text:
78/2009. (XII. 15.) KHEM–KvVM–PM együttes rendelete az egyes használt vagy sérült gépjárművek vámkezelését megelőző vizsgálatról szóló 3/1999. (I. 18.) KHVM–KöM–PM együttes rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdése b) pont 15. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának
(1) bekezdés a) pontjában, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának a)–b) pontjában, továbbá a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
b) pontjában megállapított feladatkörükben eljárva a következőket rendeljük el:
1. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az egyes használt vagy sérült gépjárművek vámkezelését
megelőző vizsgálatról szóló 3/1999. (I. 18.) KHVM–KöM–PM együttes rendelet.
2. § E rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Hónig Péter s. k., Szabó Imre s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter környezetvédelmi és vízügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
769/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Takácsi Község Képviselő-testületének a telekadóról szóló 9/2006. (XII. 14.) számú rendelete 7. §-a alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
1. Az Alkotmánybírósághoz benyújtott kérelmében az
indítványozó Takácsi Község Képviselő-testületének a telekadóról szóló 9/2006. (XII. 14.) számú rendelete (a továbbiakban: Ör.) 7. §-a (telekadó mértéke) alkotmányelle-
nességének megállapítását és megsemmisítését kérte utólagos normakontroll indítvány keretében. Az Alkotmány
9. § (1) bekezdésének és 70/I. §-ának, illetve a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 6-7. §-ainak a sérelmét látja
ugyanis abban, hogy az éves telekadó mértéke „eléri az ingatlanok forgalmi értékének 50%-át vagy akár az ingatlan
egészének forgalmi értékét”. Emellett szerinte diszkriminatív [s ennélfogva sérti az Alkotmány 70. (helyesen:
70/A.) § (1)–(3) bekezdéseit], hogy az Ör. „az adóalanyok
között nem differenciál, valamint a beépítetlen belterületi
földrészlethez köti az adó megfizetését”.
2. Az érintett önkormányzathoz intézett megkeresésre
válaszul a polgármester arról tájékoztatta az Alkotmánybíróságot, hogy a 10/2009. (XI. 10.) számú önkormányzati
rendelet 2009. december 31. napjával – tehát már az indítvány 2010. április 28-i postára adását megelőzően – teljes
egészében hatályon kívül helyezte a támadott Ör.-t, és jelenleg nincs telekadó-fizetési kötelezettség Takácsi község területén. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
(ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 29. §
f) pontja alapján az indítvány visszautasításának van helye, ha a megsemmisíteni kért jogszabály az indítvány benyújtását megelőzően már hatályát vesztette. Kivételt ez
alól csak a konkrét normakontroll két esete [tehát az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 38. §
(1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és a
48. § alapján előterjesztett alkotmányjogi panasz] jelent,
de jelen ügy nem tartozik ebbe a körbe.
Mindezek alapján az Ör. 7. §-a vonatkozásában benyújtott utólagos normakontroll indítványt az Alkotmánybíróság az Ügyrend 29. § f) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. december 14. Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
1941/2015. (XII. 15.) Korm. határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2015. programstratégiájáról.
A Kormány
 1. megtárgyalta és elfogadja a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2015. évi programstratégiájának
az 1. melléklet szerinti módosítását;
 2. felhívja a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban
meghatározott programstratégia végrehajtásáról;
Felelős: a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: 2015. december 31-ig folyamatos
3. visszavonja a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2015. évi programstratégiájának jóváhagyásáról szóló
1262/2015. (IV. 30.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
164/2007. (HK 2/2008.) MH PRT intézkedése.  az MH Tartormányi Újjáépitési Csoport csapatkarjelzésének rendszeresítéséről
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasításban (a továbbiakban: (Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005.
(IR 30.) HM rendelet rendelkezéseire – az MH Tartományi
Újjáépítési Csoport (a továbbiakban: MH PRT) csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és
felterjesztett kanjelzést rendszeresítem, viselését az MH
PRT hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH PRT pk. által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint az MH Összhaderőnemi Parancsnokság, Logisztikai Főnökség gondoskodik a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó
költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az
MH PRT személyi állományának csapatkarjelzéssel való
ellátásáról. 4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Rózsa Tibor ezredes s. k.,
parancsnok


text:
76/2014. (II. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Csibané dr. Böcz
Andreát 2014. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
475/2018. (X. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Oláh Zsoltot
2018. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2010. (HK 5.) HM FLÜ intézkedése „Az An-26 típusú repülőgép Légi Üzemeltetési Szakutasítása” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi ev. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján „Az An-26 típusú repülőgép Légi Üzemeltetési Szakutasítás” című
főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség An-26 típusú repülőgépeket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. „Az An-26 típusú repülőgép Légi Üzemeltetési Szakutasítás” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN-26 típusú repülőgépeket alkalmazó katonai szervezetek repülő-hajózó, mérnöki állománya,
valamint légiforgalmi-irányító szakszemélyzete részleteiben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
A főnökségi kiadvány hatályba lépésével egyidejűleg a
Magyar Néphadsereg repülőfőnökének 1/1988. (HK 8.)
intézkedésével hatályba léptetett, RE/1617. nyilvántartási
számú, „Az An-26 típusú repülőgép légi üzemeltetési
szakutasítása” című szakutasítás hatályát veszti.
Dr. Horváth József vezérőrnagy s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
1503/2019. (VIII. 23.) Korm. határozata a Nemzeti Befektetési Ügynökség (HIPA) által megrendezésre kerülő befektetésösztönzési fókuszú nemzetközi gazdasági konferencia szervezéséről.
A Kormány
 1. egyetért egy nagyszabású befektetésösztönzési fókuszú nemzetközi gazdasági konferencia (a  továbbiakban:
konferencia) magyarországi szervezésével;
 2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a konferencia megszervezésével, megrendezésével
és finanszírozásával összefüggő feladatok Nemzeti Befektetési Ügynökség útján történő végrehajtásáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával – gondoskodjon a 2. pontban
meghatározott feladat végrehajtásához szükséges 450  000  000 forint költségvetési forrás biztosításáról,
a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 5. Nemzeti Befektetési Ügynökség cím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2015. (VII. 15.) BM rendelete az elektronikus információbiztonságról szóló törvény hatálya alá tartozó egyes szervezetek hatósági nyilvántartásba vételének rendjéről.
Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24.  § (2)  bekezdés
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
21. § 5. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. elektronikus űrlap: a  hatóság által biztosított és közzétett, a  szabályozott elektronikus ügyintézési
szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm.
rendelet 2. § 3. pontja szerint meghatározott elektronikus felület;
2. hatóság: a Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóság;
3. hatósági nyilvántartás: a  hatóság által vezetett, az  állami és önkormányzati szervek elektronikus
információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény (a  továbbiakban: Ibtv.) 15.  § (1)  bekezdése szerinti
adatokat tartalmazó nyilvántartás;
4. szervezet: az  Ibtv.-ben – az  Ibtv. 2.  § (3)–(6)  bekezdése szerinti információs rendszert üzemeltető szervezet
kivételével – meghatározott szervezet.
2. A hatóság regisztrációs eljárása és a hatósági nyilvántartásba vétel
2. § (1) A  szervezet a  hatóság elektronikus adatbejelentésre szolgáló felületén keresztül bejelenti az  elektronikus
információs rendszer biztonságáért felelős személy jogszabályban előírt adatait.
(2) Az  elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy a  szervezet nevében a  hatóság elektronikus
adatbejelentő felületén keresztül regisztrálja a szervezetet.
(3) A  szervezet vezetője – a  sikeres regisztrációt követően – a  hatóság elektronikus adatbejelentő rendszere által
automatikusan előállított regisztrációs űrlap hitelesített példányát biztonságos elektronikus kézbesítési szolgáltatás
útján, vagy postai úton megküldi a hatóság számára.
(4) A regisztrációt követően a 3. § és az 5. § szerinti adatbejelentés csak regisztrált szervezet nevében tehető meg.
3. § (1) Az Ibtv. 15. § (3) bekezdése szerinti adatközlési kötelezettséggel érintett szervezet az adatközlési kötelezettségének
a hatóság által az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzétett elektronikus űrlap útján tesz eleget.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti űrlapot a  szervezet a  hatóság részére elektronikus úton, a  hatóság elektronikus
adatbejelentési felületén keresztül küldi meg.
4. § (1) A  hatóság ellenőrzi, hogy a  2.  § és a  3.  § szerinti beérkezett űrlapok és mellékleteik tartalmilag megfelelnek-e
a jogszabályi követelményeknek.
(2) A  hatóság az  ellenőrzést követően a  bejelentett adatokat nyilvántartásba veszi, vagy a  szervezetet hiánypótlásra
szólítja fel.
(3) A  szervezet a  hatóság részére korábban bejelentett adataiban történt változás esetén, a  változást követő nyolc
napon belül a  3.  §-ban meghatározottak szerint gondoskodik a  megváltozott adatok hatóság részére történő
megküldéséről.
(4) A hatóság a bejelentések nyilvántartásba vételéről elektronikus úton értesíti a szervezetet.
5. § (1) A  szervezet a  3.  § (1)  bekezdése szerinti adatközlése mellett a  hatósági nyilvántartásba vétel céljából a  hatóság
elektronikus adatbejelentő rendszerén keresztül elektronikusan megküldi az  informatikai biztonsági szabályzatát,
továbbá bejelenti:
a) a szervezet, vagy szervezeti egység bejelentés időpontja szerinti biztonsági szintjét,
b) a szervezet elektronikus információs rendszereinek bejelentés időpontja szerinti biztonsági osztályát,
valamint c) az elektronikus információs rendszer biztonsági osztályba sorolásához jogszabályban előírt követelmények
alapján meghatározott fizikai, logikai és adminisztratív védelmi intézkedéseknek való megfeleléseket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a hatóság által meghatározott és közzétett formátumban kell teljesíteni.
6. § (1) A szervezet, a jogutódlás nélkül történő megszűnését, a megszűnés időpontját megelőző nyolc napon belül köteles
a 3. §-ban meghatározottak szerint bejelenteni a hatóság részére.
(2) A szervezet jogutódlással történő megszűnése esetén a jogutód a 3. § és az 5. § szerint jár el.
 (3) Ha a hatóság jogszabályban meghatározott eljárása során szerez tudomást az érintett szervezet jogutódlás nélkül
történő megszűnéséről, hivatalból intézkedik a nyilvántartásban szereplő adatok helyesbítéséről.
3. Biztonsági események bejelentése és közzététele 7. § (1) Az  állami és önkormányzati szervek az  elektronikus információs rendszereikben bekövetkezett biztonsági
eseményeket kötelesek a  Kormányzati Eseménykezelő Központ részére haladéktalanul bejelenteni a  kormányzati
eseménykezelő központ és az  eseménykezelő központok feladat- és hatásköréről szóló jogszabályban foglaltak
szerint.
(2) Az Ibtv. 15. § (1) bekezdés e) pontja szerinti értesítéseket a hatóság a honlapján haladéktalanul közzéteszi.
4. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2015. július 16-án lép hatályba.
9. § Az e rendelet hatálybalépése előtt regisztrált szervezeteknek nem kell újra regisztrálniuk.
10. § Hatályát veszti az elektronikus információbiztonságról szóló törvény hatálya alá tartozó egyes szervezetek hatósági
nyilvántartásba vételének, valamint a biztonsági események jelentésének és közzétételének rendjéről szóló 73/2013.
(XII. 4.) NFM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
395/2014. (X. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar és a  keleti kultúrákat ötvöző festőművészi életműve, valamint a  magyar–iráni kulturális kapcsolatok,
a művészeti együttműködés elősegítése és egymás kultúrájának megismertetése érdekében végzett több évtizedes
fáradhatatlan munkája, a teheráni magyar közösség érdekében folytatott tevékenysége elismeréseként
Varga Sinai Gizella festőművész, tanár, a DENA festőcsoport alapító tagja, a Panoráma Világklub Iráni Társklubjának
alapítója, elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. október 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1592/2014. (X. 21.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/2F-2009-0001 azonosító számú („Érd és térsége szennyvíztisztító telep rekonstrukciója és bővítése és szennyvízelvezető rendszer fejlesztése” című) nagyprojekt finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  KEOP-1.2.0/2F-2009-0001 azonosító számú, „Érd és térsége szennyvíztisztító telep rekonstrukciója
és bővítése és szennyvízelvezető rendszer fejlesztése” című nagyprojekt (a  továbbiakban: nagyprojekt)
finanszírozásának módjával és a nagyprojekt műszaki tartalmával az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a nagyprojekt támogatási szerződésének 1. pont szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kezdeményezze az  Európai Bizottságnál a  nagyprojektet jóváhagyó
határozatának e határozat szerinti módosítását,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. visszavonja
a) a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. prioritásának módosításáról
és a prioritás keretében megvalósítani tervezett projektek megvalósításához szükséges forrás biztosításáról
szóló 2029/2013. (XII. 29.) Korm. határozat 2. mellékletében foglalt táblázat 40. sorát, és
b) a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. prioritásának módosításáról,
valamint egyes nagyprojektek támogatásának növeléséről szóló 1186/2014. (III. 28.) Korm. határozat 2. pont
c) alpontját és a 2. mellékletében foglalt táblázat 4. sorát.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
142/2014. (XII. 5.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a diplomata útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint a belügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a  diplomata útlevéllel
rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, a  belügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1587/2014. (X. 21.) Korm. határozata a Kőröstej Tejfeldolgozó és Kereskedelmi Kft., a Caravanes Kereskedelmi Kft., a BÁBEL SAJT Kft., a „Dráva Tej” Tejipari Feldolgozó és Értékesítő Korlátolt Felelősségű Társaság és a Wassim Sajt Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza a külgazdasági és külügyminisztert a Magyarország Kormánya és
a) a Kőröstej Tejfeldolgozó és Kereskedelmi Kft. (székhelye: 2745 Kőröstetétlen, Abonyi út 2.; cégjegyzékszáma:
13 09 064316),
b) a Caravanes Kereskedelmi Kft. (székhelye: 1138 Budapest, Népfürdő utca 22. B. ép. IX. em.; cégjegyzékszáma:
01 09 064308), c) a BÁBEL SAJT Kft. (székhelye: 7940 Kacsóta, Kossuth Lajos utca 20.; cégjegyzékszáma: 02 09 074609),
d) a „Dráva Tej” Tejipari Feldolgozó és Értékesítő Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 7570 Barcs,
Mészégető u.; cégjegyzékszáma: 14 09 000904),
e) a Wassim Sajt Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 4220 Hajdúböszörmény, Külső-Hadházi utca 20.;
cégjegyzékszáma: 09 09 024716),
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány nevében történő aláírására.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1291/2019. (V. 17.) Korm. határozata az ELTE Lágymányosi Campus Déli épületének bővítéséről és molekuláris biomarker laboratórium építéséről, valamint a kapcsolódó infrastruktúra fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért az  Eötvös Loránd Tudományegyetem (a továbbiakban: ELTE) Lágymányosi Campus Déli épülete
bővítésének és a Felsőoktatási és Ipari Együttműködési Központ – Kutatási Infrastruktúra Fejlesztése című program
keretében megvalósuló molekuláris biomarker laboratórium építésének, valamint a  kapcsolódó infrastruktúra
fejlesztésének (a továbbiakban: Beruházás) koncepciójával és a  Beruházás annak megfelelő előkészítésével
a természetben a 1117 Budapest, Pázmány Péter sétány 1/C szám alatti, 4082/31 helyrajzi számú ingatlanon;
2. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 3. a Beruházás előkészítési fázisainak megvalósítójaként az ELTE-t jelöli ki;
 4. egyetért azzal, hogy a Beruházás megvalósítója a Beruházási Ügynökség legyen;
 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  állami magasépítési beruházások
megvalósításáról szóló 299/2018. (XII. 27.) Korm. rendelet 4.  § l), n), o), p)  pontjai szerinti előkészítési fázisok
megvalósítása érdekében legfeljebb 60 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2019.  évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím terhére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 6. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a Beruházás megvalósítására lefolytatott
feltételes közbeszerzési eljárás eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Beruházás
megvalósításáról, a kivitelezéshez kapcsolódó kötelezettségvállalási összeg és a kifizetések ütemezésének, valamint
az üzemeltetési költségek bemutatásával;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Beruházás megvalósítását célzó feltételes közbeszerzési eljárást követően azonnal
7. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy
a Beruházási Ügynökség által vállalható kötelezettségek felső korlátjáról szóló 1776/2018. (XII. 21.) Korm. határozat
3.  pontjában foglaltak végrehajtása érdekében a  Beruházással kapcsolatban gondoskodjanak 411 000 000 forint
átcsoportosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím
terhére, és a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, a  3. Kiemelt
kormányzati magasépítési beruházásokkal kapcsolatos kiadások cím javára;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. május 31.
 8. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter és
az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon a  1.  ponthoz kapcsolódóan a  2020. évben
2 069 000 000 forint forrás biztosításáról a 2020. évi központi költségvetésről szóló törvényben Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, Kiemelt kormányzati magasépítési beruházásokkal kapcsolatos kiadások
cím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2012. (IV. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. április 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. F. J. és dr. G. K.
magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozók 2009. november 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az országos népszavazásról
és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy a polgármester nem lehet országgyűlési képviselő?”
Az Országos Választási Bizottság 482/2009. (XII. 11.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 162/2011. (XII. 15.) számú
határozatában megállapította, hogy az Országos Választási Bizottság 482/2009. (XII. 11.) számú határozatában kifejtett
indokok alapján nincs helye a hitelesítés megtagadásának. Az Alkotmánybíróság az 58/2011. (VI. 30.) határozatában
kifejtette, hogy „az OVB-hez hitelesítés céljából benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának az 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében közzétett mintától való formai eltérése érdemben nem befolyásolta az ív hitelesíthetőségét”.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának vizsgálata kapcsán megállapítható, hogy az mindössze annyiban tér el a
rendelet mellékletében meghatározott mintától, hogy a táblázat első, sorszámot tartalmazó rovata nem folyamatos
számozást tartalmaz, ami kizárólag formai, a konkrét ügyben a kezdeményezés törvényességét nem érintő eltérés.
Fentiek értelmében az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 482/2009. (XII. 11.) számú határozatát
a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján megsemmisítette, és a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Országos Választási Bizottság figyelemmel az Alkotmánybíróság 162/2011. (XII. 15.) számú határozatában
foglaltakra a 11/2012. (I. 16.) számú határozatában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint az országos népszavazási kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek
eleget tett, ezért az aláírásgyűjtő ívet a 11/2012. (I. 16.) számú határozatában hitelesítette, amely ellen kifogást
nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság a 20/2012. (IV. 21.) határozatában kifejtette, hogy a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló
2011. évi CLXXXIX. törvényben a jogalkotó a polgármesteri összeférhetetlenséget a 2014. évi általános önkormányzati
választásokat követő hatállyal a népszavazási kérdést kezdeményezők szándékát magába foglaló tartalommal
rendezte. Az Alkotmánybíróság határozatában kifejtette továbbá, hogy a jogalkotói egyértelműség megkívánja, hogy
a népszavazásra bocsátott kérdésben született eredmény alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, milyen tartalmú
jogalkotási kötelezettség terheli a népszavazás eredményeként [26/2007. (IV. 25.) AB határozat]. Az Alkotmánybíróság
álláspontja szerint a jogalkotó számára nem lenne egyértelmű egy érvényes és sikeres népszavazás esetén, hogy
milyen tartalommal kell jogszabályt alkotnia, hiszen már jelenleg is létezik az a jogszabály, amely a népszavazást
kezdeményezők szándékának megfelelően rendezi a polgármesteri tisztség országgyűlési képviselői tisztséggel való
összeférhetetlenségét a 2014-es általános önkormányzati választások napjától. Az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy jelen esetben nem világos, hogy az Országgyűlésnek a már megalkotott szabályokat módosítania kellene-e egy
érvényes és eredményes népszavazás esetén, vagy azok tartalmából fakadóan egyáltalán nem hárulna rá jogalkotási
kötelezettség, ez a bizonytalanság pedig akadálya a népszavazási kezdeményezés engedélyezésének. Mindezek miatt
az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §-ában szabályozott egyértelműség
követelményének, ezért az Országos Választási Bizottság 11/2012. (I. 16.) határozatát megsemmisítette, és a
Bizottságot új eljárásra utasította. Az Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság 20/2012. (IV. 21.) számú határozatában foglaltakra tekintettel,
az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján és 13. § (1) bekezdésén, a Ve. 156. §-án, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1217/2010. (X. 19.) Korm. határozata a közterületek rendeltetésszerű használatával kapcsolatos jogszabályi változásokkal összefüggésben elvégzendő feladatokról.
A Kormány, annak érdekében, hogy a közterületek rendeltetésszerű használata tekintetében megfogalmazódott igények ne
járhassanak a társadalmi igazságosság és szolidaritás aránytalan sérelmével, felhívja az érintett minisztereket arra, hogy
1. dolgozzanak ki az utcán élő hajléktalan személyek számának csökkentését, valamint a hajléktalan-ellátó rendszer
megújítását célzó középtávú cselekvési tervet,
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2010. november 30. 2. biztosítsák a középtávú cselekvési terv finanszírozhatóságát, különös tekintettel az európai uniós források bevonására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a hazai források tekintetében a 2012. évi költségvetés tervezésével egyidejűleg,
az európai uniós forrásokból működtetett programelemek tekintetében folyamatos
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
658/2010. (XI. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. október 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. október 1-jén aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az összes bírósági eljárásban a magánszemélyek ügyvéd közreműködése nélkül járhassanak el,
figyelembe véve, hogy jelenleg sem kötelező minden bírósági eljárásban ügyvéd részvétele?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen milyen
jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a hatályos jogszabályok egyértelműen meghatározzák azt, hogy
mely bírósági eljárásokban kötelező a jogi képviselet. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés azonban azt a téves
látszatot kelti, mintha a hatályos jogszabályok általános szabályként valamennyi bíróság előtti eljárásban megkövetelnék az ügyvédi képviseletet és csak kivételesen engednék az ügyvéd közreműködését mellőzni. Az Országos
Választási Bizottság és az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének az a kezdeményezés, amely megtévesztő és ezáltal
félrevezető a választópolgárok számára.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés két tagmondata
egymásnak ellentmond, azok egymással nyelvtani és logikai kapcsolatban nincsenek.
Fentiek értelmében, mivel a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
163/2013. (V. 24.) Korm. rendelete a Mohács Uszoda Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló 196/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a  Mohács Uszoda Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló 196/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1029/2018. (II. 6.) Korm. határozata a 2017. évre meghatározott fejlesztéspolitikai célok megvalósulásáról.
A Kormány
 1. tudomásul veszi a  2017. évi fejlesztéspolitikai célokról szóló 1221/2017. (IV. 25.) Korm. határozat (a  továbbiakban:
Határozat) 2. és 3.  pontjában, továbbá az  1.  mellékletében foglalt táblázat E:2–E:10 és E:13 mezőjében
meghatározott célok teljesítését;
2. teljesítettnek fogadja el a Miniszterelnökség európai uniós források felhasználása területén koordinációs feladatokat
ellátó szervezeti egységei, az igazoló hatóság, az audit hatóság, valamint a Nemzetgazdasági Minisztérium európai
uniós költségvetési kapcsolatokért felelős szervezeti egysége tekintetében a Határozat 2. és 3. pontjában, továbbá
az 1. mellékletében foglalt táblázat E:14 mezőjében meghatározott célkitűzéseket;
3. az  1. és 2.  pontban foglaltakra tekintettel felhívja az  érintett minisztereket a  céljuttatásnak a  Határozat 6.  pont
a) alpontja és – a 8. pont b) és c) alpontjában meghatározottakra figyelemmel – 8. pont a) alpontja szerinti kifizetésére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. az 1. és 2. pontban foglaltakra tekintettel felhívja az érintett minisztereket, hogy vizsgálják meg a Határozat 10. pont
a)–d) alpontja szerinti feltételek teljesülését, és tegyék meg a Határozat szerinti szükséges intézkedéseket.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2003. (IV. 30.) OGY határozata az Európai Uniós közvetlen mezőgazdasági támogatások nemzeti kiegészítéséről.
Az Országgyűlés — figyelemmel a csatlakozási tárgyalások lezárására — a magyar agrártermelők uniós csatlakozást követő stabil és kiszámítható helyzetének biztosítására, a közös agrárpolitika vívmányainak zökkenőmentes
átvételére, a vidék népességmegtartó képességének megőrzésére, az agrártermelők versenyképességének biztosítására és jövedelemtermelő képességének javítására tekintettel az alábbi határozatot hozza:
A határozatot az Országgyűlés a 2003. április 28-i ülésnapján fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. április 28-i ülésnapján fogadta el.
1. Az Országgyűlés kifejezi azt a meggyőződését, hogy
az agrártermelők Európai Unióba való zökkenőmentes
beilleszkedése és az ebből származó előnyök maximális
kihasználása nemzeti érdek, amit eredményesen szolgálnak a rendszerváltást követő adósságrendezési programok.
A programok eredményeként több mint 100 000 őstermelő, családi gazdálkodó, gazdasági társaság és szövetkezet
uniós versenyképessége nőtt érzékelhetően, és vidéki munkahelyek tízezrei maradtak fenn.
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a benyújtásra kerülő költségvetési törvényjavaslatokban — a 2002.
december 12—13-i koppenhágai megállapodással összhangban — biztosítson fedezetet az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alapból (EMOGA) folyósítandó közvetlen mezőgazdasági támogatások 30 százalékpontnyi kiegészítésére.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
69/2012. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar–bolgár kétoldalú kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett eredményes munkája elismeréseként
Dimiter Konstantinov Ikonomov, a Bolgár Köztársaság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. március 12.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
33/2010. (VI. 11.) OGY határozata az állami vezetői mulasztások, illetve az állam nevében elkövetett jogsértések áldozatait megillető kártérítésekről.
A rendszerváltozáskor Magyarország polgárai hittek abban, hogy a demokratikus jogállam már születése pillanatától teljeskörűen
biztosítja az alapvető szabadságjogok érvényesülését. Azokat az alkotmányos alapjogokat, melyeket az 1989-ben elfogadott
alaptörvény-módosításokkal újraírt magyar Alkotmány az egyén és a közösség jogainak széles körű szabályozásával, az európai
gyakorlattal egyezően garantál. A rendszerváltozást követő több mint másfél évtizedben a közhatalom részéről tömeges
alkotmányos alapjogsértésekre, állami vezetői mulasztás következtében előálló, emberéletet követelő katasztrófára nem került sor
hazánkban.
I. A 2006. augusztus 20-án rendezett budapesti tűzijátékkal összefüggésben öt emberéletet és több száz személyi
sérülést okozó tragédia történt. A katasztrófát egyértelműen a tűzijáték megszervezésének hibái, a kapcsolódó jogi
szabályozás hiányosságai, a vonatkozó jogszabályok jogalkalmazók általi megsértése, valamint az állami vezetőktől
fokozottan megkövetelhető, az adott helyzetben általában elvárható magatartási szabályok megsértése idézte elő.
II. 2006. szeptember 19–22. napja között, valamint 2006. október 23. napján a törvények betartására felesküdött
rendőrök százai, több különböző helyen, egymástól függetlenül, egyidejűleg, a rendőrségi törvényt már önmagában
sértő azonosíthatatlanság mögé bújva soha korábban nem tapasztalt, törvénytelen brutalitással léptek fel a védtelen
és békés polgárokkal szemben is. A kilőtt szemek, a csonttörések, az emberi méltóságot semmibe vevő
megaláztatások több száz áldozata máig viseli azokat a testi és lelki sebeket, amelyeket, mint az állam korlátokat nem
ismerő, politikai célzatú, diktatórikus fellépésének következményei, a jogállamot is megsebesítették. Tovább
súlyosbította a helyzetet, hogy az előzetes letartóztatások indítványozásakor és elrendelésekor első fokon az ügyészi
és a bírói szervezet sem volt képes alkotmányos rendeltetésének megfelelni, és a személyi szabadságot korlátozó
kényszerintézkedésekre az esetek többségében megfelelő szakmai indokok hiányában, a büntetőeljárás alapelveinek
semmibevételével került sor.
III. Polgárai méltóságán, kiszolgáltatottságán keresztül az államba vetett bizalom és az állam tekintélye is sérült.
A demokratikus jogállam legsúlyosabb sérelme mégis az, hogy a történtekre következmények nélkül kerülhetett sor.
Törvényszerűen ássa alá a jogállamba vetett közbizalmat és a közrendet, ha az állami vezetők megbízatásukkal, a
rendelkezésükre álló monopolizált erőszakhatalommal következmények nélkül élhetnek vissza, illetve nyilvánvaló
mulasztásaik kivizsgálatlanul és megtorlatlanul maradhatnak.
Az új Országgyűlés ezért megkövet minden ártatlan áldozatot, és mint a Magyar Köztársaság legfőbb népképviseleti
szerve, bocsánatot kér az ország mindazon polgárától, akit akár az állami vezetői mulasztások, akár a törvénytelen
rendőri fellépés folytán alapjogi sérelem ért és a megfelelő erkölcsi és anyagi kártérítés érdekében a következő
határozatot hozza:
1. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy haladéktalanul tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy – a 2. pontban meghatározott korlátozásokra is figyelemmel – a Magyar Államkincstár mindazon személyek
megalapozott kártérítési igényét kielégítse, akiknek
– a 2006. augusztus 20-i budapesti tűzijátékkal összefüggésben,
– a 2006. szeptember 17. napja és 2006. október 25. napja között történt rendőri fellépések következtében, vagy
azzal összefüggésben
alkotmányos alapjoga, illetve személyhez fűződő joga sérelmet szenvedett.
2. Ezen országgyűlési határozat alapján nem indokolt kártérítésben részesíteni azt a személyt,
a) akinek büntetőjogi felelősségét az 1. pontban meghatározott események során tanúsított magatartása miatt
jogerős bírósági ítélet megállapította, vagy
b) akit jogerős bírósági ítélet alapján már kártalanítottak (ez a korlátozás csak arra a jogcímre vonatkozóan áll fenn,
amelyre figyelemmel a bíróság a kártérítést megítélte), vagy
c) akinek kártérítési követelését jogerős bírósági ítélet már elutasította (ez a korlátozás csak arra a jogcímre
vonatkozóan áll fenn, amelyre figyelemmel a bíróság a kártérítési követelést elutasította), vagy
A határozatot az Országgyűlés a 2010. június 8-i ülésnapján fogadta el.
d) akit perbeli vagy peren kívüli egyezség alapján már kártalanítottak, és az egyezség részeként a további
igényérvényesítésről lemondott (ez a korlátozás csak azon felek között és csak arra a jogcímre vonatkozóan áll
fenn, akik között, és amelyre figyelemmel az egyezséget kötötték), vagy
e) akinek feljelentését elutasították, illetve akinek a feljelentésére indult nyomozás megszüntetésére
bűncselekmény hiányában került sor (ez a korlátozás csak a feljelentésben foglalt jogsérelemmel kapcsolatos
kártérítési igény tekintetében áll fenn).
3. Ez az országgyűlési határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1264/2019. (V. 7.) Korm. határozata a Mórahalmi Komplex Fejlesztő Centrum létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Mórahalmi Komplex Fejlesztő Centrum létrehozásával Mórahalom Városi Önkormányzat útján;
 2. egyetért a  Mórahalmi Komplex Fejlesztő Centrum létrehozásával együtt megvalósuló oktatási, tartalomfejlesztési
programmal;
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon Mórahalmi Komplex Fejlesztő Centrum
létrehozásával együtt megvalósuló oktatási, tartalomfejlesztési program kidolgozásáról a  Szegedi
Tudományegyetem és az Eötvös Loránd Tudományegyetem útján;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2023. december 31.
4. a beruházás előkészítési fázisainak megvalósítójaként Mórahalom Városi Önkormányzatát jelöli ki úgy, hogy
az előkészítésbe vonja be a Beruházási Ügynökséget;
5. egyetért azzal, hogy a beruházás megvalósítója a Beruházási Ügynökség;
 6. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi
támogatása, egyéb fejlesztési támogatások alcím, 52. Mórahalmi Komplex Fejlesztő Centrum létrehozása
jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 7. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával –
a Kvtv. 1. melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 1. Innovációs és Technológiai Minisztérium
igazgatása cím terhére gondoskodjon 43 827 509 forint forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi támogatása,
egyéb fejlesztési támogatások alcím, 52. Mórahalmi Komplex Fejlesztő Centrum létrehozása jogcímcsoport javára;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 8. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon az 1. ponthoz
kapcsolódóan
a) a 2020. évben szükséges 1 387 957 139 forint többletforrás biztosításáról a 2020. évi központi költségvetés
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
b) a 2021. évben szükséges 117 485 027 forint biztosításáról a  Magyarország 2021. évi központi költségvetés
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) pont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
a b) pont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 9. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a  2. és
3. ponthoz kapcsolódóan
a) a 2020. évben szükséges 136 158 578 forint biztosításáról a  2020. évi központi költségvetés XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
b) a 2021. évben szükséges 156 931 582 forint biztosításáról a  2021. évi központi költségvetés XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
c) a 2022. évben szükséges 141 622 223 forint biztosításáról a  2022. évi központi költségvetés XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet javára; d) a 2023. évben szükséges 70 883 267 forint biztosításáról a  2023. évi központi költségvetés XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet javára.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) pont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
a b) pont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
a c) pont tekintetében a 2022. évi központi költségvetés tervezése során
a d) pont tekintetében a 2023. évi központi költségvetés tervezése során
10. Hatályát veszti a kormánybiztos kinevezéséről szóló 1552/2018. (XI. 5.) Korm. határozat 5. pontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2016. (X. 14.) OGY határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada között az Átfogó Gazdasági és Kereskedelmi Megállapodás (Comprehensive Economic and Trade Agreement – CETA) aláírásával kapcsolatos álláspontról.
Az Országgyűlés az  Európai Unió harmadik országokkal kötött kereskedelmi és beruházási megállapodásaival kapcsolatos
követelményekről szóló 11/2016. (VI. 17.) OGY határozata meghatározta az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről
Kanada között létrehozandó, az  Átfogó Gazdasági és Kereskedelmi Megállapodás (Comprehensive Economic and Trade
Agreement – CETA) (a  továbbiakban: Megállapodás) kapcsán követendő célkitűzéseket. Erre tekintettel, a  Megállapodás
szövegének végleges megállapításával kapcsolatos álláspontjáról az Országgyűlés a következő határozatot hozza:
 1. Az  Országgyűlés a  fenti célkitűzések teljesülését – a  Megállapodás véglegesen megállapított szövegének
ismeretében – a kötelező hatály elismerésére történő felhatalmazás megadására irányuló eljárásában vizsgálja azzal,
hogy a  Megállapodás tagállami hatáskörben megállapított rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazását nem hagyja
jóvá.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Latorcai János s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1126/2013. (III. 13.) Korm. határozata az afganisztáni Tartományi Újjáépítési Csoport kivonása után visszamaradó állami vagyon afgán hatóságoknak történő térítésmentes átadásáról.
A Kormány, figyelemmel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1386 (2001), 1413 (2002) és 1510 (2003) számú határozataira, az egy
magyar vezetésű afganisztáni tartományi újjáépítési csoport létesítéséről és működésének előkészítéséről szóló 2115/2006. (VI. 29.)
Korm. határozatra, valamint a PRT Kormánybizottság által 2009 novemberében elfogadott „Magyarország afganisztáni
szerepvállalása középtávú stratégiai kitekintés” elnevezésű dokumentumra,
1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés a) pontja és az állami vagyonnal való gazdálkodásról
szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 50. § (1a) és (1b) bekezdése alapján az állam tulajdonában és a Honvédelmi
Minisztérium vagyonkezelésében álló, a Magyar Honvédség által további rendeltetésszerű használatra már nem
alkalmas, vagy Magyarországra gazdaságosan nem szállítható vagyonelemek (nem beleértve a fegyverzeti,
a veszélyes és a környezetre ártalmas szakanyagokat) 1. melléklet szerinti térítésmentes átadásáról dönt az afgán
állami és helyi hatóságok felszereléséhez történő magyar hozzájárulásként.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal 2. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés a) pontja és az állami vagyonnal való gazdálkodásról
szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 50. § (1a) és (1b) bekezdése alapján az állam tulajdonában és
a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ vagyonkezelésében álló páncélozott (B6) Toyota Land Cruiser
típusú terepjáró gépkocsi térítésmentes átadásáról dönt az afgán biztonsági erők felszereléséhez történő magyar
hozzájárulásként.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a külügyminisztert, a honvédelmi minisztert és a belügyminisztert, hogy az átadás-átvétel megvalósításának
céljából vegye fel a kapcsolatot az afgán részről kijelölt átvevőkkel, és gondoskodjon az átadás-átvétel
megvalósításáról.
Felelős: külügyminiszter
honvédelmi miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
49/2011. (III. 30.) Korm. rendelete egyes fejezeti kezelésű előirányzatokból nyújtott egyedi támogatásokról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (2) bekezdés m) és zsa) pontjában, valamint a Nemzeti Civil
Alapprogramról szóló 2003. évi L. törvény 15. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Alapítvány, közalapítvány és társadalmi szervezet (a továbbiakban együtt: szervezet) részére – az államháztartásról
 szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100/J. § (3) bekezdésében foglalt feltételek hiányában is – egyedi támogatás nyújtható
a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
a) X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetének az 1. mellékletben megjelölt fejezeti kezelésű
előirányzatai terhére, a mellékletben megjelölt szervezet részére és összegben,
b) XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetének a 2. mellékletben megjelölt fejezeti kezelésű előirányzatai
terhére, a mellékletben megjelölt szervezet részére és összegben,
c) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnek a 3. mellékletben megjelölt fejezeti kezelésű előirányzatai
terhére, a mellékletben megjelölt szervezet részére és összegben,
d) XVIII. Külügyminisztérium fejezetnek a 4. mellékletben megjelölt fejezeti kezelésű előirányzatai terhére,
a mellékletben megjelölt szervezet részére és összegben,
e) XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezetnek az 5. mellékletben megjelölt fejezeti kezelésű előirányzatai
terhére, a mellékletben megjelölt szervezet részére és összegben.
(2) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti támogatás a szervezet részére
a) jogszabályban, kormányhatározatban, országgyűlési határozatban meghatározott közfeladat ellátása vagy
a közfeladat ellátását közvetlenül elősegítő szolgáltatás nyújtása céljából, vagy
b) a Nemzeti Erőforrás Minisztérium által finanszírozott modellprogram végrehajtása céljából
adható.
(3) Az (1) bekezdés e) pontja alapján nem részesülhet támogatásban a szervezet, ha az adott költségvetési évben
a központi költségvetésből – a támogatandó cél tekintetében – normatív támogatásban részesül.
(4) Az (1) bekezdés a)–e) pontjai alapján támogatásban részesített szervezet támogatási szerződése megkötésére, annak
tartalmára, a támogatás folyósítására, az elszámolási és beszámolási kötelezettségekre, valamint a támogatásra
vonatkozó egyéb feltételek tekintetében az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm.
rendelet VII. fejezetének szabályait kell alkalmazni.
2. § (1) A Nemzeti Civil Alapprogramról szóló 2003. évi L. törvény végrehajtásáról szóló 160/2003. (X. 7.) Korm. rendelet
8/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„8/A. § Az Alapprogram kezelő szerve a támogatás iránti kérelem benyújtási határidejének lejártát követő 60 napon
belül megküldi a Kollégium részére az érvényes pályázattal kapcsolatos előterjesztését. Az előterjesztés előtt
kihirdetett kormányrendelet alapján, az adott költségvetési évben egyedi támogatásban részesülő szervezet
támogatás iránti kérelme esetén, a Kollégium részére átadott, érvényes pályázatokat tartalmazó előterjesztésben
a szervezet egyedi támogatásának célját és összegét az Alapprogram kezelő szerve a Kollégium döntéshozatala során
történő figyelembevétel érdekében külön feltünteti. A Kollégium az előterjesztés kézhezvételétől számított 30 napon
belül dönt a támogatás iránti kérelem elfogadásáról vagy elutasításáról, a támogatás összegéről, ütemezéséről,
a támogatási feltételekről.”
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
90/2008. (HK 17.) HM utasítása a Magyar Honvédség Elektronikus Iratkezelő Rendszer és a Magyar Honvédség Elektronikus Hitelesítő Alrendszer bevezetésével kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján a Magyar Honvédség Elektronikus Iratkezelő
Rendszer és a Magyar Honvédség Elektronikus Hitelesítő
Alrendszer bevezetésével kapcsolatos feladatokról a
következő utasítást adom ki:
Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a
továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása, továbbá
közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együttesen: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) Az utasításban meghatározott szabályokat az MK
Katonai Felderítő Hivatal (a továbbiakban: MK KFH) és
az MK Katonai Biztonsági Hivatal (a továbbiakban: MK
KBH) esetében külön jogszabályban meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni.
Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában
a) MH EHIAR: MH Elektronikus Hitelesítő Alrend
szer;
b) MH EIR: MH Elektronikus Iratkezelő Rendszer;
c) MH VIR: MH Vezetési Információs Rendszer;
d) Fejlesztő: az MH EIR, illetve az MH EHIAR fejlesz
tését vállalkozási szerződés alapján végző szervezet;
e) Fejlesztői dokumentáció: a Fejlesztő által készített,
az MH EIR, illetve az MH EHIAR felépítését, működését,
üzemeltetését és felhasználói alkalmazását leíró dokumentáció; részei: Rendszerterv, Üzemeltetői Kézikönyv, Felhasználói Kézikönyv;
f) Üzemeltető szervezet: az MH EIR, illetve az MH
EHIAR működését biztosító, informatikai üzemeltetést
végző szervezet;
g) Rendszerdokumentáció: az Üzemeltető szervezet által vezetett, az MH EIR, illetve az MH EHIAR felépítését,
működését, üzemeltetését részletesen leíró és szabályozó
dokumentumok; a Rendszerdokumentáció alapját a Fejlesztői dokumentáció képezi;
h) Rendszergazda: az 5. § (1) bekezdésében kijelölt
vezető.
A bevezetésre kerülő rendszerek besorolása 3. § Az MH egységes informatikai rendszerében az MH EIR
és az MH EHIAR a központi informatikai szolgáltatásokat
biztosító MH VIR részeként kerülnek megvalósításra. Az
MH VIR részrendszerei kapcsolatban állnak egymással.
A bevezetés célja 4. § (1) Az MH EIR bevezetésének célja a jelenlegi manuális iratkezelés felváltása a jogszabályi és az MH követelményeinek megfelelő korszerű elektronikus iratkezelési
rendszerrel, továbbá az elektronikus iratkezelési feladatok
megvalósítása, informatikai támogatása a honvédelmi
szervezeteknél.
(2) Az MH EHIAR bevezetésének célja az MH elektronikus hitelesítési feladatainak biztosítása.
Rendszergazda kijelölése 5. § (1) Az MH EIR és az MH EHIAR Rendszergazdája a
HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály (a továbbiakban: HM IIF) főosztályvezetője.
(2) A Rendszergazda felel az informatikai támogató
rendszer felépítéséért, bevezetésének és használatának
megszervezéséért, a kapcsolódó eljárási rend kialakításáért, illetve a rendszer továbbfejlesztéséért.
(3) A Rendszergazda az MH EIR és MH EHIAR-ral
kapcsolatos feladatait a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF) főosztályvezetőjével
együttműködésben végzi. Ennek keretében a Rendszergazda:
a) koordinálja az MH EIR és az MH EHIAR bevezetési
feladatait;
b) felügyeli az MH EIR és az MH EHIAR üzemeltetését
és annak minden oldalú informatikai biztosítását;
c) jóváhagyja az Üzemeltető szervezetek által a HM
HKF útján megküldött az MH EIR, illetve az MH EHIAR
üzemeltetését és biztonságát szabályozó helyi intézkedést;
a felmerülő üzemeltetési és biztonsági problémák kivizsgálása és megszüntetése érdekében együttműködik az
Üzemeltető szervezetekkel.
A bevezetés irányítása 6. § A HM IIF koordinálja az MH EIR és az MH EHIAR bevezetése érdekében:
a) az iratkezelési és ügyviteli szabályozók kidolgozását;
b) az elektronikus iratkezelési folyamatok kialakítását,
változásfigyelését;
c) az MH EHIAR szabályozóinak kidolgozását;
d) az MH EHIAR folyamatainak kialakítását és akkredi
tálását;
e) a bevezetéshez szükséges további feladatok előkészí
tését;
f) a szakmai és felhasználói képzések tervezését, szerve
zését. 7. § A HM IIF főosztályvezetője jogosult az MH EIR és az
MH EHIAR bevezetésének érdekében a szükséges adatok,
információk bekérésére az 1. §-ban felsorolt szervek és
szervezetek vezetőitől.
8. § (1) A HM HKF részt vesz az MH EIR és az MH EHIAR
bevezetésével kapcsolatos előkészítő tevékenységben.
(2) A HM HKF koordinálja a bevezetés és a kapcsolódó
üzemeltetés-biztonsági feltételek megteremtése érdekében:
a) az MH EIR és az MH EHIAR technikai rendszerének
kialakítását;
b) a technikai rendszerekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos szabályozók kidolgozását;
c) az üzemeltetés érdekében szükséges képzések tervezését, szervezését;
d) a nemzeti és nemzetközi szabványokon és kormányzati ajánlásokon alapuló, a meglévő erőforrásokkal reálisan megvalósítható üzemeltetési eljárásrend kidolgozását,
integrálását az MH üzemeltetési rendszerébe.
(3) A HM HKF a kialakításra kerülő eljárásrend bevezethetősége érdekében az Üzemeltető szervezetekkel
együttműködésben javaslatot tesz a kialakításhoz szükséges humán ás anyagi erőforrásokra, valamint a meglévő és
tervezett állomány szakmai továbbképzésére.
(4) A HM HKF – a Magyar Honvédség Informatikai
Stratégiájának megfelelően – tervezi az MH EIR és az MH
EHIAR technikai rendszereinek beillesztését az MH egységes informatikai rendszerébe.
A közreműködők feladatai 9. § A HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ):
a) részt vesz az MH EHIAR bevezetésében és az MH
EIR bevezetésével kapcsolatos előkészítő tevékenységben;
b) végzi az MH EIR és az MH EHIAR működését biztosító termelői logisztikai feladatokat;
c) kidolgozza a HM IIF és a HM HKF hadműveleti követelményei alapján az MH EIR és az MH EHIAR kialakításához szükséges műszaki követelményeket; biztosítja a
követelményeknek megfelelő beszerzéseket.
10. § Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP):
a) részt vesz az MH EHIAR bevezetésében és az MH
EIR bevezetésével kapcsolatos előkészítő tevékenységben;
b) végrehajtja a HM IIF és a HM HKF követelményei
alapján az MH EHIAR üzemeltető szervezet kialakítását;
c) ellátja az MH EIR és az MH EHIAR működését biztosító fogyasztói logisztikai feladatokat.
11. § Az MH ÖHP alárendeltségébe tartozó MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató Ezred az MH
EHIAR Üzemeltető szervezete, amely:
a) végrehajtja a Fejlesztővel együttműködve az MH
EHIAR üzemeltető állomány felkészítését;
b) átveszi üzemeltetésre az MH EHIAR-t a Fejlesztőtől;
az átadás-átvételi eljárás során jegyzőkönyvben rögzíti a
sikeres telepítést és az üzemeltetői oktatás megtörténtét,
továbbá a Fejlesztői dokumentáció átvételét;
c) kidolgozza az MH EHIAR üzemeltetésére vonatkozó
helyi szabályozókat, elkészíti és naprakészen tartja a
Rendszerdokumentációt; minden, az MH EHIAR-on végrehajtott változtatást átvezet a Rendszerdokumentációban;
d) végzi az MH EHIAR központi üzemeltetését, az ehhez szükséges technikai rendszerelemek kialakítását, szolgáltatásainak biztosítását;
e) részt vesz az MH EHIAR informatikai infrastruktúrájának tervezésében;
f) részt vesz az MH EHIAR helyszíni oktatásában, biztosítja az oktatáshoz szükséges infrastrukturális feltételeket.
12. § Az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD) az
MH EIR Üzemeltető szervezete, amely:
a) részt vesz az MH EIR és az MH EHIAR bevezetésével kapcsolatos előkészítő tevékenységben;
b) részt vesz az MH EIR és az MH EHIAR technikai
rendszereinek kialakításában, és biztosítja a kiviteli munkát végző vállalkozók számára a technikai tesztek elvégzéséhez szükséges feltételeket;
c) végrehajtja a Fejlesztővel együttműködve az MH EIR
üzemeltető állomány felkészítését;
d) átveszi üzemeltetésre az MH EIR-t a Fejlesztőtől; az
átadás-átvételi eljárás során jegyzőkönyvben rögzíti a sikeres telepítést és az üzemeltetői oktatás megtörténtét, továbbá a Fejlesztői dokumentáció átvételét;
e) kidolgozza az MH EIR üzemeltetésére vonatkozó helyi szabályozókat, elkészíti és naprakészen tartja a Rendszerdokumentációt; minden, az MH EIR-en végrehajtott
változtatást átvezet a Rendszerdokumentációban;
f) végzi az MH EIR központi üzemeltetési feladatait, az
ehhez szükséges technikai rendszerelemek kialakítását,
szolgáltatásainak biztosítását;
g) részt vesz az MH EIR felhasználói oktatásában, biztosítja ehhez az infrastrukturális feltételeket.
13. § Az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ
(a továbbiakban: MH KIAK):
a) végrehajtja az MH EIR csapatpróbáját;
b) részt vesz az MH EIR bevezetésével kapcsolatos elő
készítő tevékenységben;
c) felkészül az MH EHIAR szolgáltatásainak alkalma
zására. A bevezetést támogató munkacsoportok 14. § (1) Az MH EIR bevezetését a Magyar Honvédség Elektronikus Iratkezelő Rendszerének kísérleti alkalmazásáról
szóló 140/2007. (HK 22.) HM JSZÁT–HM HVKF együttes intézkedésben meghatározott munkacsoport támogatja
2008. december 31-ig.
(2) Az MH EIR további bevezetése érdekében az 1.
§-ban felsorolt szervek és szervezetek kijelölt állományának bevonásával új MH EIR munkacsoport alakul 2009.
január 1-jétől. Az új MH EIR munkacsoport összetétele:
a) vezetője: HM IIF Informatikai Osztály, osztályvezető
(főosztályvezető helyettes);
b) titkára: HM IIF főosztályvezetője által kijelölt személy (MH EIR projektvezető);
c) tagjai:
ca) HM IIF főosztályvezetője által kijelölt személy(ek);
cb) HM HKF főosztályvezetője által kijelölt sze
mély(ek); cc) HM FLÜ vezérigazgatója által kijelölt személy(ek);
cd) MK KBH főigazgatója által kijelölt személy(ek);
ce) MK KFH főigazgatója által kijelölt személy(ek);
cf) MH ÖHP parancsnoka által kijelölt személy(ek);
cg) MH TD parancsnoka által kijelölt személy(ek);
ch) HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum főigazgatója
által kijelölt személy.
(3) Az MH EIR Rendszergazda felügyeli a munkacso
port tevékenységét. Az MH EIR bevezetésében konkrétan
érintett honvédelmi szervezetek képviselőjét a Rendszergazda meghívja a MH EIR munkacsoportba.
(4) Az MH EIR munkacsoport tagjainak személyét az
érintett szervek vezetői ezen utasítás hatálybalépését követő 8 napon belül közlik a munkacsoport vezetőjével.
15. § (1) Az MH EHIAR bevezetése érdekében az 1. §-ban
felsorolt szervek és szervezetek kijelölt állományának bevonásával MH EHIAR munkacsoport alakul. Az MH EHIAR munkacsoport összetétele:
a) vezetője: HM IIF Elektronikus Információvédelmi és
NATO/NYEU Központi Rejtjelelosztó Osztály, osztályvezető;
b) titkára: HM IIF főosztályvezetője által kijelölt személy (MH EHIAR projektvezető);
c) tagjai:
ca) HM IIF főosztályvezetője által kijelölt személy(ek);
cb) HM HKF főosztályvezetője által kijelölt sze
mély(ek);
cc) MK KBH főigazgatója által kijelölt személy(ek);
cd) MK KFH főigazgatója által kijelölt személy(ek);
ce) HM FLÜ vezérigazgatója által kijelölt személy(ek);
cf) HM KPÜ vezérigazgatója által kijelölt személy(ek);
cg) MH ÖHP parancsnoka által kijelölt személy(ek);
ch) MH TD parancsnoka által kijelölt személy(ek).
(2) Az MH EHIAR Rendszergazda felügyeli a munka
csoport tevékenységét. Az MH EHIAR bevezetésében
konkrétan érintett honvédelmi szervezetek képviselőjét a
Rendszergazda meghívja az MH EHIAR munkacsoportba.
(3) Az MH EHIAR munkacsoport tagjainak személyét
az érintett szervek vezetői ezen utasítás hatálybalépését
követő 8 napon belül közlik a munkacsoport vezetőjével.
(4) Az MH EHIAR bevezetését az MH EHIAR munkacsoport és a vonatkozó jogszabályok alapján létrehozott
egyéb szervezeti elemek támogatják.
A bevezetés ütemezése 16. § (1) Az MH EIR a Magyar Honvédség Elektronikus Iratkezelő Rendszerének kísérleti alkalmazásáról szóló
140/2007. (HK 22.) HM JSZÁT–HM HVKF együttes in
tézkedésében meghatározott sikeres csapatpróbát követően az MH KIAK-nál 2009. január 1-jétől, a HM szerveinél
a HM kabinetfőnök által meghatározott időpontban kerül
bevezetésre. A többi honvédelmi szervezetnél az MH EIR
bevezetésre külön HM JSZÁT-HM HVKF együttes
intézkedés alapján kerül sor.
(2) A HM IIF tájékoztatja a MH EIR bevezetését soron
kívül igénylő honvédelmi szervezeteket a bevezetés
lehetőségéről.
17. § Az MH EHIAR szolgáltatásai a honvédelmi szervezeteknél a HM IIF főosztályvezetője által meghatározott ütemezésben kerülnek bevezetésre.
Egyéb feladatok 18. § Az MH EIR, illetve az MH EHIAR bevezetésében érintett, az 1. §-ban felsorolt szervek és szervezetek vezetői a
HM IIF főosztályvezetője felkérésére szakmai segítséget
biztosítanak a bevezetéshez.
Záró rendelkezés 19. § Ez az utasítás az aláírását követő 3. napon lép hatályba,
és hatályát veszti 2011. december 31-én.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
78/2011. (X. 28.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 27/2011. (III. 9.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Magánszemélyek 2011. február 8-án országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról
és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés dolgozzon ki
jogszabályt a fizetésképtelenné váló természetes személyek adósságrendezési eljárására vonatkozóan?”
Az OVB a 27/2011. (III. 9.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népszavazási kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítését megtagadta. Határozatát azzal indokolta, hogy az abban foglalt kérdés nem felel
meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Érvelésében utalt arra, hogy a
népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek mind a jogalkotó, mind az állampolgár számára világosnak, egyféleképpen
értelmezhetőnek kell lennie. A jogalkotói egyértelműség megkívánja, hogy egy esetleges eredményes népszavazást
követően az Országgyűlés el tudja dönteni, milyen tartalmú jogalkotási kötelezettség terheli a népszavazás
eredményeként, mivel az Nsztv. 8. § (1) bekezdése értelmében „eredményes ügydöntő népszavazással hozott döntés
az Országgyűlésre kötelező”. Az OVBh. hangsúlyozta továbbá, hogy a kérdés a jogalkotói egyértelműség
követelményének azért nem felel meg, mivel még alapjait tekintve sem határozza meg, hogy – eredményes
népszavazás esetén – az Országgyűlést milyen jogalkotási kötelezettség terheli, az adott tárgyban a törvényt
az Országgyűlésnek milyen tartalommal kellene megalkotnia. Az OVBh. egyúttal kifejtette, hogy a kérdés a
választópolgárok számára sem egyértelmű, mivel nem állapítható meg, hogy aláírásukkal milyen tartalmú törvény
elfogadását kívánják támogatni; valamint nem lennének tisztában azzal, hogy egy esetleges eredményes népszavazás
milyen következményekkel járna. Az OVBh. szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazásából nem
állapítható meg az sem, hogy egy eredményes népszavazást követően milyen adósságok rendezésére szolgálna
a megalkotandó jogszabály.
A 27/2011. (III. 9.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2011. évi 24. számában, 2011. március 9-én jelent meg. A választási
eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív,
illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt
napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2011. március 24-én 15 óra 20 perckor – határidőben – érkezett a
népszavazás kezdeményezőitől kifogás. A kifogást tevők szerint az általuk feltett kérdés megfelel az Nsztv.
egyértelműségi követelményének.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás
keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi
feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342.]. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
Az OVB határozatával egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és az OVBh.-t helyes
indokai alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. október 25. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
296/2016. (IX. 29.) Korm. rendelete a Földes területén gyorsfagyasztott termékeket gyártó üzem megvalósítására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Földes közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti 1476 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten, illetve az  ezen földrészletből telekalakítási eljárás
jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő gyorsfagyasztott termékeket gyártó
üzem, illetve az ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással
függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2003. (I. 21.) ESZCSM rendelete a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerekről és a támogatás összegéről.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény 83. § (3) bekezdése a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel egyetértésben —, valamint a 83. § (4) bekezdése n) pontjában
kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § (1) Járóbeteg részére társadalombiztosítási támogatással — az e rendeletben foglalt kivétellel — csak a gyógyszerek rendeléséről és kiadásáról szóló 3/1995. (II. 8.)
NM rendeletben (a továbbiakban: GYR) meghatározottak szerint rendelhető és szolgáltatható ki gyógyszer.
(2) Olyan gyógyszer, amelynek a közfinanszírozás alapjául, a külön jogszabály alapján elfogadott árához (a továbbiakban: árához) a járóbeteg-ellátás keretében a társadalombiztosítás támogatást nyújt, csak a társadalombiztosítás által e célra rendszeresített és térítés nélkül rendelkezésre bocsátott — 1. számú melléklet szerinti — vényen
rendelhető.
(3) A társadalombiztosítási támogatással rendelhető
gyógyszerek körét és az árukhoz nyújtott támogatás mértékét,
illetőleg összegét — a 7. §-ban meghatározott gyógyszerek
kivételével — a 2—4. számú mellékletek tartalmazzák.
(4) Társadalombiztosítási támogatás csak olyan
— a (2) bekezdésben meghatározott — vény alapján számolható el,
a) amelyen a támogatás alapjául szolgáló jogcímet az
orvos egyértelműen megjelölte,
b) amelyen az orvos félreérthetetlenül feltüntette a
beteg társadalombiztosítási azonosító jelét (a továbbiakban: TAJ szám),
c) amelyen a gyógyszert kiváltó személy a gyógyszer
átvételét aláírásával igazolta, továbbá
d) amelyről rögzítették az erre rendszeresített adathordozón a vényen rendelt gyógyszer azonosító kódját,
mennyiségét, társadalombiztosítási támogatásának összegét, a vényen szereplő vonalkód számát és a beteg TAJ számát (a továbbiakban együtt: vényadat).
(5) Amennyiben
a) a vényen a gyógyszert rendelő orvos a támogatás
jogcímét nem vagy — ide nem értve a b) pontban foglaltakat — nem egyértelműen jelölte meg, a rendelt készítmény
esetében a 4. számú mellékletben szereplő támogatási
mérték számolható el,
b) a (2) bekezdés szerinti vényen a ,,teljes ár’’ megjelölés
önmagában vagy más támogatási jogcím mellett szerepel, a
vényre társadalombiztosítási támogatás nem számolható el.
(6) A 2. és 3. számú mellékletében nem szereplő gyógyszer ,,egészségügyi rendelkezés’’ jogcím alapján történő
rendelése esetén a készítmény társadalombiztosítási támogatására a rendelet 4. számú mellékletében szereplő mérték számolható el.
2. § Ha a GYR 4. § (1) bekezdésében említett ,,Megrendelő
lappal’’ az orvos a gyógyszert egészségügyi rendelkezés,
közgyógyellátás, honvédelmi kötelezettség vagy üzemi baleset jogcímmel rendelte, e jogcímen társadalombiztosítási
támogatás nem számolható el.
3. § (1) Egy vény alapján a biztosított részére rendelt, legfeljebb hatvan napra elegendő gyógyszermennyiség árához,
ha pedig az eredeti gyári csomagolás ezt a mennyiséget
meghaladja, akkor ennek az árához nyújtott társadalombiztosítási támogatás számolható el.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően hatvan napot meghaladó időre elegendő gyógyszermennyiség árához nyújtott társadalombiztosítási támogatás nem számolható el.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottaktól, rendkívüli
méltánylást érdemlő betegellátási érdekből lehet eltérni.
Ennek fennállása esetén a gyógyszert rendelő orvos betegnaplójában köteles rögzíteni a méltánylás okát. Az orvos a
vényen köteles feltüntetni a betegnapló számát és dátumát.
A gyógyszertár csak a szabályszerűen kiállított vénnyel
számolhat el.
(4) Ha a gyógyszert a GYR 6. § (5)—(6) bekezdésének
alkalmazásával rendelték, a vényen a ténylegesen kiadott
— a vényen is feltüntetett — gyógyszer árához nyújtott
társadalombiztosítási támogatás számolható el az (1), illetőleg a (2) bekezdés rendelkezése szerint.
4. § Ha a jogosult részére rendelt gyógyszer mennyiségét az
orvos betűvel és számmal egyértelműen nem tüntette fel,
csak a legkisebb eredeti gyári csomagolású gyógyszer árához nyújtott társadalombiztosítási támogatás számolható el.
5. § (1) A jogosult — a külön jogszabály rendelkezései figyelembevételével — térítésmentesen kapja a gyógyszert, ha
az orvos a vényen a ,,honvédelmi kötelezettség’’ vagy a
,,közgyógyellátásra jogosult’’ jogcímet feltünteti.
(2) Ha az orvos a jogosult részére
a) ,,egészségügyi rendelkezés’’ jogcímmel a 2. számú
mellékletben szereplő gyógyszert rendeli, az elszámolható
társadalombiztosítási támogatás azonos a közfinanszírozás alapjául elfogadott, az adott időpontban érvényes árral,
b) a 3. számú mellékletben szereplő gyógyszert ,,egészségügyi rendelkezés’’ jogcímmel, a 4. számú mellékletben
szereplő gyógyszert, továbbá magisztrális gyógyszert rendel, az elszámolható társadalombiztosítási támogatás
összege azonos a támogatás mértékét megállapító jogszabály hatálybalépésének időpontjában a közfinanszírozás
alapjául elfogadott ár 90, 70, 50%-ával, illetve az abban
megállapított meghatározott összegű támogatással.
(3) Ha a gyógyszerész a gyógyszerkészítmények helyettesítésére vonatkozó szakmai szabályok alapján járt el, a
ténylegesen kiadott gyógyszer társadalombiztosítási támogatása számolható el.
6. § (1) Az orvos által rendelt magisztrális gyógyszerek esetében a társadalombiztosítási támogatás összege
a) a Szabványos Vényminták Gyűjteményébe (Formulae Normales, a továbbiakban: FoNo) és a Magyar Gyógyszerkönyvbe felvett gyógyszerek, illetőleg az egyedi
— törzskönyvezett gyógyszerkészítményt nem tartalmazó —
magisztrális készítmények esetében az alapanyagok, a nem
betéti díjas csomagolások és a készítési díj összegéből kiszámított ár 90%-a,
b) törzskönyvezett gyógyszerkészítményt tartalmazó
magisztrális gyógyszerek esetében az összetételben lévő
törzskönyvezett gyógyszerkészítmény(ek) — 4. számú melléklet szerinti — támogatási összege, valamint az alapanyagok, a nem betéti díjas csomagolások és a készítési díj
90%-a alapján számított összeg.
(2) A közforgalmú gyógyszertárakban készített magisztrális gyógyszereknél az (1) bekezdésben említett árnál a
készítési díjat, nem betéti díjas csomagolásként pedig az
5. számú mellékletében felsorolt csomagolásokat lehet
figyelembe venni.
(3) Ha magisztrális gyógyszer egyik alkotórészeként az
orvos törzskönyvezett gyógyszerkészítményt rendelt, és a
gyógyszer elkészítése után a visszamaradó törzskönyvezett
gyógyszerkészítmény felhasználása — a gyógyszerbiztonsági szakmai szempontokat is figyelembe véve — biztosított,
az (1) bekezdés b) pontjában említett ár kiszámításakor a
gyógyszer árának a felhasznált mennyiségre vetített összege vehető figyelembe.
(4) Ha a (3) bekezdésben írt feltétel nem biztosítható, a
törzskönyvezett gyógyszerkészítmény rendelt mennyiségéhez legközelebb álló, de azt meghaladó csomagolású
gyógyszerkészítmény árát lehet figyelembe venni az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott ár kiszámításánál.
(5) Nem számolható el társadalombiztosítási támogatás,
ha az orvos a vényen a 6. számú mellékletben felsorolt
gyógyszeranyagot önmagában rendeli.
(6) Az (1)—(5) bekezdés alkalmazása szempontjából a
közfinanszírozás alapjául elfogadott ár részeként figyelembe vehető készítési díjak összegét a 7. számú melléklet
tartalmazza.
7. § (1) Ha a gyógyszert a GYR 12. §-a szerint rendelték, a
támogatást a gyógyszer kiadására kijelölt — e tevékenységre külön szerződést kötött — gyógyszertár számolhatja el.
(2) A társadalombiztosítási támogatás mértékét az
(1) bekezdésben, illetve az Ebtv. 26. §-ának (1) bekezdése
b) és c) pontjában meghatározott esetekben, egyedi kérelem alapján az OEP főigazgatója állapítja meg.
(3) A 8. számú mellékletben felsorolt gyógyszerek,
illetve nevesített betegségcsoportok kezelésére szolgáló
gyógyszerek rendelése és felhasználása esetén a gyógyszerek árához nyújtott társadalombiztosítási támogatás a
gyógyszeres kezelést végző — az Egészségügyi, Szociális és
Családügyi Minisztérium által évente közleményben közzétett — egészségügyi intézmények és az OEP által megkötött külön szerződés szerint számolható el.
(4) A 8—9. számú melléklet szerinti betegségcsoportok
kezelésére szolgáló, ott meghatározott készítmények beszerzési árához az OEP 100%-os társadalombiztosítási
támogatást nyújt, azzal hogy egyebekben a (3) bekezdést
értelemszerűen alkalmazni kell.
8. § (1) Ez a rendelet 2003. február 1. napján lép hatályba.
(2) A rendelet 10. számú mellékletében felsorolt gyógyszerkészítményeket 2003. április 30. napját követően a
gyógyszertárak kiemelt egészségügyi támogatással nem
szolgáltathatják ki és nem számolhatják el.
Dr. Csehák Judit s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter