text:
2/2014. (III. 31.) KüM utasítása a Magyarország külképviseletein lefolytatandó 2014. országgyűlési választás pénzügyi tervezésének, lebonyolításának, valamint elszámolásának rendjéről, valamint a külképviseleteken lefolytatandó választás lebonyolításának speciális feladatairól.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvénnyel, valamint az  országgyűlési képviselők választása, valamint az  Európai
Parlament tagjainak választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről, valamint az egyes
választási tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 38/2013. (XII. 30.) KIM rendelettel (a továbbiakban: KIM  rendelet)
összhangban, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §-ának (4)  bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján
a  Magyarország külképviseletein lefolytatandó 2014. évi országgyűlési választás pénzügyi tervezésének, lebonyolításának,
valamint elszámolásának rendjét, valamint a  külképviseleteken lefolytatandó választás lebonyolításának speciális feladatait
az alábbiak szerint szabályozom:
I. Az utasítás célja Jelen utasítás célja a  választással kapcsolatosan a  Külügyminisztériumra háruló gazdálkodási (pénzügyi tervezési,
elszámolási) és logisztikai feladatok szabályszerű végrehajtásának, a  választás zökkenőmentes lebonyolításának
biztosítása.
II. Az utasítás hatálya Jelen utasítás hatálya kiterjed a Külügyminisztérium (a továbbiakban: KüM) belföldi és külföldi szervezeti egységeire,
továbbá minden olyan, a  KüM-mel vagy a  Magyarország valamelyik külképviseletével kormányzati szolgálati
jogviszonyban, munkaviszonyban vagy megbízási jogviszonyban álló természetes személyekre, akik a választáshoz
kapcsolódóan feladatot látnak el.
III. Értelmező rendelkezések Jelen utasítás alkalmazásában:
1. Választási Csoport: a  KüM választás szervezésére, a  kapcsolódó gazdálkodási és logisztikai feladatok
koordinálására kijelölt szervezeti egysége: a  közigazgatási államtitkár irányítása alatt működő egység
(a továbbiakban: Választási Csoport).
2. Választási Csoport vezetője: a KüM választás szervezésére, a kapcsolódó gazdálkodási és logisztikai feladatok
koordinálására kijelölt Választási Csoport vezetője: a  12/2013. (X. 31.) KüM utasítással kinevezett miniszteri
biztos (a továbbiakban: miniszteri biztos).
3. Központ: a KüM választás szervezésével megbízott belföldi szervezeti egységei: 2014. évben a közigazgatási
államtitkár irányítása alatt működő, miniszteri biztos által vezetett Választási Csoport, a Személyügyi Főosztály,
a Konzuli Főosztály, a Gazdálkodási és Pénzügyi Főosztály (a továbbiakban: GFO), a Biztonsági, Informatikai és
Távközlési Főosztály (a továbbiakban: BITÁF), valamint a Létesítménygazdálkodási Főosztály.
4. Külképviseleti kapcsolattartó: a külképviselet vezetője által kijelölt személy, aki kapcsolatot tart a Központtal, és
aki gyűjti a választás lebonyolításával kapcsolatos kimenő és bejövő scriptament iratokat, eredeti számlákat, és
naprakészen nyilvántartást vezet a kapcsolódó dokumentumokról, pénzügyi információkról, leltár adatokról.
5. KüVI: Külképviseleti Választási Iroda.
6. NVI: Nemzeti Választási Iroda.
7. Scriptament iratban foglalt utasítás: a  választás lebonyolításához kapcsolódóan a  külképviselet részére
hivatalos formában, írásban (faxon, nyílt scriptament iratban, hivatalos e-mailben) eljuttatott kötelező
utasítások, melyeket a miniszteri biztos hagy jóvá és a Választási Csoport küld ki.
A nyílt scriptament irat, e-mail, fax kiadmányozása – záradékolás nélkül – nem tekinthető kötelezettségvállalásnak, az nem pótolja szerződés, megrendelés aláírását.
8. Választás: a  Magyarország külképviseletein lefolytatandó 2014. évi országgyűlési képviselő választás
(a továbbiakban: választás).
9. Szavazási Egységcsomag: a  szavazólapokat, borítékokat, szükséges nyomtatványokat tartalmazó, NVI által
összeállított csomag, melyet a külképviseletre kiutazó KüVI vezető visz magával diplomáciai küldeményként.
10. Kellékcsomag: a  levélszavazatok fogadására készített postaládákat, mobil szavazófülkéket, összehajtogatott
szavazásnapi urnákat, egyéb választási kellékeket (nemzeti színű zsineg, választási tollak, kitűzők) tartalmazó,
NVI által összeállított csomag, melyet a választást megelőző 15. napig juttat ki a KüM a KüVI-kre.
IV. A gazdálkodási jogkörök általánostól eltérő gyakorlásának rendje
1. A  választáshoz kapcsolódóan a  Központban a  KüM gazdálkodásának egyes kérdéseiről szóló 22/2011. (X. 14.)
KüM utasításban foglaltakat az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni:
2. A választáshoz kapcsolódóan a kötelezettségvállaló személyek a következők:
a) belföldről kiküldöttek esetében a kiküldetés elrendelője a közigazgatási államtitkár,
b) a  KüM kijelölt szervénél kapacitás-kiegészítésre kötött megbízási, valamint munkaszerződések
kötelezettségvállalója a közigazgatási államtitkár,
c) a kiutazó KüVI tagok belföldi repülőtéri transzferének tárgyában a beszerzési eljárást megnyerő taxi vállalattal
kötendő szállítmányozási szerződés kötelezettségvállalója a gazdálkodásért és igazgatásért felelős helyettes
államtitkár,
d) külképviseleteken kötelezettséget vállalni a külképviselet-vezető jogosult. 3. A választáshoz kapcsolódóan pénzügyi ellenjegyzésre jogosult személyek a következők:
a) belföldről kiküldöttek esetében a GFO vezetője vagy a GFO Fejezeti Költségvetési Osztályának vezetője,
b) a  KüM-mel kapacitás-kiegészítésre kötött megbízási, valamint munkaszerződések pénzügyi ellenjegyzője
a GFO vezetője vagy a Bérgazdálkodási Osztály vezetője,
c) a kiutazó KüVI tagok belföldi repülőtéri transzferének tárgyában a beszerzési eljárást megnyerő taxi vállalattal
kötendő szállítmányozási szerződés pénzügyi ellenjegyzője a GFO vezetője,
d) a  választáshoz kapcsolódóan a  tárgyi eszköz beszerzésének (beruházás) pénzügyi ellenjegyzője a  BITÁF
vezetője,
e) külképviseleteken a pénzügyi ellenjegyző a gazdasági felelős.
4. A választáshoz kapcsolódóan utalványozásra jogosult személyek a következők lehetnek:
a) belföldről kiküldöttek esetében a GFO Bérgazdálkodási Osztályának vezetője vagy az Intézményi Gazdálkodási
Osztályának vezetője,
b) a KüM-mel kapacitás-kiegészítésre kötött megbízási szerződések, valamint munkaszerződések kifizetésének
utalványozója a GFO Fejezeti Költségvetési Osztályának vezetője vagy az Intézményi Gazdálkodási Osztályának
vezetője,
c) a kiutazó KüVI tagok belföldi repülőtéri transzferének tárgyában a beszerzési eljárást megnyerő taxi vállalattal
kötendő szállítmányozási szerződéshez kapcsolódó kifizetések utalványozója a  GFO Fejezeti Költségvetési
Osztályának vezetője, a  Bérgazdálkodási Osztály vezetője vagy az  Intézményi Gazdálkodási Osztályának
vezetője,
d) a választáshoz kapcsolódóan a tárgyi eszköz beszerzésének (beruházás) utalványozója a GFO Bérgazdálkodási
Osztályának vezetője vagy az Intézményi Gazdálkodási Osztályának vezetője,
e) külképviseleteken az utalványozó a külképviselet vezetője. 5. A választáshoz kapcsolódóan a Központban a teljesítés szakmai igazolására a GFO Fejezeti Költségvetési Osztályának
vezetője vagy a  Bérgazdálkodási Osztályának vezetője vagy az  Intézményi Gazdálkodási Osztályának vezetője,
külképviseleteken a külképviselet vezető jogosult.
6. A  kötelezettségvállalásra, az  utalványozásra, a  pénzügyi ellenjegyzésre, a  szakmai teljesítés igazolására,
az  érvényesítésre, az  utalványozás pénzügyi ellenjegyzésére jogosultak felsorolását a  jelen utasítás 1.  melléklete
a feladathoz kapcsolódóan tartalmazza.
7. A  kötelezettségvállalások jogi ellenjegyzésére a  Külügyminisztérium gazdálkodásának egyes kérdéseiről szóló
22/2011. (X. 14.) KüM utasítás szabályai irányadók.
8. A GFO vezetője vagy főosztályvezető-helyettese scriptament iratban foglalt utasításban kötelezően végrehajtandó
intézkedéseket írhat elő a külképviseletek számára a választással összefüggésben felmerült költségek elszámolását
illetően (különösen: számlák hazaküldése, költségek engedélyezése, határidők, általános elszámolások, összesítő
jegyzékek összeállítása, önköltség számítás).
V. Választási kiadások tervezése, a választás előkészítése 1. A választás lebonyolításának pénzügyi fedezetét az NVI pénzeszköz-átadással biztosítja a KüM részére. A feltételekről
az NVI és a KüM megállapodást köt.
2. A  választással kapcsolatos átadott pénzeszköz felhasználása és elszámolása a  KüM „Központi igazgatás” címen
történik, a  külképviseleteken felmerülő kiadásokat a  „Központi igazgatás” cím pénzeszköz átadással megtéríti
a „Külképviseletek Igazgatása” címnek.
3. A  KüVI vezetőjeként, valamint tagjaként, póttagjaként kiutazó személyek napidíjára a  tartós külszolgálatról és
az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 43. § (2) bekezdése az irányadó.
4. A KüVI vezetője a 4. pontban foglaltakon túl 30 000 Ft, a KüVI tagja 200 külképviseleti névjegyzékbe vett polgárig
15 000 Ft, 200 külképviseleti névjegyzékbe vett polgár felett 25 000 Ft díjra jogosult.
5. A KüVI vezetője és tagja számára a külképviselet köteles megrendelni a szállást maximum 135 euró/fő/éj összegben.
Ennél magasabb összegű szállásköltség esetén a foglalás csak a GFO előzetes engedélyével lehetséges.
6. A szállásköltséggel a kiutazó KüVI vezető, illetve tag – számla vagy bizonylat alapján – számol el az erre a célra felvett
előleg erejéig.
7. A  választáshoz kapcsolódóan adminisztratív, szervezési, gazdálkodási, technikai feladatok ellátására, kapacitáskiegészítésként, a  KüM-mel kormányzati szolgálati jogviszonyban, vagy munkaviszonyban nem álló személyekkel
megbízási szerződés, munkaszerződés köthető. Megbízási szerződés kötésére javaslatot a kijelölt szervezeti egység
vezetője tesz az  államtitkárnak. A  megbízás kötelezettségvállalója az  államtitkár, szakmai ellenjegyzője a  kijelölt
szervezeti egység vezetője. A megbízási díj kifizetésére a feladat teljesítése után kerülhet sor.
8. Az ázsiai, afrikai, valamint a dél-amerikai kontinensre kiutazók részére előlegként 50 USD kerül biztosításra előre nem
látható kiadások fedezésére (pl. reptéri illeték Kuba, Pakisztán, Indonézia stb.).
VI. A választás lebonyolításának speciális feladatai 1. A  Központból a  külképviseletre kiutazó KüVI vezető, és KüVI tag diplomáciai futárként magával viszi az  NVI
által összeállított választáshoz szükséges szavazási egységcsomagot. A  diplomáciai zárás a  KüM diplomáciai
és futárcsomagoló részlegének helyszínén az  arra illetékes munkatársak közreműködésével történik meg. Erre
tekintettel a KüVI vezető, illetve KüVI tag az átvett szavazási egységcsomagot diplomáciai zárás céljából az átvételt
követően haladéktalanul átviszi a KüM illetékes szervezeti egységéhez (Futár Osztály). A diplomáciai zárással ellátott
küldeményt a KüVI vezető elindulásáig visszaszállítja az őrzésre kialakított helyre.
2. A  Központból a  külképviseletre kiutazó KüVI vezető és KüVI tag a  szavazási egységcsomagot, a  szavazólapokat
tartalmazó szavazóurnát és a levélszavazatokat a kiutazás és a hazautazás teljes időtartama alatt köteles személyes
őrizetében tartani. Felelősséggel tartozik annak sérülésmentes állapotban történő megérkezéséért, illetve
hazajuttatásáért, illetéktelen személy hozzáférésének kizárásáért. Repülőgéppel történő utazás esetén a  szavazási
egységcsomagot kézipoggyászként fel kell vinni a repülőgép fedélzetére. A szavazási egységcsomag nem helyezhető
el a repülőgép rakterében, a fedélzeten a légiutas-kísérők csomagtárolójában, vagy más hasonló, a KüVI tag által nem
látható, ellenőrizhető tárolóegységben.
3. A szavazási egységcsomag, a szavazólapokat tartalmazó szavazóurna és a levélszavazatok biztonságos, sérülésmentes
ki- és hazajuttatása kizárólag diplomáciai futárküldeményként való szállításával biztosítható, a kiutazó KüVI vezető és
KüVI tag feladatát a diplomáciai futárszolgálat keretében látja el.
4. Repülőgéppel történő utazás esetében a  KüVI vezetője és tagja a  szavazási egységcsomagon, a  szavazólapokat
tartalmazó szavazóurnán és a levélszavazatokon kívül más diplomáciai futárküldeményt nem vihet és nem hozhat.
5. A GFO Fejezeti Költségvetési Osztályának Utaztatás részlege (a továbbiakban: Utaztatás) a Központból a külképviseletre
kiutazó KüVI vezető és KüVI tag utazását úgy köteles megszervezni, hogy a választással kapcsolatos KüM-re háruló
feladatok határidőben, biztonságosan, költséghatékony módon legyenek végrehajthatóak, a szavazatokat tartalmazó
szavazóurna, illetve a  levélszavazatok sérülésmentesen, biztonságosan megérkezzenek, és az  utazás egyúttal
a kiutazók egészségét ne veszélyeztesse.
6. A kiutazó KüVI vezető és KüVI tag részére Európán kívüli utazás esetében Business repülőjegyet kell vásárolni, kivéve, ha
ez a feladatok határidőben való teljesítésének kötelezettsége miatt vagy költséghatékonysági okokból ésszerűen nem
biztosítható. Európán belüli utazás esetében abban az esetben kell Business repülőjegyet vásárolni, ha csak így lehet
biztosítani azt, hogy a szavazási egységcsomagot, a szavazólapokat tartalmazó szavazóurnát és a levélszavazatokat
(a kézitáskán kívül) kézipoggyászként fel lehessen vinni a fedélzetre, illetve azt az utazás időtartama, egészségügyi
szempontok (különösen: mozgás lehetősége, akadálytalan vérkeringés a  hosszú út alatt) indokolják. Business
repülőjegyet kell vásárolni abban az esetben is, ha a szavazóurna sérülésmentes szállítása a kiutazó KüVI tag részére
további egy repülőjegy megvásárlásával oldható meg, melyek költsége meghaladná a Business repülőjegy költségét.
A Business repülőjeggyel elérhető állomáshelyekre az utazásokat a közigazgatási államtitkár engedélyezi.
7. Abban az  esetben, ha a  szavazási egységcsomag, a  szavazólapokat tartalmazó szavazóurna és a  levélszavazatok
sérülésmentes szállítása más módon nem oldható meg, a kiutazó KüVI tag részére további egy repülőjegyet kell venni,
annak érdekében, hogy a szavazási egységcsomagot, a szavazólapokat tartalmazó szavazóurnát és a levélszavazatokat
az ülése melletti széken elhelyezhesse.
8. Az Utaztatás által lefoglalt repülőjegyekben szereplő utazási adatoktól eltérni nem lehet.
9. A KüM a gépkocsival szervezett utazáshoz, a kiutazó munkatársak részére hivatali gépjárművet és gépkocsivezetőt
biztosít. A gépkocsivezető szállás költsége, napidíja és napidíjpótléka a választás költségvetése terhére számolható el.
VII. A választással kapcsolatos nyilvántartási és ellenőrzési kötelezettségek
1. A választással kapcsolatos pénzeszköz felhasználását a FORRÁS Költségvetési és Pénzügyi Nyilvántartó Programban
elkülönítetten kell nyilvántartani.
2. A  külképviseleteken felmerülő kiadásokat külön ügyletkódon a  FORRÁS Költségvetési és Pénzügyi Nyilvántartó
Programban kell rögzíteni.
3. Közvetlen költségek esetében az 1. pontban megjelölt nyilvántartások alapját képező kiadásokat eredeti számlával
kell alátámasztani. Számlamásolat csak abban az esetben fogadható el, ha az eredeti számla külképviselet számára
áfa-visszaigénylés vagy garanciális feltételek biztosítása céljából szükséges. Ebben az esetben a számlamásolaton fel
kell tüntetni, hogy az eredeti számla milyen okból nem bocsátható a Központ rendelkezésére. A visszatérítendő áfát
kimutatással együtt külön kell kezelni. Készpénzes vásárlás esetén a számlához mellékelni szükséges a deviza kiadási
bizonylat eredeti példányát, a pénztárnaplóban ezen tételhez ennek fénymásolatát.
4. A választáshoz kapcsolódó, számlával nem igazolható közvetett költségek elszámolására belső bizonylat (önbizonylat)
kiállítása alapján kerülhet sor. A  KüVI-k által kiállított önbizonylatokon csak a  Központ által jóváhagyott közvetett
költségek szerepelhetnek. A felosztható költségek körét jelen utasítás 2. melléklete tartalmazza.
5. A külképviseleteken a választással kapcsolatosan felmerülő kiadások eredeti számláit, valamint belső bizonylatokat
a külképviselet köteles gyűjteni és azokat haladéktalanul, gyorspostával haza küldeni.
6. A  választás pénzügyi kiadásainak ellenőrzését az  Ellenőrzési Főosztály a  választást követő 80 naptári napon belül
köteles elvégezni. Szükség esetén külképviseleti helyszíni ellenőrzés elrendelhető.
VIII. Záró rendelkezés Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
332/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K.
magánszemélyek által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozók 2010. március 25-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tárgyalja meg és hozzon törvényt arról, hogy a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény 84. § (2) bekezdésében foglalt választási nemperes eljárás illetékmentes?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya
nincs. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul. Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1913/2017. (XII. 7.) Korm. határozata a Lovas-terápiás Központ és országos szolgáltatási hálózat kialakításához szükséges beruházás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Lovas-terápiás Központ és országos szolgáltatási hálózat kialakításához szükséges beruházás
előkészítésével;
 2. az 1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdés a)–o)  pontjai szerinti előkészítési fázisaira összesen
197 089 280 forint forrást biztosít a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy az  előkészítési fázisokat legkésőbb 2018. január 31.
napjáig kell megvalósítani;
3. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Kvtv. 20.  § (5)  bekezdése szerinti jogkörében eljárva az  emberi
erőforrások miniszterének bevonásával – a 2. pontban foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon a Kvtv.
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás
Előkészítési Alap alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 22. Egészségügyi ágazati előirányzatok alcím, 2. Egészségügyi ellátási és fejlesztési feladatok
jogcímcsoport javára összesen 197 089 280 forint egyszeri átcsoportosításáról, a fel nem használt rész tekintetében
a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a 6. pont szerinti jelentés tudomásul vételét
követő 15 napon belül 5. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti előkészítési fázisokat a  Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar
Egyesület valósítsa meg;
6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen a  Kormány részére jelentést a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési
hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség
teljesítése érdekében a 2. pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. március 31.
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti
beruházás megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
296/2010. (XII. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Csillik Róbert rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság abujai nagykövetségének
vezetésére, valamint a Magyar Köztársaságnak az Elefántcsontparti Köztársaságban, a Ghánai Köztársaságban és a Benini
Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
115/2015. (XII. 8.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter javaslatára
dr. Simon Attila Istvánt a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2015. december 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2014. (VI. 11.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben, a Miniszterelnökséget
vezető miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Zsigmondné dr. Vitályos Eszter Zsuzsannának, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárának a kormányzati szolgálati
jogviszonya a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (1) bekezdésének d) pontja alapján,
államtitkárrá történő kinevezésére tekintettel
– 2014. június 14-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2014. (III. 10.) KIM rendelete az Európai Parlament tagjainak 2014. május 25. napjára kitűzött választása eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 346.  § c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  §
f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Alapvető szabályok 1. § A külképviseleti megfigyelőt, valamint a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Ve.)
245.  § (2)  bekezdése szerinti megfigyelőt legkésőbb 2014. május 15-én 16.00 óráig kell bejelenteni a  Nemzeti
Választási Bizottságnál. [Ve. 5. § (3) bekezdés, 245. § (3) bekezdés]
2. § A nemzetközi megfigyelő személyes adatait a nemzetközi megfigyelők nyilvántartásából 2014. augusztus 25-én kell
törölni. [Ve. 4. § (4) bekezdés]
2. A választási bizottságok 3. § A választási bizottság megbízott tagját legkésőbb 2014. május 9-én 16.00 óráig lehet bejelenteni. [Ve. 30.  §
(2) bekezdés]
4. § (1) A  szavazatszámláló bizottság, valamint az  egy szavazókörrel rendelkező településen a  helyi választási bizottság
tagjai 2014. május 26-án mentesülnek a  jogszabályban előírt munkavégzési kötelezettség alól. [Ve. 15.  §
(1) bekezdés]
(2) A munkáltató a választási szerv (1) bekezdés szerinti tagját megillető bér és járulékai megtérítését 2014. május 26-tól
2014. május 30-án 16.00 óráig igényelheti a helyi választási irodától. [Ve. 15. § (2) bekezdés]
3. A szavazókörök 5. § 2014. május 25-ig nem lehet szavazókör határát és sorszámát, továbbá település határát és elnevezését, utcanevet,
házszámot és – ha az  érintett ingatlan lakcímnyilvántartás szerinti címe annak helyrajzi száma – helyrajzi számot
megváltoztatni. [Ve. 79. § (2) bekezdés]
4. A központi névjegyzék 6. § (1) Az  Európai Unió más tagállamának állampolgára legkésőbb 2014. május 9-én 16.00 óráig kérheti, hogy központi
névjegyzékbe vétele az Európai Parlament tagjainak választására is kiterjedjen. [Ve. 334. § (1) bekezdés]
(2) Az  Európai Unió más tagállamának az  Európai Parlament tagjainak választására is kiterjedő hatállyal központi
névjegyzékben szereplő állampolgára legkésőbb 2014. május 15-én 16.00 óráig kérheti, hogy központi
névjegyzékbe vétele az Európai Parlament tagjainak választására ne terjedjen ki. [Ve. 334. § (2) bekezdés]
5. A szavazóköri névjegyzék 7. § (1) Azt a választópolgárt, aki legkésőbb 2014. március 28-án a szavazóköri névjegyzékben szerepel, a Nemzeti Választási
Iroda értesítő megküldésével tájékoztatja a szavazóköri névjegyzékbe vételéről. [Ve. 115. § (1) bekezdés]
(2) Az  értesítőt a  választópolgár értesítési címére, ennek hiányában lakcímére 2014. április 7-ig kell megküldeni.
[Ve. 115. § (2) bekezdés]
8. § A helyi választási iroda értesítő átadásával vagy megküldésével tájékoztatja a  szavazóköri névjegyzékbe történt
felvételéről azt a  választópolgárt, aki 2014. március 28-át követően kerül a  település szavazóköri névjegyzékébe.
[Ve. 116. § (1) bekezdés]
9. § A Nemzeti Választási Iroda legkésőbb 2014. május 10-ig értesíti az Európai Unió tagállamainak az európai parlamenti
választás során ezen adatok fogadására illetékes központi szerveit azokról az állampolgáraikról, akik a szavazóköri
névjegyzékében szerepelnek. [Ve. 335. §]
10. § (1) Az átjelentkezésre irányuló kérelemnek legkésőbb 2014. május 23-án 16.00 óráig kell megérkeznie a helyi választási
irodához. [Ve. 250. § (2) bekezdés]
(2) Az  átjelentkező választópolgár 2014. május 23-án 16.00 óráig módosíthatja vagy visszavonhatja átjelentkezési
kérelmét. [Ve. 250. § (5) bekezdés]
11. § A választópolgár mozgóurna iránti kérelmének
a) legkésőbb 2014. május 23-án 16.00 óráig kell megérkeznie ahhoz a  helyi választási irodához, amelynek
szavazóköri névjegyzékében szerepel vagy
b) 2014. május 25-én, legkésőbb 15.00 óráig kell megérkeznie a  szavazatszámláló bizottsághoz. [Ve. 103.  §
(2) bekezdés] 12. § A mozgóurna iránti 11. § a) pontja szerinti kérelmet a helyi választási iroda legkésőbb 2014. május 23-án bírálja el.
[Ve. 113. § (2) bekezdés]
13. § (1) A  2014. május 23-án 16.00 óráig bekövetkező változások átvezetését követően a  Nemzeti Választási Iroda
a szavazóköri névjegyzéket és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét lezárja. [Ve. 106. § (1) bekezdés]
(2) A  helyi választási iroda – vagy megbízása alapján a  területi választási iroda – a  lezárt szavazóköri névjegyzéket
és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét legkésőbb 2014. május 24-én kinyomtatja. [Ve. 106.  §
(2) bekezdés]
14. § A Nemzeti Választási Iroda a  választáson szavazati joggal rendelkező választópolgárok központi névjegyzékben
nyilvántartott adatait 2014. június 10-ig teszi hozzáférhetővé a helyi választási iroda számára. [Ve. 11. § (2) bekezdés,
Ve. 101. §]
15. § (1) A  kinyomtatott szavazóköri névjegyzéket és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok kinyomtatott jegyzékét
2014. augusztus 25-én kell megsemmisíteni. [Ve. 109. § (1) bekezdés]
(2) A  szavazóköri névjegyzéknek és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének az  adatait 2014.
augusztus 25-én kell törölni. [Ve. 109. § (2) bekezdés]
6. A külképviseleti névjegyzék 16. § (1) A 2014. május 9-ét követő lakcímváltozást a külképviseleti névjegyzéken nem kell átvezetni. [Ve. 262. § (2) bekezdés]
 (2) A  külképviseleti névjegyzékbe való felvételre irányuló kérelemnek legkésőbb 2014. május 17-én 16.00 óráig kell
megérkeznie. [Ve. 259. § (2) bekezdés]
 (3) A  külképviseleti névjegyzékbe felvett választópolgár legkésőbb 2014. május 17-én 16.00 óráig módosíthatja
a Ve. 259. § (3) bekezdés b) pontja szerinti adatot. [Ve. 261. § (1) bekezdés]
 (4) A  külképviseleti névjegyzékbe felvett választópolgár legkésőbb 2014. május 17-én 16.00 óráig kérheti törlését
a külképviseleti névjegyzékből. [Ve. 261. § (2) bekezdés]
 (5) A külképviseleti névjegyzék adatait 2014. augusztus 25-én kell törölni. [Ve. 264. §]
7. A listaállítás 17. § A Nemzeti Választási Iroda az  igénylését követően haladéktalanul, de legkorábban 2014. április 7-én adja át
az igénylő részére az általa igényelt mennyiségű ajánlóívet. [Ve. 121. § (2) bekezdés]
18. § A listát legkésőbb 2014. április 22-én 16.00 óráig kell bejelenteni. [Ve. 11. § (2) bekezdés, Ve. 338. § (1) bekezdés]
19. § A jelölő szervezet a listát, illetve a listán szereplő jelölt jelölését legkésőbb 2014. április 22-én 16.00 óráig vonhatja
vissza. [Ve. 130. § (3) bekezdés]
20. § Az ajánlóíveket az illetékes választási iroda 2014. augusztus 25-én megsemmisíti. [Ve. 128. §]
8. A választási kampány 21. § A választási kampányidőszak 2014. április 5-től 2014. május 25-én 19.00 óráig tart. [Ve. 139. §]
22. § (1) Ha sajtótermék politikai hirdetést kíván közölni, hirdetési szolgáltatásainak árjegyzékét 2014. március 14-én
16.00 óráig juttatja el az Állami Számvevőszékhez. [Ve. 148. § (2) bekezdés]
(2) A  politikai hirdetést közzétevő sajtótermék az  Állami Számvevőszéket 2014. június 10-én 16.00 óráig tájékoztatja
a közzétett politikai hirdetésekről. [Ve. 11. § (2) bekezdés, Ve. 148. § (4) bekezdés]
23. § A Ve. 147/A–147/E.  § szabályozása alá nem tartozó, országosan elérhető lineáris médiaszolgáltatást nyújtó
médiaszolgáltató legkésőbb 2014. április 5-én 16.00 óráig közli a  Nemzeti Választási Bizottsággal, ha biztosítani
kívánja politikai reklám közzétételének lehetőségét. [Ve. 147/F. § (1) bekezdés]
24. § A szavazóhelyiséget magában foglaló épületnek a  szavazóhelyiség megközelítését szolgáló bejáratától számított
150 méteres távolságon belül – közterületen – választási kampánytevékenység 2014. május 25-én nem folytatható.
[Ve. 143. §]
25. § 2014. május 25-én választási gyűlés nem tartható. [Ve. 145. § (1) bekezdés]
26. § 2014. május 25-én politikai reklámot nem lehet közzétenni. [Ve. 147. § (4a) bekezdés]
27. § A közvélemény-kutatást végző személy abba az épületbe, amelyben a szavazóhelyiség van, 2014. május 25-én nem
léphet be. [Ve. 150. §]
28. § A Ve. 153.  §-a szerinti adatszolgáltatás adatait a  Ve. 132.  §-a szerint nyilvántartásba vett és listát állító jelölő
szervezetnek legkésőbb 2014. május 25-én 16.00 óráig kell megsemmisítenie, és az  erről készült jegyzőkönyvet
három napon belül, 2014. május 25-én történő megsemmisítés esetén 2014. május 28-án 16.00 óráig át kell adnia
a Nemzeti Választási Irodának. [Ve. 155. § (2) bekezdés]
29. § A plakátot az, aki elhelyezte vagy akinek érdekében elhelyezték, 2014. június 24-én 16.00 óráig köteles eltávolítani.
[Ve. 144. § (7) bekezdés]
9. A szavazás előkészítése 30. § A Nemzeti Választási Bizottság a bejelentett listák – annak a listának a kivételével, amelynek nyilvántartásba vételét
jogerősen elutasították – sorrendjének sorsolását 2014. április 22-én, 16.00 óra után végzi el. [Ve. 160. § (2) bekezdés]
31. § (1) A  helyi választási iroda a  szavazóköri névjegyzéket, a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét,
a  szavazólapokat és a  szavazáshoz szükséges egyéb kellékeket 2014. május 24-én adja át a  szavazatszámláló
bizottság elnökének. [Ve. 164. § (1) bekezdés]
(2) Az iratok és kellékek őrzését 2014. május 25-ig a helyi választási iroda biztosítja. [Ve. 164. § (2) bekezdés]
10. A szavazás 32. § A szavazóhelyiségben szavazni 2014. május 25-én 6.00 órától 19.00 óráig lehet. [Ve. 169. §]
33. § A külképviseleten 2014. május 25-én, helyi idő szerint 6.00 és 19.00 óra között lehet szavazni. Azokon
a külképviseleteken, ahol az időeltolódás a közép-európai időhöz képest –1 vagy –2 óra, a helyi idő szerinti 6.00 óra
és a közép-európai idő szerinti 19.00 óra között lehet szavazni. Az amerikai kontinensen létesített külképviseleteken
2014. május 24-én, helyi idő szerint 6.00 és 19.00 óra között lehet szavazni. [Ve. 269. § (2) bekezdés]
34. § (1) A  külképviseleti választási iroda a  külképviseleten leadott szavazatokat tartalmazó lezárt urnát, valamint
a külképviseleten levélben leadott szavazatokat tartalmazó válaszborítékokat 2014. május 29-én 24.00 óráig szállítja
a Nemzeti Választási Irodához. [Ve. 284. §]
(2) A  Nemzeti Választási Iroda valamennyi urna beérkezését követően, de legkésőbb 2014. május 30-án bontja fel
a külképviseleteken leadott szavazatokat tartalmazó urnákat. [Ve. 285. § (1) bekezdés]
(3) Ha az  urna határidőn túl vagy nem a  Ve. 273.  §-ában meghatározott módon lezárt állapotban érkezik meg
a Nemzeti Választási Irodához, vagy az urnában nem található az ellenőrző lap, az urnát – tartalmával együtt – 2014.
augusztus 25-én kell megsemmisíteni. [Ve. 285. § (2) bekezdés]
11. Az eredmény megállapítása 35. § A külképviseleten leadott szavazatok megszámlálását 2014. május 25-én 19.00 órát megelőzően nem lehet
megkezdeni. [Ve. 342. §]
36. § A jegyzőkönyv egy példánya az  illetékes választási irodában 2014. május 28-án 16.00 óráig tekinthető meg.
[Ve. 204. §]
37. § (1) A szavazólapokat – ha a választás eredményével összefüggő büntetőeljárás nincsen folyamatban – a helyi választási
irodában 2014. augusztus 23-ig kell megőrizni. [Ve. 205. § (1) bekezdés]
(2) A választási iratokat – a jegyzőkönyvek kivételével – 2014. augusztus 25-én kell megsemmisíteni. A jegyzőkönyvek
első példányát a Magyar Nemzeti Levéltárnak 2014. augusztus 23-át követően kell átadni. [Ve. 205. § (2) bekezdés]
12. Záró rendelkezések 38. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
324/2018. (XII. 30.) Korm. rendelete a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum 2019. megállapításáról.
A Kormány a  munka törvénykönyvéről szóló 2012.  évi I.  törvény 153.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és munkavállalóra.
2. § (1) A  teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított alapbér kötelező legkisebb összege
(minimálbér) a  teljes munkaidő teljesítése esetén 2019. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 149  000 forint,
hetibér alkalmazása esetén 34 260 forint, napibér alkalmazása esetén 6860 forint, órabér alkalmazása esetén
857 forint.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározottaktól eltérően a  legalább középfokú iskolai végzettséget, vagy középfokú
szakképzettséget igénylő munkakörben foglalkoztatott munkavállaló részére alapbérként megállapított garantált
bérminimum a  teljes munkaidő teljesítése esetén 2019. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 195  000 forint,
hetibér alkalmazása esetén 44 830 forint, napibér alkalmazása esetén 8970 forint, órabér alkalmazása esetén
1121 forint.
(3) Teljesítménybérezésnél a teljesítménykövetelmények százszázalékos és a teljes munkaidő teljesítése esetén a teljes
munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló havi munkabérének (tiszta teljesítménybér, illetve garantált bér és
teljesítménytől függő mozgóbér együttes)
a) az (1) bekezdés szerinti kötelező legkisebb összege 2019. január 1-jétől 149 000 forint,
b) a (2) bekezdés szerinti garantált bérminimum összege 2019. január 1-jétől 195 000 forint.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt, ha a teljes munkaidő napi 8 óránál
a) hosszabb [a  munka törvénykönyvéről szóló 2012.  évi I.  törvény (a  továbbiakban: Mt.) 92.  § (2)  bekezdése],
arányosan csökkentett mértékben,
b) rövidebb [Mt. 92. § (4) bekezdése], arányosan növelt mértékben
kell figyelembe venni.
(5) Részmunkaidő esetén
a) az  (1)–(3) bekezdésben meghatározott havi, heti és napi bértételt a munkaidő eltérő mértékével arányosan
csökkentve,
b) az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt az ott szereplő összeggel, illetve annak (4) bekezdés
szerint arányosan változó összegével
kell figyelembe venni. 3. § (1) Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
 (2) E  rendelet rendelkezéseit első alkalommal a  2019. január hónapra járó munkabérek megállapításánál kell
alkalmazni.
 (3) E rendelet alkalmazásában 2019. február 28-ig
a) munkáltatón a költségvetési szervet,
b) munkavállalón a  közalkalmazotti, kormányzati szolgálati, állami szolgálati és közszolgálati jogviszonyban
állót,
c) alapbéren a  közalkalmazotti és állami szolgálati jogviszonyban állók esetében illetményt, kormányzati
szolgálati és közszolgálati jogviszonyban állók esetében az alapilletmény és az illetménykiegészítés együttes
összegét
is érteni kell. (4) E rendelet alkalmazásában 2019. március 1-jétől
a) munkáltatón a költségvetési szervet, illetve kormányzati igazgatási szervet,
b) munkavállalón a  közalkalmazotti, kormányzati szolgálati, politikai szolgálati, biztosi és közszolgálati
jogviszonyban állót,
c) alapbéren a  közalkalmazotti, kormányzati szolgálati, politikai szolgálati, és biztosi jogviszonyban állók
esetében illetményt, közszolgálati jogviszonyban állók esetében az alapilletmény és az  illetménykiegészítés
együttes összegét
is érteni kell.
 (5) Hatályát veszti a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló
430/2016. (XII. 15.) Korm. rendelet. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
297/2009. (XII. 21.) Korm. rendelete a környezetvédelmi, természetvédelmi, vízgazdálkodási és tájvédelmi szakértői tevékenységről.
A Kormány a 3. § tekintetében az Alkotmány 40. § (3) bekezdésében foglalt eredeti jogalkotó hatáskörében, valamint
a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. §-a (7) bekezdésének p) pontjában és a környezet védelmének általános
szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. §-a (7) bekezdésének 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján – az Alkotmány 35. §
(1) bekezdésének b) pontjában és (2) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva – a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya a környezethasználattal, a környezetre gyakorolt hatások vizsgálatával és a vízilétesítményekkel
kapcsolatos környezetvédelmi, természetvédelmi, vízgazdálkodási és tájvédelmi szakértői tevékenységre terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki az igazságügyi szakértőkről szóló törvény szerinti igazságügyi szakértői
tevékenységre.
(3) E rendelet alkalmazásában:
a) eljáró hatóság: aa) az 1. számú melléklet 1. pontjában meghatározott környezetvédelmi szakértői szakterület, valamint
részterületei, illetve az 1. számú melléklet 3. pontjában meghatározott vízgazdálkodási szakértői
szakterület és részterületei vonatkozásában a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai
kamaráiról szóló törvény ben meghatározott területi mérnöki kamara (a továb biak ban: területi kamara),
ab) az 1. számú melléklet 2. és 4. pontjában meghatározott természetvédelmi és tájvédelmi szakértői
szakterület, illetve részterület vonatkozásában az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és
Vízgazdálkodási Főfelügyelőség (a továb biak ban: főfelügyelőség);
b) szakértői tevékenység: a környezeti elemek védelmével, a természeti erőforrásokkal való gazdálkodással
kapcsolatos műszaki, természettudományi jelenségek ok-okozati összefüggéseinek értékelése, az ehhez
szükséges adatgyűjtési tevékenység végzése, környezetvédelmi, természetvédelmi és tájvédelmi
dokumentációk összeállítása, továbbá a vizek hasznosításával, a vízkészletekkel történő gazdálkodással,
kártételeik elhárításával és a vízilétesítmények létesítésével, üzemeltetésével, működtetésével kapcsolatos
dokumentáció összeállítása, szakvélemény készítése, kivéve a vízgazdálkodási tervezői tevékenységet;
c) harmadik ország: az Európai Unió tagállamán és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
más államon kívüli állam, kivéve azt az államot, amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai,
valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi
szerződés alapján a letelepedés szabadsága tekintetében az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban
részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez.
2. § (1) Szakértői tevékenységet az folytathat, aki megfelel az e rendeletben, valamint a vízgazdálkodásról szóló törvény ben
vagy a környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény ben és – az 1. § (3) bekezdés a) pontjának
aa) alpontjában megjelölt szakterületek tekintetében – a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai
kamaráiról szóló törvény ben meghatározott feltételeknek.
(2) Valamely harmadik ország állampolgára számára viszonosság alapján állapítható meg szakértői jogosultság.
3. § A Kormány az e rendelet szerinti szakértői tevékenységek tekintetében a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként
a) az 1. számú melléklet 1. pontjában meghatározott környezetvédelmi szakértői szakterület, illetve részterületei,
illetve az 1. számú melléklet 3. pontjában meghatározott vízgazdálkodási szakértői szakterület, illetve
részterületei vonatkozásában a területi kamarát,
b) az 1. számú melléklet 2. és 4. pontjában meghatározott természetvédelmi és tájvédelmi szakértői szakterület,
 illetve részterület vonatkozásában a főfelügyelőséget
jelöli ki. 4. § (1) A szakértő csak olyan, az 1. számú mellékletben meghatározott szakértői szakterületen, illetve részterületen végezhet
tevékenységet, amelyre engedéllyel rendelkezik.
(2) Az 1. számú melléklet 1., 2., 3., illetve 4. pontjában meghatározott szakértői szakterület egészére engedélyezhető
annak a szakértői tevékenysége, aki az adott szakterülethez tartozó valamennyi részterületre vonatkozóan eleget tesz
a szakértői tevékenység folytatásához szükséges feltételeknek.
(3) Engedély több szakterületre is adható, amennyiben a kérelemben megjelölt szakterületekre vonatkozóan az adott
szakterület tekintetében a kérelmező eleget tesz a szakértői tevékenység folytatásához szükséges feltételeknek.
A feltételek fennállását a megjelölt szakterületekre külön-külön kell vizsgálni.
(4) A jogi személyiséggel, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet (a továb biak ban: gazdálkodó
szervezet) szakértői tevékenységet akkor folytathat, ha a tevékenység folytatásában ténylegesen közreműködő tagja
vagy alkalmazottja az adott szakterületre engedéllyel rendelkezik.
(5) A szakértő által végzett szakértői vizsgálatnak az ügy minden lényeges körülményére ki kell terjednie.
(6) A szakértői véleményen fel kell tüntetni a szakértői vizsgálatot végző szakértő nevét, a szakértői engedélyének számát
és a szakértői szakterület megnevezését.
(7) Amennyiben a szakértő valamely részletkérdés megítéléséhez nem rendelkezik a szükséges szakértelemmel, úgy
a szakértői vizsgálatba a megbízó vagy kirendelő tájékoztatásával egyidejűleg a szakkérdés megítélése szempontjából
jogosultsággal rendelkező szakértőt von be. A végleges szakértői véleményen fel kell tüntetni – a (6) bekezdésben
meghatározott adatok megnevezésével – a szakértői vizsgálat egészéért felelős szakértőt és a munkarészt elkészítő
szakértőt a munkarész megjelölésével.
A szakértői tevékenység engedélyezése 5. § A szakértői tevékenység folytatásához a 2. számú mellékletben meghatározott felsőfokú végzettségi szintet és
szakképzettséget tanúsító, főiskolai, illetve egyetemi szakon, alap-, illetve mesterképzési szakon, vagy szakirányú
továbbképzési szakon szerzett oklevél vagy a 7. § (3) bekezdés alapján egyenértékűnek elismert oklevél szükséges.
6. § (1) A szakértői tevékenység folytatásához az oklevél megszerzését köve tően a (3) bekezdésben felsorolt területen
legalább a (4) és (5) bekezdésben meghatározott időtartamú szakmai gyakorlat szükséges.
(2) Szakmai gyakorlati időn a szakképzettség megszerzése után, a kérelemben megjelölt szakterületen eltöltött gyakorlati
időt kell érteni.
(3) Szakmai gyakorlati idő megállapításához figye lembe vehető területek:
a) felsőoktatási intézményben szaktárgyoktatói,
b) környezetvédelmi, természetvédelmi, tájvédelmi, vízgazdálkodási-vízépítési tervezői,
c) környezetvédelmi, természetvédelmi megbízotti,
d) környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi igazgatási,
e) a környezetvédelemmel, természetvédelemmel, tájvédelemmel, vízgazdálkodással-vízépítéssel kapcsolatos
kutatási, fejlesztési, oktatási
f) környezetvédelmi, vízgazdálkodási-vízépítési tanácsadási tevékenységet folytató gazdálkodó szervezetben
végzett tanácsadói, vezető tisztségviselői,
g) vízépítési műszaki ellenőri,
h) vízépítési felelős műszaki vezetői,
i) vízépítési beruházás-lebonyolítói,
j) szakterületi üzemeltetői, illetve vagyonkezelői,
k) egyéb a szakterületnek, illetve részterületnek megfelelő területen végzett
tevékenység.
(4) A szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlati idő az (5) bekezdésben meghatározottak
kivételével:
a) egyetemi szintű képzésben vagy mesterképzésben szerzett oklevél esetén 5 év,
b) főiskolai szintű képzésben vagy alapképzésben szerzett oklevél esetén 8 év.
(5) A vízgazdálkodási szakértői szakterületen a szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlati idő:
a) egyetemi szintű képzésben vagy mesterképzésben szerzett oklevél esetén 5 év,
b) főiskolai szintű képzésben vagy legalább 8 féléves alapképzésben szerzett oklevél esetén 10 év,
c) egyetemi szintű képzésben vagy mesterképzésben szerzett oklevél esetén továbbá szakirányú, legalább kétéves
posztgraduális végzettség esetén 5 év, d) főiskolai szintű képzésben vagy legalább 8 féléves alapképzésben szerzett oklevél esetén továbbá szakirányú,
legalább kétéves posztgraduális végzettség esetén 6 év.
7. § (1) A szakértői tevékenység végzésére jogosító engedély iránti kérelmet az eljáró hatóságnál írásban az e célra
rendszeresített nyomtatványon kell kérni.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a környezetvédelmi, természetvédelmi, valamint a vízügyi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló
miniszteri rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj befizetését igazoló csekkszelvényt vagy
az átutalásról szóló bizonylatot,
b) a szakirányú végzettséget (szükség esetén kiegészítő képesítést) igazoló oklevél, illetve a szakképzettség
elismeréséről szóló jogerős határozat másolatát,
c) a kérelmezett szakterületre, illetve részterületre vonatkozó szakmai gyakorlat igazolását,
d) a részletes szakmai tevékenységet bemutató önéletrajzot, közölve a már nyilvánosságra hozott szakmai
publikációk megjelenésének helyét és időpontját.
(3) Ha a (2) bekezdés b) pontja szerinti oklevél nem szerepel
a) a 2. számú melléklet I. és III. pontjában, akkor az oklevél által tanúsított végzettségről az országos szakmai kamara
és a környezetvédelemért, illetve a vízgazdálkodásért felelős miniszter által létrehozott bizottság,
b) a 2. számú melléklet II. és IV. pontjában, akkor az oklevél által tanúsított végzettségről a főfelügyelőség által
létrehozott bizottság
szakértőként véleményt nyilvánít az engedélyezési eljárás során, amelyet az eljáró hatóság kötelezően figye lembe
vesz.
(4) A (3) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a bizottság elnökét és két tagját az országos szakmai kamara jelöli.
A bizottság további tagja az oktatásért, valamint a környezetvédelemért vagy vízgazdálkodásért felelős miniszter által
megbízott 1–1 személy, valamint az adott szak szerint ille té kes, az országos szakmai kamara által felkért felsőoktatási
intézmény képviselője.
(5) A (3) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a bizottság elnökét és két tagját a főfelügyelőség jelöli.
A bizottság további tagja az oktatásért, valamint a természetvédelemért felelős miniszter által megbízott 1–1 személy,
valamint az adott szak szerint ille té kes, a főfelügyelőség által felkért felsőoktatási intézmény képviselője.
8. § Az engedély tartalmazza a szakértői szakterületet és az ahhoz tartozó részterületet, amelyre a szakértői jogosultság
kiterjed.
9. § (1) Az eljáró hatóság által a hatáskörébe tartozó szakterületen engedéllyel rendelkező szakértőkről vezetett,
szakterületenként, illetve részterületenként fejezetekre bontott nyilvántartás – a vízgazdálkodásról szóló törvény ben
és a környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény ben meghatározottakon túl – tartalmazza a szakértő
nyilvántartási számát és az engedély számát.
(2) Gazdálkodó szervezet esetében a nyilvántartás tartalmazza:
a) a gazdálkodó szervezet nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát,
b) az engedéllyel rendelkező tag, vagy alkalmazott nevét a szakértői szakterület, illetve részterület megnevezésével.
10. § (1) Az eljáró hatóság visszavonja annak a személynek az engedélyét
a) aki azt maga kérte,
b) aki elhalálozott,
c) akivel kapcsolatban az engedély megadását köve tően merült fel olyan tény vagy adat, amely a szakértői
tevékenység folytatására való jogosultság engedélyezését nem tette volna lehetővé,
d) akiről a szakmai tevékenység ellenőrzése során megállapításra került, hogy tevékenységét nem a hatályos
jogszabályoknak, műszaki követelményeknek meg fele lően végzi.
(2) Az e rendelet szerinti eljárásban a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény központi
államigazgatási szerv vezetőjének az első fokú döntése elleni fellebbezést kizáró rendelkezése nem alkalmazható.
11. § A szakértői nyilvántartást az eljáró hatóság a honlapján megjelenteti, és az eljáró hatóság tájékoztatása alapján
a környezetvédelemért felelős miniszter minden év január és július hónapjában a Magyar Közlöny mellékleteként
megjelenő Hivatalos Értesítőben közzéteszi.
Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti a környezetvédelmi, természetvédelmi és tájvédelmi
szakértői tevékenységről szóló 378/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 1–8/A. §-a, 9. §-ának (2) bekezdése, 10. §-a, valamint
1. és 2. számú melléklete.
(3) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépést köve tően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
(4) A közlekedési, hírközlési és vízügyi szakértők működésének engedélyezéséről szóló 33/1999. (X. 15.) KHVM rendelet
alapján kiadott névjegyzékbe vételhez kötött szakértői tevékenység végzésére vonatkozó szakértői engedély
az abban előírt határidőig, de legfeljebb 5 évig hatályban marad.
(5) A környezetvédelmi, természetvédelmi és tájvédelmi szakértői tevékenységről szóló 378/2007. (XII. 23.) Korm.
rendelet alapján kiadott környezetvédelmi, természetvédelmi és tájvédelmi szakértői engedély az abban előírt
határidőig hatályban marad.
(6) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9., 11., és 13.
cikkének való megfelelést szolgálja.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
119/2010. (VI. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 444/2009. (XI. 20.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 444/2009. (XI. 20.) OVB határozatával megtagadta az országos
népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés
szerepelt: „Egyet ért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselők mandátumuk megszűnésekor végkielégítést ne
kaphassanak?”
Az OVB határozat indokolása szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem egyértelmű. Az OVB
szerint: „A kezdeményezés megtéveszti a választópolgárokat, hiszen azt a látszatot kelti, mintha az országgyűlési
képviselőket megbízatásuk megszűnésének minden esetében végkielégítés illetné meg.”
Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2009. november 20-i számában jelent meg. A határozat ellen 2009. november
30-án, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdésében meghatározott
határidőn belül kifogást nyújtottak be. A kifogást tevő arra kérte az Alkotmánybíróságot, hogy az OVB határozatát
semmisítse meg és utasítsa az OVB-t új eljárásra. Álláspontja szerint a népszavazásra szánt kérdést egyértelműen meg
lehet válaszolni. A kérdés elfogadása esetén pedig egyértelmű a jogalkotó kötelezettsége, a jogalkotónak ugyanis
meg kell szüntetnie azt a juttatást, amire a képviselők megbízatásuk megszűnésére tekintettel válnak jogosulttá.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság e hatáskörben lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás.
Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás
keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdés
a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott
kifogást nem találta megalapozottnak. Az Alkotmánybíróság a határozatban foglalt indokolással egyetértve,
az indokok helyességére tekintettel a 444/2009. (XI. 20.) OVB határozatot azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 28. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
43/2011. (VI. 29.) OGY határozata az Alkotmánybíróság öt tagjának megválasztásáról.
Az Országgyűlés az Alkotmány 32/A. § (5) bekezdésében és a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvénynek
az Alaptörvénnyel összefüggő egyes átmeneti rendelkezések megalkotása érdekében szükséges módosításáról szóló 2011. évi
LXI. törvény 5. §-ában foglaltak alapján:
dr. Dienes-Oehm Egont,
dr. Balsai Istvánt,
dr. Pokol Bélát,
dr. Szalay Pétert és
dr. Szívós Máriát
2011. szeptember 1-jei hatállyal az Alkotmánybíróság tagjává megválasztja.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
406/2016. (X. 28.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  §  (1)  bekezdés a)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Schmidt Zoltán ezredest
2016. október 23-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2016. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2003. (IV. 9.) GKM rendelete a fontos és bizalmas munkakörökről, valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 78. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján — a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya
a) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továb
biakban: minisztérium) köztisztviselőire és munkavállalóira,
b) a gazdasági és közlekedési miniszter felügyelete alá
tartozó költségvetési szerveknél a gazdasági és közlekedési
miniszter kinevezési jogkörébe tartozó személyekre,
c) a minisztérium által munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszony alapján foglalkoztatott személyekre
terjed ki. (2) A minisztériumban fontos és bizalmas munkakörnek
minősülő munkaköröket az Nbtv. 2. számú mellékletében
felsoroltakon kívül e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § Ez a rendelet 2003. április 15-én lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszíti a fontos és bizalmas munkakörökről,
valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről szóló 3/2000.
(VII. 28.) KöViM rendelet, továbbá a gazdasági miniszter
felügyelete alá tartozó szervezetek fontos és bizalmas
munkaköreinek és a biztonsági ellenőrzés szintjének megállapításáról szóló 3/2001. (II. 1.) GM rendelet.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
9/2017. (VIII. 3.) KKM rendelete a kihelyezett munkarendjének, valamint a rendkívüli munkavégzés, az ügyelet és a készenlét elrendelésének, nyilvántartásának és elszámolásának, továbbá a szabadság kiadásának részletes szabályairól.
A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59. § (2) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 85. § 3. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteire, a  nemzetközi szervezetek mellett működő
állandó képviseleteire, Magyarország kereskedelmi képviseleteire (a  továbbiakban együtt: külképviselet) tartós
külszolgálatra kihelyezett kormánytisztviselőire, kormányzati ügykezelőire (a  továbbiakban: kihelyezett) és
a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériumra (a továbbiakban: kihelyező szerv) terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére.
2. § Az általános munkarendben és a munkaidőkeretben foglalkoztatott kihelyezettek a munkarend szerinti munkaidő
kezdetét és befejezését, illetve a távollétet, annak okának megjelölésével a külképviseleten rendszeresített jelenléti
íven aláírásukkal igazolják.
3. § A külképviselet vezetője a tárgyévet megelőző év december 15. napjáig köteles a kihelyező szervet a fogadó állam
munkaszüneti napnak minősülő ünnepnapjairól tájékoztatni.
4. § E rendelet alkalmazásában:
1. szabadidő: a  külképviseletekről és tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény (a  továbbiakban:
Külszoltv.) 29/C. § (2) bekezdés alapján a külképviselet-vezető által elrendelt ügyelet, készenlét és rendkívüli
munkavégzés ellentételezéseként járó szabadidő,
2. szabadnap: a  Külszoltv. 29/D.  § (3)  bekezdése szerint a  fogadó állam munkaszüneti napja, amelyen
a  kihelyezett a  külképviselet-vezető döntése alapján mentesül a  munkavégzési kötelezettség alól, illetve
a Külszoltv. 31. § (3) bekezdés b) pontja alapján egészségügyi vizsgálat céljából igénybe vehető szabadnap,
3. szabadság: a  kihelyezettnek a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a  továbbiakban:
Kttv.) alapján járó szabadság és a Külszoltv. 31. § (2) bekezdés szerint a külképviselet-vezetőt és helyettesét
megillető vezetői pótszabadság,
4. utazási nap: a Külszoltv. 31.  § (3)  bekezdés a)  pontja és a  31.  § (3a)  bekezdése alapján a  kihelyezettet
az állomáshelyre történő utazás, illetve hazautazás napján megillető utazónap.
2. Általános munkarendre vonatkozó rendelkezések 5. § (1) A  külképviseleten az  általános munkarendben foglalkoztatott munkaidejére az  e  rendeletben foglalt eltérésekkel
a Kttv. és a közszolgálati tisztviselők munka- és pihenőidejéről, az igazgatási szünetről, a közszolgálati tisztviselőt és
a munkáltatót terhelő egyes kötelezettségekről, valamint a távmunkavégzésről szóló kormányrendelet irányadóak.
(2) Ha a  kihelyezett személyi és családi körülményei indokolják, a  külképviselet-vezető a  napi munkaidő kezdő és
befejező időpontját az (1) bekezdéstől eltérően is megállapíthatja.
(3) A külképviselet-vezető a külképviseleten a munkaidő kezdetét a helyi szokásoknak vagy az éghajlati viszonyoknak
megfelelően az (1) bekezdéstől eltérően is megállapíthatja.
3. Kötetlen munkarendre vonatkozó rendelkezések 6. § (1) A  külképviseleten a  kötetlen munkarendben foglalkoztatott kihelyezett munkaideje beosztásának a  joga
a kihelyezettet illeti meg.
(2) A  kötetlen munkarendben foglalkoztatott kihelyezettnek a  munkaidő beosztása során figyelemmel kell lennie
a  külképviselet-vezető utasításainak megtartására, a  kiadott feladatok és vezetői utasítások kitűzött határidőig
történő teljesítésre.
(3) A  külképviselet-vezetőnek a  (2)  bekezdés szerinti határidő meghatározásakor figyelemmel kell lennie az  észszerű
határidő követelményére, különös tekintettel a kiadott feladat, vezetői utasítás összetettségére, sürgősségére.
(4) A  kötetlen munkarendben foglalkoztatott kihelyezett köteles az  ellátott feladatokról, illetve folyamatban lévő
ügyekről a külképviselet-vezetőnek heti rendszerességgel beszámolni.
(5) A  külképviselet-vezető a  kötetlen munkarendben foglalkoztatott kihelyezett által elvégzett feladatok vezetői
utasítás szerinti teljesítését a tárgyhót követő első munkanapon aláírásával igazolja.
(6) A  kötetlen munkarendben foglalkoztatott kihelyezett köteles munkaköre jellegéből adódó feladatok ellátása
érdekében a  külképviselet-vezető által meghatározott időpontban és helyen személyesen megjelenni és egyes
munkafolyamatokat a külképviselet épületében ellátni.
(7) A  külképviselet-vezető és a  kötetlen munkarendben foglalkoztatott kihelyezett köteles – a  kötetlen munkarend
jellegére figyelemmel – a  kiadott feladatok, illetve a  vezetői utasítás meghatározása, illetve annak ellátása során
a Kttv. szerinti jóhiszeműség és tisztesség elvét szem előtt tartani.
4. Munkaidőkeretre vonatkozó rendelkezések 7. § (1) A  külképviseleten a  munkaidőkerettel érintett munkaköröket a  külképviselet-vezető saját hatáskörében állapítja
meg.
(2) A  munkaidőkeretben teljesítendő munkaidőt a  munkaidő tartama, a  napi munkaidő és az  általános munkarend
alapulvételével kell megállapítani. A  Külszoltv. 29/A.  § (1)  bekezdés szerinti négy hónapos munkaidőkeretben
a  külképviselet-vezető a  kihelyezett napi munkaidejét a  hét minden napjára, vagy egyes munkanapokra
egyenlőtlenül oszthatja be a  napi pihenőidőre, illetve heti pihenőnapra és heti pihenőidőre vonatkozó szabályok
figyelembevételével.
(3) A munkaidőkeret elszámolására a Külszoltv. 29/A. § (1) bekezdés szerinti négy hónap leteltét követően az általános
munkarend, a  napi munkaidő és a  teljesített munkaidő alapulvételével kerül sor. A  távollét tartamát az  adott
munkanapra irányadó beosztás szerinti napi munkaidő mértékével kell számításba venni.
5. A rendkívüli munkavégzés, az ügyelet és a készenlét elrendelésének, nyilvántartásának és
elszámolásának rendje
8. § (1) A  külképviselet-vezető a  külképviselet feladatkörébe tartozó rendkívüli, illetve kiemelt jelentőségű feladatok
ellátása során az  általános munkarendben foglalkoztatott kihelyezett napi munkaidő-beosztásán felül rendkívüli
munkavégzést rendelhet el.
(2) A  munkaidőkereten felül végzett rendkívüli munkaidőt utólag, a  Külszoltv. 29/C.  § (2)  bekezdése és a  29/D.  §
(3) bekezdése alapján kell elszámolni.
9. § (1) Ha a  fogadó állam munkaszüneti napnak minősülő ünnepnapján az  általános munkarendben foglalkoztatott
kihelyezett munkát végez, a külképviselet-vezető köteles erről a kihelyező szervet tájékoztatni.
(2) A fogadó állam munkaszüneti napján történő munkavégzés elszámolására a Külszoltv. 29/D. § (3) bekezdése alapján
kerül sor.
10. § (1) A  külképviselet-vezető a  Külszoltv. 2.  § 19.  pontja szerinti válsághelyzetben, a  külképviselet érintő rendkívüli
helyzetben és a kiemelt feladatok ellátása érdekében az általános munkarendben foglalkoztatott kihelyezett részére
ügyeletet vagy készenlétet rendelhet el.
(2) A  munkavégzéssel járó készenlétet és az  ügyeletet utólag, a  Külszoltv. 29/C.  § (2)  bekezdése és a  29/D.  §
(3) bekezdése alapján kell elszámolni.
(3) A  külképviselet-vezető a  Külszoltv. 29.  § (1)  bekezdésében meghatározott utasítási joga alapján a  Külszoltv. 28.  §
(1)  bekezdése és a  külpolitikáért felelős miniszter által kiadott, a  külképviseleti biztonsági szolgálat részletes
szabályairól szóló rendelet alapján a  kötetlen munkarendben foglalkoztatott számára biztonsági szolgálatot,
továbbá a Külszoltv. 29/C. § (4) bekezdése szerint ügyeletet, készenlétet rendelhet el.
6. A szabadság, szabadnap, szabadidő kiadásának rendje 11. § (1) Az általános munkarendben foglalkoztatott kihelyezett rendes évi szabadságának és a rendkívüli munkavégzésért,
ügyeletért és a készenlét ellentételezéseként járó szabadnapjainak Külszoltv. 29/D. § (2) bekezdés szerinti kiadásáért
a külképviselet-vezető felelős.
(2) A  szabadság kiadása során a  külképviselet-vezető köteles a  külképviseleti tevékenység folyamatos ellátásának
hatékony megszervezésére figyelemmel eljárni.
12. § A kihelyezett rendes évi szabadságának, szabadnapjának és szabadidejének kiadása elektronikus nyilvántartásban
történő rögzítés alapján történik.
7. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A munkaidőkeret bevezetésére 2018. január 1. napjától kerül sor.
 (3) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor munkaviszony keretében tartós külszolgálatot teljesítő kihelyezettek
tekintetében is megfelelően alkalmazni kell. (4) E rendelet hatálybalépését követően a külképviselet-vezető haladéktalanul tájékoztatja a minisztériumot a fogadó
állam ez évi munkaszüneti napnak minősülő ünnepnapjairól.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1354/2017. (VI. 12.) Korm. határozata a Magyar Honvédség hadrendjében lévő egyes haditechnikai eszközök nagyjavításának biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a honvédelemért felelős miniszter kezdje meg és folytassa le a Mi–24 típusú harci helikopterek
ipari komplex nagyjavításának végrehajtását lehetővé tévő beszerzési eljárást;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 2. Magyar Honvédség cím, 1. Honvéd Vezérkar
közvetlen szervezetei alcím javára – az  1.  pont feladatai végrehajtásának forrásaként, a  fejezet GDP arányos
támogatási főösszegeként biztosított forrásokon felül – 10,0 milliárd forint biztosítására intézkedjen.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi költségvetési törvény módosítása keretében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1373/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata a Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Program keretében megvalósuló, a Magyar Honvédség Központi Logisztikai és Kiképzési Bázis megvalósításával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Honvédség Központi Logisztikai és Kiképzési Bázis (a továbbiakban: Központi Raktár) állami
beruházás keretében történő megvalósításával;
 2. felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározottak megvalósításához szükséges beruházás
érdekében olyan szerződések megkötésére intézkedjen, melyek biztosítják, hogy az  elkészült Központi Raktár
a Magyar Állam tulajdonába, a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésébe kerül;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos 3. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
jóváhagyja, hogy a  honvédelmi miniszter a  Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Program keretében
az 1. pontban meghatározottak végrehajtása érdekében több költségvetési év előirányzatait érintő kötelezettséget
vállaljon legfeljebb 10 500 000 000 forint értékben;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos 4. az  1.  pontban foglalt feladatok végrehajtásának finanszírozása érdekében felhívja a  pénzügyminisztert, hogy
a  költségvetési előirányzatok felhasználásának alakulását figyelembe véve vizsgálja meg egyszeri jelleggel,
legfeljebb 10 500 000 000 forintnak a  XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet részére, a  honvédelmi kiadások
és a  hosszú távú tervezés feltételeinek megteremtését szolgáló költségvetési források biztosításáról szóló
1273/2016.  (VI. 7.) Korm. határozat 1.  pontja szerint meghatározásra kerülő támogatási főösszeget meghaladóan
történő biztosításának lehetőségét;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  4.  pont szerinti forrás biztosításához szükséges kormánydöntés meghozatala
érdekében a honvédelmi miniszter bevonásával külön kormány-előterjesztést nyújtson be.
Felelős: pénzügyminiszter
honvédelmi miniszter Határidő: a forrásigény felmerülése függvényében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1419/2012. (X. 4.) Korm. határozata a központosított illetményszámfejtéshez kötelezően csatlakozók körének bővítéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy az államháztartás központi és önkormányzati alrendszerébe tartozó valamennyi költségvetési
szerv illetményszámfejtését, a nemzetbiztonsági szolgálatok és az Országgyűlés Hivatala kivételével 2013.
január 1-jétől a Magyar Államkincstár mint illetményszámfejtő hely lássa el,
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az érintett minisztereket, hogy készítsék elő a központosított
illetmény-számfejtési rendszerhez történő csatlakozáshoz szükséges jogszabály-módosításokat, Felelős: nemzetgazdasági miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2012. október 31. 3. felhívja a minisztereket, hogy a Magyar Államkincstárban megvalósítás alatt álló illetmény-számfejtési rendszer
fejlesztéséhez adják meg a számukra szükséges rendszeres és eseti információk körét,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter érintett miniszterek Határidő: 2012. október 31.
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az 1. pontban meghatározottak figyelembevételével – vizsgálja meg
a központosított illetmény-számfejtési körbe 2013. január 1-jével kötelezően bekerülő intézmények
illetmény-számfejtési költségeinek fedezetét, valamint az ehhez szükséges létszám és eszközök biztosításának
szükséges mértékét. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2008. (III. 5.) OKM rendelete a helyi önkormányzatok részére a hivatásos önkormányzati zenekarok és énekkarok működésére adható 2008. támogatások igénybevételének rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló
2007. évi CLXIX. törvény 5. számú mellékletének 8. pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § d) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
pénzügyminiszter és az önkormányzati és területfejlesztési
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró önkormányzati és területfejlesztési
miniszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya a hivatásos önkormányzati zenekart vagy énekkart fenntartó vagy hivatásos önkormányzati zenekart vagy énekkart támogató helyi önkormányzatokra terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazásában hivatásos önkormányzati
zenekar és énekkar (a továbbiakban együtt: együttesek) a he
lyi önkormányzat által létrehozott és fenntartott költségvetési
szervként működő együttes, továbbá a helyi önkormányzat
által alapított és kizárólagos tulajdonában lévő, és a helyi önkormányzattal közhasznú megállapodást kötött közhasznú
vagy nonprofit társasági formában működő szervezet, valamint az olyan önálló jogi személyiségű hivatásos együttes,
amellyel vagy amelynek fenntartójával annak működtetésére
a helyi önkormányzat 2007. szeptember 1-je előtt megkötött,
hosszú távú – legalább 5 éves – közszolgáltatási szerződéssel rendelkezik.
2. § Az 1. § (2) bekezdésében meghatározott együttesek közül az részesülhet a támogatásból
a) amelynek alaptevékenysége komolyzenei művek
előadása, b) amely többségében felsőfokú szakirányú végzettséggel rendelkező tagjait a fenntartó által vagy a közhasznú megállapodásban, illetve a közszolgáltatási szerződésben megállapított – az alaptevékenység ellátásához szükséges, a szakmai normáknak megfelelő létszámban – tartós, legalább 1 éves munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatja, és
c) amely az alaptevékenység ellátásához szükséges,
megfelelő tárgyi feltételekkel, valamint önálló művészeti
és adminisztratív vezetéssel rendelkezik.
3. § A központi költségvetés által az együttesek működési
kiadásaira a 2008. évre előirányzott 1010 millió Ft-ot az
érintett helyi önkormányzatok olyan célok megvalósításához igényelhetik, amelyek elősegítik a hivatásos
együttesek művészi színvonalának emelését és javítják
azok tevékenységének feltételeit.
4. § (1) A 3. §-ban meghatározott összegből a helyi önkormányzatok igénybejelentés alapján részesülhetnek támogatásban.
(2) A támogatás mértékét a helyi önkormányzatok által
szolgáltatott adatok, valamint az együttesnek a központi
költségvetésből juttatott egyéb bevétele figyelembevételével, az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) illetékes szakmai területe, valamint a
reprezentatív szakmai és érdek-képviseleti szervek által
delegált tagokból álló szakmai bizottság javaslata alapján
az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) állapítja meg. A szakmai bizottság tagjait a miniszter
kéri fel.
5. § (1) A támogatás igényléséhez az érintett helyi önkormányzatoknak az alábbi dokumentumokat és adatokat kell
megküldeniük 6 példányban:
a) az igénylő neve, székhelye (címe), telefon- és telefaxszáma, valamint elektronikus elérhetősége;
b) az igényelt támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok ütemezése, és azok költségigényének részletes ismertetése költségnemenkénti bontásban;
c) a helyi önkormányzat által fenntartott vagy támogatott együttes javára az önkormányzati költségvetési rendeletben meghatározott – a beruházási és felújítási előirányzatokkal csökkentett – önkormányzati hozzájárulás összegéről szóló kimutatás együttesenkénti bontásban;
d) az együttes alapító okiratának vagy a közhasznú, illetve a közszolgáltatási szerződésének a fenntartó által hitelesített másolata;
e) a melléklet szerinti megfelelő adatlap az együttes által kitöltve és a helyi önkormányzat által ellenjegyezve;
f) a 2007-ben elnyert támogatás felhasználásáról szóló,
az együttesnek a helyi önkormányzathoz benyújtott szakmai beszámolójának másolata.
(2) Az igénybejelentéshez csatolni kell az igénylő aláírt
nyilatkozatát:
a) az igénybejelentésben foglalt adatok, információk,
dokumentációk helytállóságáról,
b) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 15. §-a szerinti rendezett munkaügyi kapcsolatokról,
c) arról, hogy a megvalósítani tervezett feladat vonatkozásában más pályázaton részt vett-e, illetve milyen más
állami és egyéb támogatást vesz igénybe,
d) arról, hogy nincs 60 napon túli, az adózás rendjéről
szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 20. pontja szerinti
köztartozása.
(3) Nem nyújtható támogatás olyan igénylő részére, aki
a) a támogatás iránti igénybejelentésében valótlan
vagy megtévesztő adatokat szolgáltatott,
b) e rendelet kihirdetését megelőző 5 évben az állam
háztartás bármely alrendszeréből folyósított támogatást a
támogatási szerződésben megjelölt céltól részben vagy
egészben eltérő célra használta fel, vagy azzal nem számolt el,
c) nem tett eleget valamely, az elbírálást érintő jogszabályi kötelezettségének.
6. § A helyi önkormányzatok a támogatást a Magyar Államkincstár illetékes Regionális Igazgatóságai (a továbbiakban: Igazgatóság) útján igénylik 2008. március 17-ig (postára adás dátuma szerint). Az Igazgatóság az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 64/B. § (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálja a támogatási
igényt, és legkésőbb 2008. április 4-ig véleményével
együtt továbbítja a minisztériumnak. Az Igazgatóság a helyi önkormányzatok számára a hiányok pótlására legfeljebb nyolc napos határidőt ad.
7. § (1) A döntést a minisztérium közzéteszi a honlapján és
2008. április 22-éig értesíti a támogatásban részesült helyi
önkormányzatokat, ezzel egyidejűleg az érintett önkormányzatok és a részükre jóváhagyott támogatási összeg
jegyzékét utalványozás céljából megküldi az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumnak.
(2) A megítélt támogatást egy összegben a Magyar Államkincstár folyósítja 2008. április 26-áig a helyi önkormányzatok költségvetési elszámolási számlájára.
8. § (1) A helyi önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű
felhasználásáról 2008. december 31-i határnappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles
elszámolni. A támogatásnak a 2008. december 31-én feladattal terhelt maradványával a tárgyévet követő év június
30-ig kell elszámolni.
(2) Amennyiben a helyi önkormányzat a támogatást
vagy annak egy részét jogtalanul vette igénybe, azt nem a
megjelölt feladatra használta fel, vagy a támogatások
igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, a támogatást a
központi költségvetés javára köteles visszafizetni. A jogtalanul igénybe vett összeg után a helyi önkormányzat a
jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamatot fizet a jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés
napjáig.
(3) A támogatások igénybevételének és az elszámolás
szabályszerűségének vizsgálatát az Igazgatóságok végzik.
(4) A támogatások felhasználását – az erre külön jogszabályban meghatározott szerveken túlmenően – alkalomszerűen, helyszíni ellenőrzés keretében a minisztérium is
ellenőrizheti.
(5) Ha a helyi önkormányzat a költségvetési rendeletében e célra saját forrásból tervezett támogatását csökkenti,
az eredeti előirányzat és a ténylegesen teljesített saját támogatás után számított zenekari, énekkari működtetési támogatás különbözetére nem jogosult, köteles azt a központi költségvetésnek visszautalni.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba és 2009. július 1-jén hatályát veszti.
(2) A helyi önkormányzatok részére a hivatásos önkormányzati zenekarok és énekkarok működésére adható támogatások igénybevételének rendjéről szóló 5/2007.
(II. 13.) OKM rendelet 2008. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1703/2015. (IX. 28.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0008 azonosító számú [„Jegy- és bérletkiadó automata-hálózat megújítása a vasúti törzshálózaton (I. szakasz)” című] és a KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0009 azonosító számú („MÁV-START Zrt. jegyértékesítés korszerűsítése” című) projektek támogatásának jóváhagyásáról, akciótervi nevesítéséről, az azokkal összefüggő kötelezettségvállalásról és támogatási szerződés megkötéséről.
A Kormány
 1. elfogadja a) a KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0008 azonosító számú, „Jegy- és bérletkiadó automata-hálózat megújítása a vasúti
törzshálózaton (I. szakasz)”, valamint
b) a KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0009 azonosító számú, „MÁV-START Zrt. jegyértékesítés korszerűsítése” című
projektjavaslatok (a továbbiakban: projektek) kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
2. jóváhagyja az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott projektet egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektként az 1. mellékletben foglalt táblázat 3. sora szerint,
3. hozzájárul a  projektek tekintetében a  kötelezettségvállaláshoz (a  továbbiakban: kötelezettségvállalás)
a  2007–2013  közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban:
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 1. melléklet szerint
4. jóváhagyja a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 2. prioritása
keretének 2 284 034 000 forinttal történő átmeneti növelését a projektek megvalósítása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
5. hozzájárul a projektek támogatási szerződéseinek megkötéséhez az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 1. melléklet szerint
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban:
KÖZOP) 2. prioritása keretében finanszírozott azon projektek támogatási szerződéseinek módosításáról, amelyekkel
összefüggésben forrás szabadul fel,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  4.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az  ehhez szükséges döntések meghozatalát,
ha a  KÖZOP 2. prioritása esetén a  befejezett projektek finanszírozására felhasznált keret maradványösszege eléri
a 4. pontban meghatározott összeget,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  KÖZOP módosításának előkészítéséről, ha
a KÖZOP 2. prioritása esetén a forrásfelhasználás várható mértéke a 110%-os korlátot meghaladja,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 9. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon azoknak a  projekteknek az  Integrált
Közlekedésfejlesztési Operatív Programból (a  továbbiakban: IKOP) történő finanszírozásáról, és az  IKOP 2016.
évi éves fejlesztési keretében történő szerepeltetéséről, amelyekkel a  KÖZOP forrásfelhasználása meghaladná
a 100%-ot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
48/2011. (XII. 15.) BM rendelete az önkormányzati tűzoltóság legkisebb létszámáról, létesítményei és felszerelései minimális mennyiségéről, minőségéről és a szolgálat ellátásáról.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (2) bekezdés 25. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 4. § tekintetében a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (2) bekezdés
13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. Az önkormányzati tűzoltóság legkisebb létszáma
1. § (1) Az önkormányzati tűzoltóság híradó-ügyeleti szolgálatának feladatellátását a laktanyában folyamatosan egy fő végzi.
(2) Az önkormányzati tűzoltóság az egység riasztását követően legalább a készenlétben tartott gépjárműfecskendő és az
arra beosztott négy fő tűzoltó vonultatásáról gondoskodik. (3) Az önkormányzati tűzoltóság a tűzesethez, műszaki mentéshez a készenlétben tartandó gépjárművel és az arra
beosztott létszámmal, valamint tűzoltás vezetésére jogosult személlyel a riasztástól számított nyolc perces normaidőn
belül kezdi meg a vonulást. Az önkormányzati tűzoltóság vonulási területének meghatározása az előírt riasztási idő és
a vonulási távolságból adódó vonulási idő – legfeljebb 60 km/h átlagsebességgel számolva – összesített adata alapján
meghatározott kiérkezési idő figyelembevételével történik. (4) Amennyiben az önkormányzati tűzoltóság rendelkezik különleges szerrel, azt a gyártó által kiadott kezelői utasításban
rögzített létszámmal üzemelteti. 2. Az önkormányzati tűzoltóság létesítményeinek és felszereléseinek minimális mennyisége és minősége
2. § (1) Az önkormányzati tűzoltóság legalább egy, minimum 2000 liter oltóvíz szállítására alkalmas gépjárműfecskendő és
egy tartalék gépjárműfecskendő készenlétben tartásáról gondoskodik, melyeket fűthető szertárban tart.
(2) Tartalék gépjárműfecskendőként kizárólag olyan gépjárműfecskendő tartható, amely minimum 2000 liter oltóvíz
szállítására alkalmas. Ez alóli eltérésre a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve (a továbbiakban: központi
szerv) adhat engedélyt. 3. § Az önkormányzati tűzoltóság által készenlétben tartott gépjárműfecskendőn minimálisan elhelyezendő anyagok,
felszerelések és egyéni védőeszközök (a továbbiakban: eszközök) jegyzékét az 1. melléklet tartalmazza. A tartalékként
készenlétben tartott gépjárműfecskendőn az 1. mellékletben szereplő eszközök elhelyezése nem kötelező.
4. § (1) A készenlétben tartott tűzoltó gépjárműveket és eszközöket csak akkor lehet kapacitás kihasználását célzó
hasznosításra (a továbbiakban: hasznosítás) igénybe venni, ha azok folyamatosan riaszthatók maradnak, valamint az
önkormányzati tűzoltóság vonulási területét nem hagyják el. (2) A hasznosításhoz szükséges a hivatásos katasztrófavédelmi szerv katasztrófavédelmi kirendeltsége (a továbbiakban:
helyi szerv) vezetőjének engedélye. 5. § Az önkormányzati tűzoltóság elhelyezésére szolgáló létesítménynek rendelkeznie kell
a) alapközmű szolgáltatásokkal: víz, villamos energia, csatorna vagy zárt emésztő, víztisztító,
b) fűtéssel, c) tűzoltók elhelyezéséhez kapcsolódó, étkezést, oktatást, pihenést, öltözködést, tisztálkodást biztosító
helyiségekkel, d) iroda helyiséggel, e) ügyeleti szolgálat elhelyezését biztosító helyiséggel,
f) internet és telefon kapcsolattal, g) Egységes Digitális Rádiórendszer kiépítésével,
h) fűthető szertárral, raktárhelyiséggel. 6. § Az önkormányzati tűzoltóság olyan folyamatos ügyeleti szolgálatot tart fenn, amely alkalmas a helyi – személyes vagy
lokálisan közzétett hívószámon a – káresetek jelzésének vételére, szükség szerinti továbbítására, továbbá állandó
kapcsolatot képes tartani a kivonult egységekkel és a hivatásos katasztrófavédelmi szervek ügyeletével.
3. A szolgálatellátás szabályai 7. § Az önkormányzati tűzoltóság tűzoltó szakmai feladatainak ellátása tekintetében
a) főfoglalkozású önkormányzati tűzoltó a tűzoltó szakmai feladatok ellátását végző, önkormányzati tűzoltósággal
munkaviszonyban lévő, miniszteri rendeletben meghatározott képesítéssel rendelkező és
foglalkozás-egészségügyi szolgálat vizsgálata alapján tűzoltói szolgálatra alkalmasnak minősített, 18. életévét
betöltött személy; b) önkéntes jogviszonyban álló önkormányzati tűzoltó a tűzoltó szakmai feladatokat az önkormányzati
tűzoltósággal egyéb, nem munkaviszony alapján ellátó, miniszteri rendeletben meghatározott képesítéssel
rendelkező és foglalkozás-egészségügyi szolgálat vizsgálata alapján tűzoltói szolgálatra alkalmasnak minősített,
18. életévét betöltött személy. 8. § A hivatásos katasztrófavédelmi szervtől helyszínre érkező magasabb beosztású – tűzoltás vezetésére jogosult –
személy az önkormányzati tűzoltóknak csak az önkormányzati tűzoltóság helyszínen tartózkodó tűzoltásvezetésére
jogosult személye útján adhat utasítást és parancsot. 9. § Az önkormányzati tűzoltóság tűzoltóparancsnoka a szolgálatszervezés végrehajtása érdekében heti bontásban
elkészíti a szolgálati időbeosztásokat, gondoskodik a szolgálati okmányok vezetéséről, valamint a szakmai felügyelet
által meghatározott adatszolgáltatás teljesítéséről. 10. § Az önkormányzati tűzoltóságoknak a következő okmányokkal és nyilvántartásokkal kell rendelkezniük:
a) szolgálati napló; b) eseménynapló; c) szabadság-nyilvántartás; d) oltóanyag-nyilvántartás;
e) káreset felvételi lap; f) oktatási napló; g) ellenőrzési napló;
h) éves gyakorlatterv; i) éves továbbképzési terv; j) munkavédelmi iratok:
ja) munkavédelmi őrnapló, jb) alkoholszondás ellenőrzési napló, jc) munkavédelmi oktatási napló.
11. § Az önkormányzati tűzoltónak a beosztásának megfelelő, miniszteri rendeletben meghatározott képesítéssel kell
rendelkeznie. 12. § (1) Az önkormányzati tűzoltóság parancsnoka minden tárgyévet megelőző év december 10. napjáig éves továbbképzési
tervet készít, mely tartalmaz elméleti és gyakorlati foglalkozásokat.
(2) A továbbképzési terv havonta legalább egy, a vonulási terület sajátosságaihoz igazodó foglalkozást tartalmaz.
(3) Az önkormányzati tűzoltóság parancsnoka oktatási naplót vezet.
(4) Az oktatási naplónak tartalmaznia kell a a) képzés helyét, idejét,
b) képzés időtartamát, c) képzés tárgyát, d) foglalkozáson részt vettek nevét és aláírását.
(5) Az önkormányzati tűzoltó évente legalább egy elméleti és gyakorlati felméréséről az önkormányzati tűzoltóság
parancsnoka tárgyév december 31-ig gondoskodik, a végrehajtás ténye az oktatási naplóban dokumentálásra kerül.
(6) Az önkormányzati tűzoltóság a továbbképzési tervet minden tárgyévet megelőző év december 15. napjáig
jóváhagyásra megküldi a helyi szerv vezetőjének. 4. Az egyenruházatra vonatkozó szabályok
13. § (1) Egyenruha viselésére jogosultak az önkormányzati tűzoltóság tagjai, a gyermek és ifjúsági tűzoltó raj tagjai,
amennyiben az egyenruházati cikkek viselésétől nem tiltották el őket.
(2) A szolgálat ellátásának érdekében, a szervezeti hovatartozás kinyilvánítása és az egyöntetű megjelenés biztosítása
céljából az önkormányzati tűzoltóság parancsnoka gyakorló öltözet viselését is elrendelheti.
(3) Az egyenruha viselésére jogosult szolgálati célú külföldi tartózkodása esetében az egyenruházati termékek és
felszerelési cikkek viselését a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve (a továbbiakban: területi szerv)
vezetőjének be kell jelenteni. (4) Az önkormányzati tűzoltó nem viselhet egyenruhát, ha
a) beosztásából vagy megbízásából felfüggesztették, b) nem szolgálati céllal külföldön tartózkodik.
14. § (1) A szolgálattal nem összefüggő, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony folytatása során egyenruházati termék és
felszerelési cikk nem viselhető. (2) Szolgálatteljesítés közben közterületen és hivatali helyiségben a szolgálati követelményeknek és a tűzoltósági szerv
jellegének, tekintélyének megfelelő tiszta és rendezett ruházat viselhető, ennek ellenőrzését az önkormányzati
tűzoltóság parancsnoka vagy az általa megbízott személy végzi.
15. § (1) Amennyiben egyenruha viselésére kerül sor, azt az alkalomhoz és az időjárási körülményeknek megfelelően kell
viselni. (2) Amennyiben az önkormányzati tűzoltó gyakorló öltözet viselésére kötelezett, úgy azt szolgálatának ellátása során
– a tűzoltás és műszaki mentés kivételével – viseli.
(3) Az önkormányzati tűzoltó állami és nemzeti ünnepeken, rendvédelmi és társadalmi rendezvényeken, díszőrségben,
egyéb ünnepi alkalmakkor, jelentősebb családi eseményeken vagy az önkormányzati tűzoltóság képviseletében
eljárva társasági öltözet viselésére jogosult, melynek beszerzésére nem kötelezett.
(4) Az időjárási viszonyok figyelembevételével az önkormányzati tűzoltóság parancsnoka határozza meg az
egyenruházat viselésének módját. 16. § A katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter, a központi szerv vezetője, a területi szerv vezetője vagy az általuk
megbízott személy a 15. § (2) bekezdésében foglalt feltétel megléte esetén előírhatja, hogy az önkormányzati
tűzoltóság tagja meghatározott eseményen gyakorló öltözetben vegyen részt.
17. § (1) Az önkormányzati tűzoltó csak a feladataihoz igazodó egyenruházati terméket és felszerelési cikket viselhet.
(2) A megszüntetett vagy a rendszeresítettől eltérő egyenruházati termékeknek vagy felszerelési cikkeknek
egyenruhaként, valamint egyenruhán való viselése, továbbá a ruházati termékeknek és felszerelési cikkeknek a
rendszeresítettől bármilyen eltérést okozó megváltoztatása és átalakítása nem megengedett.
(3) Az egyenruházati termékek és felszerelési cikkek használatból kivonása esetén további felhasználása, nyilvános
viselése tilos. 18. § (1) A ruházati termékek és felszerelési cikkek meglétét, valamint az öltözködési előírások betartását az önkormányzati
tűzoltóság parancsnoka ellenőrzi. (2) Ruházati szemlét évente egy alkalommal kell tartani az egyenruha-viselésre kötelezett személyi állomány öltözetének
ellenőrzése érdekében. A ruházati szemle megtartásáról az önkormányzati tűzoltóság parancsnoka intézkedik.
(3) A ruházati szemle kiterjed az önkormányzati tűzoltó ruházati termékeire és felszerelési cikkeire – beleértve azokat a
ruházati termékeket és felszerelési cikkeket is, amelyeket az ellenőrzéskor nem visel –, azok hiánytalan meglétére,
állagmegóvására, megfelelő tárolására, rendeltetésszerű használatára, minőségére, a ruházat egységes, az évszaknak
megfelelő viseletére. (4) A ruházati szemléről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben rögzíteni kell a szemle lefolytatását, eredményét.
(5) Az önkormányzati tűzoltóság parancsnoka intézkedik a ruházati szemle során tapasztalt hiányosságok
megszüntetésére. (6) Az önkormányzati tűzoltóságnál végrehajtott ruházati szemlékről és a hiányosságok megszüntetésére tett
intézkedésekről szóló jelentést az önkormányzati tűzoltóság parancsnoka minden év január 31-ig felterjeszti a területi
szerv vezetője részére. 19. § Az önkormányzati tűzoltóság parancsnoka felelős a szolgálatban lévő, valamint a közös rendezvényen részt vevő,
egyenruha-viselésre jogosultak egységes és rendezett öltözködéséért. Az egyenruházati termékek és felszerelési
cikkek összetételét a rendezvények jellegére, a viselési alkalomra tekintettel kell meghatározni.
20. § Az egyenruházati termékeket a 2. melléklet tartalmazza.
21. § Az önkormányzati tűzoltó a) felelős az általa viselt egyenruházati termékek és felszerelési cikkek megőrzéséért, rendeltetésszerű használatáért
és állagmegóvásáért, b) köteles a ruházatát mindig olyan állapotban tartani és úgy öltözködni, hogy a követelményeknek megfeleljen,
valamint az önkormányzati tűzoltóság tekintélyét ne sértse, c) az egyenruházati termékeket és felszerelési cikkeket egyenruha jellegüktől megfosztva – karjelvényt,
állományjelzést, gombot, vállszalagot, váll-lapot, parolit, feliratot, valamint paszpólozást (a továbbiakban együtt:
kiegészítők) eltávolítva – sem viselheti polgári öltözetként, d) az általa viselt ruházati termékeket és felszerelési cikkeket – a testhez igazítást kivéve – nem alakíthatja át.
22. § (1) Az önkormányzati tűzoltó társasági öltözetén fém névkitűzőt, gyakorlóöltözetén, valamint a jó láthatósági átvetőn
hímzett tépőzáras névkitűzőt visel. (2) A fém névkitűző a viselőjének teljes nevét tartalmazó Bodoni Antiqua betűtípusú, nagy nyomtatott betűvel írott,
80 x 14 mm méretű, lekerekített sarkú, ezüstszínű fémlap. A betűk fekete színűek.
(3) A hímzett tépőzáras névkitűző fekete alapú szövet, melyen a betűk fehér színűek.
(4) A névkitűzőt az egyenruházat jobb oldali mellrészén lévő zsebfedő felső szélének tűzésén, középen vagy az ennek
megfelelő helyen kell elhelyezni. (5) A névkitűző ballonkabáton, valamint a felöltőn nem viselhető.
23. § (1) Az önkormányzati tűzoltóság tisztségeinek megkülönböztetése céljából az önkormányzati tűzoltó rangfokozatot
visel, melyek megjelenítését a 3. melléklet tartalmazza. (2) Az önkormányzati tűzoltók tépőzáras rangfokozati, valamint rangfokozati vállap jelzéseinek alaki követelményei:
a) hímzett, 80 mm hosszú 40 mm széles középszürke színű téglalap, piros, 2 mm széles szegéllyel,
b) a téglalapon szélig érő 30 fokban döntött, 10 mm térközzel elválasztott piros sávok jelzik a tisztségek
különbözőségét. A döntött sávok szélessége 3 mm, 6 mm.
(3) Az önkormányzati tűzoltók társasági egyenruházatán lévő paroli jelzéseinek alaki követelményei:
a) hímzett, 95 mm hosszú 37 mm széles középszürke színű paroli, piros, 2 mm széles szegéllyel,
b) a paroli alsó szélétől induló, középen összezáró 30 fokban döntött, 10 mm térközzel elválasztott piros sávok jelzik
a tisztségek különbözőségét, a sávok szélessége 3 mm, 6 mm.
24. § (1) A gyakorló ruházat esetében a gyakorló zubbony és gyakorló dzseki hátán vízszintesen Arial betűtípussal 60 mm
betűmagasságú ÖNKORMÁNYZATI TŰZOLTÓSÁG felirat, valamint az önkormányzati tűzoltóság székhely szerinti
településének neve szerepel. (2) A rövid ujjú póló esetében a póló bal oldali mell részén a tűzoltó embléma és az embléma felett félkör ívben
ÖNKORMÁNYZATI TŰZOLTÓSÁG felirat szerepel, jobb oldali mell részén pedig az önkormányzati tűzoltó neve.
Mindkét szöveg Arial betűtípusú és 10 mm betűmagasságú legyen.
(3) A tűzoltó bevetési védőruha esetében a kabát hátán vízszintesen két sorban, Arial betűtípussal 60 mm
betűmagasságú ÖNKORMÁNYZATI TŰZOLTÓSÁG fényvisszaverő felirat szerepel. 25. § (1) A társasági egyenruhán a köztársasági elnök, a miniszterelnök, a miniszterek, a központi szerv, az országos szakmai
szövetségek, települési önkormányzatok, továbbá a külföldi szakmai szervezetek által adományozott kitüntetések
viselhetők. (2) A kitüntetéseket és azok szalagsávjait az (1) bekezdés szerinti sorrendben kell viselni.
(3) A kitüntetési szalagsáv elhelyezése a társasági zubbonyon, nőknél a kosztümkabáton a bal oldalon lévő zsebtakaró
felett közvetlenül – nőknél a képzeletbeli zsebtakaró felett –, annak szélével párhuzamosan megengedett úgy, hogy a
szalagsáv és a zseb középvonala egybeessen. Egy sorban legfeljebb négy kitüntetés viselhető.
(4) A Magyarország köztársasági elnöke, Kormánya, a rendészetért felelős miniszter, továbbá a jogszabályban
feljogosított más szerv által alapított kitüntetéseket – az egyes kitüntetések viselésére kiadott szabályzókban
meghatározottaknak megfelelően – eredeti formában a társasági zubbonyon, női társasági kosztümkabáton a bal
zsebtakaró alatt elhelyezve kell viselni. 5. Az önkormányzati tűzoltóságok személyi és anyagi feltételei
26. § Az önkormányzati tűzoltó tevékenység megkezdésének feltétele a miniszteri rendeletben meghatározott képesítés
megléte. 27. § (1) E rendelet hatálybalépését követően önkormányzati tűzoltói feladat ellátására jelentkező személynek rendelkeznie
kell 1 hónapnál nem régebbi a foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatást nyújtó szolgálat által kiállított „alkalmas”
minősítésű alkalmassági igazolással. (2) Az önkormányzati tűzoltó évente köteles a miniszteri rendeletben meghatározott alkalmassági vizsgálaton részt venni
és az (1) bekezdésben meghatározott igazolást bemutatni. (3) A szolgálat az alapszolgáltatás keretében végzett, miniszteri rendeletben meghatározott alkalmassági vizsgálatoknál
a 4. mellékletben foglalt szempontokat figyelembe véve jár el.
28. § Az önkormányzati tűzoltóság a központi költségvetés által biztosított tárgyévi hozzájárulás összegének legfeljebb
70%-át fordíthatja az egyes beosztásokhoz szükséges személyi juttatásokkal kapcsolatos kiadásokra.
6. Záró rendelkezések 29. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
30. § E rendelet hatályba lépését megelőzően önkéntes tűzoltó tevékenységet végzők önkormányzati tűzoltó
tevékenységet folytathatnak, azonban kötelesek a 26. § szerinti képesítést legkésőbb 2014. január 1. napjáig
megszerezni. 31. § E rendelet hatályba lépését megelőzően önkéntes tűzoltó tevékenységet végzők önkormányzati tűzoltó
tevékenységet folytathatnak, azonban kötelesek a 27. § (1) bekezdésében meghatározott igazolást legkésőbb 2012.
december 31. napjáig megszerezni. 32. § E rendeletben meghatározottaktól eltérő, jelenleg használatban lévő egyenruhák 2014. december 31-ig viselhetők.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter