type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1487/2017. (VII. 31.) Korm. határozata a 2020. Dubaji Világkiállításon történő magyar részvételről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország kiállítóként vegyen részt a  2020. évi Dubaji Világkiállításon (a  továbbiakban:
EXPO), és felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy jelezze Magyarország részvételi szándékát az Egyesült
Arab Emírségek és a Kiállítások Nemzetközi Irodája (Bureau International des Expositions) felé;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: Ügynökség) bevonásával gondoskodjon az EXPO-n való magyar részvétellel kapcsolatos szervezési
és lebonyolítási feladatok ellátásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Ügynökség bevonásával készítse el az  EXPO-n történő részvétel
szakmai koncepciójáról és pénzügyi tervéről szóló előterjesztést.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2008. (HK 13.) HM HVKFH közleménye Egységes NATO Előírások elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasítás 7. §
(2) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörömnél fogva, a
MH Műveleti Szabványosítási és Doktrinális Bizottság
2008. július 17-i ülésén kialakított javaslata alapján a következő NATO dokumentumokra vonatkozó magyar elfogadó nyilatkozatot kiadom:
– Elfogadásra került alkalmazásba vétel nélkül.
– Megjegyzés: A Magyar Honvédség nem rendelkezik
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detést követő 3 év múlva (DOP+3y), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detést követő 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2009. január
hónap, a légierőnél.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2471 NBC (EDITI
ON 2) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a 198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés 31. pontjában
előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését
az alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Hadműveleti Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2009. január 1.
– Végrehajtás módja: MH ÖHP parancsnoki intézkedés
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detést követő 3 hónap múlva (DOP+3m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartással.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2009. január
hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Fenntartás:
11. e. (1) b) pont: Egy hosszanti sáv, melynek mérete:
0,9 m × 10 m.
11. e. (1) c) pont: Nincs kihelyezett jel.
Annex F, G: Elfogadás, de az Annex G szerinti nemzeti
jel használata.
A dobási körzetek nemzeti jelölése: Megjegyzés. A jel mérete 10 m × 10 m
Tekintettel arra, hogy a STANAG 3570 AT (EDITION 4)
dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés 31. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Kiképzési Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2009. január 1.
– Végrehajtás módja: MH ÖHP parancsnoki intézkedés
– Elfogadásra került alkalmazásba vétel nélkül.
– Megjegyzés: A technikai és a személyi feltételek je
lenlegi hiánya nem teszi lehetővé a szabványban meghatározott követelmények teljesítését a Magyar Honvédség részére.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2014. január
hónap, a légierőnél.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 3998 AT (EDITION 4)
dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés 31. pontjában előírtak
nak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Hadműveleti Központ
– Bevezetés időpontja: 2014. január 1.
– Végrehajtás módja: MH ÖHP parancsnoki intézkedés
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detést követő 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detést követő 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese


text:
230/2016. (VI. 29.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/9523-2/2016. számú előterjesztésére – Pivovar Roman (névmódosítás előtti neve:
Pivovar Roman Yefimovich; születési hely, idő: Moszkva [Szovjetunió], 1981. március 10.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2016. június 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
38/2014. (V. 30.) HM utasítása a polgári felsőoktatási intézmények és szakképző iskolák hallgatóival köthető ösztöndíjszerződésről, valamint az ösztöndíj folyósításának rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a
következő utasítást adom ki.
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre,
valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédségi
szervezetek), továbbá a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
1. hallgató: polgári felsőoktatási intézményekben hallgatói jogviszonyban álló vagy szakképző iskolákban
tanulmányokat folytató tanuló;
2. tanulmányi támogatás: a tanulmányi átlag alapján a HM által folyósított ösztöndíj, beleértve az alapösztöndíjat
és a tanulmányi pótlékot. 3. § (1) Az MH személyi állományának utánpótlására a katonai oktatást is folytató intézményekben nem megszerezhető
végzettséget igénylő beosztások feltöltése érdekében jelen utasítással ösztöndíjat hozok létre.
(2) Az ösztöndíj elnyerése érdekében minden év júniusában tanévenként pályázati felhívás kerül közzétételre, amelyet
a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) koordinál. A pályázati kiírás a HM
hivatalos lapjában és honlapján jelenik meg.
(3) A pályázati felhívás tartalmazza különösen a jelentkezés feltételeit, az alkalmassági vizsgálat kötelezettségét, az
ösztöndíjszerződés alapján adható ösztöndíjat, a pályázat benyújtásának határidejét és egyéb feltételeit. A pályázatnak
tartalmaznia kell a konkrét szakot, szakirányt, szakképzés esetében szakmacsoportot, ágazatot, amelyet a szakmai
felelős szervezetek adnak meg.
(4) A pályázati felhívás tartalmazza, hogy az ösztöndíjra pályázatot benyújtó hallgató tudomásulvételével és
hozzájárulásával – a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 31. § (1) és
(2) bekezdésében meghatározott, a szolgálati jogviszony létesítésére vonatkozó feltételekre figyelemmel – a büntetlen
előélet és magyar állampolgársággal való rendelkezés feltételének fennállása előzetesen ellenőrizhető.
(5) A pályázatokat az erre a célra létrehozott bizottság bírálja el, és dönt az ösztöndíjszerződés megköthetőségéről.
A bizottság elnöke a HVK SZCSF csoportfőnöke által kijelölt személy, tagjai a HM Humánpolitikai Főosztály, a HM
Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály képviseletében a főosztályvezető és a HM Védelemgazdasági Hivatal
főigazgatója által delegált személyek. A bizottság titkári feladatait a HVK SZCSF csoportfőnöke által kijelölt személy
látja el.
(6) A bizottság megalakulását követően működéséről ügyrendet fogad el.
4. § (1) Az ösztöndíjszerződés azzal a hallgatóval köthető, aki az alábbi feltételeknek megfelel:
a) magyar állampolgár,
b) büntetlen előéletű,
c) cselekvőképes,
d) a szerződéses állomány tagjára vonatkozó egészségi, pszichikai, fizikai és egyéb alkalmassági követelményeknek
megfelel, e) hazai polgári felsőoktatási intézmény szakán, nappali tagozatos alapképzésben, mesterképzésben, osztatlan
képzésben vagy a szakképző iskola nappali tagozatának képzésén vesz részt,
f ) az előírt képzési idő legalább felét sikeresen és igazoltan teljesítette,
g) a folyamatos tanulmányok folytatását vállalja,
h) vállalja, hogy az ösztöndíjszerződésben meghatározott iskolai végzettség megszerzését követően a Hjt.
35. §-ában meghatározottak alapján, a képzés befejezését követő első alkalommal végrehajtásra kerülő
alapkiképzésen részt vesz, és szerződéses jogviszonyt létesít az MH-val. Vállalja, hogy a részére felajánlott első
szolgálati beosztását elfogadja, szerződéses jogviszonyát legalább az ösztöndíj folyósításának időtartamával
megegyező ideig fenntartja,
i) szerződéses pályakezdőként elfogadó nyilatkozatot tesz az alapkiképzés teljesítésének kötelezettségére
vonatkozóan.
(2) Nem köthető ösztöndíjszerződés azzal a hallgatóval, akivel szemben büntetőeljárás – ide nem értve a magánvádas
vagy pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárást – van folyamatban, a büntetőeljárás jogerős befejezéséig.
(3) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti feltétel meglétének ellenőrzését a hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra,
valamint a katonai oktatási intézményi tanulmányokra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság elbírálásáról,
továbbá az egészségügyi szabadság, a szolgálatmentesség és a csökkentett napi szolgálati idő engedélyezésének
szabályairól szóló HM rendeletben foglaltak szerint kell lefolytatni. Az eljárással kapcsolatos feladatokat a HVK SZCSF
végzi.
(4) Az ösztöndíjszerződést a HM képviseletében a HVK SZCSF csoportfőnöke írja alá.
 (5) Az ösztöndíjszerződések megkötésével, annak módosításával, illetve felmondásával kapcsolatos feladatokat
a HVK SZCSF végzi.
 (6) Az ösztöndíjszerződésben foglalt képzési időtartam meghosszabbítása, halasztás nem engedélyezhető.
 (7) Nem minősül módosításnak a hallgató juttatásainak jogszabály szerinti emelése.
5. § (1) A 4. § (1) bekezdés f ) pontjának figyelembevételével a hallgató az ösztöndíjszerződésben a meghatározott szemeszter,
illetve félév kezdőnapjától szerződéses állományba vételének időpontjáig ösztöndíjra jogosult. Az ösztöndíj
alapösztöndíjból és tanulmányi pótlékból áll.
(2) Az alapösztöndíj havi összege:
a) a felsőoktatási intézményben tanulók esetében a költségvetési törvényben a közszolgálati tisztviselőkre
meghatározott illetményalap (a továbbiakban: illetményalap) 120%-a,
b) a szakképző iskolában tanulók esetében az illetményalap 50%-a.
(3) A tanulmányi pótlék havi összege az előző félévi tanulmányi átlageredmény alapján
a) felsőoktatási intézményben tanulók esetében
aa) 4,01–4,50 tanulmányi átlageredmény esetén az illetményalap 25%-a,
ab) 4,51 és azt meghaladó tanulmányi átlageredmény esetén az illetményalap 50%-a;
b) szakképző iskolában tanulók esetében
ba) 4,01–4,50 tanulmányi átlageredmény esetén az illetményalap 20%-a,
bb) 4,51 és azt meghaladó tanulmányi átlageredmény esetén az illetményalap 40%-a.
(4) Az ösztöndíjat a törvényes magyar pénznemben kell megállapítani és havonta előre, de legkésőbb a tárgyhó
10. napjáig – a tanulmányi szünidőket is beleértve – kell a hallgató megbízása alapján a bankszámlájára utalni.
(5) Az ösztöndíjszerződésben foglaltak végrehajtásával kapcsolatos személyügyi, tanulmányi feladatokat a HVK SZCSF,
a pénzügyi és számviteli feladatokat a HM Védelemgazdasági Hivatal kormánytisztviselők pénzügyi ellátására kijelölt
szervezeti eleme látja el.
6. § (1) Amennyiben a hallgató önhibájából az ösztöndíjszerződésben vállalt kötelezettségeit nem teljesíti, vagy a 4. §
(1) bekezdés h) pontja szerint nem létesít szerződéses jogviszonyt az MH-val, az ösztöndíjszerződés alapján részére
folyósított ösztöndíjak teljes összegét köteles megtéríteni.
(2) Ha a hallgató az ösztöndíjszerződésben foglaltaknak eleget téve az MH-val szerződéses jogviszonyt létesít, de az
ösztöndíjszerződésben vállalt szolgálati időt önhibáján kívüli okból nem teljesíti, az ösztöndíjszerződés alapján
folyósított tanulmányi támogatások visszatérítésére az (1) bekezdéstől eltérően, időarányosan köteles. A tanulmányi
támogatás visszatérítése a szolgálati viszony megszűnését követő naptól esedékes.
(3) A tanulmányi támogatás visszakövetelésére a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet 116. § (2) bekezdés kivételével a 115–117. §-ai
az irányadók.
7. § Az ösztöndíjszerződés kötelező elemeit az utasítás 1. melléklete tartalmazza. Az ösztöndíjszerződés két eredeti
példányban készül.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
9. § Hatályát veszti a polgári felsőoktatási intézmények hallgatóival köthető ösztöndíjszerződés, valamint ösztöndíj
folyósításának rendjéről szóló 72/2006. (HK 16.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1199/2015. (III. 31.) Korm. határozata a fővárosi projektek támogathatóságáról a 2014–2020-as európai uniós programozási időszakban.
A Kormány
 1. a 2014–2020-as programozási időszak országos jelentőségű közúti, vasúti és vízi közlekedési, városi és elővárosi
közlekedési fejlesztéseinek indikatív listájáról szóló 1696/2014. (XI. 26.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1696/2014.
(XI. 26.) Korm. határozat]
a) 2. melléklete helyébe az 1. melléklet lép,
b) 3. melléklete helyébe a 2. melléklet lép,
c) 4. melléklete „3/B 2015. január 1. után indítani tervezett projektek” táblázata helyébe a 3. melléklet lép;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Integrált Közlekedés-fejlesztési Operatív Program Éves Fejlesztési
Keretének (a továbbiakban: IKOP Éves Fejlesztési Keret) előkészítése és módosításának előkészítése során
gondoskodjon a  1696/2014. (XI. 26.) Korm. határozatban kijelölt budapesti projektjavaslatok elszámolható
költségeinek az IKOP Éves Fejlesztési Keretbe történő betervezéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program Éves Fejlesztési
Keretének (a továbbiakban: KEHOP Éves Fejlesztési Keret) előkészítése és módosításának előkészítése során
gondoskodjon a  4.  mellékletben kijelölt budapesti projektjavaslatok elszámolható költségeinek a  KEHOP Éves
Fejlesztési Keretbe történő betervezéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program Éves
Fejlesztési Keretének (a továbbiakban: VEKOP Éves Fejlesztési Keret) előkészítése és módosításának előkészítése
során gondoskodjon a  2014–2020 közötti programozási időszakban a  Versenyképes Közép-Magyarország
Operatív Program tervezésének egyes szempontjairól, valamint az  operatív program területi és ágazati tervezési
jogkörbe utalt forrásainak megoszlásáról szóló 1707/2014. (XII. 3.) Korm. határozat 5.a)  pontjában meghatározott
forrásmennyiséget biztosító budapesti integrált területi program VEKOP Éves Fejlesztési Keretbe történő
betervezéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse elő az  Integrált Közlekedés-fejlesztési Operatív Program
1696/2014. (XI. 26.) Korm. határozatban kijelölt budapesti projektjavaslatok támogatásához szükséges módosítását;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy nyújtsa be a „budapesti M2 metróvonal fejlesztése” című Közlekedés
Operatív Programból finanszírozandó nagyprojekt javaslatot az Európai Bizottsághoz.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2014. (III. 13.) NAV utasítása a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Bűnügyi Főigazgatóságának Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 23/2011. (VI. 30.) NGM utasítás (a továbbiakban:
NAV SZMSZ) 9. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a NAV SZMSZ 11. §-ában foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal Bűnügyi Főigazgatóságának (a továbbiakban: NAV BF) Szervezeti és Működési
Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ) az utasítás mellékleteként adom ki.
2. § Az utasítás hatálya a NAV BF, valamint annak középfokú szerveire és alsó fokú szervére, valamint e szervek személyi
állományába tartozó hivatásos szolgálati jogviszonyban álló, hivatásos állományú tagokra (a továbbiakban:
pénzügyőrök), kormánytisztviselőkre, kormányzati ügykezelőkre, munkavállalókra (a továbbiakban együtt:
foglalkoztatottak) terjed ki.
3. § A NAV BF SZMSZ-ét szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal Bűnügyi Főigazgatóságának Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 1/2013. (II. 22.) NAV utasítás.
Dr. Vida Ildikó s. k.,
 a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke


text:
141/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Hamikus Vilmost
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté. Budapest, 2009. április 8.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1915/2017. (XII. 7.) Korm. határozata a váci multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  váci multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok fejlesztési koncepciójával (a továbbiakban:
Beruházás), amely szerint
a) a Beruházás keretében a  Vác belterület 1899/18, 1899/19 és 1899/20 helyrajzi számú ingatlanokon
az  ingatlanok összevonását követően egy multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok, valamint
a  létesítmény alatt egy mélygarázs épül, továbbá a  Vác belterület 1899/7 helyrajzi számú ingatlanon egy
parkoló kialakítása történik meg,
b) a Beruházás – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt –
4 968 181 688 forint összegű költségvetési forrásból valósul meg a 2017–2019. években,
c) a Beruházás építtetője Vác Város Önkormányzata;
 2. a Beruházás megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 50. Váci
multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok jogcímcsoporton rendelkezésre álló 996 512 000 forint összegű
forrás felhasználására kössön támogatási szerződést Vác Város Önkormányzatával;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 31.
3. a Beruházás ütemezett megvalósítása érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával tegye meg a szükséges intézkedéseket a Beruházás megvalósításához még nem biztosított,
2 968 181 688 forint összegű forrás 2019. évben történő rendelkezésre állása érdekében a XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
102/2013. (III. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Széchy Mária Évát 2013.
március 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem. Budapest, 2013. február 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
58/2011. (XII. 23.) BM rendelete a hátrányos helyzetű önkormányzatok kiegészítő támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 80. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. § (1) A hátrányos helyzetű önkormányzatok kiegészítő támogatásához a központi költségvetés 4 000,0 millió forintot
biztosít (a továbbiakban: Támogatás), mely a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi
CLXIX. törvény 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet,
29. Hátrányos helyzetű önkormányzatok kiegészítő támogatása címen áll rendelkezésre.
(2) A Támogatásra azok a helyi önkormányzatok jogosultak, amelyek a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló
311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet 2. és 4. mellékletében szereplő kistérséghez tartoznak és a társadalmi-gazdasági és
infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel
sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) mellékletében
szerepelnek. (3) A támogatás mértéke azon önkormányzat esetében, amely
a) a Rendelet szerint társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, vagy az országos átlagot
jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott, a lakosságszámra vetített fajlagos összeg alapján 1-szeres
szorzóval, a leghátrányosabb helyzetű kistérségben lévő települések esetén 1,1-szeres szorzóval,
b) az a) pontban szereplő mindkét szempont szerint elmaradott, a lakosságszámra vetített fajlagos összeg alapján
1,1-szeres szorzóval, a leghátrányosabb helyzetű kistérségben lévő települések esetén 1,2-szeres szorzóval
kerül megállapításra. 2. § (1) A Támogatásban részesülő önkormányzatok jegyzékét és a Támogatás összegét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A Támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, amelyet a Belügyminisztérium utalványozása alapján a Magyar
Államkincstár legkésőbb 2011. december 30-áig egy összegben folyósít.
(3) A Támogatásban részesülő önkormányzatok a Támogatást hátrányos helyzetük javításával összefüggésben,
közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, más forrásból el nem ismert kiadásokhoz, a település önfenntartó képességét segítő
dologi eszközök beszerzésére fordíthatják. 3. § Az önkormányzatok a Támogatást 2012. december 31-ig használhatják fel, melyről a zárszámadás rendje és határideje
szerint számolnak el. 4. § A Támogatás felhasználását a külön jogszabályban erre feljogosított szervek ellenőrizhetik.
5. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1/2013. (VII. 22.) EMET utasítása az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
6. § 19. pontja és 75. §-ának (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrás Támogatáskezelőnél foglalkoztatott kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők kormányzati
szolgálati jogviszonyából, továbbá a  munkavállalók munkaviszonyából eredő jogainak és kötelezettségeinek
szabályozására jelen utasítás mellékleteként kiadom az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Közszolgálati Szabályzatát.
2. § Ez az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba.
3. § (1) Ezen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a 3/2012. EMET főigazgatói körlevél 1.3. és 1.4. pontja,
továbbá 3. és 4. számú melléklete, valamint a 6/2012. EMET főigazgatói körlevél.
(2) Jelen utasítás mellékleteként kiadott Közszolgálati Szabályzat V. fejezete felvezető szövegének az éves továbbképzési
tervre, valamint a kormánytisztviselők egyéni képzési tervére vonatkozó rendelkezéseit első alkalommal a 2014. évben
kezdődő képzési időszakra kell alkalmazni.
Csete György Eörs s. k.,
 Emberi Erőforrás Támogatáskezelő
 főigazgató


text:
1150/2012. (V. 15.) Korm. határozata a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság létrehozásáról, valamint szervezeti és működési rendjének meghatározásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján, a Kormány javaslattevő, véleményező, tanácsadói tevékenységet
végző szerveként létrehozza a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottságot (a továbbiakban: KKB).
2. A KKB szervezeti és működési rendjét az 1. melléklet határozza meg.
3. A Kormány
a) felkéri a Magyar Tudományos Akadémia elnökét, hogy az akadémikusok, továbbá akadémiai kutatóintézetek,
jelentős ipari létesítmények és központi államigazgatási szervek szakértői köréből tegyen javaslatot a KKB elnöke
részére a KKB Tudományos Tanácsának elnöke és tagjai személyére;
b) felkéri a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökét, hogy a KKB elnökének meghívása esetén tanácskozási
joggal vegyen részt a KKB munkájában;
c) felhívja a KKB elnökét, hogy 2012. június 15-ig hívja össze a KKB alakuló ülését;
d) felhívja a KKB elnökét, hogy a KKB alakuló üléséig, az azon történő elfogadás érdekében dolgozza ki a KKB
ügyrendjének tervezetét.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. Hatályát veszti a Katasztrófavédelmi Koordinációs Kormánybizottság létrehozásáról, valamint szervezeti és működési
rendjének meghatározásáról szóló 1515/2011. (XII. 30.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1074/2015. (II. 25.) Korm. határozata a 2017. Női és Férfi Szerenkénti Tornász Világbajnokság rendezési jogának megszerzése esetén szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány támogatja a  Magyar Torna Szövetség 2017. évi Női és Férfi Szerenkénti Tornász Világbajnokság (a  továbbiakban:
Világbajnokság) megrendezésére vonatkozó pályázatát, amelynek érdekében vállalja, hogy a rendezési jog elnyerése esetén
 1. a Magyar Torna Szövetség részére 2015-ben 240 000 CHF-nek, 2016-ban 360 000 CHF-nek megfelelő forintösszegű
állami támogatást biztosít a Világbajnokság rendezéséért a Nemzetközi Torna Szövetség részére fizetendő licencdíj
megfizetéséhez;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015. évben Nemzetközi Torna Szövetségnek a Világbajnokság megrendezésére vonatkozó
döntését követő 20 napon belül, a 2016. évi központi költségvetés tervezése során
 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Világbajnokság megvalósítására a 2015. és a 2016. évben a Magyar
Torna Szövetség részére az Emberi Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezet terhére biztosítsa az 1. pontban
meghatározott licencdíjon felüli szükséges forrás rendelkezésre állását;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a forrásigény felmerülése ütemében, illetve a 2016. évi központi költségvetés tervezése során
3. a Világbajnokság megvalósítására, a Magyar Torna Szövetség részére a 2017. évben – az 1. pontban meghatározott
licencdíjon felül – összesen legfeljebb 280,35 millió forint összegű állami támogatást biztosít, és felhívja az emberi
erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak a  forrás ütemezett rendelkezésre
állásáról az egyes költségvetési években.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1705/2015. (IX. 28.) Korm. határozata a „85. számú főút Csorna elkerülő szakasz II. ütem” című beruházás kapcsán felmerült régészeti költségek finanszírozásáról.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a  „85. számú főút Csorna elkerülő szakasz II. ütem” című beruházással (a  továbbiakban:
beruházás) összefüggő, a  régészeti feltáráshoz kapcsolódó költségigény összege bruttó 211  606  448 forinttal
meghaladja a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 23/F. § (9) bekezdésében meghatározott
összeghatárt,
2. hozzájárul, hogy a  NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő Részvénytársaság a  beruházással
összefüggésben az 1. pont szerinti összeg megfizetését önként vállalja,
3. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti költség fedezetét a  beruházás előkészítési költségeit is magába foglaló,
a KÖZOP-3.4.0-09-2010-0003 azonosító számú, „85–86. sz. főutak Győr–Csorna–Szombathely szakasza” című projekt
(a továbbiakban: projekt) költségvetése a Közlekedés Operatív Program forrásaiból, a projekt Támogatási Szerződés
„Régészet” sorából biztosítsa.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
113/2016. (X. 27.) ME határozata az Ecuador csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz csatolt Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Ecuador csatlakozásának
figyelembevétele céljából az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti
kereskedelmi megállapodáshoz csatolt Jegyzőkönyv (a  továbbiakban: Jegyzőkönyv) bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert, hogy a Jegyzőkönyv kihirdetéséről
szóló törvény tervezetét a  Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
88/2012. (VIII. 27.) VM rendelete a bor forgalombahozatali járulék megfizetésének, kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló 70/2007. (VII. 27.) FVM rendelet és a közösségi agrármarketing támogatások igénybevételének szabályairól szóló 66/2008. (V. 16.) FVM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 10. § (5) bekezdésében, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. §
(4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladatés hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, továbbá
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 11. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. § Hatályát veszti
a) a bor forgalombahozatali járulék megfizetésének, kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló
70/2007. (VII. 27.) FVM rendelet,
b) a közösségi agrármarketing támogatások igénybevételének szabályairól szóló 66/2008. (V. 16.) FVM rendelet,
c) a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2012. évi
kezelésének, felhasználásának szabályairól szóló 55/2012. (VI. 21.) VM rendelet 44. §-a.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
2020/2017. (XII. 22.) Korm. határozata a hazai pályakerékpáros edzőcsarnokok megvalósítását célzó beruházások előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Kerékpáros Szövetség Kerékpáros Edzőcsarnok-fejlesztési Programjának előkészítésével
(a  továbbiakban: Program), melynek keretében kerékpáros edzőcsarnokok kerülnek megépítésre
Nyugat-Magyarországon és Kelet-Magyarországon;
2. a Program előkészítésének kormányzati felelőseként a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki, az emberi erőforrások
minisztere és a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos bevonásával;
3. a Programmal összefüggően, a Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló
222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet)
a) 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti megvalósíthatósági tanulmány készítésére 45 000 000 forint,
b) 2. § (2) bekezdés b) pontja szerinti hatástanulmány készítésére 25 000 000 forint,
c) 2. § (2) bekezdés e) pontja szerinti költség- és időkalkuláció készítésére 10 000 000 forint,
d) 2. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti helyszínvizsgálat lefolytatására 20 000 000 forint
forrást biztosít a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, azzal, hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2018. június 30-ig kell
megvalósítani;
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  3.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében – a  Kvtv. 20.  §
(5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva egyszeri jelleggel csoportosítson át a  fel nem használt rész tekintetében
a Beruházás Előkészítési Alap javára történő visszafizetési kötelezettséggel – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi
tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – összesen 100 000 000 forintot a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
48.  Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 1. A  16 kiemelt sportág sportlétesítmény-fejlesztésének
támogatása jogcímcsoport javára;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal A visszafizetési kötelezettség tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 6. pont szerinti jelentés tudomásul vételét követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy a  3.  pont szerinti előkészítési fázisokat a  Magyar Kerékpáros Szövetség 2018. június 30-ig
valósítsa meg a  kerékpározásért és az  aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos bevonásával, ezért felhívja
a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kössön támogatási szerződést a Magyar Kerékpáros Szövetséggel a Program
előkészítésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre bocsátását követően azonnal
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere, valamint a  kerékpározásért és
az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos bevonásával
a) készítsen jelentést a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében
a  3.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a  felhasznált forrás
összegéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
Határidő: 2018. július 30.
b) a hatástanulmányok és helyszínvizsgálatok ismeretében készítsen előterjesztést a  Kormány részére
a kerékpáros edzőcsarnokok megvalósításáról, a helyszínek pontos megjelöléséről, valamint az engedélyes és
kiviteli tervek forrásigényéről, ütemezéséről és a felelősök bemutatásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
Határidő: 2018. augusztus 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1149/2019. (III. 20.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Nemzetközi Távközlési Egyesület között, a Nemzetközi Távközlési Egyesület ITU Telecom World 2019 rendezvényének lebonyolításáról, szervezéséről és finanszírozásáról szóló, a fogadó országgal kötött Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Nemzetközi Távközlési Egyesület között, a Nemzetközi Távközlési Egyesület
ITU  Telecom World 2019 rendezvényének lebonyolításáról, szervezéséről és finanszírozásáról szóló, a  fogadó
országgal kötött Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2017. (III. 24.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. március 1. napjától 2017. augusztus 31. napjáig
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 122. § (2) bekezdés f ) pontjában
meghatározott közvetlen közösségi forrásokkal kapcsolatos koordinációs feladatok ellátására Kiss Antalt miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladatkörében ellátja a  közvetlen közösségi forrásokkal kapcsolatos koordinációs feladatokat,
különösen
a) biztosítja az ágazati és területi szereplők közötti koordinációt;
b) összehangolja a közvetlen közösségi források felhasználását;
c) biztosítja a közvetlen közösségi források felhasználásának az átfogó kormányzati stratégiákkal való összhangját;
d) tárgyalásokat folytat az  Európai Unió intézményeivel a  közvetlen közösségi források felhasználásával
kapcsolatos kérdésekben;
e) feladatkörében kapcsolatot tart a kormányzati, civil, valamint a határon túli magyar szervezetekkel;
f ) feladatkörében kapcsolatot tart hazai és külföldi vállalkozásokkal;
g) jelentést készít időszakonként a közvetlen közösségi források felhasználásáról a Kormány részére;
h) ellátja – az MFK Magyar Fejlesztési Központ Nonprofit Kft. közreműködésével – a Magyarországi Régiók
Brüsszeli Képviseletének működtetését;
i) a  közvetlen közösségi források tekintetében közreműködik az  Európai Területi Társulások tevékenységének
koordinációjában. 3. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1129/2013. (III. 14.) Korm. határozata a Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Programtanács létrehozásáról, valamint szervezeti és működési rendjének meghatározásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a jogszabállyal vagy közjogi szervezetszabályozó
eszközzel létrehozott testületek felülvizsgálatáról szóló 1158/2011. (V. 23.) Korm. határozatban foglaltakra –
a Kormány javaslattevő, véleményező, tanácsadói tevékenységet végző szerveként létrehozza a Nemzeti Információs
Infrastruktúra Fejlesztési Programtanácsot (a továbbiakban: Programtanács). 2. Az elektronikus hírközlésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) Nemzeti Információs Infrastruktúra
Fejlesztési Programmal (a továbbiakban: Fejlesztési Program) kapcsolatos döntéseit a Programtanács készíti elő.
3. A Programtanács szervezeti és működési rendjét az 1. melléklet határozza meg.
4. A Kormány felhívja: a) a minisztert, b) az informatikáért felelős minisztert,
c) a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős minisztert,
d) a közigazgatás-szervezésért felelős minisztert, e) az oktatásért felelős minisztert,
f) a kultúráért felelős minisztert, g) a kormányzati tudománypolitikáért felelős minisztert,
h) az egészségügyért felelős minisztert, i) a honvédelemért felelős minisztert,
j) a rendészetért felelős minisztert, k) a helyi önkormányzatokért felelős minisztert,
l) az agrár-vidékfejlesztésért felelős minisztert, valamint m) a környezetvédelemért, természetvédelemért és vízügyért felelős minisztert,
hogy tegyen javaslatot a Programtanács 1-1 tagjának személyére.
5. A Kormány felkéri a Magyar Tudományos Akadémia elnökét és a Nemzeti Innovációs Hivatal elnökét, hogy tegyen
javaslatot a Programtanács 1-1 tagjának személyére. 6. A Kormány felkéri a csatlakozó intézmények érdekképviseletét ellátó civil szervezet, a Magyar Felső-, Középfokú
Oktatási, Kutatási és Közgyűjteményi Számítógéphálózati Egyesület (HUNGARNET Egyesület) elnökét, hogy állandó
tagként vegyen részt a Programtanács munkájában. 7. A Műszaki Tanács jelenlegi tagjainak megbízatását a határozat nem érinti.
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
28/2006. (XI. 9.) IRM–ÖTM együttes rendelete az igazságügyi és rendészeti miniszter, illetve az önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek és az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság hivatásos állományú tagjainak nyugellátása, hozzátartozói nyugellátása, valamint baleseti járadéka megállapításának eljárási rendjéről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 342. §-a (2) bekezdésének
m) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendeljük el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya – a büntetés-végrehajtási szervezet kivételével – az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium, valamint az Önkormányzati és Területfejlesztési
Minisztérium hivatali szervezeteire, ezen minisztériumok
hivatali tevékenységét segítő szervezetekre, az érintett
miniszterek irányítása alá tartozó önálló szervezetekre, a
hivatásos katasztrófavédelmi szervekre és az állami és
hivatásos önkormányzati tűzoltóságokra és a velük szolgálati viszonyban lévő hivatásos állomány tagjaira, valamint
hozzátartozói nyugellátásra jogosult hozzátartozóikra terjed ki.
(2) E rendeletben foglaltakat az (1) bekezdésben meghatározott szervek szerződéses állományú tagjaira és hozzátartozóira is alkalmazni kell a Hszt. rájuk vonatkozó előírásai szerint.
SAJÁT JOGÚ NYUGELLÁTÁSOK Szolgálati nyugdíj (A Hszt. 182. §-ához)
2. § (1) A szolgálati viszony nyugállományba helyezéssel
történő megszüntetését írásban, parancs, határozat
(a továbbiakban együtt: parancs) formájában kell elrendelni, amelynek tartalmaznia kell
a) a szolgálati viszony megszűnésének jogcímét,
b) a szolgálati viszony megszűnésének időpontját,
c) a nyugállományba helyezett szolgálati helyét, rend
fokozatát és beosztását,
d) a ténylegesen hivatásos szolgálati viszonyban eltöl
tött időt,
e) a társadalombiztosítási szabályok szerinti szolgálati
időt. (2) A nyugállományba helyezésről szóló parancshoz
mellékelni kell az (1) bekezdés e) pontja szerinti időtartamokról készült részletes kimutatást.
3. § A – folyósítás nélküli – rögzített szolgálati nyugdíj
megállapításánál a szolgálati időt a Hszt. 182. §-ának
(1) bekezdésében meghatározott szolgálati idő elérésének
napjával kell lezártnak tekinteni. A rögzítés időpontja az
ezt követő naptári nap.
4. § (1) A Hszt. 182. §-a (4) bekezdésének a) pontja szerinti
egészségi, pszichikai, illetve fizikai alkalmatlanság tényét
az illetékes orvosi felülvizsgáló bizottság (a továbbiakban:
FÜV) határozatban, a b) pontja szerinti munkaképesség-csökkenés mértékét pedig az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Orvosszakértői Intézetének (a továbbiakban:
OEP OOSZI) illetékes orvosi bizottsága szakvéleményben
állapítja meg.
(2) A Hszt. 182. §-ának (5) bekezdése szerinti teljes
összegű szolgálati nyugdíjat az 50. életév betöltése, illetőleg az 50%-os munkaképesség-csökkenés bekövetkezésének napjától kell megállapítani és folyósítani.
(3) A munkaképesség-csökkenés bekövetkezésének
napjáról az OEP OOSZI illetékes orvosi bizottsága szakvéleményben nyilatkozik. Ha az orvosi bizottság a munkaképesség-csökkenés bekövetkezésének napjáról nem nyilatkozott, az általa kiadott orvosi szakvélemény kelte az
irányadó.
A szolgálati nyugdíj megállapítása (A Hszt. 183. §-ához)
5. § (1) A szolgálati nyugdíj alapjául szolgáló jövedelem
megállapításánál a Hszt. 183. §-a alapján a nyugdíjazás
kezdő napját megelőző 12 hónap – 365 nap (szökőév esetében 366 nap) – alatt, a szolgálati jogviszony keretében
elért és a nyugdíj alapjául szolgáló, a számított személyi
jövedelemadóval csökkentett illetményt és illetmény jellegű juttatást kell figyelembe venni.
(2) Amennyiben a nyugdíjalap számításának időszaka
– az (1) bekezdés szerinti 12 hónapon belül – két naptári év
hónapjait (napjait) érinti, úgy az ún. tört évekre eső illetmény és illetmény jellegű juttatás összegét naptári évenként külön-külön kell megállapítani, és ezek együttes
összegének 1/12-ed része képezi a nyugdíjalapot.
(3) A nyugdíj alapjául szolgáló illetmények közé az első
hónapra csak teljes naptári hónapra kifizetett illetményt lehet felvenni.
(4) Ha a szolgálati jogviszony megszűnése előtt a jogosult más szervnél is teljesített szolgálatot, akkor a nyugellátás megállapításánál – erre az időszakra – a vezénylés,
berendelés helyén elért, nyugdíjalapba beszámítható juttatásokat kell figyelembe venni.
(5) A Hszt. 182. § (8) bekezdése szerinti szolgálati
nyugdíj megállapításakor a szolgálati nyugdíj rögzítésének időpontját megelőző 12 hónapra – 365 napra (szökőév
esetében 366 napra) – elért illetményt és illetmény jellegű
juttatást kell figyelembe venni az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
6. § (1) A Hszt. 183. §-ának (2) bekezdése szerinti korlátozásoknak megfelelően, a nyugdíjalap megállapításánál az
e rendelet 5. §-a szerinti illetmény és illetmény jellegű juttatások közül csak azokat lehet figyelembe venni, amelyekből a járulékfizetés – törvényben szabályozott – felső
határának figyelembevételével nyugdíjjárulékot vontak,
és azokat is csak a társadalombiztosítási jogszabályok szerinti degresszív (sávosan csökkenő) mértékben.
(2) A szolgálati nyugdíj megállapítására és annak részbeni vagy teljes összegű folyósítására jogosult személy az
ellátásra a szolgálati viszony megszüntetését követő naptól, a Hszt. 192. §-ának (1) bekezdése szerinti kéthavi ellátás figyelembevételével jogosult.
Rokkantsági nyugdíj (A Hszt. 185. §-ához) 7. §
(1) A rokkantsági nyugdíjra való jogosultság megállapításához a munkaképesség-csökkenés mértéke tekintetében
az OEP OOSZI orvosi bizottságának véleménye szükséges.
(2) Az állomány azon hivatásos vagy szerződéses tagja,
akinek munkaképesség-csökkenését az OEP OOSZI illetékes orvosi bizottsága 67%-ban vagy azt meghaladó mértékben állapította meg és szolgálati viszonyát a Hszt.
56. §-a (2) bekezdésének a) pontja alapján felmentéssel
megszüntették, a rokkantsági nyugdíj folyósítására a szolgálati viszony megszüntetését követő naptól, a Hszt.
192. §-ának (1) bekezdése szerinti kéthavi ellátás figyelembevételével jogosult.
(3) A rokkantsági nyugdíj alapját képező havi illetményátlag megállapításánál a szolgálati nyugdíjra vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(4) Az ideiglenesen rokkanttá nyilvánítottak esetében,
ha az OEP OOSZI által elvégzett ismételt (soros) felülvizsgálat során a munkaképesség-csökkenés mértéke nem
éri el a 67%-ot, a rokkantsági nyugdíj folyósítását az arról
szóló határozat keltét követő második hónap első napjától
határozattal kell megszüntetni.
(5) A megszüntetett rokkantsági nyugdíj helyett, ha a hivatásos állomány tagja a Hszt. 185. § (3) bekezdése szerinti szolgálati nyugdíjra való jogosultságot megszerezte,
olyan összegű szolgálati nyugdíjat kell számára megállapítani a rokkantság ideje alatti nyugdíjemelések összegével megemelve, mint amilyen a megszüntetés időpontjában a jogosultat a rokkantság harmadik csoportjában megillette, vagy megillette volna.
(6) A megszüntetett rokkantsági nyugdíj helyett határozattal megállapított szolgálati nyugdíjat a jogosult részére
a rokkantsági nyugdíj megszüntetése napját követő naptól
teljes összegben kell folyósítani.
8. § (1) Ha az ismételt (soros) orvosi felülvizsgálat során a
rokkantság fennállása mellett annak csoportja megváltozik – az állapotváltozásnak megfelelően – a rokkantsági
nyugdíj összegét is módosítani kell.
(2) Az állapotváltozás időpontja az állapotváltozásnak a
jogszabályban meghatározott orvosszakértői szervek által
megállapított napja, ennek hiányában az orvosi vizsgálat
– állapotrosszabbodás esetén azonban legkorábban az állapotrosszabbodás bejelentésének – napja.
(3) Az emelt összegű rokkantsági nyugdíjat – állapotrosszabbodás esetén – az ismételt (soros) felülvizsgálat
hónapját követő hónap első napjától, a csökkentett összegű rokkantsági nyugdíjat – állapotjavulás esetén – pedig a
felülvizsgálat időpontját követő második hónap első napjától kell folyósítani.
(4) A hivatásos szolgálat felső korhatárának betöltése
után a rokkantsági nyugdíj összegét állapotváltozás miatt
módosítani nem lehet.
BALESETI ELLÁTÁSOK (A Hszt. 186. §-ához) Baleseti rokkantsági nyugdíj
9. § (1) A hivatásos állomány tagja baleseti rokkantsági
nyugdíjra való jogosultságának megállapításához
a) az állományilletékes parancsnok által kijelölt szervnek a baleset (megbetegedés) szolgálati kötelmekkel való
összefüggését minősítenie kell, valamint
b) az OEP OOSZI illetékes orvosi bizottsága a munkaképesség-csökkenés mértékét orvosszakértői véleményben állapítja meg, továbbá kimondja, hogy a munkaképesség-csökkenés a szolgálati kötelmekkel összefüggő balesetből ered.
(2) A szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset (betegség) minősítésének szabályait külön rendelet tartalmazza.
10. § (1) A baleseti rokkantsági nyugdíjat a szolgálati viszony
megszüntetését követő naptól, a Hszt. 192. § (1) bekezdése
szerinti kéthavi ellátás figyelembevételével kell folyósítani.
(2) A baleseti rokkantsági nyugdíj alapját képező havi
illetményátlag megállapításánál a szolgálati nyugdíjra vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(3) Amennyiben a baleseti rokkantsági nyugdíjban részesülő egészségi állapotának változása miatt más rokkantsági csoportba kerül, a baleseti rokkantsági nyugdíjat
a 8. § (2)–(3) bekezdésében foglaltak szerint kell módosítani.
(4) Az ideiglenesen baleseti rokkanttá nyilvánítottak
esetében, ha az OEP OOSZI által elvégzett ismételt (soros)
felülvizsgálat során a munkaképesség-csökkenés mértéke
nem éri el a 67%-ot, a baleseti rokkantsági nyugdíj folyósítását a 7. § (4)–(6) bekezdése szerint kell megszüntetni.
(5) Szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset, sérülés
vagy szolgálati eredetű betegség alapján folyósított baleseti rokkantsági nyugdíj megszüntetése esetén vizsgálni
kell a baleseti járadékra való jogosultságot.
Baleseti járadék 11. § (1) A baleseti járadék megállapítására igénybejelentés
alapján, a jogosult kérelmére kerül sor. A baleseti járadék
iránti igényt a szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset
bekövetkezése napjától számított három éven belül, illetve
a foglalkozási megbetegedés megállapítását követő egy
éven belül lehet a kérelem benyújtásával érvényesíteni.
(2) A baleseti járadékra vonatkozó igényt az
állományilletékes parancsnok – a pénzügyi és egészségügyi szerv adatszolgáltatási kötelezettsége mellett – a személyügyi szerv útján köteles felterjeszteni a nyugdíjmegállapító szervhez, ha az orvosszakértői vélemény szerint a
szolgálati kötelmekkel összefüggő balesetből (megbetegedésből) eredő munkaképesség-csökkenés mértéke a
16%-ot eléri vagy meghaladja.
(3) Az igénybejelentéshez mellékelni kell az eredeti
a) baleseti jegyzőkönyvet,
b) a munkaképesség-csökkenés mértékét megállapító,
az OEP OOSZI által kiadott orvosszakértői véleményt,
c) szolgálati kötelmekkel összefüggő balesetet minősí
tő határozatot, a baleset részletes körülményeinek leírását
tartalmazó indokolással,
d) a baleseti ellátás megállapításához szükséges illetményigazolásokat és a nyugdíjjárulék levonását igazoló
járulék-elszámolási nyilvántartó lapot.
12. § (1) A baleseti járadékra való jogosultság a szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset napjától, a szolgálatból eredő betegség következtében megállapított baleseti járadék
esetén az ebből származó munkaképesség-csökkenés megállapítása hónapjának első napjától kezdődik.
(2) A baleseti járadék alapját – az 5. §-ban foglalt rendelkezések figyelembevételével – a szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset időpontját, megbetegedés okozta
munkaképesség-csökkenés esetén annak orvosi szakvéleményben megállapított időpontját megelőzően elért illetmény, kereset alapján kell megállapítani.
(3) A szolgálati kötelmekkel összefüggő újabb baleset
(betegség) esetén a következményeket együttesen kell
figyelembe venni. Az együttes következmények alapján a
baleseti járadék összegét újból meg kell állapítani, ha a járadékos az újabb baleset (betegség) következtében magasabb baleseti fokozatba kerül.
13. § (1) Amennyiben az ismételt orvosi felülvizsgálat során
a munkaképesség-csökkenés mértéke a 16%-ot nem éri el,
az erre vonatkozó orvosi szakvéleményben megállapított
időpontot követő második hónap első napjától kell a baleseti járadék folyósítását határozattal megszüntetni.
(2) Ha a munkaképesség-csökkenés két éven belül újból
eléri a 16%-ot, a baleseti járadékra való igény újból megnyílik.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott két évet attól a
naptól kell számítani, amelytől az I. fokozatba tartozó baleseti járadékot megállapították.
HOZZÁTARTOZÓI NYUGELLÁTÁS Özvegyi nyugdíj, árvaellátás, szülői nyugdíj (A Hszt. 187–188. §-aihoz)
14. § A hivatásos állomány elhunyt tagjának az elhalálozásakor vele nem közös háztartásban élő, nyugellátásra jogosult hozzátartozói részére megállapított ellátást az elhunyt
halála napjától, a jogosultság későbbi bekövetkezése esetén pedig a bekövetkezés napjától kell folyósítani.
15. § Akinek szolgálati nyugdíját a felső korhatár elérése
előtt nem, vagy csökkentett mértékben folyósították, elhalálozása esetén a hozzátartozók ellátását a teljes összegű
szolgálati nyugdíj alapján kell megállapítani.
A NYUGELLÁTÁS MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK ELJÁRÁSI
RENDJE (A Hszt. 191. §-ához)
16. § (1) A Hszt. 191. § (1) bekezdése alapján járó nyugellátásokat az Országos Rendőr-főkapitányság nyugdíjmegállapító szervezeti egysége (a továbbiakban: nyugdíjmegállapító szerv) határozattal állapítja meg. A megállapított
nyugellátást az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Nyugdíjfolyósító Igazgatósága folyósítja.
(2) A nyugdíjmegállapító szerv a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően a 17. § (2) bekezdése
szerint megküldött okmányok alapján hivatalból hoz határozatot
a) a szolgálati nyugdíjról,
b) a rokkantsági nyugdíjról,
c) a szolgálati nyugdíj Hszt. 182. § (8) bekezdése sze
rinti megállapításáról és rögzítéséről. (3) A nyugdíjmegállapító szerv kérelemre bírálja el és
hoz határozatot
a) a baleseti járadékról;
b) minden egyéb nyugdíjigény tárgyában, így külö
nösen
ba) a szülői nyugdíjigények elbírálásáról, bb) a hivatásos és szerződéses állomány elhunyt tagjának özvegye (élettársa) és árvái nyugellátásáról,
bc) az elvált vagy különélő házastárs özvegyi nyugdíjigénye elbírálásáról,
bd) az OEP OOSZI illetékes orvosi bizottsága által kiadott szakvélemény alapján a rokkantsági nyugdíj és a baleseti járadék összegének módosításáról, illetve azok folyósításának megszüntetéséről, továbbá a családtagok rokkantság alapján folyósítható ellátásáról,
be) a nem folyósított vagy csökkentett mértékben folyósított szolgálati nyugdíj teljes összegben való folyósítására irányuló igényről,
bf) a feltételek hiányában megszüntetett rokkantsági
nyugdíj, illetve baleseti járadék ismételt megállapítására
irányuló igényekről,
bg) a munkaképesség-csökkenés megállapított mértékével kapcsolatban benyújtott kérelem elbírálásáról,
bh) a Hszt. hatálybalépése után nyugállományba helyezettek esetében az 50. életév betöltésekor a teljes összegű
nyugdíj folyósításáról.
(4) A nyugellátásra vonatkozó határozatot meg kell küldeni a nyugellátásra jogosultnak, illetve az igénylőnek, valamint az állományilletékes parancsnoknak. A nyugellátásra (baleseti ellátásra) vonatkozó végrehajtható határozatot meg kell küldeni az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Nyugdíjfolyósító Igazgatóságának.
17. § (1) A 16. § (2) és (3) bekezdésében felsorolt nyugdíjigényeket – a nyugdíjrögzítés kivételével – az erre a célra
rendszeresített, az igénylő aláírásával, továbbá az
állományilletékes parancsnok aláírásával és bélyegzőjével
ellátott adatlapon kell bejelenteni, és az igény elbírálásához szükséges eredeti dokumentumokkal együtt a nyugdíjmegállapító szervhez kell felterjeszteni. A hivatásos állomány tagja magán-nyugdíjpénztári tagsága esetén az
igénylő adatlaphoz csatolni kell a magán-nyugdíjpénztári
belépési nyilatkozat, illetve visszalépés esetén a visszalépést igazoló dokumentum eredeti vagy hitelesített másolati példányát.
(2) Az állományilletékes parancsnok a szolgálati viszony megszűnését, illetve a 3. § szerinti jogviszonyban
töltött idő elérését követő 15 napon belül köteles gondoskodni a nyugdíjjogosultságot elértek, a hivatásos állományból nyugállományba helyezettek, illetőleg elhunytak
hozzátartozói nyugellátásának elbírálásához előírt okmányoknak – a személyügyi és a pénzügyi szervek adatszolgáltatási kötelezettsége mellett – a nyugdíjmegállapító
szervhez történő megküldéséről.
(3) A – folyósítás nélküli – rögzített szolgálati nyugdíj
megállapítása határozattal történik, amelynek egy példányát – számfejtési melléklettel – az érintett részére kell
megküldeni. A határozat egy-egy példányát a jogosult személyi anyagába, illetve a nyugdíjmegállapító szervnél kell
irattárba helyezni.
(4) Ha mulasztás miatt az ellátás megállapítására – és
folyósítására – késedelmesen kerül sor, úgy a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
80. §-ában meghatározott késedelmi kamatot a mulasztást
elkövető szerv köteles megfizetni.
(5) A megállapított és a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság
által megelőlegezett késedelmi kamatot a mulasztásért felelős szerv gazdasági vezetője az erről szóló értesítés megérkezésétől számított 60 napon belül a Nyugdíjfolyósító
Igazgatóság szolgáltatási számlájára köteles átutalni.
18. § A nyugdíjmegállapító szerv által hozott határozat ellen
a Hszt. 191. §-ának (2) bekezdése szerinti fellebbezést a
Hszt. 2. § g) pontjában megjelölt miniszterhez címezve, a
nyugdíjmegállapító szervhez kell benyújtani. A nyugdíjmegállapító szerv a fellebbezést – előkészítő irattal
együtt – 8 napon belül köteles felterjeszteni. A másodfokon meghozott határozatot az érintett részére az első fokú nyugdíjmegállapító szerv küldi meg.
A NYUGDÍJJOGOSULTSÁGRA VONATKOZÓ EGYÉB
SZABÁLYOK Átmeneti ellátás (A Hszt. 192. §-ához)
19. § (1) A Hszt. 192. §-a szerinti kéthavi illetmény nyugellátásnak minősül. Amennyiben a kéthavi nyugdíjat helyettesítő illetmény egy hónapra eső része kevesebb a megállapított nyugellátás összegénél, úgy annak kéthavi különbözetét a munkáltató utólag köteles a jogosultnak kifizetni.
(2) Ha a hivatásos vagy a szerződéses állomány tagja
meghalt, a kéthavi illetményt az elhalttal annak haláláig
együtt élő, nyugellátásra jogosult hozzátartozóknak – házastárs, élettárs, gyermek, szülő sorrendben – kell kifizetni. Ebben az esetben a kéthavi illetmény az özvegyi
nyugdíj első kéthavi összegét helyettesíti.
(3) A kéthavi illetményt a hivatásos állomány tagjának a
hivatásos szolgálati jogviszony utolsó napján, a (2) bekezdés szerinti hozzátartozóknak pedig tizenöt napon belül
kell kifizetni.
(4) A szolgálati nyugdíj rögzítéséről szóló határozatban
a magán-nyugdíjpénztári tagságtól függetlenül kerül megállapításra a szolgálati nyugdíj összege. Csak a tényleges
nyugállományba vonulásról szóló határozat veszi figyelembe a szolgálati nyugdíj összegének megállapításakor a
magán-nyugdíjpénztári tagság tényét.
(5) A szolgálati nyugdíj rögzítéséről szóló határozatban
a nyugdíjat terhelő tartozások elbírálására is ugyanez vonatkozik.
Záró rendelkezések 20. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba azzal, hogy a hatálybalépés előtt indult eljárásokban
a határozatot a 16. § (1) bekezdésében megjelölt nyugdíjmegállapító szerv hozza meg.
(2) A nyugdíjmegállapító szerv az 1. §-ban megállapított személyi hatály alá tartozó ügyek tekintetében az
58/2005. (XII. 9.) BM rendelettel kijelölt, a Belügyminisztérium nyugdíjmegállapító szervének jogutódja.
(3) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek és az
önkormányzati tűzoltóság hivatásos állományú tagjainak
nyugellátása, hozzátartozói nyugellátása, valamint baleseti járadéka megállapításának eljárási rendjéről szóló
58/2005. (XII. 9.) BM rendelet hatályát veszti.
Dr. Petrétei József s. k., Dr. Lamperth Mónika s. k.,
igazságügyi és rendészeti önkormányzati és területfejlesztési


text:
1199/2009. (XI. 23.) Korm. határozata Az új Polgári Törvénykönyv hatályosulását vizsgáló monitoring bizottság létrehozásáról.
1. A Polgári Törvénykönyvről (a továb biak ban: Ptk.) szóló törvény, továbbá a hatálybalépéséről és végrehajtásáról
rendelkező törvény alkalmazására történő felkészülést segítő oktatás, képzés, a szükséges fejlesztések
meg valósulásának vizsgálata, továbbá a törvények hatályba lépését köve tően az új jogintézmények alkalmazási
tapasztalatainak átlátható és koordinált ellenőrzése, elemzése céljából a Kormány elrendeli az új Ptk. hatályosulását
vizsgáló, a következő összetételű monitoring bizottság (a továb biak ban: Monitoring Bizottság) létrehozását.
A Monitoring Bizottságot az igazságügyi és rendészeti miniszter vezeti.
A Monitoring Bizottság tagjai:
a) a Pénzügyminisztérium,
b) a Szociális és Munkaügyi Minisztérium,
c) a Gazdasági Versenyhivatal
vezetője (kijelölt helyettese),
d) a társadalompolitika összehangolásáért felelős miniszter (képviselője),
e) az igazságügyi és rendészeti miniszter által felkért legfeljebb öt további szakember.
2. A Kormány felkéri az alábbi szervezetek vezetőit, hogy személyesen vagy kijelölt helyettesük delegálásával tagként
vegyenek részt a Monitoring Bizottság munkájában:
a) Legfelsőbb Bíróság,
b) Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala,
c) Legfőbb Ügyészség,
d) Magyar Ügyvédi Kamra,
e) Magyar Országos Közjegyzői Kamara.
Határidő a Monitoring Bizottság megalakítására: e határozat közzétételét követő 15 napon belül
3. A Monitoring Bizottságban az érintett társadalmi szervezetek részvételét, illetve álláspontjuk megjelenítését
biztosítani kell.
Felelős: az igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: a Monitoring Bizottság megalakításával egyidőben
4. A Monitoring Bizottság szükség szerinti gyakorisággal, de legalább negyedévente ülésezik, tevékenységéről éves
jelentésben számol be a Kormánynak.
Felelős: az igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: folyamatos, az éves jelentés elkészítésére a következő év május 1.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. Ez a határozat 2011. június 30. napján hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
174/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. molnár
tibornét 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1573/2019. (X. 14.) Korm. határozata a Magyarország és a Marokkói Királyság között létrejött kiadatási egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország és a Marokkói Királyság között létrejött kiadatási egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény)
bemutatott szövegével,
 2. felhatalmazza az  igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására,
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki,
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az igazságügyi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
176/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Martinek Adriennt
a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2012. (I. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B., dr. Sch. A. és dr. Sch. G. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék folyósításának időtartama az álláskeresővé válást megelőzően
folyamatosan munkaviszonyban töltött idő egyötödénél, de legfeljebb 270 napnál kevesebb ne lehessen?”
Az Országos Választási Bizottság 65/2011. (VI. 24.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését. Álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő, ugyanis a
„legfeljebb” és a „kevesebb” szavak egyidejű alkalmazása nyelvtanilag nem értelmezhető, értelemzavaró kapcsolat áll
fenn a mondatban.
A Bizottság határozata ellen kifogást nyújtottak be.
Az Alkotmánybíróság 106/2011. (XII. 2.) számú határozatában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő
kérdés hitelesítése – az Országos Választási Bizottság 65/2011. (VI. 24.) számú határozata indokolásában
felsorakoztatott indokok alapján – az Nsztv. 13. §-ában szabályozott egyértelműség hiányára hivatkozással nem
tagadható meg, ezért a Bizottság hivatkozott határozatát a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján megsemmisítette, és a
Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Országos Választási Bizottság azonban időközben a fenti kérdéssel ugyanazon tartalmú kérdést tartalmazó
aláírásgyűjtő ív mintapéldányát a 149/2011. (IX. 9.) határozatával hitelesítette. Az aláírásgyűjtő ívet az Országos
Választási Iroda vezetője a Ve. 118. § (1) bekezdése alapján 2011. december 2-án hitelesítési záradékkal látta el, mellyel
az aláírásgyűjtés jelenleg is folyamatban van, és azt 2012. április 2. napjáig lehet folytatni.
Az Nsztv. 12. §-a egyértelműen kimondja, hogy ha az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ívet, illetőleg a
kérdést hitelesítette, ugyanazon tartalmú kérdésben nem nyújtható be aláírásgyűjtő ívek újabb mintapéldánya,
illetőleg népszavazás elrendelésére irányuló újabb kezdeményezés.
Az Országos Választási Bizottság erre tekintettel az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 12. §-án, a Ve. 118. § (1) bekezdésén, 156. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) és (3) bekezdésein alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
377/2017. (XII. 11.) Korm. rendelete a muzeális intézményekben őrzött kulturális javak kölcsönzési díjáról, valamint a kijelölési eljárásról.
A Kormány a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. §
(1) bekezdés r) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § A kultúráért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról
és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Kultv.) 38/B. §-a szerinti eljárás (a továbbiakban:
kijelölési eljárás) során a  nemzeti kulturális érdek fennállásának vizsgálata során a  következő szempontokat
mérlegeli:
a) a  muzeális intézmény raktárában őrzött, kiállításon nem szereplő kulturális javaknak a  látogatók számára
történő hozzáférhetővé tétele,
b) a kulturális javak tudományos vagy szakmai véleményezése, vizsgálata, restaurálása, preparálása, valamint
c) a kulturális javak közfeladat-ellátásával összefüggő reprezentációs célú bemutatása.
2. Kölcsönzési díj és a pénzügyi biztosíték megfizetése alóli mentesség iránti kérelem
2. § (1) Az  állami tulajdonú kulturális javak állami vagy önkormányzati fenntartású muzeális intézmények közötti,
országhatáron belüli kölcsönzése mentes a kölcsönzési díj és a pénzügyi biztosíték megfizetése alól.
(2) Az  állami tulajdonú kulturális javak (1)  bekezdés hatálya alá nem tartozó kölcsönzése esetén a  kölcsönzési díj
és a  pénzügyi biztosíték megfizetése alóli mentesség iránti kérelem (a  továbbiakban: mentesítési kérelem)
a kölcsönzési szerződés megkötése előtt nyújtható be a miniszternél.
(3) A mentesítési kérelem tartalmazza a kölcsönzés céljának és indokoltságának bemutatását, a kölcsönzési díj, illetve
a pénzügyi biztosíték összegét és a mentesítés kérelmezett mértékét.
(4) A mentesítési kérelemhez csatolni kell
a) az elhelyezési dokumentációt, valamint
b) a kölcsönzési díj, illetve a pénzügyi biztosíték összegét igazoló dokumentumot vagy a kölcsönzési szerződés
tervezetét.
 (5) A miniszter a mentesítési kérelem elbírálása során vizsgálja
a) a kölcsönzéshez fűződő nemzeti kulturális érdek fennállását, valamint
b) az elhelyezési dokumentációban megállapított feltételek megfelelőségét.
(6) Az  (1)  bekezdés vagy a  miniszter mentesítése alapján létrejött kölcsönzési szerződés megkötésével elengedésre
kerülő kölcsönzési díj és pénzügyi biztosíték összege az Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2). számú határozata
szerinti kulturális célú állami támogatásnak minősül.
(7) A kölcsönvevő a (6) bekezdés szerinti összegről a kölcsönzési szerződés megkötését követő 30 napon belül írásban
értesíti a minisztert.
3. Kijelölési eljárás 3. § (1) A kijelölési eljárás írásbeli kérelemre indul. A kérelmet az nyújtja be, aki a kulturális javakat őrizni vagy bemutatni
kívánja. Az eljárásban a tulajdonosi joggyakorló ügyfélnek minősül.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelemmel érintett kulturális javak azonosításra alkalmas megjelölését,
b) a kijelölés kérelmezett időtartamát, valamint
c) a kérelemmel érintett kulturális javak őrzési vagy bemutatási helye kijelölésének indokait.
(3) A kérelemhez csatolni kell
a) a kérelmezett őrzési vagy bemutatási hely meghatározását és az arra vonatkozó elhelyezési dokumentációt,
b) a  kérelmező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  kérelmezett őrzési vagy bemutatási helyen a  kulturális
javak kölcsönzés, múzeumi letét vagy egyéb jogcímen történő elhelyezésére nem volt mód, valamint
c) a kérelmezőnek a 6. § (2) bekezdése szerinti költségek vállalásáról szóló nyilatkozatát.
(4) Ha a  kérelem a  kulturális javak tudományos vagy szakmai véleményezésére, vizsgálatára irányul, a  kérelemhez
csatolni kell az ehhez szükséges feltételek igazolását.
4. § (1) A miniszter a kérelem elbírálása során vizsgálja
a) a nemzeti kulturális érdek fennállását,
b) az  elhelyezési dokumentációban megállapított állományvédelmi és vagyonbiztonsági feltételek
megfelelőségét,
c) a kérelemmel érintett kulturális javak vagyonkezelője által biztosított állományvédelmi, vagyonbiztonsági és
látogatói hozzáférési feltételeket,
d) a 3. § (3) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozat megalapozottságát, valamint
e) nem természetes személy ügyfél esetén a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban:
Nvtv.) 3. § (1) bekezdés 1. pontja szerinti átlátható szervezetek számára meghatározott feltételek teljesítését.
 (2) A miniszter döntéséhez a kérelemmel érintett kulturális javak vagyonkezelőjétől beszerzi
a) a  kérelemmel érintett kulturális javak leltári számmal ellátott jegyzékét, a  fizikai állapotot dokumentáló
szakleírását és képi ábrázolását,
b) az (1) bekezdés c) pontja szerinti feltételek biztosításának részletes dokumentációját, valamint
c) az (1) bekezdés b) és d) pontjában foglaltakkal kapcsolatos álláspontját.
(3) A miniszter a kérelemnek helyt adó döntésében meghatározza
a) az őrzésre vagy bemutatásra kijelölt személyt vagy szervezetet (a  továbbiakban együtt: kijelölt személy) és
a kulturális javak őrzési vagy bemutatási helyét,
b) a kijelöléssel érintett kulturális javak körét, a kijelöléskor fennálló fizikai állapotuk rögzítésével,
c) a kijelölés időtartamát,
d) a  kijelöléssel érintett kulturális javak állományvédelme és vagyonbiztonsága érdekében biztosítandó
feltételeket,
e) a  kijelöléssel érintett kulturális javakra vonatkozó széles körű látogatói hozzáférés, tudományos kutatás és
szakmai vizsgálat biztosításának feltételeit, valamint
f ) a  d) és e)  pontban foglaltaknak a  kijelöléssel érintett kulturális javak vagyonkezelője (a  továbbiakban:
vagyonkezelő) által történő ellenőrzésének eljárásrendjét.
 (4) A  miniszter a  kérelemnek helyt adó döntését megküldi a  kijelöléssel érintett kulturális javak feletti tulajdonosi
joggyakorló számára is. 5. § (1) A kulturális javak őrzési vagy bemutatási helyének kijelölése legfeljebb 15 évre szólhat. A kijelölés – az Nvtv. 11. §
(10) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel – új eljárás keretében meghosszabbítható.
(2) A  kijelölés meghosszabbítását a  kijelölés időtartamának lejáratát megelőzően legalább 3 hónappal kell
kezdeményezni.
(3) A kijelölés meghosszabbítására irányuló eljárás során a kijelölési eljárásra meghatározott rendelkezések irányadók
azzal, hogy nem kell alkalmazni a  3.  § (2)  bekezdés a)  pontjában, valamint a  4.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában
foglalt előírásokat.
(4) A  miniszter a  kijelölés meghosszabbítására irányuló kérelem elbírálása során vizsgálja a  kérelemben megjelölt
kulturális javak fizikai állapotát.
6. § (1) A kijelölt személy a kijelöléssel érintett kulturális javakért sajátjaiként felel, azokat másnak át nem engedheti, köteles
azokat épségben fenntartani, őrzésükről, szakszerű kezelésükről és megóvásukról gondoskodni.
(2) A  kijelölés időtartama alatt a  kijelölt személy viseli a  kijelöléssel érintett kulturális javak állományvédelmét és
vagyonbiztonságát szolgáló, valamint a  kulturális javakban bekövetkezett károsodásából adódó, másra át nem
hárítható költségeket.
(3) A kijelöléssel érintett kulturális javak fizikai állapotában bekövetkezett változásról a kijelölt személy haladéktalanul,
de legkésőbb a  tudomására jutástól számított 3 napon belül köteles tájékoztatni a  tulajdonosi joggyakorlót,
a vagyonkezelőt és a minisztert.
(4) A kijelöléssel érintett kulturális javakkal kapcsolatos tisztítási, konzerválási vagy restaurálási munkák elvégzéséhez
a vagyonkezelő előzetes egyetértése szükséges.
7. § A kijelöléssel érintett kulturális javak fizikai állapotát és a 4. § (3) bekezdése szerinti döntésben foglaltak betartását
a miniszter szükség szerint, de évente legalább egyszer ellenőrzi.
8. § (1) A miniszter a kijelölést hivatalból visszavonja, ha
a) a kijelölt személy meghal, vagy jogutód nélkül megszűnik,
b) nem teljesül a 4. § (3) bekezdés d) vagy e) pontjában meghatározott feltétel, vagy
c) a kijelölt személy nem felel meg az Nvtv. 3. § (1) bekezdés 1. pontja szerinti átlátható szervezetek számára
meghatározott feltételeknek.
 (2) A miniszter a kijelölést visszavonja
a) a kijelölt személy vagy
b) az (1) bekezdés b) pontjában foglalt esetben a vagyonkezelő
kérelmére.
(3) A kulturális javak visszaszállításának költségeit
a) kérelemre történő visszavonás esetében a kérelmező,
b) a  kijelölés időtartamának lejártakor és az  (1)  bekezdés b)–c)  pontja szerinti esetben a  kijelölt személy,
valamint
c) az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a vagyonkezelő
viseli.
(4) A  kijelölés időtartamának lejárta előtti visszavonás esetében a  kijelölt személy viseli a  vagyonkezelőnél
a  visszavonással kapcsolatban felmerült költséget, kivéve az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetet, valamint ha
az eljárás a vagyonkezelő kérelmére indul.
4. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
10. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
11. § Hatályát veszti a muzeális intézményekben őrzött kulturális javak kölcsönzéséről, valamint a kijelölési eljárásról szóló
29/2014. (IV. 10.) EMMI rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1223/2009. (XII. 29.) Korm. határozata a határátkelőhelyek fejlesztésének időszerű feladatairól.
A Kormány
1. felhívja az érintett minisztereket, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a jelen kormányhatározat mellékletében
szereplő határátkelőhelyek és az azokhoz kapcsolódó közutak fejlesztésének folytatása, illetve azok befejezése,
továbbá a határátkelőhelyek működtetése érdekében; azokat a hazai pályázatok, 2010. évi költségvetésük
előirányzatai és a Magyarország számára rendelkezésre álló uniós források felhasználása révén biztosítsák, és azokat
a fejlesztési programokban foglaltak szerint valósítsák meg;
Felelős: pénzügyminiszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
2. úgy határoz, hogy a 2010-re előírt fejlesztési feladatok prioritást élveznek, és azok meg valósulásáig újabb
határátkelőhely megnyitásáról csak azok meg valósításával összhangban hoz döntést;
3. úgy határoz, hogy a határátkelőhelyek fejlesztésének időszerű feladatairól, és a Határellenőrzési Tárcaközi Bizottság
létrehozásáról szóló 2070/2008. (VI. 6.) Korm. határozatban rögzített fejlesztési célok az e határozat mellékletében
foglaltak figye lembe véte lével érvényesek.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök