text:
2/2012. (I. 20.) Korm. rendelete a magyar állami ösztöndíjas és magyar állami részösztöndíjas hallgatókkal kötendő hallgatói szerződésről.
A Kormány a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 23. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Ez a rendelet határozza meg a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 39. §
(3) bekezdése szerinti a magyar állami ösztöndíjas, magyar állami részösztöndíjas hallgatóval létesített hallgatói
szerződéssel kapcsolatos szabályokat, a hallgatói szerződés létesítésének, nyilvántartásának, a szerződésben foglalt
kötelezettségek teljesítésének rendjét, a nemteljesítésre tekintettel alkalmazható szabályokat, a szerződésben foglalt
kötelezettség alóli mentesülésre vonatkozó rendelkezéseket.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató: a magyar állami ösztöndíjjal, vagy a magyar állami részösztöndíjjal
támogatott hallgató,
b) hallgatói szerződés: a Magyar Állam és a magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésre besorolást nyert
hallgató között e rendelet szerinti tartalommal létrejövő szerződés,
c) magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzés: a felsőoktatásban a magyar állami ösztöndíjjal vagy a magyar
állami részösztöndíjjal támogatott képzés. 3. § A magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató a hallgatói szerződés alapján – a 4. §-ban meghatározottakra figyelemmel –
köteles:
a) az általa folyatott, magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésen a felsőoktatási intézmény által az
Nftv. 48. § (4) bekezdésére tekintettel meghatározott tanulmányi idő alatt, de legfeljebb a képzési és kimeneti
követelményekben meghatározott képzési idő másfélszeresén belül megszerezni az oklevelet, és
b) az oklevél megszerzését követő húsz éven belül az általa állami (rész)ösztöndíjjal folytatott tanulmányok ideje
kétszeresének megfelelő időtartamban magyar joghatóság alatt álló munkáltatónál társadalombiztosítási
jogviszonyt eredményező munkaviszonyt, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt létesíteni, fenntartani
vagy magyar joghatóság alatt vállalkozási tevékenységet folytatni (a továbbiakban: hazai munkaviszony),
c) átalányként megfizetni a hallgató adott képzésére tekintettel a Magyar Állam által folyósított 5. § (1) bekezdés
a) pontja szerinti állami ösztöndíj 50%-ának megfelelő összeget a Magyar Államnak, ha az a) pontban
meghatározott határidőn belül nem szerzi meg a magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésben az
oklevelet, vagy
d) visszafizetni a hallgató adott képzésére tekintettel a Magyar Állam által folyósított 5. § (1) bekezdés a) pontja
szerinti állami ösztöndíjnak a visszatérítés esedékessé válásának naptári félévét megelőző utolsó napon érvényes
jegybanki alapkamatot három százalékponttal meghaladó kamattal megnövelt összegét a Magyar Államnak,
ha az oklevél megszerzését követően nem létesít, nem tart fenn a b) pont szerint hazai munkaviszonyt.
4. § (1) A 3. § b) pontjában meghatározott kötelezettség több részletben is teljesíthető.
(2) Amennyiben a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató a hallgatói jogviszonyának fennállása alatt a magyar állami
(rész)ösztöndíjjal támogatott képzésében finanszírozási formát vált, és önköltséges formában folytatja a tanulmányait
az adott képzésen, a 3. § b)–d) pontjaiban meghatározott kötelezettségek csak a magyar állami (rész)ösztöndíjjal
támogatott időszakra vonatkozóan terhelik.
(3) A szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alá tartozó személy a 3. § b) pontjában
meghatározott kötelezettséget a származási országában is teljesítheti.
(4) A hitéleti képzésben részt vevő magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatót a 3. § b) és d) pontjaiban foglalt
kötelezettségek nem terhelik.
(5) A hazai munkaviszony időtartama teljesítésének számításakor a Magyarországon önkéntes katonai szolgálat alapján
fennálló, valamint a szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alá tartozó személy esetében
a származási országában teljesített, társadalombiztosítási jogviszonyt eredményező munkavégzésre irányuló
jogviszonyt kétszeres mértékben kell figyelembe venni.
(6) Az e rendeletben meghatározottakat alkalmazni kell az önköltséges képzésről állami (rész)ösztöndíjjal támogatott
képzésre átsorolt, valamint a magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésre átvétel alapján hallgatói
jogviszonyt létesítő hallgatóra is.
(7) Ha a hallgató párhuzamos képzésben folytatja tanulmányait, vagy egymást követően több oklevelet szerez, a 3. § b) és
d) pontja szerinti kötelezettséget az első oklevél megszerzésének időpontjától kell számítani, és képzésenként
teljesíteni kell.
(8) A 3. § a) pontjában meghatározott kötelezettség a szakváltást nem korlátozza. Szakváltás esetén a szerződés teljesítése
szempontjából az újabb szak képzési ideje irányadó.
5. § (1) A hallgatói szerződés alapján a Magyar Állam köteles:
a) a hallgató által az adott képzésben igénybe vett támogatási idő alatt, de legfeljebb a hallgatói jogviszonyának
megszűnéséig a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatóra tekintettel biztosítani a felsőoktatási intézménynek
a hallgató magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésének költségeit (a továbbiakban: állami ösztöndíj),
b) foglalkoztatáspolitikai eszközrendszerére támaszkodva törekedni arra, hogy a magyar állami (rész)ösztöndíjas
hallgató számára a magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzés befejezését követően megfelelő
munkalehetőséget biztosítson.
(2) Az állami ösztöndíj mértéke az adott felsőoktatási intézményben a hallgató által magyar állami (rész)ösztöndíjjal
támogatott formában igénybe vett aktív félévekre – külön jogszabályban meghatározott keretek között
a felsőoktatási intézmény által – megállapított önköltségek összege. E rendelet vonatkozásában azon félév minősül
aktív félévnek, amelyre a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató bejelentkezett.
(3) A magyar állami részösztöndíjas hallgató esetében az állami ösztöndíj adott félévre számított összege az azonos
képzésen tanulmányokat folytató magyar állami ösztöndíjas hallgató ugyanazon félévére megállapított állami
ösztöndíjának ötven százaléka.
(4) Amennyiben a hallgató olyan képzésen folytat tanulmányokat magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott formában,
melyet az adott intézmény önköltséges formában nem indított, a (3) bekezdésében meghatározott számításokat az
adott képzésre más intézményekben megállapított önköltségek közül a legalacsonyabb figyelembevételével kell
elvégezni.
6. § (1) A hallgatói szerződés tartalmazza a 3–5. §-ban foglalt feltételeket.
(2) Az állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésre besorolt jelentkezőnek az Oktatási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)
a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott besorolási
döntésében tájékoztatja az állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzéshez kötődő hallgatói jogviszony létesítésének
feltételeiről, és egyidejűleg megküldi az e rendeletben meghatározott feltételeket és a besorolt jelentkező adatait
tartalmazó szerződéstervezetet.
(3) A hallgatói szerződéskötés a felsőoktatási intézménybe történő beiratkozási eljárás része.
(4) A hallgatói szerződést a felvételt nyert jelentkezővel a Magyar Állam nevében a Hivatal köti meg.
(5) A magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató az általa aláírt hallgatói szerződés egy eredeti példányát nyolc napon belül
köteles megküldeni a Hivatal számára. 7. § (1) A hallgatói szerződés aláírásával a felvételt nyert jelentkező hozzájárul ahhoz, hogy azon felsőoktatási intézmény,
mellyel a felvételt nyert jelentkező hallgatói jogviszonyt létesít, az aláírt hallgatói szerződés egy eredeti példányát
megőrizze, valamint az abban foglalt adatokat a hallgatói jogviszonya fennállása alatt kezelje.
(2) A hallgatói szerződés aláírásával a felvételt nyert jelentkező vállalja, hogy a szerződésben meghatározott adatokat,
valamint a hallgatói szerződésben meghatározott kötelezettségek teljesítésének nyomon követése, ellenőrzése
érdekében szükséges adatokat a HIvatal számára a hallgatói szerződésben meghatározott módon szolgáltatja,
valamint hozzájárul ahhoz, hogy a Hivatal a magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésével és a foglalkoztatási
útjával összefüggő személyes és jogviszonyára vonatkozó adatait a szerződés megszűnéséig kezelje.
(3) A hallgatói szerződés aláírásával a felvételt nyert jelentkező hozzájárul ahhoz, hogy amennyiben nem szolgáltatja
a (2) bekezdésben meghatározott adatokat, vagy azok ellenőrzése szükségessé válik, a Hivatal a hallgatói
szerződésben meghatározott kötelezettségek teljesítésének nyomon követése, ellenőrzése érdekében a személyi
adat- és lakcímnyilvántartás központi szervétől, a munkaügyi központoktól és kirendeltségektől, a Magyar
Államkincstártól, az országos egészségbiztosítási szervtől, a nyugdíjbiztosítási igazgatóság szervétől, az
adóhatóságtól, valamint a lakóhelye szerinti helyi önkormányzatoktól beszerezze a magyar állami (rész)ösztöndíjas
hallgatóra vonatkozó alábbi adatokat:
a) természetes személyazonosító adatok,
b) lakcímre (lakóhely és tartózkodási hely) vonatkozó adat,
c) a hazai munkaviszony(ok) létesítésére és időtartamára vonatkozó adat,
d) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvényben meghatározott álláskeresőként
nyilvántartásba vételre, valamint álláskeresőként eltöltött időtartamra vonatkozó adat,
e) terhességi gyermekágyi segélyre jogosultságra, valamint ennek időtartamára vonatkozó adat,
f) gyermekgondozási segélyre jogosultságra, valamint ennek időtartamára vonatkozó adat,
g) gyermekgondozási díjra jogosultságra, valamint ennek időtartamára vonatkozó adat,
h) megváltozott munkaképességre, valamint ennek időtartamára vonatkozó adat,
i) a nyugdíjkorhatár elérésére vonatkozó időpont.
(4) A hallgatói szerződés aláírásával a felvételt nyert jelentkező hozzájárul ahhoz, hogy a Hivatal az e rendeletben
meghatározott jogainak érvényesítése és kötelezettségeinek teljesítése során elektronikus úton is tarthassa
a kapcsolatot vele.
8. § (1) A hallgatói szerződés határozatlan időre jön létre.
(2) A hallgatói szerződés megszűnik, amennyiben a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató szerződéses kötelezettségét
teljesítette vagy annak teljesítése alól e rendeletben meghatározottak szerint mentesült.
9. § A felsőoktatási intézmény gondoskodik
a) a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatója vonatkozásában az aláírt hallgatói szerződés egy példányának
átvételéről, a hallgatói jogviszony fennállása alatti megőrzéséről,
b) az állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzéshez kötődő hallgatói jogviszony létesítése tényének, valamint
az oklevél megszerzése időpontjának a tanulmányi adminisztrációs nyilvántartásban történő rögzítéséről,
c) a b) pontban meghatározott adatoknak a Hivatal részére történő szolgáltatásáról.
10. § A Hivatal a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató vonatkozásában nyilvántartja
a) a megkötött hallgatói szerződéseket és az azokban foglalt adatokat,
b) a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató minden megkezdett, magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott
képzésére vonatkozóan
ba) az adott képzés elvégzéséhez igénybe vett aktív félévek számát és az adott félévekre megállapított
önköltséget,
bb) a tanulmányok megkezdésének és az oklevél megszerzésének időpontját,
c) az igénybe vett állami ösztöndíjnak az adott félév lezárását követő, aktuális összegét.
11. § (1) A Hivatal a nyilvántartása alapján a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatóval évente közli az általa igénybe vett
állami ösztöndíj aktuális összegét.
(2) A Hivatal a magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzés befejezésének, vagy ha a magyar állami
(rész)ösztöndíjas hallgató az adott képzést nem fejezi be, a hallgatói jogviszony megszűnésének időpontjától
számított hatvan napon belül közli a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatóval az adott képzésen általa igénybe
vett állami ösztöndíj teljes összegét. E rendelet alkalmazásában a képzés befejezésének időpontja az adott képzésben
a végbizonyítvány kiállításának napja.
12. § (1) A Hivatal a hallgatói szerződés hatálya alatt nyomon követi a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató
foglalkoztatási útját.
(2) A Hivatal a magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzés befejezésének vagy a hallgatói jogviszony
megszűnésének időpontjától évente közli a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatóval a hallgatói szerződésben
vállalt kötelezettség alapján az állami ösztöndíj összegét vagy abból a még hátralévő részt.
13. § Az oklevélszerzés és a hazai munkaviszony nyilvántartásával, az állami ösztöndíj utólagos visszatérítési
kötelezettségével és a mentességek megállapításával kapcsolatos feladatokat a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény alkalmazásával első fokon a Hivatal, másodfokon az oktatásért felelős
miniszter látja el.
14. § A hazai munkaviszony időtartamába beleszámít
a) a terhességi-gyermekágyi segély, a gyermekgondozási segély és a gyermekgondozási díj folyósításának
időtartama,
b) az az időszak, amely alatt a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató a foglalkoztatás elősegítéséről és
a munkanélküliek ellátásáról szóló törvényben meghatározott álláskereső és járadékra jogosult.
15. § (1) Mentesül a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató a hallgatói szerződésben e rendelet 3. § a) és c) pontja alapján
vállalt kötelezettség alól, ha három gyermeket szül.
(2) Mentesül a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató a hallgatói szerződésben e rendelet 3. § c) pontja alapján
vállalt kötelezettség alól, ha halmozottan hátrányos helyzetű.
(3) Mentesül a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató a hallgatói szerződésben e rendelet 3. § d) pontja alapján
vállalt kötelezettség egy része alól, ha a visszafizetési időszak alatt e rendelet szerinti hazai munkaviszonyt létesít, tart
fenn annak időtartamával arányosan.
16. § (1) A Hivatal a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató kérelmére a hallgatói szerződésben e rendelet 3. § a) pontja
alapján vállalt kötelezettség teljesítésének felfüggesztését engedélyezheti
a) a külföldi felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányokra,
b) nyelvvizsga-bizonyítvány megszerzése érdekében felnőttképzésben folytatott tanulmányokra
tekintettel.
(2) A szünetelés legfeljebb két alkalommal, összesen legfeljebb két év időtartamra engedélyezhető, feltéve, hogy
a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató igazolja, hogy
a) a külföldi felsőoktatási intézmény és a külföldön folytatott tanulmányok az adott állam joga szerint felsőoktatási
intézménynek és felsőfokú képzésnek számítanak,
b) az oklevél kiadásához szükséges nyelvvizsga-bizonyítvány megszerzése érdekében folytatott tanulmányait
felnőttképzési jogviszonyban végzi.
(3) A Hivatal a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatót, kérelmére a hallgatói szerződésben e rendelet 3. § c) pontja
alapján vállalt kötelezettség teljesítése alól mentesítheti, ha a hallgató e rendelet szerinti hazai munkaviszonyt létesít
és az el nem végzett szakra irányadó képzési idő kétszeresének megfelelő időtartamban fenntartja.
17. § (1) A Hivatal a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatót, kérelmére a hallgatói szerződésben e rendelet 3. § a) pontja
alapján vállalt kötelezettség alól mentesítheti, ha a hallgató az oklevelét tartós betegsége, balesete, szülés miatt nem
képes megszerezni.
(2) A Hivatal a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatót, kérelmére a hallgatói szerződésben e rendelet 3. §
b)–d) pontjai alapján vállalt kötelezettség vagy annak egy része teljesítése alól mentesítheti, ha a hallgató
a kötelezettségét
a) megváltozott munkaképességére tekintettel,
b) tartós betegsége, balesete, szülés,
c) kettő vagy több gyermek nevelésére tekintettel
nem képes teljesíteni.
(3) A (2) bekezdés c) pontjában meghatározott kedvezményt a Hivatal ugyanazon gyermekekre tekintettel csak az egyik
szülő számára engedélyezheti.
18. § (1) Amennyiben a Hivatal megállapítja, hogy a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató visszatérítési kötelezettsége
fennáll, erről határozatot hoz. A visszatérítendő állami ösztöndíj összegét a határozat jogerőre emelkedését követő
harmincadik napig kell megfizetni (esedékesség).
(2) A (1) bekezdésben meghatározott határozatnak – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló törvény által előírt kötelező tartalmi elemeken kívül – tartalmaznia kell
a) a visszatérítendő állami ösztöndíj összegét, annak kiszámítási módjával együtt,
b) a részletfizetés feltételeire és a részletfizetés kérelmezésének módjára vonatkozó tájékoztatást,
c) az igény érvényesítésének módjára vonatkozó tájékoztatást.
(3) Az állami ösztöndíj vagy annak egy része visszatérítését a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatót foglalkoztató
munkáltató vagy más személy – a Hivatalhoz intézett nyilatkozat benyújtásával – átvállalhatja.
(4) Az e rendelet szerinti visszatérítési kötelezettség személyhez kötődő kötelezettség, mely nem terheli a hagyatékot.
19. § A volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató kérelmére a Hivatal
a) ötmillió forint alatti összegű állami ösztöndíj visszatérítési kötelezettsége esetén legfeljebb tíz évre szóló,
b) ötmillió forint feletti összegű állami ösztöndíj visszatérítési kötelezettsége esetén legfeljebb tizenöt évre szóló
részletfizetést engedélyezhet.
20. § (1) A Hivatal a visszatérítési kötelezettség összegét megállapító jogerős határozatot a Magyar Államot megillető igény
érvényesítéséhez szükséges adatokkal együtt megküldi az állami adóhatóságnak a visszatérítendő összeg behajtása
érdekében, ha a jogerősen megállapított visszatérítési kötelezettséget a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató,
vagy a 18. § (3) bekezdése szerint azt tőle átvállaló személy az átvállalt összeg erejéig
a) határidőre nem teljesíti, és
b) a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató részletfizetési vagy e rendeletben meghatározott más kérelmet
nem terjesztett elő, vagy az e kérelmek tárgyában hozott jogerős döntésben foglaltaknak határidőre nem tesz
eleget.
(2) Az állami adóhatóság a visszatérítési kötelezettség érvényesítésére folytatott végrehajtási eljárásában a végrehajtási
jogot az ingatlan-nyilvántartásba a Magyar Állam javára jegyezteti be.
21. § A 3. § c)–d) pontja alapján teljesített befizetés a központi költségvetés bevételét képezi.
22. § E rendelet 2012. augusztus 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1203/2012. (VI. 26.) Korm. határozata az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról szóló
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
81/2013. (VII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az előre megfontolt szándékkal emberölést elkövetők soha ne kerülhessenek szabadlábra?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés nem felel meg az  Nsztv. 17.  §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Az  Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  népi kezdeményezés tárgyát képező
kérdés egyrészt megtévesztő, mert azt a  téves látszatot kelti, mintha a  szabadságvesztés büntetés a  cselekmény
elkövetésének tényéhez kötődne, ennek következtében a  népi kezdeményezés már az  elkövetőket is sújtaná
tényleges életfogytiglani szabadságvesztéssel, függetlenül attól, hogy büntetőjogi felelősségük megállapításra
került-e.
Az Országos Választási bizottság megjegyzi tovább, hogy az  emberölés bűncselekmény súlyosabban minősülő
esete lenne az  „előre megfontolt szándékkal” történő elkövetés. A  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi
C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 160. § (2) bekezdése határozza meg az emberölés súlyosabban minősülő eseteit,
ilyen minősített esetet sem ezen jogszabályhely, sem összességében a Btk. nem ismer.
A népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés továbbá nem egyértelmű, mert nem állapítható meg, hogy
beadványozó milyen irányú szabályozást kíván a  jogalkotótól. A  Btk. 41.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerint
életfogytig tartó szabadságvesztés azzal szemben szabható ki, aki a  bűncselekmény elkövetésekor a  huszadik
életévét betöltötte. Nem egyértelmű tehát, hogy beadványozó a  fiatalkorúak vonatkozásában hogy kívánja
a szabályozás megvalósulását.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ezért ugyanezen jogszabály
18.  §-ának b)  pontja értelmében az  Országos Választási Bizottság az  aláírásgyűjtő ív mintapéldány hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
17. §-án, 18. § b) pontján, a Btk. 41. § (1) bekezdésén és 160. § (2) bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a  régi Ve. 130.  § (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén,
39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
60/2011. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a külügyminiszter előterjesztésére Daróczy Saroltának, a Teesside-i Magyar Kör alapító tagjának, a Brackenhoe Comprehensive School nyugalmazott
tanárának, dr. Dobó Tibornak, a Demmin-i Városi Kórház nyugalmazott osztályvezető főorvosának,
Eberhard Clemens Borghoffnak, a Meschedei Bencés Gimnázium tanulmányi igazgatójának,
Klaus Rettelnek, a berlini Német–Magyar Társaság Egyesület elnökének,
Pasza Árpádnak, az Eszéki Magyar Oktatási és Művelődési Központ munkatársának,
dr. Zolnai Editnek, a Londoni Magyar Iskola Plusz (LMIP) vezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést, Esra Nilgün Mirze-nek, az Isztambul 2010 Európa Kulturális Fővárosa Ügynökség nemzetközi kapcsolatokért felelős
igazgatójának a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat)
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. március 7. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
29/2017. (XII. 27.) IM rendelete az áldozatsegítő támogatások engedélyezése iránti kérelem tartalmára és kitöltésére, valamint a szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos egyes nem hatósági eljárási kérdésekre vonatkozó szabályokról.
A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az  állami kárenyhítésről szóló 2005.  évi CXXXV.  törvény 46.  § (2)  bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
79. § 3. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A támogatás engedélyezése iránti kérelem 1. § (1) Az érdekérvényesítés elősegítése bármely módon, formai megkötés nélkül kérhető.
 (2) Az  áldozatsegítésért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) az  érdekérvényesítés elősegítése keretében
az Áldozatsegítő Központ (a továbbiakban: Központ) útján telefonon, illetve a Központot felkereső ügyfelek részére
személyesen tájékoztatást nyújt, valamint az érzelmi segítségnyújtás igénybevételének lehetőségét a Központban
biztosítja.
(3) A  miniszter a  (2)  bekezdésben foglaltakon túl az  érdekérvényesítés elősegítése érdekében az  e  célra fenntartott,
díjmentesen hívható Áldozatsegítő Vonalon folyamatosan tájékoztatást nyújt.
(4) Az azonnali pénzügyi segély és az állami kárenyhítés iránti kérelem adattartalmát az 1. melléklet, az áldozati státusz
igazolása iránti kérelem adattartalmát a 2. melléklet tartalmazza.
2. Az esetnapló 2. § (1) A  bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az  állami kárenyhítésről szóló 2005.  évi CXXXV.  törvény
(a  továbbiakban: Ást.) 4.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontjában felsorolt szolgáltatások iránt benyújtott kérelemről
az  áldozatsegítő szolgálatként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: területi áldozatsegítő
szolgálat) és a Központ esetnaplót vezet. Az esetnapló a következő adatokat tartalmazza:
a) az ügyintéző neve és az ügy száma,
b) a kapcsolatfelvétel ideje és módja,
c) az Ást. 10. § (3) bekezdés a)–c) pontjában foglalt adatok,
d) azt, hogy sor került-e az  áldozat szükségleteinek a  miniszter által összeállított kérdőív (a  továbbiakban:
kérdőív) alapján történő felmérésére, és ha nem, ennek okát,
e) az áldozatsegítő szolgálat által felkínált segítség típusai,
f ) az áldozat által igényelt segítség,
g) az áldozatsegítő szolgálat által megtett intézkedések.
(2) Az  Ást. 10.  § (3)  bekezdés b) és c)  pontjában foglalt adatokat nem kell feltüntetni az  esetnaplóban, ha azok
a kérdőíven már szerepelnek.
(3) Az  (1)  bekezdés a)–e)  pontjában foglalt adatokat a  területi áldozatsegítő szolgálat vagy a  Központ ügyintézője
az  ügyintézés megkezdésekor, az  (1)  bekezdés g)  pontjában foglalt adatokat pedig folyamatosan, az  adott
intézkedés megtételekor rögzíti. Az  esetnaplóba azonos alkalommal tett bejegyzéseket az  ügyintéző a  bejegyzés
megtörténtének dátumával és aláírásával látja el.
(4) Az esetnaplóhoz mellékelni kell az Ást. 10. § (5) bekezdésében felsorolt iratok (a továbbiakban: irat) valamelyikét.
 (5) Érdekérvényesítés elősegítése esetén az  iratot csak akkor kell mellékelni, ha az  rendelkezésre áll. Az  irat hiánya
a szolgáltatás nyújtásának nem akadálya.
 (6) Érdekérvényesítés elősegítése esetén a  területi áldozatsegítő szolgálat vagy a  Központ soron kívül, de legkésőbb
nyolc napon belül megteszi az első intézkedést az esetnaplóban rögzítettek alapján. Ha további segítségnyújtásra
van szükség, annak elintézése iránt a területi áldozatsegítő szolgálat soron kívül, de legkésőbb az ok felmerülésétől
számított nyolc napon belül intézkedik.
3. Az áldozatsegítő támogatások iránti kérelem benyújtására szolgáló nyomtatvány
3. § A miniszter az  áldozatsegítő támogatások iránti kérelem benyújtására rendszeresített, e  rendelet szerinti
adattartalmú nyomtatványokat (a  továbbiakban: nyomtatvány) díjmentesen, kitölthető és letölthető formában
közzéteszi a honlapján.
4. § (1) A nyomtatványt úgy kell kialakítani, hogy azon elegendő hely álljon rendelkezésre a nyilatkozatok megtételéhez, és
azon az aláírások és a bélyegzőlenyomat helyét is ki kell alakítani.
(2) Ha a nyomtatványon nincs elegendő hely a szükséges nyilatkozatok megtételéhez, vagy a nyomtatvány rovatainak
száma nem elegendő, az  ügyfél a  nyomtatvány szerinti tartalommal pótlapot csatolhat a  nyomtatványhoz. Erre
a tényre a nyomtatvány közlemény rovatában utalni kell.
4. A nyomtatványok kitöltésének részletes szabályai 5. § A nyomtatványt az  ügyfél tölti ki és írja alá büntetőjogi felelőssége mellett. Ha az  ügyfél nem jogosult személyes
eljárásra, a nyomtatványt törvényes képviselője írja alá.
6. § (1) A nyomtatványon minden, a kérelem előterjesztésekor fennálló munkaviszony, közszolgálati, kormányzati szolgálati,
állami szolgálati és közalkalmazotti jogviszony, egyéb szolgálati jogviszony, tagsági viszony, munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszony alapján elért jövedelemről és társadalombiztosítási vagy egyéb jogviszonyon alapuló
járandóságról, munkanélküli-ellátásról, illetve egyéb támogatásról (a  továbbiakban együtt: jövedelem) nyilatkozni
kell.
(2) A  jövedelem igazolásakor a  rendszeres havi nettó (adó, adóelőleg, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék,
magánnyugdíjpénztári tagdíj, egyéb járulékok levonása után fennmaradó) jövedelemről kell nyilatkozni.
7. § (1) Állami kárenyhítés iránti kérelemben az  ügyféllel közös háztartásban élő személy – kivéve, ha a  büntetőeljárás
terheltje, vagy bírósági vagy hatósági eljárásban ellenérdekű fél – jövedelméről is nyilatkozni kell. Ha a  jövedelem
igazolására valamely okból nincs mód, e tényt, valamint annak okát a közlemény rovatában fel kell tüntetni.
(2) Az ügyféllel közös háztartásban élő nagykorú, cselekvőképes vagy e körben cselekvőképességében nem korlátozott
személynek – kivéve, ha az  eljárásban ellenérdekű fél – a  nyomtatvány rá vonatkozó részét alá kell írnia. Ha
az aláírásnak akadálya van, ennek okát a nyomtatvány közlemény rovatában fel kell tüntetni.
8. § (1) E  rendelet alkalmazásában vállalkozónak kell tekinteni a  személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti egyéni
vállalkozót, mezőgazdasági őstermelőt és társas vállalkozás tagját.
(2) A vállalkozónak a kérelem előterjesztését megelőző naptári évben elért jövedelme alapján kell nyilatkoznia a havi
nettó jövedelméről, melyet igazolnia kell. Havi jövedelemként az  éves adózott jövedelem tizenketted részét
kell feltüntetni a  nyomtatványon. Ez  a  rendelkezés nem mentesíti az  ügyfelet a  6.  § szerinti egyéb jövedelmének
megfelelő igazolása alól.
(3) Ha a  mezőgazdasági őstermelő ügyfél a  kérelem előterjesztését megelőző naptári évben adóbevallásra és
egyszerűsített bevallási nyilatkozat tételére sem volt köteles, ennek tényét jeleznie kell a  nyomtatvány megfelelő
rovatában. Ebben az  esetben a  kérelem előterjesztését megelőző naptári évben megszerzett nettó jövedelem
tizenketted részét kell – külön igazolás nélkül – a nyomtatványon havi nettó jövedelemként feltüntetni.
9. § Ha az ügyfél az Ást. 6. § (3) bekezdése alapján jövedelmi helyzetére tekintet nélkül rászorulónak tekintendő áldozat,
az 1. melléklet szerinti nyomtatványnak az ügyfél és a vele közös háztartásban élő személy jövedelmére vonatkozó
pontjait nem kell kitölteni.
5. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
11. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
12. § Ez a rendelet
a) a  bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/80/EK tanácsi irányelvnek,
valamint
b) a  bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok
megállapításáról és a  2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
2/2013. (I. 31.) LÜ utasítása az ügyészség Biztonsági Szabályzatáról.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján – az ügyészi szervezet
egységes működési biztonságának, vagyonvédelmének és az ügyészségi alkalmazottak munkahelyi biztonságának fokozása
céljából – a következő utasítást adom ki: 1. § Magyarország ügyészségének Biztonsági Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az utasítás mellékleteként1
kiadom. 2. § A Szabályzatban foglaltak betartása, illetve érvényre juttatása – a hatáskörébe, munkakörébe tartozó feladatok
tekintetében – minden ügyészségi alkalmazott kötelessége. 3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Polt Péter s. k.,
legfőbb ügyész


text:
234/2010. (IX. 21.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Palásti
Ferenc vezérőrnagy szolgálati viszonyát 2010. szeptember 30-án megszüntetem és őt 2010. október 1-jei hatállyal
szolgálati nyugállományba helyezem. Budapest, 2010. szeptember 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
161/2012. (HK 7.) HVKF parancsa névhasználatról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 46. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a Budapest Hungária körút 9–11. szám
alatt található MH Ludovika Zászlóalj valamint a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar épületének katonai objektum névhasználatáról az
alábbi
parancsot adom ki: A névadó emlékének fenntartása céljából engedélyezem, hogy a Budapest Hungária körút 9–11. szám alatt található MH Ludovika Zászlóalj valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző
Kar objektuma 2012. április 24-től felvegye a Zrínyi
Miklós Laktanya nevet. A továbbiakban Budapest, Hungária körút 9–11. szám alatt található objektum új neve:
Zrínyi Miklós Laktanya.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
2011. CCII. törvény Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről.
Az Országgyűlés Magyarország címerének és zászlajának használatát a nemzeti jelképek alkotmányjogi jelentőségéhez és a nemzet
tudatában elfoglalt helyéhez méltóan, a mára hagyománnyá vált jelképhasználati szokásokat is elismerve, továbbá a kimagasló
teljesítmények elismerése érdekében – az Alaptörvény végrehajtására, az Alaptörvény I) cikk (4) bekezdése alapján – a következő
törvényt alkotja: I. FEJEZET MAGYARORSZÁG CÍMERÉNEK ÉS ZÁSZLAJÁNAK HASZNÁLATA
1. A címer 1. § (1) Magyarország címerét (a továbbiakban: címer) az Országgyűlés, az országgyűlési képviselő, a köztársasági elnök,
az Alkotmánybíróság, az Alkotmánybíróság tagja, az alapvető jogok biztosa és helyettese, az Állami Számvevőszék,
a Magyar Nemzeti Bank, a Kormány tagja, a központi államigazgatási szervek, a Magyar Honvédség, a bíróság,
az Országos Bírósági Hivatal, az ügyészség és a közigazgatási feladatot ellátó szervek, továbbá ezek hivatalai, a helyi
önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, a köztestületek, valamint a felsoroltak képviseletére jogosult személyek
a hivatali feladataik ellátása során engedély nélkül használhatják, továbbá helyezhetik el az épületeiken és
helyiségeikben. (2) A köztársasági elnök a két angyallal mint pajzstartóval ellátott, a miniszterelnök a cserfaággal és olajággal övezett
címer használatára is jogosult. A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 23-i ülésnapján fogadta el.
(3) Az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó költségvetési szervek címerhasználatának eseteit, illetőleg a címernek
e szervek épületein, helyiségeiben való elhelyezését a tevékenységi körük szerint feladatkörrel rendelkező miniszter
rendeletben határozza meg. 2. § (1) A Magyar Közlöny címfeliratán a címert fel kell tüntetni.
(2) A címert a bankjegyen fel kell tüntetni, az állampapíron és a pénzérmén fel lehet tüntetni.
3. § Az 1. §-ban megjelölt szerv, illetve személy által használt címeres körbélyegzőn a címer körül a szerv nevét, illetve
a címert használó személy hivatalának (tisztségének) megnevezését fel kell tüntetni.
4. § (1) A helyi önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzat címerének Magyarország címerétől jól
megkülönböztethetőnek kell lennie. (2) A helyi önkormányzati és a nemzetiségi önkormányzati címerek szakszerű és a címertani hagyományoknak megfelelő
megalkotásának elősegítése érdekében a Kormány Nemzeti Címer Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) működtet.
A helyi önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzat a címerének megalkotása vagy módosítása előtt kikéri
a Bizottság véleményét. (3) Ha a címer vagy a címeres körbélyegző használata kötelező, a helyi önkormányzati címer vagy címeres körbélyegző
egyidejűleg nem használható. 5. § (1) Természetes személy a foglalkozásának, hivatásának gyakorlása során, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli
szervezet – az 1. §-ban említett szerveken és személyeken kívül – a tevékenysége során, szervezeti jelképként vagy
ennek részeként a címert nem használhatja. Törvény vagy törvény felhatalmazása alapján jogszabály személy vagy
személyek meghatározott csoportja tekintetében ettől eltérően rendelkezhet. (2) Az (1) bekezdést kell alkalmazni – a Magyar Közlöny kivételével – a sajtótermékek címfeliratára is.
(3) Az (1) és (2) bekezdést a címer elkülöníthető elemeire (Szent Korona, címerpajzs) is alkalmazni kell.
(4) A nem állami szervek miniszteri rendeletben meghatározott esetekben a feladatkörükben kiadott okiratokon a címert
és a címeres körbélyegzőt kötelesek használni. 2. A zászló és a lobogó
6. § A nemzeti ünnepeken Magyarország lobogóját (a továbbiakban: lobogó) ünnepélyes keretek között, katonai
tiszteletadással az Országház előtt fel kell vonni. 7. § (1) Azokon a középületeken, vagy azok előtt, amelyeket
a) az Országgyűlés, b) a köztársasági elnök, c) az Alkotmánybíróság, a bíróságok, az Országos Bírósági Hivatal és az ügyészségek,
d) az Állami Számvevőszék, a Magyar Nemzeti Bank, az alapvető jogok biztosa,
e) a központi államigazgatási szervek, f) a Magyar Honvédség,
g) az a)–f) pontban nem szereplő állami szervek, a helyi önkormányzatok képviselő-testületei, valamint az állam,
illetve a helyi önkormányzat által fenntartott, közfeladatokat ellátó intézmények
a feladatuk ellátása során használnak, Magyarország zászlaját (a továbbiakban: zászló) vagy a lobogót állandó jelleggel
ki kell tűzni, illetve fel kell vonni. (2) Ha az (1) bekezdésben felsorolt szerv több épületben fejti ki tevékenységét, a zászló (lobogó) elhelyezésének
kötelezettsége a központi épületre irányadó. (3) Az Országgyűlés, az Alkotmánybíróság és a Kúria épületére, illetve épülete előtt, továbbá a köztársasági elnök és
a miniszterelnök hivatali épületére, illetve épülete előtt elhelyezett zászlót (lobogót) napnyugtától napkeltéig meg
kell világítani. (4) Szélsőséges időjárási viszonyok között – annak időtartamára – a szerv vezetője elrendelheti a zászló bevonását,
illetőleg a lobogó levonását. Ez a rendelkezés az Országgyűlés, az Alkotmánybíróság és a Kúria épülete, valamint
a köztársasági elnök és a miniszterelnök hivatali épülete tekintetében, továbbá nemzeti ünnepek idején nem
alkalmazható. (5) A helyi önkormányzat képviselő-testülete kormányrendeletben megállapított előírások és feltételek szerint a helyi
önkormányzat közigazgatási területén Országzászló felállításáról dönthet. (6) A közterületeket a nemzeti ünnepeken önkormányzati rendeletben meghatározott módon fel kell lobogózni.
8. § A magyar tengeri és folyami hajók, továbbá egyéb vízi járművek az állami felségjog jelzésére a lobogót használják
a hajózásról szóló nemzetközi szerződések irányadó rendelkezéseivel összhangban.
3. A címer és a zászló engedélyhez kötött használata
9. § (1) Nemzetközi vásáron (különösen kiállításon, árubemutatón), nemzetközi kulturális vagy társadalmi jellegű
rendezvényen az ilyen esemény rendezésére vagy azon hivatalos részvételre jogosultak részére a címer eseti
használatát a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter engedélyezheti, ha a jogosult az esemény
rendezéséhez vagy azon való részvételhez állami támogatásban részesült, és a nemzetközi vásár, rendezvény,
valamint a rendező vagy a részvételre jogosult tevékenységének jelentősége a címer használatát indokolja.
(2) A kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter az (1) bekezdés szerinti engedély megadása előtt
kikéri a) nemzetközi vásár (különösen kiállítás, árubemutató) esetén a külpolitikáért felelős miniszter,
b) nemzetközi kulturális vagy társadalmi rendezvény esetén a külpolitikáért felelős miniszter és a rendezvény jellege
szerint feladatkörrel rendelkező miniszter véleményét. 10. § (1) A címert vagy a zászlót tartalmazó védjegy vagy ilyen formatervezési minta oltalmának megadásához szükséges
engedély megadásáról – kérelemre, a védjegybejelentésben megjelölt árujegyzék szerinti áruk, szolgáltatások, illetve
a minta szerinti termék tekintetében feladatkörrel rendelkező miniszter véleményének kikérése után – a kormányzati
tevékenység összehangolásáért felelős miniszter dönt. A kérelem elbírálása során a kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős miniszter mérlegeli, hogy az áru, szolgáltatás sajátos nemzeti jellege, a kérelmező
tevékenységének nemzetgazdasági jelentősége és kiviteli nagyságrendje indokolttá teszi-e a címernek vagy
a zászlónak a védjegy vagy formatervezési mintaoltalom részeként való használatát.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a nemzeti színek használata engedélyhez nem kötött, ha az ábrázolás nem minősül
címer- vagy zászlóhasználatnak. 4. A címer és a zászló engedélyhez nem kötött használata
11. § (1) A nemzethez tartozás kinyilvánítása céljából magánszemély a címert és a zászlót (lobogót) az e törvényben foglalt
korlátozások megtartásával használhatja. (2) A címernek és a zászlónak (lobogónak) a nemzeti ünnepek, az ezekhez kapcsolódó és egyéb társadalmi (különösen
politikai, gazdasági, tudományos) rendezvény, nemzeti jellegű más megemlékezés, valamint katonai tiszteletadás
alkalmával történő eseti használata megengedett. (3) A címerrel ellátott zászló, lobogó használata az (1) és (2) bekezdés szerinti esetekben megengedett.
5. Közös szabályok 12. § A címer és a zászló (lobogó) használata során mindenki köteles megőrizni azok tekintélyét és méltóságát.
II. FEJEZET AZ ÁLLAMI KITÜNTETÉSEK 13. § Magyarország Országgyűlése az állami szuverenitásból következően a kimagasló teljesítmények megbecsülésére és
elismerésére az alábbi állami kitüntetéseket és rendjeleket (a továbbiakban: állami kitüntetések) alapítja, illetve
megújítja: a) Magyar Szent István Rend; b) Magyar Corvin-lánc;
c) Magyar Becsület Rend; d) Magyar Érdemrend és Magyar Érdemkereszt.
14. § A Magyar Szent István Rend (a továbbiakban: Szent István Rend) – a Mária Terézia magyar királynő által 1764. május
5-én alapított Szent István Rend megújításaként – Magyarország érdekében tett legkiemelkedőbb különleges
érdemek, kimagasló életművek, nemzetközi téren szerzett jelentős értékek elismerésére szolgál.
15. § (1) A Magyar Corvin-lánc (a továbbiakban: Corvin-lánc) a magyar tudomány és művészet, valamint a magyar oktatás és
művelődés fellendítése terén szerzett kimagasló érdemek elismerésére szolgál.
(2) A Corvin-lánc kitüntetéssel adományozottak alkotják a Magyar Corvin-lánc Testületet (a továbbiakban: Corvin-lánc
Testület). (3) A Corvin-lánccal kapcsolatos feladatokat a Miniszterelnökség keretében működő Magyar Corvin-lánc Iroda
(a továbbiakban: Corvin-lánc Iroda) látja el. 16. § A Magyar Becsület Rend Magyarország és a nemzet érdekében teljesített kiemelkedő szolgálat vagy tanúsított
hősiesség elismerésére szolgál. 17. § A Magyar Érdemrend és Magyar Érdemkereszt a nemzet szolgálatában, az ország fejlődésének elősegítésében, a haza
érdekeinek előmozdításában és az egyetemes emberi értékek gyarapításában végzett kimagasló, példamutató
tevékenység elismerésére szolgál. 18. § (1) Magyarország állami kitüntetéseit a miniszterelnök előterjesztésére a köztársasági elnök adományozza.
(2) A Magyar Érdemkereszt adományozására a miniszter tesz javaslatot a miniszterelnöknek az előterjesztésre.
(3) Külföldi állampolgár esetében a külpolitikáért felelős miniszter tesz javaslatot a miniszterelnöknek az előterjesztésre.
(4) Magyar állampolgár számára külföldi állami kitüntetés viselését a külpolitikáért felelős miniszter előterjesztése alapján
a köztársasági elnök megtilthatja. (5) Annak, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítéltek – függetlenül attól, hogy az elítéléshez fűződő
jogkövetkezmények alól mentesült-e –, csak kivételes méltánylást érdemlő esetben lehet kitüntetést adományozni.
19. § (1) Az állami kitüntetéseket a köztársasági elnök vagy személyes megbízottja adja át ünnepélyes körülmények között.
(2) A kitüntetett az adományozást igazoló okiratot és igazolványt kap.
(3) Az állami kitüntetések adományozásáról szóló határozatot a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
(4) A miniszterelnöki előterjesztéssel kapcsolatos teendőket a Miniszterelnökség látja el. Az állami kitüntetések
adományozásával összefüggő további teendőket a Köztársasági Elnöki Hivatal látja el, az ezekkel összefüggő kiadások
fedezetét a Köztársasági Elnöki Hivatal költségvetésében kell biztosítani.
20. § Az állami kitüntetésekre és adományozásuk előkészítésére vonatkozó alapvető közös szabályokat az 1. melléklet,
az egyes állami kitüntetésekkel kapcsolatos részletes szabályokat a 2. melléklet tartalmazza.
III. FEJEZET EGYÉB DÍJAK, ELISMERÉSEK 21. § A Kormány
a) díjat alapíthat és adományozhat azok elismerésére, akik Magyarország hírnevének öregbítése, a reális és korszerű
Magyarország-kép kialakítása és terjesztése érdekében kiemelkedő tevékenységet folytatnak;
b) művészeti díjat alapíthat és adományozhat; c) életmentő emlékérmet alapíthat és adományozhat az életmentés során tanúsított hősies magatartás
elismerésére. 22. § (1) A feladatkörével összefüggő egyes kiemelkedő tevékenységek, teljesítmények elismerésére kitüntető címet, díjat,
oklevelet, plakettet vagy más elismerést (a továbbiakban: elismerés) alapíthat és adományozhat
a) a köztársasági elnök, az Alkotmánybíróság elnöke, az Országgyűlés elnöke, az alapvető jogok biztosa, az Országos
Bírói Tanács, az Állami Számvevőszék elnöke, a legfőbb ügyész, az autonóm államigazgatási szerv vezetője,
b) a Kormány tagja, c) a Magyar Nemzeti Bank elnöke, az önálló szabályozó szerv vezetője,
d) a helyi önkormányzat képviselő-testülete. (2) Az (1) bekezdés szerinti elismerés elnevezésében és külső formájában nem hasonlíthat az állami kitüntetésekhez,
valamint a Kossuth-díjhoz és a Széchenyi-díjhoz. 23. § (1) A 22. § (1) bekezdése szerint elismerés alapítására és adományozására jogosult elismerést akkor adományozhat, ha
a) az elismerés elnevezését, fajtáit (osztályait), b) az elismerésben részesíthető személyek körét,
c) az évente adományozható elismerések számát, d) az elismerés adományozásának feltételeit és rendjét, valamint
e) az elismerés leírását a 22. § (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti jogosult rendeletben meghatározta, illetve a 22. § (1) bekezdés a) pontja
szerinti jogosult a Hivatalos Értesítőben közzétette. (2) A 21–22. § szerinti elismerést az adományozásra jogosult egyedi határozattal adományozza. Az adományozásról szóló
közleményt – a 22. § (1) bekezdés d) pontja szerinti jogosult által kiadott határozat kivételével – a Hivatalos Értesítőben
közzé kell tenni. IV. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 24. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a 7. §-ban felsoroltak zászló- és lobogóhasználata esetére a zászló (lobogó), illetve a lobogó felvonására szolgáló
árboc lehetséges méreteit és más jellemzőit, továbbá azok gondozására, cseréjére vonatkozó követelményeket,
valamint b) a helyi önkormányzat képviselő-testületének döntése alapján felállításra kerülő Országzászlóra vonatkozó
előírásokat és feltételeket, c) a Nemzeti Címer Bizottság tagjaira, működésére, feladataira és eljárására vonatkozó előírásokat
rendeletben szabályozza. (2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) díjat alapítson azok elismerésére, akik Magyarország hírnevének öregbítése, a reális és korszerű
Magyarország-kép kialakítása és terjesztése érdekében kiemelkedő tevékenységet folytatnak, és meghatározza
az adományozás feltételeit és szabályait, b) művészeti díjat alapítson, és meghatározza az adományozás feltételeit és szabályait,
c) életmentő emlékérmet alapítson, és meghatározza az adományozás feltételeit és szabályait,
d) állapítsa meg az e törvény, a Kormány és a miniszterelnök által alapított kitüntetések, díjak adományozására
vonatkozó részletes eljárási szabályokat, valamint e) állapítsa meg a Corvin-lánc adományozásával, a Corvin-lánccal kapcsolatos jogosultságokkal, kötelezettséggel és
feladatokkal, valamint a Corvin-lánc Testülettel és a Corvin-lánc Irodával kapcsolatos részletes szabályokat.
(3) Felhatalmazást kapnak a miniszterek, hogy rendeletben szabályozzák
a) az 1. § (3) bekezdésében megjelölt költségvetési szervek címerhasználatát,
b) a nem állami szervek által feladatkörükben kiadott okiratokon a címer és a címeres körbélyegző kötelező
használatát. (4) Felhatalmazást kap a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza
a címert vagy a zászlót tartalmazó védjegy és formatervezési minta oltalmának megadásához szükséges engedély
megadásának részletes feltételeit és az engedélyezés különös eljárási szabályait.
(5) Felhatalmazást kap a települési önkormányzat – Budapesten a fővárosi önkormányzat – képviselő-testülete, hogy
a közterületeknek a nemzeti ünnepeken történő fellobogózását rendeletben szabályozza.
(6) Felhatalmazást kap a Kormány tagja, hogy rendeletben szabályozza az elismerés alapítását, az elismerés elnevezését,
fajtáit, az elismerésben részesíthető személyek körét, az évente adományozható elismerések számát, az elismerés
leírását, az adományozás feltételeit és rendjét, valamint az elismerés viselésének rendjét, továbbá a díjjal járó jutalom
mértékét, formáját és járadék esetében annak időtartamát. (7) Felhatalmazást kap a Magyar Nemzeti Bank elnöke, hogy rendeletben szabályozza az elismerés alapítását, az elismerés
elnevezését, fajtáit, az elismerésben részesíthető személyek körét, az évente adományozható elismerések számát,
az elismerés leírását, az adományozás feltételeit és rendjét, valamint az elismerés viselésének rendjét, továbbá a díjjal
járó jutalom mértékét, formáját és járadék esetében annak időtartamát.
(8) Felhatalmazást kap az önálló szabályozó szerv vezetője, hogy rendeletben szabályozza az elismerés alapítását,
az elismerés elnevezését, fajtáit, az elismerésben részesíthető személyek körét, az évente adományozható elismerések
számát, az elismerés leírását, az adományozás feltételeit és rendjét, valamint az elismerés viselésének rendjét, továbbá
a díjjal járó jutalom mértékét, formáját és járadék esetében annak időtartamát.
(9) Felhatalmazást kap a helyi önkormányzat képviselő-testülete, hogy rendeletben szabályozza az elismerés alapítását,
az elismerés elnevezését, fajtáit, az elismerésben részesíthető személyek körét, az évente adományozható elismerések
számát, az elismerés leírását, az adományozás feltételeit és rendjét, valamint az elismerés viselésének rendjét, továbbá
a díjjal járó jutalom mértékét, formáját és járadék esetében annak időtartamát.
25. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1–24. §, a 26. §, a 27. §, a 28. § (1) bekezdése, valamint a 29–32. § 2012. január 1. napján lép hatályba.
26. § Az e törvény hatálybalépését megelőzően adományozott kitüntetések és elismerések tovább viselhetők, kivéve
a Munkás-Paraszt Hatalomért Érdemérmet, az 1956 után adományozott Szabadság Érdemrendet, valamint azokat
a kitüntetéseket, amelyeknek viselését jogszabály megtiltotta. 27. § (1) Az I. és II. Fejezet, a 24. § (1) bekezdése, a 24. § (2) bekezdés d) és e) pontja, a 24. § (3)–(5) bekezdése, a 25. §, a 26. § és
a 31. § az Alaptörvény I) cikk (4) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
(2) A 28. § (2) bekezdése az Alaptörvény 45. cikk (5) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
28. § (1) A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 326. § (12) bekezdés l) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép: [Az illetékesség megállapításánál a (2) és (5) bekezdés szabályait kell alkalmazni a következő törvények alapján indult
felülvizsgálati eljárásokban:] „l) a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló törvény,”
(2) A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 81. § (2) bekezdése a következő o) ponttal kiegészülve lép hatályba:
(Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza)
„o) a katonai jelképek leírását, adományozását és használatát.”
29. § (1) A Kossuth-díjról és a Széchenyi-díjról szóló 1990. évi XII. törvény 4/A. §-ában a „Magyar Köztársaság kitüntetéseiről
szóló 1991. évi XXXI. törvénynek a Magyar Köztársaság Érdemrendje” szövegrész helyébe a „Magyarország címerének
és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló törvénynek a Magyar Érdemrend” szöveg lép.
(2) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 63. § (2) bekezdésében a „Magyar Köztársaság
kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény” szövegrész helyébe a „Magyarország címerének és zászlajának
használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló törvény” szöveg lép.
(3) Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 122. § (1) bekezdés e) pontjában
a „Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvénnyel” szövegrész helyébe a „Magyarország
címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló törvénnyel” szöveg lép.
(4) A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 287. §
(2) bekezdés a) pontjának ac) alpontjában a „Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény”
szövegrész helyébe a „Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló
törvény” szöveg lép. (5) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. §
(2) bekezdés 5. pontjában a „Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény” szövegrész helyébe
a „Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló törvény” szöveg lép.
30. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 1. számú melléklet 4.6. pontjában a „Magyar Köztársasági
Érdemrend és Érdemkereszt tárgyiasult formája” szövegrész helyébe a „Magyar Érdemrend és Magyar Érdemkereszt
tárgyiasult formája” szöveg lép. 31. § Hatályát veszti
a) a Magyar Köztársaság nemzeti jelképeinek és a Magyar Köztársaságra utaló elnevezésnek a használatáról szóló
1995. évi LXXXIII. törvény, b) a Magyar Köztársaság nemzeti jelképeinek és a Magyar Köztársaságra utaló elnevezésnek a használatáról szóló
1995. évi LXXXIII. törvény módosításáról szóló 2000. évi XXXVIII. törvény,
c) a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény,
d) az 1956-os Emlékérem és Emléklap alapításáról szóló 1991. évi XLIII. törvény,
e) a Magyar Corvin-lánc kitüntetés alapításáról és alapszabályáról szóló 2/2001. (VIII. 14.) ME rendelet,
f) a Kossuth-díjról és a Széchenyi-díjról szóló 1990. évi XII. törvény, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről
szóló 1991. évi XXXI. törvény módosításáról szóló 2000. évi XI. törvény.
32. § (1) Hatályát veszti a) a nemzeti szabványosításról szóló 1995. évi XXVIII. törvény 7. § (3) bekezdése,
b) a szabadalmi ügyvivőkről szóló 1995. évi XXXII. törvény 28. § (3) bekezdése,
c) a Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint a magán-állatorvosi tevékenység gyakorlásáról szóló 1995. évi
XCIV. törvény 1. § (6) bekezdése, d) az igazságügyi szakértői kamaráról szóló 1995. évi CXIV. törvény 5. § (4) bekezdése és 14. § (3) bekezdése,
e) a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. törvény 2. §
(5) bekezdése, f) az Országos Magyar Vadászkamaráról szóló 1997. évi XLVI. törvény 1. § (6) bekezdése,
g) az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 109. § (5) bekezdése,
h) a gazdasági kamarákról szóló 1999. évi CXXI. törvény 6. § (2) bekezdése,
i) a Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamaráról szóló 2000. évi LXXXIV. törvény 1. § (6) bekezdése,
j) a tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi XXXVII. törvény 14. § (3) bekezdése,
k) a Nemzeti Akkreditáló Testület szervezetéről, feladat- és hatásköréről, valamint eljárásáról szóló 2005. évi
LXXVIII. törvény 4. § (4) bekezdése, l) a Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről
szóló 2007. évi LXXV. törvény 4. § (3) bekezdése.
(2) Hatályát veszti a) a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 14. § (1) bekezdésében a „jogosultak az állami címer használatára”
szövegrész, b) a sportról szóló 2004. évi I. törvény 38. § (1) bekezdésében az „A MOB jogosult a Magyar Köztársaság címerének és
zászlajának használatára.” szövegrész, 40. § (1) bekezdésében az „Az MPB jogosult a Magyar Köztársaság
címerének és zászlajának használatára.” szövegrész, c) a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi
CXXXIII. törvény 36. § (5) bekezdésében az „Az országos szervezet jogosult a Magyar Köztársaság címerének
használatára.” szövegrész. 33. § (1) Nem lép hatályba a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény és egyes kapcsolódó törvények
módosításáról szóló 2011. évi CXLI. törvény 54. §-a.
(2) Nem lép hatályba az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi
CLVI. törvény 268. § 1. pontjában a „4. § (3) bekezdésében,” szövegrész.
(3) Nem lép hatályba a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló 2011. évi CLXXII. törvény 35. §-ának
a sportról szóló 2004. évi I. törvény 38. § (1) bekezdését megállapító rendelkezésében az „A MOB jogosult
Magyarország címerének és zászlajának használatára.” szövegrész. Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
56/2015. (XII. 22.) MNB rendelete az életbiztosítási igényfelmérő tartalmi elemeiről.
A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. évi törvény 439. § g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Nemzeti
Bankról szóló 2013. CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A  biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. évi törvény 153.  § (4)  bekezdésében meghatározott
életbiztosítási igényfelmérőt (a  továbbiakban: életbiztosítási igényfelmérő) a  biztosító és a  biztosításközvetítő
(a  továbbiakban együtt: intézmény) az  általa forgalmazott életbiztosítási termékek sajátosságainak
figyelembevételével, az e rendeletben foglalt tartalmi elemeket beépítve készíti el.
2. § (1) Az intézmény az életbiztosítási igényfelmérőt „Életbiztosítási igényfelmérő” címmel látja el.
 (2) Az  intézmény az  életbiztosítási igényfelmérő címét és az  1.  mellékletben foglalt tájékoztatást az  életbiztosítási
igényfelmérő legelső lapján tünteti fel.
 (3) Az  igényfelmérő legalább tartalmazza az  ügyfél életbiztosítási szerződéssel kapcsolatos igényeinek
meghatározásához szükséges alábbi adatok, információk megismerésére irányuló kérdéseket:
a) az ügyfél azonosításához szükséges adatok: név, és egy természetes azonosító adat;
b) az  ügyfél csak biztosítási védelem céljából, vagy biztosítási védelem mellett megtakarítási célból kíván
életbiztosítást kötni;
c) ha megtakarítási célból (is) kíván életbiztosítást kötni az  ügyfél, akkor a  nem befektetési egységhez kötött
megtakarítási célú életbiztosítást, vagy a  befektetési egységhez kötött megtakarítási célú életbiztosítást
preferálja, figyelemmel az alábbi szempontokra:
ca) részvételi igény a befektetési döntések meghozatalában,
cb) befektetéssel kapcsolatos kockázatvállalási hajlandóság szempontja,
cc) minimalizálni kívánja a kockázati biztosítási költségeket;
d) a megtakarítási igényéhez kapcsolódóan korábban kötött-e megtakarítási célú biztosítást;
e) az ügyfél az egyszeri- vagy folyamatos díjfizetést részesíti előnyben;
f ) az  ügyfél az  általa belátható időn belül mekkora összegű díj megfizetését tudja várhatóan vállalni
az  előnyben részesített díjfizetési gyakoriságnak és tartamnak megfelelően, vagy, ha ezt a  kérdést nem
válaszolja meg az ügyfél, akkor nagyságrendileg mekkora biztosítási összeget szeretne elérni;
g) az ügyfél milyen időtartamra kíván életbiztosítást kötni.
 (4) Az  intézmény a  (3)  bekezdés b), c), e), f ) és g)  pontjában foglalt adatokra, információkra irányuló kérdéseket
a biztosítási igényfelmérőben -gal jelöli meg.
 (5) A  (3)  bekezdésben szereplő tárgykörökre vonatkozó kérdésekre adható válaszokat az  intézmény az  általa
értékesített életbiztosítási termékek sajátosságainak megfelelően alakítja ki oly módon, hogy lehetőség legyen több
válasz egyidejű megjelölésére is.
(6) Az  intézmény az  életbiztosítási igényfelmérőben olyan – a  (3)  bekezdésben nem szereplő – témákat érintő
kérdéseket is feltüntethet, amelyek a termékismertető megalapozott elkészítéséhez szükségesek.
(7) Az intézmény az életbiztosítási igényfelmérő végén
a) figyelemfelhívásra alkalmas módon feltüntet egy olyan szövegrészt, amelyben az  ügyfél arról nyilatkozik,
hogy az igényfelmérőben szereplő adatok, információk megegyeznek az általa megadottakkal,
b) figyelemfelhívásra alkalmas módon tájékoztatást ad arról, hogy az ügyfél kifejezett hozzájárulása hiányában
a megadott adatokat, információkat kizárólag a kitöltés céljául szolgáló ajánlat elkészítéséhez használja fel,
c) lehetőséget biztosít annak ügyfél általi megjelölésére, hogy az  ügyfélre vonatkozóan megadott adatokat
nem csak az életbiztosítási termékismertető elkészítéséhez használhatja fel, pontosan feltüntetve az adatok
felhasználásának egyéb célját,
d) az  a)–c)  pont szerinti szövegrészeket követően szerepelteti a  dátumot, valamint az  ügyfél aláírásának helyét
amennyiben az életbiztosítási igényfelmérő átadása papír alapon történik, továbbá az ügyfél nevének és elektronikus
kézbesítési címének feltüntetését, amennyiben az életbiztosítási igényfelmérő átadása elektronikus úton történik.
3. § Ez a rendelet 2016. március 1-jén lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
383/2016. (IX. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért második helyezése, valamint négy egymást
követő olimpián dobogós helyeket hozó példaadó sportteljesítménye elismeréseként
Cseh László úszó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon nyújtott kimagasló sportolói teljesítménye, három
olimpiai bajnoki címe, valamint második és hatodik helyezése elismeréseként
Hosszú Katinka úszó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon nyújtott kimagasló sportolói teljesítménye, újabb
három olimpiai bajnoki címet hozó eredménye elismeréseként
Kozák Danuta kajakozó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon olimpiai bajnoki címet eredményező, kiváló
felkészítői munkája elismeréseként
Kulcsár Győző mesteredző, a Nemzet Sportolója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata; a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon olimpiai bajnoki címet eredményező, kiváló
felkészítői munkája elismeréseként
Csipes Ferenc válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiváló, újabb olimpiai bajnoki címet hozó
eredménye elismeréseként
Fazekas-Zur Krisztina kajakozó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, második és
harmadik helyezése elismeréseként
Imre Géza párbajtőrvívó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiváló, újabb két olimpiai bajnoki címet hozó
eredménye elismeréseként
Szabó Gabriella kajakozó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiváló, újabb olimpiai bajnoki címet hozó
eredménye elismeréseként
Szilágyi Áron kardvívó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon olimpiai érmet hozó, kiváló felkészítői munkája
elismeréseként
Udvarhelyi Gábor szövetségi kapitány, mesteredző részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata; a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, harmadik helyezése
elismeréseként
Boczkó Gábor párbajtőrvívó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kimagasló, olimpiai bajnoki címet hozó
eredménye elismeréseként
Csipes Tamara kajakozó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kimagasló, olimpiai bajnoki címet hozó
eredménye elismeréseként
Szász Emese párbajtőrvívó részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata; a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon olimpiai bajnoki címet eredményező, kiváló
felkészítői munkája elismeréseként
Decsi András válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon olimpiai bajnoki címet eredményező, kiváló
felkészítői munkája elismeréseként
Rami Zur válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon három olimpiai bajnoki címet is eredményező,
kiváló felkészítői munkája elismeréseként
Shane Tusup válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon három olimpiai bajnoki címet eredményező,
kiváló felkészítői munkája elismeréseként
Somogyi Béla válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon két olimpiai bajnoki címet eredményező, kiváló
felkészítői munkája elismeréseként
Tóth László válogatott edző részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata; a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon olimpiai érmeket hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Dancsházy-Nagy Tamás válogatott vezetőedző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon olimpiai érmet hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Eperjesi László edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, harmadik, negyedik
és hatodik helyezése elismeréseként
Kapás Boglárka úszó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, harmadik helyezése
elismeréseként
Kenderesi Tamás úszó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, harmadik helyezése
elismeréseként
Márton Anita súlylökő részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon olimpiai érmet hozó, kiemelkedő felkészítői
munkája elismeréseként
Plagányi Zsolt válogatott edző részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, harmadik helyezése
elismeréseként
Rédli András párbajtőrvívó részére,
a Rio de Janeiróban megrendezett XXXI. Nyári Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, harmadik helyezése
elismeréseként
Somfai Péter párbajtőrvívó részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. szeptember 16.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
184/2018. (V. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Korsós Juditot
a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
255/2003. (XII. 24.) Korm. rendelete a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanácsról.
A Kormány a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény 17. § b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, továbbá összhangban a Nemzeti
Kutatási és Technológiai Hivatalról szóló 216/2003.
(XII. 11.) Korm. rendelettel, a Kutatási és Technológiai
Innovációs Tanács (a továbbiakban: Tanács) feladatát,
hatáskörét, szervezetét és működését a következők szerint
határozza meg:
1. § A Tanács a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) mellett működő, stratégiai kérdésekkel foglalkozó testület.
2. § (1) A Tanács feladata a gazdaság modernizációjának,
mindenekelőtt a tudományos és műszaki fejlődésnek, a
technológiai innovációnak, a gazdaság nemzetközi versenyképessége javításának elősegítése.
(2) Feladatának ellátása érdekében a Tanács a Hivatal
elnökével együttműködve állást foglal a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap (a továbbiakban: Alap) tervezésének, működtetésének és felhasználásának stratégiai kérdéseiben.
3. § (1) A Tanács — a Közösségi Támogatási Keret felhasználása érdekében az Európai Unió által társfinanszírozott
intézkedések kivételével — egyetértési jogot gyakorol az
Alap
a) felhasználási terve tekintetében, beleértve a pályázaton kívül nyújtott egyedi támogatások odaítélésének a
szempontjait;
b) támogatási céljai, pályázati stratégiája, továbbá a
döntéshozatal szakmapolitikai irányelvei és a pályázati
eredmények értékelési szempontjainak meghatározása tekintetében;
c) pénzeszközeiből nyújtott pénzügyi támogatások finanszírozási és döntéshozatali rendjének tekintetében.
(2) A Tanács előzetesen véleményezi a Közösségi Támogatási Keret felhasználása érdekében az Alapból támogatott és az Európai Unió által társfinanszírozott intézkedéseket, különösen a támogatási célokat, a felhasználási tervet és a pályázati stratégiákat.
(3) A Tanács előzetes véleményezési joggal rendelkezik
az egyes támogatási programok szakmai irányító testületei
összetételének meghatározásában.
(4) Az (1)—(3) bekezdésben foglaltak érvényesítéséhez
szükséges előterjesztéseket a Hivatal elnöke terjeszti a
Tanács elé.
(5) A Tanács
a) figyelemmel kíséri és véleményezi az Alapból nyúj
tott támogatások társadalmi és gazdasági hasznosulását, a
felhasználás stratégiai céljainak megvalósulását;
b) véleményezi az Alap pénzeszközeinek felhasználásáról a Hivatal elnöke által a Kormány részére évente készített beszámolót.
4. § (1) A Tanács tizenöt tagú testület. A tagok közül 7 fő a
kormányzatot képviseli, 8 fő pedig a gazdasági, illetve a tudományos életet képviselő nem kormányzati szakember. A
nem kormányzati képviselők legalább fele a gazdasági élet
képviselője. A Tanács tagjait és közülük a testület elnökét
a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal elnökének
véleményét figyelembe véve, az oktatási miniszter (a továbbiakban: miniszter) előterjesztése alapján a miniszterelnök bízza meg három évre. A megbízás egy ízben, legfeljebb 3 évre meghosszabbítható.
(2) A Tanácsban a kormányzati képviseletet az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter, a környezetvédelmi és vízügyi
miniszter, az informatikai és hírközlési miniszter, a gazdasági és közlekedési miniszter, az oktatási miniszter és a
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter által javasolt
a) államtitkár, helyettes államtitkár, illetve ilyen juttatású köztisztviselő, vagy
b) a tudományos, illetve gazdasági élet egy-egy elismert
szakembere látja el.
(3) A miniszter — a Tanács elnökének és a nem kormányzati képviselő tagok megbízására vonatkozó — javaslatát
a) a Magyar Tudományos Akadémia elnöke,
b) — az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter,
— a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter,
— a környezetvédelmi és vízügyi miniszter,
— az informatikai és hírközlési miniszter,
— a gazdasági és közlekedési miniszter,
— a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter,
— az európai integrációs ügyek tárca nélküli minisz
tere,
c) a kutatás-fejlesztés és az innováció szakmai szerve
zetei
javaslatának figyelembevételével nyújtja be. 5. § (1) A Tanács elnöke és tagja csak büntetlen előéletű,
cselekvőképességgel rendelkező magyar állampolgár
lehet.
(2) A Tanács elnöke nem lehet
a) köztisztviselő;
b) a 4. § (2) bekezdésben meghatározott kormányzati
képviseletet ellátó személy;
c) a Magyar Tudományos Akadémia vezető tisztség
viselője; d) a Felsőoktatási és Tudományos Tanács, a Magyar
Rektori Konferencia, illetve a Magyar Főiskolai Konferencia elnöke;
e) az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok
Bizottsága elnöke vagy tagja.
(3) A Tanács tagja nem lehet
a) a Hivatal elnöke, elnökhelyettese;
b) a Hivatallal közszolgálati jogviszonyban vagy a Ta
nácsban betöltött megbízatásán kívüli más tevékenység
ellátására a Hivatal által felkért, illetve a Hivatallal munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személy;
c) a Tudomány- és Technológiapolitikai Tanácsadó
Testület elnöke vagy tagja;
d) más, központi költségvetésből finanszírozott kutatás-fejlesztést, illetve innovációt támogató program vezető
testületének tagja.
(4) A Tanács tagja köteles megbízása előtt írásban nyilatkozni arról, hogy vele szemben nem áll fenn kizáró vagy
összeférhetetlenségi ok [(1)—(3) bekezdés], illetőleg,
hogy megbízása esetén az összeférhetetlenségi okot haladéktalanul megszünteti.
(5) Az (1)—(3) bekezdésben meghatározott bármely kizáró vagy összeférhetetlenségi ok keletkezését haladéktalanul be kell jelenteni a miniszternek.
(6) A tagot a miniszter írásban, 30 napos határidő tűzésével felhívja az összeférhetetlenség megszüntetésére.
(7) A Tanács tagja nem vehet részt az Alapból finanszírozott támogatási igényeket elbíráló szakmai bizottságok
munkájában, a projektjavaslatoknak a támogatási igény
elbírálását megelőző szakmai bírálatában, továbbá nem
láthat el az egyes pályázatok, pályázati rendszerek és programok utólagos értékelésére irányuló szakértői tevékenységet.
6. § (1) A tagság megszűnik
a) a megbízás időtartamának [4. § (1) bekezdés] lejár
tával;
b) lemondással;
c) a megbízásnak a miniszterelnök által történő vissza
vonásával;
d) a tag halálával;
e) a 4. § (2) bekezdés a) pontja szerinti tagok esetében
a vezetői megbízás visszavonásával. (2) A Tanács tagjának megbízását vissza kell vonni, ha
a) a tagságra alkalmatlanná vált;
b) a kizáró okot nem jelentette be, vagy az összeférhe
tetlenségi okot határidőig nem szüntette meg [5. §
(1)—(3) bekezdés].
(3) A tagságra alkalmatlannak kell tekinteni azt a személyt, aki egy éven belül két tanácsülésen nem vesz részt.
(4) A visszavonási eljárás során a megbízásra vonatkozó
szabályokat (4. §) kell alkalmazni. A visszavonásra új tag
egyidejű megjelölésével kerül sor.
7. § (1) A Tanácsot elnök irányítja, aki
a) képviseli a Tanácsot;
b) összehívja és vezeti a Tanács üléseit;
c) rendszeres kapcsolatot tart a Hivatal elnökével.
(2) A Tanács szükség szerint, de évente legalább négyszer, a Hivatal elnökével egyeztetett ügyrend és munkaterv
szerint ülésezik. A Tanács ülésén a Hivatal elnöke, elnökhelyettese, valamint a Kutatás-fejlesztési Pályázati és Kutatáshasznosítási Iroda főigazgatója tanácskozási joggal
vesz részt. A Tanács elnöke az ülésre más személyt is
meghívhat.
(3) A Tanács határozatképes, ha azon a tagok legalább
kétharmada jelen van. A tagság személyre szóló, át nem
ruházható.
(4) A Tanács határozatait a jelenlévők legalább felének
igenlő szavazatával hozza meg. A Tanács tagjai több mint
felének igenlő szavazata szükséges az egyetértési jog [3. §
(1) bekezdés] gyakorlásához.
(5) Az egyetértési jog csak személyes jelenlét során gyakorolható. Véleményezési jog gyakorlása esetében a jelenlétükben akadályoztatott tagok szavazhatnak levélben, telefaxon vagy elektronikus levelezőrendszeren keresztül.
Az írásbeli szavazás részletes szabályait a Tanács ügyrendje
szabályozza.
(6) A Tanács elnöke akadályoztatása esetén az ülés vezetésére — a nem kormányzati képviseletet ellátó tagok
közül — helyettest jelölhet ki.
(7) A Tanács elnöke és a nem kormányzati képviseletet
ellátó tagjai e minőségükben végzett munkájukért tiszteletdíjra jogosultak. A tagok tiszteletdíjának mértéke ülésenként a köztisztviselők jogállásról szóló 1992. évi XXIII.
törvény 43. § (1) bekezdésében meghatározott illetményalap (a továbbiakban: illetményalap) kétszerese. A Tanács
elnökének tiszteletdíja az illetményalap négyszerese.
(8) A Tanács működésének részletes szabályait az általa
elfogadott ügyrend határozza meg.
8. § (1) A Tanács feladatainak ellátását és munkájának szervezését a Hivatal szervezeti egységeként működő Titkárság
segíti.
(2) A Tanács működésével kapcsolatos költségeket a
Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezelésére szolgáló költségkeretből kell fedezni.
9. § (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságnál folyamatban lévő ügyekben 2004. január 1-jét követően a Tanács jár el.
(3) Ahol korábban jogszabály az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságot nevesítette, ott e rendelet hatálybalépését követően a Tanácsot kell érteni.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
105/2011. (XII. 1.) ME határozata a Katonai Felderítő Hivatal főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben,
a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Kovács József altábornagyot a Katonai Felderítő Hivatal főigazgatójává
– 2011. december 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
120/2018. (X. 1.) ME határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökhelyetteseinek felmentéséről és új elnökhelyettesek kinevezéséről.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 8. § (2) bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva
Monszpart Zsolt Györgyöt és
dr. Szigeti Gyula Pétert
a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökhelyettesi tisztségéből
– 2018. szeptember 30-ai hatállyal – felmentem, egyidejűleg
Sebők Katalint és
Szabó Istvánt a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökhelyettesévé
– 2018. október 1-jei hatállyal, 5 éves időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök