text:
96/2008. (HK 13.) HM határozata ideiglenes katonai szervezet létrehozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség kijelölt állományának a NATO Reagáló Erőkben történő részvételéről szóló 2007/2004. (I. 22.) Korm. határozatban, valamint a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló
és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM
utasítás 4. §-ában foglaltakra – ideiglenes katonai szervezet
létrehozása érdekében az alábbi
határozatot adom ki: 1. A Magyar Honvédség kijelölt állományának a NATO
Reagáló Erőkben történő részvételéről szóló 2007/2004.
(I. 22.) Korm. határozatban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében 2009. július 1-jétől 2010. január 5-ig terjedő időszakra a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) részjogkörű költségvetési egységeként működő ideiglenes katonai szervezetet hozok létre.
2. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar Honvédség NATO Reagáló Erők 13. váltás
Rövidített megnevezése: MH NRF 13. 3. Az ideiglenes katonai szervezet székhelye: 7400 Kaposvár, Füredi u.
Postacíme: 7401 Kaposvár, Pf. 179/MH NRF 13.
Alkalmazási körzete: Magyarország, valamint külföldön
a NATO szervezetileg illetékes NRF parancsnokság felelősségi körébe tartozó műveleti terület.
4. A katonai szervezet az MH ÖHP jogi személyiséggel
nem rendelkező, önálló század jogállású, Állománytáblával és Felszerelési Jegyzékkel megalakított ideiglenes katonai szervezete. Állományát a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) költségvetési létszámkeretéből vezényléssel, anyagi-technikai eszközeit az MH eszközállományából kell feltölteni.
5. A katonai szervezet békefenntartó műveletek szerinti
kategóriába sorolása, valamint devizaellátmány-kiegészítés mértékének meghatározása a feladat-végrehajtásra vonatkozó közjogi döntés után történik.
6. A katonai szervezet alaptevékenysége:
Az MH NRF 13. – a NATO szervezetileg illetékes pa
rancsnokságának alárendeltségében – képes az NRF részére meghatározott műveleti feladatok végrehajtásában való
részvételre.
Feladatai:
a) vegyi, biológiai, radiológiai, nukleáris, természeti és
humanitárius katasztrófák következményeinek felmérésében és felszámolásában való részvétel;
b) közreműködés válságreagáló és béketámogató műveletekben, terroristák elleni műveletek támogatásában, embargó
érvényre juttatásában, nem hadviselők evakuálásának megtervezésében, megszervezésében és végrehajtásában;
c) részvétel baráti és ellenséges területen I. lépcsőben
történő alkalmazásban, valamint erődemonstráció végrehajtásában;
d) a készenléti időszakban a megfelelő közjogi döntést
követően részvétel konkrét feladat végrehajtásában.
7. Az ideiglenes katonai szervezet alapítója és fenntartója a honvédelmi miniszter, felügyeleti szerve a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a megalakításra kijelölt katonai szervezet az MH ÖHP.
8. A katonai szervezet az MH ÖHP parancsnok szolgálati alárendeltségébe tartozik. A külföldi alkalmazási körzetben tevékenységét az azt elrendelő közjogi döntés után
az MH NRF 13. különböző szintű, szervezetileg illetékes
parancsnokainak utasításai szerint látja el.
9. A katonai szervezet vezetése a művelet végrehajtása
során:
a) a katonai szervezet vezetője: parancsnok, beosztásának megnevezése: nemzeti támogató elem parancsnok
(kontingensparancsnok);
b) a parancsnokot beosztásba az MH ÖHP parancsnoka
vezényli;
c) a parancsnok az ideiglenes katonai szervezet élén álló
egyszemélyi felelős vezető, a szervezet személyi állományának szolgálati elöljárója. Szolgálati jogköre kiterjed a
katonai szervezet működésének minden területére. Ennek
keretében – mint a vezénylési hely állományilletékes parancsnoka – a jogszabályokban és az állami irányítás
egyéb jogi eszközeiben meghatározott keretek között gyakorolja a neki alárendelt személyi állománnyal kapcsolatos jogokat, teljesíti a kötelezettségeket. Az állományilletékes parancsnoki jogköröket a megfelelő közjogi döntés
után a műveleti területen gyakorolja;
d) a parancsnok felelős az ideiglenes katonai szervezet
alaptevékenységéből adódó feladatok és kötelezettségek ellátásáért, a jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi
eszközeiben előírtaknak megfelelő törvényes működéséért.
Teljes és oszthatatlan felelősséggel tartozik az ideiglenes katonai szervezet hadrafoghatóságáért, a személyi állomány
felkészítéséért, a működés minden oldalú biztosításáért és az
állomány magas fokú fegyelméért. Felelős a gazdálkodás törvényességéért, a számviteli rend betartásáért.
10. Az ideiglenes katonai szervezetnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot.
11. Gazdálkodási jogkör:
A katonai szervezet a gazdálkodás megszervezésének
módjára tekintettel részben önállóan gazdálkodó, a költségvetési előirányzatok feletti rendelkezési jogosultság
szempontjából részjogkörű költségvetési egységként működő ideiglenes katonai szervezet.
Gazdálkodásának rendjét és az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultságát a vonatkozó jogszabályokkal és
belső rendelkezésekkel összhangban a felügyeleti szerv
határozza meg.
A pénzügyi-, ellátási- és gazdálkodási feladatait az MH
64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred a pénzügyi
és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezettel együttműködésben végzi.
Elhelyezési biztosításáért a HM Infrastrukturális Ügynökség felelős. Gazdálkodási tevékenységének felügyeletét a HM, a
HM központi ellenőrzési szervezete, valamint az MH ÖHP
ellenőrzési feladatait ellátó szervei látják el.
12. A katonai szervezet vállalkozási tevékenységet nem
folytat.
13. A katonai szervezet részletes szervezeti és működési
rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza.
A Szervezeti és Működési Szabályzatot a megalakításért
felelős parancsnok 2009. március 31-ig elkészíti és azt jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökéhez.
14. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
57/2011. (XI. 22.) NFM rendelete a víziközlekedés rendjéről.
A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. § (2) bekezdés p) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § A víziközlekedés rendjét az 1. mellékletben foglalt Hajózási Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) állapítja meg.
2. § A Szabályzat alkalmazási köre a belföldön, valamint a Duna teljes szakaszán és – amennyiben erről nemzetközi
szerződés rendelkezik – a Duna és a Tisza mellékfolyóinak külföldi szakaszain magyar lobogó alatt közlekedő vagy
üzemeltetett úszólétesítményekre, továbbá Magyarország területén idegen lobogó alatt közlekedő vagy
üzemeltetett úszólétesítményekre terjed ki. 3. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a vízi közlekedés rendjéről szóló 39/2003. (VI. 13.) GKM rendelet.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
70/2012. (XII. 14.) BM rendelete a rendészeti feladatokat ellátó személyek, valamint a fegyveres biztonsági őrök ruházati ellátására vonatkozó részletes szabályokról.
Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést
biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény 25. § f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a), e), i), j) és l) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
vidékfejlesztési miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Egyen- vagy formaruha 1. § (1) Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személy a feladata ellátása során, a tevékenysége szerinti, az 1–6. mellékletben
meghatározott – a (11) bekezdés szerint összeállított és elfogadott műszaki dokumentáció alapján kialakított – egyen
vagy formaruhát köteles viselni. A rendészeti feladatokat ellátó személy részére rendszeresített ruházati cikkeket és
felszerelési eszközöket az 1–6. melléklet szerinti alapellátási normák tartalmazzák. A felszerelési eszközök beszerzését,
meglétét, folyamatos utánpótlását és annak módját, az öltözködési előírásokat és azok betartásának ellenőrzését,
az egyen- vagy formaruha-ellátással kapcsolatos általános követelményeket és a felelősség szabályait,
az alapellátáshoz szükséges ruházati cikkek és felszerelési eszközök leadását vagy megváltását, a rendészeti
feladatokat ellátó személy foglalkoztatásának megszűnését követően a munkáltató által bevont, de még utánpótlásra
alkalmas ruházati és felszerelési eszköz felhasználásának rendjét a munkáltató határozza meg.
(2) Ha a munkáltató az egyes rendészeti feladatokat ellátó személy részére a munkáltató megnevezését tartalmazó jelzés
viselését kötelezően előírja, abban az esetben az egyes rendészeti feladatokat ellátó személynek a jelzést az egyen
vagy formaruházat felső ruházati viseletelemeinek jobb ujján felvarrással, hímzéssel vagy tépőzárral kell rögzítenie.
(3) Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személynek az egyen- vagy formaruházata felső ruházati viseletelemeinek bal
ujján az adott rendészeti tevékenység megnevezését tartalmazó jelzést felvarrással, hímzéssel vagy tépőzárral kell
rögzítenie. (4) Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személynek a szolgálati azonosító jelvényt az egyen- vagy formaruházat felső
ruházati viseletelemeinek mellzsebén, bal oldalt a zsebfedő alatt, a rögzítő gombjára gombolva, vagy az annak
megfelelő helyre tűzve kell viselnie. A szolgálati azonosító jelvényt a zsebtakaró alsó széle alá úgy kell feltűzni, hogy
az a zseb függőleges középvonalával egybeessen. (5) A rendészeti feladatokat ellátó személy hímzett azonosítója a szolgálati azonosító jelvény számát tartalmazó ruházati
felszerelés, amely a gyakorló öltözetet viselő állomány részére, valamint a szolgálati azonosító jelvény hordására nem
alkalmas viseletelem viselése esetén biztosítja az egyenruhát viselő állomány azonosíthatóságát. Az egyes rendészeti
feladatokat ellátó személy a hímzett azonosítót a szolgálati azonosító jelvény helyén viseli, amelyet tépőzárral is lehet
rögzíteni. (6) Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személy azonosítására alkalmas névkitűzőt az egyen- vagy formaruházat felső
ruházati viseletelemeinek jobb oldali mellrészén lévő zsebfedő felső szélének tűzésén, középen, vagy az ennek
megfelelő helyen kell elhelyeznie. Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személy nevét felvarrással, hímzéssel vagy
tépőzárral is lehet rögzíteni. (7) A rendészeti feladatokat ellátó személy egyen- vagy formaruházatát csak feladatai ellátása során, illetve munkába
utazás vagy a munkából történő hazautazás céljából a lakóhelye és a feladat ellátási helye közötti legrövidebb
útvonalon viselheti, egyéb esetekben viselése tilos. (8) A rendészeti feladatokat ellátó személy köteles az egyen- vagy formaruha megőrzésére, rendeltetésszerű
használatára, állagmegóvására. (9) Az egyen- vagy formaruhának megváltoztatása és – a testhez igazítást kivéve – átalakítása nem megengedett, továbbá
a rendészeti feladatokat ellátó személy feladata ellátása során az egyen- vagy formaruha jellegén változtató más
ruhaneműt nem viselhet. (10) Az egyen- vagy formaruha használatból kivonása esetén annak más célra történő további felhasználása csak
a szolgálati feladattal kapcsolatos fizikai munkavégzés során, a jelzések eltávolítását követően lehetséges.
(11) Az egyen- vagy formaruházat kialakítása és a termékről készült műszaki dokumentáció összeállítása a rendészeti
feladatokat ellátó szerv vagy személy irányításáért vagy felügyeletéért felelős miniszter feladata, amelynek
összeállítására és elfogadására a rendészetért felelős miniszter egyetértésével kerül sor.
2. Ellátási kötelezettség 2. § (1) A rendészeti feladatokat ellátó személy egyen- vagy formaruhával történő ellátásáról a munkáltató gondoskodik.
A munkáltató határozza meg, hogy az ellátás pénzben vagy természetben történik.
(2) A rendészeti feladatokat ellátó személy részére kiadott egyen- vagy formaruha a munkáltató tulajdona. Az egyen
vagy formaruha a foglalkoztatás megszűnéséig a rendészeti feladatokat egyen- vagy formaruhában ellátó személy
birtokában van. (3) A munkáltató gondoskodik arról, hogy a rendészeti feladatokat ellátó személy a ruházati ellátás alapvető szabályait,
valamint az ezzel kapcsolatos jogait és kötelezettségeit megismerje.
3. A ruházati ellátás rendszere 3. § (1) A ruházati ellátás alap- és utánpótlási ellátásból áll.
(2) Az alapellátás egyszeri ellátás, amelynek rendeltetése, hogy a rendészeti feladatokat ellátó személy rendelkezzen
mindazon ruházati cikkekkel és felszerelési eszközökkel, amelyek feladatai ellátásához szükségesek, illetve amelyeket
az alapellátási norma számára előír. (3) Az alapellátási norma az új felszerelő első ellátásához szükséges ruházati cikkek és felszerelési eszközök körét, valamint
mennyiségét határozza meg. (4) Az alapellátásra való jogosultság kezdő időpontját a munkáltató határozza meg. Az alapellátás kiadásának terhelési
időpontja a jogosultság kezdeti hónapjának első napja. (5) Az alapellátás kiadásakor a rendészeti feladatokat ellátó személlyel közölni kell a ruházati cikkek tervezett viselési
idejét, illetve az utánpótlás időpontját és módját, továbbá azt, hogy a ruházat tisztíttatása, mosatása, karbantartása
a rendészeti feladatokat ellátó személy kötelessége. (6) A ruházati utánpótlási ellátás az elhasználódott ruházati cikkek és felszerelési eszközök pótlását, valamint az újonnan
rendszeresített ruházati cikkek és felszerelési eszközök biztosítását szolgálja.
(7) A harminc napot meghaladó illetmény nélküli szabadságon lévő személy, valamint a gyermekgondozási díjban, illetve
gyermekgondozási segélyben (a továbbiakban: gyes) részesülők – a gyes melletti újbóli munkába állást kivéve –
ruházati utánpótlási ellátást távollétük egész időtartamára nem kaphatnak.
(8) Attól, akinek foglalkoztatási jogviszonya megszűnt, a kiadott ruházati cikkeket és felszerelési eszközöket
– a munkáltató által meghatározottak kivételével – azonnali hatállyal be kell vonni és azt további utánpótlási
készletként kell hasznosítani. 4. Záró rendelkezések 4. § (1) Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az új egyen- vagy formaruhák biztosításáig az e rendelet hatálybalépését megelőzően használt egyen- vagy
formaruhák tovább használhatók azok viselési idejének lejártáig. (3) A rendészeti feladatokat ellátó szerv vagy személy irányításáért vagy felügyeletéért felelős miniszter a 2. § (11) bekezdésben
meghatározott feladatainak ellátásáról 2013. december 31-ig gondoskodik. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
14/2014. (II. 14.) HM utasítása a Méretes Szabóság szolgáltatásainak igénybevételéről, az igényjogosultság engedélyezéséről, valamint a készíttethető egyenruházati termékek köréről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra és a Magyar Honvédség
(a  továbbiakban: MH) katonai szervezeteire, ezek hivatásos és szerződéses tiszti, altiszti állományára, valamint
a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény alapján nyugállományba helyezett, továbbá szolgálati
járandóságban részesülő személyekre terjed ki.
2. § (1) Az MH Anyagellátó Raktárbázis által üzemeltetett Méretes Szabóság (a továbbiakban: Szabóság) alaptevékenységeként
végzi a férfi és női köznapi, társasági egyenruházati cikkek, így különösen: posztóköpeny, zubbony, kosztümkabát,
pantalló, szoknya, lábbeli mérték utáni készítését, valamint átalakítását és méretre igazítását.
(2) A Szabóság szolgáltatás keretében végrehajtja a rendfokozati jelzések és egyéb díszítőelemek felvarrását, cseréjét,
elvégzi a rendszeresített cipők talpalását, sarkalását, javítását.
(3) A Szabóság nem készít civil ruházati terméket, nem végez civil ruházati termék átalakítást.
3. § A Szabóság a ruházati fejlesztés keretében, az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) szakmai útmutatása
alapján végrehajtja a különböző öltözetek mintatermékeinek, prototípusainak kimintázását és előállítását, továbbá
közreműködik a  kialakított új ruházati cikkek szabásával, összeállításával és kivitelezésével kapcsolatos műszakitechnológiai követelmények meghatározásában, kidolgozásában.
4. § (1) A  2.  § (1)  bekezdés szerinti alaptevékenység igénybevételére az  1.  § hatálya alá tartozó tábornoki, ezredesi
rendfokozattal rendszeresített beosztást betöltő főtisztek, továbbá a  nyugállományú és szolgálati járandóságban
részesülő tábornokok alanyi jogon jogosultak.
(2) A 2. § (2) bekezdés szerinti szolgáltatás igénybevételére az 1. § hatálya alá tartozó tábornokok, ezredesi és alezredesi
rendfokozatú főtisztek, továbbá a  nyugállományú és szolgálati járandóságban részesülő tábornokok alanyi jogon
jogosultak.
(3) Az  (1)–(2)  bekezdés hatálya alá nem tartozó személyek részére – indokolással ellátott kérelmükre – a  szolgáltatás
rendszeres vagy eseti igénybevételét egyedi elbírálás alapján az MH LK parancsnoka engedélyezheti. Az engedély
egyszeri alkalomra vagy határozott ideig érvényes, melyben pontosan meg kell jelölni, hogy az mely egyenruházati
cikkekre, és azok milyen mennyiségére vonatkozik.
(4) A Szabóság szabad kapacitásának kihasználása érdekében az MH LK parancsnoka saját hatáskörben időlegesen vagy
állandó jelleggel bővítheti 2. § (2) bekezdés szerinti szolgáltatási igénybevételre jogosult állomány körét, valamint
elrendelheti egyes ruházati szakanyagok konfekció vagy egyéni méretben központi készletre történő legyártását.
5. § A  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény hatálya alá
tartózó szervezetek tábornoki rendfokozatot viselő állománya részére a Szabóság a kiegészítő tevékenység keretében
végzett szolgáltatásait a meglévő szabad kapacitás terhére – a ruházati termékek készítéséhez szükséges alapanyag
és egyéb díszítőelem biztosítása mellett – térítés ellenében nyújthatja.
6. § (1) Az igényjogosultak vagy az arra engedéllyel rendelkezők az igénybe vett szolgáltatás ellenértékét – a szolgálati vagy
a nyugdíjas-igazolvány felmutatása mellett – a részükre kiadott érvényes ruházati utalványfüzet utalványszelvényének
kitöltésével és annak átadásával, valamint készpénzzel egyenlíthetik ki.
(2) A Szabóság a 2. § (1)–(2) bekezdés szerint elvégzett tevékenységről – a megrendelő igénye alapján – saját névre vagy
a szolgálat helye szerinti szervezet nevére kiállított számlát vagy nyugtát ad ki.
(3) A  Szabóság által végezhető szolgáltatások térítési díjait az  éves ruházati gazdálkodási árjegyzék kiadásáról szóló
szakutasításban kell meghatározni.
7. § A  honvédelmi szervezetek alaptevékenysége ellátására rendelkezésre álló szabad kapacitás kihasználását célzó
tevékenységek szabályairól, valamint a  vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 11/2012.
(II. 16.) HM utasítás 2. § (3) bekezdés e) pontja helyébe a következő szövegrész lép:
(Kiegészítő tevékenység:)
„e) az MH Anyagellátó Raktárbázis által üzemeltetett Méretes Szabóság méretes ruházat- és lábbeli készítési szabad
kapacitásának kihasználása;”
8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
 (2) Az  utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a  Honvédelmi Minisztérium Ruházati Műhely
szolgáltatásainak igénybevételéről, az  igényjogosultság engedélyezéséről, valamint a  készíttethető egyenruházati
termékek köréről szóló 74/2012. (X. 18.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
51/2011. (III. 4.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról
 szóló 223/2010. (IX. 2.) KE. határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a vörösiszap-katasztrófa utáni kármentés és helyreállítás során végezett önkéntes munkájuk elismeréseként
Kovács Péternek,
Rádli Róbertnek,
ifj. Rosta Zoltánnak,
ifj. Somogyi Tamásnak,
Szabó Tamásnak,
ifj. Szarka Lajosnak a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. február 24.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
80/2016. (III. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar gasztronómiai hagyományok továbbadása és a magyar ifjúság értékalapú nevelése terén szerzett érdemei
elimeréseként
Ács Imre, a Kecskeméti Szakképzési Centrum Széchenyi István Idegenforgalmi, Vendéglátóipari Szakközépiskola és
Szakiskola tanára, mesterpedagógus részére,
az árvízvédekezéssel, vízminőségi kárelhárítással, folyógazdálkodással és a  Kis-Balaton Vízvédelmi Rendszerével
kapcsolatos, értékes szakmai munkája elismeréseként
Bíróné Dugmanits Ágnes, a  Nyugat-dunántúli Vízügyi Igazgatóság Árvízvédelmi és Folyógazdálkodási Osztályának
vezetője részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc idején a személyét ért meghurcoltatás ellenére tanúsított bátor helytállása,
valamint a forradalom eszmeiségét éltető tevékenysége elismeréseként
dr. Csank István nyugalmazott jogtanácsos részére,
több mint két évtizedes kiemelkedő szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Forgóné Kroboth Zsuzsanna, Budapest Főváros XIII. Kerületi Önkormányzata Igazgatási Osztályának vezetője részére,
négy évtizedes, kiemelkedő gyermekkönyvtárosi munkája, valamint kiadványszerkesztő és rendezvényszervező
tevékenysége elismeréseként
Horváth Anikó, a zalaegerszegi Deák Ferenc Megyei és Városi Könyvtár gyermekkönyvtárosa részére,
a kar és a  kari tanács működéséhez szükséges dokumentációs és adminisztrációs feladatok terén, valamint
a könyvtár és levéltár vezetőjeként végzett példaszerű munkája elismeréseként
Horváthné Pőr Csilla, a  Pannon Egyetem Georgikon Kara Könyvtár és Levéltárának igazgatója, a  Dékáni Titkárság
vezetője részére,
értékes edzői tevékenysége, valamint több évtizeden át példás elhivatottsággal végzett testnevelő tanári munkája
elismeréseként
Kápolnai László labdarúgó edző, a  Mezőcsáti Református Gimnázium és Közgazdasági Szakközépiskola
nyugalmazott pedagógusa részére,
Somogy megye kulturális értékeit az  intézményi rendezvényszervezés, valamint az  elektronikus és írott sajtó
eszközeivel népszerűsítő szervező tevékenysége elismeréseként
Lőrincz Sándor újságíró, író, a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság Somogy Megyei Kirendeltségének vezető
főtanácsosa részére,
odaadó és lelkiismeretes szakmai munkája elismeréseként
Magony Enikő, a Pesti Magyar Színház korrepetitora és zongoristája részére,
a javítóintézeti nevelés rendszerének komplex értelmezését és megújítását célzó szakmai munkája elismeréseként
Magyari László, az Emberi Erőforrások Minisztériuma Debreceni Javítóintézetének megbízott igazgatója részére,
nemzetközileg is sikeres, koncert- és operaénekesként is kimagasló színvonalú művészi munkája elismeréseként
Pasztircsák Polina, a Magyar Állami Operaház operaénekese részére,
a tehetséggondozás területén végzett odaadó és elkötelezett munkája elismeréseként
Ráczné Weisz Mária, a szolnoki Széchenyi István Gimnázium intézményvezető-helyettese részére,
a magyar és roma népzene hagyományait külföldön és hazánkban is nagy sikerrel népszerűsítő muzsikusi
tevékenysége elismeréseként
Sárközi Béla előadóművész, zenekarvezető, prímás részére,
a gondjaira bízott erdők természeti, gazdasági és turisztikai értékeinek gyarapítása iránt elhivatott szakmai és
közösségi tevékenysége elismeréseként
Szarvas István, az Ipoly Erdő Zrt. Salgótarjáni Erdészetének nyugalmazott kerületvezető erdésze részére,
értékes szakmai munkája, valamint jelentős szervező tevékenysége elismeréseként
dr. Szatmáriné Kontra Márta, a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Növény-, Talaj- és Agrárkörnyezet-védelmi
Igazgatóságának nyugalmazott engedélyezési mérnökszakértője részére,
közel három évtizedes magas színvonalú köztisztviselői munkája, valamint a  településkép szabályozásával
kapcsolatos feltételrendszer kialakítása és a  településrendezés terén végzett példás szakmai munkája
elismeréseként
Sziki Gyula, Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Főépítészi Irodájának vezetője részére,
a megye helytörténeti értékeinek és szokásainak megőrzését szolgáló sokrétű tevékenysége elismeréseként
Tuba László, a Győri Kisfaludy Károly Könyvtár nyugalmazott igazgatója részére,
az állategészségügy területén hosszú időn át mintaszerűen végzett munkája elismeréseként
Woynárovichné dr. Láng Mária, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Állategészségügyi Diagnosztikai
Igazgatóságának nyugalmazott laboratóriumi állatorvosa részére,
Nógrád megye életében meghatározó, a  gyógyítás iránti példás elkötelezettséggel végzett szakmai munkája
elismeréseként
Wroczynskiné dr. Mihók Olga belgyógyász szakorvos, háziorvos részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; széles körű ismeretek, illetve vezetői és szakmai tapasztalatok birtokában közel három évtizede végzett példaértékű
igazgatásrendészeti munkája elismeréseként
Gazsi Lászlóné rendőr alezredes, a  Budapesti Rendőr-főkapitányság Rendészeti Szervek, Igazgatásrendészeti
Főosztály Rendészeti és Fegyverengedélyügyi Osztálya Rendészeti és Engedélyügyi Alosztályának vezetője részére,
alapos szakmai ismeretek és tapasztalat birtokában több mint két évtizede végzett, példaértékű körzeti megbízotti
munkája elismeréseként
Luczi Jenő címzetes rendőr főtörzszászlós, a Zala Megyei Rendőr-főkapitányság Zalaegerszegi Rendőrkapitánysága
Gellénháza Rendőrőrsének körzeti megbízottja részére,
kiemelkedő bűnügyi-technikai ismeretek és szakmai tapasztalat birtokában több mint két évtizede végzett,
példaértékű munkája elismeréseként
Ludányi Gyula címzetes rendőr főtörzszászlós, a Heves Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatósága Bűnügyi
Technikai Osztályának bűnügyi technikusa részére,
a magyar légierő állományában, valamint a hazai árvízvédelem terén végzett magas szintű munkája elismeréseként
Pelczéder Gyula József alezredes, a Magyar Honvédség 86. Szolnok Helikopter Bázisa Felderítő Főnökségének főnöke
részére,
közrendvédelmi, valamint bűnügyi területen szerzett szakmai tapasztalatok birtokában két és fél évtizede végzett
példaértékű bűnügyi technikusi munkája elismeréseként
Szabó Gábor címzetes rendőr főtörzszászlós, a Békés Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatósága BűnügyiTechnikai Osztályának bűnügyi technikusa részére,
magas szintű ismeretek és szakmai tapasztalat birtokában közel három évtizede végzett példaértékű helyszínelő és
balesetvizsgáló munkája elismeréseként
Szabó-Szűcs Imre címzetes rendőr főtörzszászlós, a  Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság Szentesi
Rendőrkapitányság Rendészeti Osztálya Közlekedésrendészeti Alosztályának helyszínelője és balesetvizsgálója
részére,
magas szintű ismeretek és szakmai tapasztalat birtokában közel három évtizede végzett példaértékű szakmai
munkája elismeréseként
Szávity József rendőr főtörzsőrmester, a  Budapesti Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Szervek Bűnügyi Technikai
Osztálya Bűnügyi Kutyavezető Alosztályának bűnügyi kutyavezetője részére,
a tömeges bevándorlás okozta feladatokra vezényelt katonák lelkigondozása terén végzett odaadó szolgálata
elismeréseként
Takács Tamás alezredes, a  Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálata Katolikus Tábori Püspökségének
kiemelt vezető tábori lelkésze részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata; több mint másfél évtizedes, felelősségteljesen végzett szakmai munkája elismeréseként
Ács László, a Belügyminisztérium Ellenőrzési Főosztálya Belső Ellenőrzési Osztályának költségvetési ellenőre részére,
több mint két és fél évtizedes, igényes szakmai munkája elismeréseként
Békési Zsolt, a  Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ Gazdasági és Nemzetközi Ellátó Osztálya Ellátó
Alosztályának konyhafőnöke részére,
a lokális és regionális kulturális értékek megőrzése mellett a  kreatív kezdeményezések megvalósulását is segítő,
sokoldalú kultúrateremtő tevékenysége elismeréseként
Bordás István, a Sárospataki Képtár vezetője részére,
a magyar népzenét külföldön és hazánkban is nagy sikerrel népszerűsítő énekművészi pályája elismeréseként
Csala Judit előadóművész, magyar nóta- és népdalénekes részére,
a tehetséggondozás iránti példás alázattal végzett zenei nevelői munkája elismeréseként
Greksa László fuvolatanár, mesterpedagógus, közoktatási szakértő, a  szegedi Király-König Péter Zeneiskola Fúvós
Tanszakának volt vezetője részére,
a bábkészítő szakma hagyományait és értékeit továbbörökítő, rangos munkája elismeréseként
Gulyásné Dóczi Lívia, a Budapest Bábszínház bábkészítő csoportvezetője részére,
a gyermekek és a pedagógusok szolgálata jegyében végzett, értékes tanügyigazgatási munkája elismeréseként
Hajdú Györgyné, Budapest Főváros XIII. kerületi Polgármesteri Hivatalának nyugalmazott köznevelési referense
részére,
a népi kerámia hagyományait ápoló és megújító művészi munkája elismeréseként
Hidvéginé Chlumetzky Ildikó fazekas népi iparművész részére,
az elzászi magyarság identitásának megőrzése, illetve a  magyar kultúra népszerűsítése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Jacky-Szalóki Anna, az alsó-elzászi Magyar Kulturális Egyesület elnöke részére,
a táncművészetért magas színvonalon, nagy elhivatottsággal végzett szakmai munkája elismeréseként
Keszeiné Tóth Bernadett, a Győri Balett művészeti titkára részére,
a hagyományos magyar és roma népzenét képviselő muzsikusi tevékenysége elismeréseként
Lólé Mihály előadóművész, a Rajkó Művészegyüttes tagja részére,
a táncművészet területén kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
Paál Krisztina, a Kispesti Alapfokú Művészetoktatási Intézmény táncpedagógusa részére,
közel három évtizedes, értékes közszolgálati tevékenysége elismeréseként
Paczona Róbertné, Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Szervezési Csoportjának titkársági
referense részére,
két és fél évtizedes, példás szakmai munkája elismeréseként
Piláth Istvánné, a Büntetés-végrehajtási Szervezet Oktatási, Továbbképzési és Rehabilitációs Központja Vendéglátási
Osztályának szakácsa részére,
kimagasló táncművészete, illetve a  népi kultúra kincseinek továbbadását szolgáló néptáncpedagógusi munkája
elismeréseként
Rab Edina táncművész, a Honvéd Együttes – Magyar Nemzeti Táncegyüttes táncos szólistája részére,
magas színvonalú szakmai munkája, valamint a  tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelését segítő
logisztikai feladatok ellátásában való közreműködése elismeréseként
Rácz Mihály, a  Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandár Helyőrségtámogató Parancsnokság
Bázis-üzemeltető Alosztálya Technikai Kiszolgáló Állomásának részlegvezetője részére,
kivételes védőnői, gyermek- és ifjúságvédelmi munkája, illetve sokszínű és áldozatkész társadalmi tevékenysége
elismeréseként
Szakácsné Szabó Zsuzsanna, Tényő és Sokorópátka községek védőnője, a  Sokorópátkai Vöröskereszt
Alapszervezetének titkára részére,
több évtizede magas színvonalon végzett szakmai munkája, a vízgazdálkodási- és vízgyűjtő-gazdálkodási tervezés
területén kitűnő kutatói tevékenysége elismeréseként
Szalay Miklós, az Országos Vízügyi Főigazgatóság vízkészlet-gazdálkodási szakértője, projektmenedzsere részére,
a világ számos pontjáról Magyarországra érkező tudósok és kutatók kényelmét szolgáló, odaadó vendéglátói
munkája elismeréseként
Varga Erika Éva, a  Magyar Tudományos Akadémia Létesítménygazdálkodási Központ, Domus Vendégházának
vezetője részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; szolgálata teljesítése során, illetve nemzetközi és hazai gyakorlatokon végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Borbényiné dr. Pusztai Erzsébet orvos alezredes, a Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandárja Egészségügyi
Központjának parancsnoka részére,
közel két évtizede példamutató igyekezettel ellátott szolgálata elismeréseként
Molnár István címzetes büntetés-végrehajtási főtörzsőrmester, a  Közép-dunántúli Országos Büntetés-végrehajtási
Intézet biztonsági felügyelője részére,
több mint két évtizede példamutató szakszerűséggel ellátott szolgálata elismeréseként
Somornai Lajos címzetes büntetés-végrehajtási főtörzszászlós, a  Sopronkőhidai Fegyház és Börtön
körlet-főfelügyelője részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2016. (XI. 30.) AB határozata a büntetőeljárásról szóló 1998. XIX. törvény 21. § (3) bekezdés a) pontjával kapcsolatos alkotmányos követelmény megállapításáról, valamint a Kúria Bfv.I.588/2015/5. sorszámú ítélete alaptörvényellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Juhász Imre és dr. Stumpf István
alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja: az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1)  bekezdéséből eredő alkotmányos
követelmény a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 21. § (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásakor,
hogy a  büntetőügy további elintézésében ne vegyen részt olyan bíró, aki az  eljárás bármely korábbi
szakaszában, így akár a nyomozás során bíróként járt el.
2. Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  Kúria Bfv.I.588/2015/5. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenes,
ezért azt megsemmisíti.
3. Az Alkotmánybíróság az indítványt egyebekben visszautasítja. Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] 1. Az indítványozó jogi képviselője útján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2] Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben a Fővárosi Törvényszék 18.B.1414/2010/166. sorszámú ítéletével
2013. május 21-én az indítványozót két rendbeli emberölés előkészületének bűntettében, egy rendbeli testi sértés
bűntettében és egy rendbeli garázdaság vétségében bűnösnek találta, ezért az  indítványozót két év és hat havi
börtönbüntetésre és háromévi közügyektől eltiltásra ítélte. A  bíróság az  indítványozót a  húsz rendbeli emberölés
előkészületének bűntette miatt emelt vád alól felmentette.
[3] A Fővárosi Ítélőtábla mint másodfokú bíróság 3.Bf.379/2013/16. sorszámú ítéletével a  Fővárosi Törvényszék
18.B.1414/2010/166. sorszámú ítéletét megváltoztatta és az  indítványozó élet elleni, illetve köznyugalom elleni
cselekményeit egységesen közveszéllyel fenyegetés vétségének minősítette. Az indítványozó halmazati büntetését
ötven nap szellemi munkakörben letöltendő közérdekű munkára enyhítette. Megállapította továbbá a  bíróság,
hogy az  indítványozó az  előzetes fogvatartásban és házi őrizetben töltött idő beszámításával a  közérdekű munka
büntetését letöltötte.
[4] Az indítványozó alkotmányjogi panaszában kifejtette, hogy a  Fővárosi Törvényszék 18.B.1414/2010/166. sorszámú
ítélete és a  Fővárosi Ítélőtábla a  3.Bf.379/2013/16. sorszámú ítélete sérti az  Alaptörvény VI.  cikk (1)  bekezdését,
IX. cikk (1) bekezdését, X. cikk (1) bekezdését, XXVIII. cikk (1)–(3) és (7) bekezdéseit és a XXIV. cikk (1) bekezdését.
[5] Az indítványozó kifogásolta, hogy a másodfokú ítélet a  testi sértés bűntettében való bűnösséget olyan vallomása
alapján találta megállapíthatónak, amelyet az  emberölés előkészületének bűntettével történt meggyanúsításakor
lefolytatott kihallgatása során tett. Érvelése szerint a testi sértés bűntette semmilyen összefüggésben nincs az élet
elleni bűncselekménnyel, azért az utóbbi bűncselekmény miatt történt kihallgatása során a testi sértés bűntettére
vonatkozó kihallgatói kérdés „új gyanúsítotti kihallgatást” nyitott meg, amelynek során ismételten figyelmeztetni
kellett volna a  hallgatás jogára. Ennek elmulasztása az  Alaptörvény XXIV.  cikk (1)  bekezdése szerinti tisztességes
hatósági tárgyaláshoz való jog sérelmét, az  eljárt bíróságok bizonyítékértékelési tevékenysége pedig Alaptörvény
XXVIII.  cikk (1) és (3)  bekezdése szerinti tisztességes bírósági tárgyaláshoz, illetve védelemhez való jog sérelmét
eredményezte.
[6] Az indítványozó álláspontja szerint a  bűnösségnek a  közveszéllyel fenyegetés vétségében történt megállapítása
az  Alaptörvény VI.  cikk (1)  bekezdése szerinti magánélethez fűződő és „magán kapcsolattartási” jogának,
az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdése szerint véleménynyilvánítás szabadságához fűződő alapjogának és
az  Alaptörvény X.  cikk (1)  bekezdése szerinti művészeti alkotás szabadságához fűződő jogának sérelmét
eredményezte, mivel az  eljárt bíróságok bizonyítékként értékelték az  indítványozó által a  barátai előtt
társadalomkritikai éllel is tett kijelentéseit, továbbá művészeti alkotásaiban – így a „Csőre töltve” című regényében,
illetve egyéb írásaiban, verseiben – szintén társadalomkritikai, valamint művészeti céllal megfogalmazott
gondolatait.
[7] Az indítványozó arra is hivatkozott, hogy az  elsőfokú és a  másodfokú ítélet meghozatala között egy év öt hónap
eltelt, de ennek ellenére a  Fővárosi Ítélőtábla az  utolsó tárgyalási napon minősítette át az  élet, testi épség és
köznyugalom elleni cselekményeket közveszéllyel fenyegetés vétségévé, ezzel egyidejűleg megtagadta a védelem
ülés elnapolására vonatkozó indítványát. Ennek eredményeként a védelem nem kapott kellő időt az új minősítésnek
megfelelő védekezés előkészítésére, ami az  indítványozó védelemhez való alapjogának a  sérelmét vonta maga
után. Álláspontja szerint továbbá az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése szerinti jogorvoslathoz fűződő jogának
megsértését eredményezte, hogy a  Fővárosi Ítélőtábla a  bűnösségét egy teljesen eltérő bűncselekmény miatt
állapította meg, amellyel kapcsolatban fellebbezéssel nem tudott élni. Az Alaptörvény XXVIII. cikk (2) bekezdésének
sérelmét nem indokolta az indítványozó.
[8] Az indítványozó mindezeken túl sérelmezte, hogy csak az  elsőfokú eljárás során szerzett tudomást arról, hogy
személyét érintően a  rendőrség adatokat titkosított. A  büntetőeljárás során nem vált számára világossá, hogy
milyen adatait, milyen céllal és mennyi időre titkosították, a  bíróság pedig a  titkosítás feloldására irányuló
indítványát elutasította. Az  indítványozó álláspontja szerint ezzel őt és védőjét a  büntetőeljárásban elzárták
a  bizonyítékok meghatározott körétől, ezáltal pedig tisztességes bírósági tárgyaláshoz való joga megsértését
valósították meg az eljáró hatóságok.
[9] 2. Az  indítványozó beadványát utóbb arra figyelemmel egészítette ki, hogy az  ügyészség az  indítványozó terhére
felülvizsgálati indítványt nyújtott be. A  felülvizsgálat eredményeként a  Kúria 2015. június 23-án meghozott
Bfv.I.588/2015/5. sorszámú ítéletével a jogerős döntést az elsőfokú ítélet tartalmának megfelelően változtatta meg,
az  indítványozó indítványa kiegészítéseiben kérte, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg e döntés alaptörvényellenességét is, és rendelkezzen annak megsemmisítéséről.
[10] Az indítványozó a Kúria döntése kapcsán az Alaptörvény XXVIII. cikk (1), (3) és (6), illetve az Alaptörvény XXIV. cikk
(1) bekezdésének a sérelmét azon az alapon tartja megállapíthatónak, hogy a másodfokú eljárást követően nem volt
lehetősége vitatni az irányadó tényállást, a kiszabott büntetés nemét és mértékét, valamint a testi sértés cselekmény
minősítését. Az  indítványozó úgy véli, hogy a  Kúria előtti eljárásban nem érvényesült a  fegyverek egyenlősége,
a  bíróság nem biztosított a  vád és a  védelem számára egyenlő esélyeket, illetve nem kapott elegendő időt
a védekezésre való felkészüléshez sem, mivel rövid idő telt el a  felülvizsgálatról szóló értesítés és a nyilvános ülés
megtartása között. A  Kúria végül ítéletszerkesztési hibára hivatkozva a  jogerős ítélettől eltérő tényállást állapított
meg döntésében. Az indítványozó szerint a Kúria ezzel nem csupán megvonta tőle a lehetőséget, hogy a tényállást
vitassa, hanem a  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a  továbbiakban: Be.) előírásával is ellentétesen
cselekedett. Jelentős mértékben megemelte továbbá a bíróság az indítványozó által megtérítendő bűnügyi költség
mértékét. Indítványa kiegészítésében utal az  indítványozó az  elsőfokú eljárás kapcsán arra is, hogy volt olyan
tárgyalás, ahonnan a  sajtót kiküldték, így a  bíróság nem biztosította a  tárgyalás nyilvánosságát. Ezzel álláspontja
szerint ugyancsak a tisztességes bírósági tárgyaláshoz való joga megsértése valósult meg.
[11] A rendelkezésre álló bizonyítékokat érintően sérelmezi, és az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1) és (3)  bekezdéseinek,
valamint az  Alaptörvény XXIV.  cikk (1)  bekezdésének a  megsértéseként értékeli az  indítványozó azt is, hogy
a Kúria tanácsa a nyilvános ülésen úgy nyilatkozott, hogy a testi sértés cselekmény kapcsán a sértett megbocsátó
levele az  iratok között nem fellelhető. Nem tett továbbá említést a  tanács az  indítványozó mintegy 20 oldalas
beadványáról, az  előzetes letartóztatásban töltött időt házi őrizetben töltött időként számította be, továbbá
az  indítványozó terhére nem megfelelően vette figyelembe az  elmeorvos szakértő véleményét. Az  indítványozó
a  felülvizsgálati eljárást érintően is sérelmezi, hogy a  bíróság bizonyítékként értékelte az  indítványozó által
a  barátai előtt társadalomkritikai éllel is tett kijelentéseit, továbbá művészeti alkotásaiban – így a  „Csőre
töltve” című regényében, illetve egyéb írásaiban, verseiben – szintén társadalomkritikai, valamint művészeti
céllal megfogalmazott gondolatait. Ezzel összefüggésben az  Alaptörvény VI.  cikk (1) és (2)  bekezdése, VII.  cikk
(1)  bekezdése, IX.  cikk (1)  bekezdése, X.  cikk (1)  bekezdése, XI.  cikk (1)  bekezdése, XXIV.  cikk (1)  bekezdése és
XXVIII. cikk (1) bekezdése megsértését állítja.
[12] A Kúria ítélete az  indítványozó megítélése szerint „kimeríti a  tudatosan rosszhiszemű, szándékosan hamis
bírói mérlegelés fogalmát”. A  bíróság ugyanis valótlan tényállításból vont le a  józan ésszel és a  másodfokú
ítélet ténymegállapításaival ellentétes következtetéseket, ezzel pedig az  indítványozó Alaptörvény XXVIII.  cikk
(1) bekezdésében és XXIV. cikk (1) bekezdésében rögzített alapvető jogait sértette meg.
[13] Az indítványozó álláspontja szerint további jogsérelme abból fakad, hogy a  felülvizsgálati eljárás során
a  döntéshozatalban olyan bíró vett részt, aki az  indítványozóval szemben folytatott büntetőeljárás nyomozati
szakaszában az  indítványozó előzetes letartóztatásának meghosszabbítását rendelte el másodfokú tanács
elnökeként. A felülvizsgálati döntés eredménye közvetlen hatással volt az indítványozó és védője által a másodfokú
ítélethozatalt követően indított kártalanítási igény érvényesítésére is. Az indítványozó úgy véli, hogy az említett bíró
pártatlansága megkérdőjelezhető, különös tekintettel arra, hogy a  felülvizsgálat eredménye azon fogvatartásban
töltött időszakkal összefüggésben is elvonta a  kártalanítási igény jogalapját, amely időszakban a  fogvatartásról
az érintett bíró részvételével született meg a döntés. A jogsérelemhez az indítványozó álláspontja szerint hozzájárult
az  a  körülmény is, hogy a  felülvizsgálati eljárásban tartott nyilvános ülés kezdetekor nem történt meg a  bírói
tanács tagjainak a bemutatása, illetve a névtábláik sem voltak kihelyezve, a tanács elnöke pedig nem nyilatkoztatta
a jogosultakat, hogy van-e kifogásuk az ügyészt vagy a bírói tanács tagjait érintően.
[14] Az indítványozó mindezeken túl az  Alaptörvény Q)  cikk (3)  bekezdését is megsértett rendelkezésként nevesíti.
Álláspontja szerint ugyanis a  vele szemben folytatott büntetőeljárásban nem teljesült az  Emberi Jogok Európai
Egyezménye 6. Cikk (1) bekezdésében rögzített tisztességes bírósági eljárás kívánalma.
II. [15] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezései:
„Q) cikk (3) Magyarország elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A nemzetközi jog más forrásai
jogszabályban történő kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé.”
„VI. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy magán- és családi életét, otthonát, kapcsolattartását és jó hírnevét
tiszteletben tartsák.”
„IX. cikk (1) Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához.”
„X.  cikk (1) Magyarország biztosítja a  tudományos kutatás és művészeti alkotás szabadságát, továbbá – a  lehető
legmagasabb szintű tudás megszerzése érdekében – a tanulás, valamint törvényben meghatározott keretek között
a tanítás szabadságát.”
„XXIV.  cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a  hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és
ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni.”
„XXVIII. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és
kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű
határidőn belül bírálja el.
[…]
(3) A  büntetőeljárás alá vont személynek az  eljárás minden szakaszában joga van a  védelemhez. A  védő nem
vonható felelősségre a védelem ellátása során kifejtett véleménye miatt.
[…]
(6) A  jogorvoslat törvényben meghatározott rendkívüli esetei kivételével senki nem vonható büntetőeljárás alá,
és nem ítélhető el olyan bűncselekményért, amely miatt Magyarországon vagy – nemzetközi szerződés, illetve
az  Európai Unió jogi aktusa által meghatározott körben – más államban törvénynek megfelelően már jogerősen
felmentették vagy elítélték.
(7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés
ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.”
[16] 2. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény érintett rendelkezése:
„21. § (3) Az (1) bekezdésben szabályozott eseteken kívül
a) a bíróság további eljárásából ki van zárva, aki az ügyben nyomozási bíróként járt el”
III. [17] 1. Az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság először az alkotmányjogi panasz befogadásáról dönt,
melynek során az eljáró tanács vizsgálja, hogy az indítvány megfelel-e az alkotmányjogi panasz befogadhatóságára
vonatkozó törvényi – formai és tartalmi – feltételeknek. Az  Alkotmánybíróság jelen ügyben a  befogadási eljárás
során megállapította, hogy az  alkotmányjogi panasz részben megfelel az  Abtv.-ben foglalt formai és tartalmi
követelményeknek, ezért azt befogadta.
[18] Az indítvány kiterjed a másodfokú, és a  felülvizsgálati eljárás eredményeként meghozott, az első- és a másodfokú
ítéletet megváltoztató döntésre is. Az  Alkotmánybíróság feladata az  Abtv. 27.  §-a alapján a  rendes bíróságok
által hozott végleges, felülvizsgálat esetén tehát a  Kúria döntése elleni alkotmányjogi panasz elbírálása.
Az  indítványozónak lehetősége volt ugyan a  másodfokú döntéssel szemben az  Alkotmánybírósághoz fordulni,
ugyanakkor azzal, hogy a  Kúria felülvizsgálati eljárásban megváltoztató döntést hozott, immár a  Kúria döntése
tekintendő a  jogerős, végleges döntésnek, ezért az  Alkotmánybíróság főszabály szerint csak e  döntést vizsgálja.
Az  Abtv. 43.  § (4)  bekezdése alapján ugyanakkor az  Alkotmánybíróság a  bírói döntés megsemmisítése esetén
megsemmisítheti a döntéssel felülvizsgált más bírósági vagy hatósági döntéseket is, így nincs akadálya annak sem,
hogy az alkotmányossági vizsgálatot az Alkotmánybíróság kiterjessze a nem végleges döntésekre is. Jelen ügyben
a testület ezért megvizsgálta mindkét ítéletet.
[19] Az alkotmányjogi panasz ugyanakkor nem minden indítványi elemében felel meg a törvényi feltételeknek.
 [20] 1.1. Az  Abtv. 29.  §-a alapján az  alkotmányjogi panasz befogadhatóságának feltétele, hogy az  alkotmányjogi
panasz a  bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség lehetőségét vagy alapvető alkotmányjogi
jelentőségű kérdést vessen fel. E két feltétel alternatív jellegű, így az egyik fennállása önmagában is megalapozza
az Alkotmánybíróság érdemi eljárását {erről lásd: 3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30], illetve 34/2013. (XI. 22.)
Indokolás [18]}. A feltételek meglétének a vizsgálata az Alkotmánybíróság mérlegelési jogkörébe tartozik.
[21] Az indítványozó beadványában hivatkozik az  Alaptörvény XXIV.  cikk (1)  bekezdésének a  sérelmére.
Az  Alkotmánybíróság ezen indítványi elem kapcsán megállapította, hogy az  Alaptörvény XXIV.  cikk (1)  bekezdése
a  közigazgatási hatósági eljárás vonatkozásában fogalmazza meg a  tisztességes eljárás követelményét, így nem
vonatkozik sem a  büntetőeljárás nyomozati szakára, sem a  nyomozás eredményét is értékelő bírósági eljárásra.
Ebből fakadóan a  panasszal támadott bírósági határozatok és ezen alaptörvényi rendelkezés között nincs
összefüggés. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata értelmében az említett összefüggés hiánya tartalmi akadályát
képezi az indítvány befogadásának {3130/2013. (VI. 24.) AB végzés, Indokolás [17]}, így a panasznak ez az eleme nem
bírálható el érdemben.
[22] Az Abtv. 32.  § (2)  bekezdése egyértelmű rendelkezést tartalmaz arra, hogy nemzetközi szerződésbe ütközés
vizsgálatát egyedi bírósági ügy kapcsán csak az  adott ügyben eljáró bíró és kizárólag az  előtte folyamatban lévő
ügyben alkalmazandó jogszabály tekintetében kezdeményezheti. Így az  indítványozó a  támadott bírósági döntés
nemzetközi szerződésbe ütköző és azzal összefüggésben az Alaptörvény Q) cikk (3) bekezdéseivel ellentétes jellege
vizsgálatára nem rendelkezik indítványozói jogosultsággal {3265/2014. (XI. 4.) AB határozat, Indokolás [22]}.
[23] 1.2. Az  indítványokban megfogalmazott kifogások alapvetően két csoportra oszthatók: az  indítványozó egyrészt
a  bizonyítékok értékelését kifogásolja, a  véleménynyilvánítási szabadságra, művészeti élet szabadságára,
magánszférához való jogra, illetve a  tisztességes bírósági tárgyalás egyes követelményeire hivatkozással, másrészt
pedig egyes eljárási cselekmények, mozzanatok szintén a  tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jogba való
ütközésére hivatkozik.
[24] A bizonyítékok értékelését illetően az  Alkotmánybíróság jelen döntésében is hangsúlyozza, hogy az  Alaptörvény
24.  cikk (2)  bekezdés d)  pontja, valamint az  Abtv. 27.  §-a alapján az  ítéleteknek kizárólag alkotmányossági
szempontú felülvizsgálatára van hatásköre. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 27. §-ából következően nem tekinthető
az  általános hatáskörű bírósági szervezetrendszer egyik felülbírálati fórumának, az  alkotmányjogi panasszal
kapcsolatos hatásköre is – az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogának védelmén keresztül – az Alaptörvény
védelmét biztosítja. Ezzel áll összhangban az  is, hogy az  Alkotmánybíróság nem ténybíróság, a  bizonyítási eljárás
lefolytatása, a bizonyítékok értékelése és ezen keresztül a tényállás megállapítása a bíróságok, végső soron a Kúria
feladata.
[25] Az Alkotmánybíróság csak azt értékelhette volna, ha a bíróság az alkotmányossági szempontokat mellőzve értékeli
a  bizonyítékokat, de ilyen összefüggés a  panaszból nem volt megállapítható {lásd pl. 3/2015. (II. 2.) AB határozat,
Indokolás [30]}.
[26] 1.3. A  tényállás megállapítása, a  bizonyítékok értékelése, és ezáltal az  Alkotmánybíróság hatáskörén kívüli körbe
tartoznak az  indítványozó azon kifogásai is, miszerint nem vették figyelembe a  testi sértés cselekmény kapcsán
a sértett megbocsátó levelét, illetve nem megfelelően vette figyelembe a Kúria az elmeorvos szakértő véleményét,
továbbá nem volt lehetősége a  kúriai eljárásban a  tényállás vitatására, a  Kúria pedig ítéletszerkesztési hibára
hivatkozva a jogerős ítélettől eltérő tényállást állapított meg.
[27] Az alkotmányjogi panasznak a  bíróságok – az  indítványozó cselekményeinek minősítése, illetve a  büntetés
kiszabása, a  bűnügyi költség megállapítása során kifejtett – szakjogi értékelő tevékenységét kifogásoló állításai
sem vetik fel az  alapjog sérelmét {3111/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [3]} a  támadott ítéletekkel szemben.
A  fentieknek megfelelően az  Alkotmánybíróság mindaddig tartózkodik attól, hogy törvényértelmezési és
szakjogi kérdésekben állást foglaljon {7/2013. (III. 7.) AB határozat, Indokolás [33] és [38]}, amíg a  jogalkalmazói
jogértelmezés közvetlenül nem befolyásolja valamely alapjog gyakorolhatóságát és tényeleges érvényesülését
{13/2014. ( IV. 18.) AB határozat, Indokolás [51]}.
[28] 1.4. Az  indítványozó a  tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jogra hivatkozik azzal kapcsolatban, hogy
a  bíróság az  előzetes letartóztatásban töltött idejét házi őrizetben töltött időként számította be. Ez  ugyanakkor
az Alaptörvény IV. cikk (1) bekezdése szerinti személyes szabadsághoz való jog, illetve a XV. cikk (1) bekezdéséből
levezethető önkényes jogalkalmazás tilalmát vethetné fel, melyekre az  indítványozó nem hivatkozott.
Az Alkotmánybíróság így a panasz erre vonatkozó részét sem vizsgálhatta.
[29] Szintén nem vizsgálta az Alkotmánybíróság az  indítvány azon részét, amely szerint az  indítványozó késve értesült
arról, hogy a  nyomozati szakaszban a  rendőrség adatokat titkosított vele összefüggésben, melyeket nem volt
lehetősége az eljárás során megismerni. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a vizsgált ítéletekben nincs arra
utalás, hogy ezeket az eljáró bíróság a tényállás részeként figyelembe vette volna, vagyis a kérdés nincs közvetlen
összefüggésben a meghozott döntéssel.
[30] Az indítványozó álláspontja szerint sérült a  tárgyalás nyilvánosságának követelménye, ugyanis az  elsőfokú eljárás
során volt olyan tárgyalás, ahonnan a  sajtót kiküldték. A  másodfokú ítélet a  tárgyalási jegyzőkönyv alapján
ugyanakkor rögzíti, hogy a nyilvánosság kizárására és a teremben lévő hallgatóság kiküldésére nem került sor. Ezért
az Alkotmánybíróság az indítványozónak ezt a kifogását sem vizsgálta.
[31] Azon indítványozói kifogással kapcsolatban, mely szerint a  testi sértés bűntettében való bűnösséget
az  indítványozó olyan vallomására alapozta a  bíróság, melyet az  emberölés előkészületének bűntettével történt
meggyanúsításakor lefolytatott kihallgatás során tett és ezért a  testi sértés bűntettére vonatkozó kihallgatói
kérdés kapcsán ismételten figyelmeztetni kellett volna a  hallgatás jogára, vallomásának e  része pedig emiatt
nem képezhetett volna bizonyítékot, az  Alkotmánybíróság kiemeli, hogy a  hallgatás jogára való figyelmeztetés
valóban fontos garanciája a  tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jognak, elmaradása önmagában súlyos
alapjogsérelmet jelent és magával vonja az ítélet megsemmisítését. A terheltet kihallgatása előtt figyelmeztetni kell
többek között arra, hogy nem köteles vallomást tenni, de vallomástétel esetén, amit mond, illetve rendelkezésre
bocsát, az  bizonyítékként felhasználható (ez az  ún. Miranda-szabály hazai megfelelője). A  figyelmeztetés
ugyanakkor a  tényekre, nem pedig a  jogi minősítésre, következésképpen nem csak a gyanúsítás alapjául szolgáló
bűncselekményre, hanem minden bűncselekményre, az  eljárás egészére vonatkozik. Tekintettel pedig arra, hogy
az indítványozó sem hivatkozik arra, hogy nem hangzott el a figyelmeztetés, az indítvány e része szintén nem veti fel
a tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jog sérelmét.
[32] A védelemhez való jog érintettségét illetően az  indítványozó kifogásolta egyrészt, hogy a  Fővárosi Ítélőtábla
az  utolsó tárgyalási napon minősítette át a  cselekményt, így a  védelem nem kapott kellő felkészülési időt
az  új minősítésnek megfelelő védekezés előkészítéséhez, továbbá a  Kúria előtt szintén nem állt rendelkezésre
kellő felkészülési idő a  védekezésre, ugyanis rövid idő telt el a  felülvizsgálatról szóló értesítés és a  nyilvános
ülés megtartása között. A  konkrét ügyben ugyanakkor az  indítvány egyrészt a  kúriai ítélet vonatkozásában
nem részletezi, hogy pontosan mennyi idő állt a  rendelkezésre és az  miért nem volt elégséges a  jogi
érvelés kidolgozására, másrészt a  felkészülési idő kérdése alapvetően törvényességi kérdés, ezért azzal
összefüggésben a Kúria felülvizsgálati eljárását kellett volna kezdeményeznie az  indítványozónak. Ebből fakadóan
az Alkotmánybíróság az indítvány e részét sem vizsgálta.
[33] 2. Mindezekre tekintettel az  Alkotmánybíróság Fővárosi Ítélőtábla mint másodfokú bíróság 3.Bf.379/2013/16.
sorszámú ítéletével kapcsolatos alkotmányjogi panaszt az Abtv. 64. § d) pontjára tekintettel visszautasította.
IV. [34] Az alkotmányjogi panasz részben megalapozott. [35] 1. Az  indítványozó kifogásai köréből alkotmányossági vizsgálat tárgyát képezheti az  a  kifogás, amely az  előzetes
letartóztatásról szóló döntés meghozatalában a  nyomozati szakban részt vett bíró felülvizsgálati eljárásban való
részvételét és annak következtében a tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jog követelményei közül a pártatlanság
elvének csorbulását sérelmezi. Az  Alkotmánybíróság alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésnek tekinti, hogy
a Kúria Bfv.I.588/2015/5. számú ítélete megfelel-e az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdéséből fakadó pártatlanság
követelményének.
[36] A jelen alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben a  panaszos állítása szerint a  büntetőeljárás felülvizsgálata
során eljárt bírói tanács egyik tagja korábban, az  eljárás nyomozati szakaszában, a  nyomozási bíró végzése
ellen előterjesztett fellebbezés nyomán másodfokú döntést hozott a  panaszos előzetes letartóztatásáról.
Az  Alkotmánybíróság a  panaszos által rendelkezésre bocsátott iratok alapján megállapította, hogy a  panaszos
előzetes letartóztatásáról a Fővárosi Bíróság mint másodfokú bíróság által hozott 27.Bnf.890/2010/2. számú végzést
jegyző bírói tanács elnökének neve megegyezik a  felülvizsgálati eljárásban eljárt kúriai tanács egyik bíró tagjának
nevével. Az  előzetes letartóztatás meghosszabbításának helybenhagyását érintően a  Fővárosi Bíróság mint
másodfokú bíróság az említett végzés meghozatalában a Be. 215. § (3) bekezdése alapján járt el.
[37] 2. Az eljárási jogok elsőgenerációs alapjogként a közhatalom olyan korlátját képezik, amely az  igazságszolgáltatás
működését határozzák meg és e  jogok többsége abszolút jellegű, melyek esetében a  jog korlátozása fogalmilag
kizárt, míg más eljárási jogoknál van lehetőség korlátozásra, ugyanakkor maga az  eljárás vagy tisztességes vagy
nem, átmenet nem képzelhető el. Az  eljárási jogok tartalma különböző lehet a  büntető-, polgári és közigazgatási
eljárások esetében, azok eltérő jellege és célja alapján, ugyanakkor összességében megállapítható, hogy egy eljárás
tisztességessége több annak szabályszerűségénél, vagyis akár minden eljárási szabály betartása mellett is lehet egy
eljárás tisztességtelen.
[38] Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése mindenkinek alapvető jogot biztosít ahhoz, hogy az ellene emelt vádról,
vagy valamely perben a  jogairól és kötelezettségeiről törvény által felállított, független és pártatlan bíróság
tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül döntsön. A  tisztességes bírósági tárgyaláshoz való
jog része a  pártatlanság követelménye, mely az  eljárásban résztvevő személyekkel szembeni előítélet-mentes,
elfogulatlan eljárás követelményét jeleníti meg. A  pártatlanság követelményének van egy szubjektív, a  bíró
magatartásában rejlő és egy objektív, a  szabályozásban megnyilvánuló követelménye {36/2013. (XII. 5.)
AB  határozat, Indokolás [48]}. A  pártatlanság követelménye értelmében el kell kerülni minden olyan helyzetet,
amely jogos kétséget kelt a  bíró pártatlansága tekintetében {3242/2012. (IX. 28.) AB határozat, indokolás [13]}.
Az  Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében a  törvény által felállított bíróság függetlensége és pártatlansága
egy olyan általános jogelv, amely a  legalapvetőbb emberi jogok közé tartozik {lásd például: 34/2013. (XI. 22.)
AB határozat, Indokolás [25]}. Független és pártatlan bíráskodás hiányában az egyéni jogok érvényesítése szenved
csorbát. Mindebből követezik, hogy a tisztességes bírósági tárgyalás követelményrendszerének szerves részét alkotó
függetlenség és pártatlanság a demokratikus jogállamokban feltétlen érvényesülést kívánó alkotmányos igényként
jelentkezik {34/2013. (XI. 22.) AB határozat, Indokolás [28], lásd erről még: 7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás
[24]}.
[39] A pártatlanság követelményének tényleges érvényesülését elsődlegesen az eljárási törvényekben megfogalmazott
kizárási szabályok garantálják. Ennek megfelelően a  büntetőügyekben a  Be. 21–22.  §-ai tartalmazzák azokat
az  okokat, amelyek megállapítása esetén a  bíró nem járhat el, vagy a  további eljárásban nem vehet részt.
E  rendelkezések közé tartozik az  indítványozó által hivatkozott abszolút (objektív) kizárási ok is, mely szerint
a bíróság további eljárásából ki van zárva, aki az ügyben nyomozási bíróként járt el [Be. 21. § (3) bekezdés a) pont].
Az  abszolút kizárási okok lényege, hogy azok bármelyikének fennállása kizárja a  bírót az  eljárásból anélkül, hogy
vizsgálnák, ténylegesen elfogult-e a  bíró. A  relatív kizárási okok esetében viszont vizsgálandó a  bíró esetleges
elfogultsága.
[40] A 34/2013. (XI. 22.) AB határozat rendelkező részében az  Alkotmánybíróság a  Be. 21.  § (3)  bekezdés a)  pontja
alkalmazását érintően már állapított meg alkotmányos követelményt. Ennek értelmében: az  Alkotmánybíróság
„határozatának kihirdetését követően indult büntetőeljárásokban az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1)  bekezdéséből
fakadó alkotmányos követelmény, hogy a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 207. § (6) bekezdése szerint
eljáró bíró ugyanezen törvény 21.  § (3)  bekezdés a)  pontjának megfelelően a  bíróság további eljárásából ki van
zárva.” Az alkotmányos követelmény szerinti kizárási szabály abban az esetben irányadó, ha az előzetes letartóztatás
egy éven túli meghosszabbítására irányuló eljárásban a törvényszék egyesbírája vesz részt.
[41] 3. Az  Alkotmánybíróság a  konkrét döntésben megállapította, hogy az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1)  bekezdésében
elismert pártatlanság követelménye azt kívánja meg, hogy az  előzetes letartóztatás meghosszabbításának
kérdésében a  hatályos jogszabályok szerinti döntést hozó bíró az  érdemi ítélkezésben már ne vehessen részt
{34/2013. (XI. 22.) AB határozat, Indokolás [42]}. A döntésben az Alkotmánybíróság figyelemmel volt a Kúria 1/2013.
számú büntető elvi határozatában foglaltakra is. Eszerint a  törvényszék egyesbírája az  előzetes letartóztatás egy
éven túli meghosszabbítása tárgyában nem nyomozási bíróként dönt, nem a  nyomozási bíró feladatát látja el,
míg a  Be. 21.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti kizárási ok csak a  nyomozási bíróra vonatkozik, a  nyomozási bíró
jogkörében eljáró bíróra nem. A  34/2013. (XI. 22.) AB határozatban az  Alkotmánybíróság e  jogértelmezést is
mérlegelve ugyanakkor – figyelemmel arra is, hogy a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható
terhelt személyi szabadságának a  vádemelést megelőző bírói elvonása a  büntetőeljárás nyomozási szakaszában
alkalmazható legsúlyosabb kényszerintézkedés – arra a  végkövetkeztetésre jutott, hogy mivel a  bírónak abban
a  kérdésben is állást kell foglalnia, hogy a  terhelt megalapozottan gyanúsítható-e bűncselekmény elkövetésével,
így a  bizonyítékokról előzetesen állást foglal, továbbá olyan bizonyítékokat is megismerhet, amit később nem
használnak fel az  eljárásban, így a  pártatlanságát kétely övezheti. Különösen igaz ez  azokban az  eljárásokban,
ahol az  ártatlanság vélelmének kétséget kizáró megdöntése, illetve a  későbbiekben helyrehozhatatlan
jogkövetkezmények alkalmazása a kérdés (Indokolás [53]–[54]).
[42] Jelen ügyben a  nyomozási bíró előzetes letartóztatásról szóló döntését felülvizsgáló másodfokú tanács elnöke
volt a Kúria ítélkező tanácsának egyik tagja. A Be. biztosítja a nyomozási bíró legtöbb döntésével – így az előzetes
letartóztatás elrendelésével, annak meghosszabbításával – szemben jogorvoslat (fellebbezés) előterjesztésének
lehetőségét. A  fellebbezést a  megyei bíróság (a  jelenleg hatályos szabályok szerint a  törvényszék) másodfokú
tanácsa tanácsülésen bírálja el. A  felülbírálat kiterjed a  fellebbezéssel megtámadott döntésre és az  azt megelőző
eljárásra is. Ennek során a  másodfokon eljáró bíróság vizsgálja, hogy az  elsőfokú döntés kiterjedt-e az  előzetes
letartóztatás meghosszabbítása (általános és különös) törvényi feltételeinek vizsgálatára, így arra is, hogy
a  megalapozott gyanú változatlanul fennállt-e (általános feltétel), illetve helyesen állapította-e meg az  elsőfokú
bíróság valamely különös feltétel (pl. jelen esetben a  jelenlét biztosítása, szökés, elrejtőzés veszélye, tanúk
befolyásolása, az  általa előkészített bűncselekmény véghezvitelének, vagy újabb bűncselekmény elkövetésének
veszélye) fennállását. Megállapítható tehát, hogy a  34/2013. (XI. 22.) AB határozatban megállapított, fent idézett
kifogások fennállnak az előzetes letartóztatás meghosszabbítása tárgyában lefolytatott másodfokú eljárás során is.
[43] 4. Az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1)  bekezdésében foglalt pártatlanság követelménye tehát megkívánja, hogy
a  büntetőügy további elintézésében ne vegyen részt olyan bíró, aki az  eljárás bármely korábbi szakaszában, így
akár a nyomozás során bírói feladatokat látott el, ugyanis azzal szükségszerűen együtt jár a bizonyítékok bizonyos
szintű, de mindenképpen előzetes értékelése. E  körben nincs alapvető különbség a  nyomozási bíró, az  előzetes
letartóztatás egy éven túli hosszabbításáról döntő egyesbíró, vagy az  előzetes letartóztatás elrendelése, illetve
meghosszabbítása tárgyában másodfokú döntést hozó tanács tagjainak feladatai között. Ebből fakadóan pedig
a Be. 21. § (3) bekezdés a) pontjának szűkítő értelmezése sem lehet alkotmányosan megalapozott.
[44] 5. Az  Alkotmánybíróság a  34/2013. (XI. 22.) AB határozathoz hasonlóan (Indokolás [55]) megerősíti a  8/2013.
(III. 1.) AB határozatában rögzítetteket, amelynek értelmében az alkotmányjogi panasz alapján indult eljárásokban
kiemelt feladatának tekinti, hogy a  jogszabályoknak olyan értelmezését fogadja el, amely összhangban áll
az Alaptörvényben biztosított jogok érvényesülésével (Indokolás [54]). Ennek során az Abtv. 46. § (3) bekezdésében
előírtakra figyelemmel az  Alkotmánybíróság kötelessége, hogy a  hatáskörei gyakorlása során megállapítsa
azokat az  Alaptörvény szabályozásából eredő és az  Alaptörvény rendelkezéseit érvényre juttató alkotmányos
követelményeket, amelyeket a  jogszabályok értelmezése és alkalmazása során a  jogalkalmazóknak feltétlenül
szükséges érvényesíteniük. Ebből következően az  Alkotmánybíróság feladatához tartozik, hogy az  alkotmányjogi
panaszok alapján meghatározza az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt pártatlan bírói eljáráshoz való
jogból fakadó, az alkotmányos büntetőeljáráshoz tartozó egyes követelményeket. Az Alkotmánybíróság mindezek
alapján megállapította, hogy a büntetőeljárás vádelőkészítési szakaszában az előzetes letartóztatás időtartamának
meghosszabbításáról döntő bírónak a büntetőügy érdemi elbírálásából történő kizárása a pártatlanság alkotmányos
elvének oltalma alatt álló büntetőeljárási garancia. Az  Alkotmánybíróság ezért arra következtetésre jutott,
hogy a  Be.  21.  § (3)  bekezdés a)  pontjának alkalmazásakor az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1)  bekezdéséből fakadó
alkotmányos követelmény a  Be. 215.  § (3)  bekezdése szerint eljáró törvényszéki bírónak az  ítélkezésből történő
kizárása.
[45] Mindezekre tekintettel, illetve figyelemmel arra, hogy a  támadott döntést a  Kúria mint végső jogorvoslati fórum
hozta, az Alkotmánybíróság a Kúria Bfv.I.588/2015/5. sorszámú ítéletét az Abtv. 43. § (1) bekezdésének megfelelően
megsemmisítette, illetve az Abtv. 46. § (3) bekezdése alapján alkotmányos követelményt fogalmazott meg.
[46] 6. Az  indítvány azon elemét, mely szerint szubjektív (relatív) kizárási ok is fennállt, az  érintett bíró esetleges
elfogultsága miatt, az Alkotmánybíróság döntés megsemmisítésére tekintettel nem vizsgálta. Az Alkotmánybíróság
egyszersmind hangsúlyozza, hogy a  megsemmisítésre kizárólag az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1)  bekezdésének
sérelme miatt került sor, a  testület a megsemmisített bírósági ítéletek tartalmát nem vizsgálta, s így döntése nem
jelent állásfoglalást abban a  kérdésben, hogy a  vizsgálat tárgyát képező büntetőügyben hozott ítélet érdemben
helyes volt-e.
[47] 7. Az  Alkotmánybíróság a  határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdésének
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2016. november 28. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
306/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Pető  Tibor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
prágai nagykövetségének a  vezetésére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország pozsonyi
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2017. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2016. (VII. 15.) HM utasítása az egyes beosztásokban megállapítható munkaerő-piaci pótlékról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés f ) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A honvédek illetményéről és illetményjellegű juttatásairól szóló 7/2015. (VI. 22.) HM rendelet (a továbbiakban: R.)
6.  §  (1) bekezdése alapján, az utasításban előírt feltételeknek való megfelelés időtartamára, de legfeljebb
a 2016. december 31-ig terjedő időszakra munkaerő-piaci pótlékra jogosult az állomány azon tagja, aki
a) a Magyar Honvédség 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis AN-26 Üzembentartó Századának vagy a Magyar
Honvédség Légijármű Javítóüzem állományában teljesít szolgálatot,
b) az AN-26 repülőgéptípusra vonatkozó érvényes szakszolgálati engedéllyel rendelkezik, és
c) repülőműszaki szolgálati beosztást tölt be.
(2) Az (1) bekezdés alapján megállapítandó munkaerő-piaci pótlék havi összegét – a betöltött szolgálati beosztás
rendszeresített rendfokozatának alapulvételével – az 1. mellékletben foglalt táblázat A–L oszlopa határozza meg.
(3) A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 55. §-a szerinti esetben a (2) bekezdés
alkalmazása során a megbízással betöltött szolgálati beosztást kell figyelembe venni.
2. § Az R. 6. § (1) bekezdése alapján, az utasításban előírt feltételeknek való megfelelés időtartamára, de legfeljebb
a 2016. december 31-ig terjedő időszakra munkaerő-piaci pótlékra jogosult az állomány azon tagja, aki
a) a Magyar Honvédség 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis állományában teljesít szolgálatot,
b) az AN-26 repülőgéptípusra vonatkozó érvényes szakszolgálati engedéllyel rendelkezik, és
c) az AN-26 repülőgéptípushoz kötődő szállítórepülőgép fegyvernemi, szakági alcsoportba tartozó szolgálati
beosztást lát el. 3. § (1) A 2. § alapján megállapítandó munkaerő-piaci pótlék havi összege az érvényes szakszolgálati engedély birtokában
ellátott fedélzeti beosztás alapján
a) gépparancsnok esetén 187 500 Ft,
b) másodpilóta esetén 150 000 Ft vagy
c) a gépszemélyzet a) vagy b) pontba nem sorolható egyéb tagja esetén 112 500 Ft.
(2) Ha a 2. § alapján pótlékra jogosult személy egyidejűleg több érvényes szakszolgálati engedéllyel is rendelkezik,
részére csak egy, a parancsnok által a betöltött szolgálati beosztáshoz rendelt fedélzeti beosztáshoz kapcsolódó
szakszolgálati engedély alapján állapítható meg a pótlék.
(3) A szolgálati és fedélzeti beosztások egymáshoz rendeléséről az állományilletékes parancsnok külön parancsot ad ki.
4. § (1) Az R. 6. § (1) bekezdése alapján, az utasításban előírt feltételeknek való megfelelés időtartamára, de legfeljebb
a 2016. december 31-ig terjedő időszakra munkaerő-piaci pótlékra jogosult az állomány azon tagja, aki
a) a Magyar Honvédség 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis állományában teljesít szolgálatot,
b) repülőműszaki szolgálati beosztást tölt be, és
c) a JAS-39 repülőgéptípusra vonatkozó érvényes szakszolgálati engedéllyel vagy fegyveres tanfolyami
végzettséggel vagy FENIX rendszer – raktárszoftver – üzemeltetői vizsgával rendelkezik a 2. mellékletben
foglalt táblázat A oszlopában meghatározott kategóriák valamelyikében.
(2) Az (1) bekezdés alapján megállapítandó munkaerő-piaci pótléknak a 2. mellékletben foglalt táblázat A oszlopa
szerinti kategóriák alapján járó havi összegét – a betöltött szolgálati beosztás rendszeresített rendfokozatának
alapulvételével – a 2. mellékletben foglalt táblázat B–M oszlopa határozza meg.
(3) Ha a pótlékra jogosult személy egyidejűleg több érvényes szakszolgálati engedéllyel, végzettséggel vagy vizsgával is
rendelkezik, részére csak egy, a magasabb összegű munkaerő-piaci pótlékra jogosító engedély, végzettség vagy
vizsga alapján állapítható meg a pótlék összege.
(4) A Hjt. 55. §-a szerinti esetben a (2) bekezdés alkalmazása során a megbízással betöltött szolgálati beosztást kell
figyelembe venni.
5. § (1) Az R. 6. § (1) bekezdése alapján, az utasításban előírt feltételeknek való megfelelés időtartamára, de legfeljebb a 2016.
december 31-ig terjedő időszakra munkaerő-piaci pótlékra jogosult az állomány azon tagja, aki
a) a Magyar Honvédség 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis állományában teljesít szolgálatot,
b) a JAS-39 repülőgéptípusra vonatkozó érvényes szakszolgálati engedéllyel rendelkezik, és
c) a JAS-39 repülőgéptípushoz kötődő harcászati repülőgép fegyvernemi, szakági alcsoportba tartozó szolgálati
beosztást tölt be.
 (2) Az (1) bekezdés alapján megállapítandó munkaerő-piaci pótlék havi összege 251 225 Ft.
 (3) A Hjt. 55. §-a szerinti esetben az (1) bekezdés alkalmazása során a megbízással betöltött szolgálati beosztást kell
figyelembe venni. 6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Az utasítást a 2. § szerinti állomány tekintetében – ide nem értve a Magyar Honvédség 59. Szentgyörgyi Dezső
Repülőbázis AN-26 Szállítórepülő Századának állományába tartozó, az AN-26 repülőgéptípusra vonatkozó érvényes
szakszolgálati engedéllyel rendelkező és AN-26 repülőgéptípuson fedélzeti beosztást betöltő személyeket –
2015. november 1-jétől kell alkalmazni. A visszamenőlegesen esedékessé váló munkaerő-piaci pótlékot legkésőbb az
utasítás hatálybalépését követő 10. munkanapig kell megállapítani, és az utasítás hatálybalépését követő hónapra
járó illetménnyel együtt kell a jogosultnak kifizetni.
8. § (1) Azon személyek esetében, akik a 2015. július 1. és az utasítás hatálybalépése közötti időszakban megfeleltek
a) a 4. § szerinti feltételeknek, az utasítást 2015. július 1-jétől,
b) az 5. § szerinti feltételeknek, és az 5. § (1) bekezdés c) pontja szerinti szolgálati beosztásuk rendszeresített
rendfokozata legalább hadnagy, de legfeljebb ezredes, az utasítást 2015. július 1-jétől,
c) az 5. § szerinti feltételeknek, és az 5. § (1) bekezdés c) pontja szerinti szolgálati beosztásuk rendszeresített
rendfokozata tábornoki rendfokozati csoportba tartozik, az utasítást 2016. január 1-jétől
kell alkalmazni azzal, hogy részükre azon, a jogosultsági feltételeknek megfelelő időtartamra kell munkaerő-piaci
pótlékot megállapítani, melyre vonatkozóan munkaerő-piaci pótlék nem került részükre egyedi miniszteri határozat
alapján megállapításra.
(2) Az (1) bekezdés alapján visszamenőlegesen esedékessé váló munkaerő-piaci pótlékot legkésőbb az utasítás
hatálybalépését követő 10. munkanapig kell megállapítani, és az így megállapított pótlékot legkésőbb az utasítás
hatálybalépését követő hónapra járó illetménnyel együtt kell kifizetni.
9. § Az utasítás 4. §-a vagy 5. §-a alapján pótlékban részesülő állomány azon tagja esetében, aki az utasítás hatálybalépését
megelőző napon egyedi miniszteri határozat alapján munkaerő-piaci pótlékra volt jogosult, a pótlékot megállapító
egyedi miniszteri határozat jelen utasítás erejénél fogva az utasítás hatálybalépésének napjával visszavontnak
minősül.
10. § Hatályát veszti az egyes beosztásokban megállapítható munkaerő-piaci pótlékról szóló 4/2016. (II. 10.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1413/2013. (VII. 4.) Korm. határozata a Kormány középtávú tudomány-, technológia- és innováció-politikai stratégiájáról szóló 1023/2007. (IV. 5.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány a  Kormány középtávú tudomány-, technológia- és innováció-politikai stratégiájáról szóló
1023/2007. (IV. 5.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2013. (IV. 23.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 4,75%. 2. § (1) Ez a rendelet 2013. április 24-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 4/2013. (III. 26.) MNB rendelet.
dr. matolcsy györgy s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
271/2014. (XI. 4.) Korm. rendelete a 2015. Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának megvalósításával kapcsolatos egyes feladatok irányítását és lebonyolítását végrehajtó szervezet kijelöléséről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  2015. évi Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának megvalósításával kapcsolatos egyes feladatok
(a továbbiakban: projekt) irányítását és lebonyolítását a 100%-os állami tulajdonban álló Carpathia Nemzeti Kreatív
Gazdaságfejlesztő és Innovációs Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Carpathia Kft.) végzi.
(2) A Carpathia Kft. a projekt irányítójaként és lebonyolítójaként jogosult és egyben köteles a projekt megvalósításához
szükséges feladatok részletes meghatározására és azok végrehajtása érdekében beszerzési és szükség szerint egyéb
tárgyú szerződések megkötésére.
(3) A Carpathia Kft. a projekt megvalósítása érdekében megtett intézkedéseiről havonta – minden hónap 15. napjáig –
tájékoztatja a  nemzeti fejlesztési minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét és a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
384/2016. (IX. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmeket is hozó, kiemelkedő
felkészítői munkája elismeréseként
dr. Petrov Anatolij Anatoljevics válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, második és
harmadik, illetve további pontszerző helyezései, valamint eredményekben gazdag sportpályafutása elismeréseként
Sors Tamás úszó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért harmadik helyezése, valamint hét
paralimpiáján elért kiemelkedő eredményei, kivételesen hosszú sportpályafutása elismeréseként
Vereczkei Zsolt úszó részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata; a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, második és
harmadik, valamint további pontszerző helyezése elismeréseként
Dani Gyöngyi vívó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért második és két harmadik, illetve további
pontszerző helyezése, valamint öt paralimpiáján elért kiemelkedő eredményei, hosszú és sikeres sportpályafutása
elismeréseként
Krajnyák Zsuzsanna vívó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, harmadik
helyezése elismeréseként
Pálos Péter asztaliteniszező részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata; a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmeket hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Beliczay Sándor válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmeket hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Feczer Viktor válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiváló, paralimpiai bajnoki címet hozó
eredménye, illetve harmadik és további pontszerző helyezései elismeréseként
Tóth Tamás úszó részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata; a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmet hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Antal Andor István válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, második helyezése
elismeréseként
Biacsi Ilona atléta részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai bajnoki címet is eredményező, kiváló
felkészítői munkája elismeréseként
Horváth Péter válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, két második
helyezése elismeréseként
Osváth Richárd vívó részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata; a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, második és
pontszerző helyezése elismeréseként
Csonka András asztaliteniszező részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, második és
harmadik, valamint további pontszerző helyezése elismeréseként
Pap Bianka úszó részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmeket hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Erdei Péter válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, második helyezése
elismeréseként
Hajmási Éva vívó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, második helyezése
elismeréseként
Suba Róbert kajakozó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmeket is hozó, kiemelkedő
felkészítői munkája elismeréseként
Szabó Álmos válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmeket hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Szirmai Benedek András válogatott edző részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmet is hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Csamangó Attila válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmet is hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Győrfi Tamás válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmet is hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Jancsár László válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, harmadik és
pontszerző helyezése elismeréseként
Konkoly Zsófia úszó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmet is hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Pákey Béla válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmet hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Szabó Ozor János válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon paralimpiai érmet is hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Szamek Katalin válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, harmadik
helyezése elismeréseként
Tunkel Nándor erőemelő részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XV. Nyári Paralimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, harmadik és
pontszerző helyezése elismeréseként
Veres Amarilla vívó részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. szeptember 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1743/2017. (X. 17.) Korm. határozata a Szerencsejáték Felügyelet önálló informatikai működéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány a Szerencsejáték Felügyelet központi hivatal jogállású központi költségvetési szerv önálló informatikai működésének
biztosítása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  Szerencsejáték Felügyelet a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokat egyedi szolgáltatási megállapodás és közvetlen finanszírozás útján a  NISZ Nemzeti
Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-től vegye igénybe;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  belügyminisztert, hogy az  1.  pont szerinti szolgáltatási megállapodás
létrehozásához szükséges intézkedéseket a  Szerencsejáték Felügyelet és a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt. bevonásával tegye meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Szerencsejáték Felügyelet önálló informatikai működésének
biztosítása érdekében gondoskodjon 2018. évben egyszeri jelleggel 82 916 630 forint üzemeltetési célú és
27 826 731 forint fejlesztési célú, valamint 2019. évben beépülő jelleggel 65 579 772 forint üzemeltetési célú forrás
rendelkezésre állásáról a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 17. Szerencsejáték Felügyelet cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi egyszeri forrás biztosítása tekintetében 2018. évi központi költségvetés végrehajtása
során
 a 2019. évi tartós jellegű forrás tekintetében a 2019. évi költségvetés tervezése során
4. a Szerencsejáték Felügyelet központi költségvetési szerv létrehozásával összefüggő költségvetési intézkedésekről
szóló 1455/2017. (VII. 18.) Korm. határozat 5. pontjában foglaltaktól eltérően felhívja a nemzetgazdasági minisztert,
hogy a szerencsejáték-szervezés állami felügyelete körébe tartozó feladatok zavartalan működésének támogatása,
az  önálló informatikai működés előkészítése és kidolgozása céljából gondoskodjon a  működéssel összefüggő
egyszeri dologi, valamint informatikai jellegű többletköltségek, továbbá üzemeltetési költségek fedezetére
2017.  évben 204 720 851 forint, 2018. évben 95 279 149 forint, összesen 300 000 000 forint forrás biztosításáról
a XVII.  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 17. Szerencsejáték Felügyelet cím javára elszámolási és a  fel nem
használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi forrás biztosítása tekintetében azonnal
 a 2018. évi forrás biztosítása tekintetében a 2018. évi központi költségvetés végrehajtása során
5. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatások egyedi
szolgáltatási megállapodás és közvetlen finanszírozás útján a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-től
történő, Szerencsejáték Felügyelet általi igénybevételéhez szükséges jogszabályokat készítse elő;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 6. egyetért azzal, hogy a  Szerencsejáték Felügyelet működéséhez szükséges munkakörnyezetet – ide nem értve
az  informatikai és telekommunikációs eszközöket –, illetve az  intézményi működéshez szükséges kiszolgáló
tevékenységek megszervezését egyedi szolgáltatási megállapodás és közvetlen finanszírozás útján a Közbeszerzési
és Ellátási Főigazgatóság biztosítsa;
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  6.  pont szerinti szolgáltatási
megállapodás létrehozásához szükséges intézkedéseket a  Szerencsejáték Felügyelet és a  Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság bevonásával tegye meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  6.  pont szerinti ellátási szolgáltatások Szerencsejáték Felügyelet
részére történő biztosítása érdekében gondoskodjon 2017. évben egyszeri jelleggel 60 250 912 forint, 2018. évben
beépülő jelleggel 206 828 816 forint üzemeltetési célú forrás rendelkezésre állásáról a  XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet 17. Szerencsejáték Felügyelet cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi forrás biztosítása tekintetében azonnal
 a 2018. évi forrás biztosítása tekintetében a 2018. évi központi költségvetés végrehajtása során
9. a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat 1.  pontjában foglalt beszerzési tilalom alól – a  3–4.  pont alapján átcsoportosított előirányzat
mértékéig – felmentést ad a  szükséges informatikai eszközök NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.
feladatkörén kívüli, a Szerencsejáték Felügyelet saját hatáskörében megvalósítandó beszerzések vonatkozásában.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1716/2013. (X. 9.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2013. szeptemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletre,
a következő határozatot hozza:
 1. A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügyletek 2013. évben történő megkötéséhez az a)–b) pontban foglalt
kiegészítő feltételekkel:
a) az önkormányzat az  1.  mellékletben megjelölt ügyletértékek teljes összegétől és az  önkormányzatot
terhelő fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez  nem okozza ezen értékek valamelyikének
növekedését egyik évben sem;
b) adósságmegújító ügyletek esetén az  önkormányzat az  ügyletből származó bevételét kizárólag a  már
meglévő adósságának visszafizetésére fordíthatja.
2. A Kormány a 2. melléklet szerinti ügylet megkötéséhez nem járul hozzá.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
340/2017. (XI. 14.) Korm. rendelete a Miskolc Steel Mills Ipari és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Miskolc Steel Mills Ipari és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” (székhelye:
3533 Miskolc, Kerpely Antal utca 35., cégjegyzékszáma: 05-09-020292) gazdasági társaságot (a továbbiakban: MSM
Kft.) a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A  Kormány megállapítja, hogy az  MSM Kft. mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2018. (V. 4.) BM utasítása a határforgalom ellenőrzésének a végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § A  személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) szóló,
2016. március 9-i (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (2a) bekezdése alapján az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) ezen utasításban foglaltakra figyelemmel
hajtja végre a határforgalom ellenőrzését.
2. § A  rendőrség célzott határforgalom-ellenőrzést végez a  schengeni külső – magyar–horvát, magyar–román,
magyar–szerb, magyar–ukrán – határon található közúti, vasúti és folyami határátkelőhelyek kilépő-belépő oldalán.
3. § A  rendőrség a  célzott határforgalom-ellenőrzést 2018. május 18-a és 2018. október 31-e között a  határforgalom
intenzitásához igazodva végzi.
4. § Ez az utasítás 2018. május 17-én lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
233/2010. (IX. 21.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Alkéri
István vezérőrnagy szolgálati viszonyát 2010. szeptember 30-án megszüntetem és őt 2010. október 1-jei hatállyal
szolgálati nyugállományba helyezem. Budapest, 2010. szeptember 3. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök