text:
12/2004. (IV. 7.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság hivatalból eljárva mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapít meg
azért, mert a törvényhozó nem biztosította azokat a jogállami garanciákat, amelyek a személyes adatok védelméről
és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi
LXIII. törvény 19. § (5) bekezdésében szabályozott közérdekű adatok megismerését lehetővé teszik. Az Alkotmánybíróság ezért felhívja az Országgyűlést, hogy szabályozási
feladatának 2004. december 31-ig tegyen eleget.
2. Az Alkotmánybíróság a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi
LXIII. törvény 19. § (5) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság az államtitokról és a szolgálati
titokról szóló 1995. évi LXV. törvény 4. § (1) bekezdése
alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság a jelen határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az indítványozó a személyes adatok védelméről és a
közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII.
törvény (a továbbiakban: Avtv.) 19. § (5) bekezdés alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését
kezdeményezte. A támadott rendelkezés értelmében a belső használatra készült, vagy döntés-előkészítéssel kapcsolatos adat nem nyilvános. Az indítványozó állítása szerint
a ,,belső használatra készült’’, illetve a ,,döntés-előkészítéssel kapcsolatos’’ megjelölés olyan ,,gumiklauzula’’,
amelynek alapján bármely adat nyilvánosságra hozatala
meggátolható. Ezért a rendelkezés ,,a közérdekű adatok
megismeréséhez fűződő jog gyakorlását teljességgel elle
hetetleníti’’ és ,,a demokratikus társadalomban érvényesülő nyilvánosság által biztosított kontrollt’’ akadályozza
meg. Az indítványozó állította továbbá azt is, hogy a támadott rendelkezés szerint a harminc éves nyilvánosság-korlátozás ,,az indokolható mértéket nagyságrendekkel meghaladja’’. Mindezek alapján kifejtette, hogy a törvényi rendelkezés az Alkotmány 8. § (2) bekezdésére figyelemmel a
61. § (1) bekezdésébe foglalt, a közérdekű adatok nyilvánosságához való jog lényeges tartalmát sérti.
Az indítványozó az államtitokról és a szolgálati titokról
szóló 1995. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 4. §
(1) bekezdés alkotmányellenességének utólagos megállapítását és megsemmisítését is kérte az Alkotmánybíróságtól. Az indítványozó a rendelkezést ,,túlzottan általános
megfogalmazása’’ miatt kifogásolta. Állítása szerint ugyanis a törvény a szolgálati titok minősítésére felhatalmazott
szerv ,,diszkrecionális belátására bízza’’ a szolgálati titok
körébe eső adatfajták meghatározását. Az indítványozó
nem lát garanciát arra vonatkozóan, hogy olyan adatokat
ne minősítsenek szolgálati titoknak, amelyek nyilvánosságra hozatalának korlátozása nem indokolt. Ezért az indítványozó szintén az Alkotmány 61. § (1) bekezdésébe
foglalt alapjog sérelmét állította.
Az indítvány benyújtását követően az Avtv. 19. § (5) bekezdését 2004. január 1-jei hatállyal módosította a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény módosításáról szóló
2003. évi XLVIII. törvény 14. §-a. A Ttv. 4. § (1) bekezdését pedig az államtitokról és a szolgálati titokról szóló
1995. évi LXV. törvény, valamint azzal összefüggésben más
törvények módosításáról szóló 2003. évi LIII. törvény 3. §-a
2003. július 19-i hatállyal módosította. A törvényi rendelkezéseknek az indítványozó által kifogásolt eredeti tartalma a módosítást követően is hatályos maradt. A törvényalkotó az Avtv. 19. § (5) bekezdése szerinti harminc éves
határidőt húsz évre csökkentette, ezért a nyilvánosság harminc éves korlátozásának indokoltságát az Alkotmánybíróság a továbbiakban már nem vizsgálta. Az Alkotmánybíróság az elbíráláskor hatályos normaszöveg alkotmányossági vizsgálatát végezte el.
Az Alkotmánybíróság az indítványt — álláspontjuk kifejtése érdekében — megküldte a belügyminiszternek és az
igazságügy-miniszternek, valamint azzal kapcsolatban kikérte az adatvédelmi biztos állásfoglalását is.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezései a következők:
,,8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra
és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.’’
,,61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga
van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a
közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.’’
2. Az érintett jogszabályi rendelkezések az alábbiak:
Avtv. ,,2. § E törvény alkalmazása során:
(...)
4. közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati
feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb
közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő,
valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat
fogalma alá nem eső adat;
(...)
9. adatkezelés: az alkalmazott eljárástól függetlenül a
személyes adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így például gyűjtése, felvétele, rögzítése,
rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása,
továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy
összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása. Adatkezelésnek számít a fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas
fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta,
íriszkép) rögzítése is;
(...).’’
Avtv. ,,19. § (3) Az (1) bekezdésben említetteknek lehe
tővé kell tenniük, hogy a kezelésükben lévő közérdekű
adatot bárki megismerhesse, kivéve, ha az adatot törvény
alapján az arra jogosult szerv állam- vagy szolgálati titokká
nyilvánította, illetve ha az nemzetközi szerződésből eredő
kötelezettség alapján minősített adat, továbbá, ha a közérdekű adatok nyilvánosságához való jogot — az adatfajták
meghatározásával — törvény
a) honvédelmi;
b) nemzetbiztonsági;
c) bűnüldözési vagy bűnmegelőzési;
d) központi pénzügyi vagy devizapolitikai érdekből;
e) külügyi kapcsolatokra, nemzetközi szervezetekkel
való kapcsolatokra;
f) bírósági eljárásra tekintettel korlátozza.’’
Avtv. ,,19. § (5) Ha törvény másként nem rendelkezik, a
belső használatra készült, valamint a döntés-előkészítéssel
összefüggő adat a kezelését követő húsz éven belül nem
nyilvános. Kérelemre az adatok megismerését a szerv vezetője e határidőn belül is engedélyezheti.’’
Avtv. ,,21. § (1) Ha a közérdekű adatra vonatkozó kérését nem teljesítik, a kérelmező a bírósághoz fordulhat.
(2) A megtagadás jogszerűségét és megalapozottságát az
adatot kezelő szerv köteles bizonyítani.
(...)
(7) Ha a bíróság a kérelemnek helyt ad, határozatában
az adatkezelő szervet a kért közérdekű adat közlésére kötelezi.’’
Ttv. ,,4. § (1) Szolgálati titok az e törvény 6. §-ának
(1) bekezdése szerint minősítésre felhatalmazott által
meghatározott adatfajták körébe (a továbbiakban: szolgálati titokkör) tartozó adat, amelynek az érvényességi idő
lejárta előtti nyilvánosságra hozatala, jogosulatlan megszerzése és felhasználása, illetéktelen személy részére
hozzáférhetővé tétele, továbbá az arra jogosult részére
hozzáférhetetlenné tétele sérti vagy veszélyezteti az állami
vagy közfeladatot ellátó szerv működésének rendjét, akadályozza a feladat- és hatáskörének illetéktelen befolyástól
mentes gyakorlását, és ezáltal közvetve a Magyar Köztársaság törvényben meghatározott érdekeit hátrányosan
érinti.’’
III. Az indítvány az alábbiak szerint megalapozatlan: 1. Az Alkotmány 61. § (1) bekezdése értelmében mindenkinek joga van ahhoz, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze. Ezzel kapcsolatban az Alkotmánybíróság a 34/1994. (VI. 24.) AB határozatában rámutatott arra, hogy ,,az Alkotmány 61. § (1) bekezdése a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó jogot is alkotmányos alapjogként garantálja, amely a kommunikációs alapjogok jogegyütteséből az informáltsághoz való jogot, az
információk megszerzésének szabadságát és állami elismerését, továbbá biztosítását jelenti. Az információkhoz való
hozzáférhetőség, az információk szabad áramlása különösen a közhatalom és az állam szervei tevékenységének
átláthatósága körében alapvető jelentőségű.’’ (ABH 1994,
177, 185.)
Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 61. § (1) bekezdésével kapcsolatban megállapította:
,,Állami szerv vagy önkormányzat által kezelt azok az
adatok, amelyek nem személyesek és amelyeket törvényi
rendelkezés alapján az erre jogosult szervek nem nyilvánítanak titkossá, bárki számára hozzáférhetőeknek minősülnek. Ezáltal valósítható meg az a követelmény, hogy a
polgárok minden közérdekű adathoz hozzájussanak.’’
[32/1992. (V. 29.) AB határozat, ABH 1992, 182, 185.]
Eszerint közérdekű adatnak minősülnek az állami vagy
helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban
meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, a személyes adat fogalma alá nem
eső adatok.
Az Alkotmánybíróság továbbá azt is kifejtette: ,,Nem a
polgárnak kell az információszerzéshez érdekeltségét igazolnia, hanem a köz szolgálatára rendelt szervnek kell
indokolnia — törvényi okok fennállását bizonyítva — az
igényelt információ esetleges megtagadását.’’ [32/1992.
(V. 29.) AB határozat, ABH 1992, 182, 185.] Egy demokratikus társadalomban tehát a közérdekű adatok nyilvá
nossága a főszabály; ehhez képest a közérdekű adatok
nyilvánosságának korlátozását kivételesnek kell tekinteni.
Az Alkotmánybíróság már a 32/1992. (V. 29.) AB határozatában továbbá hangsúlyozta, hogy a ,,közérdekű információkhoz való szabad hozzáférés lehetővé teszi a választott népképviseleti testületek, a végrehajtó hatalom, a közigazgatás jogszerűségének és hatékonyságának ellenőrzését, serkenti azok demokratikus működését. A közügyek
bonyolultsága miatt a közhatalmi döntésalkotásra, az
ügyek intézésére gyakorolt állampolgári ellenőrzés és befolyás csak akkor lehet hatékony, ha az illetékes szervek
felfedik a szükséges információkat.’’ (ABH 1992, 182,
183—184.).
A már idézett 34/1994. (VI. 24.) AB határozat utal továbbá arra is, hogy ,,[a] nyilvánosság, a közhatalom demokratikus működésének a próbája. A közérdekű adatok megismerhetősége tehát a közhatalom, a közügyek intézésének
áttetszőségét, mint alapvető demokratikus intézmény garantálását is jelenti. A közérdekű adatok nyilvánossága és
az azokhoz való hozzáférhetőség ezért az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésében deklarált demokratikus jogállamiság
alapvető alkotmányos biztosítéka.’’ (ABH 1994, 177, 185.)
2. Az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében foglalt alapjog
korlátozása alkotmányellenességének vizsgálatakor az
Alkotmány 8. § (2) bekezdése az irányadó, mely szerint az
alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát
azonban nem korlátozhatja. Az Alkotmánybíróság már
több esetben vizsgálta az alapjog-korlátozás alkotmányosságát. Az Alkotmánybíróság már korai határozatában rámutatott arra, hogy az állam csak akkor nyúlhat az alapjog
korlátozásának eszközéhez, ha ,,másik alapvető jog és szabadság védelme vagy érvényesülése, illetve egyéb alkotmányos érték védelme más módon nem érhető el.’’ [30/1992.
(V. 26.) AB határozat, ABH 1992, 167, 171.]
Az Alkotmánybíróság a közérdekű adatok nyilvánosságához való alapjog korlátozása kapcsán hivatkozott az
1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett az emberi jogok és
az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában,
1950. november 4-én kelt Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) 10. Cikkének 2. pontjára is. Ez a rendelkezés
több olyan értéket is meghatároz, amely a közérdekű adatokhoz való hozzáférés korlátozását indokolhatja. Az
Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy ,,az információszabadság gyakorlása csak törvényben meghatározott,
olyan alakszerűségeknek, feltételeknek, korlátozásoknak
vagy szankcióknak vethető alá, amelyek szükséges intézkedésnek minősülnek egy demokratikus társadalomban a
nemzetbiztonság, a területi sértetlenség, a közbiztonság, a
zavargások vagy bűnözés megelőzése, a közegészség vagy
az erkölcsök védelme, mások jóhírneve vagy jogai védelme,
a bizalmas értesülések közlésének megakadályozása, vagy
a bíróságok tekintélyének és pártatlanságának fenntartása
céljából. Az információszabadság korlátozása tehát csak
akkor fogadható el alkotmányosan indokoltnak, ha azt más
alapjog érvényesülése kényszerítően indokolja, illetőleg ha
az alapjogi korlátozást a fenti szempontok elkerülhetetlenül szükségessé teszik.’’ [34/1994. (VI. 24.) AB határozat,
ABH 1994, 177, 186.]
A 34/1994. (VI. 24.) AB határozaton alapuló 15/1995.
(III. 13.) AB határozat megállapította továbbá azt is, hogy
a ,,szükségtelen, elkerülhető és a korlátozással elérni kívánt célhoz képest aránytalan korlátozás, továbbá a nem
törvényi korlátozás alkotmányosan megengedhetetlen,
ezért alkotmányellenes.’’ (ABH 1995, 88, 91.)
,,Az alapjog korlátozásának alkotmányosságához tehát
önmagában nem elegendő, hogy az másik alapjog vagy
szabadság védelme vagy egyéb alkotmányos cél érdekében
történik, hanem szükséges, hogy megfeleljen az arányosság
követelményeinek: az elérni kívánt cél fontossága és az
ennek érdekében okozott alapjogsérelem súlya megfelelő
arányban legyen egymással. A törvényhozó a korlátozás
során köteles az adott cél elérésére alkalmas legenyhébb
eszközt alkalmazni. Alkotmányellenes a jog tartalmának
korlátozása, ha az kényszerítő ok nélkül, önkényesen történik, vagy ha a korlátozás súlya az elérni kívánt célhoz
képest aránytalan.’’ [30/1992. (V. 26.) AB határozat, ABH
1992, 167, 171.]
3. Az Alkotmánybíróság az Avtv. 19. § (3) bekezdésébe
foglaltakra tekintettel megállapította, hogy a közérdekű
adatok megismeréséhez fűződő alkotmányos alapjog
korlátozására jelenleg az alábbi adattípusok esetén kerül
sor:
a) államtitok (Ttv. 3. §); b) szolgálati titok (Ttv. 4. §);
c) nemzetközi szerződésből eredő kötelezettség alapján minősített adat (Ttv. III. fejezet);
d) törvény által 1. honvédelmi, 2. nemzetbiztonsági,
3. bűnüldözési vagy bűnmegelőzési, 4. központi pénzügyi
vagy devizapolitikai érdekből, 5. külügyi kapcsolatokra,
nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra, 6. bírósági
eljárásra tekintettel korlátozott adat [Avtv. 19. § (3) bekezdés a)—f) pontjai];
e) belső használatra készült, valamint döntés-előkészítéssel összefüggő adat [Avtv. 19. § (5) bekezdés]: az ún.
automatikus nyilvánosságkorlátozás;
f) az Európai Unió jogszabálya által az Európai Unió
jelentős pénzügy- vagy gazdaságpolitikai érdekére tekintettel, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adópolitikai érdeket is [Avtv. 19. § (7) bekezdés].
A felsorolt korlátozások közül a szolgálati titokról, illetve az ún. automatikus nyilvánosságkorlátozásról állította
az indítványozó, hogy alkotmányellenes korlátozást valósítanak meg.
3.1. Az Avtv. 19. § (5) bekezdése szerinti — ún. automatikus — nyilvánosságkorlátozással kapcsolatban az
Alkotmánybíróság már idézett 34/1994. (VI. 24.) AB határozata rámutatott arra, hogy ,,garanciális intézménye a
köztisztviselői munka színvonalának és hatékonyságának,
hogy a köztisztviselők döntés-előkészítése szabadon, informálisan és a nyilvánosság nyomásától mentesen folyik.
Ezért az aktanyilvánosság a közbülső munkaanyagokra
nem, hanem csak a végeredményre vonatkozik.’’ (ABH
1994, 177, 190—191.)
Az ún. automatikus nyilvánosságkorlátozás tulajdonképpen egyfajta könnyítést jelent a közérdekű adatokat
kezelők számára, hiszen a döntés-előkészítéssel kapcsolatos adatokat, iratokat — azok keletkezésének pillanatában — nem kényszerülnek egyenként titkosítani. Ezen
adatok nyilvánossága keletkezésük jellegére tekintettel —
minden különösebb intézkedés nélkül — korlátozott. Az
automatikus nyilvánosságkorlátozás hiányában minden
egyes döntés-előkészítéssel kapcsolatos adat titkosításáról
— a munkaanyagok védelme és a döntéshozatali eljárás,
illetve a szerv működésének hatékonysága érdekében —
külön döntést kellene hozni. Ez pedig elviselhetetlen
adminisztrációs terhet jelentene. Ezért szükséges az ún.
automatikus nyilvánosságkorlátozás fenntartása, amely
megfelelő (alkotmányos) törvényi feltételekkel a közérdekű adatokhoz való hozzáférést arányosan korlátozhatja, s az Avtv. 19. § (5) bekezdésével érintett közérdekű
adatok nyilvánosságának korlátozása az Alkotmány 61. §
(1) bekezdésével nem ellentétes.
3.2. A Ttv. 4. §-a szerinti szolgálati titok kategóriával
történő nyilvánosságkorlátozás az állami szerv eljárása zavartalanságának, illetéktelen befolyástól mentes gyakorlásának biztosítását szolgálja; a közigazgatási döntés-előkészítő eljárás dokumentumaiban foglaltak nyilvánosságra
kerülése ellen ad védelmet, s ezáltal megakadályozza, hogy
,,közvetve a Magyar Köztársaság törvényben meghatározott’’ érdekei sérüljenek. A szolgálati titokká minősítés
esetében tehát komolyabb érdekek indokolják a közérdekű adatok nyilvánosságának korlátozását. Ennek következtében a Ttv. 4. § (1) bekezdése szerinti szolgálati titokká minősítés a közérdekű adatoknak csak jelentősen szűkebb körét érintheti, mint amelyek nyilvánosságát az Avtv.
19. § (5) bekezdése korlátozza.
A szolgálati titokká minősítésnek a legindokoltabb körre történő korlátozása céljából kizárólag a Ttv. által meghatározott szervek [Ttv. 6. § (1) bekezdés] minősíthetnek
szolgálati titokká egy adatot, az általuk összeállított nyilvános szolgálati titokköri jegyzék [Ttv. 4. § (4) bekezdés]
alapján. A Ttv. szervenként külön szolgálati titokköri jegyzéket rendel alkalmazni, hiszen az egyes szerveknél más és
más olyan adatkör merülhet fel, melynek nyilvánossága
akadályozná az illetéktelenek befolyástól mentes működést vagy a döntéshozatal pártatlanságát. A jegyzéket az
említett szerveknek törvényben megállapított határidőig
nyilvánosságra kellett hozniuk [Ttv. 27. § (4) bekezdés]. Az
érintett szervek csak a szolgálati titokköri jegyzékben meghatározott adatfajtát minősíthetnek szolgálati titokká: a
minősítés során meg kell jelölni a szolgálati titokköri jegyzék minősítést megalapozó pontját, valamint azokat a tényeket és körülményeket, amelyek a minősítést szükségessé teszik [Ttv. 7. § (6) bekezdés]. A szolgálati titokká minősítés csak a korlátozáshoz szükséges ideig rendelhető el
[Ttv. 9. § (1) bekezdés], s a minősítés indokoltságát rendszeresen felül kell vizsgálni (Ttv. 10. §). Mindezek alapján
megalapozatlan az indítványozó azon állítása, mely szerint
a törvény az érintett szerv diszkrecionális jogkörébe utalja
a szolgálati titokká minősítést.
A minősített adat, így a szolgálati titok megismerésére
irányuló kérelem elutasítása esetén a kérelmező — a nyilvánosságkorlátozás felülvizsgálata céljából — bírósághoz
fordulhat. A bíróság eljárására az Avtv. 21. §-ában foglaltakat kell alkalmazni [Ttv. 15. § (3) bekezdés]. A szolgálati
titokká minősítés tartalmi indokoltsága törvényi követelmény, ezért annak felülvizsgálatával a bíróság is tartalmi
kontrollt végez. Tekintettel arra, hogy a szolgálati titokká
minősítésre csak a törvény és az adott szerv szolgálati
titokköri jegyzéke alapján kerülhet sor, ezért konkrét közérdekű adatok szolgálati titokká minősítésének indokoltságát az Alkotmánybíróság nem vizsgálhatta, annak felülvizsgálata a bíróság feladata.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az Avtv. 19. §
(5) bekezdése és a Ttv. 4. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt elutasította.
IV. 1. Az Alkotmánybíróság a közérdekű adatok nyilvánosságához való alapjog korlátozását érintően rámutatott arra, hogy a ,,közérdekű adatok megismeréséhez való alkotmányos jog, mint a kommunikációs alapjogok egyik nevesített joga (...) nem korlátozhatatlan alapjog ugyan, de a
szabad véleménynyilvánításhoz való jog gyakorlásának
egyik feltételeként és annak részeként kitüntetett alkotmányos védelemben részesül. Ez azt jelenti, hogy az információszabadságot korlátozó törvényeket is megszorítóan kell
értelmezni, mert az információszabadság, a közhatalom
gyakorlásának nyilvánossága, az állam és a végrehajtó hatalom tevékenységének átláthatósága, ellenőrizhetősége
feltétele a bírálat jogának, a kritika szabadságának, a szabad véleménynyilvánításnak. Ez az alapjog tehát — az
alkotmányos korlátok megítélésével összefüggésben —
legalább annyi alkotmányos védelmet élvez, mint az ,,anyajog’’, a véleménynyilvánítás szabadságjoga. A nyílt, áttetsző
és ellenőrizhető közhatalmi tevékenység, általában az állami szervek és a végrehajtó hatalom nyilvánosság előtti
működése a demokratizmus egyik alapköve, a jogállami
államberendezkedés garanciája. A nyilvánosság próbája
nélkül az állam polgáraitól ,,elidegenedett gépezetté’’, működése kiszámíthatatlanná, előreláthatatlanná, kifejezetten veszélyessé válik, mert az állam működésének átláthatatlansága fokozott veszélyt jelent az alkotmányos szabadságjogokra.’’ [34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994,
177, 191—192.]
Majd az Alkotmánybíróság azt is kifejtette, hogy a közérdekű adatok megismeréséhez való jog ,,közvetlenül és
lényegesen sérül a minden törvényi garanciát nélkülöző,
teljesen szabad belátáson alapuló titkosítási felhatalmazással’’. [34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 177,
193.] S a ,,fogalmilag tisztázatlan, bizonytalan jogi kategóriákkal’’ az államnak ,,az Alkotmány 8. § (1) bekezdésében
foglalt alkotmányos kötelezettsége — az alapjogi jogvédelem garantálása — (...) megkerülhetővé válik’’. [34/1994.
(VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 177, 193.]
Az Alkotmány 61. § (1) bekezdése szerint tehát a korlátozással nem érintett közérdekű adatok nyilvánosak. A
korlátozással szemben formai követelmény, hogy a korlátozásra kizárólag törvényben meghatározott eljárás eredményeként kerüljön sor. Tartalmi követelmény, hogy a
korlátozás szükséges és a korlátozással elérni kívánt célhoz
képest arányos legyen. Emellett az alapjog érvényesülése
érdekében biztosítani kell a nyilvánosságkorlátozás feletti
érdemi és hatékony bírói jogorvoslati lehetőséget, melynek
a formai kritériumok vizsgálatán túlmenően ki kell terjednie a nyilvánosságkorlátozás indokoltságának tartalmi
vizsgálatára.
2. Az Alkotmánybíróság korábbi határozatában hangsúlyozta: ,,Az állam kötelessége az alapvető jogok ’tiszteletben tartására és védelmére’ a szubjektív alapjogokkal
kapcsolatban nem merül ki abban, hogy tartózkodnia kell
megsértésüktől, hanem magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételekről.’’ [64/1991. (XII. 17.) AB határozat, ABH 1991, 297,
302.] Ennek érdekében a jogalkotó köteles olyan szabályozást alkotni, amely a lehető legnagyobb mértékben biztosítja az alapjogok érvényesülését.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 49. § (1) bekezdése értelmében: az
Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapít meg, ha a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát
elmulasztotta és ezzel alkotmányellenességet idézett elő, s
ennek megfelelően a mulasztást elkövető szervet — határidő megjelölésével — felhívja feladatának teljesítésére.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértést állapít meg akkor is, ha az adott kérdés tekintetében van ugyan szabályozás, de az ,,alapjog érvényesüléséhez szükséges jogszabályi
garanciák hiányoznak’’. [15/1998. (V. 8.) AB határozat,
ABH 1998, 132, 138.] Továbbá a 4/1999. (III. 31.) AB
határozat szerint: ,,A szabályozás tartalmának hiányos voltából eredő alkotmánysértő mulasztás megállapítása esetében is a mulasztás, vagy a kifejezett jogszabályi felhatalmazáson nyugvó, vagy ennek hiányában, a feltétlen jogszabályi rendezést igénylő jogalkotói kötelezettség elmulasztásán alapul.’’ (ABH 1999, 52, 57.) Az Alkotmánybíróság
gyakorlata tehát lehetővé teszi mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítását akkor is, ha a jogalkotó a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói
feladatát teljesítette, de ennek során súlyos szabályozási
hiányosságok következtek be, s ez alkotmányellenes helyzetet idézett elő.
A jogalkotó szerv tehát a jogalkotási kötelezettségének
konkrét jogszabályi felhatalmazás nélkül is köteles eleget
tenni, ha azt észleli, hogy a hatás- és feladatkörébe tartozó
területen jogszabályi rendezést igénylő kérdés merült fel,
feltéve, hogy a szabályozást valamely alkotmányos jog érvényesülése vagy biztosítása kényszerítően megköveteli
[22/1990. (X. 16.) AB határozat, ABH 1990, 83, 86.]. Az
állam jogalkotói kötelezettsége — ahogy erre az Alkotmánybíróság a 37/1992. (VI. 10.) AB határozatában (ABH
1992, 227, 231.) rámutatott — következhet az Alkotmányból kifejezett rendelkezés nélkül is, ha valamely alkotmányos alapjog biztosítása ezt feltétlenül szükségessé teszi.
(1395/E/1996. AB határozat, ABH 1998, 667, 669.)
3. Az Alkotmánybíróság rámutat arra, hogy az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében biztosított közérdekű adatokhoz való hozzáférésnek a döntés-előkészítés érdekében
történő korlátozása az ügyekkel összefüggő iratok többségében a döntés meghozatalával már nem indokolt. Ettől
kezdve a döntés-előkészítéssel kapcsolatos adatok nyilvánosságra kerülése már nem akadálya a köztisztviselői munka ,,színvonalának’’, ,,hatékonyságának’’ és befolyásmentességének. A döntés-előkészítéssel kapcsolatos anyagok
nyilvánossága tehát már nem hátráltatja a köztisztviselőket
a feladataik teljesítésében. A döntéshozatalt követően tehát előtérbe kerül az átlátható, korrupciómentes, társadalmilag kontrollált közigazgatás kialakításával és a közigazgatás által gyűjtött információ újrafelhasználásával szembeni igény. A közigazgatás jogszerűségének, hatékonyságának és demokratikus működésének ellenőrzését, illetve
az információk újrahasznosítását a közérdekű információkhoz való hozzáférés teszi lehetővé.
A közigazgatás hatékonysága és átláthatósága közötti
helyes egyensúly megtalálása a jogalkotó feladata. Megállapítható azonban, hogy a közérdekű adatok nyilvánosságát érintő korlátozásnak csak olyan mértéke tekinthető
alkotmányosnak, ami egy demokratikus társadalomban
kétséget kizáróan szükséges, ,,kényszerítően’’ indokolt,
ugyanakkor a korlátozással elérni kívánt célhoz képest
arányos. A közérdekű adatok nyilvánosságának korlátozását pedig azonnal meg kell szüntetni, ha a korlátozást ezek
a tartalmi követelmények már nem indokolják.
Az Avtv. 19. § (5) bekezdése formális szempontok alapján rendeli el a közérdekű adatokhoz való hozzáférés korlátozását, hiszen az adatkezelőnek elegendő azt állítania,
hogy az adat döntés-előkészítéssel kapcsolatos, illetve belső használatra készült. Az ilyen közérdekű adatok nyilvánosságát nemcsak a jogszerű, hatékony és befolyásmentes
döntéshozatal érdekében indokoltan, hanem indokolatlanul, a döntéshozatalt követő időre is minden esetben korlátozza. A törvényalkotó a döntés-előkészítéssel kapcsolatos adatokkal összefüggésben tehát nem tesz különbséget
a nyilvánosságnak a döntéshozatalt megelőző, illetve azt
követő korlátozása között. Az Avtv. 19. § (5) bekezdése
alapján a közérdekű adatok nyilvánosságához való jog korlátozására nem csak akkor kerülhet sor, ha azt valamely
alapjog vagy alkotmányos érték védelme ,,kényszerítően’’
indokolja (vagyis a döntés-előkészítéssel összefüggő konkrét adat nyilvánosságának korlátozását az adatkezelő hatékony, befolyásmentes, színvonalas stb. működésének biztosítása ténylegesen szükségessé teszi). Az Avtv. 19. §
(5) bekezdése indokolatlan alapjog-korlátozásra is lehetőséget teremt. Mindez ellentétes azzal a követelménnyel,
hogy a közérdekű adatok nyilvánosságának korlátozása
csak akkor alkotmányos, ha az nem csupán formális szempontokon nyugszik, hanem a korlátozással szemben tartalmi követelmények is érvényesülnek, s a korlátozás addig
marad fenn, amíg azt a tartalmi követelmények indokolják.
A közérdekű adatok nyilvánosságához való jog szükséges és arányos korlátozása továbbá akkor garantálható, ha
a nyilvánosságkorlátozás indokoltságának tényleges tartalmi felülvizsgálata is biztosított. A nyilvánosságkorlátozás
bírói kontrollját az Avtv. 21. §-a teszi lehetővé. A bírói
felülvizsgálat az Avtv. 19. § (5) bekezdése szerinti nyilvánosságkorlátozással kapcsolatban csak a törvényi rendelkezésben rögzített formális szempontok felülvizsgálatára
terjed ki. A nyilvánosság indokolatlan korlátozásának
tilalmát érvényesítő, a korlátozást kizárólag a kényszerítően indokolt esetekre szűkítő, azaz a nyilvánosságkorlátozás tartalmi feltételeit meghatározó garanciák hiányában a közérdekű adatok nyilvánosságának korlátozása ellen nincs érdemi jogorvoslat, az csak formálisan érvényesül. A nyilvánosságkorlátozás kényszerítő indokainak, illetve az annak felülvizsgálatára irányuló jogorvoslatnak a
hiánya a közérdekű adatok megismerésének, vagyis a közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó alkotmányos
jognak az adatkezelő szerv diszkrecionális döntésétől függő, indokolatlan korlátozását teszi lehetővé.
Az Avtv. 19. § (5) bekezdése szerint a nyilvánosságkorlátozás határozatlan ideig fenntartható, mert annak alapján a nyilvánosságkorlátozásra meghatározott időtartam
az adat kezelésétől számítandó, s az adat folyamatos tárolása is adatkezelésnek minősül (Avtv. 2. § 9. pont). Ez a
szabályozás lehetővé teszi, hogy a nyilvánosság elől elvont
adat korlátlan ideig megőrizze titkos minőségét.
Ezen túlmenően az Avtv. 19. § (5) bekezdésében szereplő ,,döntés-előkészítéssel összefüggő’’, illetve ,,belső használatra készült’’ adatok köre bizonytalan, s ezeknek a határozatlan fogalmaknak az alkalmazása a közérdekű adatok nyilvánosságát érintő önkényes korlátozást eredményezhet.
Az Avtv. 19. § (5) bekezdését a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995.
évi LXVI. törvény 36. §-a iktatta be. A törvénymódosítás
megfogalmazói figyelemmel voltak a 34/1994. (VI. 24.) AB
határozatban kifejtett gondolatmenetre, de eltértek attól.
A 34/1994. (VI. 24.) AB határozat kontextusában ugyanis
az adat ,,belső használatra szánt’’ jellege elválaszthatatlan
annak döntés-előkészítéssel kapcsolatos voltától. [,,A belső használatra szánt munkaanyagok, emlékeztetők, tervezetek, vázlatok, javaslatok, a szervezeten belül váltott levelek, általában a döntés-előkészítés körében alkotott iratok,
amelyek nyilvánosságra hozatala jelentősen hátráltathatja
a köztisztviselőket feladataik teljesítésében, rendszerint
mentesek a nyilvánosság alól.’’ (ABH 1994, 177, 190.)] Az
Avtv. módosításakor a törvénybe került ,,belső használatra
készült’’ kifejezésnek a döntés-előkészítéstől független alkalmazása tág teret enged a szubjektív megítélésnek, hiszen az adatot nem tartalmánál, hanem keletkeztetőjének
szándékánál fogva védi.
Az Alkotmánybíróság az Avtv. 19. § (5) bekezdése alkotmányosságának tartalmi vizsgálata arra irányul, hogy a
jogalkotó megfelelő indokkal és elkerülhetetlen mértékben korlátozza-e a ,,belső használatra készült’’ és a ,,döntés-előkészítéssel összefüggő’’ adatok megismerését. Az
Avtv. nem határozza meg sem a ,,belső használatú’’, sem a
,,döntés-előkészítéssel’’ összefüggő adat fogalmát, s nem
jelöli meg, hogy milyen alkotmányos célból kerülhet sor a
korlátozásra. Önmagában az a tény, hogy egy adat a közfeladatot ellátó szerv mindennapi munkája során, illetve a
szerv döntésének előkészítésével kapcsolatban keletkezett, még nem indokolja megfelelően a közérdekű adat,
— vagyis az Avtv. 2. § 4. pontja szerinti olyan adat, amely
az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint
jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó
szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozik —, elzárását a nyilvánosságtól. A korlátozás egyfelől akkor indokolt, ha azt az Avtv. 19. §
(1)—(3) bekezdése lehetővé teszi, másfelől akkor, ha a
közérdekű adat nyilvánosságra hozatala veszélyezteti a
közfeladat ellátását, állami feladat külső befolyástól mentes gyakorlását. A közfeladatot ellátó szervek és személyek
kényelmi szempontjai nem élvezhetnek elsőbbséget egy
alapvető joggal szemben. Az Avtv. 19. § (5) bekezdése csak
akkor felel meg az Alkotmány követelményeinek, ha a
jogalkotó világossá teszi az információszabadság korlátozásának célját, indokolt mértékűre szorítja a nyilvánosság
elől elzárható adatok körét, s a közérdekű adatok megismerését csak szükséges és arányos mértékben korlátozza.
A ,,belső használatra készült’’, illetve a ,,döntés-előkészítéssel összefüggő’’ adatok fogalmi tisztázatlansága, dif
ferenciálatlansága, együttes használata, s azokkal kapcsolatban azonos szabályok alkalmazása önmagában is olyan
súlyos szabályozási hiányt jelent, amely a közérdekű adatok nyilvánosságához való alkotmányos alapjog [Alkotmány 61. § (1) bekezdés] szükségtelen és aránytalan korlátozását eredményezi, mert bizonytalan körű adatok tekintetében rendeli el a nyilvánosság kizárását.
Az Alkotmánybíróság rámutat arra is, hogy a vizsgált
nyilvánosságkorlátozás nem válik alkotmányossági szempontból kielégítő megoldássá azáltal, hogy kérelemre az
adatok megismerését a szerv vezetője engedélyezheti.
E döntés ugyanis az érintett szerv diszkrecionális jogkörébe tartozik, s az csak formálisan vizsgálható felül. Egy
alapvető jog érvényesülése azonban nem függhet az adatkezelő szerv ilyen döntésétől.
A kifejtettekre tekintettel megállapítható, hogy az Avtv.
19. § (5) bekezdése a közérdekű adatok nyilvánosságának
olyan korlátozását is lehetővé teszi, amelyet már nem indokolhat az állami szervek hatékony működésének biztosításához fűződő érdek. A közigazgatás hatékonyságához
és átláthatóságához fűződő kettős követelmény közül nem
lehet csak az egyiket, jelen esetben az előbbit egyenlőtlenül
nagyobb mértékben figyelembe venni, mert akkor a közérdekű adatok nyilvánosságához való jog sérül.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a közérdekű
adatok nyilvánosságához való jogra tekintettel, hivatalból
eljárva állapított meg mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet, mert a törvényhozó nem biztosította
azokat a jogállami garanciákat, amelyek az Avtv. 19. §
(5) bekezdésében szabályozott közérdekű adatok megismerését lehetővé teszik, ha azok nyilvánosságának korlátozása már nem indokolt. Az Alkotmánybíróság a mulasztás megszüntetésére a rendelkező részben megállapított
határidőn belül kötelezte a törvényhozót.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét a közérdeklődésre tekintettel rendelte el.
Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
235/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Balla
Lóránt rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország pristinai
nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
89/2015. (XI. 10.) ME határozata a Nemzetközi Távközlési Egyesület 2015. Rádiótávközlési Világértekezletén való részvételről és a záró okirat kézjeggyel való ellátására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy a  Nemzetközi Távközlési Egyesület 2015. november 2–27. között Svájcban tartandó
Rádiótávközlési Világértekezletén Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazom a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  küldöttség tagjait a  külgazdasági és külügyminiszterrel
egyetértésben jelölje ki;
 3. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot az adott Rádiótávközlési Világértekezlet megkezdése előtt adja ki;
 4. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a Rádiótávközlési Világértekezlet
záró okiratát kézjegyével lássa el. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1164/2019. (III. 27.) Korm. határozata a Partiumi Labdarúgó Akadémia létrehozása tárgyú beruházás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Partiumi Labdarúgó Akadémia létrehozása tárgyú beruházás előkészítésével, valamint jóváhagyja
a  részére bemutatott beruházási koncepciót, amelynek keretében a  beruházás a  Szatmárnémeti területén
elhelyezkedő – a beruházási koncepcióban meghatározott – ingatlanokon valósul meg;
2. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 3. az 1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról szóló 233/2018. (XII. 6.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés a), c), f ), n), o) és p) pontja szerinti előkészítési fázisaira
– a kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – összesen 216 410 000 forint
forrást biztosít a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím,
4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, azzal, hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2020. június 30.
napjáig kell megvalósítani;
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelési
előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcímnek a  75. Partiumi Labdarúgó Akadémia
létrehozása tárgyú beruházás támogatása jogcímmel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 5. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az  1.  pont szerinti beruházás előkészítési
feladatainak finanszírozása érdekében – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és
a  kincstári díjakkal együtt  – összesen 216 410 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím,
4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelési előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím,
75. Partiumi Labdarúgó Akadémia létrehozása tárgyú beruházás támogatása jogcím javára, az 1. melléklet szerint,
elszámolási, valamint a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési
kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
A fel nem használt rész visszafizetése tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 7. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
6. egyetért azzal, hogy a 3. pont szerinti előkészítési feladatokat a Nyíregyháza Spartacus Football Club Kft. valósítsa
meg az emberi erőforrások miniszterének szakmai felügyeletével és együttműködésével;
7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen jelentést a  Rendelet 8.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében
a  3.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a  felhasznált forrás
összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pont szerinti véghatáridő lejártát követő 30 napon belül
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  beruházás
folytatásának kérdéséről, a költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont szerinti jelentés tudomásulvételét követően
8. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti beruházás megvalósítója, valamint a  beruházással létrejövő létesítmény
üzemeltetője a Partiumi Labdarúgó Akadémia Egyesület legyen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1189/2015. (III. 30.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program keretében európai uniós forrásból megvalósítandó egyes projektekkel összefüggésben érintett közbeszerzési eljárások megindításához való hozzájárulásról.
A Kormány a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő
2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről
szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I. 16. pontja alapján
hozzájárul az 1. melléklet szerinti közbeszerzési eljárások megindításához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1720/2015. (X. 6.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program támogatási jogcímeivel kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítsen elő jogszabály-tervezetet annak
érdekében, hogy
a) a  Társadalmi Megújulás Operatív Program (a  továbbiakban: TÁMOP) támogatási jogcímei tegyék lehetővé
a  támogatásban részesíthető jogalanyok részére működési támogatásnak nem minősülő visszatérítendő
támogatás nyújtását, valamint
b) a  TÁMOP előirányzatából nyújtható állami támogatásnak minősülő támogatások jogcímei között
szerepelhessen a  vállalkozások finanszírozási forrásokhoz való hozzáférésének elősegítése mikro- és
forgóeszköz finanszírozással, visszatérítendő támogatás formájában jogcím.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
176/2012. (HK 8.) HVKF intézkedése a NATO ISAF műveletben részvételre tervezett MH Különleges Műveleti Kontingensben résztvevő erők kijelöléséről és felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. § g) és
p) pontjai alapján – figyelemmel a Magyar Köztársaság
határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról
szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasításra – a következő intézkedést adom ki:
intézkedést adom ki.
1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) azon katonai szervezeteire terjed ki, amelyek az MH
Különleges Műveleti Kontingensben résztvevők kijelölésében és felkészítésében érintettek.
2. Az ideiglenes katonai szervezet megalakítása 2. Az MH Különleges Műveleti Kontingens az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) válságreagáló és béketámogató műveletekben is
részt vevő, területileg elkülönült szervezeti egysége.
A szervezeti egység állománytáblával és felszerelési jegyzékkel létrehozott zászlóalj jogállású ideiglenes katonai
szervezet. Állományát az MH költségvetési létszámkeretéből vezényléssel, a hadfelszerelését az MH meglévő
készletéből, a hadszíntéren az amerikai fél által biztosított
támogatási formák révén vagy más módon biztosított
anyagokból és eszközökből, valamint szükség szerint helyi vagy hazai beszerzésekből kell biztosítani.
3. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar Honvédség Különleges Műveleti Kontingens. Rövidített megnevezése: MH KMK.
4. Az MH KMK feladata az ISAF műveleti tervében a
különleges műveleti erőkre meghatározott feladatok, kiemelten a kormányellenes erők tevékenységének visszaszorításának az Afgán Nemzeti Biztonsági Erők támogatásának, felkészítésének és kiképzésének segítése.
Az MH KMK az ISAF Különleges Műveleti Parancsnokság (ISAF Special Operations Forces Headquarters)
alárendeltségében, a műveleti vezetést az amerikai Többnemzeti Különleges Műveleti Alkalmi Harci Kötelék
(Combined Special Operations Task Force 10,
CSOTF-10) részére történő delegálásával, az MH Különleges Műveleti Csoport feladatrendszerének átvételével,
illetve továbbvitelével önálló kontingensként 2012. november 01-től kerül megalakításra.
5. Feladatait az afganisztáni műveleti területen az ISAF
alárendeltségében hajtja végre. Az MH KMK közvetlenül
az MH ÖHP parancsnokának van alárendelve.
6. Az MH KMK kategóriába sorolása érdekében a HVK
Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK
HDMCSF) kezdeményezze a HM védelempolitikáért és
védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkára útján a
béketámogató műveletekben résztvevő állomány részletes
kategóriába sorolásáról szóló 84/2008. (HK 16.) HM utasítás MH KMCS-ra vonatkozó besorolás alapján történő
módosítását.
7. Az MH ÖHP parancsnoka intézkedjen az MH KMK
megalakítására azzal a számvetéssel, hogy a telepítésre
való teljes képességet az 4. pontban meghatározott időpontig érje el a kontingens.
8. Az MH ÖHP parancsnoka a megalakításra, ideiglenes
befogadásra, valamint a pénzügyi és számviteli, illetve logisztikai ellátásra kijelölt katonai szervezet megjelölésével kezdeményezi a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály felé az MH ÖHP alapító okirata módosítását.
3. Az MH Különleges Műveleti Kontingens szervezete 9. Az MH KMK magyar állományának létszáma legfeljebb 40 fő, váltás időszakában maximum 80 fő.
4. Dokumentumok kidolgozása 10. Az MH ÖHP az elkészített állománytáblát és a felszerelési jegyzéket a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség útján 2012. május 31-ig, a Műveleti Utasítást a
HVK HDMCSF útján 2012. június 30.-ig jóváhagyásra
terjessze fel a HVKF-nek.
11. Az MH ÖHP az állománytáblát, és a felszerelési
jegyzéket jóváhagyás után küldje meg a HM Gazdasági
Tervezési és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM
GTSZF), a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH), a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi
Hivatal (HM FHH) és az MH Honvédkórház részére.
12. Az MH KMK híradására, informatikai és információvédelmi támogatására vonatkozó intézkedést az MH
ÖHP dolgozza ki, melynek egy-egy példányát 2012. június 29.-ig küldje meg a HVK HDMCSF-ség és a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség
(a továbbiakban HVK HIICSF) részére.
13. A HVK Felderítő Csoportfőnökség az MH KMK
felderítő- és hírszerző támogatása érdekében 2012. június
29-ig dolgozza ki az MH KMK felderítő szakintézkedését
és jóváhagyásra terjessze fel a HVKF részére.
5. Felkészítés, nemzetközi kapcsolatok 14. A HVK Kiképzési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK KIKCSF) intézkedjen az MH KMK kiképzési
követelményeiről, nemzeti felkészítését lezáró ellenőrzésről.
15. A HVK KIKCSF az MH ÖHP-vel együttműködve
tervezze, koordinálja és biztosítsa a részvételt az MH
KMK állománya számára a hazai és külföldi felkészítési
rendezvényeken.
6. Személyügyi, logisztikai, egészségügyi
és pénzügyi feladatok 16. Az állományilletékes parancsnok tegyen javaslatot a
kijelölt állomány nemzetbiztonsági ellenőrzésének kezdeményezésére.
17. Az MH KMK megalakítása, logisztikai támogatása,
a váltások és az utánszállítások végrehajtása a Magyar
Köztársaság határain kívüli nemzetközi válságreagáló és
béketámogató műveletekkel kapcsolatos feladatok logisztikai támogatása végrehajtásának részletes szabályairól
szóló 67/2011. HM KÁT-HVKF (HK. 9.) együttes intézkedésben (a továbbiakban: együttes intézkedés) meghatározottak szerint kerüljön végrehajtásra.
18. Az MH ÖHP a kontingens megalakulását megelőző
30. napig felülvizsgálja a feladatra 2012. évben biztosított
költségvetési előirányzatokat és a szükséges mértékben
kezdeményezi azok korrekcióját.
19. Az MH ÖHP a kontingens megalakulását megelőző
30. napig – a HM KPH bevonásával és a Magyarország határain kívüli válságkezelő- és béketámogató műveletekben
résztvevők, és nemzetközi szervezetekhez vezényelt katonai megfigyelők pénzügyi biztosításáról szóló HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkári szakutasításában foglaltakra tekintettel – kezdeményezi az MH KMK
pénzügyi szakfeladatainak az MH Nemzeti Támogató
Elem Afganisztán ellátási körében történő megszervezését.
7. Híradó, informatikai és információvédelmi
szakfeladatok 20. Az MH KMK híradásához, az informatikai és információvédelmi támogatásához érvényben lévő szerződések, nemzetközi megállapodások, illetve új megkötendő
szerződések, nemzetközi megállapodások keretében
igénybevételre tervezett szolgáltatásokra vonatkozó javaslatát az MH ÖHP a HVK HIICSF-ség útján küldje meg a
HM FHH részére.
21. Az MH ÖHP az MH KMK híradó, informatikai és
információvédelmi szakanyagainak, eszközeinek és szoftvereinek biztosítását elsődlegesen a már műveleti területen lévő, valamint a saját készletéből tervezze.
22. Az MH ÖHP a központilag biztosított szolgáltatási
– távközlési szolgáltatás, eszköz – igényeit 2011. július
16-ig terjessze fel a HVK HIICSF-ség részére.
23. Az MH Központi Tapasztalat Adatbázisban található
– az MH KMCS-re vonatkozó – tapasztalatokat az MH
KMK megalakítása során vegyék figyelembe. Követeljék
meg, hogy tapasztalatok beépítése a kiképzésbe, a felkészítésbe, a műveleti alkalmazásba megtörténjen.
8. Záró rendelkezések 24. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
25. Az MH ÖHP parancsnoka a műveleti területen elért
teljes műveleti képességet követő 10 napon belül jelentsen
a műveleti területen elért készenlétről.
26. Az MH KMK telepítését és a teljes műveleti készenlét jelentését követően hatályát veszti a NATO afganisztáni missziójában szolgálatot teljesítő MH Különleges Műveleti Csoportban résztvevő erők kijelöléséről és felkészítéséről szóló 159/2008. (HK 19.) HM HVKF intézkedés.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
55/2011. (VI. 10.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból gyümölcs és kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez, létesítéséhez 2011. évtől nyújtandó támogatások igénybevételének részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a)–b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. beruházás befejezése: az ültetvény termőre fordulásának időpontja;
2. korszerűsítés megvalósításának időtartama: a támogatási határozatban vállalt fejlesztési korszerűsítés
kötelezettségek támogatási határozat jogerőre emelkedésétől számított 24 hónapon belüli megvalósítása;
3. intenzív ültetvény: a termés mennyiségének, minőségének, valamint a termésbiztonság és kiegyenlítettség
növelése érdekében az 1. melléklet B oszlopa szerinti tőszámmal, megfelelő technológiával kialakított,
tápanyagellátási és -utánpótlási rendszerrel, öntözéstechnológiával, vagy szükség szerint kerítéssel ellátott
ültetvények;
4. meglévő korszerű ültetvény: az 1. melléklet B és E oszlopa szerinti hozamú és tőszámú ültetvény;
5. ügyfél: az a mezőgazdasági termelő, aki az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet
(a továbbiakban: Vhr.) 3. § 11. pontjában meghatározott mezőgazdasági tevékenységek közül a 01.2., vagy a
01.5. alágazatba tartozó tevékenységet végez;
6. ültetvény termőre fordulásának időpontja: a telepítés évét első évnek tekintve az 1. mellékletben foglalt táblázat
H oszlopában meghatározott időtartamot követő év;
7. ültetvénycsere: a telepítendő ültetvény területével legalább azonos méretű ültetvény kivágása és új ültetvény
telepítése, amely terület az ügyfél tulajdonában vagy legalább a termőre fordulásig bérleményében van, vagy
más személy tulajdonában van, feltéve, ha a tulajdonos nyilatkozik annak tudomásul vételéről, hogy a
tulajdonában lévő ingatlant a gazdálkodó az e rendeletben szabályozott ültetvény telepítési támogatás szerinti
értékelési szempont alapján veszi igénybe;
8. víztakarékos öntözési rendszer: az 1. melléklet K oszlopában meghatározott öntözési követelményeknek megfelelő
öntözési rendszer.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a Vhr.-ben foglaltakat kell alkalmazni.
2. A támogatás jellege és célterületei 2. § (1) Vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe
a) intenzív ültetvény telepítéséhez és a beruházás befejezéséig történő ápolásához (a továbbiakban: 1. célterület);
b) az 1. mellékletben meghatározott követelményeknek való megfelelés érdekében a termőre fordulástól számítva a
12 évnél nem öregebb ültetvény
ba) területének növeléséhez, amennyiben a beruházással az ügyfél művelésében levő ültetvény mérete az
adott fajból eléri az 1. mellékletben meghatározott legkisebb támogatható ültetvényméretet;
bb) faj- vagy fajtaszerkezetének korszerűsítéséhez vagy megváltoztatásához;
bc) technológiai fejlesztéséhez;
bd) támrendszerének kialakításához vagy átalakításához;
be) korona szerkezetének átalakításához;
bf) védelmének érdekében jégháló kiépítéséhez vagy bővítéséhez;
bg) fagyvédelmét szolgáló berendezések beszerzéséhez;
bh) kerítésének kialakításához;
bi) vagyonvédelmi berendezések beszerzéséhez (a továbbiakban együtt: 2. célterület); és
c) az 1. mellékletben meghatározott követelményeknek való megfelelés érdekében a termőre fordulástól számítva
12 évnél nem öregebb vagy új ültetvény
ca) támogatott öntözési rendszerének a kiépítéséhez;
cb) tápanyag-utánpótlási rendszerének kialakításához (a továbbiakban: 3. célterület).
(2) Az (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában meghatározott tevékenység akkor támogatható, ha a régi és az új ültetvény
együttesen elhelyezkedő ültetvényt alkot ugyanazon megyén belül vagy közvetlenül szomszédos megyébe (vagy
hármas megyehatár esetén megyékbe) is átnyúlóan.
(3) Ültetvény telepítése akkor támogatható, ha
a) a telepítés certifikált kategóriájú szaporítóanyaggal;
b) a 2. mellékletben szereplő csemegeszőlő fajták esetében a telepítés standard fokozatú oltvánnyal;
c) a 6. mellékletben meghatározott fajták esetében a telepítés jó minőségű, ellenőrzött hazai CAC, vagy standard
kategóriájú szaporítóanyaggal
történik. Spárgatelepítés akkor támogatható, ha a telepítés minősített vetőmagból előállított palántával történik.
(4) Támogatás vehető igénybe
a) új ültetvény esetében az 1., a 2. és a 3. célterület megvalósításához;
b) a termőre fordulástól számítva 12 évnél nem öregebb ültetvény esetében a 2. és a 3. célterület megvalósításához
külön-külön, vagy együttesen azzal a feltétellel, hogy az 1. melléklet összes kritériuma teljesüljön a támogatás
révén;
c) az 1. melléklet követelményrendszerének megfelelő ültetvények esetén vagyonvédelmi berendezések
beszerzéséhez.
(5) Támogatás az 1. mellékletben meghatározott fajok telepítéséhez adható. Prioritást élveznek azok az 5. mellékletben
meghatározott fajok, amelyek magasabb kézimunka igénnyel rendelkeznek. Ezen fajok telepítése esetén többletpont
adható az 5. melléklet alapján.
(6) Nem vehető igénybe támogatás
a) kizárólag az ültetvény tőszámának növeléséhez;
b) a 3. célterület vonatkozásában olyan helyrajzi szám szerint meghatározott területre, amelyre vonatkozóan
korábban az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az öntözés, a melioráció és a területi vízgazdálkodás
mezőgazdasági üzemi és közösségi létesítményeinek fejlesztéséhez nyújtandó támogatások részletes
feltételeiről szóló 34/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján támogatást nyújtottak.
(7) Az ügyfél nem nyújthat be támogatási kérelmet akkor, ha az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez, korszerű ültetvények létesítéséhez nyújtandó támogatások részletes
feltételeiről szóló 35/2010. (IV. 9.) FVM rendelet alapján korábban támogatási kérelmet nyújtott be, de
szabálytalanságot állapítottak meg nála és emiatt a támogatási összeg több mint 30%-át visszavonták. Ez nem
vonatkozik az önkéntes visszavonásra.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) Az az ügyfél vehet igénybe támogatást, akinek a mezőgazdasági üzemének mérete a fejlesztés megvalósulásának
időtartamát követően eléri legalább a 4 európai méretegységet (a továbbiakban: EUME).
(2) Ha a támogatási kérelem benyújtásakor az ügyfél művelésében lévő és a fejlesztéssel bővített ültetvények összes
területe
a) nem haladja meg az 50 hektárt, akkor
aa) az ügyfélnek felsőfokú mezőgazdasági végzettséggel kell rendelkeznie, vagy
ab) felsőfokú mezőgazdasági végzettségű személyt kell foglalkoztatnia, vagy az agrár-szaktanácsadói
tevékenység engedélyezéséről szóló 90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet [a továbbiakban: 90/2009. (VII. 24.)
FVM rendelet] szerinti szaktanácsadó szolgáltatásait kell igénybe vennie;
b) meghaladja az 50 hektárt, akkor
ba) az ügyfélnek felsőfokú mezőgazdasági végzettséggel kell rendelkeznie, vagy
bb) felsőfokú mezőgazdasági végzettségű személyt kell foglalkoztatnia.
(3) Nem nyújtható támogatás annak az ügyfélnek, akinek a 3. melléklet „A” részére kapott pontjai nem érik el a 19 pontot.
(4) Az ügyfél köteles
a) a támogatási határozattal jóváhagyott, a 2. § (1) bekezdésében foglalt tevékenységeket a támogatási határozat
jogerőre emelkedésétől számított 24 hónapon belül befejezni;
b) az ültetvényt, annak termőre fordulásától az 1. melléklet D oszlopában meghatározott határidőig termesztésben
tartani;
c) az utolsó kifizetési kérelem benyújtása előtt az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében e jogcím
tárgyában szervezett kötelező képzésen részt venni;
d) a telepítési engedély szerint a beruházást megvalósítani;
e) az ültetvény nem termő időszakában ápolási kötelezettségének eleget tenni.
(5) Egy ügyfél egy támogatási kérelemben külön-külön és mindhárom célterületre vonatkozóan is igényelhet
támogatást.
4. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke, elszámolható kiadások
4. § (1) A támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott Új Magyarország
Vidékfejlesztési Program 121. intézkedésén belül a gyümölcs és kertészeti ültetvények korszerűsítése jogcímhez
rendelt keretösszeg 7 209 800 eurónak megfelelő forintösszeg, de legfeljebb 2 milliárd forint.
(2) A keret betartása érdekében szükség esetén a vidékfejlesztésért felelős miniszter intézkedik a támogatási kérelmek
benyújtásának felfüggesztéséről.
(3) Egy ügyfélnek legfeljebb 35 millió forint támogatás nyújtható. A kötelező termesztésben tartási időszak
megkezdéséig kizárólag egy alkalommal vehető igénybe támogatás.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott mértékű támogatás – az (5) és (6) bekezdésben foglalt kivétellel – a beruházás
összes elszámolható kiadásának legfeljebb 40%-ára igényelhető.
(5) A beruházás összes elszámolható kiadásának 50%-ára igényelhető támogatás, ha
a) az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő, vagy
b) a beruházás kedvezőtlen adottságú területen valósul meg.
(6) A beruházás összes elszámolható kiadásának 60%-ára igényelhető támogatás, ha
a) az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő, és
b) a beruházás kedvezőtlen adottságú területen valósul meg.
5. § (1) Az 1. célterület, valamint a 2. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában meghatározott tevékenység esetén elszámolható
kiadásnak minősül:
a) a terület-előkészítés;
b) a tápanyagfeltöltés;
c) a szaporítóanyag-beszerzés;
d) a telepítés;
e) a beruházás befejezéséig a telepítési engedély szerinti ápolás az 1. melléklet I. oszlopa szerinti mértékig;
f) a tápanyag-gazdálkodási tervhez szükséges talaj- és növényi analízis vizsgálat.
(2) A 2. célterület esetén a 4. melléklet alapján elszámolható kiadásnak minősül:
a) a támrendszer, a művelésmód és a technológiai korszerűsítés;
b) a jégvédőháló-rendszer kiépítése és felszerelése, valamint jégkárelhárító berendezés; és
c) a kerítés kialakítása;
d) vagyonvédelmi berendezések beszerzése.
(3) A 3. célterület esetén elszámolható kiadásnak minősül:
a) a támogatható öntözési rendszer kiépítése, beleértve csatornából történő vízkiemelés esetén a szivattyú, a
vízgépészeti berendezések, az elektromos berendezések, az automatika, a nyomócső, a fittingek és a
puffertározó, felszín alatti vízkitermelés esetén a kút, a vízgépészeti berendezések, az elektromos berendezések,
az automatika, a nyomócső, a fittingek és a puffertározó;
aa) az egysoros vagy kétsoros csepegtető rendszer kiépítése;
ab) a mikroszórófejes öntözés;
ac) a csévélő dobos mobil öntözőrendszer korona alatti szórófejjel;
ad) a párásító, színező öntözés, illetve fagyvédelmi öntözés;
b) a tápanyag-utánpótlási rendszer berendezéseinek kiépítése, fejlesztése. Az öntözőrendszerrel nem ellátott
területeken ebbe beletartoznak a csövek, szivattyúk és a csapok.
(4) A támogatási összeg kiszámításának alapját
a) az 1. célterület esetén az 1. melléklet C oszlopában meghatározott fajlagos költségek;
b) a 2. célterület esetén a 4. mellékletben meghatározott elszámolható kiadások
képezik.
(5) A 5. § (2) bekezdés a)–c) pontjaiban meghatározott beruházásokkal kapcsolatos kiadások, külön-külön és együttesen
is elszámolhatóak.
(6) A 2. § (1) bekezdés c) pontjának ca) és cb) alpontjaiban meghatározott beruházásokkal kapcsolatos kiadások,
külön-külön és együttesen is elszámolhatók. Amennyiben az ügyfél a 2. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontjában
meghatározott beruházást valósít meg, akkor legfeljebb 1,5 millió forint a hektáronkénti elszámolható kiadás. A 2. §
(1) bekezdés c) pont cb) alpontjában meghatározott beruházás megvalósítása esetén az elszámolható kiadás
hektáronként legfeljebb 500 000 forint.
(7) A Vhr. 31. §-a szerinti egyéb elszámolható kiadásokat az elbírálás során táblánként, azok területének nagysága szerint
arányosítva kell figyelembe venni.
5. A támogatási kérelem benyújtása 6. § (1) A támogatási kérelmet a 2011. évben június 15. és július 15. között lehet benyújtani az ügyfél lakóhelye, illetve
székhelye szerint illetékes Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) megyei kirendeltségére az
annak honlapján közleményként közzétett formanyomtatványon.
(2) A formanyomtatványt a következő adattartalommal kell az MVH-nak rendszeresítenie:
a) ügyfél azonosító adatok,
b) a támogatás jogosultságára vonatkozó adatok,
c) nyilatkozatok, és
d) az ügyfél aláírása.
(3) Ugyanazon ügyfél egy támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakban kizárólag egy kérelmet nyújthat be.
(4) A támogatási kérelemhez csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumoknak az ügyfél aláírásával hitelesített,
eredetivel megegyező másolatát:
a) a telepítés megvalósításának helyén illetékes jegyző által kiadott
aa) jogerős telepítési engedélyt;
ab) határozat másolatát, ha az ültetvénykivágás közigazgatási eljárás keretében történt;
b) csemegeszőlő ültetvény esetén az a) pont aa) alpontjában előírt engedély helyett a Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal által kiadott jogerős telepítési engedélyt;
c) a támogatási kérelemben feltüntetett táblák határvonalait ábrázoló, a Mezőgazdasági Parcella Azonosító
Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet szerinti egyedi rajzzal ellátott az ügyfél regisztrációs számát
tartalmazó blokktérképet;
d) a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendelet alapján a
szakmaközi szervezet igazolását, amely tanúsítja, hogy
da) a telepítési terv szakmailag megalapozott;
db) a telepíteni tervezett fajták piaci szempontból az előzetes konzultáció szakmai szempontrendszere szerint
megfelelőek;
dc) a megrendelt szaporítóanyag a szállítási visszaigazolás alapján megfelel a 2. § (3) bekezdésében foglalt
feltételeknek;
dd) spárga telepítése esetében a termőhely arra alkalmas;
e) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október
22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet 123–125. cikke alapján elismert, az irányító hatóság által közleményben
megjelölt zöldség gyümölcs szakmaközi szervezet által kiállított tagsági igazolást;
f) faiskola, vagy szaporítóanyag nagykereskedelmi forgalmazó igazolása a kérelemben megjelölt kategóriájú
szaporítóanyagnak a tervezett telepítési időben rendelkezésre állásáról gyümölcsfaj, -fajta és alany szerinti
bontásban;
g) az Állami Gyümölcs- és Dísznövény-termesztési Kutató, Fejlesztő Közhasznú Nonprofit Kft., vagy a Fertődi
Gyümölcstermesztési Kutató, Fejlesztő Közhasznú Nonprofit Kft. vagy az Újfehértói Gyümölcstermesztési Kutató
és Szaktanácsadó Közhasznú Nonprofit Kft., vagy a Ceglédi Gyümölcstermesztési Kutató-Fejlesztő Intézet
Nonprofit Közhasznú Kft. által kiadott termőhely alkalmasságára vonatkozó igazolást, amely tanúsítja, hogy a
telepítésre kerülő tábla ökológiailag alkalmas a telepítendő gyümölcsfaj és fajta számára;
h) a 3. mellékletben meghatározott értékelési szempontok igazolására szolgáló dokumentumokat;
i) a Vhr. 27. § (1) bekezdés e) pontja szerinti pénzügyi tervet vagy a Vhr. 27. § (1) bekezdés f) pontja szerinti pénzügyi
és üzleti tervet. Az üzleti terv csatolásával az értékesítési szerződést, vagy értékesítési előszerződést, vagy
felvásárlási szándéknyilatkozatot, és beszállítóval kötött szerződést is mellékelni kell;
j) ha az ügyfél a 3. célterület szerinti tevékenységet valósít meg
ja) az elvi vízjogi vagy vízjogi létesítési engedélyt, vagy
jb) a jegyző által kiállított kútlétesítési engedélyt, vagy
jc) a területre vonatkozó üzemeltetési vízjogi engedélyt, vagy
jd) mindezek hiányában az eljáró hatóság által kiállított bizonyítványt a vízkészletek rendelkezésre állásáról;
k) nem engedélyköteles beruházás esetén az eljáró hatóság nyilatkozatát, amely szerint a fejlesztés nem
engedélyköteles;
l) amennyiben a 3. § (1) bekezdése szerinti ügyfél rendelkezik felsőfokú mezőgazdasági végzettséggel, akkor az azt
igazoló dokumentum hiteles másolatát, felsőfokú mezőgazdasági végzettség hiányában annak igazolását, hogy
az ügyfél a telepítéstől kezdődően az ültetvény termőre fordulásáig, a (6) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével;
la) a 90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet szerinti szaktanácsadó szolgáltatásait igénybe veszi, vagy
lb) felsőfokú kertészeti végzettségű személyt foglalkoztat; a felsőfokú mezőgazdasági végzettségű személy
foglalkoztatását az ügyfél a munkavállaló munkaszerződésének és a munkavállaló végzettségét igazoló
dokumentum hiteles másolatával köteles igazolni;
m) az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy legkésőbb a beruházás befejezését követő első teljes naptári évben
megfelel a 3. § (1) bekezdésében meghatározott üzemméretnek.
(5) A (4) bekezdés a) pont aa) alpontjában előírt engedély nem szükséges spárgaültetvény telepítésekor. A (4) bekezdés
e) pontjában előírt termőhelyi alkalmasságot csemegeszőlő telepítés esetén a (4) bekezdés b) pontjában
meghatározott telepítési engedély igazolja.
(6) Ha a támogatási kérelem benyújtásakor az ügyfél művelésében lévő és fejlesztéssel bővített ültetvények összes
területe
a) nem éri el az 50 hektárt, akkor a (4) bekezdés l) pont la) alpontja;
b) eléri vagy meghaladja az 50 hektárt, akkor a (4) bekezdés l) pont lb) alpontja
szerinti igazolást kell benyújtani a támogatási kérelemhez.
(7) Az e rendelet alapján indult eljárásokban a Vhr. 27. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt rendelkezést nem kell
alkalmazni.
(8) A támogatási kérelem benyújtását követően hiánypótlásra kizárólag az alábbi dokumentumok esetében van
lehetőség:
a) a Vhr. 27. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentum;
b) a 6. § (4) bekezdés a) pont és b) pontjában meghatározott dokumentum;
c) a 6. § (4) bekezdés j) pont ja) alpontjában meghatározott dokumentum.
(9) Az ügyfél nem nyújthat be támogatási kérelmet akkor, ha az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez, korszerű ültetvények létesítéséhez nyújtandó támogatások részletes
feltételeiről szóló 35/2010. (IV. 9.) FVM rendelet alapján korábban támogatási kérelmet nyújtott be, de
szabálytalanságot állapítottak meg nála és emiatt a támogatási összeg több mint 30%-át visszavonták. Ez nem
vonatkozik az önkéntes visszavonásra.
6. A támogatási kérelem elbírálása 7. § A támogatási kérelmet az MVH, az e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, határozatát pedig a 3. és az
5. mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel és a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával hozza meg.
7. Kifizetési kérelem 8. § (1) A kifizetési kérelmet 2012-től évente az egységes kérelem keretében, valamint november 15.–december 15. között a
megvalósított és május 15-ig az egységes kérelemben bejelentett ültetvényekre vonatkozóan lehet benyújtani az
MVH-hoz.
(2) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell a kérelemmel érintett ültetvények határvonalainak vázrajzát, külső
töréspontjainak Egységes Országos Vetületi Rendszerben legalább 0,5 méter pontossággal megadott koordinátáinak
feltüntetésével, valamint a mérésről szóló jegyzőkönyvnek a másolatát.
(3) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell a 3. § (4) bekezdés c) pont szerinti képzésen való részvételről szóló
igazolást.
(4) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell az elszámolni kívánt számlák ügyfél által hitelesített másolatát.
8. Jogkövetkezmények 9. § (1) Ha az ügyfél a 3. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott képzési kötelezettségének nem tesz eleget, a támogatási
összeget 20%-kal csökkenteni kell, kivéve, ha a támogatási határozat jogerőre emelkedését követő 30. nap és az utolsó
kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napját megelőző 30. nap közötti időszakban nem volt képzés.
(2) Ha az ügyfél a pénzügyi tervben foglalt árbevételtől a termőre fordulást követő első három gazdasági év átlagában – a
vis maior esetét kivéve – 20%-nál nagyobb mértékben elmarad, köteles a támogatási összeg 5%-át; ha 30%-kal marad
el a támogatási összeg 10%-át, 40%-nál 15%-ot az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok
szerint visszafizetni.
(3) Ha az ültetvény nem termő időszakában az ügyfél az ápolási kötelezettségét nem teljesíti, köteles az ellenőrzési
jegyzőkönyvben meghatározott hiány mértékének megfelelő támogatási összeget az intézkedésben való
jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok szerint visszafizetni.
(4) Amennyiben az ellenőrzés során bizonyosságot nyer, hogy az ügyfél a beruházási kötelezettségének nem, vagy nem a
telepítési engedély szerint tett eleget, úgy az a kifizetett támogatás jogosulatlan részvételnek minősül.
(5) Amennyiben a 3. mellékletben a nyilatkozattal alátámasztott pontozási szempontok ellenőrzése során kiderül, hogy az
ügyfél nem valós adatot szolgáltatott, úgy a kifizetett támogatás jogosulatlan igénybevett támogatásnak minősül, és
az ügyfél támogatáshoz való joga megszűnik.
(6) Amennyiben az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt – a pontozási szempontok közt feltüntetett – munkavállalói
létszámnál kevesebbet foglalkoztat az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt, akkor az jogosulatlan részvételnek
minősül, ezért köteles a támogatási összegből a támogatási összeg 2%-át visszafizetni.
(7) A támogatási kérelemben vállalt munkavállalói létszám nem teljesítése esetén előírt (6) bekezdés szerinti
jogkövetkezmény hiányzó munkavállalónként egyszer, és abban az esetben alkalmazandó, ha a támogatási
kérelemben szereplő munkavállalói létszám-vállalás szinten tartásra vagy bővítésre irányul.
(8) Ha az ügyfél a 6. § (4) bekezdés m) pontjában foglalt nyilatkozata ellenére a beruházás befejezését követő első teljes
évben nem felel meg a 3. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, úgy az jogosulatlan részvételnek minősül.
(9) A Vhr. 35. § (1) bekezdésében foglalt kizárás jogkövetkezménye helyett valamennyi kifizetési határozattal jóváhagyott
támogatás – amennyiben kifizetési kérelem alapján eljárás van folyamatban, úgy az annak során, a kapcsolódó
ellenőrzések alapján jóváhagyható támogatás összegét is figyelembe véve – kumulált összegét 20%-kal csökkenteni
kell, ha az ügyfél a támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások összegének 50%-át teljesíti, de nem éri
el az összeg 80%-át.
(10) Amennyiben az ügyfél a pénzügyi és az üzleti tervekben jövőre vonatkozó vállalásokat nem teljesít, és az
adatmódosulás pontszámváltozással járna, úgy szempontonként 2%, de legfeljebb 10% levonható.
9. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 26. cikkének a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
12. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez, korszerű ültetvények
létesítéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 35/2010. (IV. 9.) FVM rendelet a következő 15. §-sal
egészül ki:
„15. § E rendelet alapján a 2011. évtől kezdődően támogatási kérelem nem nyújtható be.”
(2) Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez, korszerű
ültetvények létesítéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 35/2010. (IV. 9.) FVM rendelet 8. §, 9. §-a.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter