterjesztőként
történő bevonása biztosítja, akár a GVH elnöke, akár az elnöknek javasolt személy kezdeményezi az elnökhelyettesek
személyének kiválasztását.
1.3. Az Alkotmánybíróság ismertetett gyakorlatának megfelelően, a Törvény vonatkozó szabályozási tartalma alapján
az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Törvény 1. §-ának az „illetve az elnökének javasolt személy” szövegrész
– a demokratikus legitimáció hiányára alapított indítvány körében – nem sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdését.
2. A továbbiakban az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy alkotmányellenes-e a Törvény által beiktatott új jogviszonymegszüntetési jogcím alkalmazhatóságának előírása a hatálybalépéskor érvényben levő kinevezésekre.
2.1. A köztársasági elnök idevonatkozó indítványának egyik eleme szerint az egyedi döntés jogszabályi formába foglalása
visszaélésszerű megoldást eredményez.
A jogszabályi formába foglalt egyedi hatású – valamely megbízatás megszűnését eredményező – döntéssel
kapcsolatban az Alkotmánybíróság kifejtette: „[...] a jogalkotás diszfunkcionális, ha a jogalkotó normatív szabályozási
tárgykörben (s kétségkívül ilyennek minősül a Hivatal [Magyar Energia Hivatal] elnöke és elnökhelyettese megbízatási
jogviszonyának tartalma) egyedi döntést hoz. A normatív aktus szükségképpeni eleme ugyanis az, hogy a címzettek
köre szélesebb, s nem közvetlenül és konkrétan meghatározott egy vagy több személy, vagyis a rendelkezés nem
valamely konkrét egyedi ügyre vonatkozik. Ha a jogalkotó a hatályos jogszabály alkalmazását, vagy a jogszabály
normatív módon történő módosítását kerüli meg az egyedi döntés jogszabályi formába öntésével, a megoldás
visszaélésszerűvé válik. A konkrét jogviszonyokat ezzel a módszerrel megszüntető jogszabályi rendelkezés [...] tartalmában jogalkalmazói (munkáltatói egyoldalú jognyilatkozatot helyettesítő) aktus, amely ellen viszont (tekintettel
a jogszabályi formára) az érintettek jogorvoslattal nem élhetnek.
Az állami vezetők határozott tartamú megbízatási jogviszonya idejének lerövidítésére csak a törvényben meghatározott objektív vagy szubjektív okok (lemondás, halál, illetőleg összeférhetetlenség megállapítása, továbbá
valamely nevesített felmentési jogcím alkalmazása, valamint a megbízatásra közvetlenül kiható egyéb ok, így például
szervezet-átalakítás) alapján kerülhet sor.” [5/2007. (II. 27.) AB határozat, ABH 2007, 120, 126.]
A jelen ügyben az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt hangsúlyozza, hogy a Törvény nem egyedi döntést tartalmaz
a GVH jelenlegi elnökhelyettesei megbízatása megszüntetéséről, hanem egy olyan normatív jogcímmel egészíti ki
a Tpvt.-t, amely általában – a mindenkori – elnökhelyettesek jogviszonyát érinti. A Tpvt. hatályos szabályozása is
lehetővé teszi a hatéves időtartam lerövidítését: akár objektív akár szubjektív jogcímek alkalmazása révén. A Törvény
ezeket a jogcímeket bővíti egy objektív megszűnési jogcímmel: az elnöki kinevezési időtartam lejárta automatikusan
megszünteti a mindenkori elnökhelyettesek megbízatását.
Az Alkotmánybíróság ennek alapján megállapította, hogy a Törvény 1. §-ában foglalt új megbízatás-megszűnési
jogcím beiktatása megfelel a normatív aktussal szemben támasztott fogalmi követelményeknek, így az önmagában
visszaélésszerű jogalkotásnak nem minősíthető.
2.2. Az indítványnak megfelelően azt is vizsgálta az Alkotmánybíróság, hogy egy új megbízatás-megszűnési jogcímnek
a hatálybalépéskor érvényben levő kinevezésekre való alkalmazása a visszamenőleges hatályú jogi szabályozás
tilalmába ütközik-e.
A visszamenőleges hatályú jogi szabályozás tilalmával, valamint a közszolgálati jogviszony megszűnési (megszüntetési) jogcímei változásával, így azoknak a hatálybalépéskor érvényben lévő kinevezésekre történő
alkalmazásával, az Alkotmánybíróság több alkalommal foglalkozott.
A következetes alkotmánybírósági gyakorlat szerint valamely jogszabály nem csupán akkor minősülhet az említett
tilalomba ütközőnek, ha a jogszabályt a jogalkotó visszamenőlegesen léptette hatályba, hanem akkor is, ha
a hatálybaléptetés nem visszamenőlegesen történt ugyan, de a jogszabály rendelkezéseit – erre irányuló kifejezett
rendelkezés szerint – a jogszabály hatálybalépése előtt létrejött jogviszonyokra is alkalmazni kell. [57/1994. (XI. 17.) AB
határozat, ABH 1994, 316, 324.]
Közszolgálati jogviszony megszüntetése törvényi feltételeinek megváltoztatása kapcsán az Alkotmánybíróság elvi
éllel mondta ki a következőket: „[m]íg az Mt. [a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény] fő szabály
szerint szabad és korlátozhatatlan felmondási jogkört biztosít a munkáltatónak, addig a közszférában az ún.
elbocsáthatatlanság elve érvényesül, vagyis felmentésre csak a törvényben meghatározott jogcímek alapján kerülhet
sor. Ezeknek a felmentési okoknak a nevesítése olyan garanciális követelmény, amely összefügg a köztisztviselők
(közalkalmazottak) foglalkoztatási viszonyának sajátos jellegével, vagyis azzal, hogy a versenyszféra szabályozásával
szemben a közszférában zárt (karrier) típusú rendszert hozott létre a jogalkotó. A közszolgálat zárt rendszerének
törvényi szabályozása során a jogalkotó nem tekinthet el a stabilitás elvének érvényesítésétől. Nyilván valóan ezzel
ellentétes lenne az, ha valamely közszolgálati jogviszonyt minden törvényi korlátozás nélkül – a munkáltatói jogkör
gyakorlójának szabad és korlátlan döntési jogkörében – lehetne megszüntetni. (833/B/2003. AB határozat, ABH 2004,
1775, 1780.)
A határozott időtartamra szóló megbízatásokkal kapcsolatban az Alkotmánybíróság hangsúlyozta: „[a] Felügyelet
[Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete] elnökének (elnökhelyetteseinek) megbízatása határozott időre, konkrétan
hatéves időtartamra szól, de az a jelenleg hatályos szabályozásból nem következik, hogy a megbízatás ennél
semmiképpen nem lehet rövidebb. A törvényben foglalt és ennek megfelelően a kinevezésben meghatározott
időtartam – adott körülmények között – lerövidülhet.” [7/2004. (III. 24.) AB határozat, ABH 2004, 98, 117.]
A GVH a Tpvt. 33. § (1) bekezdése értelmében központi költségvetési szerv, amely a központi költségvetés szerkezeti
rendjében önálló fejezetet alkot. A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról 2010. évi XLIII. törvényt (a továbbiakban: Szervezeti törvény) annak preambuluma szerint az Országgyűlés
a kormányzati szervezetrendszer működésének hatékonyabbá tétele érdekében alkotta meg. A Szervezeti törvény 1. §
(2) bekezdés e) pontja értelmében a központi államigazgatási szervek egyik csoportját az autonóm államigazgatási
szervek képezik, s a (3) bekezdés c) pontja idesorolja a GVH-t is.
Az egyes állami (államhatalmi, államigazgatási, ideértve az ún. autonóm igazgatási szerveket is, mint amilyen,
pl. a Felügyelet vagy a GVH) szervek vezetői körében nem egyformán érvényesülnek a kinevezésben meghatározott
időtartam jogszerű lerövidítésére vonatkozó követelmények. Az Alkotmánybíróság rámutatott: „[a]z Alkotmányban
nevesített tisztségviselők (pl. köztársasági elnök, alkotmánybírák, Állami Számvevőszék elnöke, Legfelsőbb Bíróság
elnöke, legfőbb ügyész) ciklusokon átívelő megbízatási időtartama a demokratikus jogállam működésének olyan
biztosítéka, amely az ügyek vitelének folyamatosságához fűződő érdeken túlmutat.” [7/2004. (III. 24.) AB határozat,
ABH 2004, 98, 117.]
A jelen eljárásban az Alkotmánybíróság figyelembe vette, hogy a GVH ugyan nem az Alkotmányban szabályozott
állami szerv, de a GVH sajátos jogállásának alkotmányos garanciális szerepe van.
Az Alkotmány 9. § (2) bekezdése kimondja, hogy „[a] Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és
a gazdasági verseny szabadságát.” A GVH államszervezetben betöltött szerepe a gazdasági versenyszabadság
védelmében nyilvánul meg. A Tpvt. megalkotásakor a versenyszabadság érvényesítésének biztosítékaként
– a kormányzati szervek befolyásgyakorlásának kizárása érdekében – szervezték meg a Kormánytól független,
autonóm államigazgatási szervként a GVH-t. Az a törvényi szabályozás, amely a GVH-t a versenyszabadság
védelmében megillető hatáskörök gyakorlóinak – a GVH elnökének, elnökhelyetteseinek, valamint a Versenytanács
tagjainak – a megbízatását elszakítja a kormányzati ciklusváltásoktól, és megbízatásuk időtartamát 6 évben állapítja
meg, egyik eleme a GVH autonómiáját védő garanciarendszernek.
Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza: a GVH jogállására és rendeltetésére tekintettel a vezetői megbízatások
időtartamának összehangolása érdekében megállapított új megbízatás-megszűnési jogcím nem elegendő indok arra,
hogy azt a törvényhozó a hivatalban lévő elnökhelyettesek megbízatására visszaható hatállyal kiterjessze, s ezáltal
megbízatási idejüket lerövidítse.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi: ha a törvényhozó a GVH racionális működésének biztosítása szempontjából
szükségesnek tartja a vezetői megbízatások időbeli összehangolását, azt a jövőre nézve – a már létrejött, határozott
időtartamú jogviszonyok érintetlenül hagyása mellett – átmeneti szabályok megalkotásával tudja alkotmányosan
biztosítani.
A fentiekben kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Törvény 2. § (1) bekezdésének második
mondata a visszamenőleges hatályú jogalkotás tilalmába ütközik, vagyis sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében
foglalt jogállamiság elvét.
Az Alkotmánybíróság a határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az alkotmányellenesség megállapítására
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. október 26. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2016. (HK 2.) HVKF LOGCSF szakutasítása az MH tűzoltó alegységeinek, vegyivédelmi szakalegységeinek készletében lévő légző készülékek, levegőpalackok és kompresszorok időszakos karbantartásáról és javításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás célja a Magyar Honvédségnél (a továbbiakban: MH) rendszeresített SPIROMATIC-90,
SPIROSCAPE légzőkészülékek, levegőpalackok és töltő
kompresszorok (a továbbiakban: készülékek) karbantartási folyamatainak rendszerezése, a karbantartási folyamatok és okmányolások felelőseinek kijelölése, valamint a
logisztikai feladatok szabályozása.
2. A szakutasítás célja továbbá a végrehajtott kísérleti
karbantartás eredményei alapján az MH tűzoltó alegységeinek, vegyivédelmi szakalegységeinek készletében lévő
készülékek az MH Légijármű Javítóüzem (a továbbiakban: MH LéJü) bázisán történő időszakos karbantartásának és javításának elrendelése, az MH Anyagellátó Raktárbázis (a továbbiakban: MH ARB), illetve az MH ARB
Bázisparancsnokság Vegyivédelmi Raktár (a továbbiakban: VVR), mint központi ellátó szervezet útján történő
végrehajtásával.
3. A szakutasítás hatálya az eszközöket alkalmazó katonai szervezetek személyi állományára terjed ki.
4. A szakutasítás alkalmazásában:
a) anyag: a készülékek karbantartásához szükséges cik
kek;
c) eszköz utalvány: az ESZKÖZ program által kiállított
mozgásbizonylat;
d) javítás, szükség szerinti javítás: az előre nem várt
meghibásodás elhárítása;
e) karbantartás: a légzőkészülékek és kompresszorok
előírt időszakonként végrehajtandó műszaki ellenőrzése,
alkatrészek karbantartása, cseréje;
f) kompresszor: a légzőkészülékek levegő palackjainak
feltöltésére alkalmas feltöltő kompresszorok;
g) üzembentartó katonai szervezet: az eszközöket alkalmazó MH katonai szervezetek;
h) levegő palack: a légzőkészülékhez csatlakoztatható
belélegzésre alkalmas levegő tarolására szolgáló 3 és 6 literes acél vagy kompozit palack;
i) légzőkészülék: az MH-nál rendszeresített
SPIROMATIC-90 légzőkészülékek, SPIROSCAPE menekülő légzőkészülékek, valamint részegységeik.
2. A karbantartások és javítások
végrehajtásának rendje 5. Az anyagok és eszközök mozgatása csak eszköz utalvány kiállításával történhet.
6. A készülékekhez tartozó tárgyi eszköz nyilvántartó
lapokat az átadó szerv állítja ki, amelyeket az átadáskor a
mozgásbizonylathoz mellékelni kell.
7. A készülékeket üzemeltető katonai szervezetek a
készletükben lévő eszközöket üzemeltetik, és folyamatosan végzik az előírt időszakos karbantartásokat, ellenőrzéseket.
8. Az eszközöket átadásra elő kell készíteni, amely során a II. számú, igénybevétel utáni technikai kiszolgálást
kell végrehajtani.
9. Az eszközök karbantartása, javítása cserekészlet biztosításával az eszközök központi készletbe vonásával történik.
10. Az üzembentartó katonai szervezetek éves feladat
tervük alapján pontosítják és felterjesztik a következő
tárgyévi karbantartási igényüket az alábbiak szerint:
a) az MH ÖHP alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek minden év szeptember 1-ig megküldik karbantartási
igényüket az MH ÖHP részére, amelyeket az MH ÖHP
összesítve – ütemezési javaslattal kiegészítve – szeptember 10-ig továbbít az MH ARB részére;
b) a HVKF közvetlen alárendeltségébe és az MH LK
alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek közvetlenül
az MH ARB részére küldik meg tárgyévi karbantartási igényüket minden év szeptember 1-ig.
c) az MH ARB a beérkezett igényeket feldolgozza,
összesíti és elkészíti a következő évre vonatkozó MH által
üzemben tartott tűzoltó légzőkészülékek karbantartási
ütemterv tervezetét, amelyet jóváhagyásra felterjeszt az
MH LK részére szeptember 20-ig;
d) az MH LK az ütemterv tervezet felülvizsgálatát és jóváhagyását követően kiadja a következő évre vonatkozó
MH által üzemben tartott tűzoltó légzőkészülékek karbantartási ütemtervét, amelyet szeptember 30-ig megküld az
MH ÖHP, az MH ARB, az MH LéJü és az üzemeltetésben
érintett HVKF közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai
szervezetek részére és
e) a központi karbantartást végző MH LéJü, valamint az
üzembentartó katonai szervezetek a karbantartási feladataikat a jóváhagyott ütemtervben foglaltak szerint tervezik
és végzik a jóváhagyás dátumától kezdődően, a tárgyévi
ütemterv érvényességéig bezárólag következő év szeptember 30-ig.
11. Az üzemanyaggal működő kompresszorok üzemanyaggal feltöltött állapotban adhatók át javításra, karbantartásra és feltöltött állapotban kell visszavenni.
3. A katonai szervezetek feladatai 12. Az MH LK feladatai:
a) a központi nyilvántartás, valamint a karbantartó szer
vezet jelentései és az üzembentartó katonai szervezetek
beérkező igényei alapján tervezi, szervezi a légzőkészülékek karbantartását, koordinálja a karbantartások végrehajtásához kapcsolódó anyagátcsoportosításokat és nyilvántartási feladatokat;
b) kiadja MH által üzemben tartott tűzoltó légzőkészülékek karbantartási ütemtervét;
c) az MH LéJü és az üzembentartó katonai szervezetek
által megadott karbantartási igények alapján a vegyivédelmi szakterület költségvetéséből tervezi és biztosítja a karbantartó és javító képesség fenntartásához, fejlesztéséhez
és a karbantartások és javítások végrehajtásához szükséges pénzügyi erőforrásokat, anyagi készleteket, a biztosítás központilag beszerzett karbantartó berendezés, műszer, javító, karbantartó anyagok átadásával történik és
d) az MH LéJü által végzett karbantartásokhoz szükséges alkatrészek beszerzését és kiadását a negyedéves
anyagfelhasználási jelentéseket feldolgozva, a karbantartó
szervezettel egyeztetve évi egy alkalommal biztosítja.
13. Az MH LéJü feladatai:
a) a készülékekkel kapcsolatos javító kapacitását folya
matosan szinten tartja és fejleszti;
b) a mindenkori gyártói ajánlásoknak megfelelően vég
zi a készülékek egység-„B” szintű éves és ipari-C” szintű
6–10 éves karbantartását és szükség szerinti javítását;
c) felelős az eszközök szakszerű, a jogszabályokban,
technikai utasításokban meghatározottak szerinti karbantartásáért, amelynek érdekében folyamatos kapcsolatot tart
és együttműködik a gyártó magyarországi képviselőjével;
d) naprakészen tartja a technikai utasításokat a mindenkori gyártói ajánlásoknak megfelelően;
e) gondoskodik a légzőkészülékek karbantartásához
szükséges műszerek gyártó által előírt éves vizsgálatáról;
f) a karbantartó tevékenység folyamatos biztosítása érdekében negyedéves jelentéseket készít a karbantartáshoz,
szükség szerinti javításhoz szükséges alkatrészek, eszközök felhasználásáról az MH LK és az MH ARB Üzembentartást és Anyagellátást Terező Alosztály (a továbbiakban:
MH ARB ÜATALO) részére;
g) nyilvántartást vezet az elvégzett javításokról, karbantartásokról és abból adatokat biztosít az MH ARB részére;
h) átveszi, karbantartja és a karbantartások végrehajtása
után visszaadja az MH ARB részére az eszközöket, a végrehajtott karbantartások, javítások az eszközök törzskönyvében történő rögzítését követően, a karbantartások végrehajtását az eszközökön is feltünteti;
i) amennyiben az eszköz javítását gazdaságtalannak ítéli, annak aktuális műszaki állapotát műszaki állapot jegyzőkönyvön rögzíti és javaslatot tesz a selejtezésre;
j) tervezi a karbantartó-javító személyi állományára vonatkozó hazai és külföldi beiskolázási igényét, amelyet
megelőző év március 31-ig jóváhagyásra megküld az MH
LK részére, a jóváhagyást és a költség biztosítását követően megszervezi és végrehatja a tanfolyamokat;
k) évente egy alkalommal szakmai oktatást tart a felhasználói szintű feladatokról az eszközöket alkalmazó
szervezetek képviselői részére és
l) az MH LK koordinálásával tervezi a képességfenntartáshoz szükséges beiskolázásokat.
14. A MH ÖHP feladatai:
a) az éves tervek és az alárendeltségébe tartozó katonai
szervezetek karbantartási igényei alapján pontosítja és
összesíti alárendelt katonai szervezetek következő évre
vonatkozó karbantartási igényeit és megküldi azt szeptember 10-ig az MH ARB részére;
b) az alárendelt katonai szervezetei tekintetében ellenőrzi a készülékek előírás szerinti alkalmazását, technikai
kiszolgálásuk helyzetét és
c) a karbantartás tervezéséhez igény esetén további
adatszolgáltatást biztosít az MH LK részére.
15. Az MH ARB feladatai:
a) az MH LK által meghatározottak szerint szervezi és
végrehajtja a karbantartásra váró légzőkészülékek katonai
szervezetektől történő átvételét, karbantartásra történő átadását; illetve a karbantartott készülékek átvételét és katonai szervezetek részére történő visszaadását.
b) egyedi azonosító szerint nyilvántartja a mozgásokat,
az elvégzett karbantartásokat, a karbantartások, bevizsgálások érvényességi idejét, továbbá a légzőkészülék helyzetéről igény szerint adatot szolgáltat az MH LK részére;
c) végrehajtja az MH LéJü által selejtezésre javasolt készülékek kategorizálását valamint előkészíti és megküldi a
selejtezés okmányait az MH LK részére és
d) a katonai szervezetek megküldött igénye alapján elkészíti a tárgyévet követő évre vonatkozó légzőkészülékek
karbantartási ütemterv tervezetét, amelyet szeptember
20-ig. jóváhagyásra megküld az MH LK részére.
4. Szervezési, végrehajtási feladatok 16. A szervezési és végrehajtási feladatok a készülékek
éves karbantartását és időszakos magasabb szintű technikai kiszolgálását, nyomáspróbáját, szükségszerű javítását,
ezek okmányolását, nyilvántartását tartalmazzák.
17. A készülékekhez két törzskönyvet kell rendszeresíteni. Egy központi példányt a VVR, egy példányt pedig – a
készülékhez rendszeresített törzskönyvet – az üzemeltető
tárol. A hiányzó, elveszett, megsérült törzskönyvek pótlása az MH ARB, a karbantartások törzskönyvbe történő
rögzítése az MH LéJü feladata, felelőssége.
18. A légzőkészülékeket – a szolgálati úton adott igényt
követően – az MH LK koordinálása mellett az üzembentartó katonai szervezetek a VVR-be adják le és ott cserélik,
így biztosítva a készülékek központi nyilvántartásának
naprakészségét. Az átadásnál és cserénél a készülékkel
egyidejűleg le kell adni, illetve cserélni kell a készülékhez
tartozó törzskönyvet is. A központi raktár átadja a javítandó, karbantartandó készüléket az MH LéJü-nek, illetve átveszi a javított, karbantartott készülékeket az MH LéJü-től. Az átadásnál a készülékekkel együtt át kell adni a
raktári és a készülékekhez kiadott törzskönyvet is.
19. Az MH LéJü az elvégzett javításokat, karbantartásokat, a készülékek megfelelőségét a törzskönyvekben rögzíti. A nem javítható készülékek állapotáról és javíthatatlan meghibásodásáról, továbbá az összesített javítóanyag
felhasználásról jelentést készít negyedévente az MH LK
részére.
5. A karbantartásba adás rendje 20. A katonai szervezetek által megadott karbantartási
igények alapján az MH LK intézkedik a katonai szervezetek és az MH ARB irányába a karbantartandó készülékek
átadására a központi ellátó szervezet részére, amelyben
meghatározza az átadás idejét és az alakulat részére biztosítandó cserekészülékek mennyiségét.
21. Az MH ARB az átadó katonai szervezet által kiállított eszköz utalvány alapján hajtja végre a központi nyilvántartásban a mozgás könyvelését.
22. Az MH ARB az Anyagnyilvántartási Utasítás
(Ált/53) 94. pontjában meghatározott módon és formában
a készülékeket átadja javításra az erre a célra felfektetett 1.
melléklet szerinti Anyagjavítások könyvébe bejegyezve
átadás-átvételi jegyzőkönyvön az MH LéJü-nek. A javítá
son lévő készülékeket a VVR elkülönítetten, külön tárolóhelykódon tartja nyilván.
23. A javításba vétel tényét az MH LéJü képviselője az
Anyagjavítások könyvében aláírásával igazolja, a javított
anyag visszavételét a VVR raktárosa a 2. melléklet szerinti
Javításra átvett anyagok nyilvántartási könyvében aláírásával igazolja. A mozgásoknál fel kell tüntetni az átadás-átvételi jegyzőkönyv okmánynapló számát is.
24. Az MH LéJü a javításra átvett készülékeket bevezeti
a Javításra átvett anyagok nyilvántartási könyvébe.
25. Az MH LéJü a karbantartott készülékeket átadja az
VVR részére.
26. Amennyiben fődarabok cseréjével a karbantartott
készülékek egyedi azonosítói változnak, úgy az analitikus
nyilvántartásban szükséges módosításokat az MH ARB
hajtja végre a törzskönyv bejegyzései alapján.
6. A karbantartás rendje 27. A karbantartás a gyártó által megadott vagy az MH
LéJü által kidolgozott és a gyártó által jóváhagyott technológiai utasítás alapján történik.
28. A készülékeken elvégzett munkáról az MH LéJü a
3. melléklet szerinti munkalapot állít ki, amely az elvégzett
karbantartások, javítások, felhasznált javító anyagok nyilvántartására szolgál. A munkalapok 1 példányban készülnek és legalább 5 évig megőrzendők.
29. A műhely munkalapjának tartalmaznia kell az adott
készülék egyedi azonosítóját, a készüléken karbantartást,
javítást végző nevét, az általa elvégzett munkát, a karbantartásra, javításra fordított munkaidőt, a karbantartásra, javításra felhasznált anyagokat, hivatkozást a Javításra átvett anyagok nyilvántartási könyvére, a műhelyparancsnok igazolását az elvégzett munkáról.
7. A karbantartó- és javítóanyag biztosítás rendje 30. Az MH LéJü az adott év anyagfelhasználása és a következő év tervezett karbantartásai ismeretében állítja
össze a következő évi igényét, amelyet augusztus 31-ig
felterjeszt az MH LK részére.
31. A beszerzendő alkatrészek listája alapján – a szakági
előirányzat biztosítása mellett – az MH LK elindítja a beszerzési eljárást.
32. Az MH ARB az anyagokat bevételezésüket követően az MH LéJü részére kiutalványozza és kiadja.
33. Az alkatrészek, javítóanyagok kinyerése érdekében
a selejtezésre javasolt fődarabok bonthatók és felhasználhatók. Ebben az esetben az MH LéJü bontási jegyzőkönyv
kiállításával végzi el a bontást, feltüntetve a részegységek
mellett a további használatra való alkalmasságot. Ennek
érdekében az MH LéJü megadja, hogy a fődarabok milyen
részegységekre bonthatóak, az MH ARB pedig elvégzi
ezen részegységek előzetes kodifikálását.
34. A fődarabok bontásából nyert alkatrészeket 12-es,
használt, felhasználható, illetve kategorizálást követően
13-as, selejtezésre javasolt készletcsoportkódban a VVR
bevételezi és onnan javítóanyagként kerülnek kiadásra az
MH LéJü részére, illetve központi selejtezésre.
8. Jelentések rendje 35. Az év végi leltárak idején december 31-i fordulónappal az MH LéJü adatokat szolgáltat a karbantartáson,
javításon nála lévő készülékekről.
36. A MH LéJü negyedévente összesített karbantartóés javítóanyag felhasználási jelentést terjeszt fel az MH
ARB útján MH LK részére.
9. Nyilvántartások rendje 37. Az MH ARB egyedi azonosító szerinti nyilvántartást vezet a légzésvédelmi eszközök javításáról, érvényes
kalibrálási idejéről.
10. Záró és átmeneti rendelkezések 38. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
39. Az MH ARB létrehoz a javításon távollévő eszközök
nyilvántartására szolgáló tárolóhelykódotés elvégzi az MH
LéJü által megadott részegységek előzetes kodifikálását.
40. A VVR felfekteti az Anyagjavítások könyvét. 41. A VVR felfekteti a Javításra átvett anyagok könyvét.
42. Az MH LéJü –nél nyilvántartott bontásra váró eszközöket át kell adni a VVR részére és a bontás okmányolását követően a javítóanyagot ki kell adni az MH LéJü részére.
43. Az MH ARB ÜATALO, az MH LéJü-vel együttműködve szakmai nyilvántartást fektet fel valamennyi üzemeltető katonai szervezetre kiterjedően, amely tartalmazza a légzőkészülékeket egyedi azonosító szerint kimutatva
az üzemidő, érvényesség lejártát. Ezt az adatbázist egyeztetni kell az üzembentartó katonai szervezetekkel is.
44. A szakmai nyilvántartás alapján az MH LK, az MH
ARB-vel és MH LéJü -vel együttműködve éves karbantartási ütemtervet állít össze.
45. Az MH LéJü -nél lévő kiadható készülékeket át kell
adni a VVR részére és az ütemterv alapján a soron követező készülékek cseréjét az új ellátási rend szerint kell végrehajtani.
46. Az MH LéJü a speciális szakfeladatai végrehajtásának elősegítése érdekében a költségek elszámolásánál általánosan alkalmazható tételszámok mellett a következő
tételszámokat is alkalmazhatja: Főkönyvi számlaszám:
0533437000, Megnevezés: Járművek, gépek, berendezések, felszerelések, műszerek hatósági, időszakos felülvizsgálata.
Dr. Pogácsás Imre mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
19/2008. (III. 28.) ÖTM rendelete a katasztrófavédelmi szerveknél és a hivatásos önkormányzati tűzoltóságoknál rendszeresített hivatásos beosztások meghatározásáról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
342. § (5) bekezdésére figyelemmel, valamint a 342. §
(4) és (7) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az
önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának c) pontjában meghatározott feladatkörömben,
a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a következőket
rendelem el:
1. § A katasztrófavédelmi szerveknél és a hivatásos önkormányzati tűzoltóságoknál rendszeresített hivatásos szolgálati beosztásokat e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § A rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba,
ezzel egyidejűleg a belügyminiszter irányítása alá tartozó
szervek és az önkormányzati tűzoltóság hivatásos szolgálati viszonyban álló tagjaival kapcsolatos munkáltatói jogkörök szabályozásáról, valamint e szerveknél rendszeresített hivatásos beosztások meghatározásáról szóló 11/1997.
(II. 18.) BM rendelet 2. számú melléklete hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
86/2009. (XI. 6.) HM utasítása a Nehéz Légiszállító Ezredben szolgálatot teljesítő magyar állománnyal kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján, figyelemmel a
Magyar Köztársaság Kormánya és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete közötti, a NATO Légiszállítást Kezelő Szervezetnek a Magyar
Köztársaság területén való településéről és működéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2008. évi XXXIV. törvényre,
valamint a Stratégiai Légiszállítási Képességről szóló többoldalú egyetértési megállapodás kihirdetéséről szóló 93/2008. (IV. 23.)
Korm. rendeletre, a Nehéz Légiszállító Ezredben szolgálatot teljesítő magyar állománnyal kapcsolatos feladatokról a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire, valamint a Nehéz Légiszállító Ezred magyar állományára
terjed ki. 2. § A Nehéz Légiszállító Ezred állományában szolgálatot teljesítő magyar katonák állományilletékes parancsnoka az MH
Pápa Bázisrepülőtér (a továbbiakban: MH PBRT) parancsnoka, ellátásuk az MH hazai ellátó rendszerében a hazai ellátási
szabályok alkalmazásával történik. 3. § A HM Haderő-tervezési Főosztály jelen utasítás hatálybalépését követő 15 napon belül elkészíti és felterjeszti
jóváhagyásra a „Magyarországi telepítésű NATO és EU többnemzeti katonai szervezetek” állománytábláját és kiadja az
állománytábla kivonatot az MH PBRT parancsnoka részére. 4. § A HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) felelős a Nehéz Légiszállító Ezred magyar
állománya pénzügyi ellátásának tervezéséért és a nemzeti hozzájárulás átutalásáért. A Nehéz Légiszállító Ezredben
beosztást betöltők hazai személyi járandóságát a HM KPÜ Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Igazgatóság MH
Pápa Bázisrepülőtér Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra biztosítja.
5. § Az MH PBRT parancsnokának adatszolgáltatása és a Nehéz Légiszállító Ezredben szolgálatot teljesítő magyar személyi
állomány által készített éves utazási terv alapján, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP)
parancsnoka felelős a Nehéz Légiszállító Ezred magyar állományának ideiglenes kiküldetései során felmerülő
költségek – devizanapidíjak és azok járulékai, valamint a szállásköltség – megtervezéséért. A tervezés a tárgyévi
jóváhagyásra kerülő Multilaterális Együttműködési Terv (MET) keretén belül történik.
6. § Az MH PBRT parancsnoka felelős a Nehéz Légiszállító Ezred magyar állományának ideiglenes kiküldetéseire vonatkozó
kiutazási engedélyek elkészítéséért, majd ezt követően jóváhagyásra a programfelelős MH ÖHP felé történő
megküldéséért. 7. § Az MH ÖHP parancsnoka az általa jóváhagyott kiutazási engedélyeket ellenjegyzésre megküldi a költségviselő HM
Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség felé. 8. § A Nehéz Légiszállító Ezred magyar állománya elhelyezési feltételeinek biztosításáért – a külön jogszabályban
meghatározott lakhatási támogatások kivételével – a HM Infrastrukturális Ügynökség felelős. A lakhatási támogatások
biztosításáért a HM Védelemgazdasági Főosztály mint a HM központi lakásgazdálkodási szerve felelős. A lakhatási
támogatások megállapítására a Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások és helyiségek bérletéről,
elidegenítéséről, valamint a lakhatás támogatásáról szóló 6/1994. (IV. 30.) HM rendelet alapján kerülhet sor.
9. § Az MH ÖHP parancsnoka jelen utasítás hatálybalépését követő
a) 8 napon belül intézkedik a Nehéz Légiszállító Ezred magyar állományának az utaltsági rendbe történő felvételére,
illetve az MH PBRT-hez történő utalására; b) 30 napon belül intézkedést ad ki az egyes ellátási területek utaltsági renden felüli szabályozása érdekében.
10. § Az MH PBRT parancsnoka biztosítja a Nehéz Légiszállító Ezred magyar állományának teljes körű személyügyi ellátását.
11. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
Budapest, 2009. október 29. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
221/2012. (VIII. 13.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad Magyarország Kormánya és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság
Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére. 2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles francia nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Gazdasági Együttműködési Megállapodás Magyarország Kormánya és az Algériai Demokratikus és Népi
Köztársaság Kormánya között
Magyarország Kormánya és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság Kormánya, a továbbiakban „a Szerződő
Felek”,
– a két ország közötti barátság és együttműködés előmozdítása érdekében;
– a két ország közötti gazdasági kapcsolatoknak az egyenlőség és a kölcsönös érdekek alapján történő fejlesztése és
kibővítése érdekében;
– együttműködésük megerősítése és kibővítése érdekében a gazdaság, a kereskedelem, a pénzügy,
a mezőgazdaság, a tudomány, a technika, az oktatás, a kultúra és a sport területén;
az alábbiakban állapodtak meg:
1. cikk
A Szerződő Felek támogatják Magyarország Kormánya és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság Kormánya
közötti gazdasági és műszaki együttműködés fejlesztését a saját államukban hatályos jogrendjének megfelelően.
2. cikk
Tekintettel a két országban a gazdasági és a műszaki együttműködés fejlesztésére és annak kibővítésére kínálkozó
lehetőségekre és ígéretes kilátásaira, a Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy felhasználják és támogatják
a kereskedelmi kapcsolatok, az együttműködés és partnerség minden formáját, elsősorban az alábbi területeken:
– mezőgazdaság és vidékfejlesztés; – halászat és akvakultúra;
– ipar (műszaki együttműködés a szabványosítás, a metrológia, az ipari tulajdon, az ipari övezetek területén);
– energia (szénhidrátok, elektromosság és újrahasznosítható energiák); – környezetvédelem és területrendezés;
– építőipar és közmunkák; – vízforrások; – idegenforgalom;
– telekommunikáció és új információs és kommunikációs technológiák;
– közlekedés és alap-infrastruktúrák; – kis- és középvállalkozások;
– oktatás, kultúra és sport; – közegészségügy. 3. cikk
A kétoldalú együttműködés kibővítése és elmélyítése érdekében a Szerződő Felek megállapodtak abban, hogy
mobilizálják erőforrásaikat, nevezetesen az alábbi intézkedések és tevékenységek megvalósításával:
– a gazdasági kapcsolatok promóciója és az együttműködés támogatása különböző gazdasági intézményeik,
kormányzati hivatalaik, szakmai és munkaadói egyesületeik, mezőgazdasági, kereskedelmi és ipari kamaráik
között; – az együttműködés támogatása a beruházás területén a privatizáció, a menedzsment és a technológia tárgyában
történő tapasztalatcsere útján; együttműködés a két ország beruházást elősegítő szervezetei között és
a partnerségi projektek elősegítése; – tapasztalat- és információcserék támogatása minden kölcsönös érdeklődésre számot tartó területen, így
képviselőik és egyéb gazdasági és műszaki küldöttségeik látogatásai;
– információcsere a különböző gazdasági ágazatok között, valamint olyan eszközök beiktatása, melyek célja, hogy
megkönnyítsék a két ország gazdasági szereplőinek részvételét a kutatási és fejlesztési projektekben;
– a vásárokon és kiállításokon való részvétel támogatása, valamint üzleti találkozók, szemináriumok és konferenciák
szervezése; – a kis- és középvállalkozások aktívabb részvételének elősegítése a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban;
– pénzintézeteik és bankszektoraik támogatása szorosabb kapcsolatok kiépítésében, együttműködésük erősítése
érdekében; – a beruházói tevékenység támogatása és joint-venture kialakítása;
– a régióközi és a nemzetközi együttműködés elősegítése minden hasznosnak tekinthető területen.
4. cikk
A két Fél megállapodik abban, hogy kormányközi gazdasági, tudományos és műszaki együttműködési vegyes
bizottságot – a továbbiakban Vegyes Bizottság – hoz létre.
5. cikk
A Vegyes Bizottság, illetékességének keretein belül, koordinációs, értékelési és döntéshozói mechanizmust képez.
Minden egyéb, már létrehozott vagy létrehozandó mechanizmus fenntartásával, a Vegyes Bizottság a két ország
közötti megállapodások segítségével kiaknáz minden olyan együttműködési lehetőséget és formát, melyek
megvalósíthatók a két Fél között. 6. cikk
A Vegyes Bizottság feladatai:
– a célkitűzéseinek megvalósításához szükséges irányok meghatározása, elsősorban a jog, a gazdaság,
a kereskedelem, a pénzügy, az energetika, a bányászat, az egészségügy, a mezőgazdaság, az ipar, a tudomány,
a technika, az oktatás, a kultúra, a sport és a művészet területén;
– a kétoldalú együttműködés fejlesztéséhez szükséges mechanizmusok tanulmányozása és azokra való
javaslattétel;
– a két ország között a jelen Megállapodásban említett területeken megkötött vagy megkötésre kerülő
kormányzati megállapodások végrehajtásának ellenőrzése;
– a kereskedelmi kapcsolatok fejlődésének nyomon követése, és kibővítésük megkönnyítése;
– minden más olyan együttműködési terület, melyről a két Fél a jövőben meg fog állapodni.
7. cikk
A Vegyes Bizottság rendes üléseire kétévente (2 évente) kerül sor, felváltva Budapesten és Algírban.
Az ülések időpontja és napirendje diplomáciai úton kerül egyeztetésre, legkésőbb harminc (30) nappal az ülés
megtartása előtt.
Bármely Fél kérheti rendkívüli ülés megtartását, ha azt szükségesnek tartja.
A Felek közös megegyezéssel szakértői és munkacsoport értekezleteket szervezhetnek az előzetesen egyeztetett
speciális együttműködési kérdések megvizsgálására.
8. cikk
A Vegyes Bizottság határozatai és indítványai a mindkét Fél által aláírt jegyzőkönyvben, vagy adott esetben a két Fél
között megkötendő egyezményben, megállapodásban, diplomáciai jegyzőkönyvben vagy egyetértési
memorandumban kerülnek rögzítésre.
9. cikk
A jelen Megállapodás nem érinti a Felek nemzeti törvényhozásának megfelelően megszerzett jogait és a két ország
által kötött további nemzetközi megállapodásokat.
A jelen Megállapodás nem érinti Magyarország, mint az Európai Unió tagjának kötelezettségeit.
10. cikk
A jelen Megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen valamelyik Szerződő Fél utoljára értesíti jegyzék útján
a másik Felet a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárások teljesítéséről.
11. cikk
Jelen Megállapodás öt éves időtartamra marad érvényben, mely hallgatólagos meghosszabbítással ezzel megegyező
időtartamokra megújítható, kivéve, ha a Felek egyike a folyamatban lévő érvényességi időtartam lejárta előtt
hat (6) hónappal hivatalosan értesíti a másik Felet felmondási szándékáról. A felmondás az említett érvényességi
időtartam lejáratának időpontjára szól.
Jelen Megállapodás rendelkezései közös megegyezéssel módosíthatóak. Az elvégzett módosítások a jelen
Megállapodáshoz megkövetelt, és a fenti 10. cikkben említett eljárás szerint fognak hatályba lépni.
Készült Algírban, 2012. március 6-án, két eredeti példányban magyar, arab és francia nyelveken, mindhárom szöveg
egyaránt hiteles. Jelen Megállapodás rendelkezéseinek értelmezésében való eltérés esetén a francia nyelvű szöveg
az irányadó.
Magyarország Az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság
Kormánya részéről Kormánya részéről
Fazekas Sándor BenaVssa Rachid
vidékfejlesztési miniszter mezőgazdasági és vidékfejlesztési miniszter
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 10. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
164/2013. (IV. 11.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett javaslatára – dr. Michael
Mosert, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét 2013. április 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. március 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
97/2009. (HK 12.) HM HVKF intézkedése a NATO Reagáló Erők 16. váltásban részt vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség kijelölt állományának a
NATO Reagáló Erőkben történő részvételéről szóló
2007/2004. (I. 22.) Korm. határozatra, és a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató
műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasításra, a NATO
Reagáló Erők 16. váltásban részt vevő erők kijelöléséről és
felkészítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HM HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó, illetve a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek a
NATO Reagáló Erők (a továbbiakban: NRF) 16. váltásban
részt vevő állomány kijelölésében és felkészítésében érintettek.
Az ideiglenes katonai szervezet 16. váltásának
megalakítása 2. Az MH állományából az NRF-ben résztvevő erők
szervezete HM határozattal az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) jogi személyiségű szervezeti egységeként létrehozott az MH ÖHP parancsnok közvetlen alárendeltségébe tartozó, váltásonként
meghatározott létszámmal és jogállással rendelkező ideiglenes katonai szervezet.
3. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar Honvédség NATO Reagáló Erők. Rövidített megnevezése: MH NRF.
4. Az MH NRF 16. váltása önálló század jogállású katonai szervezet, készenléti feladatait 2011. január 6-tól 2011.
június 30-ig hajtja végre. Műveleti alkalmazására közjogi
döntést követően külön HM HVKF intézkedés szerint kerül sor. Műveleti alkalmazás esetén az MH ÖHP kezdemé
nyezi a létrehozásról szóló HM határozat szükség szerinti
módosítását.
Az MH NRF 16. szervezete 5. Az MH NRF 16. létszáma legfeljebb 120 fő, összetétele:
a) egy SOC (különleges műveleti képesség) alegység:
vii) 3 fő törzstiszt,
viii) 12 fő különleges műveleti katona;
b) egy CIMIC (civil katonai együttműködés) csoport
(10 fő);
c) egy mozgáskoordináló csoport (10 fő);
d) VSF szakasz (22 fő);
e) Vegyi, Bakteriológiai, Radiológiai és Nukleáris Össz
haderőnemi Értékelő Csoport (keretnemzet) (max. 18 fő);
f) nemzeti támogató elem (35 fő);
g) tartalék (10 fő), amellyel bármely fent felsorolt elem
szükség esetén megerősíthető az MH ÖHP parancsnok engedélye alapján.
Dokumentumok kidolgozása 6. Az MH NRF 16. állománytáblával, felszerelési jegyzékkel, valamint a HM HVKF által jóváhagyott Műveleti
Utasítással rendelkezik.
7. Az MH ÖHP 2009. november 1-jéig megküldi a HM
Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM VTF),
HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ), HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ), MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) részére
az igényeit az erőforrás-, költségszükségleti és kiadási
igénytervek összeállítása érdekében, majd 2009. december 1-jéig összeállítja, és jóváhagyásra felterjeszti az állománytáblát és a felszerelési jegyzéket a HM Haderőtervezési Főosztály részére.
8. Az MH NRF 16. váltásának részletes feladatait, a
szervezetnél a hatás- és jogköröket, egyes szervezeti elemek feladatrendszerét, működésére vonatkozó részletes
szabályokat tartalmazó Műveleti Utasítást az MH ÖHP elkészíti, és azt jóváhagyásra 2010. június 30-ig felterjeszti.
9. Az MH ÖHP a HM HVKF illetékességébe tartozó
terveket, intézkedéseket a HM Hadműveleti és Kiképzési
Főosztály (a továbbiakban: HM HKF), – információvédelem vonatkozásában a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály – útján terjeszti fel jóváhagyásra.
10. A HM HKF 2010. október 15-ig intézkedést készít
az MH NRF 16. készenléti időinek meghatározására és a
kijelölt állomány készenléti szolgálatba vezénylésére.
Kiképzés, nemzetközi kapcsolatok 11. A HM HKF 2009. augusztus 31-ig intézkedést ad ki
az MH NRF 16. kiképzési követelményekről, nemzeti felkészítését lezáró CREVAL ellenőrzésről, híradás, informatikai támogatás megszervezéséről.
12. A HM HKF az MH ÖHP-vel együttműködve tervezi, koordinálja és biztosítja a részvételt külföldi kiképzési
rendezvényeken és gyakorlatokon.
13. Az MH ÖHP kapcsolatot tart az NRF 16. parancsnokságával (JFC Naples), részt vesz a szakmai egyeztetéseken, konferenciákon. A nemzetközi parancsnokságok
igénye szerint megadja az MH NRF 16-re vonatkozó adatokat.
Személyügyi, logisztikai, egészségügyi
és pénzügyi feladatok 14. Az MH ÖHP a hadfelszerelést alapvetően saját
készleteinek felhasználásával tervezi és szervezi. A meglévő készletből nem biztosítható hadfelszerelésre, illetve
szolgáltatásokra vonatkozó igényét a vonatkozó jogszabályokban és az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben
meghatározottak figyelembevételével megküldi a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM
FLÜ) és a HM IÜ részére.
15. Az MH ÖHP a szállító kapacitás és a szállítási feladathoz kapcsolódó engedélyek beszerzési igényeit a szállítási feladat megkezdése előtt legalább 60 nappal megküldi a HM FLÜ részére.
16. A feladat erőforrás- és költségtervének elkészítéséhez a HM IÜ az infrastrukturális, az MH HEK az MH ÖHP
igénye alapján összeállított egészségügyi, a HM KPÜ a
pénzügyi jellegű kiadási igényeit 2009. augusztus 31-ig
megküldi a HM VTF részére.
17. Az MH ÖHP – a HM FLÜ-vel és az MH Katonai
Igazgatási és Adatfeldolgozó Központtal (a továbbiakban:
MH KIAK) együttműködve – beszerzi, biztosítja, illetve
előkészíti a diplomáciai engedélyeket, és mindazon úti okmányokat, személyi és kollektív dokumentumokat (szolgálati útlevél, személyi igazoló jegy, szolgálati igazolvány, NATO menetparancs stb.), amelyekkel a kihelyezetteknek rendelkezniük kell.
18. Az állományilletékes parancsnokok kezdeményezik
a kijelölt állomány biztonsági ellenőrzését.
19. Az MH ÖHP – az MH HEK-kel egyeztetve – kezdeményezi az MH NRF 16. állományának alkalmassági vizsgálatát, megelőző egészségügyi ellátását, egészségügyi
felkészítését, egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal történő ellátását. Az MH HEK az alkalmasság megállapítását követően – a kiutazáshoz szükséges okmányok kiállítása céljából – haladéktalanul megküldi az állomány
vércsoport szerológiai leleteit az MH KIAK részére.
20. Az alkalmazási területre az ENSZ Világ-egészségügyi Szervezet illetve a nemzetközi szervezet által javasolt
immunizációs protokoll alapján, a védőoltásokat és az erről szóló nemzetközi oltási bizonyítványt az MH HEK biztosítja. Védőoltásban csak az alkalmas minősítéssel rendelkező, kiutazó állomány részesíthető.
21. Az MH ÖHP szükség esetén igényli a HM Jogi Főosztálytól az éves határátlépéssel járó csapatmozgások
engedélyezéséről szóló kormányhatározat módosítását.
A határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezése érdekében az átcsoportosítással összefüggő adatokat megküldi a HM FLÜ részére.
22. Az MH ÖHP igényli a HM FLÜ-től a kihelyezéssel
és logisztikai támogatással összefüggő ideiglenes határnyitást és a vámeljárás lefolytatását.
Záró rendelkezések 23. Ez az intézkedés közzététele napján lép hatályba és
2011. július 31-én hatályát veszti.
24. Az MH ÖHP parancsnoka 2010. december 5-ig jelent a HM HVKF-nek a készenlét eléréséről.
Tömböl László mk.vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
256/2011. (XI. 5.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Bencze Józsefet
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság szkopjei nagykövetségének
vezetésével.
Budapest, 2011. május 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
88/2010. (VI. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság a köztársasági elnöknek az Országgyűlés által elfogadott, de még ki nem hirdetett törvény rendelkezése alkotmányellenességének elő zetes vizsgálatára benyújtott indítványa tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény módosításáról szóló,
az Országgyűlés 2010. február 22-ei ülésnapján elfogadott törvény 3. §-a alkotmányellenes.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A köztársasági elnök az Alkotmány 26. § (4) bekezdése alapján az Alkotmánybírósághoz eljuttatott indítványában
az Országgyűlés 2010. február 22-ei ülésnapján elfogadott, a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény módosításáról
 szóló törvény (a továbbiakban: Szövmód. tv.) 3. §-a alkotmányellenességének elő zetes vizsgálatát kezdeményezte.
A köztársasági elnök előadta, hogy az Országgyűlés elnöke a törvényt 2010. február 23-án küldte át hivatalába
kihirdetésre, sürgősségi kérelem nélkül. A Szövmód. tv. 3. §-a akként rendelkezik, hogy „E törvény 2010. január 1-jén
lép hatályba.” Az indítványozó utalt rá, hogy bár volt az Országgyűlés előtt olyan módosító indítvány amelynek
értelmében a törvény a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba, de az előterjesztő az indítványt
visszavonta, ezáltal a 2010. február 22-én elfogadott törvény 2010. január 1-jét jelöli meg hatálybalépése napjaként.
A köztársasági elnök kifejtette, hogy az Alkotmánybíróság az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe foglalt jogállamiság
tétele alapján a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 12. § (2) bekezdésébe foglalt azon szabályt, amely szerint
a jogszabály a kihirdetését megelőző időre nem állapíthat meg kötelezettséget és nem nyilváníthat valamely
magatartást jogellenessé, alkotmányos védelemben részesíti. A jogalanyok helyzetét terhesebbé tévő,
visszamenőleges hatályú szabályozás az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével ellentétes. A köztársasági elnök utalt arra,
hogy a Szövmód. tv. 3. §-a által a magánjogi jogalanyok számára kötelezettséget eredményező, illetve korábban
fennálló alanyi jogot korlátozó rendelkezések lépnek visszamenőlegesen hatályba.
A Szövmód. tv. 2. §-a által megállapítani kívánt, a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvényt kiegészítő 56/F. §-a
a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) egyes rendelkezéseinek alkalmazását
kizárja. A köztársasági elnök szerint a kizárt szabályok a munkavállalókat védő garanciális rendelkezések: a határozott
idejű munkaviszony leghosszabb tartamát, a rendes szabadságra vonatkozó jogosultságot és az állásidőre járó
bérezés kötelezettségét érintik. E szabályok kizárása a munkavállalók helyzetét terhesebbé teszi. A visszamenőlegesen
hatályba léptetést elrendelő rendelkezés ezért sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból
eredő jogbiztonság követelményét.
II. 1. Az Alkotmány vonatkozó rendelkezése szerint:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
2. A Szövmód. tv. szerint:
„1. § A szövetkezetekről szóló 2006 . évi X. törvény 56. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép :
»(2) Az alapszabály a személyes közreműködés egyik módjaként munkavégzési kötelezettséget is előírhat. Ennek
alapján a tag és a szövetkezet vállalkozási, illetve megbízási szerződést, vagy munkaszerződést köt. A vállalkozási és
megbízási jogviszonyra a Ptk., a munkajogviszonyra a Munka Törvénykönyve rendelkezéseit kell alkalmazni. Ha
a szociális szövetkezet iskolaszövetkezetként működik, a Munka Törvénykönyve rendelkezéseit az 56/A.–56/F. §-ban
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.«
2. § A szövetkezetekről szóló 2006 . évi X. törvény az 56. §-t követően az alábbi 56/A.–56/F. §-sal egészül ki:
»56/A. § (1) Iskolaszövetkezet esetén a tag személyes közreműködése meg valósulhat a szövetkezet által harmadik
személy részére nyújtott szolgáltatás teljesítése érdekében történő munkavégzésben is, amely nem minősül az Mt.
193/C. § c) pontja szerinti munkaerő-kölcsönzésnek.
(2) Ha a tag az (1) bekezdés szerinti munkavégzésére munkaszerződés alapján kerül sor, az iskolaszövetkezet
munkáltató (a továbbiakban: munkáltató) és a tag munkavállaló (a továbbiakban: munkavállaló) határozott idejű
munkajogviszonyt létesít. A munkaszerződésnek tartalmaznia kell:
a) a felek nevét, illetve megnevezését, valamint a munkavégzés szempontjából lényeges adatokat,
b) a tag által vállalt elvégezhető lehetséges feladatok körét,
c) a munkát végző tag munkavégzési kötelezettsége teljesítésének időtartamára járó személyi alapbértételeket,
d) azt, hogy a felek a tag munkavégzési kötelezettsége teljesítésének helyében, idejében, az adott elvégzendő
munkaköri feladatban és a hozzá tartozó személyi alapbérben, valamint a munkavégzés egyéb feltételeiben – mindkét
fél érdekeinek figyelembevételével – esetenként állapodnak meg,
e) a felek kapcsolattartásának módját abban az időszakban, amikor a munkavállaló munkavégzési kötelessége
szünetel.
(3) A munkajogviszony kezdete, a munkaszerződés megkötésének napja.
(4) A munkavégzési kötelesség megkezdésének feltétele, hogy a munkáltató és a munkavállaló a munkavégzési
kötelesség megkezdését megelőzően írásban megállapodjanak:
a) a munkavégzési kötelesség teljesítése során elvégzendő adott munkaköri feladatban,
b) a személyi alapbérben, a munkavégzés helyében és a munkába lépés napjában.
(5) A felek ezen kívül bármely kérdésben – különösen a munkavégzés egyéb, mindkét fél számára lényeges –
feltételeiben – megállapodhatnak.
(6) A munkavégzési kötelesség teljesítésének időbeosztását – a felek eltérő megállapodása hiányában – a munkáltató
állapítja meg.
(7) A munkáltató a munkavállalót a munkavégzési kötelesség megkezdésével egyidejűleg köteles tájékoztatni:
a) a munkavégzési kötelesség teljesítése során elvégzendő munkaköri feladat jellemzőiről (munkaköri leírás),
valamint a munkakör betöltéséhez szükséges iskolai végzettségről,
b) az irányadó munkarendről,
c) a bérfizetés napjáról,
d) a munkáltatói jogkört gyakorló személyéről,
e) a jogviszony megszűnésének és megszüntetésének e törvény által meghatározott rendelkezéseiről,
j) a munkaviszony megszüntetésére irányuló jognyilatkozat közlésének szabályairól.
56/B. § (1) A munkavállaló felett munkáltatói jogkört csak az iskolaszövetkezettel munkajogviszonyban álló személy
gyakorolhat.
(2) A munkáltatói jogkört gyakorló személy
a) kapcsolatot tart a munkáltató, a munkáltatóval jogviszonyban álló harmadik személy és a munkavállaló között;
b) az adott teljesítési területen irányítja a munkavállaló tevékenységét.
(3) A szolgáltatás teljesítését fogadó harmadik személynek lehetővé kell tenni, hogy az iskolaszövetkezet részéről
a munkáltatói jogkör gyakorlása céljából eljáró személy e kötelességének eleget tehessen.
(4) A munkáltatói jogkört gyakorló személy hatásköre nem terjed ki a munkajogviszony megszüntetésére.
56/C. § (1) A munkavállaló munkavégzési kötelességének időtartama alatt a harmadik személy minősül munkáltatónak
a) a munkavállaló munkavédelmére,
b) a nők, a fiatal munkavállalók, a megváltozott munkaképességűek
foglalkoztatására,
c) az egyenlő bánásmód követelményére vonatkozó szabályok betartása tekintetében,
d) a munkavégzési kötelesség teljesítésének egyes elemeire vonatkozó szabályok betartása tekintetében.
(2) A munkavállalót munkavégzési kötelezettségeinek teljesítése során a harmadik személy csak a saját üzem-, illetve
üzletmenetének fenntartása érdekében feltétlenül szükséges esetekben utasíthatja a munkavállalót.
56/D. §. § (1) A munkajogviszony megszűnik
a) a munkavállaló halálával,
b) a munkáltató jogutód nélküli megszűnésével;
c) a munkaszerződésben meghatározott idő lejártával,
d) a tagsági jogviszony megszűnésével.
(2) A munkajogviszony megszüntethető
a) felek közös megegyezésével
b) azonnali hatállyal, ha a másik fél a munkajogviszonyból származó lényeges kötelezettségét jelentős mértékben
szándékosan vagy súlyos gondatlansággal megszegi, vagy egyébként olyan magatartást tanúsít, amely a munkajogviszony
fenntartását lehetetlenné teszi.
56/E. § (1) Ha a munkavállaló a foglalkoztatás körében kárt okoz a harmadik személynek, a Polgári Törvénykönyvnek
az alkalmazott károkozásáért való felelősség szabályait kell alkalmazni.
(2) A munkavégzés során a munkavállalónak okozott kárért a munkáltató és a harmadik személy egyetemlegesen felel.
(3) Ha a munkavállalót munkajogviszonyával összefüggésben, de a (2) bekezdésben foglaltakon kívül – nem
a foglalkoztatása során, vagy azzal összefüggésben – éri kár, a munkáltató kártérítési felelősségre vonatkozó szabályok
szerint felel a munkáltató.
56/F. § (1) Az Mt. 79. § (5) bekezdése, 130–131 . §-a, a 151. § (4) bekezdése nem alkalmazható.«
3. § E törvény 2010. január 1-jén lép hatályba .”
III. Az indítvány az alábbiak szerint megalapozott.
1. Egyéni képviselők 2009. decemberében törvényjavaslatot terjesztettek be a szövetkezetekről szóló 2006. évi
X. törvény módosítására. A T/11552. számon nyilvántartásba vett törvényjavaslat az iskolaszövetkezeteket érintő
módosításokat tartalmazott. A törvényjavaslathoz kapcsolt indokolás szerint „A módosítás célja, hogy
az iskolaszövetkezetek, a tagok és az iskolaszövetkezettel valamilyen szolgáltatás ellátására polgári jogi jogviszonyt
létesítő harmadik személyek közötti kapcsolat jogi kereteit konkretizálja, illetve pontosítsa.” A 2009. decemberében
beterjesztett törvényjavaslat 3. §-a akként rendelkezett, hogy „E törvény 2010. január, 01 lép hatályba.”.
A törvényjavaslat az iskolaszövetkezet sajátosságaira tekintettel – ahol is a tagoknak jövedelemszerzési lehetőséget
biztosítanak a mellett, hogy tanulói, hallgatói jogviszonyban vannak – alapvetően egy rugalmas munkavégzési rendet
kívánt teremteni. Ezt szolgálta – többek között – az a szabály, hogy ha a tag személyes közreműködése
az iskolaszövetkezet által harmadik személynek nyújtott munkavégzés, akkor nem kell alkalmazni az Mt. 193/C. §-ába
foglalt munkaerő-kölcsönzésre vonatkozó szabályokat. A törvényjavaslat ennek érdekében a munkajogviszony egyes
elemeire vonatkozó részletes szabályokat tartalmaz. A törvényjavaslat eredetileg is magában foglalta az indítványozó
által külön is felhívott 56/F. § (1) bekezdését, amely szerint: „Az Mt. 79. § (5) bekezdése, 130–131. §-a, a 151. §
(4) bekezdése a nem alkalmazható.” (E szabályok a határozott idejű munkaviszony leghosszabb idejére, a rendes
szabadságra és az állásidőre vonatkozó Mt.-beli rendelkezések.)
A törvényjavaslat általános vitája 2010. február 15-én kezdődött, ugyanezen a napon két – az ügy megítélése
szempontjából figyelemre méltó – módosító javaslat is benyújtásra került. A T/11552/2. számú módosító javaslat
a fentebb említett 56/F. § (1) bekezdés elhagyását javasolta, mivel – vélte a módosító javaslat megfogalmazója – az Mt.
e garanciális szabályai nélkül az iskolaszövetkezeti tag munkavégzésére vonatkozóan hátrányosabb helyzetbe kerül.
A másik T/11552/3 módosító javaslat a 2010. január 1-jei hatálybalépést kívánta megváltoztatni „a kihirdetést követő
hónap első napján lép hatályba” szövegrészre, mivel az eredeti törvényjavaslaton szereplő „hatálybalépési időpont
már elmúlt, szükséges ezért a korrekciója” indokolással. A törvényjavaslatot az Országgyűlés – e módosító javaslatok
nélkül – 2010. február 22-i ülésnapján elfogadta, az Országgyűlés elnöke február 23-án aláírta és a Szövmód. tv.-t
megküldte kihirdetésre a köztársasági elnöknek. A köztársasági elnök véleménye szerint a törvénynek az elfogadott
szöveg szerinti kihirdetése az Alkotmány 2. § (1) bekezdését sértő visszaható hatályú hatálybaléptetést
eredményezne, ezért az Alkotmány 26. § (4) bekezdésében foglalt jogkörénél fogva az Alkotmánybíróság eljárását
kezdeményezte.
2. Az Alkotmánybíróság a visszamenő hatályú jogalkotás tilalmát már több határozatában több szempontból
értelmezte. Egyik első határozat szerint: „Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében megállapított jogállamisághoz
szervesen kapcsolódó jogbiztonság elvének maradéktalan érvényesülése érdekében elengedhetetlen, hogy
a jogszabályok kihirdetése összhangban legyen a Jat. 12. § (2) bekezdésében megállapított alkotmányos jellegű
előírással, amely szerint a jogszabály a kihirdetését megelőző időre nem állapíthat meg kötelezettséget és nem
nyilváníthat valamely magatartást jogellenessé.” [34/1991. (VI. 15.) AB határozat, 1991, 170, 172.] Más döntés szerint:
„Egy alkotmányos demokráciában a polgárok szabadságának részét képezi, hogy cselekvéseiket csak az általuk
elő zetesen megismerhető, a jogalkotás formalizált szabályainak betartásával alkotott szabályok korlátozhatják.”
[7/2005. (III. 31.) AB határozat, ABH 2005, 90.]
Ezen általános előírások mellett a jogszabályok hatálybaléptetésének az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből fakadó
alkotmányos követelményei differenciáltak. Formájában visszaható hatályú hatálybalépés is lehet alkotmányos: „Ez
a helyzet a kizárólag jogot megállapító, jogot kiterjesztő, kötelezettséget enyhítő, vagy más, a jogszabály valamennyi
címzettje számára a korábbi jogi szabályozásnál egyértelműen előnyösebb rendelkezéseket tartalmazó jogszabályok
esetében.” [28/1992. (IV. 30.) AB határozat, ABH 1992, 155, 158, vagy később a 152/2008. (XII. 10.) AB határozat, ABH
2008, 1487, 1490–1491.] Ugyanakkor a kihirdetés és a hatálybalépés egybeesése kapcsán alappal merülhet fel
a jogszabály alkalmazására való felkészülési idő elégtelensége [28/1992. (IV. 30.) AB határozat, ABH 1992, 155, 157,],
míg a jövőre nézve történő hatálybaléptetés is sértheti az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből fakadó jogbiztonságot.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában utalt arra, hogy „hiába lép ugyanis egy jogszabály hatályba a jövőre
nézve (formálisan nem sértve a felkészüléshez szükséges kellő idő alkotmányos követelményét), ha a folyamatos
ügyekre is irányadó alkalmazhatóság miatt – tartalmában – az érintetteknek visszamenőleg állapít meg
kötelezettséget, nyilvánít valamely magatartást jogellenessé. Ilyenkor a jogbiztonság sérelme ugyanúgy
megállapítható, mint a formálisan is visszamenőleges hatályú kötelezettséget megállapító hatálybaléptetés esetén,
vagy a „kellő idő” hiánya miatt.” [365/B/1998. AB határozat, ABH 1998, 852.] Más döntés szerint „...a folyamatban lévő
ügyek esetében kizárólag a hátrányosabb szabályozás bevezetése sérti a visszamenőleges hatályú jogalkotás
tilalmát...” [144/B/2002. AB határozat, ABH 2006, 1949.]
3. Jelen esetben megállapítható, hogy az Országgyűlés 2010. február 22-ei ülésnapján elfogadott Szövmód. tv. 3. §-a,
amely szerint „E törvény 2010. január 1-jén lép hatályba.” formálisan is visszamenőleges hatálybalépést eredményezne
a törvény kihirdetése esetén. Megállapítható továbbá, hogy a Szövmód. tv. az iskolaszövetkezeti tag munkavégzését
illetően új szabályokat állapít meg, s ezen eltérő szabályok visszamenőleges érvényesítése nem lehetséges. Nem lehet
pl. visszamenőleg a munkavégzési kötelezettség megkezdését – mint a munkavégzés feltételét – a munkavégzési
kötelezettség megkezdése előtt írásban rögzíteni [56/A. § (4) bekezdés] ha már a munkavégzés megtörtént; nem lehet
továbbá a munkavégzési kötelezettség megkezdése előtti tájékoztatási kötelezettségnek eleget tenni [56/A. §
(7) bekezdés], ha egyébként már a munkavégzés elkezdődött stb. A visszamenőleges hatálybaléptetés ezekben
az esetekben azt jelenti, hogy a már létrejött munkajogi jogviszonyok visszamenőleg válnak törvénysértővé, vagy
kérdőjelezhető meg törvényességük. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint ezért a formálisan is visszamenőleges
hatálybaléptetés a munkavégzés tartalmát, a munkajogi jogviszony lényeges kérdéseit illetően sérti a jogbiztonságot
(annak külön vizsgálata nélkül is, hogy mely érintett jogalanyok vonatkozásában kedvező, vagy hátrányos
a szabályozás). A munkajogi jogviszonyokban a Szövmód. tv. által teremtett jogbiztonság sérelme az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésébe foglalt jogállamisággal is ellentétes.
Az indítványozó külön is felhívta a Szövmód. tv. 56/F. § (1) bekezdését, amely – véleménye szerint – a szövetkezeti
tagokat érintően egyértelműen hátrányosabb szabályokat kíván visszamenőlegesen érvényesíteni. A Szövmód. tv.
56/F. § (1) bekezdése kimondja, hogy az Mt. 79. § (5) bekezdése, 130–131. §-a és 151. § (4) bekezdése nem
alkalmazható. Az Mt. 79. § (5) bekezdése értelmében a határozott időre szóló munkaviszony időtartama az öt évet nem
haladhatja meg. A Szövmód. tv. azzal, hogy e szabályt kiveszi az alkalmazandó rendelkezések közül, a munkavállaló
számára egyértelműen hátrányosabb helyzetet teremt. Az Mt. 130–131. §-ai a munkaviszonyhoz kapcsolódó rendes
szabadságot szabályozzák. A Szövmód. tv. 56/F. § (1) bekezdése következtében az iskolaszövetkezeten keresztül
meg valósuló munkavégzés során rendes szabadság kiadására nincs lehetőség. Az iskolaszövetkezet keretében
meg valósuló munkavégzés tanulói vagy hallgatói jogviszony mellett történik, így a munkavégzésre vonatkozó
szabályok eltér(het)nek az általános rendelkezésektől. A rendes szabadság teljes kizárása azonban mindenképpen
hátrányos helyzetet teremt. Végül a Szövmód. tv. 56/F. § (1) bekezdése kizárja az Mt. 151. § (4) bekezdésének is
az alkalmazhatóságát. Az Mt. e rendelkezése értelmében: „A munkavállalót, ha a munkáltató működési körében
felmerült okból nem tud munkát végezni, az e miatt kiesett munkaidőre (állásidő) személyi alapbére illeti meg.”.
Nyilván való, hogy iskolaszövetkezeti tagként történő munkavégzésnél is fontos garanciának tekinthető az Mt.
e szabálya, az állásidőre vonatkozó rendelkezés hiányában a munkavállaló hátrányos helyzetbe kerül.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint – figyelembe véve a jogszabályok hatálybalépését illetően ismertetett
alkotmánybírósági gyakorlatot – a Szövmód. tv. 56/F. §-ának hatályba léptetésénél még a kihirdetés és hatálybalépés
esetleges egybeesése is alkotmányossági aggályt vetne fel az új jogi helyzethez való felkészülést illetően. Ezen
szabályok visszamenőleges hatálybaléptetése azonban – azaz a Szövmód. tv. 3. §-ában foglalt rendelkezés –
az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből eredő jogbiztonságot súlyosan sérti.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Szövmód. tv. 3. §-a alkotmányellenes.
Az Alkotmánybíróság határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét az alkotmányellenesség megállapítására
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
436/2016. (XI. 8.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  §  (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  Fenntartói Testülettel egyetértésben tett
javaslatára – a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemen Dr. Patyi András egyetemi tanárt a  2017. január 1. napjától
2019. december 31. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2016. október 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1356/2012. (IX. 11.) Korm. határozata a törökbálinti Bálint Márton Iskola és Sportközpont beruházás befejezéséhez és egyéb, PPP konstrukcióban létesült sportlétesítmények kiváltásához kapcsolódó forrás átadásáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 8. PPP konstrukcióban létrehozott
beruházások megvásárlásával és befejezésével kapcsolatos kiadások jogcímcsoport létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
2. az Áht. 33. § (1) bekezdése alapján a törökbálinti Bálint Márton Iskola és Sportközpont beruházás befejezésének és
egyéb, PPP konstrukcióban létesült sportlétesítmények kiváltásának fedezetére 11 900 millió forint 1. melléklet szerinti
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 36. PPP programok alcím, 3. PPP-konstrukcióban létrehozott beruházások
megvásárlásával és befejezésével kapcsolatos kiadások előirányzata terhére, a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím,
8. PPP konstrukcióban létrehozott beruházások megvásárlásával és befejezésével kapcsolatos kiadások jogcímcsoport
javára. Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
58/2017. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a Modern Városok Program keretében a kecskeméti állami repülések céljára szolgáló repülőtér közös felhasználású (katonai-polgári) fejlesztéseinek támogatásáról és az ehhez szükséges források biztosításáról szóló 1845/2016. (XII. 23.) Korm. határozatból adódó feladatok végrehajtása, valamint a repülőtér komplex fejlesztése érdekében munkacsoport megalakításáról
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 11. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján – figyelemmel a Modern Városok Program keretében a kecskeméti állami repülések céljára szolgáló repülőtér közös
felhasználású (katonai-polgári) fejlesztéseinek támogatásáról és az ehhez szükséges források biztosításáról szóló
1845/2016. (XII. 23.) Korm. határozatban foglaltakra –
a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi
Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezet).
2. A Modern Városok Program keretében a kecskeméti
állami repülések céljára szolgáló repülőtér közös felhasználású (katonai-polgári) fejlesztéseinek támogatásáról
és az ehhez szükséges források biztosításáról szóló
1845/2016. (XII. 23.) Korm. határozatban (a továbbiakban: Korm. határozat) a HM felelősségi körébe utalt – valamint az ezekkel összefüggő tervező, szervező és koordinációs – feladatok ellátására, javaslattételi jogkörrel
munkacsoportot (a továbbiakban: Munkacsoport) hozunk
létre. A Munkacsoport közreműködik a repülőtér komplex
fejlesztésével kapcsolatos programok összehangolásában,
azok végrehajtásának felügyeletében, továbbá az MH-nak
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvényből fakadó feladat- és hatáskörét érintően a kecskeméti állami repülések céljára szol
gáló repülőtérnek a Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata által a Modern Városok Program keretében
történő polgári célú fejlesztésében.
3. A Munkacsoport vezetését a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban:
HM VGHÁT) látja el.
4. A Munkacsoport titkári feladatait a HM Védelemgazdaságért Felelős Helyettes Államtitkári Titkárság (a továbbiakban: HM VGHÁT Titkárság) személyi állományából
kijelölt személy végzi.
5. A Munkacsoport tagjai:
a) az HM Állami Légügyi Főosztály kodifikációért fele
lős szervezeti eleme,
b) a HM Vagyonfelügyeleti Főosztály,
c) a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály,
d) a HM Védelmi Igazgatási Főosztály,
e) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Hadmű
veleti Csoportfőnökség,
f) a HVK Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség,
g) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség,
h) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
i) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség,
j) a HVK Személyzeti Csoportfőnökség,
k) a HVK Vezérkari Titkárság,
l) a HM Védelemgazdasági Hivatal,
m) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továb
biakban: MH ÖHP),
n) az MH Geoinformációs Szolgálat,
o) az MH Egészségügyi Központ, és
p) az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis
képviseletében kijelölt, nyilatkozattételre feljogosított
személy vagy személyek. 6. A Munkacsoport vezetője a Munkacsoport aktuális
ülésének tárgykörére figyelemmel kijelöli az 5. pont szerinti tagok közül a résztvevők körét. A Munkacsoport
munkájába – a Munkacsoport vezetőjének döntése alapján – eseti jelleggel, szakmai együttműködési céllal
a) bevonhatóak más honvédségi szervezetek, és
b) felkérhetőek központi államigazgatási szervek, külö
nösen a Miniszterelnökség, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, az ingatlanok felett tulajdonosi jogokat gyakorló
szervezet, valamint – szakterületüket érintően – más, állami részvétellel működő gazdálkodó szervezetek.
7. Az érintett honvédségi szervezetek a Munkacsoport
vezetőjének megkeresésére a feladatkörük szerint kötelesek együttműködni.
8. A Munkacsoport ügyrendjét maga határozza meg és
a HM VGHÁT hagyja jóvá.
9. A Munkacsoport a feladatoktól függően ülésezik.
Az üléseket a HM VGHÁT hívja össze és vezeti.
A HM VGHÁT helyettesítését távolléte esetén az általa kijelölt személy látja el. Az ülések napirendjére
a HM VGHÁT Titkárság alkalmanként tesz javaslatot.
A Munkacsoport üléseiről emlékeztető készül.
10. A Munkacsoport ülésein megfogalmazott kérdéseket megválaszolás céljából, illetve javaslatokat az esetlegesen szükséges intézkedések megtétele céljából a hatáskörrel rendelkező honvédségi szervezet részére a HM
VGHÁT Titkárság továbbítja.
11. A honvédségi szervezetek álláspontjáról, a tett intézkedésekről – jellegüknek megfelelően szóban vagy
írásban – a Munkacsoport a HM VGHÁT Titkárság útján
tájékoztatást kap.
12. A Munkacsoport – a 2. pontban foglaltakra figyelemmel –
a) javaslatokat dolgoz ki a kecskeméti állami repülések
céljára szolgáló repülőtér közös felhasználású repülőtérré
történő fejlesztéséhez szükséges követelmények – különösen hadműveleti, logisztikai, infrastrukturális létesítésifelújítási, vagyongazdálkodási, beszerzési, az ingatlan
használatával kapcsolatos szervezeti-szervezési, repülőszakmai, jogi, környezetvédelmi, a létfontosságú rendszerek védelmét érintő, veszélyes anyagokkal kapcsolatos
súlyos balesetek elleni védelmi és kiképzési/oktatási követelmények – megállapításához,
b) felméri a közös felhasználású repülőtérré történő fejlesztés során jelentkező infrastrukturális, technikai eszköz-, humán erőforrás és más igényeket,
c) felügyeli és támogatja az MH ÖHP által a léginavigációs és egyéb szolgáltatási körök biztosítására létrehozott
munkacsoport szakmai tevékenységét,
d) felügyeli és koordinálja az MH ÖHP és más illetékes
honvédségi szervezetek által, az audit eljárásokra összeállított dokumentációk polgári légiközlekedési hatóság részére történő előkészítését, és a kérelmek benyújtását,
e) felügyeli a közös felhasználású repülőtér fejlesztéséhez szükséges infrastrukturális célú közbeszerzési eljárásokat, továbbá ellenőrzi a kivitelezés határidőben történő
végrehajtását,
f) kapcsolatot tart fenn Kecskemét Megyei Jogú Város
Önkormányzatával, valamint az önkormányzat által megbízott polgári üzemeltetővel,
g) előkészíti – a polgári üzemeltetővel együttműködve –
a honvédelmi tárca és a polgári üzemeltető közötti, garanciális elemeket tartalmazó, honvédelmi érdekeket képviselő szolgáltatási szerződéstervezeteket,
h) koordinálja a Miniszterelnökség és Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata között a polgári fejlesztésre rendelkezésre álló források lehívása érdekében az
Európai Bizottság részére történő bejelentés előkészítését,
i) koordinálja a közös felhasználású repülőtér-fejlesztés
katonai infrastrukturális és képzési forrásai Miniszter
elnökségtől való lehívásához szükséges feladatok végrehajtását; j) felügyeli a 9A1385 számú NATO Képességcsomag,
valamint az Európai Megerősítő Intézkedések (a továbbiakban: ERI) programelemek közös felhasználású repülőtér-fejlesztéssel összefüggő összehangolását, valamint
a Kecskeméti repülőtér területének bővítéséhez szükséges
előkészítő feladatokat,
k) koordinálja, illetve előkészíti Magyarország légterének szuverenitása érdekében a párhuzamos gurulóút ERI
programból vagy nemzeti költségvetésből való megvalósítását,
l) figyelemmel kíséri a projekt kiemelt nemzetgazdasági
beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokat,
m) kapcsolatot tart és közreműködik az egységes kommunikáció érdekében a HVK kommunikációért felelős
szervezetével,
n) részt vesz a közös felhasználású repülőtérré történő
fejlesztéshez szükséges jogszabály-módosítások és jogszabályok kidolgozásában,
o) felügyeli a határidők betartását, illetve előre nem látható akadályok, határidőcsúszások esetén javaslatot tesz a
részfeladatok határidejének megváltoztatására,
p) a g) pont szerinti szerződéstervezetek tartalmára is tekintettel, a hadműveleti követelményeket és a hatósági
előírásokat figyelembe véve javaslatokat dolgoz ki a kecskeméti állami repülések céljára szolgáló repülőtér közös
felhasználású repülőtérré történő fejlesztéséhez szükséges
üzemeltetői, üzembentartói és fenntartói szintű állománytábla módosítások vonatkozásában, és
q) koordinálja és felügyeli a kecskeméti állami repülések céljára szolgáló repülőtér közös felhasználású (katonai-polgári) fejlesztéséhez szükséges további, felmerülő
feladatokat.
13. A Munkacsoport tagjai a feladatok végrehajtása során az elektronikus kapcsolattartási forma használatára
törekednek.
14. A Munkacsoport vezetője havonta beszámolót állít
össze a HM közigazgatási államtitkár és a HVK főnöke
részére a Munkacsoport munkájáról.
15. Az együttes intézkedés hatálybalépését követő napon az 5. pont szerinti szervezetek vezetői a Munkacsoportba delegált tagok nevét, beosztását és elérhetőségét
a Munkacsoport titkárának megküldik.
16. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Az együttes intézkedés aláírásának napja 2017. június 16.
17. Hatályát veszti a kecskeméti állami repülések céljára szolgáló repülőtér közös (katonai és polgári) felhasználású repülőtérré történő fejlesztésének szakmai előkészítésével kapcsolatos munkacsoport megalakításáról szóló
8/2016. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
15/2018. (VI. 7.) BM rendelete a büntetés-végrehajtási intézetben fogvatartott érintett Védelmi Program keretében biztosított védelmének részletes szabályairól.
A büntetőeljárásban részt vevők, az  igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programjáról szóló 2001.  évi LXXXV.  törvény
40.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm.  rendelet 40.  § (1)  bekezdés 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Hatály 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a büntetés-végrehajtási intézetben (a továbbiakban: bv. intézet) fogva tartott
a) fenyegetett helyzetben lévő személyre, valamint
b) Védelmi Program hatálya alatt álló személyre
(a továbbiakban együtt: védett fogvatartott).
(2) A  védett fogvatartott fogva tartására a  szabadságvesztés, az  elzárás, az  előzetes letartóztatás és a  rendbírság
helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló 16/2014. (XII. 19.) IM rendelet (a továbbiakban: R.)
szabályait az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
2. A befogadás 2. § (1) A védett fogvatartottat az elhelyezésére szolgáló bv. intézet a Tanúvédelmi Szolgálattal (a továbbiakban: Szolgálat)
előzetesen egyeztetett időpontban, a Szolgálat közreműködésével fogadja be.
(2) A befogadás során a bv. intézet
a) a befogadás alapjául szolgáló iratokat, továbbá a  büntetőeljárásban részt vevők, az  igazságszolgáltatást
segítők Védelmi Programjáról szóló 2001.  évi LXXXV.  törvény (a  továbbiakban: Tvdtv.) 16.  § (1)  bekezdés
c)  pontja szerinti különleges óvintézkedés alkalmazása esetén az  adatzárlat elrendelésére vonatkozó iratot
a Szolgálattól veszi át,
b) a befogadással kapcsolatos értesítési kötelezettségeit a Szolgálat útján teljesíti.
 (3) Védett fogvatartott befogadásakor a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési
elzárás végrehajtásáról szóló 2013.  évi CCXL.  törvény (a  továbbiakban: Bv.  tv.) 95.  § (3)  bekezdésében és 96.  §
(1) bekezdésében meghatározott feladatokat a bv. intézet parancsnoka által kijelölt személy látja el.
3. A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága és az Országos Rendőr-főkapitányság
együttműködése
3. § A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága az Országos Rendőr-főkapitánysággal a Tvdtv. alapján megkötött
együttműködési megállapodásban meghatározottak szerint
a) a védett fogvatartott elhelyezésére alkalmas biztonsági zárkát vagy biztonsági részleget (a  továbbiakban
együtt: kijelölt részleg) tart fenn a kijelölt bv. intézetben,
b) biztosítja a kijelölt részleg biztonságtechnikai eszközökkel történő ellenőrzését,
c) gondoskodik arról, hogy a  védett fogvatartott jogait megfelelő módon gyakorolhassa, kötelezettségeit
teljesíthesse. 4. A bv. intézet és a Szolgálat együttműködése
4. § (1) A  Szolgálat a  Védelmi Program előkészítése és végrehajtása során együttműködik a  fogvatartást foganatosító
bv.  intézettel, ennek során kölcsönösen tájékoztatják egymást a  Védelmi Program végrehajtása szempontjából
jelentős körülményekről.
(2) A  bv. intézet a  Szolgálat ilyen irányú igénye esetén biztosítja a  Szolgálat részvételét a  védett fogvatartott
kockázatértékelő vizsgálata során.
5. § A bv. intézet 24 órán belül tájékoztatja a Szolgálatot a Tvdtv. 17. § (1) bekezdése szerint megküldött megkeresésben
foglaltak végrehajtásának megkezdéséről. A  megkeresés teljesítéséről a  felek szükség szerint további
egyeztetéseket folytatnak.
6. § (1) A bv. intézet
a) a Szolgálattal előre egyeztetett módon hajt végre minden olyan intézkedést, amelynek keretében a  védett
fogvatartott a  bv. intézetet tervezhető módon átmenetileg elhagyja, így különösen a  védett fogvatartott
előállítását, más bv. intézetbe, javítóintézetbe vagy rendőrségi fogdába történő átszállítását,
b) a végrehajtással egyidejűleg vagy azt követően haladéktalanul értesíti a  Szolgálatot, ha a  végrehajtás
tárgyában előzetes egyeztetés nem volt lehetséges, így különösen, ha a védett fogva tartott a bv. intézetet
gyógykezelés céljából hagyja el,
c) a fenyegetettség jellegét, súlyát is figyelembe véve gondoskodik a  védett fogvatartott biztonságáról,
ha a védett fogvatartott a bv. intézetet őrzés mellett hagyja el,
d) különösen indokolt esetben gondoskodik a védett fogvatartott páncélozott járműben történő szállításáról,
e) biztosítja a  Szolgálat számára a  közreműködést a  védett fogvatartottat érintő intézkedések foganatosítása
során.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  bv. intézet a  végrehajtás során a  Védelmi Program érdekeire
figyelemmel, fokozott körültekintéssel jár el.
 (3) A bv. intézet – haladéktalanul, de legkésőbb a szabadulás várható időpontját tizenöt nappal megelőzően – értesíti
a Szolgálatot, ha a védett fogvatartott a bv. intézetből szabadul.
 (4) A  bv. intézet a  védett fogvatartottal kapcsolatos, az  R. 85.  §-a szerinti egyeztetést a  Szolgálat bevonásával hajtja
végre. 7. § A  más bűncselekmény miatt elítélt védett fogvatartottnak a  Büntető Törvénykönyvről szóló 1978.  évi IV.  törvény
282/A.  § (6)  bekezdése vagy a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény 180.  § (1)  bekezdése szerint
benyújtott írásbeli kérelmére a  kábítószer-függőséget gyógyító kezelést a  bv. intézet biztosítja. A  kezelés
megkezdéséről és befejezéséről a bv. intézet – a Szolgálaton keresztül – értesíti azt a bíróságot, ügyészséget, amely
előtt a büntetőeljárás folyamatban van.
8. § A  bv. intézet haladéktalanul tájékoztatja a  Szolgálatot a  védett fogvatartottal kapcsolatos, a  Védelmi Program
végrehajtását érintő kérelemről, beadványról, indítványról.
9. § A Bv. tv. 207. § (1) bekezdésében, 214. és 215. §-ában, az R. 141. §-ában, 149. §-ában, valamint a szabadságvesztés és
az elzárás kezdő és utolsó napjának megállapításáról szóló 9/2014. (XII. 12.) IM rendelet 26. §-ában meghatározott
értesítési kötelezettséget a bv. intézet védett fogvatartott vonatkozásában a Szolgálaton keresztül teljesíti.
10. § Ha a  védett fogvatartott érdekében a  Szolgálat a  Tvdtv. 16.  § (1)  bekezdés e) és f )  pontjában meghatározott
különleges óvintézkedést alkalmazza, akkor
a) a védett fogvatartottat másik bv. intézetbe kell átszállítani, és
b) a befogadást meg kell ismételni.
11. § A bv. intézet a Szolgálat különleges óvintézkedések módosításáról vagy megszüntetéséről szóló értesítése alapján
szükséges intézkedéseket haladéktalanul megteszi, és arról értesíti a Szolgálatot.
5. A fogvatartott fenyegetettségére utaló körülmény esetén a bv. intézetet terhelő kötelezettségek
12. § Ha a bv. intézet parancsnoka a  fogvatartott – Tvdtv. 1. § 8. pontja szerinti – fenyegetettségére utaló körülményről
szerez tudomást, akkor
a) folyamatban lévő büntetőeljárás esetén tájékoztatja
aa) a fenyegetettségről a büntetőeljárást folytató bíróságot, ügyészséget, nyomozó hatóságot,
ab) a fenyegetett helyzetben lévő fogvatartottat arról, hogy a  Védelmi Program alapjául szolgáló
megállapodás megkötésének kezdeményezését maga is indítványozhatja a büntetőeljárást folytató
bíróságnál, ügyészségnél, nyomozó hatóságnál,
b) a büntetőeljárás befejezését követően
ba) tájékoztatja a Védelmi Program lehetőségéről és annak feltételeiről a  fenyegetett helyzetben lévő
fogvatartottat,
bb) kezdeményezi a Védelmi Program alapjául szolgáló megállapodás megkötését a Szolgálatnál.
6. A Szolgálat együttműködése 13. § Ha a  Szolgálat fogvatartottat érintően készít elő Védelmi Program alapjául szolgáló megállapodást, akkor annak
lényeges körülményeiről tájékoztatja
a) a rendelkezési jogkör gyakorlóját, valamint
b) a büntetés-végrehajtás törvényessége felett felügyeletet gyakorló ügyészséget.
7. A Védelmi Program megszűnése 14. § A  Védelmi Program alapjául szolgáló megállapodás megszűnéséről vagy megszüntetéséről a  Szolgálat értesíti
a  bv. intézet parancsnokát. A  megállapodás megszűnésének időpontját a  védett fogvatartott adatait tartalmazó
fogvatartotti nyilvántartásban rögzíteni kell.
8. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet 2018. július 1-jén lép hatályba.
16. § Hatályát veszti a büntetőeljárásban részt vevők, az igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programjáról szóló 2001. évi
LXXXV.  törvény büntetés-végrehajtási intézetben történő végrehajtásának részletes szabályairól szóló 4/2002.
(III. 28.) IM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
110/2011. (V. 26.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Gulyás Zoltán ezredest 2011. május 21-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. április 29. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök