text:
56/2007. (XII. 22.) IRM rendelete a jogi segítségnyújtás igénybevételének részletes szabályairól.
A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény 75. § a) pontjában, a 124. § és a 130. § (1) bekezdése
e) pontja tekintetében a polgári perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény 395. § (4) bekezdés e) és f) pontjában, a 125. § tekintetében a jogi segítségnyújtásról szóló
2003. évi LXXX. törvény 75. § c) pontjában, a 126. § tekintetében az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló
2005. évi XLVII. törvény 31. § (6) bekezdés a) pontjában,
továbbá a 127. § tekintetében a büntetőeljárásról szóló
1998. évi XIX. törvény 604. § (2) bekezdés l) pontjában és
a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
307. § (2) bekezdés g) pontjában, továbbá a 130. § (1) bekezdés f) pontja tekintetében az ügyvédekről szóló 1998.
évi XI. törvény 131. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a 124. § és a 130. § (1) bekezdés e) pontja
tekintetében a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről
szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel és a 127. § tekintetében a legfőbb ügyésszel egyetértésben – a következőket rendelem el:
ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK I. Fejezet ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK
1. § A rendelet hatálya a jogi segítségnyújtásról szóló 2003.
évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Jst.) szerinti jogi segítségnyújtás engedélyezésére, felülvizsgálatára, igénybevételére, valamint költségeinek megelőlegezésére, kifizetésére és visszatérítésére terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. jogi segítségnyújtás: a Jst. szerinti peren kívüli tá
mogatás, valamint polgári és büntetőeljárásban biztosított
támogatás; 2. peren kívüli támogatás: a jogi segítő jogi szolgáltatásának igénybevétele jogi tanácsadás vagy okiratszerkesztés céljából (Jst. 1. §);
3. polgári eljárásban biztosított támogatás: polgári peres és nemperes eljárásban pártfogó ügyvédi képviselet
biztosítása (Jst. 11. §);
4. büntetőeljárásban biztosított támogatás: büntetőeljárásban személyes költségmentesség a pótmagánvádló részére, valamint pártfogó ügyvédi képviselet a sértett, magánvádló, magánfél, egyéb érdekelt és a pótmagánvádló
részére (Jst. 17. §);
5. per: polgári peres és nemperes eljárás; 6. Hivatal: Igazságügyi Hivatal;
7. központi hivatal: Központi Igazságügyi Hivatal; 8. területi hivatal: az Igazságügyi Hivatal területi jogi
segítségnyújtó szolgálata;
9. fél: jogi segítségnyújtás engedélyezése érdekében a
Hivatalnál kérelmet előterjesztő személy vagy szervezet;
10. felperes fél: az a fél, aki olyan perben részesült jogi
segítségnyújtásban vagy olyan perben kérte jogi segítségnyújtás engedélyezését, amelyben ő felperes vagy kérelmező;
11. alperes fél: az a fél, aki olyan perben részesült jogi
segítségnyújtásban vagy olyan perben kérte jogi segítségnyújtás engedélyezését, amelyben ő alperes vagy kérelmezett;
12. végrehajtást kérő fél: aki bírósági végrehajtási eljárásban végrehajtást kérőként kérte jogi segítségnyújtás engedélyezését vagy annak során részesült jogi segítségnyújtásban;
13. beavatkozó fél: az a fél, aki olyan perben részesült
jogi segítségnyújtásban vagy olyan perben kérte jogi segítségnyújtás engedélyezését, amelyben ő beavatkozó;
14. perbehívott fél: az a fél, aki olyan perben részesült
jogi segítségnyújtásban vagy olyan perben kérte jogi segítségnyújtás engedélyezését, amelyben ő perbehívott;
15. jogi segítő: a jogi segítők névjegyzékében szereplő
ügyvéd, közjegyző vagy jogi segítő szervezet;
16. vállalkozó: a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szjatv.)
3. §-ának 17. pontja szerinti egyéni vállalkozó, 18. pontja
szerinti mezőgazdasági őstermelő és 33. pontja szerinti
társas vállalkozás tagja;
17. közös háztartás: azon személyek összessége, akik
– függetlenül a rokoni kapcsolatoktól – egy jövedelmi, illetve fogyasztói közösséget képeznek és folyamatos életviteli költségeiket részben vagy egészben közösen viselik;
18. egyedülálló: aki nem él mással közös háztartásban,
függetlenül családi állapotától.
MÁSODIK RÉSZ PEREN KÍVÜLI JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS II. Fejezet
A TÁMOGATÁS ENGEDÉLYEZÉSE IRÁNTI KÉRELEM
ELŐTERJESZTÉSE A kérelem előterjesztésének általános szabályai
3. § A peren kívüli támogatás (e Részben a továbbiakban:
támogatás) engedélyezésére irányuló eljárás során a félnek
e rendelet szerint kell igazolnia azt, hogy megfelel az engedélyezés feltételeinek és nyilatkoznia arról, hogy milyen
támogatást kér.
4. § A támogatás engedélyezése iránti kérelmet (a továbbiakban: kérelem) – az e rendeletben foglalt eltérésekkel –
az 1. melléklet szerinti nyomtatvány (a továbbiakban:
nyomtatvány) A) és B) részének kitöltésével kell előterjeszteni az illetékes területi hivatalnál.
5. § (1) A nyomtatványt az e rendelet szerinti mellékletekkel
el kell látni, és azokat a nyomtatványon fel kell sorolni.
(2) Ha a jogi segítő közreműködik a kérelem előterjesztésében, a nyomtatványt és mellékleteit továbbítja, a kérelemmel kapcsolatos egyéb olyan iratokat pedig, amelyek a
támogatás engedélyezéséhez és a jogi segítő díjának megállapításához szükségesek, továbbíthatja a területi hivatalnak.
6. § (1) Ha a kérelmet nem a nyomtatvány kitöltésével terjesztik elő, a területi hivatal tájékoztatja a felet a kérelem
előterjesztésének módjáról és megküldi vagy átadja részére a nyomtatványt. Nincs szükség a nyomtatvány megküldésére, ha a rendelkezésre álló adatok alapján a kérelmet
érdemi vizsgálat nélkül el kell elutasítani.
(2) Nem kell a kérelmet a nyomtatványon előterjeszteni,
ha a fél a kérelmét az Európai Bizottságnak a határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ilyen
ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó
közös minimumszabályok megállapításáról szóló
2003/8/EK tanácsi irányelv alapján a költségmentesség
iránti kérelem benyújtásához használandó formanyomtatvány kidolgozásáról szóló 2004/844/EK határozatával
megállapított nyomtatványon terjesztette elő, és azt az
Európai Unió másik tagállamának (a továbbiakban: másik
tagállam) továbbító hatósága az Európai Bizottságnak a
2003/8/EK tanácsi irányelv alapján a költségmentesség
iránti kérelem továbbításához használandó formanyomtatvány kidolgozásáról szóló 2005/630/EK határozatával
megállapított nyomtatvánnyal együtt küldte meg a területi
hivatal részére.
7. § (1) A területi hivatal a nyomtatványt a hozzá forduló fél
kérelmére ingyenesen rendelkezésére bocsátja.
(2) A központi hivatal a nyomtatványt díjmentesen letölthető formában közzéteszi a honlapján.
8. § (1) A nyomtatványt a fél tölti ki és látja el aláírásával;
cselekvőképtelen fél helyett a törvényes képviselője tölti
ki és írja alá a nyomtatványt, a támogatás iránti ügyben önálló eljárásra nem jogosult korlátozottan cselekvőképes fél
kérelméhez pedig csatolni kell, vagy a nyomtatványra rá
kell vezetni a törvényes képviselője hozzájárulásáról szóló
nyilatkozatát.
(2) A kérelmet a fél önállóan is előterjesztheti, ha a támogatás iránti ügyben önálló eljárásra jogosult vagy a törvényes képviselő ellenérdekű fél a jogvitában; az utóbbi
körülményre azonban a nyomtatvány Közlemény rovatában utalni kell.
9. § (1) A területi hivatalnál ügyfélfogadáson személyesen
megjelent félnek – kérelmére – a területi hivatal alkalmazottja a nyomtatvány kitöltésében segítséget nyújt, őt a kitöltéshez szükséges információkkal ellátja. A fél kérésére
a területi hivatal alkalmazottja a nyomtatványt – a fél jelenlétében – helyette kitöltheti; ennek tényére a nyomtatvány Közlemény rovatában utalni kell.
(2) A hiánypótlási felhívásban a területi hivatal az
(1) bekezdés szerinti segítségnyújtás lehetőségéről a félfogadás helyének és időpontjának megjelölésével tájékoztatja a felet.
10. § (1) A félnek a nyomtatványt a személyazonosító igazolványában vagy személyazonosságot igazoló más hatósági
igazolványában, továbbá egyéb, az adatot igazoló iratban
foglaltakkal megegyezően kell kitöltenie.
(2) A területi hivatalnál személyesen megjelent fél személyazonosító igazolványát, vagy személyazonosításra
szolgáló egyéb okmányát a területi hivatal alkalmazottja a
nyomtatványban feltüntetett adatok ellenőrzése céljából
megtekinti. Ha a fél annak átadását megtagadja, a területi
hivatal a kérelmet nem veheti át.
(3) Ha a területi hivatalnál személyesen megjelent fél
nem rendelkezik személyazonosításra szolgáló okmánnyal, kérelme – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – nem vehető át, de a területi hivatal alkalmazottja tájékoztatja arról, hogy annak beszerzése érdekében mely hatóságoknál, hogyan kell eljárnia.
(4) A Jst. 5. § (2) bekezdés d) pontja alapján rászorult fél
személyazonosító igazolványa vagy személyazonosításra
szolgáló egyéb okmánya felmutatása nélkül is előterjesztheti kérelmét.
11. § (1) A kérelmet 30 napnál nem régebben kitöltött nyomtatványon, valamint ha ahhoz jogosultságot igazoló okiratot (a továbbiakban: igazolás) is csatoltak, 30 napnál nem
régebbi keltezésű igazolás csatolásával kell előterjeszteni
a területi hivatalhoz. A 6. § (2) bekezdése szerint előterjesztett kérelem esetében a kérelem benyújtása időpontjának a másik tagállam továbbító hatóságához történt benyújtás időpontját kell tekinteni.
(2) Meghatározott időszakra valamely ellátásra jogot
biztosító igazolás (vagy másolata) az igazolás érvényességi ideje alatt az (1) bekezdésben foglalt határidőn túl is elfogadható a nyomtatvány mellékleteként. Ha az igazolást
meghatározott időszakonként állítja ki az erre jogosult hatóság, az – annak érvényességi ideje alatt – elfogadható a
nyomtatvány mellékleteként.
12. § A nyomtatvány által előírt adatokról a félnek nyilatkoznia kell, ha pedig azt e rendelet előírja, vagy a felet arra a
területi hivatal – az igazolásra szolgáló okirat és az igazolás határidejének megjelölésével – felhívja, az adatot igazolnia is kell.
13. § Ha a nyomtatványban nincs elegendő hely a nyilatkozatok megtételéhez, vagy a nyomtatvány rovatainak száma
nem elegendő ahhoz, a félnek pótlapon kell folytatnia a kérelmét a nyomtatvány szerinti tartalommal.
14. § Ha a nyomtatványon vagy az ahhoz csatolt igazolásban
feltüntetett adataiban változás következett be és a Jst. alapján a fél köteles annak bejelentésére, azt 3 munkanapon
belül írásban kell bejelentenie a területi hivatalnak a szükséges igazolás egyidejű csatolása mellett.
15. § A támogatás utólagos engedélyezésére irányuló kérelmet (Jst. 43–45. §) is a nyomtatvány kitöltésével kell előterjeszteni, melyet a jogi segítő küld meg a területi hivatalnak. E kérelem a kitöltéstől számított 30 napon túl, de
90 napon belül is benyújtható a területi hivatalhoz, de csak
a kitöltésének időpontjához képest 30 napnál nem régebbi
igazolással.
A nyomtatvány kitöltésének részletes szabályai 16. § (1) A félnek a nyomtatvány A) részét (Személyi adatok,
jövedelmi, vagyoni helyzet) mind magára, mind – a nyomtatvány szerinti tartalommal – a vele közös háztartásban
élő személyekre vonatkozóan ki kell töltenie.
(2) A féllel közös háztartásban élő nagykorú, cselekvőképes személynek – kivéve, ha a jogvitában vagy a bírósági, hatósági eljárásban ellenérdekű fél – a nyomtatvány
erre szolgáló részét aláírásával kell ellátnia. Ha az aláírásnak akadálya van, ennek okát a nyomtatvány Közlemény
rovatában fel kell tüntetni.
17. § (1) A nyomtatványon minden, a munkaviszony, közszolgálati és közalkalmazotti jogviszony, egyéb szolgálati
jogviszony, tagsági viszony, munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszony alapján elért jövedelemről és társadalombiztosítási vagy egyéb jogviszonyon alapuló járandóságról, munkanélküli-ellátásról (a továbbiakban együtt:
jövedelem) nyilatkozni kell.
(2) A kérelem előterjesztésekor fennálló jövedelem igazolásakor (nyomtatvány II. és III. pont) a rendszeres havi
nettó (adó, adóelőleg, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék, magán-nyugdíjpénztári tagdíj, egyéb járulékok levonása után fennmaradó) jövedelemről kell nyilatkozni.
18. § (1) A fél (más, a nyilatkozatban szereplő személy) jövedelmét a munkáltatója, vagy a kifizetést teljesítő, illetve a
járandóságot folyósító szerv (a továbbiakban együtt: munkáltató) igazolja a nyomtatvány megfelelő rovatának kitöltésével és a nyilatkozat aláírásával, lebélyegzésével.
(2) Ha a jövedelemigazolás csak külön nyilatkozat formájában szerezhető be, azt – a nyomtatványnak megfelelő
tartalommal – csatolni kell a nyomtatványhoz.
(3) A (2) bekezdés szerint kell eljárni akkor is, ha a félnek nyugdíjat folyósítanak. Ilyenkor a nyomtatványhoz a
kérelem előterjesztését megelőző havi postai nyugdíjszelvény vagy a legutolsó folyószámla-kivonat (másolata) is
csatolható igazolásként. E szabály megfelelően alkalmazható a félnek folyósított egyéb járandóságok, szociális ellátások igazolása esetén is.
19. § (1) A vállalkozó (2) bekezdés szerinti éves adózott jövedelmét az állami adóhatóság igazolja; ezen összeg tizenketted részét kell havi nettó jövedelemként feltüntetni a
nyomtatványon. Ha a fél a kérelme előterjesztésének időpontjában adóbevallást még nem tett, az (2) bekezdés szerinti jövedelméről nyilatkoznia kell a kérelemben.
(2) A vállalkozónak a kérelem előterjesztését megelőző
naptári évben elért jövedelme alapján kell nyilatkoznia a
havi nettó jövedelméről (nyomtatvány II. és III. pont). Ez a
rendelkezés nem mentesíti a felet a 17. § szerinti egyéb jövedelmének igazolása alól.
(3) Ha a mezőgazdasági őstermelő fél a kérelem előterjesztését megelőző naptári évben adóbevallásra és egyszerűsített adóbevallási nyilatkozat tételére sem volt köteles
(Szjatv. 23. §, 78/A. §), ennek tényét jeleznie kell a nyomtatvány megfelelő rovatában (nyomtatvány I.11. pont).
Ilyen esetben a kérelem előterjesztését megelőző naptári
évben megszerzett jövedelem tizenketted részét kell – külön igazolás csatolása nélkül – havi nettó jövedelemként
feltüntetni a nyomtatványon.
20. § (1) Ha a fél a Jst. 5. §-ának (2) bekezdésében foglaltakra
tekintettel kéri a támogatás engedélyezését, úgy – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – az ennek alapjául szol
gáló ellátásról vagy ellátásra jogosultságról igazolást vagy
másolatát kell csatolnia, és a nyomtatványnak elegendő
csak a személyi adatokra vonatkozó részét (I. pont) kitöltenie.
(2) A Jst. 5. § (2) bekezdésének d) pontja alá tartozó,
menekültkénti vagy menedékeskénti elismerését kérő, továbbá a kiegészítő védelemben részesítését kérő személy
rászorultságát a menekültügyi hatóság előzetes vizsgálati
eljárása alatt humanitárius célú tartózkodási engedélyével,
az érdemi eljárás alatt humanitárius célú tartózkodási engedélyével, valamint a menekültügyi hatóság érdemi eljárásra utaló végzésével igazolhatja.
(3) A Jst. 5. §-a (2) bekezdésének e) pontja alapján előterjesztett kérelem esetében a nyomtatványhoz csatolni
kell a fél felmenőjének magyar állampolgárságát igazoló
okirat (pl. születési, házassági anyakönyvi kivonat, állampolgársági bizonyítvány) másolatát. Mellőzhető az okirat
csatolása, ha a beszerzése a fél számára aránytalanul nagy
nehézséget jelentene; ennek tényét a nyomtatvány Közlemény rovatában jelezni kell és meg kell jelölni a felmenő
nevét, személyazonosításra alkalmas adatait, a rokoni kapcsolatot és nyilatkozni kell a felmenő magyar állampolgárságáról.
21. § A nyomtatványon a félnek nyilatkoznia kell vagyonáról, kivéve a szokásos életszükségleti és berendezési tárgyakat, valamint az összesen 130 000 Ft-ot meg nem haladó összegű készpénzt és pénzügyi intézménnyel szemben
fennálló követelést.
22. § (1) E rendelet alkalmazásában szokásos életszükségleti
és berendezési tárgyaknak kell tekinteni különösen
a) azokat az ingóságokat, amelyek a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.)
szerint mentesek a végrehajtás alól,
b) az a) pontban foglaltakon túl azokat az ingóságokat,
amelyek nélkül a fél és a vele közös háztartásban élő személyek életvitele különösen megnehezülne.
(2) E rendelet alkalmazásában azt az ingatlant kell tekinteni a fél lakhatását szolgáló ingatlannak [Jst. 9. §
(2) bek. b) pont], amely a tulajdonát képezi, és amelyben a
bejelentett lakóhelye van.
23. § A félnek a nyomtatvány „Közlemény” rovatában – indokolással és a szükséges adatok megjelölésével, iratok
csatolásával – nyilatkoznia kell arról, ha
a) a Jst. 8. §-ának (1) bekezdésben foglalt feltételek valamelyike fennáll,
b) a feltüntetett vagyontárgy a fél és a vele közös háztartásban élő személyek nyomtatványban feltüntetett jövedelmének megszerzéséhez nélkülözhetetlen [Jst. 9. §
(2) bekezdésének d) pont],
c) korábban engedélyezett támogatásból eredő, lejárt
határidejű, de meg nem fizetett tartozása van az állam felé,
és a Jst. 10. §-ának (3) bekezdése alapján kéri újabb támogatás engedélyezését amiatt, mert jövedelmi, vagyoni
helyzetének megromlása nem teszi lehetővé a korábbi tartozás megfizetését,
d) a Jst. 3. §-a (1) bekezdésének i) pontja alá tartozó fél
korábban átmeneti vagy tartós nevelés alatt állt.
A támogatással érintett ügyre vonatkozó adatok
megjelölése 24. §
(1) A nyomtatvány B) részén (Peren kívüli jogi segítségnyújtás igénylése) meg kell jelölni azt, hogy milyen
üggyel kapcsolatban kéri a fél a támogatást.
(2) A nyomtatványon – a megfelelő rovatok kitöltésével
– meg kell jelölni azt, hogy a kért támogatás jogi tanácsadás vagy okiratkészítés, és meg kell határozni a jogi tanácsadás tárgyát, illetve az okirat készítésének célját, főbb
tartalmi elemeit is.
(3) Ha a fél a támogatásra vonatkozó adatokat nem a
nyomtatvány B), hanem más részén jelöli meg, de tartalmából egyértelműen megállapítható az, hogy peren kívüli
jogi segítségnyújtás engedélyezését kéri, ezen okból
hiánypótlási felhívást nem kell kiadni.
25. § (1) Ha a támogatás engedélyezése iránti kérelem szerződés készítésére irányul és az érintett felek kérelmei elbírálására más-más területi hivatal lenne illetékes, a felek – a
(2) bekezdésben foglaltak kivételével – a közös kérelmüket megegyezésük szerint valamelyikük személye alapján
illetékes területi hivatalnál terjeszthetik elő. A közös kérelmet a felek a nyomtatvány A) részét külön-külön példányon kitöltve és megküldve, míg a B) részt – legalább
egyikük példányán – mindkettőjük aláírásával ellátva terjeszthetik elő.
(2) A Jst. 3. §-a (1) bekezdésének i) pontja alá tartozó
félnek kérelmét az általános szabályok szerint kell előterjeszteni.
III. Fejezet A KÉRELEM ELINTÉZÉSE A támogatás engedélyezése
26. § (1) A szerződés készítését engedélyező határozatban – a
25. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével – ugyanazon
jogi szolgáltatást kell engedélyezni a jogi szolgáltatás
nyújtására meghatározott óraszám felek közötti egyenlő
megosztásával.
(2) A 25. § (2) bekezdésben foglaltak szerint előterjesztett, szerződés készítésére irányuló kérelmet önállóan kell
elbírálni a jogi szolgáltatás nyújtására vonatkozó teljes
óraszám meghatározása mellett.
27. § (1) Ha a fél a támogatás engedélyezésével arra szerzett
jogosultságot, hogy a jogi segítő díját az állam megelőlegezze [Jst. 2. § (2) bek.], a támogatást engedélyező határozat a díj visszatérítésére vonatkozó kötelezettségét, a jogi
szolgáltatás igénybevétele esetén a visszatérítendő legmagasabb összeget és azt az időtartamot tartalmazza, amely
alatt a visszatérítést teljesíteni kell.
(2) Ha a területi hivatal a támogatást engedélyező határozatban dönt a jogi segítő kifizethető díjáról (a támogatás
utólagos engedélyezése esetén), a határozatban a visszatérítendő összeget és a teljesítési határidő kezdő és végső
időpontját is megjelöli.
28. § (1) A támogatást engedélyező határozatot két példányban kell kézbesíteni a félnek.
(2) A határozat egyik kiadmányához a területi hivatal
– jogorvoslat előterjesztése esetén a támogatást engedélyező központi hivatal, a határozat bírósági felülvizsgálata
esetén a bíróság – a rendelet 2. melléklete szerinti, a jogi
szolgáltatás nyújtásának igazolására (a továbbiakban: teljesítés igazolása) szolgáló nyomtatványt csatol.
(3) Ha a fél részére a Jst. 9/A. §-a alapján engedélyeztek
támogatást, a területi hivatal az erről szóló jogerős határozat-másolatát a jogerőre emelkedésétől számított 8 munkanapon belül megküldi annak az áldozatsegítő szolgálatnak, amely megállapította azt, hogy a fél bűncselekmény
áldozataként jogosult az áldozatsegítési szolgáltatások
igénybevételére.
Támogatások nyilvántartása 29. § A területi hivatal a támogatások számítógépes nyilvántartásába (a továbbiakban: támogatások nyilvántartása) a
Jst. 34. §-ában meghatározott adatokat a bejegyzés alapját
képező irat kézhezvételét követően legkésőbb három munkanapon belül jegyzi be.
30. § A területi hivatal a támogatás engedélyezésére vonatkozó határozat meghozatala előtt és a támogatás felülvizsgálata során tájékozódik a támogatások nyilvántartásának a
félre vonatkozó adatairól, és szükség esetén megkeresi a
másik területi hivatalt a támogatás engedélyezésére vonatkozó iratok megküldése érdekében.
31. § A támogatások nyilvántartásában biztosítani kell a nyilvántartott adatok szerinti keresés lehetőségét.
IV. Fejezet A TÁMOGATÁS IGÉNYBEVÉTELE A jogi szolgáltatás igénybevétele
32. § (1) A jogi segítőnél a támogatást engedélyező határozatban a jogi szolgáltatás igénybevételének megkezdésére
megállapított határidőben [Jst. 42. §] megjelent fél a szolgáltatás igénybevétele előtt köteles a jogi segítő számára
átadni a támogatást engedélyező jogerős határozatnak a
teljesítés igazolására szolgáló nyomtatvánnyal ellátott példányát, és személyazonosító okmánnyal igazolni azt, hogy
a támogatást részére engedélyezték.
(2) Ha az engedélyezett támogatás szerződés készítésére irányul, ez a jogi szolgáltatás – a 25. § (2) bekezdésében
foglaltak kivételével – akkor vehető igénybe, ha valamennyi szerződő fél rendelkezik a támogatást engedélyező határozat kiadmányával és azokat az (1) bekezdés szerint átadták ugyanannak a jogi segítőnek.
(3) Ha a jogi segítő előtt a támogatásban részesült fél
meghatalmazottja vagy törvényes képviselője jelenik meg,
személyét az (1) bekezdés szerint kell igazolnia és a meghatalmazást tartalmazó okiratot is át kell adnia a jogi segítőnek.
33. § (1) Nem vállalhatja el a jogi segítő a jogi szolgáltatás
nyújtását, ha a fél annak érdekében a Jst. 42. §-ában meghatározott határidő lejártát követően keresi fel.
(2) Meg kell tagadnia a jogi segítőnek a szolgáltatás teljesítését vagy a teljesítés folytatását, ha az iratok áttanulmányozása, a fél nyilatkozata alapján vagy más módon
megállapítja, hogy a fél nem az engedélyező határozatban
megjelölt ügyben kéri a jogi szolgáltatást vagy az ott meghatározottól eltérő szolgáltatást igényel.
(3) Ha a jogi segítő a jogi szolgáltatás nyújtását a Jst.
70. §-ának (1) bekezdésében foglalt valamely okból megtagadja, azt – a megtagadás okának megjelölésével – haladéktalanul be kell jelentenie a támogatást engedélyező területi hivatalnak. Ez a bejelentési kötelezettség a (2) és
(3) bekezdés szerinti megtagadásra nem vonatkozik.
Adattovábbítás a jogi segítői névjegyzékbe 34. § (1) A jogi segítő a jogi szolgáltatás megkezdését követően – az ügy elvállalása hónapjának megjelölésével – haladéktalanul értesítést küld a központi hivatalnak arról,
hogy a jogi segítségnyújtás keretébe tartozó ügyet vállalt
el. A központi hivatal az elvállalt ügyet a jogi segítői névjegyzékbe az értesítés időpontja szerinti hónap ügyei közé
haladéktalanul bejegyzi [Jst. 65. § (1) bekezdés f) pont].
(2) Ha a jogi szolgáltatás szerződés készítésére irányult,
a szerződő felek számától függetlenül egy ügyként kell jelenteni azt a központi hivatalnak.
(3) Az (1) bekezdés szerinti értesítést írásban kell – postai úton, telefaxon vagy elektronikus levélben – elküldeni
a központi hivatalnak.
A jogi szolgáltatás nyújtásának igazolása 35. § (1) A jogi segítő a jogi szolgáltatás nyújtásának befejezését követően a teljesítés igazolására szolgáló, a fél által
is aláírt nyomtatvány megküldésével igazolja a támogatást
engedélyező területi hivatalnak azt, hogy a jogi szolgáltatás nyújtását elvégezte.
(2) Ha a jogi szolgáltatás szerződés készítésére irányult,
a teljesítést minden, a jogi segítő részére átadott határozaton igazolni kell. Ilyen esetben a teljesítés igazolására
szolgáló nyomtatvány Közlemény rovatában – a támogatást engedélyező határozat számára történő utalással – meg
kell jelölni azt, hogy a jogi szolgáltatás nyújtásáról a másik
szerződő fél ügyében is megtörtént a teljesítés igazolása.
36. § (1) A támogatás utólagos engedélyezése mellett nyújtott
jogi szolgáltatás igénybevétele előtt a fél köteles a jogi segítőnek nyilatkozni arról, hogy az ügyben más jogi segítő
közreműködését nem vette igénybe.
(2) A teljesítés igazolása a támogatás utólagos engedélyezése esetén a 35. § (1) bekezdése szerinti teljesítés-igazolás tartalmának megfelelő nyilatkozat területi hivatalnak történő megküldésével történik.
(3) A jogi segítőnek a (2) bekezdés szerinti nyilatkozatában kifejezetten jeleznie kell, ha a jogi szolgáltatást az
ügy sürgőssége miatt nyújtotta a támogatás utólagos engedélyezése mellett és az ezt alátámasztó iratokat is csatolnia
kell a nyilatkozatához.
Hosszabbítás 37. § (1) Ha a jogi segítő a jogi szolgáltatás nyújtására a területi hivatal által engedélyezett időtartamot (óraszámot) felhasználta, de a jogi szolgáltatást igénybe vevő féllel közös
álláspontja szerint további közreműködése szükséges a
jogi szolgáltatás nyújtásának befejezéséhez, az addig
nyújtott jogi szolgáltatás teljesítésének igazolása mellett
az újabb időtartam engedélyezése iránti közös kérelmet
kell előterjeszteni a területi hivatalhoz.
(2) A támogatást engedélyező határozat jogerőre emelkedésétől számított 90 napon belül előterjesztett közös kérelemhez a nyomtatványt nem kell kitölteni, az ezt követően előterjesztett kérelemben a félnek nyilatkoznia kell,
hogy vagyoni, jövedelmi helyzete nem változott, változás
esetén pedig a 16–23. §-ok szerint a rászorultságát ismételten igazolni kell.
(3) A jogi segítőnek a kérelemben részletesen nyilatkoznia kell az engedélyezett időtartam alatt tett intézkedéseiről, azok időigényességéről és javaslatot kell tennie arra,
hogy milyen további intézkedések szükségesek a jogi szolgáltatás nyújtásának befejezéséhez és e célból milyen időtartamú jogi szolgáltatás engedélyezése szükséges.
(4) A közös kérelmet a támogatás engedélyezésére vonatkozó szabályok szerint kell elbírálni azzal az eltéréssel,
hogy a támogatás meghosszabbítása esetén csak a korábban engedélyezett jogi szolgáltatás nyújtásának befejezéséhez szükséges további engedélyezett óraszámot és a jogi
szolgáltatás igénybevételének határidejét kell meghatározni. A határozatban a jogi szolgáltatást nyújtó jogi segítőt is meg kell jelölni.
(5) A jogi segítő a jogi szolgáltatás befejezését követően
a 35. § rendelkezései szerint igazolja a (4) bekezdés szerint
engedélyezett jogi szolgáltatás teljesítését.
(6) E § szerint kell eljárni akkor is, ha a jogi segítő az engedélyezett időtartam (óraszám) eltelte után – az (1) bekezdésben foglalt okból – a támogatás utólagos engedélyezésére vonatkozó szabályok szerint nyújt jogi szolgáltatást
további, legfeljebb két óra időtartamban (folytatja a jogi
szolgáltatás nyújtását). A teljesítés-igazolásban ebben az
esetben a jogi szolgáltatás nyújtására fordított összes órát
kell feltüntetni.
V. Fejezet A JOGI SEGÍTŐI DÍJ KIFIZETÉSE
ÉS VISSZATÉRÍTÉSE
Intézkedés a jogi segítői díj megfizetése és a díj
visszatérítésére irányuló követelés előírása iránt
38. § (1) Ha a fél a támogatás engedélyezésével arra szerzett
jogosultságot, hogy helyette a jogi szolgáltatás díját az állam viselje [Jst. 2. § (1) bek.], a területi hivatal a jogi segítő
díjigényének ellenőrzését követően intézkedik a jogi segítői díj megfizetése iránt.
(2) A területi hivatal az (1) bekezdés szerinti ellenőrzést
követően a központi hivatalt keresi meg a jogi segítői díj
kifizetése érdekében.
39. § (1) Ha a fél a támogatás engedélyezésével arra szerzett
jogosultságot, hogy a jogi szolgáltatás díját az állam megelőlegezze [Jst. 2. § (2) bek.], a területi hivatal a 38. §-ban
foglaltak szerint jár el azzal, hogy külön határozatban
megállapítja a visszatérítendő összeget és a jogi segítői díj
visszatérítésére meghatározott teljesítési határidő kezdetét
és lejártát.
(2) A támogatás utólagos engedélyezése esetén külön
határozatot nem kell hozni a visszatérítési kötelezettségről; azt – a visszatérítendő összeg, valamint a teljesítési határidő kezdetének és lejárta időpontjának megjelölésével –
a támogatást engedélyező határozatba kell foglalni.
40. § (1) A jogi segítői díj kifizetése és a díj visszatérítésére
irányuló követelés előírása érdekében a területi hivatal hetente egy alkalommal küldi meg a kifizetendő összegek
listáját a központi hivatalnak, amely – ügyenkénti bontásban – legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) a kifizetendő összeget,
b) a jogi segítő nevét,
c) a számla sorszámát,
d) a jogi segítő bankszámlájának számát,
e) a támogatás engedélyezése iránti eljárás ügyszámát.
(2) Ha a fél a jogi segítő díjának visszatérítésére köteles,
a kifizetendő összegek listája az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően tartalmazza
a) a visszatérítésre köteles fél nevét,
b) a visszatérítendő összeget,
c) a teljesítési határidőt.
(3) A központi hivatal a kifizetendő összegek listáján
szereplő összeget a jogi segítő részére a lista kézhezvételétől számított 8 munkanapon belül a „Jogi segítségnyújtás”
elnevezésű célelőirányzat (a továbbiakban: célelőirányzat) terhére utalja át.
41. § (1) A visszatérítésre kötelezést követően külön határozattal engedélyezett halasztásról és részletfizetési kedvezményről a területi hivatal a határozat egy példánya megküldésével értesíti a központi hivatalt, egyúttal a változásokat bejegyzi a támogatásoknak a félről vezetett nyilvántartásába.
(2) A 39. és 40. § megfelelő alkalmazásával kell eljárni
akkor is, ha utóbb keletkezik a fél visszatérítési kötelezettsége [Jst. 27. § (2) bek.].
(3) Az (1) bekezdés szerint jár el a területi hivatal akkor
is, ha a támogatás visszatérítésére köteles fél személyében
jogutódlás folytán történő változásról határozott.
(4) Ha a központi hivatal a visszatérítést elrendelő határozatot méltányossági eljárás lefolytatása során megváltoztatja, a visszatérítési kötelezettségben keletkezett változásokat átvezeti a támogatás visszatérítésére irányuló követelések előírására szolgáló pénzügyi nyilvántartásban.
Eljárás a támogatás visszatérítése esetén 42. § (1) A visszatérítési kötelezettséget készpénz-átutalási
megbízással kell teljesíteni.
(2) A területi hivatal a visszatérítendő összeget megállapító határozat kézbesítésével együtt megküldi a félnek a
teljesítésre szolgáló, a (3) bekezdésben foglaltak szerint
kitöltött készpénz-átutalási megbízást.
(3) A készpénz-átutalási megbízáson a területi hivatal
feltünteti a visszatérítendő összeget (részlet összegét), a
teljesítési határidőt és a visszatérítendő összeget megállapító határozat sorszámát.
(4) A (2) és (3) bekezdés megfelelő alkalmazásával kell
eljárni akkor is, ha a területi hivatal a visszatérítésre köte
lezést követően külön határozattal halasztást vagy részletfizetést engedélyez a félnek.
43. § (1) A befizetett összeget a központi hivatal a célelőirányzat javára írja jóvá.
(2) Az e rendelet szerinti beazonosíthatatlan befizetést a
központi hivatal a befizetés beazonosításáig, de legfeljebb
5 évig függő tételként kezeli, majd jóváírja a célelőirányzat javára.
A célelőirányzat javára történt ki- és befizetések
visszaigazolása
44. § A jogi segítői díjról kiállított számlák kiegyenlítéséről a
központi hivatal az átutalást követő hónap 10. napjáig értesítést küld a területi hivatal részére a 40. § (1) bekezdésében meghatározott adatok megjelölésével.
45. § (1) A központi hivatal a fél visszatérítési kötelezettségének teljesítéséről a teljesítés időpontját követő hónap
10. napjáig a 40. § (2) bekezdése szerinti adatok megjelölésével összesítést küld a visszatérítést elrendelő területi
hivatalnak. Ha a visszatérítési kötelezettséget a fél csak
részben teljesítette, az értesítésben meg kell jelölni a befizetett összeget is.
(2) Ha a visszatérítési kötelezettséget nem teljesítik, ennek tényéről a központi hivatal a teljesítési határidő szerinti naptári negyedévet követő hónap 30. napjáig – a 40. §
(2) bekezdésében megjelölt adatok feltüntetésével – küld
összesítést a területi hivatalnak.
46. § (1) A területi hivatal a 45. § (2) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételét követően 30 napos határidő tűzésével
felhívja az ügyfelet a támogatás visszatérítésére, e határidő
eredménytelen elteltét követően pedig – ha nem kerül sor
részletfizetés vagy halasztás engedélyezésére (Jst. 37. §) –
a támogatás behajtása érdekében megkeresi az illetékes
adóhatóságot az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII.
törvény 161. §-ában foglaltak szerint.
(2) A behajtás iránti intézkedés megtételének tényét a
területi hivatal bejegyzi a támogatások nyilvántartásába.
HARMADIK RÉSZ A HATÁRON ÁTNYÚLÓ JOGVITÁK
RENDEZÉSÉHEZ BIZTOSÍTOTT TÁMOGATÁSOK
VI. Fejezet A JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS IRÁNTI KÉRELEM
TOVÁBBÍTÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ MÁSIK
TAGÁLLAMÁBA 47. § (1) A jogi segítségnyújtás iránti kérelemnek a másik
tagállamba történő továbbítása iránti eljárás (Jst. 60. §) során az e rendeletben foglalt rendelkezéseket az e §-ban
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A kérelem benyújtása céljából a félfogadáson személyesen megjelent ügyfelet a területi hivatal tájékoztatja
az eljárás menetéről, a kérelem lefordításával járó fordítási
költségek várható nagyságrendjéről, és arról, hogy a fordítási költségek viselésére mely esetben kötelezhető.
(3) Az eljárás lefolytatása iránti kérelmet a 6. § (2) bekezdése szerinti nyomtatványon (a továbbiakban e §-ban:
nyomtatvány) és a nyomtatvány szerinti mellékletek benyújtásával kell előterjeszteni az illetékes területi hivatalnál. A kérelem továbbításáról határozatot nem hoz a területi hivatal.
(4) Ha a fél a kérelmét a másik tagállam által a kérelmek
fogadására megjelölt nyelven kívánja benyújtani és ahhoz
kifejezetten ilyen nyelvű nyomtatványt kér, a területi hivatal azt a fél rendelkezésére bocsátja; ebben az esetben a kérelmet és mellékleteit a területi hivatal nem fordítja le.
VII. Fejezet SZAKFORDÍTÓ KIRENDELÉSE ÉS DÍJÁNAK
MEGFIZETÉSE A TOVÁBBÍTÁSI ELJÁRÁSBAN
Szakfordító kirendelése 48. § (1) Ha a kérelemnek és a mellékleteinek a másik tagállam által a kérelmek fogadására megjelölt nyelvre történő
lefordítása válik szükségessé, a területi hivatal szakfordítót rendel ki, ha pedig van megfelelő nyelvtudású alkalmazottja, azokat maga is lefordíthatja. A szakfordító kirendeléséről szóló végzésben a területi hivatal határidőt szab a
fordítás elkészítésére, a határozattal együtt megküldi a
szakfordítónak a kitöltött nyomtatványt és mellékleteit,
valamint tájékoztatja a szakfordítót a fordítási költségek
kifizetésének rendjéről.
(2) A fordítást egy példányban kell elkészíteni; azt – a
továbbításra szolgáló, kitöltött nyomtatvánnyal együtt – a
kézhezvételét követő 15 napon belül megküldi a területi
hivatal a másik tagállam fogadó hatóságához, másolatát
pedig az ügy iratai között helyezi el.
(3) Szakfordító kirendelése esetén a területi hivatal a fél
és a részére nyújtott támogatás adatait – a 29. § és a Jst.
32–34. §-aiban foglaltak megfelelő alkalmazásával – bejegyzi a támogatások nyilvántartásába.
A szakfordító díjának megfizetése 49. § (1) A szakfordító díját a központi hivatal fizeti meg; a
kifizetés érdekében a területi hivatalt kell a szakfordítónak
megkeresnie. A szakfordító díjának kifizetése a szakfordító által a fordítás elkészítésével egyidejűleg kiállított
számla kézhezvételét, számlaadásra nem köteles szakfordító esetében pedig a kifizetés iránti igényének előterjesztését követő 30 napon belül történik meg.
(2) A számlán fel kell tüntetni a kirendelő határozat számát is, ha pedig a szakfordító számlaadásra nem köteles,
írásban, a következő adatok megjelölésével kell a díja kifizetése iránt megkeresnie a területi hivatalt:
a) a szakfordító neve,
b) a kirendelő határozat száma,
c) a díj összege,
d) a díjat terhelő adóelőleg levonásához szükséges ada
tok,
e) átutalás esetén a szakfordító bankszámlájának szá
ma, kiutalás esetén pedig a címe. (3) A területi hivatal ellenőrzi a számlán feltüntetett
adatokat; ha azon hiányosságot, elírást észlel, a számlát
ennek megjelölésével visszaküldi a számlát kiállítónak és
felhívja a számla kiegészítésére vagy új számla kiállítására. Ebben az esetben az új számla beérkezésétől számított
30 napon belül kerül sor a díj kifizetésére. Eszerint kell eljárni a számlaadásra nem kötelezett szakfordító által a kifizetés érdekében küldött megkeresésben foglaltak ellenőrzése során is.
(4) A számlán, megkeresésen szereplő összeg elfogadásáról a területi hivatal határozatot nem hoz; ha az ellenőrzés eredményeként a kifizetés teljesíthető, a területi hivatal megküldi a központi hivatalnak a kifizetendő összegre
vonatkozó következő adatokat:
a) a kifizetendő összeget (ha adóelőleg levonására kerül sor, a levonást követően fennmaradó összeget),
b) a jogosult nevét,
c) a számla sorszámát,
d) átutalás esetén a jogosult bankszámlájának számát,
kiutalás esetén címét,
e) a kirendelő határozat számát.
(5) A központi hivatal a szakfordító díját a célelőirányzat terhére utalja át vagy utalja ki, a kifizetésről pedig a
(4) bekezdésben foglalt adatok feltüntetésével értesítést
küld a területi hivatalnak.
(6) Ha a fél a másik tagállam hatóságának a jogi segítségnyújtást engedélyező határozatát vagy annak másolatát
benyújtja a területi hivatalhoz, a területi hivatal külön határozat hozatala nélkül, hivatalos feljegyzés készítésével
megállapítja azt, hogy a fordítási költséget az állam viseli
és ennek tényét bejegyzi a támogatások nyilvántartásába.
(7) Ha a fél a szakfordító díjának visszatérítésére köteles [Jst. 60. § (6) bek.], a területi hivatal a visszatérítési kötelezettségről határozatot hoz. Ha a fél nem igazolja a másik tagállam hatósága által a jogi segítségnyújtás iránti kérelmét elutasító határozat kézhezvételének időpontját, a
területi hivatal a késedelmi pótlékot a másik tagállam hatóságának jogerős határozata keltétől számított 60. naptól
számítja fel.
NEGYEDIK RÉSZ JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS POLGÁRI ÜGYBEN VIII. Fejezet
A TÁMOGATÁS ENGEDÉLYEZÉSE IRÁNTI KÉRELEM
ELŐTERJESZTÉSE Polgári eljárásban biztosított támogatások
50. § A bíróság, valamint a Hivatal a polgári eljárásban biztosított támogatással (a továbbiakban e Részben: támogatás)
kapcsolatos ügyben e rendelet szerint jár el.
A nyomtatványok használata 51. § A támogatás engedélyezése iránti kérelmet (a továbbiakban e fejezetben: kérelem) a nyomtatvány A) és C) részének kitöltésével kell előterjeszteni a területi hivatalnál.
52. § A nyomtatvány kitöltésére megfelelően alkalmazni kell
a 3–15. §-ban foglalt rendelkezéseket.
A személyi adatokra, jövedelmi és vagyoni helyzetre
vonatkozó adatok megjelölése
53. § A nyomtatvány A) részét a 16–23. § rendelkezései szerint kell kitölteni.
54. § (1) Ha a végrehajtást kérő fél csak
a) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról,
valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról
szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban:
44/2001/EK tanácsi rendelet) 50. cikke alapján, vagy
b) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok
elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2201/2003/EK
tanácsi rendelet (a továbbiakban: 2201/2003/EK tanácsi
rendelet) 50. cikke alapján
arra tekintettel kéri támogatás engedélyezését, hogy a végrehajtást megelőző, másik tagállam hatósága előtti eljárásban költségkedvezményben vagy illetékmentességben részesült, a nyomtatvány A) részének csak a személyi adatokra vonatkozó részét (I. pont) kell kitöltenie.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell a
végrehajtás alapjául szolgáló határozatról a 44/2001/EK
tanácsi rendelet V. Melléklete vagy a 2201/2003/EK tanácsi rendelet I., II. vagy IV. Melléklete szerint a másik tagállam hatósága által kiállított tanúsítványt, igazolást is.
55. § (1) Nem kell kitöltenie a végrehajtást kérő vagy rendkívüli jogorvoslati eljárást kezdeményező félnek a nyomtatvány A) részének a személyi adatokra vonatkozó részén
(I. pont) kívüli részét, ha a per során már részesült támogatásban és ennek további engedélyezését kéri a végrehajtási
vagy a rendkívüli jogorvoslati eljárásra.
(2) A jövedelmi, vagyoni helyzetre vonatkozó igazolásokat a félnek az (1) bekezdés szerinti esetben is csatolnia
kell a kérelméhez a 11. §-ban foglaltaknak megfelelően, és
nyilatkoznia kell arról, hogy a korábbi nyomtatványon feltüntetett adatok közül melyekben következett be változás.
A támogatással érintett ügyre vonatkozó adatok
megjelölése 56. §
A nyomtatvány C) részén (ezen alcím alatt a továbbiakban: nyomtatvány) a félnek a per tárgya, az ellenfél neve és
lakóhelye (székhelye), az eljáró vagy az eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság, valamint – ha már ismert – az ügy száma megjelölésével fel
kell tüntetnie, hogy mely perben kéri a pártfogó ügyvédi
képviselet biztosítását, továbbá azt, hogy az eljárás mely
szakaszában (első fokú, másodfokú eljárásban, felülvizsgálati, illetve perújítási eljárásban, hatályon kívül helyezés
folytán megismételt eljárásban) igényli a támogatást, és
meg kell jelölnie eljárásjogi helyzetét.
57. § A bíróság által a Jst. 14. § b) pontja szerint költségmentességben részesített, továbbá a Jst. 15. § c) és d) pontja
alapján rászorultnak tekintendő félnek a nyomtatvány A)
részének II–V. pontjait nem kell kitöltenie, de a nyomtatványon jeleznie kell ennek tényét. A költségmentes fél a
bíróság határozatát, a Jst. 15. § d) pontban meghatározott
szervezet pedig alapító okiratának másolatát köteles csatolni a kérelemhez.
58. § (1) Ha a végrehajtást kérő vagy rendkívüli jogorvoslati
eljárást kezdeményező fél a per során már részesült támogatásban és ennek további engedélyezését kéri a végrehajtási vagy a rendkívüli jogorvoslati eljárásra, a nyomtatványon meg kell jelölnie a támogatás engedélyezése ügyében eljárt területi hivatalt és a támogatást engedélyező határozat számát.
(2) Ha a végrehajtást kérő fél csak a 44/2001/EK tanácsi
rendelet 50. cikke vagy a 2201/2003/EK tanácsi rendelet
50. cikke alapján kéri költségmentesség engedélyezését a
végrehajtás elrendelése iránti eljárásra, ennek tényét meg
kell jelölnie a nyomtatvány erre vonatkozó részén.
(3) Ha a végrehajtást kérő fél korábban nem részesült támogatásban kérelmét az általános szabályok szerint kell
előterjesztenie.
59. § Ha a fél a támogatásra vonatkozó adatokat nem az
1. számú melléklet szerinti nyomtatvány C), hanem B)
vagy D) részén, illetve más rovatban jelöli meg, de tartalmából egyértelműen megállapítható az, hogy a polgári eljárásban biztosított támogatás engedélyezését kéri, ezen
okból hiánypótlási felhívást nem kell kiadni.
60. § (1) A felperes félnek csatolnia kell kérelméhez a keresetlevelét vagy a bírósági eljárás lefolytatása iránti kérelmét (a továbbiakban együtt: keresetlevél). A keresetlevél
alapján – az egyéb jogszabályi feltételek fennállása esetén
– a támogatást csak akkor lehet engedélyezni, ha abból a
per tárgya, az eljáró vagy az eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság és az ellenfél
személye egyértelműen megállapítható és megegyezik a
nyomtatványon feltüntetett adatokkal.
(2) Ha a felperes fél a keresetlevelét már benyújtotta bírósághoz, a bíróság által érkeztetett, ügyszámmal ellátott
iratot kell csatolnia a kérelemhez.
61. § Az alperes félnek a kérelméhez a bíróság által érkeztetett, ügyszámmal ellátott keresetlevél másolatát kell csatolnia.
62. § A beavatkozó félnek a beavatkozást tartalmazó – ha azt
a bírósághoz már benyújtotta, a bíróság által érkeztetett,
ügyszámmal ellátott – nyilatkozatát, ha pedig kérelmét később terjeszti elő, a beavatkozást megengedő bírósági határozat másolatát kell csatolnia kérelméhez. Ugyancsak
csatolnia kell kérelméhez a keresetlevél másolatát.
63. § A perbehívott félnek a perbehívóhoz való csatlakozást
tartalmazó, – ha azt a bírósághoz már benyújtotta – a bíróság által érkeztetett, ügyszámmal ellátott nyilatkozatát, ha
pedig kérelmét később terjeszti elő, a perbehívóhoz való
csatlakozást megengedő bírósági határozat másolatát kell
csatolnia a kérelméhez. Csatolni kell a kérelemhez a keresetlevél másolatát is.
64. § A végrehajtást kérő félnek csatolnia kell kérelméhez a
végrehajtási kérelmét és – ha az korábban még nem került
csatolásra az iratokhoz – a végrehajtás alapjául szolgáló
határozat rendelkező részének másolatát.
IX. Fejezet A TÁMOGATÁS ENGEDÉLYEZÉSE
ÉS NYILVÁNTARTÁSA A támogatás iránti kérelem elbírálása
65. § A támogatás engedélyezésére vonatkozó döntést a területi hivatal a kérelem és mellékletei, a támogatások nyil
vántartásának a félre vonatkozó adatai és – szükség esetén
– a fél vagy ellenfele személyes meghallgatása során tett
nyilatkozatai alapján hozza meg.
66. § (1) Ha a fél ugyanazon (összefüggő) ügyben peren kívüli és polgári eljárásban biztosított támogatás engedélyezését is kéri, a kérelmet két ügyként kell kezelni és csatoltan
elintézni.
(2) Ha az (1) bekezdésben foglalt kérelem peren kívüli
támogatásként per előtti tanácsadás nyújtására vagy keresetlevél készítésére irányul, a területi hivatal a peren kívüli
támogatás engedélyezése esetén a külön számon kezelt,
polgári eljárásban biztosított támogatás tárgyú ügyben
– legfeljebb 90 napos – határidő tűzésével felhívja a felet,
hogy a peren kívüli támogatás igénybevételét követően kérelmét a 60–64. §-ban foglaltaknak megfelelően egészítse
ki.
(3) A (2) bekezdésben foglalt határidő elmulasztása esetén a polgári eljárásban biztosított támogatás iránt a félnek
az általános szabályok szerint új kérelmet kell benyújtania.
67. § Ha a perben a jogi képviselet nem kötelező, a területi hivatal a fél személyes meghallgatásával győződik meg arról, hogy a pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezésének
a Jst. 12. §-ának a) pontjában foglalt feltételei fennállnak-e. A személyes meghallgatás mellőzhető, ha a rendelkezésre álló adatok alapján e nélkül is megállapítható a
pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezésének szükségessége.
68. § (1) A területi hivatal a tárgyi költségfeljegyzési jog
fennálltát hivatalból vizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy a
fél a kérelmében hivatkozik-e arra, vagy sem.
(2) Ha a felet a tárgyi költségfeljegyzési jog mellett rászorultsága alapján kedvezőbb támogatási forma [Jst. 14. §
a) pont] is megilletheti a kérelemhez csatolt igazolások
szerint, a területi hivatal a fél részére az utóbbi támogatási
formát engedélyezi, ha pedig a rendelkezésre álló adatok
alapján csak valószínűsíthető a személyes jogosultság feltételeinek fennállta, felhívja a felet vagyoni jövedelmi viszonyainak igazolására.
69. § (1) Ha a fél kérelméből vagy a mellékleteként csatolt keresetlevélből nem állapíthatóak meg a támogatással érintett ügyre vonatkozó adatok és a kibocsátott hiánypótlás
sem vezetett eredményre, továbbá az ügy összes körülményeire tekintettel alaposan feltehető, hogy azok pótlása
csak jogi segítő közreműködésével lehetséges, a területi
hivatal a fél részére ebből a célból – kérelmétől eltérően, az
egyéb jogszabályi feltételek megléte esetén – peren kívüli
támogatást engedélyezhet, melynek igénybevételi határideje nem lehet hosszabb 30 napnál.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogi szolgáltatás igénybevételét követő 15 napon belül a fél újabb nyomtatvány kitöltése és igazolások beszerzése nélkül kérheti a támogatás
engedélyezését, ha a nyomtatványban foglalt adataiban
változás nem következett be. A kérelemben a peren kívüli
támogatás engedélyezésére utalni kell.
A támogatást engedélyező határozat 70. § Ha a végrehajtást kérő fél részére csak a 44/2001/EK tanácsi rendelet 50. cikke vagy a 2201/2003/EK tanácsi rendelet 50. cikke alapján engedélyezhető támogatás, a támogatást engedélyező határozatban meg kell jelölni azt, hogy
a támogatás hatálya csak a végrehajtás elrendelése iránti
eljárásra terjed ki.
71. § Ha a kérelemhez bíróság által érkeztetett, ügyszámmal
ellátott keresetlevél (kérelem, beavatkozást tartalmazó
nyilatkozat, perbehívó nyilatkozat, végrehajtási kérelem)
került csatolásra, a határozat tartalmazza azt is, hogy a támogatást melyik perben engedélyezik a félnek; egyéb esetekben a per a kérelemben megjelölt bíróság, a felek és ügy
tárgyának megjelölésével kerül meghatározásra.
A támogatás nyilvántartása 72. § A támogatás engedélyezése iránti ügyben eljárt területi
hivatal a támogatás engedélyezése iránti kérelmek intézéséről a 29–31. §-ok alkalmazásával vezet nyilvántartást.
73. § A támogatások nyilvántartása a Jst. 34. és 59. §-ában
meghatározott adatokon túlmenően tartalmazza
a) a költségmentes fél esetében a költségmentesség
mértékét,
b) a meghatalmazást elfogadó jogi segítő nevét és nyilvántartási számát, a képviselet ellátásának kezdő időpontját,
c) kirendelés esetén a kirendelt ügyvéd (ügyvédi iroda)
nevét és a kirendelés időpontját,
d) ha a támogatás hatálya alatt szűnik meg pártfogó
ügyvédi képviselet, a megszűnés időpontját.
Intézkedések a támogatás engedélyezését követően 74. § (1) Pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezése esetén a
területi hivatal – a példányszámok feltüntetésével – két
példányban kézbesíti a fél részére a támogatást engedélyező határozatot, a rendelet 3. melléklete szerinti, a pártfogó
ügyvéd meghatalmazására szolgáló nyomtatványt
(a továbbiakban: meghatalmazás nyomtatvány) pedig a
(2) bekezdés szerint, három példányban küldi meg.
(2) A területi hivatal a meghatalmazás nyomtatványt
a) az első fokú határozat jogerőre emelkedését köve
tően,
b) fellebbezés felterjesztése esetén a másodfokú hatá
rozattal együtt,
c) a támogatást engedélyező határozat bírósági felül
vizsgálata esetén a bíróság határozatának kézhezvételét
követően haladéktalanul kézbesíti a fél részére.
X. Fejezet A TÁMOGATÁS IGÉNYBEVÉTELE Pártfogó ügyvédi képviselet igénybevétele
75. § A fél a jogerős engedélyező határozat egy (jogi segítői)
és a meghatalmazás nyomtatvány két példányát adja át a
jogi segítő részére.
76. § (1) A meghatalmazást a jogi segítő köteles bejelenteni a
perben eljáró bíróságnak, a pártfogó ügyvédi képviseletet
engedélyező területi hivatalnak [Jst. 61. § (5) bek.], és – a
34. § megfelelő alkalmazásával – a központi hivatalnak.
(2) A központi hivatal az elvállalt ügyet a jogi segítői
névjegyzékbe az értesítés időpontja szerinti hónap ügyei
közé haladéktalanul bejegyzi [Jst. 65. § (1) bek. f) pont].
(3) Ha a jogi segítő a pártfogó ügyvédi képviseletet a
Jst. 70. §-ának (1) bekezdésében foglalt valamely okból
nem vállalja, azt 3 munkanapon belül – a megtagadás okának megjelölésével – ugyancsak be kell jelentenie a pártfogó ügyvédi képviseletet engedélyező területi hivatalnak.
77. § (1) Ha a pártfogó ügyvédi képviseletre a fél a felkeresett
jogi segítőnek meghatalmazást adott, ugyanezen ügyben
– az e rendeletben foglalt kivételekkel – pártfogó ügyvédi
képviselet igénybevétele érdekében más jogi segítőhöz
nem fordulhat.
(2) A fél másik jogi segítő meghatalmazására akkor jogosult, ha
a) a jogi segítő a fél képviseletét a Jst. 70. §-a (1) bekezdésének a), c) vagy d) pontjában foglalt körülményre hivatkozással felmondja vagy
b) a pártfogó ügyvédi képviselet ellátásának az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 34. §-ának (1) bekezdésében foglalt valamely okból van akadálya.
78. § (1) A fél a jogi segítő felmondását tartalmazó irat másolatának csatolásával vagy az egyéb körülmény fennállásának valószínűsítésével kérheti más ügyvéd meghatalmazásának engedélyezését.
(2) A területi hivatal – szükség esetén a bejelentett adatoknak a jogi segítővel vagy az illetékes ügyvédi kamarával rövid úton történő egyeztetését követően – a fél részére
ismételten kiadja az engedélyező határozat egy kiadmányát és a meghatalmazás nyomtatvány három példányát. A
további eljárásra a 75. és 76. § rendelkezései irányadóak.
79. § Ha a fél a 77. § (2) bekezdésében nem szereplő okból
kéri más jogi segítő meghatalmazásának engedélyezését, a
kérelme csak akkor teljesíthető, ha a pártfogó ügyvédi
képviselet ellátásának elháríthatatlan akadálya van.
Pártfogó ügyvéd kirendelése 80. § (1) A támogatásban részesült fél pártfogó ügyvéd kirendelését kérheti a területi hivataltól, ha a képviseletét pártfogó ügyvédként jogi segítő nem vállalja, és ez a határidőkre tekintettel jogainak sérelmével járhat [Jst. 61. §
(2) bek.].
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem alapján a területi
hivatal soron kívül, de legfeljebb 3 munkanapon belül eljárva pártfogó ügyvédet rendel ki a fél képviseletére; a kirendelő végzésben megjelöli
a) a fél adatait,
b) a támogatást engedélyező jogerős határozat számát,
c) az eljáró bíróságot és – ha rendelkezésre áll – a per
számát,
d) az ügy tárgyát,
e) a kirendelt pártfogó ügyvéd nevét és irodájának cí
mét. (3) A kirendelő határozatot a félnek és a kirendelt pártfogó ügyvédnek kell kézbesíteni.
81. § (1) A területi hivatal pártfogó ügyvédként elsősorban a
bíróság székhelyén, vagy ha ezt a fél körülményei indokolják, lakóhelyén, tartózkodási helyén működő, a szolgáltatási szerződésben polgári és közigazgatási szakterületet
vállalt jogi segítőt rendel ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogi segítő hiányában a területi hivatal
a) a bíróság székhelyéhez közeli településen működő, a
szolgáltatási szerződésben polgári és közigazgatási szakterületet vállalt jogi segítőt,
b) kivételesen indokolt esetben a bíróság székhelye
szerinti megyén kívül működő, a szolgáltatási szerződésben polgári és közigazgatási szakterületet vállalt jogi segítőt,
c) ha a bíróság székhelyéhez legközelebbi jogi segítő is
aránytalanul messze működik, a bíróság székhelyén működő, az ügyvédi kamara nyilvántartása szerint kirendelhető ügyvédet, ügyvédi irodát
rendel ki.
Eljárás a támogatás megvonása esetén 82. § (1) A támogatás megvonása esetén az erről szóló jogerős határozatról értesíti a területi hivatal
a) a perben eljáró bíróságot,
b) a bírósági végrehajtót, ha a bírósági végrehajtás fo
ganatosítása már folyamatban van,
c) a fél képviseletét ellátó pártfogó ügyvédet.
(2) A területi hivatal a támogatások nyilvántartásában a
támogatás megvonása körében feltünteti
a) a támogatást megvonó hatóságot és határozatának
számát,
b) a támogatás megvonásának időpontját,
c) a megvonás visszamenőleges hatályát és azt, ha an
nak oka valótlan adatok szolgáltatása. 83. § (1) A pártfogó ügyvéd által képviselt fél költségmentességének a pártfogó ügyvédi képviseletet is érintő megvo
násáról, a tárgyi költségmentesség vagy a tárgyi költségfeljegyzési jog fenn nem állásáról szóló bírósági határozat
kézhezvételét követően a területi hivatal haladéktalanul
felhívja a felet rászorultságának a Jst. 5–9. §-a szerinti igazolására.
(2) Ha a fél a rászorultságát nem igazolja, vagy az igazolt jövedelmi, vagyoni viszonyai alapján rászorultnak
nem minősül, a hivatal a támogatást megvonja.
XI. Fejezet A PÁRTFOGÓ ÜGYVÉDI DÍJ MEGÁLLAPÍTÁSA
ÉS KIFIZETÉSE
84. § Az első fokon eljárt bíróság a támogatás engedélyezése
iránti ügyben eljárt területi hivatalnak megküldi a jogerős
határozatnak a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 87. §-ának (2) bekezdésében foglalt adatokat tartalmazó kivonatát (a továbbiakban: kivonat).
A támogatás iránti ügyek egyesítése 85. § A területi hivatal a kivonat kézhezvételét követően a támogatások nyilvántartása és az ügy iratai alapján megvizsgálja azt, hogy a perben a félen kívül más személy részesült-e támogatásban.
86. § (1) Ha a félen kívül más személy is részesült támogatásban és
a) a másik személy kérelmét is ez a területi hivatal intézte, az ügyeket egyesíti,
b) a fél kérelmét másik területi hivatal intézte, az ügy
iratait a területi hivatal annak a területi hivatalnak küldi
meg további ügyintézés céljából, amely előtt az eljárás korábban indult meg; ez a területi hivatal az ügyeket az
a) pont szerint egyesíti.
(2) A területi hivatal a másik területi hivatalhoz megküldött ügyben a pártfogó ügyvéd által előterjesztett díjigényt
vagy számlát a kézhezvételét követően haladéktalanul továbbítja annak a területi hivatalnak, amelynek az ügy iratait megküldte.
Az állam által kifizetendő pártfogó ügyvédi díj
megállapítása
87. § (1) Ha a Jst. 11/A. §-a szerinti támogatásban részesült
felet képviselő pártfogó ügyvéd díjának viselésére a kivonat szerint a fél perbeli ellenfele sem köteles, a támogatás
engedélyezése ügyében eljárt, vagy a 86. § szerinti területi
hivatal a pártfogó ügyvéd kérelmére határozattal állapítja
meg a pártfogó ügyvéd díját, és a határozatot kézbesíti a
pártfogó ügyvédnek. Ha az ügyben több pártfogó ügyvéd
járt el, díjukat egy határozatban kell megállapítani.
(2) Ha Jst. 11/B. §-a szerinti támogatásban részesült felet képviselő pártfogó ügyvéd díjának viselésére a kivonat
szerint a fél köteles, a területi hivatal az (1) bekezdésben
foglaltak szerint jár el azzal, hogy a pártfogó ügyvédi díjat
megállapító határozatát a félnek is megküldi.
A pernyertes felet képviselő pártfogó ügyvéd díjának
megállapítása
88. § (1) Ha a Jst. 11/A. §-a szerinti támogatásban részesült
felet képviselő pártfogó ügyvéd díjának viselésére a kivonat szerint a fél perbeli ellenfele köteles, a támogatás engedélyezése ügyében eljárt, vagy a 86. § szerinti területi hivatal a pártfogó ügyvéd kérelmére határozattal állapítja
meg a pártfogó ügyvéd díját, és a határozatot a pártfogó
ügyvédnek és a perbeli ellenfélnek is megküldi.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni akkor is, ha a pártfogó ügyvéd díjának viselésére a kivonat
szerint a fél perbeli ellenfele köteles, és a fél a Jst.
11/B. §-a szerinti támogatásban részesült.
89. § A területi hivatal a pernyertes felet képviselő pártfogó
ügyvéd díját megállapító határozatban
a) a pártfogó ügyvéd megállapítja a pártfogó ügyvédi
díjelőleg összegét is,
b) kötelezi a fél perbeli ellenfelét, hogy a határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül a pártfogó ügyvédi díjnak a díjelőleget meghaladó részét a pártfogó ügyvéd számára fizesse meg.
A pártfogó ügyvédi díj kifizetése 90. § (1) A pártfogó ügyvéd a díját (díjelőlegét) megállapító
jogerős határozat kézhezvételét követő 30 napon belül kö
teles az államot terhelő pártfogó ügyvédi díjról (díjelőlegről) kiállított számlát a területi hivatalnak megküldeni. Ha
a határozat ellen fellebbezést nem terjesztettek elő, a területi hivatal a határozat jogerőre emelkedéséről értesíti a
pártfogó ügyvédet, és a számla megküldésének határideje
az értesítés kézhezvételét követő napon veszi kezdetét.
(2) A számlán fel kell tüntetni a pártfogó ügyvédi díjat
(díjelőleget) megállapító területi hivatalt és a határozat
számát.
91. § A területi hivatal a pártfogó ügyvéd által kiállított számla kézhezvételét követően intézkedik a pártfogó ügyvédi
díj (díjelőleg) 30 napon belüli kifizetése iránt.
92. § A területi hivatal ellenőrzi a kiállított számlán feltüntetett adatokat. Ha azon hiányosságot, elírást, a pártfogó
ügyvédi díj összegét megállapító határozattal össze nem
egyeztethető adatot észlel, a számlát ennek megjelölésével
visszaküldi a kiállítónak és felhívja a számla kiegészítésére vagy új számla kiállítására. Ebben az esetben az új
számla beérkezésétől számított 30 napon belül kerül sor a
pártfogó ügyvédi díj kifizetésére.
93. § (1) A számlán szereplő összeg elfogadásáról a területi
hivatal határozatot nem hoz; ha az ellenőrzés eredményeként a számla vagy a megkeresés alapján a kifizetés teljesíthető, a területi hivatal megküldi a központi hivatalnak a
kifizetendő összegre vonatkozó következő adatokat:
a) a kifizetendő pártfogó ügyvédi díj vagy díjelőleg
összegét (ha adóelőleg levonására kerül sor, a levonást
követően fennmaradó összeget),
b) a jogosult nevét,
c) a számla sorszámát,
d) a jogosult bankszámlájának számát, ennek hiányá
ban címét,
e) a támogatás engedélyezése iránti eljárás ügyszámát.
(2) A területi hivatal az (1) bekezdés szerinti adatokat
hetente egy alkalommal összevontan is megküldheti a központi hivatalnak.
94. § (1) A pártfogó ügyvédi díj összegének kifizetéséről a
központi hivatal a kifizetést követő hónap 10. napjáig érte
sítést küld a területi hivatal részére a 93. § (1) bekezdésében meghatározott adatok megjelölésével.
(2) A területi hivatal a pártfogó ügyvédi díjat annak kifizetéséről a központi hivatal által küldött értesítés kézhezvételét követően jegyzi be a támogatások nyilvántartásába
XII. Fejezet A PÁRTFOGÓ ÜGYVÉDI DÍJ VISELÉSE
ÉS VISSZATÉRÍTÉSE
Általános szabályok 95. § (1) Ha több fél vagy perbeli ellenfele (ellenfelei) kötelesek a pártfogó ügyvédi díj visszatérítésére, a visszatérítési
kötelezettségről egy határozatban kell dönteni.
(2) A területi hivatal a pártfogó ügyvédi díj és díjelőleg
visszatérítésére kötelező határozatát a díj pártfogó ügyvéd
részére történő kifizetését követően hozza meg.
96. § Ha a fél (ellenfele) a pártfogó ügyvédi díj valamely hányadának visszatérítésére köteles, vagy az állam viseli annak valamely hányadát, e hányadot összegszerűen, szükség esetén forintra kerekítve kell meghatározni.
Kötelezés az államot terhelő pártfogó ügyvédi díj
és pártfogó ügyvédi díjelőleg visszatérítésére
97. § A Jst. 11/A. §-a szerinti támogatásban részesült felet a
területi hivatal akkor sem kötelezi a helyette, vagy az
ugyancsak támogatásban részesült perbeli ellenfele helyett
kifizetett, államot terhelő pártfogó ügyvédi díj visszatérítésére, ha a kivonat szerint a fél perbeli ellenfele sem köteles a pártfogó ügyvédi díj viselésére.
98. § A Jst. 11/B. §-a szerinti támogatásban részesült, a kivonat szerint a pártfogó ügyvédi díj viselésére köteles felet a
területi hivatal – a perköltségviselés arányában – határozattal kötelezi a helyette, továbbá az ugyancsak támoga
tásban részesült perbeli ellenfele helyett kifizetett, államot
terhelő pártfogó ügyvédi díj visszatérítésére.
99. § A pártfogó ügyvédi díj viselésére is kiterjedő, részleges
költségmentességben részesülő pervesztes felet a területi
hivatal – a perköltségviselés arányában – határozattal kötelezi a helyette, továbbá az ugyancsak támogatásban részesült perbeli ellenfele helyett kifizetett pártfogó ügyvédi
díj azon részének (hányadának) visszatérítésére, melyre a
részleges költségmentesség nem terjed ki.
100. § Ha a felet képviselő pártfogó ügyvéd díjának viselésére
a kivonat szerint a perbeli ellenfél köteles, a területi hivatal
határozattal kötelezi a kifizetett pártfogó ügyvédi díjelőleg
visszatérítésére.
101. § Ha a kifizetett pártfogó ügyvédi díj visszatérítésére más
személyt kötelezni nem lehet, azt az állam viseli; ha a kifizetett pártfogó ügyvédi díj egy részének visszatérítésére
más személy kötelezhető, csak a visszatérítendő összegen
felüli összeget viseli az állam.
A visszatérítési kötelezettség bejegyzése a támogatások
nyilvántartásába 102. §
(1) Ha a területi hivatal senkit sem kötelez visszatérítésre, a pártfogó ügyvédi díj állam általi viseléséről határozatot nem kell hozni, annak tényét a területi hivatal feljegyzésben rögzíti és bejegyzi a támogatások nyilvántartásába.
(2) Ha a perben több fél is részesült támogatásban, a támogatások félre vonatkozó nyilvántartásába annak az
összegnek az állam általi viselését kell bejegyezni, amelynek előlegezésére a fél helyett került sor.
103. § A pártfogó ügyvédi díj visszatérítésének kötelezettségét
a területi hivatal bejegyzi a támogatások nyilvántartásába
az összegnek, a visszatérítésre kötelező határozat számának, a visszatérítési határidőnek, és ha a visszatérítésre
nem a fél köteles, a visszatérítésre köteles személy adatainak feltüntetésével.
104. § Ha az ügyben a pártfogó ügyvédi díj egy részének
visszatérítésére kerül sor, másik részét pedig az állam viseli, ezekről a területi hivatal egy határozatban dönt és mind
a díj érintett részének állam általi viselését, mind pedig a
visszatérítési kötelezettséget bejegyzi a támogatások nyilvántartásába.
Eljárás a támogatás megvonása esetén 105. § (1) Ha a támogatás megvonására azért kerül sor, mert az
engedélyezés feltételei utóbb szűntek meg, a területi hivatal határozatában dönt a támogatás megvonásáról, de nem
kötelezi a felet a helyette kifizetett pártfogó ügyvédi díj
visszatérítésére.
(2) Ha a támogatás megvonására azért kerül sor, mert az
igénybevételének feltételei már a támogatási kérelem előterjesztésekor sem álltak fenn, a területi hivatal a támogatást megvonó határozatban kötelezi a felet a helyette kifizetett pártfogó ügyvédi díj visszatérítésére.
106. § (1) A támogatást megvonó határozatban a területi hivatal tájékoztatja a felet arról, hogy ha később kerül sor a
pártfogó ügyvédi díj kifizetésére, annak visszatérítéséről
külön határozatban fog rendelkezni.
(2) A támogatás bírósági eljárás befejezése előtt történő
megvonása esetén a pártfogó ügyvéd az államot terhelő
pártfogó ügyvédi díjra jogosult. A területi hivatal a támogatás megvonásáról szóló értesítésben felhívja a pártfogó
ügyvédet a díjigénye bejelentésére. A pártfogó ügyvédi díjat annak kifizetését követően a területi hivatal a támogatás-nyilvántartásba bejegyzi, és határozattal kötelezi a felet a visszatérítésére.
A támogatás visszatérítése 107. § A támogatás visszatérítése, visszatérítésének vagy elmaradásának visszaigazolása, és behajtása során megfelelően alkalmazni kell a 38–46. §-ok rendelkezéseit.
ÖTÖDIK RÉSZ JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS BÜNTETŐÜGYBEN XIII. Fejezet A KÉRELEM ELŐTERJESZTÉSE ÉS A TÁMOGATÁS
ENGEDÉLYEZÉSE
A büntetőeljárásban biztosított támogatások 108. § A büntetőügyben eljáró bíróság, valamint a Hivatal a
büntetőeljárásban biztosított támogatással (a továbbiakban e Részben: támogatás) kapcsolatos ügyben e rendelet
szerint jár el.
A nyomtatványok használata 109. § (1) A támogatás engedélyezése iránti kérelmet (a továbbiakban e fejezetben: kérelem) a nyomtatvány A) és D) részének kitöltésével kell előterjeszteni.
(2) A nyomtatvány kitöltésére megfelelően alkalmazni
kell a 3–15. §-ban foglalt rendelkezéseket.
110. § (1) A nyomtatvány A) részét a 16–23. § rendelkezései
szerint kell kitölteni.
(2) Ha kiskorú sértett vagy kiskorú magánfél pártfogó
ügyvédi képviselet engedélyezését kéri, a nyomtatvány
A) részének csak a személyi adatokra vonatkozó részét
(I. pont) kell kitöltenie.
111. § (1) A nyomtatvány D) részén a félnek fel kell tüntetnie
az eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező (eljáró) bíróság megnevezését, a büntetőügy számát, a büntető ügy tárgyaként azt, hogy milyen bűncselekmény miatt indult eljárás, továbbá azt, hogy az eljárás
mely szakaszában (első fokú, másod- vagy harmadfokú eljárásban, felülvizsgálati, illetve perújítási eljárásban, hatályon kívül helyezés folytán megismételt eljárásban) kér támogatást, és meg kell jelölnie eljárásjogi helyzetét (sértett,
magánfél, magánvádló, egyéb érdekelt, pótmagánvádló)
is.
(2) A nyomtatványon a pótmagánvádlónak meg kell jelölnie, hogy személyes költségmentességet vagy emellett
pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezését is kéri. A pótmagánvádló pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezését
csak személyes költségmentesség engedélyezése mellett
kérheti.
(3) A büntetőeljárásban érdekelt egyéb félnek [a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban:
Be.) 55. §] a nyomtatvány Közlemény rovatában meg kell
jelölnie azt is, hogy a pártfogó ügyvédi képviseletre milyen igényének érvényesítése céljából van szüksége.
112. § Ha a fél a támogatásra vonatkozó adatokat nem a nyomtatvány D), hanem a B) vagy C) részén, illetve más rovatban jelöli meg, de tartalmából egyértelműen megállapítható az, hogy büntetőeljárásban biztosított valamely támogatás engedélyezését kéri, ezen okból hiánypótlási felhívást
nem kell kiadni.
113. § (1) A kérelemhez csatolni kell
a) a magánfél és sértett fél esetén a feljelentés érkezte
tett példányának másolatát, vagy annak átvételéről szóló
hatósági igazolás másolatát, ha a feljelentést a magánfél
vagy a sértett tette,
b) a magánfél és sértett fél esetén, ha a feljelentést nem
a sértett vagy a magánfél tette, vagy az eljárás hivatalból
indult, valamint az egyéb érdekelt fél esetében a büntetőeljárás megindulásának, illetve folyamatban létének igazolására alkalmas, a büntetőügyben eljáró nyomozó hatóság,
ügyész vagy bíróság által kiállított okirat (pl. határozat
nyomozás elrendelésről, idézés, értesítés),
c) a pótmagánvádló fél esetén a vádindítvány egy példányát, vagy ha már azt benyújtotta a bírósághoz, a bíróság
által érkeztetett, ügyszámmal ellátott példányának másolatát.
(2) Ha a magánvádló már feljelentést tett, a bíróság által
érkeztetett, ügyszámmal ellátott feljelentés másolatát kell
a kérelemhez csatolnia. Ha a fél még nem tett feljelentést, a
kérelemben meg kell jelölnie az eljárás lefolytatásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság megnevezését, az eljárás alapjául szolgáló bűncselekményt, ha ismert
a feljelenteni kívánt személy, annak nevét és lakó- vagy
tartózkodási helyét. A bírósági ügyszám ismertté válásával
pedig azt be kell jelentenie a területi hivatalhoz.
114. § (1) Ha a bűncselekmény sértettje ugyanazon bűncselekménnyel összefüggésben kéri újabb támogatás (pl. feljelentéshez adott peren kívüli segítségnyújtást követően
pártfogó ügyvédi képviselet, magánfél pártfogó ügyvédi
képviselete stb.) engedélyezését, az első kérelme előterjesztésétől számított 6 hónapon belül előterjesztett újabb
kérelméhez a nyomtatvány A) részét nem kell ismételten
kitöltenie.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a félnek nyilatkoznia kell kérelmében arról, hogy a korábban a nyomtatvány
A) részében megjelölt adataiban milyen változás következett be és a jövedelmi, vagyoni helyzetre vonatkozó, igazolásokat is csatolnia kell a 11. §-ban foglaltaknak megfelelően, valamint nyilatkoznia kell arról, hogy a korábbi
nyomtatványon feltüntetett adatok közül melyekben következett be változás.
A támogatás engedélyezése 115. § A támogatás engedélyezése során – a Jst.-ben foglalt eltérésekkel – megfelelően alkalmazni kell a IX. Fejezetben
foglalt rendelkezéseket.
116. § A támogatás engedélyezése során a félen kívül más személy meghallgatására nem kerül sor.
117. § A jogi szakvizsgával nem rendelkező, személyes költségmentességben részesülő pótmagánvádló, továbbá a kiskorú sértett és magánfél fél részére a pártfogó ügyvédi
képviseletet további vizsgálódás nélkül – ide nem értve
azt, hogy a jogi képviselet költségeit vagy a tényleges jogi
képviseletet más állami támogatási rendszerben már megkapta-e – engedélyezni kell.
XIV. Fejezet A TÁMOGATÁS IGÉNYBEVÉTELE,
VALAMINT A PÁRTFOGÓ ÜGYVÉDI DÍJ
MEGÁLLAPÍTÁSA, KIFIZETÉSE ÉS VISSZATÉRÍTÉSE Pártfogó ügyvédi képviselet igénybevétele
118. § A fél a X. Fejezetben foglalt rendelkezéseknek megfelelően veszi igénybe a pártfogó ügyvédi képviseletet, és az
abban foglalt rendelkezések irányadóak a pártfogó ügyvéd
bejelentési kötelezettségére is.
Pártfogó ügyvéd kirendelése 119. § A pártfogó ügyvéd büntetőeljárásban történő kirendelésére a 80. és 81. § rendelkezéseit kell alkalmazni azzal,
hogy a jogi segítők közül kirendelni csak azt lehet, aki a
szolgáltatási szerződésben büntetőügyek szakterületet vállalt, a kirendelő határozatban pedig az ügy tárgya helyett a
büntetőeljárás alapjául szolgáló bűncselekmény megnevezését kell feltüntetni.
A pártfogó ügyvédi díj megállapítása és kifizetése 120. §
A pártfogó ügyvéd a külön jogszabály szerinti, az államot terhelő pártfogó ügyvédi díjra jogosult.
121. § A pártfogó ügyvéd díjának megállapítására és kifizetésére értelemszerűen alkalmazni kell a polgári perben képviseletet ellátó pártfogó ügyvéd díjának megállapítására és
kifizetésére vonatkozó rendelkezéseket.
A pártfogó ügyvédi díj visszatérítése 122. § (1) Ha a pártfogó ügyvéd díjának viselésére a vádlott
köteles, a területi hivatal határozattal kötelezi a kifizetett
pártfogó ügyvédi díj visszatérítésére. A visszatérítésre kötelezésre és a visszatérítési kötelezettségre megfelelően alkalmazni kell az V. Fejezetben foglalt szabályokat.
(2) A bűnügyi költségek körébe tartozó pártfogó ügyvédi díj visszatérítésének elmulasztása esetén a területi hivatal megkeresi a bűnügyi költség behajtására hatáskörrel
rendelkező hatóságot.
123. § (1) Ha a vádlott nem köteles a pótmagánvádlót képviselő pártfogó ügyvédi díj viselésére, a területi hivatal a pótmagánvádló felet határozattal kötelezi a pártfogó ügyvédi
díj visszatérítésére.
(2) Az (1) bekezdésben nem szabályozott esetben, ha a
vádlott nem köteles a pártfogó ügyvédi díj viselésére, a területi hivatal külön határozat hozatala nélkül megállapítja
a pártfogó ügyvédi díj állam általi viselését, és annak tényét bejegyzi a támogatások nyilvántartásába.
HATODIK RÉSZ ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK XV. Fejezet HATÁLYBALÉPÉS, ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK,
HATÁLYUKAT VESZTŐ ÉS MÓDOSULÓ
RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 124. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2008. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 131. § (2) bekezdése a kihirdetését követő 46. napon lép hatályba.
Átmeneti rendelkezések 125. § (1) E rendelet rendelkezéseit – a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő ügyekben is
alkalmazni kell.
(2) A IV. és V. Rész rendelkezéseit azokban az ügyekben kell alkalmazni, amelyekben a támogatás iránti kérelmet a rendelet hatálybalépését követően nyújtották be.
(3) A költségmentesség alkalmazásáról a bírósági eljárásban című 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet (a továbbiakban: Kmr.) e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályba lépő 2. §-át, 3. §-át, 5. §-ának (2) bekezdését, 9. §-át,
11. §-ának (2) bekezdését, 13. §-ának (1), (2) és (7) bekezdését, 15. §-ának (6) bekezdését, 15/E. §-a (1) bekezdésének első mondatát, valamint 15/E. §-ának (11) bekezdését
személyes költségmentesség engedélyezése esetén a rendelet hatálybalépését követően előterjesztett kérelmek elbírálása során, míg a tárgyi költségmentesség és tárgyi
költségfeljegyzési jog esetén a rendelet hatálybalépését
követően indult ügyekben kell alkalmazni.
(4) A jogi segítői névjegyzék vezetésének részletes szabályairól szóló 42/2003. (XII. 12.) IM rendelet (a továbbiakban: Nr.) e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályba lépő 2. §-a (1) bekezdésének a) pontját és 7. §-ának
(2) bekezdését e rendelet hatálybalépését követően indult
ügyekben kell alkalmazni.
Hatályukat vesztő rendelkezések 126. § (1) Hatályát veszti
a) a jogi segítségnyújtás igénybevételének részletes
szabályairól szóló 10/2004. (III. 30.) IM rendelet, b) az áldozatsegítő támogatások igénybevételének
részletes szabályairól szóló 1/2006. (I. 6.) IM rendelet
23–26. §-a,
c) az Igazságügyi Hivatal tevékenységével kapcsolatos
egyes igazságügy-miniszteri rendeletek módosításáról
szóló 12/2006. (III. 23.) IM rendelet 34. § (2) bekezdés
i) pontja,
d) a jogi segítségnyújtással kapcsolatos egyes igazságügy-miniszteri rendeletek módosításáról szóló 22/2005.
(XI. 8.) IM rendelet 1–20. §-a,
e) a Kmr. 8. § (3) bekezdés d) pontja és 12. § (4) bekezdésében az „– a 2. § (1) bekezdése f)–g) pontjában említettek kivételével –” szövegrész,
f) a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 1. § (2) bekezdésében a „pervesztes” szövegrész.
(2) A 130. § (1) bekezdése, valamint a 131–134. § e rendelet kihirdetését követő 47. napon hatályát veszti.
Módosuló rendelkezések 127. § (1) A Kmr. 2. §-a, valamint a 2. §-t megelőző alcím helyébe a következő rendelkezés és alcím lép:
„Tárgyi költségmentesség és tárgyi költségfeljegyzési jog 2. § (1) A feleket jövedelmi és vagyoni viszonyaikra tekintet nélkül a külön jogszabályban megállapított bírósági
eljárásokban költségmentesség (tárgyi költségmentesség)
illeti meg.
(2) Tárgyi költségmentesség esetén a feleket a Pp.
84. §-ában meghatározott teljes költségmentesség illeti
meg.”
(2) A Kmr. 3. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. § (1) A feleket jövedelmi és vagyoni viszonyaikra
tekintet nélkül költségfeljegyzési jog (tárgyi költségfeljegyzési jog) illeti meg a következő perekben:
a) az apasági és a származás megállapítása iránti egyéb
per;
b) a szülői felügyelet megszüntetése vagy visszaállítása iránti per;
c) a gondnokság alá helyezés iránti, valamint a Ptk.
14/A. §-ának (2) bekezdésében meghatározott egyéb, a
gondnoksággal kapcsolatos per;
d) a gyermek elhelyezésével és átadásával, valamint a
kapcsolattartással összefüggő per;
e) a törvényen alapuló tartással kapcsolatos per, ideértve a tartásdíjnak a kötelezett járandóságait folyósító szervtől vagy más személytől való behajtása, a tartásdíj megszüntetése vagy összegének megváltoztatása, továbbá a
tartásdíjra irányuló végrehajtás megszüntetése vagy korlátozása iránti pert is;
f) a munkaviszonnyal, a közszolgálati és a közalkalmazotti jogviszonnyal, más szolgálati viszonnyal, valamint a
szövetkezeti tagsági viszony alapján létrejött munkaviszony jellegű jogviszonnyal kapcsolatos per (a továbbiakban: munkaügyi per), kivéve azokat a munkaügyi pereket,
amelyekben a feleket tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti
meg;
g) a bányakár megtérítése iránti per;
h) bűncselekménnyel a személy életében, testi épségé
ben vagy egészségében okozott kár megtérítése iránti
igény érvényesítése.
(2) Tárgyi költségfeljegyzési jog esetén a feleket – a
(3) bekezdésben foglalt kivétellel – a Pp. 85/A. §-ában
foglalt kedvezmények illetik meg.
(3) A tárgyi költségfeljegyzési jog a vértulajdonság-vizsgálat és a származás megállapításához szükséges
más orvosszakértői (élettani) vizsgálat költségének előlegezése alól nem mentesít.”
(3) A Kmr. 5. §-a (2) bekezdésében a „Pp. 3. §-a (1) bekezdésének” szövegrész helyébe a „Pp. 7. §-a (2) bekezdésének” szövegrész lép.
(4) A Kmr. 9. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„9. § Ha a felet pártfogó ügyvéd képviseli és a bíróság a
pártfogó ügyvédi képviselet költségeire is kiterjedő költségmentességet megvonja, a bíróság erről a határozat jogerőre emelkedését követő 8 napon belül a határozat megküldésével értesíti a pártfogó ügyvédi képviseletet engedélyező jogi segítségnyújtó szolgálatot.”
(5) A Kmr. 11. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül
ki és a § eredeti szövegének számozása (1) bekezdésre változik:
„(2) Ha az (1) bekezdés szerinti esetben a felet pártfogó
ügyvéd képviseli, a bíróság a tárgyi költségmentesség fenn
nem állásáról szóló határozat jogerőre emelkedését követő
8 napon belül a határozat megküldésével értesíti a pártfogó
ügyvédi képviseletet engedélyező jogi segítségnyújtó
szolgálatot. Így kell eljárni akkor is, ha a bíróság a tárgyi
költségfeljegyzési jog fenn nem állását állapítja meg.”
(6) A Kmr. 13. §-ának (1) bekezdésében a „3. §
(2)–(3) bekezdésében foglalt kivételekkellel” szövegrész
helyébe a „(7) bekezdésben foglalt kivétellel” szövegrész,
(2) bekezdésében pedig a „290. § (2) bekezdése” szövegrész helyébe a „290. § (4) bekezdése” szövegrész lép.
(7) A Kmr. 13. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül
ki:
„(7) A részleges költségmentességben részesült felet
nem lehet kötelezni a meg nem fizetett illeték és az állam
által előlegezett költségek közül azok megfizetésére, amelyekre a költségmentesség kiterjedt.”
(8) A Kmr. 15. §-ának (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A pártfogó ügyvéd díjának előlegezése és megfizetése külön jogszabály rendelkezései szerint történik.”
(9) A Kmr. 15/E. §-a (1) bekezdésének első mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„A bírósági végrehajtási eljárásban a bíróság – külön intézkedés nélkül – a végrehajtható okiraton (végrehajtási
lap, végrehajtási záradék) köteles feltüntetni a tárgyi költségmentesség, személyes költségmentesség, tárgyi költségfeljegyzési jog, személyes illetékmentesség, tárgyi és
személyes illetékfeljegyzési jog kedvezményét.”
(10) A Kmr. 15/E. §-ának (11) bekezdésében a „Pp.
85. §-a (6) bekezdésében” szövegrész helyébe a „Pp.
85/A. §-ának (5) bekezdésében” szövegrész lép.
128. § (1) Az Nr. 2. §-a (1) bekezdésének a) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
[Ügyvéd és közjegyző kérelméhez mellékelni kell]
„a) a kamara 30 napnál nem régebben kiállított igazolá
sát a kérelmező ügyvédi vagy közjegyzői kamarai tagságának fennállásáról (európai közösségi jogász esetében arról, hogy a kérelmező szerepel az európai közösségi jogászok névjegyzékében) és arról, hogy a kérelmező ügyvédi
tevékenységét vagy közjegyzői szolgálatát nem szünetelteti, valamint fegyelmi eljárás során tevékenységének gyakorlását nem függesztették fel, illetve szolgálatából nem
függesztették fel, valamint nem áll fegyelmi büntetés hatálya alatt,”
(2) Az Nr. 7. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) A változások bejegyzésére, és a szolgáltatási szerződés meghosszabbítása alapján történő bejegyzésre megfelelően alkalmazni kell az 1–6. §-ban foglalt rendelkezéseket azzal, hogy a hivatal a szolgáltatási szerződés módosításáról szóló szerződést küldi meg aláírásra a jogi segítőnek.”
129. § (1) Az igazságügyi szakértői szakterületekről, valamint
az azokhoz kapcsolódó képesítési és egyéb szakmai feltételekről szóló 9/2006. (II. 27.) IM rendelet (a továbbiakban: Iszr.) 22. §-ának a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A névjegyzékbe való felvételnek nem feltétele a mérnökkamarai tagság igazolása]
„a) az 5. számú melléklet B) részének 33. és 37. pontjában megjelölt szakterületeken és”
(2) Az Iszr. 42. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül
ki:
„(8) Akit az igazságügyi és rendészeti miniszter környezetszennyezést csökkentő berendezések, technológiák
szakterületre az igazságügyi szakértői névjegyzékbe 2007.
szeptember 30. napjáig felvett, a névjegyzékből való törléséig [Szaktv. 8. § (1) bekezdése] e szakterületen igazságügyi szakértői tevékenységet végezhet.”
130. § A büntetőügyekben hozott határozatok végrehajtása során a bíróságokra és egyéb szervekre háruló feladatokról
szóló 9/2002. (IV. 9.) IM rendelet 85/A. §-a a következő
(2) bekezdéssel egészül ki, egyidejűleg a § eredeti szövegének számozása (1) bekezdésre változik:
„(2) Ha a bíróság a Be. 344. §-a alapján a pótmagánvádlót a bűnügyi költség megfizetésére kötelezi, a határozatában felhívja a pótmagánvádlót, hogy a büntetőeljárás során keletkezett iratokról kiadott másolat illetékét a határozat jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül,
leletezés terhe mellett rója le.”
Dr. Takács Albert s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2012. (III. 1.) NGM rendelete az elemi költségvetésről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (3) bekezdés 1. pontjában, valamint a 14. § tekintetében az
államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (3) bekezdés 6. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § E rendelet hatálya az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 28. § (3) bekezdése alapján
elemi költségvetés készítésére kötelezettekre terjed ki. 2. § (1) A költségvetési szerv elemi költségvetése magában foglalja
a) a kiadásokat, bevételeket és támogatásokat kiemelt előirányzatokon belül tételenként és szakfeladatrend szerinti
tevékenységenként részletezve, b) a költségvetési szerv személyi juttatásainak és létszámának összetételét,
c) a szakfeladatrend szerinti mutatók állományát és értékeit.
(2) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv elemi költségvetését az „A) Intézményi
költségvetés” megnevezésű nyomtatványgarnitúra 1. mellékletben meghatározott űrlapjainak kitöltésével kell
elkészíteni. (3) Az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó költségvetési szerv elemi költségvetését a „C) Önkormányzati
intézményi költségvetés” megnevezésű nyomtatványgarnitúra 1. mellékletben meghatározott űrlapjainak
kitöltésével kell elkészíteni. 3. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzat elemi költségvetése magában foglalja a kiadásokat, bevételeket és támogatásokat
kiemelt előirányzatokon belül tételenként és szakfeladatrend szerinti tevékenységenként részletezve.
(2) A fejezeti kezelésű előirányzat elemi költségvetését az „A) Intézményi költségvetés” megnevezésű
nyomtatványgarnitúra 1. mellékletben meghatározott űrlapjainak kitöltésével kell elkészíteni.
4. § (1) Az elkülönített állami pénzalap elemi költségvetése magában foglalja
a) a kiadásokat és bevételeket az alap működését szabályozó törvényben meghatározott jogcímenként, a központi
költségvetésről szóló törvényben megállapított előirányzatok keretei között, valamint azokat részletezve,
b) a kiadásokat és a bevételeket a közgazdasági osztályozásnak megfelelő bontásban, részletes előirányzatonként,
c) az alap költségvetési évre vonatkozó finanszírozási tervét,
d) szakfeladatrend szerinti tevékenységenként készített kimutatást. (2) Az elkülönített állami pénzalap elemi költségvetését az „E) Elkülönített állami pénzalap költségvetése” megnevezésű
nyomtatványgarnitúra 1. mellékletben meghatározott űrlapjainak kitöltésével kell elkészíteni.
(3) Az (1) bekezdés a) és b) pontjai szerinti részletes előirányzatokat az államháztartásért felelős miniszter által
meghatározott és az elkülönített állami pénzalappal egyeztetett szerkezeti rendben, az adatszolgáltatásra
rendelkezésre bocsátott formátumban kell bemutatni. 5. § (1) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak elemi költségvetése magában foglalja
a) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai ellátásainak fedezetére szolgáló bevételeket, a működési célú, továbbá a
vagyongazdálkodással kapcsolatos bevételeket, b) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak ellátási kiadásait, a vagyongazdálkodással és egyéb kötelezettséggel
járó kiadásokat, működésre fordított kiadásokat, c) a kiadások és bevételek szakfeladatrend szerinti tevékenységenkénti részletezését,
d) a költségvetési feladatmutatók állományát és a teljesítménymutatókat.
(2) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak elemi költségvetését a „D) Társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak
ellátási költségvetése” megnevezésű, továbbá – a halmozódások kiszűrésével – a „G) Társadalombiztosítás pénzügyi
alapjainak konszolidált költségvetése” és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak együttes konszolidált
költségvetését tartalmazó a „H) Társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak konszolidált költségvetése” megnevezésű
nyomtatványgarnitúrák 1. mellékletben meghatározott űrlapjainak kitöltésével kell elkészíteni.
6. § (1) A helyi önkormányzat elemi költségvetése magában foglalja
a) a kiadásokat, bevételeket és támogatásokat kiemelt előirányzatokon belül tételenként és szakfeladatrend szerinti
tevékenységenként részletezve, b) a helyi önkormányzat személyi juttatásainak és létszámának összetételét,
c) a szakfeladatrend szerinti mutatók állományát és értékeit.
(2) A helyi önkormányzatok elemi költségvetését a „B) Önkormányzati költségvetés” megnevezésű
nyomtatványgarnitúra 1. mellékletben meghatározott űrlapjainak kitöltésével kell elkészíteni.
7. § (1) A térségi fejlesztési tanács elemi költségvetése magában foglalja
a) a kiadásokat, bevételeket és támogatásokat kiemelt előirányzatokon belül tételenként és szakfeladatrend szerinti
tevékenységenként részletezve, b) a térségi fejlesztési tanács személyi juttatásainak és létszámának összetételét,
c) a szakfeladatrend szerinti mutatók állományát és értékeit.
(2) A térségi fejlesztési tanács elemi költségvetését a „C) Önkormányzati intézményi költségvetés” megnevezésű
nyomtatványgarnitúra 1. mellékletben meghatározott űrlapjainak kitöltésével kell elkészíteni.
8. § (1) A többcélú kistérségi társulás és a jogi személyiségű társulás elemi költségvetése magában foglalja
a) a kiadásokat, bevételeket és támogatásokat kiemelt előirányzatokon belül tételenként és szakfeladatrend szerinti
tevékenységenként részletezve, b) a többcélú kistérségi társulás és a jogi személyiségű társulás személyi juttatásainak és létszámának összetételét,
c) a szakfeladatrend szerinti mutatók állományát és értékeit.
(2) A többcélú kistérségi társulás és a jogi személyiségű társulás elemi költségvetését az „I) Társulási Költségvetés”
megnevezésű nyomtatványgarnitúra 1. mellékletben meghatározott űrlapjainak kitöltésével kell elkészíteni.
9. § (1) Az országos nemzetiségi önkormányzatok elemi költségvetése magában foglalja
a) a kiadásokat, bevételeket és támogatásokat kiemelt előirányzatokon belül tételenként és szakfeladatrend szerinti
tevékenységenként részletezve, b) az országos nemzetiségi önkormányzat személyi juttatásainak és létszámának összetételét,
c) a szakfeladatrend szerinti mutatók állományát és értékeit.
(2) Az országos nemzetiségi önkormányzatok elemi költségvetését a „J) Országos nemzetiségi önkormányzati elemi
költségvetés” megnevezésű nyomtatványgarnitúra 1. mellékletben meghatározott űrlapjainak kitöltésével kell
elkészíteni. 10. § (1) A helyi nemzetiségi önkormányzat elemi költségvetése magában foglalja
a) a kiadásokat, bevételeket és támogatásokat kiemelt előirányzatokon belül tételenként és szakfeladatrend szerinti
tevékenységenként részletezve, b) a helyi nemzetiségi önkormányzat személyi juttatásainak és létszámának összetételét,
c) a szakfeladatrend szerinti mutatók állományát és értékeit.
(2) A helyi nemzetiségi önkormányzat elemi költségvetését a „K) Helyi nemzetiségi önkormányzat elemi költségvetése”
megnevezésű nyomtatványgarnitúra 1. mellékletben meghatározott űrlapjainak kitöltésével kell elkészíteni.
11. § Az elemi költségvetést a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által közreadott számítástechnikai program
segítségével kell elkészíteni, és arról a Kincstárnak elektronikus úton adatot szolgáltatni.
12. § Az Áht. 108. § (2) bekezdése szerinti időközi költségvetési jelentés az alábbi űrlapok sorait tartalmazza:
a) 02. űrlap 09., 42., 48., 50., 51., 52., 53., 54. sorai,
b) 03. űrlap 41., 49., 50., 56., 62., 67., 68. sorai,
sorai, f) 07. űrlap 04., 14., 20., 24., 33., 34. sorai,
91., 92., 104. sorai, j) 11. űrlap 01., 02., 03., 04., 05., 07., 08., 27., 28. sorai,
k) 16. űrlap 01., 08., 09., 10., 11.,13., 14., 15., 16., 17., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 26., 27., 28., 29., 30., 31., 32., 33., 34., 53.
sorai, l) 80. űrlap 74. sora. 13. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § A szakfeladatrendről és az államháztartási szakágazati rendről szóló 56/2011. (XII. 31.) NGM rendelet 1. számú
melléklete, valamint 2. számú mellékletében a szakfeladatok száma és megnevezése a 7. melléklet szerint módosul.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter