text:
9/2016. (IV. 29.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap gazdálkodási szabályzatáról.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-a és 8. § (1) bekezdése, az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja, (3) bekezdése és a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya, alkalmazási köre
1.1. Az utasítás alkalmazási köre
a) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap (a továbbiakban: NKFI Alap) előirányzataira,
b) az NKFI Alappal kapcsolatos tervezési, gazdálkodási finanszírozási, beszámolási és adatszolgáltatási
kötelezettség végrehajtására, az előirányzatok módosítására, átcsoportosítására,
c) az NKFI Alap terhére nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos támogatási döntéshozatalra,
kötelezettségvállalásra, ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, érvényesítésre, pénzügyi kifizetésre és a
támogatások felhasználásának ellenőrzésére,
d) az NKFI Alapból átadott pénzeszközökre,
e) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatalra (a továbbiakban: NKFI Hivatal) mint alapkezelő szervre
terjed ki.
1.2. Az NKFI Alap kezelésének, szabályozásának és ellenőrzésének irányításáért az NKFI Hivatal elnöke felel. Az ezzel
kapcsolatos operatív feladatokat az utasításban meghatározott körben az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztálya
(a továbbiakban: Költségvetési Főosztály), az NKFI Hivatal Támogatáskezelési és Innovációs Főosztálya (a továbbiakban:
Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály), valamint az NKFI Hivatal Kutatás-fejlesztési Főosztálya (a továbbiakban:
Kutatás-fejlesztési Főosztály) látja el.
II. Fejezet
Az NKFI Alap gazdálkodásának részletes szabályai
2. A tervezés és a költségvetési javaslat 2.1. Az NKFI Alap költségvetési javaslatának tervezetét az NKFI Hivatal az államháztartásért felelős miniszter által közzétett
tájékoztatóban foglaltak szerint készíti el az NKFI Alapra nézve tervezett kiadási főösszeg figyelembevételével.
2.2. A tervezési feladatokkal összefüggésben a 2.3. pontban meghatározott szervezeti egységek részére irányadó
határidőket az NKFI Hivatal elnöke utasításban határozza meg, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 16. § (1) bekezdése szerint.
2.3. Az NKFI Alapra vonatkozó költségvetési javaslatot a Költségvetési Főosztály vezetője állítja össze a Költségvetési
Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya pénzügyi adatai és a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály,
valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztály szakmai javaslata alapján. A költségvetési javaslatot az NKFI Hivatal elnöke
egyezteti az államháztartásért felelős miniszterrel, majd a Költségvetési Főosztály vezetője véglegesíti azt, és elnöki
jóváhagyást követően megküldi az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak.
2.4. A Kormány által jóváhagyott hosszú távú és éves programstratégia alapján a Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztály elkészíti az NKFI Alap éves előirányzat-felhasználási tervét a Kutatás-fejlesztési Főosztály javaslatainak
figyelembevételével, a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya által biztosított pénzügyi
adatok alapján.
2.5. Az NKFI Alap éves előirányzat-felhasználási tervét az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
2.6. Az éves előirányzat-felhasználási terv év közbeni módosítására a 2.4–2.5. pont rendelkezéseit megfelelően alkalmazni
kell.
3. A kincstári és az elemi költségvetés, finanszírozási terv
3.1. Az NKFI Alap kincstári költségvetését a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya készíti el
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 28/A. §-a alapján, amelyet véleményezésre
megküld az NKFI Hivatal innovációs és általános elnökhelyettese (a továbbiakban: innovációs és általános
elnökhelyettes), valamint az NKFI Hivatal kutatás-fejlesztési elnökhelyettese (a továbbiakban: kutatás-fejlesztési
elnökhelyettes) részére.
3.2. A 3.1. pont szerint készített kincstári költségvetést a Költségvetési Főosztály vezetőjének előterjesztése alapján
az  NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá, majd azt a Költségvetési Főosztály vezetője a költségvetési évet megelőző év
december 20-ig feltölti a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által működtetett elektronikus rendszerbe.
3.3. Az Ávr. 31. § (2a) bekezdése alapján, ha az Országgyűlés a központi költségvetésről szóló törvényt december 10. napjáig
nem fogadja el, az NKFI Alap előzetes kincstári költségvetést készít december 20. napjáig a  3.1.  és 3.2. pontok
megfelelő alkalmazásával. A költségvetési törvény elfogadását követően az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya
elkészíti a végleges kincstári költségvetést, amelyet a 3.2. pont szerinti jóváhagyást követően a  költségvetési év
január 10-ig feltölt a Kincstár által működtetett elektronikus rendszerbe.
3.4. Az NKFI Alap elemi költségvetését a – a szakmai főosztályoktól bekért adatok alapján – a Költségvetési Főosztály NKFI
Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya készíti el az Áht. 28/A. §-a és az Ávr. 31/A. §-a alapján, amelyet véleményezésre
megküld az innovációs és általános elnökhelyettes, valamint a kutatás-fejlesztési elnökhelyettes részére.
3.5. Az NKFI Alap elemi költségvetését az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá, a jóváhagyott elemi költségvetésről
a  Költségvetési Főosztály vezetője adatot szolgáltat a Kincstárnak a költségvetési év február 28-ig, a Kincstár által
működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerben.
3.6. Az NKFI Alap finanszírozási tervét – az NKFI Hivatal elnökének jóváhagyását követően – a Költségvetési Főosztály NKFI
Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya küldi meg a Kincstár részére.
4. Pénzeszközátadás 4.1. Az NKFI Hivatal költségvetése működési bevételi előirányzatként tartalmazza az NKFI Alap kezelésére biztosított
alapkezelői díjat, amelyet az egyéb működési bevételektől számvitelileg elkülönítve kell kezelni.
4.2. Az NKFI Alap kezelésével összefüggő kiadások fedezetéül szolgáló összeget a tudományos kutatásról, fejlesztésről
és  innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: KFI tv.) 14. §-a alapján a Magyarország központi
költségvetéséről szóló törvény határozza meg.
4.3. Az alapkezelői díj egyösszegű NKFI Hivatal részére – kiemelt előirányzatok szerinti bontásban – történő átutalásáról
minden év március 31-ig a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály kezdeményezésére a Költségvetési Főosztály
NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya gondoskodik az NKFI Hivatal elnökének engedélyével.
4.4. Az NKFI Alaptól átvett pénzeszköz elszámolását a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya készíti el legkésőbb
a tárgyévet követő év július 31-ig, és ezzel egyidejűleg a tárgyévi kötelezettségvállalással nem terhelt maradványt az
NKFI Alap Kincstárnál vezetett bankszámlájára visszautalja.
5. Előirányzat-módosítás, - átcsoportosítás 5.1. Amennyiben a vonatkozó jogszabályok szerint az NKFI Alap költségvetési előirányzatainak módosítása, valamint
a kiadási előirányzatainak terhére történő előirányzat-átcsoportosítás az NKFI Hivatal elnökének hatáskörébe tartozik,
az ezt előkészítő dokumentációt a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya készíti elő,
szükség szerint a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály, valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztály szakmai javaslata
alapján.
5.2. Amennyiben az előirányzat-módosítás az előző évi költségvetési maradvány felhasználására irányul, az NKFI Hivatalnak
be kell szereznie az államháztartásért felelős miniszter hozzájárulását. Az ezzel kapcsolatos egyeztetéseket
az NKFI Hivatal elnöke folytatja le.
5.3. Az NKFI Hivatal elnöke által jóváhagyott előirányzat-módosítást a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli
és Pénzügyi Osztálya jelenti be a Kincstárnál.
5.4. Az előirányzat-átcsoportosításra vonatkozóan az Áht.-ban foglaltak szerint kell eljárni.
6. A követelésállomány nyilvántartása és kezelése 6.1. Az NKFI Alap követelésállományának kezelését az innovációs pályázatokat kezelő elektronikus pályázatkezelő
szakrendszerben (a továbbiakban: PKR) és a kutatás-fejlesztési pályázatokat kezelő elektronikus pályázatkezelő
szakrendszerben (a továbbiakban: EPR) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály, elektronikus nyilvántartását
a Forrás KGR integrált pénzügyi számviteli rendszerben a Költségvetési Főosztály végzi.
6.2. A követelésállomány alakulását, a követeléskezelés tapasztalatait az éves költségvetési beszámolóban be kell mutatni.
Az elektronikus nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie a beszámoló analitikus alátámasztására.
7. Könyvvezetés, beszámolás, adatszolgáltatás 7.1. Az NKFI Alap könyvvezetését a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya látja el és bonyolítja
le az NKFI Alap pénzforgalmát.
7.2. A Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya elkészíti az NKFI Alap egységes számviteli rendjét,
amely a következőket tartalmazza:
a) számviteli politika,
b) az eszközök és források értékelési szabályzata,
c) az eszközök és források leltárkészítési és leltározási szabályzata,
d) pénzkezelési szabályzat,
e) számlarend, számlatükör,
f ) bizonylati szabályzat.
7.3. Az NKFI Hivatal Jogi és Igazgatási Főosztálya (a továbbiakban: Jogi és Igazgatási Főosztály) a szabályzatok
véleményezésében az NKFI Hivatal Szervezeti és működési szabályzatában foglaltak szerint részt vesz.
7.4. A költségvetési év zárását követően az elemi költségvetés végrehajtásáról és a mérlegben kimutatható vagyonról
a költségvetési évre vonatkozóan éves költségvetési beszámolót kell készíteni az államháztartás számviteléről szóló
4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Áhsz.) meghatározott alaki és tartalmi követelmények betartásával.
Az éves költségvetési beszámolót a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya készíti el,
és a Fejezeti Költségvetési Osztály ellenőrzését követően az NKFI Hivatal elnöke, továbbá az NKFI Hivatal gazdasági
vezetője írja alá. A Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya az éves költségvetési beszámolót
a költségvetési évet követő május 31-ig feltölti a Kincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe.
7.5. Az éves költségvetési beszámolót és a mérleget könyvvizsgálóval hitelesíttetni kell. A könyvvizsgálót az NKFI Hivatal
elnöke bízza meg. A könyvvizsgálattal kapcsolatos egyéb ügyekben a Költségvetési Főosztály vezetője jár el.
A könyvvizsgálat költségeit a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya az NKFI Alap működtetésével, kezelésével
kapcsolatos kiadások között számolja el.
7.6. A költségvetési év zárását követően az NKFI Hivatal zárszámadással kapcsolatos adatszolgáltatást teljesít
az államháztartásért felelős miniszter által kiadott tájékoztatóban szerepelő módon és határidőre. Az adatszolgáltatást
a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya állítja össze, és az NKFI Hivatal elnökének
jóváhagyását követően a Költségvetési Főosztály vezetője továbbítja azt az államháztartásért felelős miniszter által
vezetett minisztérium részére.
7.7. A Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya az NKFI Alap eszközeinek és forrásainak
alakulásáról negyedévente időközi mérlegjelentést, a negyedik negyedévre vonatkozóan gyorsjelentést készít,
amelyet a Fejezeti Költségvetési Osztály ellenőrzését követően megküld az NKFI Hivatal elnöke részére jóváhagyásra.
Az éves jelentés az éves költségvetési beszámolóval együtt készül és kerül feltöltésre a Kincstár által működtetett
elektronikus adatszolgáltató rendszerbe. Az időközi mérlegjelentést Kincstár részére történő továbbításáról a Fejezeti
Költségvetési Osztály gondoskodik.
8. Egyéb adatszolgáltatás 8.1. Az NKFI Alapra vonatkozó adatszolgáltatásokat – jelen alcímben meghatározott kivételekkel – a Költségvetési
Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya készíti el és küldi meg a Fejezeti Költségvetési Osztály részére.
A  Fejezeti Költségvetési Osztály az adatszolgáltatás ellenőrzését követően – az adatszolgáltatási kötelezettség
szerint – gondoskodik az adatok Kincstár, illetve az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium
részére történő megküldéséről.
8.2. A Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya az Áht. 108. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
időközi költségvetési jelentést készít az Ávr. 169. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével.
8.3. A központi költségvetés bevételeinek, kiadásainak és egyenlegének középtávú tervezése érdekében az NKFI Hivatal
Stratégia- és Programtervezési Főosztály (a továbbiakban: Stratégia- és Programtervezési Főosztály) koordinálásával
az NKFI Hivatal adatot szolgáltat az NKFI Alapra nézve minden év szeptember 30-ig az államháztartásért felelős
miniszter által vezetett minisztérium részére. Az adatszolgáltatás előkészítése során a Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztály, a Kutatás-fejlesztési Főosztály, a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya, valamint
az NKFI Hivatal Innovációpolitikai Főosztálya információt szolgáltat a Stratégia- és Programtervezési Főosztály részére.
Az adatszolgáltatás tartalmazza az NKFI Alap költségvetési évet követő három évre vonatkozó szakmai és költségvetési
tervét, ezen belül a közfeladatokban tervezett változásokat, az ehhez szükséges törvénymódosításokat, továbbá
a tervezett kiadási és bevételi főösszeget.
8.4. A Kincstár által működtetett monitoring rendszerrel kapcsolatos adatszolgáltatást a Kincstár által megadott formában
és tartalommal a Kormány rendeletében meghatározott módon – a pályázati kiírásért felelős szervezeti egységtől
függően – a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vagy a Kutatás-fejlesztési Főosztály (a továbbiakban
együttesen: támogatást kezelő főosztály) végzi.
8.5. A támogatást kezelő főosztály az NKFI Hivatal elnöke részére negyedévente, a naptári negyedévet követő hónap
15. napjáig részletes tájékoztatást küld az NKFI Alap által finanszírozott feladatok, programok, pályázatok és pályázaton
kívüli támogatási konstrukciók helyzetéről és alakulásáról, különös tekintettel az előkészítés alatt álló
kötelezettségvállalásokra.
III. Fejezet
Az NKFI Alapból nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatok eljárásrendje
9. A támogatási döntés 9.1. Az NKFI Alap terhére költségvetési támogatás a Kormány által jóváhagyott programstratégiában foglaltak szerint
pályázat alapján vagy pályázaton kívül – egyedi kérelem, törvény, kormányrendelet, kormányhatározat vagy
nemzetközi megállapodás alapján – nyújtható. Az NKFI Alap terhére meghirdetett pályázati kiírások keretösszegeiről
a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya analitikus nyilvántartást vezet, amelyhez
a támogatást kezelő főosztály adatot szolgáltat a pályázati kiírás NKFI Hivatal elnöke általi jóváhagyását követően.
9.2. A pályázatok – támogatási döntés előtti – értékelésének koordinálásáról az NKFI Hivatal Szervezeti és működési
szabályzatában meghatározott feladatkörtől függően a támogatást kezelő főosztály gondoskodik. A pályázatok
támogatására az NKFI Hivatal elnöke által összehívott, a KFI tv. szerinti testület tesz javaslatot (a továbbiakban: döntési
javaslat).
9.3. A döntési előterjesztést és a döntési javaslatot a támogatást kezelő főosztály készíti elő. A döntési javaslat legalább
az alábbi adatokat foglalja magába:
a) pályázat beazonosításához szükséges adatok (pályázat száma, pályázó neve, projekt megnevezése),
b) igényelt támogatási összeg,
c) pontszám,
d) javaslat a támogatásra (javasolt, nem javasolt, költségcsökkentéssel javasolt),
e) javasolt támogatási összeg és ebből a költségvetési évben kifizetni tervezett összeg.
9.4. A döntési előterjesztést, a döntési javaslatot és az ezeket alátámasztó dokumentációt a támogatást kezelő főosztály
megküldi az NKFI Hivatal elnökének. A támogatási döntést az NKFI Hivatal elnöke hozza meg és írja alá. A támogatási
döntést a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya előzetes kötelezettségvállalásba veszi.
9.5. A támogatási döntésről a támogatást kezelő főosztály az Ávr. 73. § (1) bekezdése alapján, az NKFI Hivatal elnökének
rendelkezése szerint tájékoztatja a pályázókat a döntéstől számított 10 naptári napon belül.
9.6. A támogatást kezelő főosztály a döntés-előkészítés lépéseit és dokumentumait, a döntési előterjesztést és a döntési
javaslatot, továbbá a döntést folyamatosan rögzíti a PKR-ben vagy az EPR-ben.
10. A támogatási szerződés megkötése és módosítása 10.1. A támogatási szerződés megkötésére és módosítására vonatkozó részletes szabályokat az NKFI Hivatal elnökének
külön utasítása és a pályázati kiírás határozza meg.
10.2. Az egyedi támogatási szerződéstervezet támogatási szerződésminta alapján készül, amelyet a Támogatáskezelési
és  Innovációs Főosztály jogász munkatársa állít össze a vonatkozó jogszabályok és a támogatást kezelő főosztály
véleménye alapján. A Jogi és Igazgatási Főosztály az NKFI Hivatal Szervezeti és működési szabályzatában, valamint
az NKFI Hivatal elnökének a szerződéskötés rendjéről szóló utasításában foglaltak szerint véleményezi a támogatási
szerződéstervezetet. A támogatási szerződésmintát az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
10.3. Az NKFI Hivatal elnökének eltérő rendelkezése hiányában a támogatási szerződéstervezetet elsőként
a kedvezményezett írja alá.
10.4. Amennyiben a kedvezményezett által aláírt és visszaküldött szerződéstervezet és annak mellékletei formai és tartalmi
(szakmai, jogi, pénzügyi) szempontból megfelelőek, a támogatást kezelő főosztály megküldi a szerződéstervezetet
és mellékleteit 2 példányban a 14. pont szerinti pénzügyi ellenjegyző részére ellenjegyzés céljából, aki ellenjegyzést
követően továbbítja azt a 13. pont szerinti kötelezettségvállaló részére aláírás végett.
10.5. A támogatást kezelő főosztály a támogatási szerződést és adatait rögzíti a PKR-ben vagy az EPR-ben, majd a szerződés
egy példányát megküldi a kedvezményezettnek.
10.6. A Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya a szerződést nyilvántartásba veszi a Forrás KGR
integrált pénzügyi számviteli rendszer kötelezettségvállalás moduljában, valamint ellenőrzi az esetleges módosítások
átvezetését és szabályszerűségét a PKR-ben vagy az EPR-ben.
11. A finanszírozás és a beszámoló szakmai és pénzügyi ellenőrzése
11.1. A támogatási előleg folyósításának feltételeit, határidejét, ütemezését és összegét a pályázati kiírás és a támogatási
szerződés határozza meg. Az első előlegösszeg folyósításának határidejét a támogatási szerződés rögzíti. A további
előlegösszegek kifizetésének feltétele a kedvezményezett által a támogatási szerződésben rögzített időszakról
készített szakmai és pénzügyi beszámoló benyújtása és annak az NKFI Hivatal részéről történő elfogadása.
11.2. A támogatást kezelő főosztály az előlegigénylést első előleg esetén a támogatási szerződésben rögzített határidőn
belül, további előleg esetén a benyújtott szakmai és pénzügyi beszámolóval egyidejűleg ellenőrzi jóváhagyott
ellenőrzési lista, a pályázati kiírás, a támogatási szerződés, valamint a munka- és költségterv alapján. Az ellenőrzés
kiterjed többek között a formai szempontokra, az átcsoportosítások mértékére és a költségek elszámolhatóságára.
11.3. A kedvezményezettet a költségvetési támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról beszámolási kötelezettség terheli.
Az időközi és záró beszámoló (a továbbiakban együtt: beszámoló) ismerteti a támogatás és – ha annak rendelkezésre
bocsátását a pályázati kiírás vagy a támogatási szerződés előírta – a saját forrás felhasználásának, a támogatott
tevékenység megvalósításának szakmai vonatkozásait, tapasztalatait, elemzi a megvalósítás eredményességét,
és  részletes pénzügyi elszámolást ad a támogatás és – ha annak rendelkezésre bocsátását a pályázati kiírás vagy
a  támogatási szerződés előírta – a saját forrás felhasználásáról. A beszámoló benyújtására vonatkozó határidőket
a támogatási szerződés, az azzal kapcsolatos formai és tartalmi előírásokat a pályázati kiírás és a támogatási szerződés
tartalmazza.
11.4. A támogatást kezelő főosztály a kedvezményezett által benyújtott beszámolót az NKFI Hivatal elnökének külön
rendelkezésében vagy a támogatási szerződésben meghatározott határidőn belül formai szempontból ellenőrzi
a  jóváhagyott ellenőrzési lista, a pályázati kiírás és a támogatási szerződés alapján. A formai ellenőrzést követően
kutatás-fejlesztési pályázatok esetén a támogatást kezelő főosztály előkészíti a beszámoló tartalmi ellenőrzését,
amelyet a KFI tv. szerinti testület folytat le. A tartalmi ellenőrzést végző testület az ellenőrzést a támogatást kezelő
főosztály vezetője által meghatározott határidőre folytatja le, amelynek eredményét határidőn belül meg kell küldeni
a támogatást kezelő főosztály részére. Innovációs pályázatok esetén és valamennyi, kérelmen alapuló (nem pályázati
eljárásban odaítélt) támogatás esetén a támogatást kezelő főosztály elvégzi a beszámoló tartalmi ellenőrzését is.
11.5. Amennyiben a kedvezményezett a támogatási szerződésben rögzített határidőn belül a beszámolót nem küldi meg
az NKFI Hivatal részére, a támogatást kezelő főosztály az NKFI Hivatal elnökének külön utasításában vagy a támogatási
szerződésben meghatározott határidőn belül felszólítja a beszámoló benyújtására.
11.6. A beszámoló pénzügyi részének ellenőrzését a formai ellenőrzéssel egy időben kell végezni, az ellenőrzést
a támogatást kezelő főosztály elsődleges és másodlagos ellenőre végzi.
11.7. Amennyiben a beszámoló formai, pénzügyi vagy tartalmi szempontból hiányos vagy hibás, a támogatást kezelő
főosztály felszólítja a kedvezményezettet a hiányok pótlására, a hibák javítására. A hiánypótlás keretében benyújtott
dokumentumokat az NKFI Hivatal elnökének külön utasításában vagy a támogatási szerződésben meghatározott
határidőn belül, a 11.4–11.7. alpontok megfelelő alkalmazásával kell ellenőrizni.
11.8. Amennyiben a beküldött beszámoló pénzügyi része a hiánypótlást követően még mindig hiányos, a támogatást
kezelő főosztály csökkentett összegben fogadja el az elszámolást. Amennyiben a hiba jellegéből adódóan ez nem
lehetséges, a támogatást kezelő főosztály elutasítja a beszámolót.
11.9. Amennyiben a beszámoló pénzügyi része csökkentett összeggel került elfogadásra, és ezáltal a kedvezményezettnek
visszafizetési kötelezettsége keletkezik, a támogatást kezelő főosztály ajánlott tértivevényes levélben és e-mail útján
felszólítja a kedvezményezettet a megállapított, rendeltetésellenesen, jogszabály- vagy szerződésellenesen
felhasznált összeg Ávr. 99. §-a szerinti visszafizetésére.
11.10. Ha a kedvezményezett beszámolót nem nyújtott be, vagy a beszámoló ellenőrzésében közreműködők a beszámolás
elutasítását javasolják, a kedvezményezettel szembeni további intézkedésekről a támogatást kezelő főosztály dönt
a  vonatkozó jogszabályok és a támogatási szerződés keretein belül. Amennyiben a beszámolóval kapcsolatos
megállapítások és körülmények a támogatási szerződéstől való elállást, annak módosítását vagy felmondását
indokolják, az elállásról, módosításról vagy felmondásról az NKFI Hivatal elnöke dönt a támogatást kezelő főosztály
előterjesztése alapján.
11.11. Amennyiben a támogatást kezelő főosztály munkatársa (elsődleges ellenőr) a beszámolót elfogadásra javasolja,
a szakmai beszámolót és a pénzügyi elszámolást, illetve az előleg elszámolását rögzíti a PKR-ben vagy az EPR-ben,
és elkészíti a szakmai teljesítésigazolást. Amennyiben a támogatást kezelő főosztály 15. pont szerint kijelölt munkatársa
(mint másodlagos ellenőr) a beszámolót szintén elfogadásra javasolja, a beszámoló tartalmi szempontból történő
elfogadásának kézhezvételét követően a szakmai teljesítésigazolást aláírja.
11.12. A szakmai teljesítésigazolás alapján a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya a Forrás
KGR integrált pénzügyi és számviteli rendszerben előállítja az utalványrendeletet. Az érvényesítést a 16. pont szerint
kijelölt személy, a támogatási összeg utalványozását a 17. pont szerinti személy végzi. Az utalványrendelet szerinti
támogatási összeg kedvezményezett részére történő átutalásáról, valamint a PKR-ben vagy az EPR-ben történő
rögzítéséről a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya az NKFI Hivatal elnökének külön
utasításában meghatározott határidőn belül gondoskodik.
11.13. A beszámoló elfogadását követően a támogatást kezelő főosztály az NKFI Hivatal elnökének külön utasításában
meghatározott határidőn belül írásban tájékoztatja a kedvezményezettet a beszámoló elfogadásáról.
11.14. A támogatott projekt befejezésére és zárására az Ávr. és a támogatási szerződés vonatkozó rendelkezéseit kell
alkalmazni. Amennyiben a támogatási szerződés a projekt befejezését követő időszakra további kötelezettséget ír elő
(fenntartási kötelezettség), az e kötelezettségek teljesítéséről szóló beszámolókat a jelen 11. alcím szerint kell
ellenőrizni és értékelni.
12. Helyszíni ellenőrzés 12.1. A támogatások rendeltetésszerű felhasználásának helyszíni ellenőrzését az NKFI Hivatal elnökének külön
rendelkezésében meghatározott módon a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály végzi, beleértve az ellenőrzéssel
kapcsolatos tervezési, előkészítési, végrehajtási és döntés-előkészítési feladatokat. Az ellenőrzési feladatokban
a Kutatás-fejlesztési Főosztály az NKFI Hivatal Szervezeti és működési szabályzatában foglaltak szerint vehet részt.
12.2. A helyszíni ellenőrzés történhet
a) az NKFI Hivatal elnöke által jóváhagyott éves helyszíni ellenőrzési terv alapján reguláris ellenőrzés vagy
b) rendkívüli helyszíni ellenőrzés
keretében.
12.3. A támogatás felhasználásának szakmai és pénzügyi helyszíni ellenőrzése – az ellenőrzés időpontjában – lezárt,
egy  vagy több munkaszakaszra irányul. A vizsgálat alapja a kedvezményezett által a támogató részére benyújtott
pénzügyi és szakmai beszámoló.
12.4. Ha a projekt az ellenőrzés időpontjában a támogatónál jognyilatkozattal elszámolt lezárt munkaszakasz teljesítéssel
nem rendelkezik, az ellenőrzés kiterjedhet beszámolással még nem érintett időszakra is. Ebben az esetben az NKFI
Hivatal képviseletében eljáró ellenőrök a kedvezményezettől bekérik a helyszíni ellenőrzés kezdő időpontjára
kiállított, támogatási szerződésben rögzített beszámolási dokumentumokat, amelyek ez esetben a helyszíni
ellenőrzési vizsgálat alapját képezik.
12.5. A helyszíni ellenőrzésről a kedvezményezett és az NKFI Hivatal képviseletében eljáró ellenőrök által aláírt helyszíni
ellenőrzési jegyzőkönyv készül. A helyszíni ellenőrzés megállapításairól és a megállapítások alapján indokolt
intézkedésekről a helyszíni ellenőr a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vezetőjén keresztül tájékoztatja
az  NKFI Hivatal elnökét. A szükséges intézkedésekről az NKFI Hivatal elnöke dönt (intézkedés lehet különösen
az  adatváltozás átvezetését, a szerződésmódosítás kezdeményezését, a támogatási részösszeg visszakövetelését,
a  támogatási szerződés megszüntetését), amelyet a támogatást kezelő főosztály hajt végre, rögzítve az adatokat
a  PKR-ben vagy az EPR-ben. A Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály követelés előírása esetén tájékoztatja
a  Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályát, amely gondoskodik a Forrás KGR integrált
pénzügyi és számviteli rendszerben a követelés előírása, valamint a PKR-ben vagy EPR-ben történő rögzítéséről.
IV. Fejezet
Hatásköri szabályok 13. Az NKFI Alap tekintetében kötelezettségvállalásra az NKFI Hivatal elnöke teljes körűen, valamint
a) a kutatás-fejlesztési pályázatok vonatkozásában
aa) 100 millió forintig a kutatás-fejlesztési elnökhelyettes,
ab) 20 millió forintig a Kutatás-fejlesztési Főosztály vezetője,
b) az a) ponton kívüli pályázatok esetén
ba) 100 millió forintig az innovációs és általános elnökhelyettes,
bb) 20 millió forintig a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vezetője
jogosult. 14. Az NKFI Alap tekintetében a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére
a) az Ávr. 55. § (2) bekezdése alapján a Költségvetési Főosztály vezetője vagy
b) a Költségvetési Főosztály vezetőjének írásbeli kijelölése alapján a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli
és Pénzügyi Osztályának vezetője vagy a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztály
referensi munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselője
jogosult. 15. Az NKFI Alap tekintetében teljesítésigazolásra
a) a Kutatás-fejlesztési Főosztály kezelésében lévő támogatási szerződések vonatkozásában
aa) a kutatás-fejlesztési elnökhelyettes,
ab) a Kutatás-fejlesztési Főosztály vezetője vagy
ac) az NKFI Hivatal elnöke által kijelölt, a Kutatás-fejlesztési Főosztályon osztályvezetői munkakörben
foglalkoztatott kormánytisztviselője,
b) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály kezelésében lévő támogatási szerződések vonatkozásában
ba) az innovációs és általános elnökhelyettes,
bb) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vezetője,
bc) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály főosztályvezető-helyettese,
bd) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály osztályvezető munkakörben foglalkoztatott
kormánytisztviselője vagy
be) az NKFI Hivatal elnöke által kijelölt, Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály referensi munkakörben
foglalkoztatott kormánytisztviselője
jogosult. 16. Az NKFI Alap tekintetében érvényesítésre a Költségvetési Főosztály vezetője vagy az általa történt írásbeli kijelölés
alapján a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztály vezetője és referensi munkakörben
foglalkoztatott kormánytisztviselője vagy munkavállalója jogosult.
17. Az NKFI Alap tekintetében utalványozásra
a) a Költségvetési Főosztály vezetője,
b) a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztály vezetője vagy
c) az NKFI Hivatal elnöke által kijelölt, a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztály referensi
munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselője
jogosult. 18. A kötelezettségvállalás, a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése, a teljesítésigazolás, az érvényesítés és az
utalványozás során figyelembe kell venni az Ávr. összeférhetetlenségre, valamint ezen jogosultságra való kijelölés
során végzettségi követelményekre vonatkozó előírásait.
19. A kötelezettségvállalásra, a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére, a teljesítésigazolásra, az érvényesítésre
és  az utalványozásra jogosult személyekről, a jogosultság kezdő és befejező időpontjáról és a jogosultak
aláírásmintájáról a Költségvetési Főosztály naprakész nyilvántartást vezet az NKFI Hivatal gazdálkodási szabályzata
szerinti minták megfelelő alkalmazásával.
V. Fejezet
Záró rendelkezések 20. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
21. Jelen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell. Amennyiben a
III.  Fejezet vonatkozásában a jelen utasítás hatálybalépése előtt megkötött támogatási szerződések vagy az azok
alapján létrejött támogatási jogviszonyra irányadó jogszabályok eltérő szabályokat állapítanak meg, úgy ezen
szabályok szerint kell eljárni.
22. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap gazdálkodási szabályzatáról szóló 8/2015. (VII. 10.)
NKFIH utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1153/2015. (III. 17.) Korm. határozata a Közös Agrárpolitika tagállami végrehajtása érdekében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalt érintő intézkedésekről.
A Kormány felhívja az  agrárpolitikáért felelős minisztert, hogy az  agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter
bevonásával az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  kifizető ügynökségek és más
szervek, a  pénzgazdálkodás, a  számlaelszámolás, az  ellenőrzési szabályok, a  biztosítékok és az  átláthatóság
tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2014. augusztus 6-i
908/2014/EU bizottsági rendelet, valamint a  Bizottság 2014. március 11-i 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló
rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  kifizető ügynökségek és más szervek,
a  pénzgazdálkodás, a  számlaelszámolás, a  biztosítékok és az  euro használata tekintetében történő kiegészítése
végrehajtása érdekében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, mint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alap (EMVA) kifizető ügynöksége és mint az  Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) közreműködő szerve
működőképességének és akkreditációs feltételeinek biztosításához szükséges intézkedéseket tegye meg, így
különösen gondoskodjon a  szervezeti és működési szabályzat és egyéb belső szabályzatok előkészítéséről,
a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet – jelen határozat közzétételekor folyamatban lévő – módosításának
kihirdetését követően, azok véglegesítéséről.
Felelős: agrárpolitikáért felelős miniszter
 agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
268/2008. (XII. 17.) KE határozata dr. Kveck Péter rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
dr. Kveck Pétert kinevezem rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság kairói
nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar Köztársaság Szudánban és Eritrea Államban való képviseletével.
Budapest, 2008. április 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
12/2010. (III. 11.) OKM rendelete a Minősített Könyvtár cím és a Könyvtári Minőségi Díj adományozásáról.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (3) bekezdés
a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A kultúráért felelős miniszter (a továb biak ban: miniszter) a könyvtárak és a könyvtári tevékenységet folytató
szervezetek (a továb biak ban: könyvtárak) minősítési eljárása keretében a könyvtárhasználati jog érvényesülésének
magas színvonalú szolgálata érdekében, pályázat alkalmazásával Minősített Könyvtár cím, a minősített könyvtárak
részére Könyvtári Minőségi Díj adományozását vezeti be.
2. § (1) A könyvtárak minősítési eljárásában közreműködő szakmai minősítő testület a miniszter által felkért Könyvtári
Minőségügyi Bizottság (a továb biak ban: Bizottság). A Bizottság feladata a könyvtári önértékelés szakmai
szempontjainak, a pályázatok ellenőrzési és értékelési szempontjainak kidolgozása, részvétel a pályázatok
lebonyolításában, a miniszter számára javaslatok megfogalmazása, továbbá javaslattétel a Minősített Könyvtár cím
használatára jogosult könyvtárak utólagos ellenőrzésére.
(2) A Bizottság hét főből áll. A Bizottság elnökét és hat tagját a miniszter kéri fel a minőségügy területén kiemelkedő
elméleti ismeretekkel és gyakorlati tapasztalatokkal rendelkező könyvtári szakterületen működő kulturális szakértők
közül.
(3) A Bizottság elnökének és tagjainak megbízatása 4 évre szól és meghosszabbítható. Az elnök és a tagok tisztségükről
indokolás nélkül lemondhatnak. A megüresedett helyet 90 napon belül be kell tölteni.
(4) A Bizottság maga állapítja meg ügyrendjét, amelyet a miniszter hagy jóvá. Az ügyrendben kell meghatározni
a Bizottság összehívásának eseteit, módját, a döntéshozatal módját, az elnök és a Bizottsági tagok
összeférhetetlensége esetén alkalmazandó szabályokat, a Bizottság működtetésével kapcsolatos feladatokat, továbbá
a helyszíni ellenőrzésre vonatkozó szabályokat. A Bizottság ügyrendjét a miniszter által vezetett minisztérium
(a továb biak ban: minisztérium) honlapján közzé kell tenni.
3. § A Bizottság titkársági feladatait, valamint a könyvtárak minősítési eljárásával kapcsolatos lebonyolítási feladatokat
a Könyvtári Intézet látja el.
4. § (1) A minősítési eljárásban szakértőként a Bizottság tagjain kívül az kérhető fel, aki
a) könyvtári szakterületen kulturális szakértői tevékenység folytatására jogosult, és
b) a minőségügy területén igazolt szakismeretekkel és gyakorlati eredményekkel rendelkezik.
(2) Nem járhat el szakértőként az, aki vagy akinek hozzátartozója a pályázó könyvtárral foglalkoztatásra irányuló
jogviszonyban áll.
5. § (1) A miniszter évente pályázatot hirdet a Minősített Könyvtár cím odaítélésére. A pályázati felhívást a minisztérium
honlapján kell közzétenni. A pályázat beadási határideje nem lehet kevesebb mint 60 nap.
(2) A könyvtárak a Bizottság által közzétett szakmai szempontok szerint elkészített önértékelés és a pályázati felhívásban
előírt egyéb dokumentumok benyújtásával pályázhatnak a Minősített Könyvtár cím elnyerésére.
(3) A Minősített Könyvtár címre benyújtott pályázatban foglaltakat a Bizottság által felkért két szakértő a pályázatot
benyújtó könyvtárban helyszíni vizsgálat során ellenőrzi. A helyszíni vizsgálat időpontjáról a szakértő a vizsgálat előtt
40 nappal értesíti az érintett könyvtárat. A szakértők a Bizottság által meghatározott szakmai szempontok szerint
pontozzák, valamint szövegesen értékelik a pályázatot.
(4) A pályázati dokumentumok és a szakértői vélemények alapján a Bizottság tárgyév szeptember 15-ig javaslatot tesz
a Minősített Könyvtár cím odaítélésére. A miniszter a Bizottság javaslata alapján dönt a Minősített Könyvtár cím
odaítéléséről.
(5) A Minősített Könyvtár címet elnyerő könyvtár a könyvtár típusának megfelelő jelző használatával kiállított
díszoklevelet kap.
6. § (1) A Minősített Könyvtár cím használatára 5 évig jogosult a könyvtár. Az 5 év eltelte után a Minősített Könyvtár cím
elnyerésére ismét pályázatot lehet benyújtani.
(2) A miniszter a Minősített Könyvtáraknál a cím használatának időtartama alatt helyszíni ellenőrzést végezhet arra
vonatkozóan, hogy a könyvtár eleget tesz-e a minőségirányításban vállalt kötelezettségének.
(3) Ha megállapítható hogy a könyvtár már nem teljesíti a Minősített Könyvtár cím adományozásához meghatározott
legalacsonyabb pontszámot vagy egyébként nem felel meg a pályázat benyújtásakor érvényes pályázati kiírásban
rögzítetteknek, a Bizottság javaslatára a miniszter a Minősített Könyvtár címet visszavonja. A cím visszavonását
a minisztérium honlapján közzé kell tenni.
7. § (1) A miniszter évente pályázatot ír ki a Minősített Könyvtár címet használó könyvtárak számára a Könyvtári Minőségi Díj
elnyerésére. A pályázati felhívást a minisztérium honlapján kell közzétenni.
(2) A Könyvtári Minőségi Díjat évente egy könyvtár kaphatja meg. A Könyvtári Minőségi Díjat a pályázati felhívásban
foglalt feltételeket legeredményesebben teljesítő könyvtár nyerheti el.
(3) A Könyvtári Minőségi Díjra benyújtott pályázatban foglaltakat a Bizottság által felkért két szakértő a pályázatot
benyújtó könyvtárban helyszíni vizsgálat során ellenőrzi. A pályázati dokumentumok és a szakértői vélemények
alapján a Bizottság véleményezi a pályázatokat és javaslatot tesz a Könyvtári Minőségi Díj odaítélésére. A miniszter
a Bizottság javaslata alapján dönt a Könyvtári Minőségi Díj odaítéléséről.
(4) A miniszter a Könyvtári Minőségi Díjat elnyert könyvtár részére díszoklevelet adományoz, amely tartalmazza a nyertes
könyvtár megnevezését, a „Könyvtári Minőségi Díj” feliratot, és az adományozás évét.
(5) A Díj nem vonható vissza. A Díjban részesült könyvtár az elismerést az adományozás évének feltüntetésével
használhatja.
8. § A Minősített Könyvtár cím odaítéléséről szóló döntést, a cím használatának időtartamát, valamint a Könyvtári Minőségi
Díj odaítéléséről szóló döntést a minisztérium honlapján évente közzé kell tenni.
9. § (1) A Minősített Könyvtár cím és a Könyvtári Minőségi Díj odaítélésére irányuló pályázat díját a miniszter a pályázati
felhívásban teszi közzé azzal, hogy a pályázati díj az általános forgalmi adót tartalmazza. A pályázati díjat a pályázati
kiírásban meghatározott módon kell befizetni.
(2) A pályázati díj mértéke a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 69. §-a szerinti illetménypótlék
számítási alapjának tízszerese. Ha a pályázó a pályázatát a helyszíni szemle megkezdése előtt 30 nappal visszavonja,
a minősítési díj 75%-át részére vissza kell fizetni.
(3) A pályázati díjat elkülönítetten kell kezelni és a pályázatok lebonyolításával kapcsolatos költségekre kell fordítani.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A Bizottság elnökét és tagjait a rendelet hatálybalépését követő 3 hónapon belül fel kell kérni erre a feladatra.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1030/2004. (IV. 15.) Korm. határozata a többcélú kistérségi társulások ösztönzéséhez szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány a) felhívja az érintett minisztereket, hogy a pályázati
felhívás közzétételéhez dolgozzák ki a többcélú kistérségi
társulás által ellátandó feladatok szervezésének, megvaló
sításának elvárt módját, az egyéb szükséges követelmények
részletes leírását;
Felelős: egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
nemzeti kulturális örökség minisztere
oktatási miniszter
pénzügyminiszter
a területfejlesztésért felelős miniszter
a belügyminiszter koordinálásával
Határidő: azonnal b) egyetért azzal, hogy a kistérségi együttműködés ösztönzésére fordítható 2004. évi előirányzatból a kistérségi
fejlesztési projektek megvalósítására 1,8 milliárd forint
használható fel;
Felelős a támogatási összeg felhasználásáért:
belügyminiszter
területfejlesztésért felelős miniszter
Határidő: a pályázatok elbírálásával egyidejűleg c) felhívja az érintett minisztereket, hogy a fejlesztési
célú fejezeti előirányzatok feltételrendszerének kialakítása és felhasználása során támogassák a többcélú kistérségi
társulások pályázatait.
Felelős: belügyminiszter
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
informatikai és hírközlési miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
nemzeti kulturális örökség minisztere
oktatási miniszter
pénzügyminiszter
a területfejlesztésért felelős miniszter
Határidő: folyamatos 2. A közigazgatás korszerűsítéséhez kapcsolódó pénzügyi szabályozórendszer továbbfejlesztése során gondoskodni kell a többcélú kistérségi társulások létrehozásának
ösztönzését szolgáló támogatási előirányzatról.
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: 2005. költségvetési törvényjavaslat
előkészítésével egyidejűleg
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1834/2018. (XII. 27.) Korm. határozata a Törőcsik Mari Ház fejlesztéséről.
1. A Kormány – tisztelegve Törőcsik Mari színművésznő munkássága előtt – egyetért a Törőcsik Mari Ház kialakításával
és fejlesztésével, ennek érdekében
a) a Pély község területén található, Fő utca 137. szám alatt elhelyezkedő, belterület 108/1 helyrajzi számon
nyilvántartott, művelődési ház megnevezésű, 1026 m2 nagyságú, önkormányzati tulajdonú ingatlan
(a továbbiakban: Ingatlan) állami tulajdonba vételével,
b) az a)  alpont szerinti állami tulajdonba kerülést követően az  Ingatlan felújításával és bővítésével, valamint
ennek keretében közösségi könyvtár, valamint diák- és turistaszállás kialakításával;
c) a b)  alpont szerinti felújítást és bővítést követően kialakított Törőcsik Mari Ház közösségi hasznosításával,
új üzemeltetési modell keretében.
2. A Kormány az 1. pont végrehajtása érdekében
a) felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  Ingatlan állami
tulajdonba vételéhez, azzal, hogy elsődlegesen az Ingatlan ingyenesen történő megszerzésére kell törekedni;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli
minisztert, hogy – a bc) alpont tekintetében az emberi erőforrások minisztere közreműködésével – tegyenek
javaslatot a Kormány részére
ba) az 1.  pont b)  alpontjára vonatkozó intézkedésekre, ennek keretében a  beruházáshoz szükséges
költségvetési források biztosítására, az Ingatlanhoz tartozó ingóságok rendezésére,
bb) az 1.  pont c)  alpontjára vonatkozó intézkedésekre, ennek keretében a  Törőcsik Mari Ház
üzemeltetésére, annak vizsgálatával, hogy a „Pély-Községünk, Szülőfalunk” Alapítvány (nyilvántartási
száma: 10-01-0000433, székhelye: 3381 Pély, Fő út 150.) milyen módon és feltételrendszer mellett
üzemeltetheti az intézményt, továbbá az üzemeltetési modell alapján az üzemeltetéshez szükséges
központi költségvetési források biztosítására,
bc) az 1.  pont c)  alpontjával összefüggésben a  Törőcsik Mari Ház muzeális intézmények rendszerébe
történő integrálására.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2015. (III. 24.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 1,95%. 2. § (1) Ez a rendelet 2015. március 25-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 27/2014. (VII. 22.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
15/2017. (V. 17.) KKM közleménye az Európai Molekuláris Biológiai Laboratóriumot létrehozó megállapodás kihirdetéséről szóló 38/2017. (III. 7.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 38/2017. (III. 7.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. március 3-i 33. számában kihirdetett, az Európai
Molekuláris Biológiai Laboratóriumot létrehozó megállapodás XV. cikk (4) bekezdés c) pontja az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A csatlakozó államokra nézve a jelen Megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen letétbe helyezték
a csatlakozási okmányukat.”
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. április 13. A fentiekre tekintettel, összhangban a 38/2017. (III. 7.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom,
hogy az Európai Molekuláris Biológiai Laboratóriumot létrehozó megállapodás kihirdetéséről szóló 38/2017. (III. 7.)
Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2017. április 13-án, azaz kettőezer-tizenhét április tizenharmadik napján hatályba lépett.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
300/2014. (VIII. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar kultúra értékeinek külhoni megismertetéséért, valamint a  magyar nemzet és más nemzetek kulturális
kapcsolatainak gazdagításában szerzett érdemeiért
Ullein-Reviczky Lovice Mária művészettörténész részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. április 11.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
92/2011. (XI. 10.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés
aláírásgyűjtő íve mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata
ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő végzést:
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 336/2010. (IV. 23.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a végzést a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A kifogás előterjesztője országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be
hitelesítés céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő
kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarország területén a paksi atomerőmű 100 kilométeres körzetén belül lévő és később
létesülő atomreaktorok együttes összteljesítménye ne haladhassa meg a 2 GW-ot?” Az OVB az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését a 336/2010. (IV. 23.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) megtagadta.
Az OVB döntését azzal indokolta, hogy a feltett kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében meghatározott
egyértelműség követelményének. Az OVB álláspontja szerint a kezdeményezés feltételezi, hogy a választópolgárok
pontosan tisztában vannak azzal, hogy jelenleg mennyi a paksi atomerőmű teljesítménye. A Paksi Atomerőmű Zrt.
honlapjának adata szerint az atomerőmű névleges teljesítménye eléri a 2 GW-ot. A testület álláspontja szerint a
választópolgároktól nem várható el a paksi atomerőművel kapcsolatos valamennyi, így többek között a fenti
információ pontos és naprakész ismerete sem. A kezdeményezés az OVB álláspontja szerint megtévesztő is, mivel az
szinte minden meglévő és létesítendő atomreaktor bővítését és építését megtiltaná, tekintettel arra, hogy a paksi
atomerőmű jelenlegi teljesítménye 2 GW. A kifogástevő az előírt határidőn belül terjesztett elő kifogást az OVB határozatával szemben. Indokolás nélkül kifejtett
álláspontja szerint a kérdés megfelel a népszavazási kezdeményezés követelményeinek, az aláírásgyűjtő ív
hitelesíthető; a kérdés egyértelmű, a választópolgárok felkészültségének megítélése nem tartozik az OVB hatáskörébe.
A kifogástevő az OVB határozatának megsemmisítését, valamint az OVB új eljárásra utasítását kéri az
Alkotmánybíróságtól. 2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 1. § h) pontjának megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott
eljárása jogorvoslati eljárás, amelynek során az Alkotmánybíróság azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e
a Ve. 77. § (2) bekezdés a)–c) pontjaiban; a 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
A kifogás előterjesztője nem állította, hogy az OVBh. rendelkező része jogszabálysértő lenne, csupán álláspontját közli
az általa megfogalmazott és népszavazásra bocsátani kívánt kérdéssel kapcsolatban. Az Alkotmánybíróság
7/2010. (I. 21.) AB határozatában [ABK 2010. január, 39, 40.] kifejtette, hogy „népszavazási kezdeményezés tárgyában
hozott döntés elleni kifogást csak az OVB határozatának rendelkező része ellen lehet előterjeszteni, annak
megsemmisítését, és az OVB új eljárásra utasítását kérve”. A kifogástevő azonban csak az OVBh. indokolását, vagyis
azokat a megállapításokat sérelmezte, amelyek alapján az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadta. A Ve. 77. § (2) bekezdés a) és b) pontja alapján az OVB határozata ellen előterjesztett kifogásnak tartalmaznia kell
a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait. A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjaiban foglaltakat.
[85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.; 13/2009. (II. 13.) AB végzés, ABK 2009. február, 154.]
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az előterjesztett kifogás nem felel meg a törvényben előírt
követelményeknek, így érdemben nem bírálható el. Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem felelő
kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdésében, a Ve. 116. §-ában, 77. § (5) bekezdésében foglaltak, valamint az
Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat [ABK 2009. január, 3.] 29. § b) pontja alapján érdemi vizsgálat nélkül
visszautasította. A kifogás érdemi vizsgálat nélküli visszautasítása következtében az OVBh. hatályban marad.
Az Alkotmánybíróság végzésének közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. november 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
62/2017. (VI. 14.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere javaslatára
dr. Horváth Zitát az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2017. május 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2011. CIX. törvény a Magyar Művészeti Akadémiáról.
A nemzet kötelessége, hogy visszatérve az európai akadémiai eszméhez – a kulturális értékek védelme és gyarapítása, a művészeti
és történeti hagyományok megőrzése, a magas színvonalú művészi alkotómunka közösségi feltételeinek megerősítése, az
alkotómunka szabadságának védelme, a magyar művészeti élet kimagasló teljesítményt nyújtó képviselőinek személyes
megbecsülése céljából – létrehozza a köztestületként működő Magyar Művészeti Akadémiát.
Ennek érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja.
I. FEJEZET A MAGYAR MŰVÉSZETI AKADÉMIA JOGÁLLÁSA ÉS FELADATAI
1. A Magyar Művészeti Akadémia jogállása 1. § (1) A Magyar Művészeti Akadémia (a továbbiakban: MMA) az önkormányzás elvén alapuló köztestület, amely
a művészettel – különösen az irodalommal, a zenével, a képző- és az iparművészettel, valamint az építészettel, a fotó-,
a film-, az előadó-, a népművészettel –, továbbá a művészet elemzésével, támogatásával, oktatásával, hazai
és nemzetközi bemutatásával, közkinccsé tételével és a magyar művészek képviseletével összefüggő országos
közfeladatokat lát el. (2) Az MMA-t a rendes és a levelező, valamint a pártoló és a tiszteletbeli tagok alkotják, akik a jelen törvényben
meghatározott köztestületi jogaikat közvetlen részvétel útján – e törvényben meghatározott módon – gyakorolják.
2. § (1) Az MMA véleményét a hazai művészeti életet – és ezzel összefüggésben a közfeladatai ellátását –, valamint az MMA
működésének feltételeit érintő jogszabályok, kormányzati programok vagy intézkedések előkészítése során ki kell
kérni. (2) Az MMA az Országgyűlés vagy a Kormány, illetve a Kormány tagja felkérésére, valamint a tagsága kezdeményezésére
a művészet, valamint a közfeladatai ellátásához kapcsolódóan a társadalom és a gazdaság kérdéseiben kinyilvánítja
szakmai véleményét. (3) Az MMA székhelye Budapest. (4) A Magyar Művészeti Akadémia név használatára kizárólag az e törvény szerint létrehozott köztestület jogosult.
(5) Az MMA a közhasznú szervezetekről szóló törvény alapján közhasznú vagy kiemelkedően közhasznú szervezetnek
minősíthető. 3. § (1) Az MMA a központi költségvetésben önálló fejezetet alkot, amely tartalmazza az MMA által irányított költségvetési
szervek költségvetését is. (2) Az MMA gazdálkodására az államháztartásról szóló törvény és végrehajtási rendeletei rendelkezéseit a jelen
törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 2. A Magyar Művészeti Akadémia feladatai
4. § (1) Az MMA közfeladatként ellátott tevékenységével összefogja a magyar művészeti élet kimagasló teljesítményt nyújtó
képviselőit. (2) Az MMA közfeladatai a következők: a) elősegíti a magyar és az egyetemes kultúra értékeinek érvényesülését, megóvását, új értékes alkotások
megszületését, A törvényt az Országgyűlés a 2011. július 11-i ülésnapján fogadta el.
b) figyelemmel kíséri a művészeti élet kérdéseit és meghatározó szellemi folyamatait, majd álláspontját, javaslatait
a nyilvánosság elé tárja, c) hozzájárul a magyar művészeti hagyomány gondozásához és közkinccsé tételéhez,
d) segíti a művészetoktatást és a művészképzést, e) segíti a művészeti tárgyú tudományos tevékenységet,
f) pályázatok kiírásával, díjak és ösztöndíjak adományozásával ösztönzi a hazai művészeti életet,
g) támogatja a művészeti alkotások nyilvánosságra kerülését, különösen felolvasó ülések, kiállítások, zenei
rendezvények, szakmai találkozók, konferenciák és viták megrendezésével; fórumot teremt a hazai művészeti élet
számára, h) támogatja az új összefüggéseket feltáró munkákat, illetve a szaktudományos és ismeretközlő kiadványok
megjelentetését, szaktudományos és ismeretközlő kiadványokat ad ki, i) művészeti könyvtárat és az MMA szervezetéről és működéséről szóló szabályzatban (a továbbiakban:
Alapszabály) meghatározott dokumentációs központot működtet, j) részt vesz a magyar kulturális értékek nemzeti nyilvántartásának megvalósításában,
k) együttműködik a magyarországi országos művészeti szervezetekkel, valamint a Magyar Tudományos
Akadémiával, l) együttműködik az országos audiovizuális közszolgálati médiaszolgáltatókkal,
m) támogathatja a különböző művészeti ágak országos társadalmi szervezeteit,
n) jogszabály vagy egyedi megkeresés, felkérés alapján képviseli a művészeket közfeladat ellátásában közreműködő
különböző döntés-előkészítő, véleményező és egyéb testületekben, szervezetekben, o) együttműködik a határon túli magyar művészeti szervezetekkel, és külföldi, hasonló rendeltetésű
intézményekkel, p) gondoskodik a magyar művészeti élet alkotóinak személyes megbecsüléséről,
q) a különböző művészeti ágak művelése érdekében tagozatokat hoz létre és működtet.
(3) Az MMA közfeladatait éves programterv keretei között valósítja meg.
5. § (1) Az MMA elnöke kétévente beszámol az Országgyűlésnek az MMA munkájáról, valamint tájékoztatást ad a magyar
művészeti élet általános helyzetéről. (2) Az MMA elnöke évente tájékoztatja a Kormányt az MMA munkájáról.
(3) Az MMA a törvényben rögzített tájékoztatók elkészítéséhez – a közzétett adatok felhasználásán túl – az adatokat
önkéntes adatszolgáltatáson alapuló saját adatgyűjtés és más szervektől való adatátvétel útján szerzi be, figyelemmel
a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényben foglaltakra.
II. FEJEZET A MAGYAR MŰVÉSZETI AKADÉMIA SZERVEZETE ÉS MŰKÖDÉSE
3. A köztestületi tagok 6. § Az MMA tagjai a rendes, a levelező, a tiszteletbeli és a pártoló tagok. Az MMA tagjait – a 7. § (2) bekezdésben
meghatározott kivétellel – a közgyűlés választja közvetlen és titkos szavazás útján.
7. § (1) A rendes tagok a magyar művészeti életben kimagasló szellemi vagy alkotói teljesítményt felmutató művészek.
Kimagasló szellemi vagy alkotói teljesítménynek minősül az adott művészeti ágban való széles körű társadalmi
ismertség, illetve elismertség, így különösen a) a művész vagy a mű igazolhatóan széles körű nyilvánosság előtt való megjelenése vagy
b) valamely állam vagy nemzetközi szervezet, valamely kulturális, művészeti intézmény vagy civil szervezet által
alapított, művészek számára vagy művészek számára is adományozható elismerésben való részesülés.
(2) A 30. § szerint regisztrált személyek az MMA rendes tagjai.
(3) Az MMA rendes tagjainak száma nem lehet több 200 főnél.
(4) Amennyiben valamely művész az MMA rendes tagjára vonatkozó, jelen törvényben, illetve az Alapszabályban
támasztott feltételeknek megfelel és rendelkezik az MMA legalább négy rendes tagjának ajánlásával, úgy rendes
tagként való jelöléséről az MMA 20. § (1) és (2) bekezdés szerinti tagozata dönt. A tagozat támogatása esetén a művész
regisztrált tagjelöltté válik. Rendes tagot a közgyűlés a regisztrált tagjelöltek közül választ.
8. § (1) A közgyűlés a 7. § (3) bekezdés szerinti létszám felett a 7. § (4) bekezdésben meghatározott módon levelező tagokat
választhat. A levelező tagnak meg kell felelnie a 7. § (1) bekezdésben, illetve az Alapszabályban meghatározott
feltételeknek. (2) A levelező tag a 13. § (2) bekezdés és a 20. § (3) bekezdés szerint gyakorolja köztestületi jogait.
9. § Az elnökség ajánlására az MMA tiszteletbeli tagjává kimagasló munkájáért hazai vagy nemzetközi szinten elismert
közéleti személyiség választható. 10. § Az elnökség ajánlására az MMA pártoló tagjává az MMA érdekében kimagasló szellemi vagy anyagi támogatást vállalt
személy választható. 11. § A tagság egyéb feltételeiről és az ajánlás, valamint a választás részletes szabályairól e törvény keretei között az MMA
Alapszabálya rendelkezik. 4. A társult szervezet 12. § (1) Az MMA elősegíti a művészeket összefogó magyarországi székhelyű társadalmi szervezetek szakmai és közéleti
tevékenységének fenntartását és fejlesztését, valamint nyitott a velük való együttműködésre.
(2) Az elnökség javaslatára a közgyűlés dönt az (1) bekezdés szerinti társadalmi szervezettel való együttműködésről,
ennek keretében különösen a társult szervezeti státusz megadásáról és az együttműködés feltételeiről.
(3) Az MMA a társult szervezettel együttműködési megállapodást köt.
5. A közgyűlés 13. § (1) A közgyűlés a köztestület legfőbb döntéshozó szerve.
(2) A közgyűlést a rendes tagok alkotják, akik köztestületi jogaikat a közgyűlésen szavazati joguk útján gyakorolják.
A közgyűlésen tanácskozási joggal részt vehetnek az MMA levelező, tiszteletbeli, valamint pártoló tagjai és a társult
szervezetek képviselői. 14. § Az MMA közgyűlése a) jóváhagyja az MMA Alapszabályát és szükség szerint módosítja azt;
b) jóváhagyja az Országgyűlés és a Kormány számára készülő beszámolókat;
c) a tagozatok vezetői kivételével megválasztja és visszahívja az MMA tisztségviselőit;
d) az államháztartásról szóló törvény és a költségvetési törvény keretei között jóváhagyja az MMA költségvetési
és a költségvetés végrehajtására vonatkozó javaslatát; e) véleményt nyilvánít a művészeti élet, a művészet alapvető fontosságú kérdéseiben;
f) dönt költségvetési szerv alapításáról, átalakításáról, megszüntetéséről; g) egyes közfeladatok ellátása érdekében az MMA tagjaiból munkacsoportot hozhat létre;
h) határoz a 12. § (3) bekezdés szerinti együttműködési megállapodás megkötéséről, valamint határon túli magyar
művészeti szervezetekkel, és külföldi, hasonló rendeltetésű intézményekkel való együttműködésről, az
együttműködés módjáról; i) a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően határoz az MMA vagyona;
ia) elidegenítéséről, megterheléséről, amennyiben a vagyonelem forgalmi értéke meghaladja a 25 millió
forintot, valamint – értékhatártól függetlenül – a vagyon elidegenítése és megterhelése elveiről,
ib) használatba adásának, egyéb módon történő hasznosításának elveiről;
j) dönt zártkörűen működő részvénytársaság vagy korlátolt felelősségű társaság alapítása, ilyen gazdasági
társaságokban részesedés szerzése elveiről; k) dönt – az ia) pontban foglaltakat ide nem értve – az MMA általi kötelezettségvállalásról (a továbbiakban: egyéb
kötelezettségvállalás), amennyiben annak értéke meghaladja a 100 millió forintot;
l) elfogadja a vagyongazdálkodási és a közbeszerzési szabályzatot;
m) jóváhagyja a felügyelő testület ügyrendjét; n) dönt mindarról, amit jogszabály vagy az Alapszabály a hatáskörébe utal.
15. § (1) Az MMA szükség szerint, de évente legalább kétszer közgyűlést tart.
(2) A közgyűlést a napirend megjelölésével az MMA elnöke hívja össze.
(3) Közgyűlést kell tartani akkor is, ha ezt – a napirend megjelölésével – a rendes tagok egyötöde vagy a felügyelő testület
írásban kezdeményezi. Az Alapszabály meghatározhatja a közgyűlés kötelező összehívásának további eseteit is.
16. § (1) A közgyűlés akkor határozatképes, ha azon a rendes tagok több mint fele jelen van. A határozatképtelenség esetén
követendő eljárásra az Alapszabály rendelkezései irányadóak. (2) A közgyűlés határozatait a jelen levő rendes tagok több mint felének a szavazatával hozza, kivéve, ha jelen törvény
vagy az Alapszabály másként rendelkezik. Az e törvényben meghatározott tisztségviselők és a közgyűlés által
választandó felügyelő testületi tag megválasztásakor titkos szavazást kell tartani.
(3) Az Alapszabály elfogadásához és módosításához a közgyűlésen megjelent rendes tagok kétharmadának szavazata
szükséges. 6. Az elnökség 17. § (1) Két közgyűlés között az elnökség az MMA döntéshozó testülete azzal, hogy a 14. § a)–d), f) és h–m) pontban
meghatározott ügyekben dönteni kizárólag a közgyűlés jogosult, a 14. § ia) alpont szerinti esetben értékhatártól
függően, figyelemmel az (5) bekezdésben foglaltakra. (2) Az elnökség két közgyűlés között az (1) bekezdés szerint hozott döntéseiről – a döntést követő első közgyűlésen –
a közgyűlés számára beszámolni köteles. (3) Az MMA elnökségének tagjai: az elnök, a két alelnök, a főtitkár és a közgyűlés által három évre választott négy rendes
tag, illetve a 25. § szerinti esetben a tiszteletbeli elnök.
(4) Az elnökség ülésére – tanácskozási joggal – meg kell hívni a felügyelő testület tagjait, a művészeti tagozatok vezetőit
és a társult szervezetek képviselőit. (5) Az elnökség az (1) bekezdésben foglaltakon túl
a) irányítja az MMA működését; b) előkészíti az MMA éves programtervét és felügyeli annak végrehajtását;
c) megtárgyalja az 5. § (1) és (2) bekezdésben rögzített beszámolókat;
d) megtárgyalja az MMA éves költségvetését és költségvetési beszámolóját;
e) gondoskodik a közgyűlés döntéseinek végrehajtásáról; f) tájékoztatja a felügyelő testületet a közgyűlés és saját döntéseiről, valamint azok végrehajtásáról;
g) a 14. § i) és j) pontja szerint meghatározott elvek szerint dönt
ga) az MMA vagyona elidegenítéséről, megterheléséről, amennyiben a vagyontárgy forgalmi értéke nem
haladja meg a 25 millió forintot, gb) az MMA vagyona használatba adásáról, egyéb módon történő hasznosításáról,
gc) zártkörűen működő részvénytársaság vagy korlátolt felelősségű társaság alapításáról, ilyen gazdasági
társaságokban részesedés szerzéséről; h) dönt az MMA általi egyéb kötelezettségvállalásról, amennyiben annak értéke meghaladja az 50 millió forintot
és a döntés nem tartozik a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe;
i) ellátja továbbá mindazon a feladatokat, amelyeket a közgyűlés vagy az Alapszabály a hatáskörébe utal.
(6) Az elnökség szükség szerint, de legalább havonta egy alkalommal ülésezik. Az Alapszabály rendelkezhet az elnökség
gyakoribb összehívásáról, valamint meghatározhatja az elnökség kötelező összehívásának eseteit.
(7) Az elnökség a döntéseit egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
Az elnökség határozatképességéhez a tagok több mint felének a jelenléte szükséges.
7. A felügyelő testület 18. § (1) A köztestületi vagyonkezelés és a köztestület gazdálkodásának törvényességét, a vagyonkezelés és gazdálkodás során
a jelen törvény céljainak érvényesülését öttagú felügyelő testület ellenőrzi. A felügyelő testület egy tagját a kultúráért
felelős miniszter, egy tagját az államháztartásért felelős miniszter, egy tagját az állami vagyon felügyeletéért felelős
miniszter, egy tagját az Országgyűlés kulturális ügyekért felelős bizottsága nevezi ki és hívja vissza, egy tagját az MMA
magyar állampolgárságú tagjai közül a közgyűlés választja és hívja vissza. A felügyelő testület tagjainak megbízatása
öt évre szól. A felügyelő testület tagjai a felügyelő testület megbízatásának idejére maguk közül elnököt választanak.
(2) A felügyelő testület köteles előzetesen megvizsgálni és véleményezni a közgyűlés és az elnökség ülésének
napirendjén szereplő, (1) bekezdés szerinti ellenőrzési feladata szempontjából jelentős valamennyi előterjesztést.
(3) A közgyűlés és az elnökség felkérheti a felügyelő testületet, hogy az általa meghatározott kérdéskörben folytasson le
vizsgálatot. Ezen felkérésnek a felügyelő testület haladéktalanul köteles eleget tenni.
(4) A felügyelő testület feladatkörében eljárva, azzal összefüggésben az MMA irataiba betekinthet, az MMA tagjától,
tisztségviselőjétől felvilágosítást kérhet. (5) A felügyelő testület testületként jár el. A felügyelő testület az ügyrendjét maga állapítja meg, azt a közgyűlés hagyja
jóvá. Az ügyrendben rendelkezni kell különösen a testület ülésének összehívásáról, levezetéséről, a testület
határozatképességének, a szavazás módjának szabályairól. (6) Ha a felügyelő testület a feladatai ellátása során jogszabályt, az Alapszabályt, az MMA valamely testületének döntését
vagy egyébként az MMA érdekeit sértő körülményt észlel, tapasztal, az arra jogosult számára intézkedési javaslatot
tesz, illetve jogosult – jogszabály vagy az Alapszabály megsértése esetén köteles – a napirend megjelölésével
a közgyűlés összehívására. (7) A felügyelő testület működésének részletes szabályairól, tagjai díjazásáról az Alapszabály rendelkezik.
19. § (1) Az elnökség tagjai és azok Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti közeli hozzátartozói nem lehetnek
a felügyelő testület tagjai. (2) Az összeférhetetlenségi ok fennállásáról, illetve kinevezése esetén a megszüntetés módjáról az érintett a kinevezése
előtt köteles nyilatkozni. Amennyiben az összeférhetetlenség a kinevezést követően merül fel, az érintett az
összeférhetetlenségi ok felmerülésétől számított tizenöt napon belül köteles az összeférhetetlenséget megszüntetni.
(3) Ha az érintett az összeférhetetlenségi okot a (2) bekezdésben foglalt határidőn belül nem szünteti meg, az
összeférhetetlenség kimondásáról és ezzel együtt az érintett tisztségből való visszahívásáról a felügyelő testület
kezdeményezésére, illetve hivatalból határoz az érintettet a 18. § (1) bekezdés szerint kinevező személy vagy
megválasztó testület. (4) Az Alapszabály az összeférhetetlenség más eseteit is megállapíthatja.
8. Tagozatok 20. § (1) Az MMA közfeladatai ellátását művészeti áganként vagy művészeti ágak csoportjaiként szerveződő tagozatok segítik.
(2) A tagozat az MMA-nak a rendes és a levelező tagjait magába foglaló egysége. A tagozatok felsorolását az Alapszabály
tartalmazza. (3) A rendes és a levelező tag egyidejűleg több tagozat tagja lehet, de szavazati joggal két közgyűlés közötti időszakban
egy tagozatban rendelkezik, egyéb tagozatban tagként tanácskozásra jogosult.
(4) A tagozat az Alapszabályban meghatározott módon maga választja meg a tisztségviselőit.
(5) A tagozatra vonatkozó egyéb szabályokat az Alapszabály tartalmazza.
(6) Az Alapszabály a tagozat tagjává váláshoz a tagozat szerinti művészeti ág vagy ágak jellemzői alapján e törvény keretei
között a tag kimagasló szellemi vagy alkotói teljesítményének minősülő különös feltételeket határoz meg, amelyek
a rendes vagy levelező taggá választás 7. § (1) bekezdés szerinti feltételének minősülnek abban az esetben,
ha a felvételét kezdeményező művész valamely tagozat szerinti művészeti ág képviselője és felvételét az MMA
e meglévő tagozatába kéri. 9. Tisztségviselők 21. § Az MMA tisztségviselői az elnökség tagjai, továbbá a tagozatok vezetői.
22. § (1) Az MMA elnökét a magyar állampolgárságú rendes tagok közül három évre a közgyűlés választja; őt tisztségében
a köztársasági elnök megerősíti. Az elnök legfeljebb egy alkalommal újraválasztható.
(2) Az MMA tevékenységét a közgyűlés határozatainak megfelelően és az Alapszabályban meghatározott módon az
elnök irányítja és gyakorolja a tulajdonosi jogokat a jelen törvény és egyéb jogszabályok alapján. Az MMA-t az elnök
képviseli. Az elnök ellátja az MMA költségvetési fejezetét irányító szerv vezetőjének feladatait.
(3) Az elnököt – akadályoztatása esetén – a főtitkár helyettesíti.
23. § Az elnököt feladatai ellátásában – a határon túli magyar ügyekben, illetőleg a nemzetközi ügyekben – két, a közgyűlés
által három évre a rendes tagok közül választott alelnök segíti. Az alelnökök egy alkalommal újraválaszthatók.
24. § (1) A főtitkárt – öt évre – a közgyűlés választja az Alapszabályban meghatározott módon. A főtitkár legfeljebb egy
alkalommal újraválasztható. (2) A főtitkár vezeti a 28. § (1) bekezdésben meghatározott, az MMA működését biztosító költségvetési szervet.
(3) A főtitkár részletes feladatait – a (2) bekezdésre is figyelemmel – az Alapszabály és a 28. § (2) bekezdés szerinti alapító
okirat határozza meg. 25. § (1) A közgyűlés – az elnökség ajánlására – az MMA rendes tagja számára tiszteletbeli elnöki címet adományozhat.
(2) A tiszteletbeli elnök az elnökség tagja és az elnökség ülésein szavazati joggal rendelkezik.
(3) Az MMA-nak egyidejűleg csak egy tiszteletbeli elnöke lehet.
(4) A tiszteletbeli elnöki cím adományozásának feltételeiről az Alapszabály rendelkezik.
26. § (1) A tisztségviselők a tevékenységükért az Alapszabályban rögzített feltételek szerint díjazásban és költségtérítésben
részesülhetnek. (2) A tisztségviselők számára nyújtott személyi jellegű juttatás mértéke közérdekből nyilvános adat.
III. FEJEZET A MAGYAR MŰVÉSZETI AKADÉMIA GAZDÁLKODÁSA ÉS VAGYONA
27. § (1) Az MMA feladatai ellátása érdekében a vagyonával önállóan gazdálkodik, ennek részletes szabályait az Alapszabály
határozza meg. (2) Az MMA tulajdonát az alábbiak képezhetik (a továbbiakban együtt: vagyon):
a) ingatlan, ingóság, b) tagsági jogviszonyt megtestesítő értékpapír, egyéb gazdasági társasági részesedés,
c) immateriális javak, vagyoni értékű jogok. (3) Az MMA vagyona lehet
a) törvény alapján az MMA tulajdonába adott állami vagyon,
b) az MMA számára ingyenesen juttatott (felajánlott) vagyon (ideértve a 6. § szerinti tag által juttatott vagyont is),
c) az MMA közfeladatai ellátása érdekében az a) és b) pontoktól eltérően a tulajdonába került vagyon.
(4) A vagyon elidegenítéséről, megterheléséről, hasznosításáról, használatba adásáról (e § tekintetében a továbbiakban
együtt: hasznosítás) a jelen törvényben meghatározottak szerint a közgyűlés vagy az elnökség dönt, a közgyűlés által
elfogadott vagyongazdálkodási irányelvek alapján. (5) Az MMA vagyonának hasznosítására kizárólag érvényes értékbecslés alapján kerülhet sor. A vagyon hasznosítására
az MMA nyilvános pályázatot köteles kiírni az Alapszabályban meghatározott részletes szabályok szerint, ha az
érvényes értékbecsléssel megállapított forgalmi érték ingatlan esetében a 25 millió forintot, egyéb vagyonelem
esetében az egy millió forintot meghaladja. (6) Az MMA a vagyona hasznosításával kapcsolatos pénzforgalom lebonyolítására a Magyar Államkincstárnál elkülönített
pénzforgalmi számlát köteles nyitni. Az MMA a vagyonhasznosítás átmenetileg szabad pénzeszközeit a Magyar
Államkincstár hálózatában értékesített állampapírok vásárlásával hasznosíthatja. (7) Az MMA a vagyona terhére – a jelen törvény céljával összhangban – zártkörűen működő részvénytársaságot, korlátolt
felelősségű társaságot alapíthat, vagy ilyen gazdasági társaságban részesedést szerezhet, feltéve, hogy a gazdasági
társaságban – ha törvény más feltételeket nem határoz meg – legalább többségi befolyással rendelkezik.
(8) A (7) bekezdés szerinti gazdasági társaság további gazdálkodó szervezetet nem alapíthat, és gazdálkodó szervezetben
részesedést nem szerezhet. (9) Az MMA az államháztartásból származó forrás felhasználásához kapcsolódó lebonyolítói, végrehajtói feladat ellátása,
továbbá közbeszerzés lefolytatása céljából gazdálkodó szervezet alapítását nem kezdeményezheti, abban alapítói
(tulajdonosi) jogokat nem gyakorolhat, illetve tagsági (részvényesi) jogviszonyt nem létesíthet, részesedést nem
szerezhet. (10) A (7) bekezdés szerinti gazdasági társaság által a vezető tisztségviselőknek és a felügyelőbizottsági tagoknak nyújtott
személyi jellegű juttatás, javadalmazás (így különösen: díjazás, jutalom, munkabér, végkielégítés, osztalék, dolgozói
üzletrész, egyéb juttatás) mértéke közérdekből nyilvános adat. (11) A (7) bekezdés szerinti gazdasági társaság köteles az MMA közgyűlését és elnökségét értesíteni, ha lejárt tartozásainak
összértéke meghaladja mérlegfőösszegének 10%-át. (12) Az MMA az irányítása alá tartozó költségvetési szervekkel a vagyon használatba adásáról vagyonhasználati szerződést
köt. A vagyonhasználati szerződés megkötésére a 14. § k) pontban és a 17. § (5) bekezdés h) pontban foglalt
rendelkezéseket alkalmazni kell. A vagyonhasználati szerződés főbb tartalmi és formai elemeit az Alapszabály
tartalmazza. (13) Az MMA működésének és fejlesztésének elősegítésére – tulajdonába kerülő – adományokat, támogatásokat fogadhat el.
(14) Az MMA tulajdonába az állami vagyonról szóló törvény alapján ingyenesen átadott állami vagyon nem idegeníthető el
és nem terhelhető meg, az az MMA megszűnése esetén – a (13) bekezdésben foglalt feltétellel – a Magyar Államot illeti,
az az MMA hitelezői kielégítésére nem szolgálhat. (15) Az MMA és az általa irányított költségvetési szervek gazdálkodását az Állami Számvevőszék ellenőrzi.
28. § (1) Az MMA a köztestületi feladatai szervezése, az MMA külön költségvetési fejezete és intézményei igazgatási,
gazdálkodási, pénzügyi, vagyonkezelési és ellenőrzési feladatai ellátására költségvetési szervet alapít. E költségvetési
szerv (a továbbiakban: MMA Titkársága) közfeladatokat ellátó alkalmazottai köztisztviselők.
(2) Az (1) bekezdés szerinti költségvetési szerv feladatait alapító okirat rögzíti, amelyet az MMA elnöke ad ki.
(3) Az MMA által alapított költségvetési szerveknél foglalkoztatottakra – az MMA Titkárságának közfeladatokat ellátó
köztisztviselői, ügykezelői, illetve munkavállalói kivételével – a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. IV. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
10. Hatálybalépés 29. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A 33. § 2012. január 1-jén lép hatályba.
(3) E törvény 3. §-át, 14. § d) pontját, 32. § (3) bekezdését első alkalommal a 2012. évi költségvetés előkészítésekor kell
alkalmazni. 11. Átmeneti rendelkezések 30. § (1) A törvény hatálybalépését követő 120 napon belül – de legkorábban a (4) bekezdésben a nyilatkozattételre
meghatározott határidő lejártát követő 15 nap elteltével – az MMA alakuló közgyűlést tart.
(2) Az alakuló közgyűlés előkészítésére nyolctagú bizottság (a továbbiakban: Szervező Bizottság) alakul, amelynek két
tagját a köztársasági elnök, két tagját a miniszterelnök, két tagját az Országgyűlés elnöke, két tagját az Országgyűlés
kulturális ügyekért felelős bizottsága kéri fel a törvény hatálybalépését követő 15 napon belül.
(3) A Szervező Bizottság feladata az alakuló közgyűlésen részt vevők minősítése és regisztrációja.
(4) Az MMA alakuló közgyűlésén az 1992. január 31-én alapított Magyar Művészeti Akadémia társadalmi szervezet azon
tagjai vehetnek részt, akik 2011. január 1-jén rendes tagjai voltak a társadalmi szervezetnek és megfelelnek a 7. §
(1) bekezdésben támasztott feltételeknek, és amennyiben erre irányuló szándékukat a törvény hatálybalépését követő
45 napon belül a Szervező Bizottság felhívására és részére írásban kinyilvánítják.
(5) Az alakuló közgyűlést a (4) bekezdés szerinti körben az (1) bekezdésben meghatározottak szerint a Szervező Bizottság
hívja össze. Az alakuló közgyűlés dönt az Alapszabály elfogadásáról, megválasztja az elnököt, a két alelnököt,
a főtitkárt, a közgyűlés által választandó egyéb elnökségi tagokat és a felügyelő testület egy tagját.
(6) Az első felügyelő testület tagjait a törvény hatálybalépését követő 120 napon belül kell kinevezni. A felügyelő testület
a valamennyi tagja kinevezését, megválasztását követő 30 napon belül köteles ügyrendjének megállapítására,
amelyet az alakuló ülést követő első közgyűlés hagy jóvá.
(7) Az MMA az alakuló közgyűlést követően tagválasztásra köteles, akként, hogy az MMA rendes tagjainak száma 2012.
december 31-éig lehetőleg elérje a 7. § (3) bekezdésben meghatározott létszámot.
12. Módosuló rendelkezések 31. § A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 65. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Köztestület különösen a Magyar Tudományos Akadémia, a Magyar Művészeti Akadémia, a gazdasági, illetve
a szakmai kamara.” 32. § (1) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 2/A. § (3) bekezdésének i) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép: [E törvény alkalmazásában] „i) Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv: az államháztartás központi szintjébe tartozó
költségvetési szervek az Országgyűlés, a Köztársasági Elnökség, az Alkotmánybíróság, az Országgyűlési Biztosok
Hivatala, az Állami Számvevőszék, a Bíróságok, a Magyar Köztársaság Ügyészsége, a Gazdasági Versenyhivatal,
a Magyar Tudományos Akadémia és a Magyar Művészeti Akadémia fejezetekhez tartozó költségvetési szervek
kivételével,” (2) Az Áht. 18/B. § (4) bekezdésének b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A kincstári körbe tartoznak] „b) a Magyar Tudományos Akadémia, valamint a Magyar Művészeti Akadémia, mint köztestület nem gazdasági
társasági formában működtetett szervei.” (3) Az Áht. 19. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A központi költségvetés önálló fejezetként tartalmazza a Magyar Művészeti Akadémia mint köztestület által
– nem gazdasági társaságként – működtetett szervezetek költségvetését.”
33. § A személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi
CXXVI. törvény 4. §-ának (1) bekezdése kiegészül a következő i) ponttal:
[E törvény alkalmazásában kedvezményezett] „i) a Magyar Művészeti Akadémia.”
34. § Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdésének e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Állami vagyon tulajdonjoga ingyenesen átruházható] „e) külön törvény szerinti kiemelkedően közhasznú szervezet javára, az általa átvállalt állami vagy önkormányzati
közfeladat ellátásának elősegítése érdekében, valamint a Magyar Tudományos Akadémia és a Magyar Művészeti
Akadémia javára törvényben vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban foglalt feladatai elősegítése
vagy az általa átvállalt állami közfeladat ellátásának elősegítése érdekében,”
35. § (1) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktsz. tv.) 1. § (2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(2) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a Köztársasági Elnök Hivatala, az Országgyűlés Hivatala, az
Alkotmánybíróság Hivatala, az országgyűlési biztos hivatala, az Állami Számvevőszék, a Nemzeti Média- és Hírközlési
Hatóság Hivatala, a Gazdasági Versenyhivatal, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete, a Magyar Tudományos
Akadémia Titkársága, a Magyar Művészeti Akadémia Titkársága és a Közbeszerzések Tanácsa köztisztviselői és
ügykezelői közszolgálati jogviszonyára is e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy a Köztársasági Elnök
Hivatala, az Országgyűlés Hivatala, az Alkotmánybíróság Hivatala, az országgyűlési biztos hivatala, az Állami
Számvevőszék, a Gazdasági Versenyhivatal, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára és a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete esetében a próbaidőre, a pályázatra és a tartalékállományra vonatkozó
rendelkezéseket e szervek szervezeti és működési szabályzatában (ügyrendjében) meghatározott munkakörök
esetében, az ott meghatározott eljárási rend szerint kell alkalmazni.”
(2) A Ktsz. tv. 44. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a Gazdasági Versenyhivatalnál, a Magyar Tudományos Akadémia
Titkárságánál, a Magyar Művészeti Akadémia Titkárságánál, a Közbeszerzések Tanácsánál és az Állambiztonsági
Szolgálatok Történeti Levéltáránál az illetménykiegészítés mértéke a felsőfokú iskolai végzettségű köztisztviselő
esetében az alapilletményének 50%-a, középiskolai végzettségű köztisztviselő esetében az alapilletményének 15%-a.”
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
8/2011. (I. 28.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjának megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. § (3)–(4) bekezdése alapján,
a Magyar Tudományos Akadémia elnökének javaslatára dr. Jakab Évát, a Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara dékánhelyettesét, a Római Jogi Tanszék
tanszékvezető egyetemi tanárát az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával
– 2011. január 24-ei hatállyal, hároméves időtartamra – megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
51/2017. (X. 13.) FM rendelete az egyes agrártámogatások 2017. összegeinek megállapításáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Egységes területalapú támogatás 1. § (1) Az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az  ahhoz
kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 5/2015. (II. 19.)
FM rendelet [a továbbiakban: 5/2015. (II. 19.) FM rendelet] alapján járó egységes területalapú támogatás
keretösszege 227 830 155 170 Ft.
(2) Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet alapján járó támogatás hektáronkénti értéke az (1) bekezdés szerinti keretösszeg és
az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások
igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról szóló 22/2016. (IV. 5.) FM rendelet alapján benyújtott egységes
kérelmek ellenőrzését követően megállapított támogatható területek hektárban kifejezett nagyságának hányadosa.
(3) A (2) bekezdés szerinti támogatható terület nagysága legfeljebb 4 966 738 hektár.
 (4) A  (2)  bekezdés szerinti támogatásból 2017. október 16-tól kifizethető előleg mértéke hektáronként legfeljebb
32 110 Ft. 2. Az éghajlat és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó
támogatás
2. § (1) Az  éghajlat és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás
igénybevételének szabályairól, valamint a  szántóterület, az  állandó gyepterület és az  állandó kultúrával fedett
földterület növénytermesztésre vagy legeltetésre alkalmas állapotban tartásának feltételeiről szóló 10/2015. (III. 13.)
FM rendelet [a továbbiakban: 10/2015. (III. 13.) FM rendelet] alapján járó támogatás keretösszege 125 181 369 800 Ft.
(2) A  10/2015. (III. 13.) FM rendelet 6.  §-a szerinti számítás során a  támogatható terület nagysága legfeljebb
4 966 738 hektár.
(3) A  (2)  bekezdésben hivatkozott számítás szerinti támogatásból 2017. október 16-tól kifizethető előleg mértéke
hektáronként legfeljebb 17 643 Ft.
3. Termeléshez kötött közvetlen támogatás 3. § (1) A  termeléshez kötött közvetlen támogatások igénybevételének szabályairól szóló 9/2015. (III. 13.) FM rendelet
[a továbbiakban: 9/2015. (III. 13.) FM rendelet] alapján támogatási jogcímenként hektár és állategyed alapon
történik a kifizetés.
(2) A kifizetés során alkalmazott fajlagos támogatási összegeket a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 2. § (3) bekezdésében
foglaltak szerint kell meghatározni figyelemmel arra, hogy a  9/2015. (III. 13.) FM rendelet 6.  §-ában felsorolt
állategyed-alapú támogatások esetében a  Magyar Államkincstár által elfogadott és a  támogatási feltételeknek
megfelelő állatlétszámot kell figyelembe venni.
(3) A  (2)  bekezdésben hivatkozott támogatásokból 2017. október 16-tól kifizethető előleg mértéke legfeljebb
az 1. mellékletben meghatározott összeg.
4. Fiatal mezőgazdasági termelők támogatása 4. § (1) A  fiatal mezőgazdasági termelők támogatásáról szóló 11/2015 (III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 11/2015.
(III. 13.) FM rendelet] alapján járó támogatás keretösszege 3 876 598 473 Ft.
(2) A 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 4. § (1) bekezdése szerinti számítás elvégzése során a támogatható terület nagysága
legfeljebb 220 124,8 hektár.
(3) A (2) bekezdésben hivatkozott számítás szerinti támogatásból 2017. október 16-tól hektáronként kifizethető előleg
mértéke legfeljebb 14 766 Ft.
5. A nettó pénzügyi felső határ betartása 5. § (1) Az 1–4. § szerinti mértékek az éves bruttó pénzügyi felső határ figyelembevételével kerültek megállapításra.
 (2) A  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére nyújtott
közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és a  73/2009/EK tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet III.  mellékletében meghatározott nettó pénzügyi felső határ betartása érdekében az  egyes jogcímeknél
a kifizetéskor csökkentési együtthatót kell alkalmazni a teljes támogatási összegre. A csökkentési együttható előleg,
illetve részfizetés esetén alkalmazandó mértéke 0,95.
6. Hízottbika-tartás átmeneti nemzeti támogatása 6. § (1) Az  5/2015. (II. 19.) FM rendelet 10.  §-a alapján összesen legfeljebb 2 938 902 000 Ft, történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 30 000 Ft támogatás vehető igénybe.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás a 2017. évben kifizetésre kerül.
7. Átmeneti nemzeti tejtámogatás 7. § (1) Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 11. §-a alapján összesen legfeljebb 10 941 471 197 Ft, történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 5,87 Ft támogatás vehető igénybe.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás a 2017. évben kifizetésre kerül.
8. Anyatehéntartás átmeneti nemzeti támogatása 8. § Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 12–17.  §-a alapján anyatehenek után összesen legfeljebb 2 805 489 902 Ft,
egyedenként legfeljebb 23 979 Ft vehető igénybe.
9. Extenzifikációs szarvasmarhatartás átmeneti nemzeti támogatása 9. § (1) Az  5/2015. (II. 19.) FM rendelet 18.  §-a alapján összesen legfeljebb 2 307 096 000 Ft, történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 30 000 Ft támogatás vehető igénybe.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás a 2017. évben kifizetésre kerül.
10. Anyajuhtartás termeléshez kötött átmeneti nemzeti támogatása 10. § Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 19–23. §-a alapján anyajuhok után összesen legfeljebb 18 413 535 Ft, egyedenként
legfeljebb 18,6 Ft támogatás vehető igénybe. Ha a mezőgazdasági termelő juhtejet vagy juhtejterméket értékesít,
akkor a támogatás mértéke anyajuhegyedenként legfeljebb 15,5 Ft.
11. Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatása
11. § Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 24.  §-a alapján összesen legfeljebb 424 064 550 Ft, történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 2243 Ft támogatás vehető igénybe.
12. Dohány termeléstől elválasztott támogatása 12. § (1) Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 25. §-a alapján a Burley dohány-termesztési támogatás keretében összesen legfeljebb
613 420 747 Ft, történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 353 150 Ft támogatás vehető igénybe.
(2) Az  5/2015. (II. 19.) FM rendelet 25.  §-a alapján a  Virginia dohány-termesztési támogatás keretében összesen
legfeljebb 621 215 758 Ft, történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 154 801 Ft támogatás vehető igénybe.
13. A támogatási keret túllépése 13. § A 6–12.  § szerinti támogatási keretek túllépése esetén a  megállapított támogatás összege – az  érintett
mezőgazdasági termelőnél a túllépés mértékével megegyezően – arányos visszaosztás alkalmazásával csökkentésre
kerül.
14. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
15. § Ez a rendelet
a) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az  integrált igazgatási
és kontrollrendszer, a  vidékfejlesztési intézkedések és a  kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő
megállapításáról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
c) az  1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre
2017-ben alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról szóló, 2017. július 14-i 2017/1272/EU
bizottsági végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 15. Módosító rendelkezés
16. § (1) Az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az  ahhoz
kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 5/2015. (II. 19.)
FM rendelet alapján nyújtható átmeneti nemzeti támogatás jogcímeihez kapcsolódó 2016. évi támogatások
összegeinek megállapításáról szóló 68/2016. (X. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 68/2016. (X. 13.) FM rendelet]
a következő 10. §-sal egészül ki:
„10.  § E  rendeletnek az  egyes agrártámogatások 2017. évi összegeinek megállapításáról szóló 51/2017. (X. 13.)
FM rendelettel [a továbbiakban: 51/2017. (X. 13.) FM rendelet] megállapított 7. §-át a 2016. évi dohány termeléstől
elválasztott támogatás kifizetése esetében kell alkalmazni.”
(2) A 68/2016. (X. 13.) FM rendelet
a) 7. § (1) bekezdésében a „253 571 Ft” szövegrész helyébe az „500 421 Ft” szöveg,
b) 7. § (2) bekezdésében a „157 320 Ft” szövegrész helyébe a „602 519 Ft” szöveg
lép.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter