type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
48/2003. (III. 21.) KE határozata Víg József rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Víg József rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése
mellett — felmentem a Magyar Köztársaság helsinki nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2003. február 13. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
9/2010. (V. 7.) KvVM utasítása a köztisztviselők, illetve a munkavállalók új munkáltatói igazolványának, valamint a hatósági (szakhatósági) feladatot ellátó köztisztviselők új hatósági igazolványának adminisztratív védelméről és kiadásáról.
A biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet környezetvédelmi ágazatban történő
végrehajtása érdekében a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) új munkáltatói
igazolványainak, valamint a hatósági (szakhatósági) feladatot ellátó köztisztviselők új hatósági igazolványának adminisztratív
védelméről és kiadásáról az alábbi utasítást adom ki.
I. Fejezet Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a minisztériumban foglalkoztatott köztisztviselőkre és munkavállalókra (a továbbiakban:
foglalkoztatott). (2) Az utasítás rendelkezéseit alkalmazni kell a környezetvédelmi és vízügyi miniszter (a továbbiakban: Miniszter)
irányítása alatt álló Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőségen, valamint a
környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségeken foglalkoztatott hatósági (szakhatósági) feladatot
ellátó köztisztviselőkre (a továbbiakban: hatósági személy). II. Fejezet
Az új munkáltatói, illetve a hatósági igazolvány adminisztratív védelméről
2. § (1) Az új munkáltatói és a hatósági igazolványokban szereplő adatokat nyilvántartásba kell venni.
(2) Az esetleges adatváltozásokat a nyilvántartásban rögzíteni kell. Ebben az esetben új munkáltatói vagy hatósági
igazolványt kell kiadni. III. Fejezet Az igazolványok kiadása
3. § (1) Az új munkáltatói igazolvány a régi munkáltatói igazolvány leadásával és a foglalkoztatott saját kezű aláírása ellenében
adható ki a Minisztérium személyzeti ügyekért felelős főosztályán.
(2) A hatósági igazolványt átvételi elismervény ellenében a munkáltatói jogkör gyakorlója adja át az igazolvány
tulajdonosának. (3) A hibásan kitöltött igazolványokat – kijavítás céljából – vissza kell adni foglalkoztatott esetében a Minisztérium
személyzeti ügyekért felelős főosztályának, hatósági személy esetében a munkáltatói jogkör gyakorlójának.
IV. Fejezet Közszolgálati jogviszony, munkaviszony megszűnése, illetve adatváltozás esetén
teendő intézkedések 4. § (1) A közszolgálati jogviszony, illetve a munkaviszony megszűnése esetén a foglalkoztatott munkáltatói igazolványát
köteles leadni a Minisztérium személyügyekért felelős főosztályán. (2) A hatósági személy jogviszonyának megszűnése esetén az érvényét vesztett igazolványt a munkáltatói jogkör
gyakorlója bevonja. V. Fejezet Kártérítési felelősséggel kapcsolatos rendelkezések
5. § (1) A munkáltatói igazolvány – a foglalkoztatottnak felróható módon történő – elvesztése vagy megrongálódása esetén a
foglalkoztatottat kártérítési felelősség terheli. A kártérítési felelősség megállapítására a köztisztviselők jogállásáról
szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 58. §-ában, illetve a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII.
törvény 173. §-ában foglaltakat kell alkalmazni. (2) A munkáltatói igazolvány elvesztése, illetve megrongálódása esetén a foglalkoztatott köteles – a munkáltatói jogkör
gyakorlójának egyidejű tájékoztatásával – soron kívül bejelentést tenni a Minisztérium személyügyekért felelős
főosztályán. (3) A munkáltatói igazolvány elvesztése vagy megrongálódása esetén az új igazolványt a Minisztérium személyügyekért
felelős főosztályán kell igényelni. 6. § (1) A hatósági igazolvány elvesztése esetén az érintett személy közvetlen felettese haladéktalanul jegyzőkönyvet köteles
felvenni, amit meg kell küldenie a munkáltatói jogkör gyakorlójának.
(2) A hatósági igazolvány felróható módon történő elvesztése vagy megrongálódása esetén a hatósági személyt
kártérítési felelősség terheli. (3) A (2) bekezdés szerinti kártérítési felelősség megállapítására a Ktv. 58. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
(4) A hatósági igazolvány elvesztése vagy megrongálódása esetén az új igazolványt a munkáltatói jogkör gyakorlója
igényli. VI. Fejezet Vegyes és záró rendelkezések 7. § (1) A kártérítési felelősség megállapítása nem mentesíti a foglalkoztatottat, a hatósági személyt a külön jogszabály
alapján fennálló egyéb felelősségi szabályokban foglalt jogkövetkezmények alól.
(2) A hatósági igazolvány központosított elkészítéséről, nyilvántartásáról az államtitkár gondoskodik.
(3) A hatósági személy munkáltatója: a) a 3. § (3) bekezdésében, a 4. § (2) bekezdésében meghatározott esetekben a hibás, leadott igazolványt továbbítja,
b) a 6. § (1) bekezdésében meghatározott esetről tájékoztatást ad
az államtitkárnak vagy az általa kijelölt szervezeti egységnek.
(4) Ez az utasítás a kiadmányozása napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszíti a köztisztviselők, illetve a
munkavállalók új munkáltatói igazolványának, a természetvédelmi őrök új szolgálati igazolványának, valamint
a hatósági (szakhatósági) feladatot ellátó köztisztviselők új hatósági igazolványának adminisztratív védelméről és
kiadásáról szóló 4/2002. (K. Ért. 3.) KöM utasítás.
Budapest, 2010. május 5. Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
263/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelete a fizetési számla váltásáról.
A Kormány a  pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény 64/A.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet előírásait kell alkalmazni a  pénzforgalmi szolgáltatók által fogyasztók részére Magyarországon nyitott
vagy vezetett fizetési számla váltásához kapcsolódó eljárással összefüggő szolgáltatásra (a továbbiakban:
számlaváltás), ha a  számlaváltással érintett fizetési számlákat azonos pénznemben vezetik és az  érintett fizetési
számlák legalább a következő fizetési módok lebonyolítását teszik lehetővé:
a) fizetési számlához kötődő készpénzfizetés keretében készpénz befizetése fizetési számlára, valamint
készpénz kifizetése fizetési számláról és
b) fizetési számlák közötti fizetés keretében átutalás teljesítése, valamint jóváírása.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. átirányítás: a  korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató azon szolgáltatása, amelynek keretében
a  számlaváltással érintett beérkező átutalási megbízás összegét és a  kísérő adatokat, valamint a  beszedési
megbízásokat külön fizetési megbízásként továbbítja az  új számlavezető pénzforgalmi szolgáltató részére
a fogyasztó fizetési számláján történő jóváírás vagy a fogyasztó fizetési számlájának megterhelése céljából;
2. korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató: az  a  pénzforgalmi szolgáltató, amely továbbítja
a számlaváltáshoz szükséges információkat;
3. központi átirányítási szolgáltatás: fizetési rendszert működtető pénzügyi vállalkozás, pénzforgalmi szolgáltató
vagy levelező bank szolgáltatása, amelynek keretében az átutalások és beszedési megbízások átirányításáról
–  külön fizetési megbízás nélkül – a  fizetési rendszert működtető pénzügyi vállalkozás, pénzforgalmi
szolgáltató vagy levelező bank gondoskodik;
4. külföldi pénzforgalmi szolgáltató: az  a  pénzforgalmi szolgáltató, amelynek székhelye nem Magyarországon
van;
5. levelező bank: fizetési rendszerhez közvetlenül nem csatlakozó pénzforgalmi szolgáltató részére a  fizetési
rendszerhez hozzáférést biztosító pénzforgalmi szolgáltató;
6. új számlavezető pénzforgalmi szolgáltató: az  a  pénzforgalmi szolgáltató, amelynek a  számlaváltáshoz
szükséges információkat továbbítják.
2. Számlaváltás belföldön vezetett fizetési számlák között 3. § (1) A  számlaváltást a  fizetésiszámla-tulajdonos fogyasztónak számlaváltási meghatalmazással kell kezdeményeznie
az új számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál írásban, magyar nyelven vagy a fogyasztóval történt megállapodás
alapján kikötött más nyelven.
(2) Ha a  fizetési számlának több tulajdonosa van, akkor a  számlatulajdonosok kizárólag együttes számlaváltási
meghatalmazást adhatnak.
(3) Az  átvételi igazolással ellátott számlaváltási meghatalmazásból egy példányt az  új számlavezető pénzforgalmi
szolgáltató visszaad a fogyasztó részére.
4. § (1) A számlaváltási meghatalmazásban lehetővé kell tenni a fogyasztó számára, hogy
a) külön hozzájárulását adja
aa) a korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató 7. §-ban meghatározott egyes feladatai, valamint
ab) az új számlavezető pénzforgalmi szolgáltató 9. §-ban meghatározott egyes feladatai
elvégzéséhez;
b) meghatározza a számlaváltással érintett
ba) beérkező ismétlődő átutalásokat,
bb) rendszeres átutalási megbízásokat és
bc) beszedési megbízásokat;
c) nyilatkozzon arról, hogy az új számlavezető pénzforgalmi szolgáltató helyett inkább maga végzi a beérkező
ismétlődő átutalások fizető feleinek, illetve a  beszedések kedvezményezettjeinek 9.  § (1)  bekezdés c) és
d) pontja szerinti értesítésével összefüggő feladatokat;
d) meghatározza azt a  munkanapot, amelytől kezdődően a  rendszeres átutalási megbízásokat és a  beszedési
megbízásokat az  új számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál nyitott vagy vezetett fizetési számláról kell
teljesíteni;
e) a korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató által vezetett fizetési számla keretszerződést – felmondási
idő kikötése hiányában – legkorábban a d) pontban meghatározott munkanappal felmondja.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti munkanapot attól a munkanaptól kell számítani, amikor a korábbi számlavezető
pénzforgalmi szolgáltatótól a  6.  § a) és b)  pontja alapján továbbított adatokat az  új számlavezető pénzforgalmi
szolgáltató megkapta (a továbbiakban: kezdő nap). Az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti munkanap legkorábbi
időpontja a kezdőnapot követő hatodik munkanap.
(3) A számlaváltási meghatalmazásban a fogyasztó
a) megadja az  (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontjában megjelölt átutalásokat kezdeményező felek postai vagy
elektronikus elérését biztosító adatait, ideértve a  kapcsolattartó személy eléréséhez szükséges adatokat,
kivéve, ha az (1) bekezdés c) pontja szerinti nyilatkozatot tesz,
b) ha ahhoz nem szükséges a  kedvezményezett írásbeli hozzájárulása, akkor igényelheti a  beszedési
felhatalmazások számlavezető pénzforgalmi szolgáltató által betartandó feltételeinek a  számlaváltással
egyidejű módosítását.
5. § Az új számlavezető pénzforgalmi szolgáltató
a) levélmintát bocsát a  4.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott lehetőséget igénybe vevő fogyasztó
rendelkezésére, amely tartalmazza a  fizetési számla adatait és a  meghatalmazásban megjelölt kezdő
időpontot; valamint
b) euró összeg beszedésére vonatkozó felhatalmazás esetén tájékoztatja a  fogyasztót az  euróátutalások és
-beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról
szóló, 2012. március 14-i 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikk (3) bekezdés d) pontja
szerinti jogairól.
6. § A számlaváltási meghatalmazás átvételét követő két munkanapon belül az  új pénzforgalmi szolgáltató felkéri
a  korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltatót a  következő műveletek elvégzésére, amennyiben azt
a számlaváltási meghatalmazás tartalmazza:
a) a  számlaváltással érintett valamennyi fennálló rendszeres átutalási megbízás teljesítéséhez szükséges
adatok és a beszedési felhatalmazások adatainak átadása az új számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónak és
– amennyiben azt a fogyasztó külön igényelte – a fogyasztónak;
b) a  megelőző 13 hónapban a  fogyasztó fizetési számlájára beérkező rendszeres átutalásokra és a  beszedők
által kezdeményezett ismétlődő beszedési megbízásokra vonatkozó adatok átadása az  új számlavezető
pénzforgalmi szolgáltatónak és – amennyiben azt a fogyasztó külön igényelte – a fogyasztónak;
c) ha a  korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató vagy a  központi átirányítási szolgáltatás nem biztosít
automatikus átirányítást, akkor a beszedési megbízások teljesítésének és a beérkező átutalások jóváírásának
leállítása a meghatalmazásban megjelölt naptól kezdődő hatállyal;
d) a rendszeres átutalási megbízások törlése a meghatalmazásban megjelölt naptól kezdődő hatállyal;
e) a  fogyasztó által meghatározott napon a fizetési számla pozitív egyenlegének átutalása az új számlavezető
pénzforgalmi szolgáltatónál nyitott vagy vezetett fizetési számlára;
f ) a  korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számla lezárása a  fogyasztó által
meghatározott munkanapon. 7. § A korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató az  új számlavezető pénzforgalmi szolgáltató felkérésének
kézhezvételét követően a következő műveleteket végzi el, amennyiben azt a felkérés tartalmazza:
a) a  6.  § a) és b)  pontjában meghatározott adatokat öt munkanapon belül megküldi az  új számlavezető
pénzforgalmi szolgáltatónak és szükség esetén a fogyasztónak;
b) ha a  korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató vagy a  központi átirányítás szolgáltatás nem biztosít
automatikus átirányítást, akkor a számlaváltási meghatalmazásban megjelölt naptól kezdődő hatállyal
ba) a beérkező átutalásokat nem írja jóvá a fizetési számlán és
bb) a beszedési megbízásokat nem teljesíti;
c) a meghatalmazásban megjelölt naptól kezdődő hatállyal a rendszeres átutalási megbízásokat törli;
d) a  meghatalmazásban megjelölt napon a  fizetési számlán fennmaradó pozitív egyenleget átutalja az  új
számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál nyitott és vezetett fizetési számlára;
e) a  fizetési számlát megszünteti a  fizetésiszámla-szerződésben felmondási idő kikötése hiányában
a  meghatalmazásban megjelölt napon, felmondási idő kikötése esetén a  megjelölt naptól számítottan
a felmondási idő leteltekor, amennyiben
ea) a  fogyasztó a  fizetésiszámla-szerződést a  4.  § (1)  bekezdés e)  pontjában meghatározottaknak
megfelelően felmondta,
eb) a fogyasztónak nincs további fennálló kötelezettsége az adott fizetési számla tekintetében, valamint
ec) az a), b) és d) pontban meghatározott feladatait teljesítette;
f ) bizonyítható módon haladéktalanul tájékoztatja a  fogyasztót, amennyiben fennálló kötelezettségei
akadályozzák fizetési számlájának megszüntetését.
8. § (1) A  fizetési-számlaszerződés megszüntetésének és a  felek közötti elszámolásnak nem lehet akadálya, hogy
a  fogyasztó a  fizetési számlát szolgáltatáscsomagban veszi igénybe, vagy a  fogyasztó és a  korábbi számlavezető
pénzforgalmi szolgáltató között egyéb üzleti kapcsolat is fennáll, ide nem értve a  jogszabályban kifejezetten
megengedett árukapcsolás esetét.
(2) A  korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató a  számlaváltási meghatalmazásban megadott dátumot
megelőzően, a  fogyasztó számára nyújtott pénzforgalmi szolgáltatás zökkenőmentessége érdekében
a  jogszabályban, uniós jogi aktusban vagy keretszerződésben meghatározott esetek kivételével nem tilthatja le
a fizetési számlához tartozó készpénz-helyettesítő fizetési eszközöket.
9. § (1) Az új számlavezető pénzforgalmi szolgáltató a korábbi pénzforgalmi szolgáltatótól a 6. § a) és b) pontja alapján kért
adatok kézhezvételét követő öt munkanapon belül a  számlaváltási meghatalmazásban meghatározott módon,
illetve amennyiben a korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató vagy a  fogyasztó által megadott információk
azt számára lehetővé teszik:
a) rögzíti és a  számlaváltási meghatalmazásban megjelölt naptól kezdődő hatállyal teljesíti a  fogyasztó által
megjelölt rendszeres átutalási megbízásokat;
b) megteszi az  előkészületeket a  beszedési megbízásoknak a  beszedési felhatalmazásokban megjelölt naptól
kezdődő teljesítésére;
c) a fogyasztó fizetési számlájára ismétlődően átutalást teljesítő fizető feleket azok számlavezető pénzforgalmi
szolgáltatói útján tájékoztatja a fogyasztónak az új számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési
számlájáról;
d) a  beszedőket tájékoztatja az  új fizetési számláról és megjelöli azt az  időpontot, amelytől kezdődően
a beszedési megbízást a fizetési számla terhére teljesíti.
(2) Ha az új pénzforgalmi szolgáltató nem rendelkezik az (1) bekezdés c) pontja szerinti ismétlődően átutalást teljesítő
fizető fél vagy az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti beszedés kedvezményezettjének tájékoztatásához szükséges
adatokkal, felkéri a fogyasztót vagy a korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltatót a hiányzó adatok megadására.
10. § A 6.  § a) és b)  pontjában előírt adatcserét a  korábbi és az  új pénzforgalmi szolgáltatók között elektronikus
üzenetváltással kell lebonyolítani
a) védett, zárt hálózaton vagy
b) nyílt hálózaton, titkosítással, fokozott biztonságú elektronikus aláírás vagy elektronikus bélyegző
használatával. 3. Számlanyitás megkönnyítése más EGT-államban 11. § (1) Másik EGT-államban működő pénzforgalmi szolgáltatónál történő fizetési számla megnyitásának megkönnyítése
érdekében a  fizetési számlát vezető pénzforgalmi szolgáltató magyar nyelven vagy a  fogyasztóval kötött
megállapodás alapján kikötött más nyelven a fogyasztó kérésére kimutatást ad a fogyasztó részére:
a) az érvényes rendszeres átutalási megbízásokról;
b) az érvényes beszedési felhatalmazásokról;
c) a  megelőző 13 hónapban a  fogyasztó fizetési számláján jóváírt ismétlődő beérkező átutalásokról, valamint
a fogyasztó számlájának terhére teljesített beszedési megbízásokról.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kimutatást a  pénzforgalmi szolgáltató díj- és költségmentesen bocsátja a  fogyasztó
rendelkezésére.
(3) A  fizetésiszámla-szerződés fogyasztó általi felmondása esetén a  korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató
a fizetési számlán fennmaradó pozitív egyenleget a fogyasztó kérésére
a) átutalja a fogyasztó új számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál nyitott vagy vezetett fizetési számlájára;
b) elszámol a fogyasztóval.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott feladatait a pénzforgalmi szolgáltató
a) felmondási idő kikötésének hiányában a  fogyasztó által megjelölt, legalább hat munkanappal a  fogyasztó
(1) bekezdés szerinti kérésének napja utáni munkanapon;
b) felmondási idő kikötésekor a felmondási idő lejártát követő munkanapon
végzi el.
(5) A pénzforgalmi szolgáltatónak haladéktalanul tájékoztatnia kell a fogyasztót, amennyiben fennálló kötelezettségei
akadályozzák a fizetési számlájának megszüntetését.
4. Számlaváltás külföldön vezetett fizetési számláról Magyarországon vezetett számlára
12. § A fogyasztó fizetési számla megnyitására vonatkozó kezdeményezése során a  11.  § (1)  bekezdésének megfelelő
tartalmú, külföldi pénzforgalmi szolgáltató által kiállított dokumentumok bemutatása nem kötelezi az  új
számlavezető pénzforgalmi szolgáltatót arra, hogy általa egyébként nem nyújtott szolgáltatásokat biztosítson.
5. A számlaváltáshoz kapcsolódó díjak 13. § (1) A  számlaváltással összefüggésben – a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – a  korábbi számlavezető
pénzforgalmi szolgáltató, valamint az új számlavezető pénzforgalmi szolgáltató kizárólag tényleges ráfordításaival
arányos, ésszerű díjat állapíthat meg.
(2) A  7.  § a)  pontjában meghatározott adatszolgáltatásért a  korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató sem
a fogyasztónak, sem pedig az új számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónak nem számíthat fel díjat vagy költséget.
(3) A  fogyasztó kérésére a  korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató és az  új számlavezető pénzforgalmi
szolgáltató a 11. § (1) bekezdésében meghatározott tartalmú kimutatást a  felhasználás céljától függetlenül díj- és
költségmentesen bocsátja a fogyasztó rendelkezésére.
6. A fogyasztó kárának megtérítése 14. § (1) Az a pénzforgalmi szolgáltató, amely az e rendeletben meghatározott kötelezettségeit nem vagy nem megfelelően
teljesíti, és ezzel a  fogyasztónak kárt okoz, köteles a  fogyasztó pénzügyi veszteségét – ideértve a  díj- és
kamatveszteségeit is – haladéktalanul megtéríteni.
(2) A  pénzforgalmi szolgáltató mentesül a  felelősség alól, ha bizonyítja, hogy az  e  rendeletben meghatározott
kötelezettségének teljesítését tevékenysége körén kívül eső elháríthatatlan ok (vis maior), vagy jogszabályban,
közösségi jogi aktusban előírt rendelkezések zárták ki.
7. A számlaváltásra vonatkozó tájékoztatás 15. § (1) A  pénzforgalmi szolgáltató a  számlaváltási szolgáltatásra vonatkozóan a  fogyasztók részére köteles tájékoztatást
nyújtani az alábbiakról:
a) a  korábbi és az  új számlavezető pénzforgalmi szolgáltató szerepe a  számlaváltási eljárás egyes lépéseiben,
a 6–12. §-ban meghatározottak szerint;
b) az egyes lépések végrehajtására rendelkezésre álló határidő;
c) a számlaváltási eljárásért felszámított díjak, ha vannak ilyenek;
d) mindazon adat, amelyet a fogyasztónak kell megadnia és
e) a Pénzügyi Békéltető Testület eljárása igénybevételének lehetősége és módja.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatást papíron vagy más tartós adathordozón díjmentesen hozzáférhetővé kell
tenni a  pénzforgalmi szolgáltató minden olyan helyiségében, amelybe a  fogyasztók beléphetnek, továbbá
elektronikus formában mindenkor elérhetővé kell tenni a pénzforgalmi szolgáltató honlapján, és kérésre a fogyasztó
rendelkezésére kell bocsátani.
8. Számlaváltás korlátozásának tilalma 16. § A korábbi számlavezető pénzforgalmi szolgáltató nem utasíthatja vissza a fogyasztó számlaváltási meghatalmazását.
9. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2016. október 29-én lép hatályba.
18. § Ez a  rendelet a  fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a  fizetésiszámla-váltásról és
az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról szóló, 2014. július 23-i 2014/92/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
96/2010. (X. 15.) OGY határozata a Közszolgálati Közalapítvány Kuratóriuma tagjainak megválasztásáról.
1. A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 56. §-a alapján az Országgyűlés
dr. Bencze Izabellát,
dr. László Miklóst,
Varga Szilviát,
továbbá Kránitz Lászlót,
Németh Vladimirt,
Silhavy Máté Tibort
a Közszolgálati Közalapítvány Kuratóriuma tagjává
megválasztja. 2. E határozat elfogadásakor lép hatályba.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
37/2016. (XII. 16.) MvM utasítása az építésfelügyeleti hatóság 2017. ellenőrzésének tervezéséről és az ellenőrzési tevékenység végzéséről.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 10. pontjában meghatározott feladatés hatáskörömben, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 16. § (2) bekezdés a) pontja
szerinti irányítási jogkörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára,
valamint az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról
szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 61. § (4) bekezdésére, a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás rendelkezéseit az építésfelügyeleti feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatal által (a továbbiakban: ellenőrző hatóság) 2017. évben végzendő építésfelügyeleti hatósági
ellenőrzésekre kell alkalmazni.
2. § Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 46. § (2) bekezdés
b)  pontjában, valamint az  építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint
az  építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: EngR.) 62.  §-ában
meghatározottakon túl az ellenőrző hatóság különös figyelmet fordít
a) az Étv. 33/A. §-a szerinti egyszerű bejelentés alapján
aa) megkezdett építőipari kivitelezési tevékenység legalább egy alkalommal történő helyszíni, valamint
az elektronikus építési napló vezetése és tartalma tekintetében folyamatos, távoli eléréssel történő,
ab) 2017. január 1-jét követően megkezdett építőipari kivitelezési tevékenység esetén a  tervezői
művezetést végző személy jogosultságának,
ac) kormányrendeletben meghatározott esetben a  biztosító – a  kötelező tervezői és kivitelezői
felelősségbiztosítás meglétére vonatkozó – igazolásának a  tervező és a  vállalkozó kivitelező általi,
az elektronikus építési naplóba történő feltöltésének,
b) építésiengedély-köteles építőipari kivitelezési tevékenység esetén az  építési termék építménybe történő
betervezésének és beépítésének, ennek során a  teljesítmény igazolásának részletes szabályairól szóló
275/2013. (VII. 16.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdése szerinti, az egyedi, a helyszínen gyártott vagy a bontott
építési termékre vonatkozó dokumentumok meglétének, hitelességének, tartalmának, valamint
c) minden megnyitott elektronikus építési napló napi és eseti – azon belül különösen az építési munkaterület
átadás-átvételére, az eltakarásra kerülő szerkezetekre, elsősorban geotechnikai jellemzőkre vonatkozó –
bejegyzéseinek
ellenőrzésére. 3. § (1) Az EngR. 61. § (5) bekezdése szerinti munkatervben (a továbbiakban: munkaterv) az ellenőrző hatóság a tervezett
ellenőrzéseire vonatkozó információkat – az  ellenőrzések céljának veszélyeztetése nélkül – a  (4)  bekezdés szerint
közzéteszi.
(2) A munkatervnek tartalmaznia kell
a) az előző ellenőrzési időszak tapasztalatainak összefoglalóját, valamint annak hatását az ellenőrzési időszakra
vonatkozó munkaterv kialakítására,
b) a tervezett helyszíni ellenőrzések kiválasztásával kapcsolatos információkat, szempontokat,
c) az ellenőrzési időszakban – havi és területi bontásban – meghatározott ellenőrzések számát, dátumát,
d) az egyes ellenőrzések vonatkozásában
da) az ellenőrzéssel érintett kötelezettségeket előíró jogszabályhelyek pontos megjelölését,
db) a vizsgálat tárgyát,
dc) az alkalmazható szankciók megjelölését, továbbá
dd) az  építőipari kivitelezési tevékenység szabályszerűségének megítélése során alkalmazott
szempontrendszert,
e) az ellenőrző hatóság által vizsgálandó dokumentumok felsorolását.
(3) A munkatervet a 2. §-ban meghatározott ellenőrzési szempontrendszerre tekintettel kell előkészíteni.
 (4) Az ellenőrző hatóság az elkészült munkatervet az utasítás hatálybalépésétől számított tizenöt napon belül a honlapján
és az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében közzéteszi, továbbá a felettes szervének, valamint a felettes szerv útján
az  építésügyért felelős miniszternek digitalizált hiteles és azzal megegyező tartalmú szerkeszthető formátumban,
elektronikus úton megküldi.
4. § (1) A (3) bekezdés szerint az ellenőrző hatóság az ellenőrzésbe bevonhatja a területileg illetékes szakmai kamarákat.
 (2) Az  ellenőrző hatóság a  területileg illetékes tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezettel közös ellenőrzést
folytat le az olyan építőipari kivitelezések vizsgálata esetében, amelyeknél a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó
szervezet szakhatósági hatáskörben eljárt az építésügyi engedélyezési eljárás során és érdemi, a tűzvédelem körébe
tartozó műszaki megoldások szakszerűségére irányuló ellenőrzésre van szükség a  szakhatósági állásfoglalásban
közöltek alapján.
(3) Az ellenőrző hatóság az ellenőrzési időszakban
a) a 2. § a) pontja szerinti esetekben a területi építész kamarával,
b) a  tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezettel, az  illetékes építésügyi hatósággal, valamint a  területi
szakmai kamarával szervezetenként, hatóságonként legalább két alkalommal
közös helyszíni ellenőrzést tart.
5. § (1) Az  ellenőrző hatóság az  építőipari kivitelezési tevékenység helyszíni ellenőrzéseken készült, a  résztvevők által
oldalanként aláírt jegyzőkönyvet és a  jegyzőkönyv mellékletét képező – az  építőipari kivitelezési tevékenységgel
érintett, valamint a  közvetlenül szomszédos telekről, építményről készített – fényképfelvételeket legkésőbb
az  ellenőrzés napját követő első munkanapon feltölti az  építőipari kivitelezési tevékenység végzéséről vezetett
elektronikus építési naplóba.
(2) Az ellenőrző hatóság a 2. § a) pontjában meghatározott távoli elérésről készített hitelesített feljegyzést – az elektronikus
építési naplóban történő eseti bejegyzés rögzítése mellett – legkésőbb az ellenőrzés napját követő első munkanapon
feltölti az építőipari kivitelezési tevékenység végzéséről vezetett elektronikus építési naplóba.
6. § Az ellenőrző hatóság a munkatervben foglaltak, valamint a munkatervben nem szereplő, de az ellenőrzési időszakban
lefolytatott hatósági ellenőrzések végrehajtásáról, a levont következtetésekről – a 2. §-ban meghatározott különleges
szempontokra is figyelemmel – legkésőbb az EngR. 61. § (6) bekezdésében meghatározott időpontig jelentést készít.
Az ellenőrző hatóság az összefoglaló jelentést a honlapján és az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében közzéteszi,
továbbá a felettes szervének, valamint a felettes szerv útján az építésügyért felelős miniszternek digitalizált hiteles
és azzal megegyező tartalmú szerkeszthető formátumban, elektronikus úton megküldi.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő 45. napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1567/2015. (IX. 4.) Korm. határozata az építésügy átalakítását célzó intézkedési tervről és a hozzá kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. elfogadja az építésüggyel kapcsolatos társadalompolitikai elképzelések megvalósítását célzó intézkedésekről szóló
1032/2015. (I. 30.) Korm. határozat végrehajtását szolgáló, az 1. mellékletben foglalt, az építésügy átalakítását célzó
intézkedési tervet (a továbbiakban: Intézkedési Terv);
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy koordinálja az Intézkedési Terv végrehajtását;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter megkeresésére
a  szükséges adatok és információk rendelkezésre bocsátásával segítsék elő az  Intézkedési Terv tárcaközi
koordinációját, és biztosítsák az intézkedések folyamatos nyomon követését;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  földművelésügyi
minisztert, hogy működjenek együtt az  egyes intézkedések végrehajtásához szükséges költségvetési források
tervezése, és azok biztosítása érdekében a rendelkezésre álló források figyelembevételével;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: folyamatos
5. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy az  Intézkedési Tervben foglalt feladatok végrehajtásáról
készítsenek beszámolót, és azt küldjék meg a Miniszterelnökséget vezető miniszternek;
Felelős: az Intézkedési Tervben felelősként megjelölt érintett miniszterek
Határidő: 2016. május 31.
6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 5. pontban foglaltak szerint elkészített beszámolók alapján
készítsen jelentést a Kormány számára az Intézkedési Tervben foglalt feladatok végrehajtásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1732/2016. (XII. 13.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2016. októberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.)
Korm. rendeletben foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2016. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú hitel esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2013. (III. 7.) OGY határozata a határon túli magyarokra vonatkozó feladatok végrehajtásáról szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a határon túli magyarokra vonatkozó feladatok végrehajtásáról szóló beszámolót elfogadja.
2. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
16/2011. (IV. 29.) NEFMI rendelete a települési önkormányzatok részére szociális nyári gyermekétkeztetés céljából 2011. évben nyújtott támogatás igénylésének, folyósításának és elszámolásának részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. melléklet 12. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § g) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában foglalt feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszter, továbbá az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában foglalt feladatkörében eljáró belügyminiszter véleményének
kikérésével – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet,
5. Központosított előirányzatok cím terhére a Kvtv. 5. melléklet 12. pontja alapján nyújtható támogatás
(a továbbiakban: támogatás) igénylésére, folyósítására és elszámolására terjed ki.
2. § (1) A támogatás feltétele, hogy a települési önkormányzat vállalja, hogy a 2011. június 16-ától 2011. augusztus 31-éig
terjedő időszakban legalább 45, legfeljebb 55 munkanapon keresztül biztosítja a rendszeres gyermekvédelmi
kedvezményben részesülő gyermekek (a továbbiakban: rászoruló gyermekek) étkeztetését napi egyszeri
melegétkeztetés formájában a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 146. §
(4) bekezdés h) pontja alapján ingyenesen vagy kedvezményesen.
(2) Az igényelhető támogatás egy rászoruló gyermekre jutó napi összege legfeljebb 370 forint.
(3) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
3. § (1) Az étkeztetés biztosításának időszaka egyes rászoruló gyermekek tekintetében – a rászoruló gyermek más településen
történő táborozása vagy más okból való akadályoztatása esetén – a 2. § (1) bekezdésében meghatározott időszaknál
rövidebb is lehet.
(2) Kivételes esetben, ha a települési önkormányzat a melegétkeztetést – helyben működő melegkonyha, nyári tábor
hiányában vagy más okból – nem tudja megszervezni, a támogatás – a rászoruló gyermek korának és szükségleteinek
megfelelő – felmelegíthető készétel biztosítására is fordítható. A felmelegíthető készételt legfeljebb egy hétre előre
lehet kiszállítani. A felmelegíthető készétel felhasználását a gyermekjóléti szolgálat szükség szerint ellenőrzi.
4. § (1) A települési önkormányzat a területén lakóhellyel rendelkező rászoruló gyermekek után pályázati úton a
(2)–(4) bekezdésben foglaltak szerint igényelhet támogatást.
(2) Az 1. melléklet alapján leghátrányosabb helyzetűnek minősülő települési önkormányzat valamennyi rászoruló
gyermek után – a támogatáson túli más források (a továbbiakban: önerő) nélkül is – igényelhet támogatást.
(3) Az 1. melléklet alapján hátrányos helyzetűnek minősülő települési önkormányzat
a) a rászoruló gyermekek legfeljebb ötven százaléka után önerő nélkül is igényelhet támogatást,
b) az a) pont szerinti létszámon felül annyi rászoruló gyermek után igényelhet támogatást, ahány rászoruló
gyermeknek a 2. és 3. § szerinti feltételek mellett önerőből történő étkeztetését a pályázatában vállalja.
(4) Az 1. mellékletben nem említett települési önkormányzat a rászoruló gyermekek legfeljebb ötven százaléka, de
legfeljebb annyi rászoruló gyermek után igényelhet támogatást, ahány rászoruló gyermeknek a 2. és 3. § szerinti
feltételek mellett önerőből történő étkeztetését a pályázatában vállalja.
(5) Ha a rászoruló gyermek nem a lakóhelye szerinti települési önkormányzat által szervezett nyári gyermekétkeztetésben
vesz részt, a lakóhely szerinti települési önkormányzat a rászoruló gyermekre jutó támogatást átadja a nyári
gyermekétkeztetést biztosító települési önkormányzatnak.
5. § (1) A település helye szerint illetékes szociális és gyámhivatal (a továbbiakban: szociális és gyámhivatal) 2011. május 5-éig
elektronikus levélben felhívja a települési önkormányzat jegyzőjének és a gyermekjóléti szolgálatnak a figyelmét a
nyári gyermekétkeztetéshez pályázati úton igényelhető támogatás lehetőségére.
(2) A települési önkormányzat jegyzője – a gyermekjóléti szolgálat közreműködésével – 2011. május 16-ig felméri a nyári
gyermekétkeztetés iránti igényeket.
(3) A települési önkormányzat – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 64/B. §
(3) bekezdése alapján – a Magyar Államkincstár által üzemeltett elektronikus rendszerben rögzített, onnan
kinyomtatott 2. melléklet szerinti adatlapot és a 6. § (4) bekezdés a) és b) pontjában vállalt feladat megvalósítására
vonatkozó leírást egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban postai úton, 2011. május 18-áig nyújtja be a
Magyar Államkincstárnak a település helye szerint illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: igazgatóság).
A benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a települési önkormányzat az informatikai rendszerben az
igénylést 2011. május 18-án éjfélig rögzítette, és azt legkésőbb 2011. május 19-én postára adta. A határidő
elmulasztása jogvesztő. A kizárólag postai úton benyújtott igénylés érvénytelen.
(4) Az igazgatóság egy alkalommal, legfeljebb hét napos határidő kitűzésével hiánypótlásra vagy módosításra hívhatja fel
a települési önkormányzatot. Ha a települési önkormányzat a felhívásnak a megadott határidőn belül nem tesz eleget,
az igazgatóság az Áht. 64/B. § (3) bekezdése alapján jár el.
(5) A felülvizsgált pályázatok eredeti példányát az igazgatóság postai úton 2011. május 30-áig továbbítja a nemzeti
erőforrás miniszternek (a továbbiakban: miniszter). A Magyar Államkincstár – a miniszter által meghatározott
formában – a pályázatok adatairól összesítést készít, amelyet 2011. május 30-áig elektronikus úton átad a miniszter,
valamint a szociális és gyámhivatal részére.
6. § (1) Az egyes önkormányzatokat megillető támogatás összegéről a miniszter 2011. június 6-áig dönt.
(2) A pályázati feltételek teljesítése nem jelent jogosultságot a települési önkormányzat által a pályázatában megjelölt
támogatási igény teljes összegének igénybevételére. A támogatás pontos összegét a miniszter a beérkező igények, a
rendelkezésre álló forrás, valamint a (3) és (4) bekezdésben foglalt szempontok figyelembevételével határozza meg.
(3) A pályázati feltételeket teljesítő települési önkormányzat részére a miniszter legalább a települési önkormányzat által
a pályázatában megjelölt támogatási összeg 32%-ának megfelelő összegű támogatást állapít meg.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott összegű támogatásnál magasabb összegű támogatásban részesülhet
– figyelemmel arra is, hogy az 1. melléklet alapján leghátrányosabb helyzetűnek vagy hátrányos helyzetűnek
minősül – az a települési önkormányzat, amely a következő feltételek legalább egyikét teljesíti:
a) pályázatában vállalja, hogy az ételt a támogatás legalább harminc százalékának megfelelő értékben a kistermelői
élelmiszer-termelés, -előállítás és -értékesítés feltételeiről szóló 52/2010. (IV. 30.) FVM rendelet (a továbbiakban:
FVMr.) 2. § 1. pontja szerinti kistermelő vagy az FVMr. 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott földrajzi
térségen belül mezőgazdasági vállalkozó által megtermelt vagy előállított alapanyagokból biztosítja, amit az
elszámolásnál számlával vagy a kistermelővel, vállalkozóval kötött szerződéssel kell igazolni,
b) pályázatában vállalja, hogy az étkeztetés idejére megszervezi a gyermekek felügyeletét, illetve szabadidős
programot biztosít a gyermekek számára, amelyek megvalósulását az elszámolásnál a gyermekjóléti szolgálat
igazolja,
c) pályázatában a számára e rendeletben meghatározott keretek között nagyobb arányú önerő biztosítását vállalja.
7. § (1) A miniszter a döntésről fővárosi, megyei szintű összesítést készít, és 2011. június 8-áig elektronikus levélben megküldi
a szociális és gyámhivatalnak, valamint elektronikus úton átadja a Magyar Államkincstárnak és utalványozás céljából
elektronikus úton és papír alapon a belügyminiszternek. Az összesítés tartalmazza
a) a támogatásban részesülő települési önkormányzatok nevét és KSH azonosító kódját,
b) azoknak a nyári étkeztetésben részesülő rászoruló gyermekeknek a tervezett számát, akik után az egyes települési
önkormányzatoknak támogatást állapítottak meg,
c) a b) pont szerinti gyermekszám és az étkezési napok száma alapján számított adagszámot,
d) a c) pont szerinti adagszám alapján az egyes települési önkormányzatoknak megítélt támogatás összegét.
(2) Az (1) bekezdés szerinti összesítést 2011. június 8-áig a miniszter által vezetett minisztérium honlapján is közzé kell
tenni.
(3) A szociális és gyámhivatal a döntésről 2011. június 10-éig elektronikus levélben értesíti a pályázó települési
önkormányzatokat.
(4) A belügyminiszter 2011. június 10-éig rendelkezik a Magyar Államkincstár felé a támogatásnak a települési
önkormányzatok részére történő átutalásáról.
8. § (1) A települési önkormányzat a Magyar Államkincstár által üzemeltetett elektronikus rendszerben rögzített, onnan
kinyomtatott 3. melléklet szerinti adatlapon – szükség esetén az egyéb dokumentációt csatolva – 2011. szeptember
15-éig elszámolást nyújt be az igazgatóságnak, és egyidejűleg visszautalja a fel nem használt összeget. A benyújtási
határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a települési önkormányzat az informatikai rendszerben az elszámolást
2011. szeptember 15-én éjfélig rögzítette, és azt legkésőbb 2011. szeptember 16-án postára adta. A kizárólag postai
úton benyújtott elszámolás érvénytelen.
(2) A 4. § (5) bekezdése szerinti esetben a támogatással az a települési önkormányzat számol el az igazgatóság felé,
amelynek a támogatást folyósították. A támogatást átvevő települési önkormányzat 2011. szeptember 5-éig számol el
a támogatást átadó települési önkormányzat felé.
(3) Hiányosan beadott elszámolás esetén az igazgatóság a települési önkormányzatot egy alkalommal – a felhívás
kézhezvételétől számított hét napos határidővel – hiánypótlásra hívja fel.
(4) A Magyar Államkincstár az elszámolásokról fővárosi, megyei szintű összesítést készít, és 2011. október 14-éig
– számítógépes hálózaton – megküldi a miniszternek. Az összesítés tartalmazza
a) a pályázó települési önkormányzatok nevét és KSH azonosító kódját,
b) az egyes települési önkormányzatoktól nyári gyermekétkeztetésben ténylegesen részesült rászoruló gyermekek
számát,
c) települési önkormányzatonként a nyári étkeztetési napok összesített számát,
d) az egyes települési önkormányzatoknak átutalt támogatás összegét,
e) az egyes települési önkormányzatok által ténylegesen felhasznált támogatás összegét,
f) a visszafizetendő támogatás összegét [a d) és az e) pont szerinti összegek különbsége].
(5) A miniszter a (4) bekezdés szerinti, országosan összesített adatokat tájékoztatásul megküldi a szociális és
gyámhivatalnak.
9. § (1) A támogatás felhasználását – beleértve a 6. § (4) bekezdése szerint vállalt feltételek megvalósítását – a miniszter, a
szociális és gyámhivatal, valamint a jogszabályban erre feljogosított szervek ellenőrizhetik.
(2) Az e rendelet szerint igényelt támogatás jogtalan igénybevétele esetén az Áht. 64/B. § (1) és (2) bekezdésében
foglaltakat kell alkalmazni.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2011. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
42/2010. (X. 12.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a magyar–román államhatárt keresztező földgázszállító vezetékkel, valamint villamos távvezetékkel kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2010. LIV. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2010. évi LIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2010. június 21-i, 106. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és
Románia Kormánya között a magyar–román államhatárt keresztező földgázszállító vezetékkel, valamint villamos távvezetékkel
kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás 11. cikk (2) bekezdése a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„Ez a Megállapodás azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől számított 30. napon lép hatályba, amelyben
a Felek értesítették egymást arról, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak eleget
tettek.”
Az utolsó értesítés időpontja: 2010. szeptember 16.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2010. október 16.
A fentiekre tekintettel, a 2010. évi LIV. törvény 5. § (5) bekezdésével összhangban megállapítom, hogy a Magyar
Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a magyar–román államhatárt keresztező földgázszállító
vezetékkel, valamint villamos távvezetékkel kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló
2010. évi LIV. törvény 2. és 3. §-ai 2010. október 16-án, azaz kettőezer-tíz október tizenhatodikán lépnek hatályba.
Megállapítom továbbá, hogy a 2010. évi LIV. törvény 5. § (3) bekezdése értelmében a 4. § és az 5. § (4) bekezdése
2010. október 16-án, azaz kettőezer-tíz október tizenhatodikán vesztik hatályukat.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter