text:
179/2003. (XI. 5.) Korm. rendelete a nemzetközi szerződés alapján átvett, vagy nemzetközi kötelezettségvállalás alapján készült minősített adat védelmének eljárási szabályairól.
Az államtitokról és a szolgálati titokról szóló 1995. évi
LXV. törvény módosításáról szóló 1998. évi LXXX. törvény 5. §-ában kapott felhatalmazás alapján a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok védelmének szabályairól a Kormány a következőket rendeli el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet hatálya az államtitokról és a szolgálati titokról szóló 1995. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ttv.)
5/C. §-ában meghatározott magyar kibocsátóra, felhasználóra és címzettre, továbbá a Ttv. 5/B. §-ának (2)—(6) bekezdésében meghatározott külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat védelmére terjed ki. A Ttv. 5/B. § (7) bekezdésében meghatározott adatokra és az ilyen adatokat
kezelő szervekre a rendelet hatálya akkor terjed ki, ha a
nemzetközi szerződést kihirdető törvény biztonsági hatóságként a Nemzeti Biztonsági Felügyeletet (a továbbiakban: Felügyelet) jelöli ki.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat: nem
zetközi kötelezettségvállalás alapján átvett, vagy nemzetközi kötelezettségvállalás alapján készült, a Ttv. 5/B. §
(2)—(7) bekezdésében meghatározott külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat.
2. NATO, illetve NYEU Központi Nyilvántartó: a Honvédelmi Minisztérium a NATO, illetve NYEU minősített
adatok országos szinten történő fogadására, elosztására és
kezelésére kijelölt szervezeti egysége.
3. EU Központi Nyilvántartó: a Külügyminisztériumnak
az EU minősített adatok országos szinten történő fogadására, elosztására és kezelésére kijelölt szervezeti egysége.
4. Nyilvántartó: a Felügyelet által a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat kezelésére feljogosított szer
vezeti egység, amely felett a NATO, illetve NYEU, továbbá
az EU Központi Nyilvántartó szakmai felügyeletet gyakorol.
5. Ellenőrző pont: a külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adat kezelésére feljogosított szervezeti egység,
amely felett a Nyilvántartó szakmai felügyeletet gyakorol.
6. Illetékes biztonsági felügyelet: a külföldi minősítéssel
és jelöléssel ellátott adatot kezelő szervnél, a vonatkozó
jogszabályokban előírt biztonsági feladatokat ellátó szervezeti egység vagy szervezetrendszer központi egysége.
Az illetékes biztonsági felügyelet feladatait a szerv által
kijelölt biztonsági megbízott is elláthatja.
7. Biztonsági megbízott: a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat védelmével kapcsolatos biztonsági feladatok végrehajtására és koordinálására a titokbirtokos
szerv vezetője által — a Felügyelet elnökének egyetértésével — kinevezett személy.
8. Reagáló erők: a fizikai biztonság érdekében elrendelt
intézkedések végrehajtására kötelezett személyzet, így az
őrök, a biztonsági rendszert működtető személyek.
9. Elektronikus adatkezelés: adat elektronikus, elektromagnetikus vagy optikai úton történő feldolgozása (készítése, megjelenítése, tárolása, módosítása, törlése), illetve
továbbítása.
10. Elektronikus biztonság: a kommunikációs, informatikai és más elektronikus rendszerekben alkalmazott biztonsági intézkedések összessége, amelyek biztosítják az
elektronikusan kezelt külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adat bizalmasságát, sértetlenségét és rendelkezésre
állását. Összetevői a számítógép- és hálózatbiztonság
(hardver, szoftver és firmver biztonság), kommunikációs
biztonság (rejtjel-, átvitel- és kompromittáló kisugárzás
biztonság), valamint a személyi-, fizikai- és dokumentum
biztonságnak a rendszerre vonatkozó különös szabályai.
11. Rendszer: külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adat elektronikus kezelésére alkalmas berendezés — a rejtjelző eszköz kivételével —, módszer és eljárás együttese.
A rendszer lehet nemzeti, NATO, NYEU, illetve EU és
összekapcsolt.
12. Nemzeti hatáskörű rendszer: külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adatok elektronikus kezelésére szolgáló,
a tagállamok által létrehozott és elektronikus biztonsági
felügyeleti szempontból nemzeti hatáskörbe tartozó rendszer.
13. NATO, NYEU, illetve EU rendszer: külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat elektronikus kezelésére
szolgáló, a NATO, a NYEU, illetve az EU által létrehozott,
de a tagállamok területén elektronikus biztonsági felügyeleti szempontból nemzeti hatáskörbe utalt rendszer.
14. Összekapcsolt rendszer: a nemzeti hatáskörű és a
NATO, NYEU, illetve EU rendszerek — hatályos nemzetközi szerződés által engedélyezett — összekapcsolása
révén létrejövő rendszer.
15. Rendszer Biztonsági Utasítás: a NATO, a NYEU,
illetve az EU elektronikus biztonsági követelményeire, a
tagállamok elektronikus biztonsági előírásaira, valamint
a helyszíni kockázat értékelésére alapozva teljes és részletes leírását adja azon elektronikus biztonsági követelményeknek, amelyek betartása a rendszerre vonatkozóan
kötelező.
16. Üzemeltetés Biztonsági Szabályzat: a rendszer egy
meghatározott üzemeltetési helyén alkalmazott biztonsági
előírások, a működtetés során követendő eljárások, valamint a rendszerrel kapcsolatban álló személyek és felelősségi köreik teljes körű leírása.
17. Rendszer biztonsági felelős: a biztonsági megbízott
felügyelete mellett a rendszer alkalmazási területén felelős
a rendszer személyi, fizikai, dokumentum, hardver, szoftver
biztonsági feltételek érvényesüléséért, a biztonsági beállítások és hozzáférési jogosultságok beállításáért.
18. Rendszer üzemeltetési biztonsági felelős: a rendszer
biztonsági felelős irányítása mellett a rendszer alkalmazási
területén felelős a rendszer üzemeltetéséért, a hardver és
szoftver konfiguráció folyamatos karbantartásáért.
19. Életciklus: a rendszer életciklusa magában foglalja a
rendszer létrehozására vonatkozó döntéstől a tervezést,
a fejlesztést, a beszerzést, a telepítést, az üzemeltetést,
a továbbfejlesztést és a módosítást, a rendszer egyes
elemeinek vagy egészének a kivonását és megsemmisítését.
20. Veszélyeztetés: ha fennáll annak a lehetősége, hogy a
külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat részben vagy
egészben illetéktelen személy részére hozzáférhetővé
válik, vagy megsemmisül, továbbá veszélyeztetettnek
tekintendő minden ideiglenesen eltűnt külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat beleértve az időszaki ellenőrzés során fel nem lelt iratokat is, mindaddig, amíg a
vizsgálat mást nem állapít meg.
21. Fenyegetés: a biztonság véletlen vagy szándékos
megsértésének lehetősége, az elektronikus biztonság három biztonsági célkitűzése, a bizalmasság, a sértetlenség és
a rendelkezésre állás közül egy vagy több elem elvesztése.
3. § A biztonsági megbízott hatáskörében — amennyiben
a titokbirtokos szerv vezetője másként nem rendelkezik —
a Ttv. 2. §-a (1) bekezdésének 10. pontjában meghatározott titokvédelmi felügyelő jár el.
II. Fejezet FIZIKAI BIZTONSÁGI ALAPELVEK
ÉS KÖVETELMÉNYEK 4. §
(1) Minden olyan helyiséget, épületet, építményt, ahol
külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot kezelnek,
illetve tárolnak, fizikai biztonsági intézkedésekkel védeni
kell illetéktelen személyek által az adatokhoz történő
hozzáférés ellen.
(2) A fizikai biztonsági intézkedések bevezetése során
figyelembe kell venni:
a) a kezelt vagy tárolt külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adat minősítési szintjét,
b) a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
mennyiségét és megjelenési formáját,
c) a helyszín veszélyeztetettségi szintjét. (3) A fizikai biztonsági rendszert több egymásra épülő
elemből kell kialakítani. A fizikai biztonság külső elemeinek a védendő terület határait kell biztosítaniuk. A fizikai
biztonság közbenső elemeinek észlelnie kell az illetéktelen
behatolást, és riasztania kell a reagáló erőket. A belső
fizikai biztonsági intézkedéseknek a reagáló erők megérkezéséig késleltetni kell a behatolókat a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokhoz történő hozzáférésben.
(4) A fizikai biztonsági rendszerben csak garantált
minőségű technikai elemek használhatók. Ennek igazolására a Felügyelet külön vizsgálat nélkül elfogadja a Magyar
Biztosítók Szövetsége (a továbbiakban: MABISZ) által
kiállított Biztosítói Minősítési Tanúsítványt vagy a nemzetközi gyakorlatban azzal egyenértékű okiratot (a továbbiakban együtt: Tanúsítvány).
5. § (1) A 4. § (1) bekezdésben foglaltak alapján I., illetve
II. osztályú biztonsági területet (a továbbiakban együtt:
biztonsági terület), szükség esetén adminisztratív zónát
kell kialakítani minden szervnél, ahol külföldi minősítéssel
és jelöléssel ellátott adatot kívánnak kezelni, illetve tárolni.
(2) I. osztályú biztonsági területnek minősül, ahol
,,Bizalmas!’’ vagy annál magasabb minősítésű külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot dolgoznak fel vagy
tárolnak olyan módon, hogy a területre való belépés egyben a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokhoz
való hozzáférést is jelenti. A terület fizikailag körülhatárolt és védett, valamint a ki- és belépés ellenőrzött. A belépés csak beléptető rendszeren keresztül azon személyek
számára engedélyezhető, akik erre külön felhatalmazással
és személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.
(3) II. osztályú biztonsági területnek minősül, ahol
,,Bizalmas!’’ vagy annál magasabb minősítésű külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot dolgoznak fel vagy
tárolnak olyan módon, hogy a illetéktelen hozzáférést belső intézkedésekkel meg lehet akadályozni. A terület fizikailag körülhatárolt és védett, valamint a ki- és belépés
ellenőrzött. A belépés csak beléptető rendszeren keresztül
azon személyek számára engedélyezhető, akik erre külön
felhatalmazással és személyi biztonsági tanúsítvánnyal ren
delkeznek. A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adatokhoz történő illetéktelen hozzáférés megakadályozása érdekében más személy csak kísérettel, vagy ezzel egyenértékű ellenőrzés mellett léphet be a területre.
(4) Adminisztratív zónának minősül a terület, ahol a
belépés ellenőrzött. Szükség esetén adminisztratív zónát
lehet kiépíteni az I., illetve a II. osztályú biztonsági területek körül.
(5) ,,Korlátozott terjesztésű!’’ külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adatok I., illetve II. osztályú biztonsági
területen kívül adminisztratív zónában is feldolgozhatóak
és az adminisztratív zónán belül zárható irodabútorban
tárolhatók. ,,Bizalmas!’’ és ennél magasabb minősítésű
külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok I., illetve
II. osztályú biztonsági területen tárolhatóak, illetve dolgozhatóak fel.
(6) NATO, illetve NYEU és EU minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok tárolhatóak egy biztonsági területen,
azonban dokumentum biztonsági szempontból elkülönítésüket biztosítani kell.
Egyedi fizikai biztonsági intézkedések 6. § (1) A ,,Szigorúan titkos!’’, ,,Titkos!’’, ,,Bizalmas!’’ külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok esetén a
19—20. §-ban vagy a 21—22. §-ban meghatározott, ezen
kívül a 23—24. §-ban és a 26—27. §-ban foglalt biztonsági
intézkedések alkalmazása kötelező. A ,,Korlátozott terjesztésű!’’ külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
esetén a 19—20. §-ban vagy a 21—22. §-ban meghatározott, ezen kívül a 23. §-ban foglalt biztonsági intézkedések
alkalmazása kötelező.
(2) Az (1) bekezdésben kötelezően előírt biztonsági
intézkedéseken túlmenően a fejezetben meghatározott
egyéb biztonsági intézkedések is alkalmazhatóak.
Épület, objektumhatároló falak és kerítések 7. § A biztonsági területet magába foglaló épület, objektumhatároló falak és kerítések fizikai akadályt képeznek, és
meghatározzák a védelem alá eső terület külső határait.
Az általuk nyújtott védelem szintje függ magasságuktól,
szerkezetüktől, a felhasznált anyagoktól, és bármely, a védelem növelésére szolgáló további biztonsági elemtől
(pl. a megvilágítástól vagy a zárt láncú kamerarendszertől). A belépési pontokat az épület, objektumhatároló
falak és kerítések által nyújtott védelemmel egyező biztonsági intézkedésekkel kell ellátni.
Biztonsági megvilágítás 8. § A biztonsági világítást elsősorban az épület, objektumhatároló falak és kerítések védelmét megerősítő, zárt láncú
kamerarendszer működtetésének támogatására célszerű
alkalmazni.
Zárt láncú kamerarendszer 9. § A zárt láncú kamerarendszer az őrség munkáját segíti,
elsősorban a riasztások ellenőrzésében. Telepíthető az
épület, objektumhatároló falak és kerítések, épületet övező területek vagy folyosók megfigyelésére.
Behatolás jelző rendszer 10. § Behatolás jelző rendszert az I. vagy II. osztályú biztonsági területen célszerű alkalmazni. A kiépítés során figyelembe kell venni, hogy a reagáló erőknek a riasztást követően még az előtt a területre kell érnie, hogy a külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokhoz történő hozzáférés megtörténne. Behatolás jelző rendszerek telepíthetőek az épület, objektumhatároló falak és kerítések biztonságának a növelésére, amelyet hamis riasztások kiszűrése
érdekében célszerű kombináltan használni zárt láncú
kamerarendszerrel.
A belépés ellenőrzése 11. § Az I., illetve a II. osztályú biztonsági területre történő
belépés csak technikai úton vagy az őrség által megvalósított beléptető rendszeren keresztül történhet. A belépések ellenőrzése történhet az épületek bejáratainál,
folyosóknál vagy irodáknál is.
Őrség és reagáló erők 12. § (1) Az őrök feladatait, valamint az őrjáratok szükségességét és gyakoriságát a további biztonsági eszközök meglétének figyelembevételével kell meghatározni.
(2) Az őrség számára írásban kell meghatározni a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok védelmével
kapcsolatos feladatokat.
(3) Az őrségnek vagy a legalább két főből álló reagáló
erőnek a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
veszélyeztetettségének jelzésekor — a telepített fizikai biztonsági rendszerre figyelemmel — úgy kell a jelzés helyére
érnie, hogy a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adatokhoz illetéktelen hozzáférést megakadályozhassa.
(4) Munkaidő után a külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adatok tárolási helyét az őrség lehetőség szerint
járőrözéssel biztosítja, a biztonsági igényekhez igazított
rendszerességgel.
(5) Azokon a biztonsági területeken, ahol nincsen
24 órás folyamatos őrzés, illetve felügyelet, munkaidő befejezése után belső ellenőrzéssel kell biztosítani a külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok biztonságba
helyezését.
Látogatók ellenőrzése 13. § A látogatók ellenőrzése során figyelembe kell venni,
hogy rendelkeznek-e személyi biztonsági tanúsítvánnyal és
engedéllyel, hogy a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokhoz hozzáférjenek. Amennyiben ezekkel a látogatók nem rendelkeznek, az ellenőrzésük történhet folyamatos kísérettel, vagy egyéb ezzel egyenértékű megoldással. Azoknak a látogatóknak, akik önállóan mozoghatnak
a biztonsági területeken, azonosító kártyát kell viselniük.
A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
tárolásának minimális szabályai
14. § ,,Szigorúan titkos!’’ minősítésű külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adatok I. vagy II. osztályú biztonsági
területen biztonsági tárolóban és az alábbi intézkedések
közül egy vagy több alkalmazása mellett tárolhatóak:
a) folyamatos védelem biztosítása személyi biztonsági
tanúsítvánnyal rendelkező őrök, vagy más erre felhatalmazott személyek által;
b) a biztonsági tároló legalább két óránkénti ellenőrzésének biztosítása személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező őrök, vagy más erre felhatalmazott személyek által;
c) behatolás jelző rendszer telepítése oly módon, hogy
a reagáló erők még az előtt a riasztás helyére érkezzenek,
hogy a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokhoz
történő illetéktelen hozzáférés megtörténne;
d) behatolás jelző rendszerrel ellátott biztonsági tároló
telepítése oly módon, hogy a reagáló erők még az előtt a
riasztás helyére érkezzenek, hogy a külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adatokhoz történő illetéktelen hozzáférés megtörténne;
e) a 18. §-ban meghatározott nyílt tárolási lehetőség
esetén behatolás jelző rendszer telepítése oly módon, hogy
a reagáló erők még az előtt a riasztás helyére érkezzenek,
hogy a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokhoz
történő illetéktelen hozzáférés megtörténne.
15. § ,,Titkos!’’ minősítésű külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adatok I. vagy II. osztályú biztonsági területen az
alábbi intézkedések közül egy vagy több alkalmazása mellett tárolhatóak:
a) a 14. §-ban meghatározott intézkedések közül bármelyik alkalmazása;
b) biztonsági tárolóban történő tárolás a 14. §
b) , d) pontjában előírt kiegészítő ellenőrzés nélkül;
c) a 18. §-ban meghatározott nyílt tárolási lehetőség
esetén az alábbi kiegészítő intézkedések valamelyikének
alkalmazása mellett:
ca) a helyszín folyamatos őrzése személyi biztonsági
tanúsítvánnyal rendelkező őrök, vagy más erre felhatalmazott személyek által,
cb) nyílt tároló helyiség 4 óránkénti ellenőrzése személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező őrök, vagy más
erre felhatalmazott személyek által,
cc) behatolás jelző rendszer telepítése, oly módon, hogy
a reagáló erők még az előtt a riasztás helyére érkezzenek,
mielőtt a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokhoz történő illetéktelen hozzáférés megtörténne.
16. § (1) ,,Bizalmas!’’ minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok a
14—15. §-okban meghatározottak szerint tárolhatóak azzal
a kivétellel, hogy kiegészítő ellenőrzés nem szükséges.
(2) ,,Korlátozott terjesztésű’’ minősítéssel és jelöléssel
ellátott adatok adminisztratív zónában zárható irodabútorban tárolhatóak.
Kulcsok és zárkombinációk 17. § (1) A biztonsági tárolóeszközök kulcsait az épületből
kivinni nem lehet. Ezek tartalékpéldányát és a kódokat a
biztonsági megbízott őrzi a — a tárolt adatok minősítési
szintjének megfelelő — tárolóeszközben. A kulcsok és
— szükség esetén — a számkombinációt tartalmazó boríték felvétele, illetve leadása dokumentált módon, az erre a
célra felfektetett nyilvántartásban történhet.
(2) Minden tartalék kulcsot, számkombinációt külön
borítékba kell elhelyezni.
(3) A számkombinációt meg kell változtatni
a) a berendezés használójának változásakor,
b) használatba vételkor és javítás után,
c) a számkombináció felfedése (illetéktelen tudomásra
jutása) vagy annak veszélye esetén,
d) de legalább minden hat hónap elteltével.
Nyílt tárolási lehetőség 18. § (1) Ahol nyílt tárolási lehetőséget alkalmaznak a helyiség falazatának, födémének és padozatának meg kell felelnie a 30 cm vastagságú falazóblokk szilárdsági mutatójának.
(2) A helyiség ajtajának Tanúsítvánnyal rendelkező,
,,Bizalmas!’’ minősítésű külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adatok esetén minimum 5 perces, ,,Titkos!’’ minősítésű külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
esetén minimum 10 perces, ,,Szigorúan titkos!’’ minősítésű
külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok esetén
minimum 15 perces áthatolási, áttörési ellenállásra képes
biztonsági ajtónak kell lennie. A biztonsági ajtót minden
esetben nyitásérzékelővel kell ellátni.
(3) A helyiségbe mozgásérzékelőt és füstérzékelőt kell
felszerelni. Csak olyan elektronikai jelzőrendszer telepíthető, melynek alkotóelemei Tanúsítvánnyal rendelkeznek.
(4) Amennyiben a helyiség falazatán ablakok, nyílások,
áttörések találhatóak, azokat az alábbi méretű fix, illetve
nyitható belső ráccsal kell ellátni:
a) ,,Bizalmas!’’ minősítésű külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok esetén 140× 140 mm-es kiosztású,
10 mm átmérőjű köracélból álló, minden pontján körbe
hegesztett rácsszerkezet;
b) ,,Titkos!’’ minősítésű külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok esetén 90× 90 mm-es kiosztású,
10 mm átmérőjű köracélból álló, minden pontján körbe
hegesztett rácsszerkezet;
c) ,,Szigorúan titkos!’’ minősítésű külföldi minősítéssel
és jelöléssel ellátott adatok esetén 70× 70 mm-es kiosztású, 10 mm átmérőjű köracélból álló, minden pontján körbe
hegesztett rácsszerkezet.
(5) Nyitható rácsszerkezet esetén mechanikus számkombinációs zárat és nyitásérzékelőt kell felszerelni.
AZ EGYEDI FIZIKAI BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK
BESOROLÁSA Biztonsági tárolók és zárak
19. § (1) 4. osztályú tároló Tanúsítványa szerint ,,E’’ vagy
azzal egyenértékű fokozatba sorolt biztonsági tároló.
(2) 3. osztályú tároló Tanúsítványa szerint ,,C’’ vagy
azzal egyenértékű fokozatba sorolt biztonsági tároló.
(3) 2. osztályú tároló Tanúsítványa szerint ,,A’’ vagy
azzal egyenértékű fokozatba sorolt biztonsági tároló.
(4) 1. osztályú tároló zárható irodabútor, amely korlátozott mechanikai védelemmel rendelkezik.
Biztonsági tárolókhoz tartozó zárak 20. § (1) 4. osztályú zár Tanúsítványa szerint ,,E’’ vagy azzal
egyenértékű fokozatba sorolt biztonsági tárolóhoz rendszeresített zár.
(2) 3. osztályú zár Tanúsítványa szerint ,,C’’ vagy azzal
egyenértékű fokozatba sorolt biztonsági tárolóhoz rendszeresített zár.
(3) 2. osztályú zár Tanúsítványa szerint ,,A’’ vagy azzal
egyenértékű fokozatba sorolt biztonsági tárolóhoz rendszeresített zár.
(4) 1. osztályú zár bármilyen hagyományos zár. Helyiségek és zárak
21. § (1) 4. osztályú helyiség falazata, födéme és padozata
nagyfokú mechanikai ellenállásra képes. Amennyiben
ablakai vannak a falazattal azonos szintű ellenállásra képesek. Tanúsítványa alapján ajtaja 15 perces áthatolási,
áttörési ellenállásra képes biztonsági ajtó.
(2) 3. osztályú helyiség falazata, födéme és padozata
nagyfokú mechanikai ellenállásra képes. Amennyiben ablakai vannak a falazattal azonos szintű ellenállásra képesek. Tanúsítványa alapján ajtaja 10 perces áthatolási, áttörési ellenállásra képes biztonsági ajtó.
(3) 2. osztályú helyiség falazata, födéme és padozata
nagyfokú mechanikai ellenállásra képes. Amennyiben
ablakai vannak a falazattal azonos szintű ellenállásra képesek. Tanúsítványa alapján ajtaja 5 perces áthatolási, áttörési ellenállásra képes biztonsági ajtó.
(4) 1. osztályú helyiség hagyományos zárható ajtóval
rendelkezik. Falazata, födéme és padozata korlátozott
mechanikai ellenállásra képes.
Helyiségekhez tartozó zárak 22. § (1) 4. osztályú zár Tanúsítványa alapján 15 perces áthatolási, áttörési ellenállásra képes biztonsági ajtóhoz rendszeresített zár.
(2) 3. osztályú zár Tanúsítványa alapján 10 perces áthatolási, áttörési ellenállásra képes biztonsági ajtóhoz
rendszeresített zár.
(3) 2. osztályú zár Tanúsítványa alapján 5 perces áthatolási, áttörési ellenállásra képes biztonsági ajtóhoz rendszeresített zár.
(4) 1. osztályú zár bármilyen hagyományos zár lehet.
Épületek 23. § (1) 4. osztályú épület falazata, födéme és padozata nagyfokú mechanikai ellenállásra képes. Ajtaja és ablakai (ha vannak) a falazattal egyenértékű ellenállást biztosítanak.
(2) 3. osztályú épület falazata, födéme és padozata jelentős
mechanikai ellenállásra képes. Ajtaja és ablakai (ha vannak)
a falazattal egyenértékű ellenállást biztosítanak.
(3) 2. osztályú épület falazata lehet könnyűszerkezetes is,
de mechanikai ellenállásra kell képesnek lennie hagyományos kézi szerszámok igénybevétele esetén. Ajtaja és ablakai
(ha vannak) a falazattal egyenértékű ellenállást biztosítanak.
(4) 1. osztályú épület könnyűszerkezetes elemekből
készült, mechanikai ellenállásra korlátozottan képes.
Beléptető rendszer 24. § (1) 4. osztályú beléptető rendszer teljesen automatikus,
elektronikus kártyával vagy más ezzel egyenértékű eszközzel és PIN kód vagy biometrikus azonosító használatával
működik. Mechanikus sorompóval rendelkezik, mely egyszerre egy személy áthaladását teszi lehetővé.
(2) 3. osztályú beléptető rendszer elektronikus kártyával
vagy más ezzel egyenértékű eszközzel vagy PIN kód használatával működik. Az áthaladás fizikai sorompó vagy őrség által ellenőrzött.
(3) 2. osztályú beléptető rendszer őrség, illetve recepciósok alkalmazása által valósul meg. A belépés igazolvány
felmutatása mellett történhet.
(4) 1. osztályú beléptető rendszer egyszerű, zárható ajtó.
Az arra jogosultak belépése kulcs használatával, vagy más
mechanikus megoldás alkalmazásával történhet.
Látogatók ellenőrzése 25. § A személyi biztonsági tanúsítvány megléte és a belépés
engedélyezése meghatározza, hogy a látogatók kísérettel
vagy kíséret nélkül léphetnek be a biztonsági területre.
Őrség és a behatolás jelző rendszerek 26. §
(1) 5. osztályú őrség legalább kétóránként rendszeresen
járőrözik, esetileg meghatározott útvonalon. Személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.
(2) 4. osztályú őrség legalább hatóránként rendszeresen
járőrözik, esetileg meghatározott útvonalon. Munkaidőn
túl 2-3 alkalommal biztonsági ellenőrzést tartanak. Személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.
(3) 3. osztályú őrség csak a biztonsági területen kívül
járőrözik. Az őrök a biztonsági területre nem léphetnek be.
A járőrözés gyakoriságát a helyi környezet biztonsága
határozza meg. Személyi biztonsági tanúsítvánnyal nem
rendelkeznek.
(4) 2. osztályú őrség az épületen belül, ügyeleti helyiségben a biztonsági rendszer felügyeletét látja el. A járőrözés
nem kötelezettségük. Riasztás esetén, annak eredetét meg
kell vizsgálniuk, szükség esetén a kijelölt reagáló erőket,
vagy az arra illetékest értesítik. Személyi biztonsági tanúsítvánnyal nem rendelkeznek.
(5) 1. osztályú őrség kizárólag munkaidőn túl, az épület
külső részén hajtanak végre járőrözést. A biztonsági területre
nem léphetnek be, riasztás esetén az arra illetékest értesítik.
Személyi biztonsági tanúsítvánnyal nem rendelkeznek.
Behatolás jelző rendszer 27. § (1) 4. osztályú behatolás jelző rendszer Tanúsítványa
alapján, elemei a teljes körű elektronikai jelzőrendszer
alkotóelemeként alkalmasak a védelem kialakítására.
(2) 3. osztályú behatolás jelző rendszer Tanúsítványa
alapján, elemei a teljes körű elektronikai jelzőrendszer
alkotóelemeként alkalmasak a védelem kialakítására.
A behatolás jelző rendszert egyéb fizikai biztonsági intézkedésekkel kell kiegészíteni.
(3) 2. osztályú behatolás jelző rendszer elemei Tanúsítványa alapján a részleges elektronikai jelzőrendszer
alkotóelemeként alkalmasak a védelem kialakítására.
Olyan helyeken alkalmazható, ahol a behatolás valószínűsége csekély.
(4) 1. osztályú behatolás jelző rendszer elemei Tanúsítványa alapján a részleges elektronikai jelzőrendszer
alkotóelemeként alkalmasak a védelem kialakítására.
A riasztás a helyszínen — a környezetet riasztva —
történik.
Kerítések 28. § (1) 4. osztályú kerítés nagyfokú védelmet nyújt nagyszámú, speciális eszközökkel felszerelt behatolóval szemben.
Behatolás jelző rendszerrel van kiegészítve.
(2) 3. osztályú kerítés védelmet nyújt átlagos eszközökkel felszerelt behatolóval szemben.
(3) 2. osztályú kerítés védelmet nyújt a helyszínen található eszközökkel felszerelt behatolóval szemben.
(4) 1. osztályú kerítés célja, hogy jelölje a védett terület
határait. Nincs felszerelve külön fizikai védelemmel.
(5) A kerítések védelmének növelésére alkalmazható
behatolás jelző rendszer. Ezeket a hamis riasztások kiszűrése érdekében célszerű zárt láncú kamerarendszerrel és
biztonsági világítással együttesen alkalmazni.
29. § (1) Az I., illetve a II. osztályú biztonsági terület alkalmas
külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok tárolására, illetve feldolgozására, amennyiben az 1. számú mellékletben meghatározott pontszámot eléri és a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok kezelésére a Felügyelet
a Nemzeti Biztonsági Felügyelet részletes feladatairól és
működési rendjéről, valamint az iparbiztonsági ellenőrzések részletes szabályairól szóló 180/2003. (XI. 5.) Korm.
rendeletben (a továbbiakban: R.) meghatározott Engedélyt megadta. Az 1. számú mellékletben meghatározott
pontszámoktól eltérni kizárólag pozitív irányban, a fizikai
biztonság növelésével lehet.
(2) Az (1) bekezdésben említett pontszámot a 2. számú
mellékletben meghatározott táblázat alapján kell kiszámolni.
III. Fejezet DOKUMENTUM BIZTONSÁG A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok nyilvántartására kijelölt szervezeti egység
30. § (1) A minősített adatkezelő helyekre érkezett, valamint
az ott készített külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adatokat nyilvántartásba kell venni. A Nyilvántartóknak,
illetve az Ellenőrző pontoknak a feladat- és hatáskörükbe
tartozó külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
hollétéről számot kell adniuk.
(2) A NATO, illetve NYEU Központi Nyilvántartó és
az EU Központi Nyilvántartó, a Felügyelet tájékoztatása
alapján jegyzéket vezetnek a hatáskörükbe tartozó külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokat kezelő szerveknél működő Nyilvántartókról és Ellenőrző pontokról.
A Nyilvántartók jelentései alapján összesített nyilvántartást vezetnek valamennyi, a Magyar Köztársaság mint tagállam részére megküldött, vagy ott készített ,,Szigorúan
titkos!’’ minősítésű külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatról.
(3) A NATO, illetve NYEU Központi Nyilvántartó és
az EU Központi Nyilvántartó egy időben Nyilvántartóként
is működhet.
A Nyilvántartó és az Ellenőrző pont 31. §
(1) A Nyilvántartó felelős azon külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adat kezeléséért, mely adatkezelési szempontból a felügyelete alá tartozó szervnél keletkezik, illetve ide érkezik.
(2) A Nyilvántartót üzemeltető szervezeti egység létrehozhat Ellenőrző pontot, amelynek jogai és kötelezettségei megegyeznek a felügyeletét ellátó Nyilvántartóéval.
(3) A Ttv. 3. §-a (1) bekezdésének, valamint a 4. §-a
(1) bekezdésének hatálya alá tartozó minősített adatok
kezelő személyzete kezelheti a külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adatokat is, amennyiben a megfelelő
szintű Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkezik,
továbbá külön jogszabályban meghatározott oktatáson
részt vett, és erre a feladatra a titokbirtokos szerv vezetője
kijelölte.
A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
megismerése
32. § (1) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
megismerését a titokbirtokos jogosult engedélyezni a betekintési engedély megadásával.
(2) A betekintési jogosultság megadása előtt meg kell
győződni arról, hogy a személy rendelkezik-e a megfelelő
szintű nemzetbiztonsági ellenőrzés alapján kiadott személyi biztonsági tanúsítvánnyal, és a hozzáférés állami vagy
közfeladat végrehajtása érdekében szükséges.
(3) Külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adathoz
történő hozzáférés engedélyezésekor az érintett személynek titoktartási nyilatkozatot kell aláírnia.
(4) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokat
csak olyan személyek kezelhetik, készíthetik, fordíthatják,
sokszorosíthatják, másolhatják vagy semmisíthetik meg,
akik legalább ugyanolyan szintű külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adatba való betekintési joggal rendelkeznek.
A biztonsági megbízott feladatai 33. § A biztonsági megbízott a titokbirtokos szerv vezetőjének átruházott hatáskörében eljárva utasítási joggal gyakorolja az őt megbízó vezető titokvédelmi jogosítványait,
ellátja az e rendeletben meghatározott szabályok alkalmazásának felügyeletét. Ennek keretében gondoskodik a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat védelmére
meghatározott feladatok végrehajtásáról, így:
a) gondoskodik a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat védelmére vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról, a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
személyi, fizikai, dokumentum és elektronikus biztonságának kiépítéséről és működtetéséről;
b) gondoskodik a Biztonsági Szabályzat és az Intézkedési Terv elkészítéséről és naprakész állapotban tartásáról;
c) felelős azért, hogy akinek a feladata ellátásához ez
szükséges, betekintési engedéllyel rendelkezzen, és a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat védelmére
vonatkozó szabályokat megismerje;
d) gondoskodik a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat nyomon követhetőségét biztosító rendszer kiépítéséről;
e) gondoskodik a betekintők névjegyzékének összeállításáról, naprakész állapotban tartásáról;
f) gondoskodik a titokvédelmi jogszabályok megismeréséről szóló titoktartási nyilatkozatok őrzéséről;
g) évente jegyzőkönyv felvétele mellett gondoskodik a
titokvédelmi rendelkezések megtartásának ellenőrzéséről;
h) gondoskodik a megfelelő kódok, számkombinációk
cseréjéről; i) évente február 28-áig tájékoztatja a NATO, illetve
NYEU, továbbá az EU Központi Nyilvántartót a lefolytatott belső ellenőrzés eredményéről.
A titkos ügykezelő feladatai 34. § A titkos ügykezelő feladata:
a) a készült vagy más titokbirtokostól érkezett külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adat átvétele, nyilvántartása, megfelelő tárolása, selejtezése;
b) a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat kiadása és visszavétele;
c) a betekintési jogosultság megszűnése esetén a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat visszavétele;
d) a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat felhasználásával és kezelésével kapcsolatos betekintési engedélyek nyilvántartása, a külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adat nyilvántartására szolgáló segédletek hitelesítése, nyilvántartásba vétele;
e) a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat belföldre, illetve külföldre történő továbbításához szükséges
feladatok végrehajtása.
Eljárás a titkos ügykezelő megbízásának megszűnése
esetén 35. §
(1) A titkos ügykezelő megbízásának megszűnése esetén
a birtokában lévő, megőrzésére rendelt külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokat, valamint a tárolására
szolgáló eszközök kulcsait, kódszámait, a rendszeresített
nyilvántartási segédleteket, bélyegzőket a helyettese,
távollétében a biztonsági megbízott vagy az erre kijelölt
személy részére jegyzőkönyvvel átadja.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak végrehajtása során az
átvételre kijelölt személynek meg kell győződnie arról,
hogy a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
kezelésére szolgáló segédletek, kulcsok, kódszámok hiánytalanul megvannak. A kezelt külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok meglétét tételesen — jegyzőkönyv
felvétele mellett — ellenőrizni kell.
A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
kezeléséhez szükséges nyilvántartási segédletek
36. § (1) A főnyilvántartó könyvbe kell beiktatni a Nyilvántartónál, illetve az Ellenőrző pontnál használt valamennyi
iktatási segédletet.
(2) Az iktatási segédletek borítóján fel kell tüntetni a
főnyilvántartó könyvből kapott sorszámot.
(3) A főnyilvántartó könyv és az iktatási segédletek nem
selejtezhetőek.
A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat átvétele
37. § (1) Más szervtől érkezett külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot a címzett, illetve a titkos ügykezelő
vehet át.
(2) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot
átvevő személy az alábbiakat köteles ellenőrizni:
a) a címzés alapján jogosult-e a külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adat átvételére;
b) az átadási okmányon szereplő nyilvántartási szám és
a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot tartalmazó zárt küldemény csomagolásán szereplő nyilvántartási szám megegyezik-e;
c) ha a küldemény nem ,,sk felbontásra’’ jelzéssel érkezett, a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat terjedelmét és mellékleteinek számát;
d) a zártan érkezett küldemény csomagolásának sértetlenségét. (3) Az átvevő az átadási okmányon nevének, beosztásának és az átvétel idejének feltüntetése mellett aláírásával,
valamint bélyegzőlenyomattal igazolja a küldemény átvételét.
(4) Téves címzés vagy helytelen kézbesítés esetén a küldeményt — két példányban készült jegyzőkönyv felvétele
mellett — a jegyzőkönyv 1. számú példányával együtt azonnal vissza kell juttatni a feladónak.
(5) Ha a küldemény csomagolása sérült, a külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot átadó jelenlétében
az átvevő a küldeményt felbontja és ellenőrzi a küldemény
tartalmát. Az intézkedésről két példányban jegyzőkönyvet
kell felvenni. A jegyzőkönyvet az átadó, illetve az átvevő is
aláírja. A jegyzőkönyv 1. számú példányát — aláírás ellenében — az átadónak át kell adni, aki intézkedik a sérülés
körülményeinek tisztázására. A sérülés tényét az átadási
okmányon szerepeltetni kell.
(6) Ha a küldeményt az átvevő tévedésből bontja fel,
akkor erről két példányban jegyzőkönyvet készít. A küldeményt szabályszerűen lezárja és a jegyzőkönyv 1. számú
példányával együtt a címzettnek továbbítja.
A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot
tartalmazó küldemények felbontása
38. § (1) A küldemény felbontása előtt a címzett, illetve a
titkos ügykezelő a küldemény sértetlenségéről köteles
meggyőződni. A küldemény felbontásakor ellenőrizni kell
a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat hiánytalan
meglétét a csomagoláson feltüntetett adatokkal, illetve az
iratkezelési záradékban található adatokkal.
(2) A titkos ügykezelő bontja fel a más szervtől érkezett
külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokat tartalmazó küldeményeket, kivéve azokat, amelyeken az ,,sk.
felbontásra’’ jelzés szerepel. Ez esetben zárt küldeményként veszi nyilvántartásba a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot az iktatókönyv megfelelő rovatainak
kitöltésével. A küldemény átadásánál fel kell tüntetni,
hogy az adatot ,,sk. felbontásra’’ jelzés miatt felbontás
nélkül adták át. Amennyiben a külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adatot a titkos ügykezelő nem ismerheti
meg, a felbontásra jogosult személy a feldolgozást köve
tően az iratot újra hitelesen lezárva a titkos ügykezelőnek
dokumentált módon átadja őrzés, illetve tárolás céljából.
(3) Az ,,sk. felbontásra’’ jelzéssel ellátott küldemények
esetén a felbontásra jogosult köteles a titkos ügykezelővel
közölni az adat nyilvántartásba vételéhez szükséges valamennyi adatot.
(4) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
hiánya esetén két példányban jegyzőkönyvet kell felvenni.
A jegyzőkönyv 1. számú példányát a küldő szervnek kell
eljuttatni, és soron kívül tisztázni kell a hiány okát.
A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
nyilvántartásba vétele
39. § (1) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
iktatása — lehetőség szerint alszámos iktatási rendszerben — manuálisan vagy számítástechnikai eszközön történhet.
(2) Az alszámos iktatási rendszer alkalmazása esetén
minden önálló ügyben keletkezett első adat 1-től növekvő
főszámot kap az iktatókönyvben. A titkos ügykezelő az
azonos tárgyban, egy ügyben keletkezett újabb adatot
az illető főszám alszámain veszi nyilvántartásba, azaz 1-től
növekvő alszámot kap. Amennyiben más tárgyban keletkezett az újabb adat, az iktatókönyv következő főszámát kapja.
(3) Az iktatás minden év január 1-jén 1-es főszámmal
kezdődik és a naptári év végéig emelkedő számmal folytatódik. A naptári év végén az iktatókönyvet le kell zárni oly
módon, hogy az iktatásra használt utolsó lapon az üresen
maradt rovatokat a titkos ügykezelő áthúzza és feltünteti
az iktatókönyv lezárásának pontos dátumát, aláírásával és
a Nyilvántartó hivatalos bélyegzőlenyomatával látja el.
Számítástechnikai eszközön történő nyilvántartás esetén
az év végén történő lezárásról szintén gondoskodni kell.
(4) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot
úgy kell nyilvántartásba venni, hogy az érkezett, a készített,
a továbbított, illetve az irattárba helyezett adatok iktatószáma, példányszáma, terjedelme, példányának sorszáma,
a tárgya és az egyes példányok őrzési helye megállapítható
legyen.
(5) Az egy ügyben keletkezett, önálló részként kezelhető
adatokat, ideértve a nem minősítettet is — a legmagasabb
minősítésű adat iktatószámán — együtt lehet kezelni és
nyilvántartani.
(6) Az iktatáskor a külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adaton — papíralapú adathordozó esetén — el kell
helyezni a iktatóbélyegző lenyomatát.
(7) Az iktatóbélyegző lenyomatának a következőket kell
tartalmaznia:
a) a szerv nevét, b) iktatás pontos dátumát (év, hónap, nap),
c) az iktatószámot,
d) a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat ter
jedelmét és a mellékleteinek számát. A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
— szerven belül történő — átadása, visszavétele
40. § (1) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
átadása, visszavétele csak a titkos ügykezelő útján, belső
átadókönyvben vagy más átadó okmányon dokumentált
módon történhet.
(2) Külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat szerven belül történő átadására és visszavételére szolgáló, az
(1) bekezdés szerinti kezelési segédlet tartalmazza:
a) a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat nyilvántartási számát,
b) a minősítési jelölést,
c) a példánysorszámot,
d) a példányonkénti lapterjedelmet,
e) a címzettet,
f) az átadás keltét,
g) az átadás tényének igazolását az átvevő nevének és
olvasható aláírásának feltüntetésével,
h) a visszavétel keltét,
i) a visszavétel tényének igazolását a visszavevő nevé
nek és olvasható aláírásának feltüntetésével. Külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat készítése
41. § (1) A Ttv. 5/C. §-ának (1) bekezdése alapján a külföldi
minősítés és jelölés alkalmazására a kibocsátó és a felhasználó jogosult.
(2) Amennyiben a Ttv. 3. §-ának és 4. §-ának hatálya alá
tartozó minősített adatok átadása szükséges a Ttv. 5/B. §
(2)—(7) bekezdésében meghatározott szervek részére, a
külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adaton a Ttv.
5/B. §-ának (2)—(6) bekezdésében, illetve a Ttv. 5/B. §-a
(7) bekezdésének hatálya alá tartozó adatok esetén a nemzetközi szerződést kihirdető törvényben meghatározott
megfelelő szintű minősítést kell feltüntetni.
(3) Amennyiben a készítő szervnél készült adatba belefoglalják a szerv részére átadott külföldi minősítéssel
és jelöléssel ellátott adatot, az így készített adat minősítése nem lehet alacsonyabb az átvett külföldi minősítéssel
és jelöléssel ellátott adat minősítésénél.
(4) Az iraton a címzésen, a dátumon kívül fel kell tüntetni:
a) a külföldi minősítést minden oldal alján és tetején
középen,
b) a készítő szerv megnevezését,
c) a példány sorszámát,
d) a nyilvántartási számot az első oldalon,
e) az irat tárgyát, hivatkozási számát és az ügy előadóját,
f) a kiadmányozó aláírását,
g) mellékletek esetén azok példányszámát, nyilvántar
tási számát, lapjainak számát és minősítését,
h) az iratkezelési záradékot, amely tartalmazza
ha) a készített irat példányszámát,
hb) az irat lapszámát,
hc) az irattári kezelési jelzést,
hd) az irat készítőjét és telefonszámát, valamint
he) az egyes példányok címzettjeit.
Felülvizsgálat, a minősítés megszüntetése 42. § (1) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
minősítésének megszüntetéséről vagy megváltoztatásáról
kizárólag a kibocsátó dönthet.
(2) Az a szerv, amely külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adatot bocsát ki, köteles megvizsgálni — a Ttv.
10. §-ának (1) bekezdésében meghatározott időközönként — a minősítés további fenntartásának szükségességét.
(3) Amikor a kibocsátó az adat minősítését megváltoztatja vagy megszünteti, az adathordozó mindazon oldalán,
ahol a minősítési jelölés megváltozik vagy megszűnik, az
eredeti minősítést egy vonallal át kell húzni, és közvetlenül
alá vagy fölé kell az új minősítést vagy a ,,Törölve’’, illetve
szükség szerint a ,,Nem minősített’’ jelölést elhelyezni,
amelyet a minősítő neve, a módosítást végrehajtó személy
aláírása és a felülvizsgálat dátuma követ. A változtatásokról mindazokat értesíteni kell, akiknek az adatot megküldték.
(4) A minősítés megváltoztatásáról, illetve megszüntetéséről érkező értesítésben elrendelteket a címzettnek
haladéktalanul végre kell hajtania.
A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
másolása, sokszorosítása, fordítása, kivonatolása
43. § (1) Amennyiben a címzettnek szüksége van a ,,Szigorúan
titkos!’’ minősítésű külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok további példányaira, azokat a kibocsátótól kell
kérnie.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak kivételével külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adat fordítását és másolását a címzett engedélyezheti. Az eredeti adatban jelzett
biztonsági előírásokat az elkészített fordításokra, illetve
másolatokra is alkalmazni kell.
(3) A másolatra, illetve fordításra rá kell vezetni az
eredeti példány iktatószámát, példánysorszámát, valamint
a másolatot készítő szervezeti egység megjelölését, a másolatot, fordítást készítő szervezeti egység nyilvántartó
könyve szerinti iktatószámát és példányszámát, továbbá a
41. § (4) bekezdésében meghatározott valamennyi alaki
kelléket. A másolatot készítő szervezeti egység hitelesített
Sokszorosítási naplót vezet.
(4) A sokszorosított példányokat a külföldi minősítéssel
és jelöléssel ellátott adat nyilvántartási számán — lehetőség szerint alszámon — kell nyilvántartásba venni. A sokszorosítás során keletkezett felesleges példányokat és selejtes lapokat megsemmisítésre a titkos ügykezelőnek kell
átadni, aki köteles e tényt a Sokszorosítási naplóban is
dokumentálni.
(5) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
másolására csak a biztonsági területen elhelyezett másológépen kerülhet sor.
(6) Annak érdekében, hogy a kivonatok megfelelő
védelmét biztosítsák, ezeknek az adatoknak a megfelelő
minősítést kell adni. A külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adat kivonatának tartalmaznia kell az adat vagy
alkotórésze — amelyből azt kiemelték — eredeti minősítését (amennyiben egyedileg minősítették), kivéve, ha nyilvánvaló, hogy az más minősítést igényel. A kivonatot záradékolni kell, amely tartalmazza a kivonat készítőjének,
engedélyezőjének nevét, beosztását.
Külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat továbbítása 44. §
(1) Külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adathordozó más szerv részére történő továbbítása csak titkos
ügykezelő útján történhet. Az átadást, illetve az átvételt
kézbesítő vagy átadókönyvben, átadókartonon, illetve
futárjegyzéken dokumentálni kell. A titkos ügykezelő a
továbbítás tényét nyilvántartókönyvben rögzíti.
(2) Külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adathordozó belföldön az Állami Futárszolgálat útján továbbítható a futárszolgálat igénybevételére vonatkozó szabályok
szerint.
(3) Sürgős esetben — vagy ha az nem futárszolgálat
útján történik — a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat személyes kézbesítő útján is továbbítható. Ilyen
esetben az ügykezelő kézbesítőkönyvvel, illetve futárjegyzékkel átadja a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adatot, és felhívja a figyelmet a fokozott biztonsági előírások betartására. A személyes kézbesítő kézbesítő
könyvvel, illetve futárjegyzékkel adja át az adatot az átvételre jogosult személynek.
(4) A ,,Bizalmas!’’ vagy annál magasabb minősítésű iratokat dupla, át nem látszó erős csomagolásban kell szállítani. A belső borítékot el kell látni a megfelelő minősítéssel, valamint a címzett teljes megjelölésével és címével,
továbbá a szükséges kezelési utasításokkal. A belső borítékot megbízható védelmet nyújtó külső borítóba kell helyezni. A külső borítón csak a címzett szerv megnevezését,
a célállomást, a küldő szerv megnevezését és a küldemény
nyilvántartási számát kell feltüntetni. Nem szabad semmilyen olyan adatot feltüntetni, ami arra enged következtetni,
hogy a csomag (boríték) külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adatot tartalmaz.
(5) Ha a továbbítás során a küldeményt elveszítették,
erről a küldő szervet a továbbításért felelős személy azonnal értesíti. Az elvesztés tényéről haladéktalanul jegyzőkönyvet kell felvenni, amely tartalmazza a küldemény azonosító adatait, az elvesztés valószínű időpontját, helyét és
minden olyan lényeges körülményt, ami a küldemény felkutatását elősegítheti.
(6) Külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot
külföldre vagy külföldről diplomáciai, konzuli futár, illetve
katonai futár, valamint a nemzetközi jog alapján velük
azonos kiváltságokat és mentességeket élvező személy
továbbíthat. A Ttv. 5/B. § (7) bekezdésének hatálya alá
tartozó adat külföldre vagy külföldről a nemzetközi szerződésben meghatározott személy útján, illetőleg vezetékes
vagy vezeték nélküli adatátviteli rendszerben is továbbítható.
A megsemmisítés 45. § (1) A rontott adathordozót, illetve azokat a külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokat, amelyek ügyviteli érdeket már nem képviselnek, megsemmisítés céljából a titkos ügykezelőnek kell átadni. A megsemmisítést a
titkos ügykezelő kizárólag a megsemmisítendő külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adatba betekintési engedéllyel rendelkező személlyel együtt végezheti.
(2) A megsemmisítésről minden esetben jegyzőkönyvet
kell felvenni. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az azonosításához szükséges adatokat (nyilvántartási szám, lapszám, példány sorszám, minősítés), valamint a megsemmisítést végzők és a biztonsági megbízott aláírását. A jegyzőkönyvet az adat fizikai megsemmisítése után még 10 évig
meg kell őrizni.
(3) A megsemmisítés tényét és időpontját, a megsemmisítési jegyzőkönyv számát a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatról készített nyilvántartásba be kell
jegyezni.
IV. Fejezet ELEKTRONIKUS BIZTONSÁGI ALAPELVEK
ÉS KÖVETELMÉNYEK 46. §
Rendszer üzemeltetését, jóváhagyást követő módosítását, rendszerek összekapcsolását a Felügyelet engedélyezi.
47. § (1) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
elektronikus biztonsága (a továbbiakban: elektronikus
biztonság) azt jelenti, hogy a rendszer és az általa kezelt
adatok bizalmassága (illetéktelen hozzáférésnek és jogosulatlan használatnak a kizárása), sértetlensége (illetéktelen módosítás, illetve törlés kizárása) és rendelkezésre
állása (az alkalmazási követelményeknek megfelelő módon az arra jogosult személyek számára történő elérhetőség biztosítása) biztosított.
(2) A biztonsági intézkedések célja a jogosulatlan tevékenységtől való visszariasztás, a rendszer fenyegetettsége
elleni védelem kialakítása, a biztonságot sértő események
felderítése és azonosítása, a biztonság visszaállítása, illetve
a biztonságot sértő események kivizsgálásához szükséges
adatok biztosítása. A biztonsági intézkedéseknek a rendszer teljes életciklusa alatt érvényesülni kell.
(3) A rendszerek kiépítéséhez nagy megbízhatóságú eszközöket kell alkalmazni. Biztonsági funkciót megvalósító
eszközök kiválasztása során az illetékes biztonsági felügyelet iránymutatása szerint kell eljárni.
(4) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot
kezelő rendszert a jelen rendeletben megfogalmazott általános követelmények szerint kell védeni a fenyegetésektől.
Meg kell vizsgálni a rendszer telepítési helyszínén a feldolgozott külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
mennyiségét, formáját és az egyéb biztonsággal összefüggő
tényezőket, és amennyiben azok indokolják, kiegészítő biztonsági követelményeket lehet meghatározni.
(5) A rendszer csak megfelelő személyi, fizikai, dokumentum és elektronikus biztonsági feltételek megléte esetén üzemeltethető. Az erre vonatkozó részletes előírásokat, valamint a biztonsági másolatok készítésére,
tárolására, a helyreállításra, a vészhelyzetben követendő
eljárásokra vonatkozó részletes utasításokat, valamint
rendellenesség, biztonságot veszélyeztető esemény bekövetkezése esetén végrehajtandó intézkedéseket a Rendszer Biztonsági Utasításban, illetve az Üzemeltetés Biztonsági Szabályzatban kell rögzíteni.
(6) Az elektronikus biztonság személyi, fizikai és
dokumentum biztonsági követelményeit az R. szerinti
eljárásrend szerint kell alkalmazni. Az elektronikus biz
tonsági eljárásrend tekintetében az R. IV. fejezete az irányadó.
A biztonságért felelős szervezetek és személyek felelőssége
és feladatai
48. § A Felügyelet hatásköre kiterjed minden külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott kép, hang és adat elektronikus
jelek formájában történő kezelésére szolgáló rendszerre.
A Felügyelet a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adat elektronikus védelmét a vonatkozó NATO, NYEU,
illetve EU szabályok alapján az Országos Rejtjelfelügyelet
és az illetékes biztonsági felügyelet közreműködésével biztosítja.
49. § A NATO, NYEU, illetve EU előírások szerint elektronikus biztonsági felügyeleti szempontból a rendszerre
kiterjedően a Felügyelet általános elektronikus biztonsági
hitelesítő hatósági feladatokat lát el. E tevékenység keretében:
a) felelős a rendszer elektronikus biztonsági jóváhagyásáért, illetve akkreditálásáért;
b) jóváhagyja a NATO, NYEU, illetve EU előírások
szerinti elektronikus biztonsági dokumentumokat, így
különösen a Rendszer Biztonsági Utasítást és Üzemeltetés
Biztonsági Szabályzatot;
c) kiadja a Rendszerengedélyt;
d) engedélyezi a rendszer módosítását;
e) a rendszer tekintetében felügyeleti ellenőrzést végez;
f) közvetlen kapcsolatot tart fenn az illetékes bizton
sági felügyeletekkel, valamint az Országos Rejtjelfelügyelettel, és együttműködik a NATO, NYEU, illetve EU és
tagállami elektronikus biztonsági szervekkel;
g) összekötő szerv a NATO, NYEU, illetve EU és a
tagállamok rendszer engedélyezési ügyekben illetékes
elektronikus biztonsági szervei felé.
50. § (1) Az Országos Rejtjelfelügyelet szakhatósági tevékenység keretében:
a) felelős a rendszerben használatra elfogadott rejtjelző eszközök és módszerek rendszeresítésére és azok üzembe helyezésére vonatkozó engedélyezési eljárás lefolytatásáért;
b) gondoskodik a rendszerben használatra elfogadott
rejtjelző eszközök és módszerek alkalmazására vonatkozó
különös szabályok kidolgozásáról;
c) a rendszerben történő használatra felajánlhat nemzeti rejtjelző eszközöket és módszereket.
(2) Az Országos Rejtjelfelügyelet szakmai felügyeleti
tevékenység keretében:
a) ellátja a rendszer rejtjelbiztonsági felügyeletét;
b) a feladatkörébe tartozó ügyekben közvetlen kapcso
latot tart fenn, és együttműködik az elektronikus biztonsági szervekkel, így különösen a Felügyelettel, az illetékes
biztonsági felügyeletekkel, valamint a NATO, NYEU, illetve EU illetékes szerveivel.
(3) A Honvédelmi Minisztérium a NATO, illetve
NYEU rejtjelző szakanyagok országos szinten történő
fogadására, kezelésére és az illetékes biztonsági felügyeletek felé történő elosztására Központi NATO, illetve
NYEU Rejtjelanyag Elosztót üzemeltet.
(4) A Külügyminisztérium az EU rejtjelző szakanyagok
országos szinten történő fogadására, kezelésére és az illetékes biztonsági felügyeletek felé történő elosztására
Központi EU Rejtjelanyag Elosztót üzemeltet.
51. § (1) Az illetékes biztonsági felügyelet a NATO, NYEU,
illetve EU előírások szerint elektronikus biztonsági felügyeleti szempontból a rendszerre vonatkozóan szakmai
felügyeleti feladatokat lát el. E tevékenységét a NATO,
NYEU, illetve EU előírások alapján és a Felügyelet elektronikus biztonsági hitelesítő hatósági feladatkörében hozott döntéseinek megfelelően végzi.
(2) Az illetékes biztonsági felügyelet a NATO, NYEU,
illetve EU rendszerre kiterjedően:
a) felelős a szerv elektronikus biztonsági szabályzatainak elkészítéséért, azok tartalmának szakszerűségéért és
rendelkezéseinek megtartásáért;
b) felelős a NATO, NYEU, illetve EU rejtjelző és rejtjelző elszámolású szakanyagok, dokumentumok, eszközök, berendezések — az 50. § (3), illetve (4) bekezdéseiben
meghatározott szervektől történő — átvételéért, nyilvántartásáért, tárolásáért, valamint az ehhez szükséges rendszer kiépítéséért, illetve az arra vonatkozó biztonsági
intézkedések betartásáért;
c) feladatkörébe tartozó ügyekben közvetlen kapcsolatot tart fenn és együttműködik az elektronikus biztonsági
szervekkel, így különösen a Felügyelettel, az Országos
Rejtjelfelügyelettel, valamint a NATO, NYEU, illetve
EU illetékes szerveivel.
(3) Az illetékes biztonsági felügyelet fő feladatai a
NATO, NYEU, illetve EU rendszerre kiterjedően:
a) tervezi, szervezi, ellenőrzi az elektronikus biztonsági
feladatokat ellátó személyek tevékenységét, összehangolja
a különböző szervezeti egységek ez irányú tevékenységét;
b) javaslatot tesz a rendszerspecifikus biztonsági feladatköröket ellátó személyek kijelölésére;
c) ellátja az elektronikus biztonsággal kapcsolatos
koordinációs feladatokat;
d) gondoskodik a rendszerek biztonságos üzemeltetéséről, ellenőrzi a használat szabályosságát;
e) részt vesz az engedélyezési eljárásokban;
f) tervezi, szervezi és végrehajtja az elektronikus biz
tonsági továbbképzési feladatokat;
g) biztosítja, hogy hatékony mentési terveket és vész
helyzeti intézkedési terveket készítsenek az elektronikus
információkra és a rendszerekre vonatkozóan;
h) az elektronikus biztonsági eseményeket kivizsgálja,
illetve ellátja az ehhez kapcsolódó feladatokat;
i) naprakész nyilvántartást vezet az illetékességi körébe
tartozó, Rendszerengedéllyel rendelkező rendszerekről,
tárolja ezek biztonsági dokumentációját és az ezt kiegészítő tanúsítványokat;
j) gondoskodik arról, hogy a NATO, NYEU, illetve
EU szabályozókban rögzített kisugárzás biztonsági követelmények érvényesüljenek;
k) érvényesíti az elektronikus biztonsági követelményeket illetékességi területén a rendszerek teljes életciklusában;
l) ,,Bizalmas’’ vagy magasabb minősítésű külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot kezelő rendszer esetében gondoskodik az érintett létesítmények kompromittáló
kisugárzás biztonsági besorolásának meghatározásáról,
szükség esetén az ezzel kapcsolatos mérések elvégeztetéséről;
m) gondoskodik arról, hogy a vonatkozó szabályzatokban rögzített számítógép és hálózati biztonsági követelmények a rendszerek teljes életciklusában érvényesüljenek;
n) rendszeres biztonsági ellenőrzést végez a rendszerre
vonatkozóan;
o) gondoskodik a rendszer elektronikus biztonsági
dokumentumainak, így különösen a Rendszer Biztonsági
Utasítás és Üzemeltetés Biztonsági Szabályzat elkészíttetéséről és jóváhagyatásáról;
p) gondoskodik a rendszert tartalmazó terület, ezen
belül az általános biztonsági környezetre, a helyszín biztonsági környezetre és az elektronikus biztonsági környezetre vonatkozó követelmények teljesítéséről.
52. § A rendszerek üzemeltetését végrehajtó személyeket
a munkáltatói jogokat gyakorló vezető írásban jelöli ki a
rendszer biztonságos üzemeltetésével kapcsolatos következő feladatokra:
a) a rendszerek működőképességének fenntartása, biztonsági funkciót megvalósító szoftverek telepítése és konfigurálása, hibaelhárítása;
b) részvétel a rendszerek tervezési, fejlesztési, módosítási folyamataiban, technikai megvalósításában;
c) az informatikai biztonsági funkciót megvalósító
rendszerösszetevők telepítése, konfigurálása;
d) részvétel az elektronikus biztonsági ellenőrzésekben
és azok előkészítésében;
e) a szakterületet illető tanácsadás a felhasználóknak,
illetve az elektronikus biztonsági felelősöknek;
f) a szabályozás keretei között a rendszer önállóan történő működtetése;
g) az előírt nyilvántartások vezetése;
h) a rendszer logisztikai támogatása;
i) vírusvédelmi eljárások kidolgozása;
j) az Üzemeltetés Biztonsági Szabályzat tartalmának a
felhasználókkal történő megismertetése, valamint ennek
dokumentálása; k) a felhasználók adatainak és jogosultságainak naprakész nyilvántartása;
l) jelszóhasználati szabályok kidolgozása;
m) a felhasználói jelszavak használatával kapcsolatos
előírások betartatása. 53. § A rendszer biztonsági felelős főbb feladatai:
a) a rendszer biztonsági dokumentációjának elkészíté
se a rendszer üzemeltető állománnyal együttesen;
b) javaslattétel a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellá
tott adat elektronikus biztonságát javító intézkedésekre, és
jóváhagyás után azok végrehajtása;
c) az illetékes biztonsági felügyelet számára adatszolgáltatás az engedélyezési eljárás során;
d) a biztonsági dokumentációban foglaltak pontos
betartása és betartatása;
e) a rendszer konfiguráció biztonsági ellenőrzése, beleértve azon adatok gyűjtését és rendszeres vizsgálatát, amelyek biztonsággal kapcsolatos eseményekre utalnak;
f) vészhelyzeti intézkedési terv elektronikus biztonságra vonatkozó részének elkészítése;
g) a vészhelyzet esetén szükséges tevékenység gyakoroltatása; h) a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adathordozók előírások szerinti kezelésének biztosítása;
i) a rendszer biztonsági dokumentációjának nyilvántartása, tárolása, szükség szerinti rendelkezésre bocsátása;
j) a rendszer biztonsági naplófájlok rendszeres mentése, ezek átvizsgálása és tárolása;
k) a rendszer szintű hozzáféréssel rendelkező személyek azonosítóinak, jelszavainak tárolása.
54. § A rendszeren külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adat kezelését végző személyeknek (a felhasználóknak) a
rendszeren engedélyezett legmagasabb minősítési szintnek
megfelelő minősítésű adatokhoz hozzáférést engedélyező
Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal kell rendelkezniük.
A rendszer elemeinek és telepítési helyszínének biztonsága 55. §
(1) Rendszer létesítése csak olyan szervnél engedélyezhető, amely a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adat minősítési szintjének megfelelő, e rendelet szerinti
személyi, fizikai és dokumentum biztonsági feltételekkel
rendelkezik.
(2) A rendszer védelmét a rendszeren feldolgozható
legmagasabb minősítési szintnek megfelelő, e rendelet
II. fejezetében meghatározott fizikai biztonság kialakításával kell biztosítani. ,,Bizalmas!’’ vagy ennél magasabb minősítésű külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot kezelő rendszert I. vagy II. osztályú biztonsági területen kell telepíteni. ,,Korlátozott terjesztésű!’’
vagy nem minősített külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adatot kezelő rendszert adminisztratív zónában
is lehet telepíteni.
(3) Azt a rendszert vagy elemeit, amelyen külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot már kezeltek, a biztonsági területről kivinni kizárólag az adathordozó — és minden más, esetlegesen adat visszanyerésére alkalmas részegység — eltávolítását követően szabad, kivéve a más biztonsági területre történő szállítást.
(4) Olyan ,,Bizalmas!’’ vagy magasabb minősítésű adathordozó, amelyet már használtak külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adat tárolására vagy feldolgozására, nem
hagyhatja el a biztonsági területet, kivéve a másik biztonsági területre történő szállítás esetét.
(5) Adathordozón rögzített külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adat csak a Felügyelet által engedélyezett
eljárásokkal törölhető, melyet dokumentálni kell. Olyan
módszereket kell alkalmazni, hogy a törölt külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat a továbbiakban ne legyen
helyreállítható.
(6) Az adathordozó minősítése csak a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat törlését követően szüntethető meg. ,,Szigorúan titkos!’’ minősítéssel ellátott adathordozó minősítése törléssel nem módosítható, nem szüntethető meg, de az engedélyezett eljárásokkal az adathordozó megsemmisíthető.
A rendszer elemeivel kapcsolatos biztonsági követelmények 56. §
(1) ,,Bizalmas!’’ és magasabb minősítésű külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot kezelő rendszer védelmének meg kell felelnie a kompromittáló kisugárzás elleni
biztonsági követelményeknek. Ezen követelmények kiter
jednek az elektromos kábelek vonalvezetésére, rádiófrekvenciás szűrök alkalmazására, a rendszer környezetében
alkalmazható berendezésekre, elektromágneses árnyékolástechnikai megoldásokra, illetve csökkentett kisugárzású
hardver eszközök alkalmazására, az építészeti, épületgépészeti, épületvillamossági, valamint a rendszerhez tartozó
fém berendezések földelésére. A földelés megfelelősségét
legalább évente kell méréssel igazolni.
(2) Naprakész nyilvántartást kell vezetni a rendszerben
alkalmazott eszközökről, berendezésekről, hardverről,
szoftverről és átviteli eszközökről. Az akkreditálást, illetve
a jóváhagyást követően a rendszer konfiguráción olyan
módosítást végrehajtani, amely az eredetileg akkreditált,
illetve jóváhagyott rendszer biztonságát érinti, csak a
Felügyelet előzetes engedélyével lehet végrehajtani.
(3) A rendszerben alkalmazott adathordozó biztonságát, különösen a kezelés és szállítás szempontjából, az e
rendeletben meghatározott dokumentumbiztonsági követelményeknek megfelelően kell biztosítani.
(4) Minden, a rendszerben alkalmazott adathordozót a
rajta tárolható legmagasabb minősítéssel rendelkező adat
minősítési szintjének megfelelően kell nyilvántartani.
Az adathordozón fel kell tüntetni a minősítést és a nyilvántartási számot. Amennyiben ez nem lehetséges a fel nem
tüntethető azonosítók dokumentálására külön kísérőlapot
kell készíteni.
(5) A rendszer biztonsági dokumentációiban meghatározott időszakonként a külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adatokról biztonsági másolatokat kell készíteni, és
erről nyilvántartást kell vezetni. A biztonsági másolatokat
tartalmazó adathordozót a minősítési szintnek megfelelően nyilvántartásba kell venni, és ennek megfelelően kell
tárolni.
57. § (1) A rendszerre csak a Felügyelet által engedélyezett
operációs rendszer és egyéb szoftver telepíthető, amelyek
jogosult felhasználásra vonatkozó tanúsítványait az üzemeltető szervnél kell őrizni. A biztonsági területre nem
engedélyezett szoftver, illetve hardver, adathordozó, valamint saját tulajdonú, adat rögzítésére és továbbítására
szolgáló eszköz nem vihető be.
(2) Az operációs rendszer, az alkalmazói programok és
a segédprogramok telepítő lemezeit vagy biztonsági másolatait megfelelő biztonsági feltételek között kell tárolni.
Szükség esetén a szoftver helyreállítása csak ezekről történhet.
(3) A rendszeren csak a biztonsági dokumentációban
szereplő szoftverek alkalmazhatóak, más szoftverek alkalmazása nem engedélyezhető. Utólagosan telepített szoft
ver esetében a dokumentációt erre vonatkozóan ki kell
egészíteni. Ha a rendszerre nem a gyártó által védett adathordozón forgalmazott új szoftvert telepítenek, a telepítést megelőzően különálló számítógépen biztonsági ellenőrzést kell végrehajtani, elsősorban vírus vagy más rosszindulatú szoftver kiszűrése érdekében.
58. § (1) A rendszer működését szabályozó konfigurációs
beállításokhoz és a biztonsági célú naplózott adatokhoz
csak az illetékes biztonsági felügyeletnek lehet hozzáférése. Az operációs rendszeren és annak biztonsági beállításain változtatást az illetékes biztonsági felügyelet engedélyezhet.
(2) A rendszerhez történő hozzáférést megelőzően a
felhasználót minden alkalommal megbízhatóan azonosítani kell. Ez személyes használatra kiadott és egyidejűleg
nyilvántartásba vett felhasználói névvel, valamint ehhez
tartozó jelszóval, vagy ennél nagyobb biztonságot jelentő
technológiával történhet. A felhasználókhoz az ,,ismerete
szükséges’’ elv alkalmazásával írási, olvasási, módosítási,
törlési stb. jogokat lehet engedélyezni.
59. § (1) A jelszóhasználat részletes szabályait az Üzemeltetés Biztonsági Szabályzat tartalmazza. A jelszó minimális
hossza, illetve a maximális felhasználási ideje ,,Bizalmas!’’
és magasabb minősítésű rendszer esetében legalább
8 karakter, illetve legfeljebb 180 nap, ,,Korlátozott terjesztésű!’’ vagy nem minősített rendszer esetében legalább
6 karakter, illetve legfeljebb egy év. A jelszavakat módosítani kell, ha bárki más részére hozzáférhetővé válhatott,
illetve ha személyi változás történt. Az első belépéshez
generált jelszót a bejelentkezés után azonnal meg kell
változtatni.
(2) A rendszer biztonsági felelős jelszavát a többi felhasználó számára előírtnál gyakrabban kell cserélni, és a
rendszer biztonsági dokumentációban előírt módon,
a rendszer minősítésének megfelelő fizikai biztonsági követelményeknek megfelelően kell tárolni.
(3) A felhasználó köteles a jelszavát megjegyezni és
gondoskodni arról, hogy más személy részére ne váljon
hozzáférhetővé.
(4) A felhasználói jelszót vészhelyzetben történő felhasználás esetére lepecsételt, lezárt borítékban a rendszer
minősítési szintjének megfelelő biztonsági körülmények
között lehet tárolni.
(5) A (2) és a (4) bekezdés szerint tárolt jelszavakhoz
történő hozzáférés és nyilvántartás rendjéről az Üzemeltetés Biztonsági Szabályzatban kell rendelkezni.
60. § Vírusok és más rosszindulatú szoftverek ellen a rendszert védeni kell. A védelemnek rendszer indításkor, valamint a kivehető adathordozók használatakor automatikus
ellenőrzést kell végrehajtania.
61. § (1) A rendszer naplózási funkciójával a következő eseményeket kell rögzíteni:
a) rendszer indítás, újraindítás, leállítás;
b) felhasználói belépések, kilépések;
c) felhasználók és felhasználói csoportok jogosultsá
gainak és profiljainak módosítása;
d) naplózási funkció indítása, illetve leállítása;
e) a biztonsági naplózás adatainak törlése vagy ezekről
másolat készítése;
f) a rendszer dátum és idő módosítása;
g) rendszer erőforrásokhoz történő sikertelen hozzáfé
rési kísérlet;
h) automatikus riasztási funkciók működésének leállí
tása;
i) külső adathordozó használata;
j) valamely felhasználó rendszerről történő leválasz
tása vagy hozzáférésének letiltása. (2) A naplózási funkciónak az alábbi paraméterekre kell
kiterjednie:
a) az esemény típusa;
b) a felhasználó azonosítója;
c) az esemény ideje;
d) az esemény kimenetele (sikeres vagy sikertelen).
(3) A sikertelen rendszer hozzáférési kísérleteket ellenőrizni kell annak megállapítása érdekében, hogy történt-e
a biztonságot veszélyeztető esemény.
(4) Az Üzemeltetési Biztonsági Szabályzatban meghatározott időszakonként vagy a biztonság megsértésének gyanúja esetén azonnal konfiguráció ellenőrzést kell végrehajtani annak megállapítása érdekében, hogy a rendszeren
történt-e engedély nélküli változtatás.
(5) A rendszer működése folyamán a biztonságot veszélyeztető eseményeket a rendszer biztonsági dokumentációjában rögzíteni kell.
62. § (1) Amennyiben a külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adat elektronikus biztonságát rejtjelzéssel is biztosítani kell, a rendszerre vonatkozó specifikus követelményeket az általános rejtjelzésre vonatkozó szabályo
zás alapján az illetékes biztonsági felügyelet határozza
meg.
(2) Külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
,,Bizalmas!’’ minősítési szintig nemzeti rejtjelző eszközön
továbbítható.
(3) ,,Bizalmas!’’ és alacsonyabb minősítéssel ellátott külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat védelmére a
NATO, NYEU, illetve az EU illetékes szerve vagy az
Országos Rejtjelfelügyelet által jóváhagyott rejtjelző eszköz alkalmazható. ,,Titkos!’’ vagy ,,Szigorúan titkos!’’ külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat rejtjelzéssel
történő védelmére kizárólag a NATO, NYEU, illetve az
EU illetékes szerve által jóváhagyott rejtjelző eszközök
alkalmazhatóak.
(4) A rejtjelző eszközök rendszeresítését, használatbavételét az Országos Rejtjelfelügyelet engedélyezi. A rejtjelzés végrehajtásának, berendezéseinek, eszközeinek,
eljárásainak, anyagainak és szakanyagainak biztonságára
vonatkozóan a rejtjeltevékenységről szóló 43/1994.
(III. 29.) Korm. rendelet az irányadó.
A rendszer biztonsági dokumentációja 63. § (1) A rendszerre vonatkozó biztonsági követelményeket
és eljárásokat a Rendszer Biztonsági Utasítás és az Üzemeltetés Biztonsági Szabályzat tartalmazza, melyek betartása kötelező a rendszert működtető vagy felhasználó szervekre, illetve személyekre.
(2) A Rendszer Biztonsági Utasítást, minden ,,Bizalmas!’’ és magasabb minősítésű rendszer esetében el kell
készíteni. Az alábbi fejezeteket kell tartalmaznia:
a) a rendszer alapadatai;
b) a rendszer leírása;
c) a rendszerrel szemben támasztott biztonsági követel
mények;
d) a rendszer biztonsági környezetének leírása;
e) a rendszerre vonatkozó biztonsági intézkedések;
f) a biztonsága szervezése és a felelősségi körök megha
tározása. (3) A Rendszer Biztonsági Utasítás végrehajtására Üzemeltetés Biztonsági Szabályzatot kell készíteni minden
,,Bizalmas!’’ és magasabb minősítésű rendszer esetében.
Ennek az alábbi fejezeteket kell tartalmaznia:
a) a biztonság helyi szervezése és helyi felelősségi körök
meghatározása;
b) fizikai biztonság;
c) személyi biztonság;
d) dokumentum biztonság;
e) hardver és szoftver biztonság;
f) vészhelyzeti és helyreállítási terv;
g) kommunikáció biztonság;
h) konfiguráció menedzsment.
(4) ,,Korlátozott terjesztésű!’’ minősítésű külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adatot kezelő rendszer
esetében a biztonsági követelményeket és a biztonsággal
kapcsolatos eljárásokat, illetve felelősségeket az Üzemeltetés Biztonsági Szabályzat tartalmazza.
(5) A rendszer létesítésének és üzemeltetésének engedélyezéséhez a biztonsági dokumentumoknak a következőket kell tartalmaznia:
a) helyszínrajz és szöveges leírás, amely a telep teljes
területét, határait és a szomszédos, nem saját ellenőrzés alá
tartozó létesítmények elhelyezkedését mutatja. Be kell
jelölni a rendszer telepítésének helyét oly módon, hogy
annak távolsága az idegen területektől egyértelműen meghatározható legyen (0—8 m, 8—20 m, 20—100 m, 100 m
felett) és meg kell adni a kerítés, kapu típusát, magasságát,
őrség-beléptető pontok helyét;
b) alaprajz és szöveges leírás, amely a rendszer telepítési helyét magába foglaló épület, épületrész részletes rajzát tartalmazza oly módon, hogy a telepítési hely megközelítése és a helyszín biztonsági körülményei (beléptető,
ellenőrző pontok, a biztonsági rendszer elemei, az elektromos és adatvezetékek nyomvonalai, épületgépészet — víz,
csatorna, fűtés, stb. — elemei, falak anyaga és vastagsága,
ajtók és ablakok típusa és jellemzői stb.) egyértelműen
meghatározhatók legyenek;
c) telepítési hely alaprajz és szöveges leírás, amely a
rendszer tényleges elemeit a valóságos helyzetüknek megfelelően (a gép, nyomtató, monitor iránya stb.) ábrázolja
oly módon, hogy a gép körüli védett tér egyértelműen
azonosítható legyen. Az alaprajz sematikusan tartalmazza
a biztonságtechnikai eszközök és beléptető rendszer elemeit, a helyiségekben levő minden építészeti, épületgépészeti és épület elektromos eszköz és berendezés valóságos
helyét, a hálózati áramellátás, biztonságtechnika és telefon
kábelek és csatlakozók sematikusan ábrázolt nyomvonalát,
a telepített rádiófrekvenciás szűrők helyét, valamint a
berendezési tárgyakat (asztal, szék, tároló stb.).
(6) A rendszer biztonsági dokumentációit a Felügyelet
hagyja jóvá.
V. Fejezet EGYÉB BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK 64. § (1) A titokbirtokos szerv vezetője e rendelet keretei
között Biztonsági Szabályzatban rendelkezik
a) a személyi biztonság követelményeiről;
b) a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat
védelméről, ezen belül a védelemre kötelezett, illetve a minősítés és jelölés alkalmazására jogosult személyek
hatásköréről, a minősítési eljárásról, a minősítés felülvizsgálatáról, valamint megszüntetéséről, a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok megismerésének feltételeiről, azok átadásának, szállításának eljárási szabályairól, az
ellenőrzés és a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adattal történő elszámoltatás rendjéről, az eljárások
bizonylati rendjéről;
c) a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat megsértése, elvesztése esetére meghatározott eljárásról, így
különösen
ca) a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adathoz
történő jogosulatlan hozzáférés vagy ennek veszélye esetén
szükséges eljárásról,
cb) a biztonságtechnikai berendezés indokolt és indokolatlan működése esetén követendő eljárásról,
cc) a tűz vagy más elemi csapás következményeinek
kivédésére, az okozott kár felszámolására irányuló feladatról,
cd) a veszélyeztetett a külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adat mentésére kidolgozott eljárásról;
d) a fizikai biztonságra vonatkozó követelményekről;
e) az elektronikus biztonságra vonatkozó követelmé
nyekről. (2) A titokbirtokos szerv vezetője e rendelet keretei
között intézkedési tervben rendelkezik a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok vészhelyzetben történő
védelméről.
(3) A megbeszélésekre — ha azokon külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok felhasználására sor kerül —
vonatkozó biztonsági szabályoknak meg kell felelniük a
találkozó, illetve a megbeszélés szintjének. A megvitatott
adatok minősítési szintjét a rendezvényt összehívó tagország hatóságai határozzák meg.
(4) Azokat a területeket, ahol ,,Titkos!’’ vagy ennél magasabb minősítéssel ellátott külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokról is rendszeresen tárgyalnak, védeni
kell a lehallgatásoktól. A kockázat szintjét az illetékes
nemzetbiztonsági szolgálat határozza meg.
(5) A lehallgatások elleni védelem magában foglalja a
műszaki jellegű berendezések alkalmazását, valamint a
hangszigetelő falak, ajtók, padló- és mennyezetburkolatok
alkalmazását az érzékenynek minősülő területeken.
(6) A lehallgatások elleni védelem biztosítása érdekében az adott helyiséget, annak berendezéseit műszaki,
illetve fizikai biztonsági ellenőrzésnek kell alávetni. Ezeket az ellenőrzéseket a hatáskör szerint illetékes nemzetbiztonsági szolgálat végzi.
(7) Külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokat
feldolgozó találkozók, megbeszélések előkészítése során a
rendezvény lebonyolításáért felelős biztonsági szervnek
biztosítási tervet kell készítenie.
VI. Fejezet A BIZTONSÁG MEGSÉRTÉSE ÉS A KÜLFÖLDI
MINŐSÍTÉSSEL ÉS JELÖLÉSSEL ELLÁTOTT
ADATOK VESZÉLYBE KERÜLÉSE 65. § (1) A Ttv. 5/B. §-a (2)—(6) bekezdésében meghatározott külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat biztonságának minden megsértését haladéktalanul jelenteni kell
a Felügyelet elnökének — a Ttv. 5/B. §-a (7) bekezdésében
meghatározott külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adat esetén pedig a nemzetközi szerződésben meghatározott szerv vezetőjének —, aki köteles azt kivizsgáltatni, és
a hatályos biztonsági előírásoknak megfelelő jelentési, illetve tájékoztatási kötelezettségének eleget tenni.
(2) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat biztonságának megsértéséről szóló jelentésnek tartalmaznia kell:
a) a veszélyeztetett külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adatok azonosításához szükséges adatokat,
b) a kibocsátó szerv megnevezését és a kiadás időpontját,
c) a minősítést és annak érvényességi idejét,
d) az eredeti és a fogadó szervnél kapott nyilvántartási számot,
e) a tárgyat, a lap- és példánysorszámot,
f) a biztonság megsértésének körülményeit,
g) a veszélyeztetettség idejét (ismert vagy vélelmezett
időhatárait),
h) a veszélyeztetettség helyét,
i) a veszélyeztetettség kialakulásának elsődleges okait,
j) ha ismert, a biztonság megsértéséért felelőssé tehető
személy nevét,
k) a megtett intézkedések felsorolását. (3) A vizsgálatot végző bizottságba csak olyan személyek
jelölhetők ki, akik rendelkeznek a sérelmet szenvedett külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adat minősítésének megfelelő
betekintési engedéllyel, megfelelő vizsgálati tapasztalatuk van
és függetlenek a sérelemben közvetlenül érintettektől.
MÓDOSULÓ RENDELKEZÉSEK 66. § (1) A minősített adat kezelésének rendjéről szóló
79/1995. (VI. 30.) Korm. rendelet 16. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,16. § Államtitok esetén az ,,Államtitok!’’ megjelölést,
szolgálati titok esetén a ,,Szolgálati titok!’’ megjelölést,
továbbá a minősítési jelölést, az érvényességi időt, a minősítő nevét és beosztását, az adat magyar származását jelölő
országjelet (MK/HU) az adat nyilvántartására és azonosítására szolgáló jelzéssel együtt az adathordozón, és ha van
ilyen, annak borítóján is fel kell tüntetni. Több lapból álló
papíralapú adathordozón a minősítési jelölést minden
egyes lapon, annak felső részén és alsó részén középen is
fel kell tüntetni.’’
(2) A minősített adat kezelésének rendjéről szóló
79/1995. (VI. 30.) Korm. rendelet 19. §-ának (1)—(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,19. § (1) A minősített adatok kölcsönös védelmére vonatkozó nemzetközi szerződésben meg kell állapodni arról, hogy az átadott minősített adathordozón használt külföldi jelölés esetén mikor kell a ,,Szigorúan titkos!’’, ,,Titkos!’’, ,,Bizalmas!’’, illetve ,,Korlátozott terjesztésű!’’ jelölést feltüntetni, továbbá arról, hogy a magyar jelölésnek mi
a külföldi megfelelője. Meg kell állapodni abban is, hogy
az érvényességi idő feltüntetése hogyan történjen, valamint
arról is, hogy a minősítési jelölésen kívül még milyen más
kezelési utasítás használható.
(2) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott irat
magyar fordításán a ,,Szigorúan titkos!’’, ,,Titkos!’’, ,,Bizalmas!’’, illetve ,,Korlátozott terjesztésű!’’ minősítési jelölés
mellett a minősítést idegen nyelven, az eredeti formában is
fel lehet tüntetni.’’
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 67. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba. Ezzel egyidejűleg hatályát veszti a nemzetközi
szerződés alapján átvett, vagy nemzetközi kötelezettségvállalás alapján készült minősített, valamint a korlátozottan megismerhető adatok védelmének eljárási szabályairól
szóló 56/1999. (IV. 2.) Korm. rendelet, valamint a Központi Nyilvántartó, a nyilvántartó és az ellenőrző pont működési rendjéről szóló 4/2000. (II. 29.) HM rendelet.
(2) A biztonsági szabályzatokat, valamint az intézkedési
terveket 2004. június 30-ig kell felülvizsgálni.
(3) Felhatalmazást kap a belügyminiszter, hogy megállapítsa a NATO, NYEU, illetve EU minősített adatok
Állami Futárszolgálat útján való belföldi továbbításának
különös szabályait.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
8/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Pest Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Pest Megyei Földhivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében a Pest Megyei
Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Pest Megyei Földhivatal Budapest,
2007. december 20-án kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Budapest, 2010. május 10. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
213/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kianek Zsuzsannát
a 2019. június 1. napjától 2022. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2015. (I. 14.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 36. § (4) bekezdése, 53. § a) pontja és 54. §-a alapján – a belügyminiszter
javaslatára, a  hivatásos szolgálati viszony közös megegyezéssel történő megszüntetéséről szóló megállapodásra
tekintettel – Kossa György Géza tűzoltó dandártábornok hivatásos szolgálati viszonyát 2014. december 20-ai
hatállyal megszüntetem.
Budapest, 2014. december 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1411/2018. (IX. 3.) Korm. határozata a REHAU-Automotive Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – szükség szerint az  általa kijelölt személy útján  –
gondoskodjon a  Magyarország Kormánya és a  REHAU-Automotive Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
9027  Győr, Tibormajori út 2–12.; cégjegyzékszáma: 08-09-024706) között kötendő stratégiai együttműködési
megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2012. (V. 18.) OGY határozata az egyenruhás bűnözés folyamatát, hátterét és a gyöngyöspatai eseményeket feltáró, valamint az egyenruhás bűnözés felszámolását elősegítő eseti bizottság jelentésének elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az egyenruhás bűnözés folyamatát, hátterét és a gyöngyöspatai eseményeket feltáró, valamint
az egyenruhás bűnözés felszámolását elősegítő eseti bizottság jelentését elfogadja.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
128/2003. (XII. 19.) FVM rendelete a Géntechnológiai Eljárásokat Véleményező Bizottság szervezetéről és működéséről.
A géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi
XXVII. törvény (a továbbiakban: törvény) 34. §-ának
(6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — a gazdasági és közlekedési miniszterrel, a környezetvédelmi és
vízügyi miniszterrel, az oktatási miniszterrel, valamint az
egészségügyi, szociális és családügyi miniszterrel, továbbá
a Magyar Tudományos Akadémiával egyetértésben — a
következőket rendelem el:
1. § (1) A Géntechnológiai Eljárásokat Véleményző Bizottság (a továbbiakban: Géntechnológiai Bizottság) titkársági feladatait az Országos Mezőgazdasági Minősítő
Intézet látja el.
(2) A Géntechnológiai Bizottság üléseinek időpontját
úgy kell meghatározni, hogy a géntechnológiai tevékenységi engedély iránti kérelmek (a továbbiakban: kérelem)
folyamatos véleményezése biztosított legyen.
(3) A Géntechnológiai Bizottság elnökét és tagjait tiszteletdíj illeti meg. A tiszteletdíj mértékét és fizetésének
gyakoriságát a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter állapítja meg.
2. § (1) A Géntechnológiai Bizottság akkor határozatképes, ha ülésén legalább a tagok fele jelen van.
(2) A tagok a határozathozatal során egy-egy szavazattal
rendelkeznek. A szavazás során a Géntechnológiai Bizottság
valamennyi jelen lévő tagjának szavaznia kell. A Géntechnológiai Bizottság ülésén jelen nem lévő tag szavazatát, illetve
véleményét az ülést megelőző napig írásban leadhatja. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(3) A Géntechnológiai Bizottság határozatait zárt ülésen (kizárólag a szavazásra jogosult tagok részvételével),
egyszerű szótöbbséggel hozza. Legalább kétharmados szótöbbség szükséges a géntechnológiával módosított szervezetek, illetve az azokból előállított termékek forgalmazására és behozatalára vonatkozó kérelmekről szóló határozathozatal során.
(4) A szavazás akkor érvényes, ha a tagok legalább kétharmada — az ülésen vagy előzőleg írásban — szavazatát leadja.
(5) Érvénytelenség esetén a szavazást a Géntechnológiai Bizottság következő ülésén meg kell ismételni. A megismételt szavazás akkor érvényes, ha a tagok legalább fele
— az ülésen vagy előzőleg írásban — szavazatát leadja.
(6) A Géntechnológiai Bizottság kizárja azt a tagját, aki
a határozathozatalban önhibájából három hónapon keresztül nem vett részt. A kizárásról szóló határozatot az
elnök és a titkár írja alá három tag ellenjegyzése mellett.
(7) A kizárt tag helyett a törvény 5. §-ának (2) bekezdésében meghatározott intézmény, személy vagy szervezet a
kizárásról szóló határozat kézhezvételétől számított 15 napon belül új tagot jelöl, akit a Géntechnológiai Bizottság
működésében való részvételre a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter kér fel. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni a tag lemondása vagy tagságának egyéb okból való
megszűnése esetén is.
(8) A Géntechnológiai Bizottság üléseit az elnök, akadályoztatása esetén a titkár vezeti. Az ülésről, illetve a
szavazás eredményéről készített jegyzőkönyvet az elnök és
a titkár írja alá.
3. § (1) Az elnök feladatai körében:
a) koordinálja a Géntechnológiai Bizottság munkáját,
b) megállapítja a Géntechnológiai Bizottság üléseinek
napirendjét, időpontját és helyét,
c) szükség szerint, illetve legalább nyolc tag írásbeli
kérelmére összehívja a Géntechnológiai Bizottság ülését,
d) az ülésekre meghívja a hasznosító szakmai érdek
képviseletének képviselőjét,
e) az ülésen szavazást rendel el,
f) képviseli a Géntechnológiai Bizottság álláspontját
harmadik személyekkel szemben. (2) A titkár feladatai körében:
a) az elnök akadályoztatása esetén ellátja az elnök fel
adatait, b) a kérelmeket és a Géntechnológiai Bizottság munkájához szükséges dokumentumokat az üléseken előterjeszti, illetve azokat a tagoknak a határozathozatal előtt, a
véleményezéshez szükséges időt biztosítva megküldi,
c) az ülések napirendjéről, időpontjáról és helyéről legalább tizennégy nappal korábban értesíti a tagokat,
d) az ülésekről jegyzőkönyvet vezet, amelyet kérésre a
tagok rendelkezésére bocsát, illetve arról másolatot ad ki,
e) az írott formában leadott vélemények hitelességét
ellenőrzi, és gondoskodik arról, hogy az írásban leadott
szavazatok a szavazás eredményének megállapításáig ne
kerüljenek nyilvánosságra,
f) megállapítja a szavazás eredményét,
g) biztosítja a Géntechnológiai Bizottság munkájának
technikai feltételeit,
h) tájékoztatja a géntechnológiai hatóságot a Géntech
nológiai Bizottságnak a kérelemmel kapcsolatos állásfoglalásáról. (3) A tag feladatai körében:
a) véleményt nyilvánít, állást foglal, javaslatot tesz, köz
reműködik a Géntechnológiai Bizottság állásfoglalásának
kidolgozásában, b) szavazás útján részt vesz a határozathozatalban,
c) javaslatot tesz a Géntechnológiai Bizottságnak külső
szakértői vélemény kérésére, ha ez a kérelemmel kapcsolatos állásfoglalás kialakításához szükséges.
4. § Az e rendeletben nem rendezett szervezeti és működési
szabályokat a Géntechnológiai Bizottság ügyrendjében
maga állapítja meg.
5. § E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba,
egyidejűleg a géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi
XXVII. törvénynek a mezőgazdaság és az élelmiszeripar területén történő végrehajtásáról szóló 1/1999. (I. 14.) FVM
rendelet 5. §-a, valamint 2. számú melléklete hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1259/2018. (VI. 8.) Korm. határozata az autópálya-beruházásokkal kapcsolatos további feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy vizsgálja felül a  korábban tervezett autópálya
beruházásokat, és készítsen jelentést a Kormány részére a beruházásokkal kapcsolatos feladatok végrehajtásáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott feladat végrehajtása
során részletesen mutassa be az  M30 autópálya Miskolc–Kassa közötti összeköttetést biztosító útszakasz
megépítésének, valamint az M3 autópálya Ukrajna felé történő meghosszabbításának és kivezetésének helyzetét.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök