text:
181/2013. (VI. 7.) Korm. rendelete a dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységhez kapcsolódó engedélyezési eljárás egyes szabályairól.
A Kormány a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi
CXXXIV. törvény 24/C.  § a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendeletet a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló
2012. évi CXXXIV. törvény (a továbbiakban: Tv.) alapján a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: vámhatóság)
előtt indult eljárásokban kell alkalmazni.
2. Az engedélyező hatóság 2. § A Tv. 13.  § (2)  bekezdésében meghatározott engedély (a továbbiakban: engedély) iránti ügyekben a  dohánybolt
vagy elkülönített hely fekvése szerinti megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóság jár el.
3. A kérelmező 3. § (1) Magyarországi székhellyel rendelkező kérelmező esetén az engedély iránti kérelmet kizárólag
a) a koncessziós szerződésben a  dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultság gyakorlására feljogosított
egyéni vállalkozó, vagy az  a  magánszemély, aki a  koncessziós szerződést aláírta és az  egyéni vállalkozói
nyilvántartásba vétel felől intézkedetett;
b) az a  betéti társaság, illetve közkereseti társaság, amelyik a  dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet
koncessziós szerződés alapján végezni jogosult
terjesztheti elő.
 (2) A kérelmező akkor is előterjesztheti az  engedély iránti kérelmét, ha még előtársasági formában működik, illetve
társasági szerződésében a  cég székhelyén kívül a  leendő telephely még nincs feltüntetve. Ebben az  esetben
– az egyéb jogszabályi feltételek fennállása esetén is – az engedélyt csak a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi
IV. törvény 16. § (1) bekezdés d) pontjára utalással lehet megadni.
(3) Ha a  kérelmező a  kérelmét magánszemélyként terjeszti elő, de a  kérelméből egyértelműen megállapítható, hogy
a dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultságot az  (1) bekezdés b) pontja szerinti gazdasági társaság útján kívánja
gyakorolni, akkor kérelmezőként a  továbbiakban e  gazdasági társaságot kell tekinteni, és szükség szerint dönteni
kell az 5. § szerinti intézkedésről.
(4) Nem magyarországi székhellyel rendelkező kérelmező esetén a kérelmező személyes joga alapján kell megállapítani
azt, hogy megfelel-e a Tv. 13. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek.
4. A kérelem benyújtása 4. § (1) Az engedélyezési eljárás kérelemre indul. A  kérelmet a  vámhatósághoz postai úton, személyesen írásban, illetve
elektronikus úton is be lehet nyújtani, a  vámhatóság által e  célra rendszeresített formanyomtatványon, vagy
a vámhatóság internetes honlapjáról letöltött és kinyomtatott formátumú kérelemben.
(2) A kérelemhez csatolni kell:
a) a megkötött koncessziós szerződés egyszerű másolati példányát;
b) a dohánybolt vagy elkülönített hely használati jogcímének megállapítására alkalmas okirat (különösen bérleti
szerződés, annak kivonata vagy használati jogot engedő nyilatkozat) egyszerű másolati példányát abban
az esetben, ha az nem a kérelmező kizárólagos tulajdonában álló helyiség;
c) a dohánybolt vagy elkülönített hely legalább kézzel rajzolt (lehetőleg arányos) alaprajzának egyszerű
másolatát, legfeljebb A/4-es méretű lapon;
d) a külön jogszabályban meghatározott igazgatási szolgáltatási díj megfizetését igazoló okirat egyszerű
másolati példányát;
e) gazdasági társaság esetén annak társasági szerződése egyszerű másolati példányát.
(3) A 7. §-ban meghatározott eljárás esetén a (2) bekezdésben foglaltakon kívül csatolni kell a következő okiratokat:
a) a kérelmező – a  kérelem benyújtásának időpontjától számított 30 napnál nem régebbi – cégkivonatának,
egyéni vállalkozó esetén vállalkozói igazolványának (nyilvántartásba vételi igazolásának, de legalább
az  erre irányuló kérelemnek) egyszerű másolati példányát, előtársaság esetén a  cégbejegyzési kérelem
benyújtásának tényét igazoló okirat másolati példányát;
b) a kérelmet benyújtó székhelye szerint illetékes önkormányzat igazolásának másolati példányát arról, hogy
a kérelem benyújtását megelőző 5 éven belül a kérelmezővel szemben jogerősen 1 millió forintot meghaladó
mértékű adóbírság vagy 200 ezer – magánszemély esetén 100 ezer – forintot meghaladó mértékű mulasztási
bírság kiszabására nem került sor, amely igazolás a kérelem benyújtásának időpontjától számított 30 napnál
nem lehet régebbi;
c) ha a  dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet elkülönített helyen folytatják, az  elkülönített helyet
magában foglaló üzlet működési engedélyének, illetve a  működés megkezdésének önkormányzathoz
történő bejelentésének igazolása másolati példányát.
(4) A vámhatóság az  engedély megadását követően lefolytatott bármely utólagos ellenőrzési eljárásában
(a  továbbiakban: ellenőrzési eljárás) jogosult a  (2) bekezdés a)–b) és d)–e) pontjában, valamint a  (3) bekezdésben
meghatározott okiratok eredeti példányának bemutatását megkövetelni.
5. A kérelem vizsgálata, a hiánypótlás 5. § (1) A vámhatóság a  hozzá beérkezett kérelmet legfeljebb öt munkanapon belül megvizsgálja. Amennyiben
az  előterjesztett kérelem nem tartalmazza mindazon adatokat, illetve mellékleteket, amelyeket jogszabály
a  kérelem előterjesztéséhez előír, úgy a  vámhatóság köteles a  kérelem beérkezését követő legkésőbb tizenöt
napon belül postára adott végzéssel a kérelmezőt a hiányok pótlására – azok pontos megjelölésével és a mulasztás
jogkövetkezményeire történő figyelmeztetéssel – legalább nyolc napos határidővel felhívni.
(2) A kérelem beérkezését követő tizenhatodik napon hiánypótlási felhívás már nem bocsátható ki, és hiányos
kérelem miatt az engedély megadását önmagában megtagadni nem lehet, ugyanakkor az engedély megadásához
szükséges feltételeket a vámhatóság utólag, ellenőrzési eljárás keretében bármikor vizsgálhatja.
(3) Ha a  hiánypótlási felhívás kibocsátására rendelkezésre álló határidő már eltelt, és az  engedély megadása előtt
kiderül, hogy további – a vámhatóság által hivatalból nem beszerezhető – okirat vagy nyilatkozat előterjesztésére
lenne szükség, úgy ezen okirat vagy nyilatkozat meglétét vélelmezni kell, ugyanakkor a vámhatóság e tényt utólag,
ellenőrzési eljárás keretében bármikor vizsgálhatja.
(4) Ha a  kérelmező a  határidőben közölt hiánypótlási felhívásnak nem tesz eleget, illetve megállapítható, hogy
az  igazgatási szolgáltatási díjat a  hiánypótlási felhívás ellenére sem fizette meg, úgy a  vámhatóság az  eljárást
megszünteti. Az eljárás megszüntetése a kérelem újbóli előterjesztésének nem akadálya.
6. A kérelem elintézése 6. § (1) Ha
a) a kérelmező a hiánypótlási felhívásnak eleget tesz, vagy
b) a kérelmező által előterjesztett kérelem vonatkozásában hiánypótlási felhívás kibocsátására nincs szükség,
illetve nincs lehetőség,
a vámhatóság érdemben dönt a kérelemről.
(2) A vámhatóság az  engedélyt határozatával megadja, ha az  előterjesztett okiratok, valamint a  hatósági
nyilvántartások alapján megállapítható, hogy a  kérelmező, illetve kérelme a  Tv. 13.  §-ában, illetve e  rendeletben
foglalt követelményeknek megfelel. A vámhatóság – szükség szerint – iratok, adatok beszerzése céljából más állami
vagy önkormányzati szervet is megkereshet, ez azonban az ügyintézési határidőt nem hosszabbítja meg.
(3) A vámhatóság az engedélyezési eljárás során a rendelkezésére álló adatok alapján dönt, szemlét nem tart.
 (4) Ha a  vámhatóság az  eljárás során azt állapítja meg, hogy a  méltányos eljárás alapelve alapján az  engedélyt meg
lehet adni, akkor az  engedély megadásával egyidejűleg (az engedélyben) a  hiányosságok pótlására a  kérelmezőt
legalább 30, legfeljebb 90 napos határidővel fel kell hívni. Így kell eljárni akkor is, ha a tényállás azért nem tárható fel
teljeskörűen, mert a (2) bekezdés szerinti jogsegély az ügyintézési határidőn belül nem vezetett eredményre.
(5) A vámhatóság az  engedélyt a  koncessziós szerződésben meghatározott időtartamra adja meg. A  dohánytermékkiskereskedelmi tevékenység az engedélyben meghatározott helyszínen (dohányboltban vagy elkülönített helyen)
az engedély kézhezvételének napján már megkezdhető.
(6) A vámhatóság az engedélyben kizárólag a kérelmezőt jogosíthatja fel a dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultság
elvégzésére, arra a dohányboltra vagy elkülönített helyre vonatkozóan, amelyet a kérelmező kérelmében megjelölt.
A dohányboltra, illetve az elkülönített helyre vonatkozó egyes előírásokat az 1. melléklet tartalmazza.
(7) A vámhatóság – a  7.  §-ban meghatározott eljárást ide nem értve – a  kérelem beérkezésétől számított harminc
napon belül hozza meg és adja postára érdemi döntését a kérelem megadásáról vagy annak elutasításáról.
7. § (1) A kérelmező az  engedély megadását soron kívüli eljárás keretében is kérheti, ezirányú kérelmét az  engedélyezési
eljárás iránti kérelem előterjesztésével egyidejűleg jelzi. Soron kívüli eljárás esetén e  rendelet rendelkezéseit
az e §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A soron kívüli eljárásban a kérelmező a kérelem benyújtásával egyidejűleg csatolja
a) a 4. § (2) bekezdésében felsorolt mellékleteket és
b) a 4. § (3) bekezdés a)–c) pontjában felsorolt mellékletek közül azokat, amelyek a kérelmezőre irányadóak.
(3) A vámhatóság a  hozzá beérkezett kérelmet haladéktalanul, de legfeljebb két munkanapon belül megvizsgálja.
Amennyiben az  előterjesztett kérelem nem tartalmazza mindazon adatokat, illetve mellékleteket, amelyeket
jogszabály a  kérelem előterjesztéséhez előír, úgy a  vámhatóság köteles a  kérelem beérkezését követő legkésőbb
három munkanapon belül postára adott végzéssel a kérelmezőt a hiányok pótlására – azok pontos megjelölésével –
legfeljebb öt napos határidővel felhívni.
(4) A kérelem beérkezését követő negyedik munkanapon hiánypótlási felhívás már nem bocsátható ki, és hiányos
kérelem miatt az engedély megadását önmagában megtagadni nem lehet, ugyanakkor az engedély megadásához
szükséges feltételeket a vámhatóság utólag, ellenőrzési eljárás keretében bármikor vizsgálhatja.
(5) A soron kívüli eljárásban a vámhatóság a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül hozza meg és adja
postára érdemi döntését a kérelem megadásáról vagy annak elutasításáról.
8. § Ha e  rendelet a  vámhatóság számára az  érdemi döntés meghozatalára határidőt ír elő, és e  határidőn belül
a vámhatóság nem adja postára a kérelem elutasításáról szóló döntését, úgy a kérelmező kérelme az előterjesztett
adatoknak megfelelő tartalommal külön határozat nélkül is megadottnak tekintendő, ugyanakkor az  engedély
megadásához szükséges feltételeket a  vámhatóság utólag, ellenőrzési eljárás keretében bármikor vizsgálhatja.
Az  eljárási határidőkbe a  hiánypótlásról szóló felhívás postára adása és a  hiányoknak a  kérelmező általi pótlása
között eltelt idő nem számít bele.
7. Az ellenőrzési eljárás, az ellenőrzési feladatok ellátása
9. § (1) Azt, hogy
a) az engedély iránti kérelem, annak mellékletei, illetve az  ezekben foglalt adatok a  tényeknek, illetve
a jogszabályoknak megfelelnek-e;
b) a kérelmező által folytatott dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet az  engedélyben foglaltaknak,
illetve a jogszabályoknak megfelelően végzik-e; továbbá
c) a dohánybolt vagy elkülönített hely a  jogszabályoknak, illetve a  kérelemben és annak mellékleteiben
foglaltaknak maradéktalanul megfelel-e,
a vámhatóság az  engedély megadását követően lefolytatott ellenőrzési eljárásban bármikor vizsgálhatja, továbbá
ellenőrizheti mindazt, amit jogszabály a hatáskörébe utal.
(2) A vámhatóság az  ellenőrzési eljárása körében jogosult különösen szemlét tartani, illetve a  jogszerű működés
ellenőrzéséhez szükséges adatok, illetve nyilatkozatok szolgáltatására, iratok bemutatására a kérelmezőt felhívni.
(3) A vámhatóság a Tv. 23.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerint jár el akkor, ha az  ellenőrzés során merül fel olyan tény,
adat vagy körülmény, amely miatt az  engedélykérelem elutasításának lett volna helye, feltéve, hogy az  legfeljebb
90 napos határidőn belül nem orvosolható.
(4) Amennyiben a  (3)  bekezdés szerinti esetben az  engedély visszavonására okot adó tény, adat vagy körülmény
orvosolható, úgy a vámhatóság köteles az orvoslásra legalább 30 napos, legfeljebb 90 napos határidőt tűzni.
8. Az engedély módosítása 10. § (1) Az engedély jogosultja a  dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenység körébe tartozó, az  engedély megadásánál
figyelembe vett tény vagy körülmény változásáról a vámhatóságot tizenöt napon belül köteles értesíteni.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerinti értesítés az  engedélyben szereplő adatokat, feltételeket nem érinti, úgy
azt a  vámhatóság az  értesítés tartalmának vizsgálatát követően az  engedély jogosultjának küldött értesítéssel
tudomásul veszi.
(3) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerinti értesítés az  engedélyben szereplő adatokat, feltételeket érinti, vagy ez  az
értesítés tartalmának vizsgálatakor nem állapítható meg, az értesítést az engedély módosítására irányuló eljárásnak
kell tekinteni. Az  engedély módosítására irányuló eljárásban külön jogszabályban meghatározott igazgatási
szolgáltatási díjat kell fizetni.
(4) Az engedély módosítására irányuló eljárásra e rendelet szabályait megfelelően alkalmazni kell.
 (5) Ha a  kérelmező az  engedélytől eltérő helyszínen (más dohányboltban vagy elkülönített helyen) kívánja
a  dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet folytatni, úgy kérelmét az  engedély módosítására irányuló
kérelemnek kell tekinteni. Az  engedélyben meghatározott helyszíntől eltérő dohányboltban vagy elkülönített
helyen csak a  módosított engedély kézhezvételének napjától lehet – a Tv. 13.  § (3)  bekezdésére is figyelemmel –
dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet folytatni.
9. Egyéb termék forgalmazásának bejelentésére irányuló eljárás 11. § (1) Amennyiben a  kérelmező a Tv. 13/A.  §-a alapján a  dohányterméken, illetve dohányterméket kiegészítő terméken
túlmenő, a Tv. által megengedett egyéb termék (a továbbiakban: egyéb termék) forgalmazását kívánja, úgy köteles
ezirányú szándékát postai úton, személyesen írásban, illetve elektronikus úton előterjesztett, a  vámhatóság által
e  célra rendszeresített formanyomtatványon, vagy a  vámhatóság internetes honlapjáról letöltött és kinyomtatott
formátumú iratban bejelenteni.
(2) A dohánytermék-kiskereskedő az egyéb termék forgalmazását a bejelentést követően kezdheti meg, feltéve, hogy
már rendelkezik a vámhatóság által kiadott dohánytermék-kiskereskedelmi engedéllyel.
(3) A vámhatóság a  bejelentést a  dohánytermék-kiskereskedő, valamint a  bejelentés-köteles kereskedelmi
tevékenységet folytató kereskedők nyilvántartását vezető kereskedelmi hatóság részére megküldendő értesítőjével
tudomásul veszi.
10. Egyéb rendelkezések 12. § Amennyiben erre lehetőség van, a vámhatóság a döntés közlése előtt megkísérli a kérelmezőt rövid úton értesíteni
arról, hogy vele a vámhatóság határozatot (végzést, engedélyt) kíván közölni, melynek személyes (meghatalmazott
útján történő) átvételére legfeljebb 2 munkanapon belül a  kérelmezőnek lehetősége van. Ha a  vámhatóság
határozatát a kérelmező személyesen (meghatalmazott útján) átveszi, úgy azt e rendelet alkalmazásában közöltnek
(postára adottnak) kell tekinteni.
11. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 9. § (3) és (4) bekezdése, valamint az 1. melléklet 1.6. pontja 2013. július 1-jén lép hatályba.
14. § (1) E rendelet rendelkezéseit az  e  rendelet hatálybalépését követően benyújtott kérelmek esetében kell alkalmazni.
A vámhatóság e rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni
köteles akkor, ha az a kérelmezőre nézve kedvezőbb.
(2) Az e  rendelet hatálybalépésekor már benyújtott kérelmek esetében a  kérelmező külön benyújtott írásbeli
nyilatkozattal kérheti a 7. § szerinti eljárás alkalmazását, mely esetben a soron kívüli eljárásra irányadó határidőket
az  e  bekezdés szerinti írásbeli nyilatkozat beérkezésétől kell számítani. A  kérelmező legkésőbb a  nyilatkozatával
együtt köteles csatolni a  7.  § (2)  bekezdésében felsorolt mellékletek közül az  eljárásban addig nem csatoltakat,
ugyanakkor a  vámhatóság a  7.  § (3)  bekezdése szerinti hiánypótlási felhívást kibocsáthatja akkor is, ha
a folyamatban lévő ügyben az 5. § (1) bekezdése szerinti hiánypótlási felhívást már kibocsátotta.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1067/2017. (II. 9.) Korm. határozata az Arany János-emlékév programjainak megvalósításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet címrendjének a  20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai
feladatok támogatása alcím, 13. Arany János-emlékév programjainak támogatása jogcímcsoporttal történő
kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 4000,0 millió forint – 1.  melléklet szerinti – egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási,
a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel Kvtv.1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai
feladatok támogatása alcím, 13. Arany János-emlékév programjainak támogatása jogcímcsoport javára.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1281/2011. (VIII. 10.) Korm. határozata Dél-Szudán Állam elismeréséről és a diplomáciai kapcsolatok felvételéről.
A Kormány 1. Dél-Szudánt független államnak ismeri el;
2. felhatalmazza a külügyminisztert, hogy az erről szóló nyilatkozatot megtegye;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy tegyen előterjesztést a köztársasági elnök részére a diplomáciai kapcsolatok
felvételéről. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
376/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csorba Petrát
a 2018. augusztus 1. napjától 2021. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
120/2016. (XI. 18.) ME határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökhelyettesének kinevezéséről.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 8. § (2) bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva,
Monszpart Zsolt Györgyöt a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökhelyettesévé
– 2016. november 15-ei hatállyal, 5 éves időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
160/2003. (IX. 12.) KE határozata Szabó Sándor rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
A külügyminiszter előterjesztésére Szabó Sándor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar
Köztársaság tiranai nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2003. április 28. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
12/2016. (VI. 17.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok gazdálkodási szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja
és (3) bekezdése, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a tudományos kutatásról,
fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-a és 8. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. Az utasítás alkalmazási köre
a) a Magyarország központi költségvetésről szóló törvény XXXV. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal fejezetében eredeti előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényben az a) pont szerinti költségvetési
fejezetben megállapított vagy a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban:
NKFI Hivatal) jogelődjei fejezetet irányító szervi hatáskörébe utalt fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési
maradványára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az a) pont szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési év során megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának általános szabályai
2. Az előirányzatokból költségvetési támogatás visszafizetési kötelezettség nélkül nyújtható.
3. A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználása a nemzetközi szervezetek részére közvetlen kifizetéssel történik.
4. Az NKFI Hivatal a zárszámadás keretében szöveges értékelést készít az általa kezelt előirányzatok felhasználásáról.
5. Az előirányzatok felhasználásának ellenőrzése a vonatkozó nemzetközi szerződésekben és megállapodásban
foglaltak szerint történik.
3. Kötelezettségvállalási eljárás 6. Az NKFI Hivatal fejezeti kezelésű előirányzatai esetében a fejezeti kezelésű előirányzatokból teljesítendő kifizetéseket
jogszabály és nemzetközi szerződés rögzíti, amely alapján az NKFI Hivatal pénzügyi teljesítést hajtja végre az NKFI
Hivatal elnöke által meghatározottak szerinti mértékben. Ennek értelmében a fejezeti kezelésű előirányzatok esetében
ahol a jelen szabályzat kötelezettségvállalásról rendelkezik, azon pénzügyi teljesítési engedélyezést kell érteni.
7. Az NKFI Hivatal fejezeti kezelésű előirányzatai tekintetében kötelezettségvállalásra jogosulton, teljesítést igazolón,
pénzügyi ellenjegyzőn, jogi ellenjegyzőn, érvényesítőn, utalványozón a következő személyeket kell érteni:
a) kötelezettségvállalásra jogosult: át nem ruházható hatáskörben az NKFI Hivatal elnöke,
b) érvényesítő: a Költségvetési Főosztály vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) jogi ellenjegyző: a Jogi és Igazgatási Főosztály vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) pénzügyi ellenjegyző: a Költségvetési Főosztály vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
e) teljesítést igazoló: a kötelezettségvállalásra jogosult személy vagy az általa írásban kijelölt személy,
f ) utalványozó: a kötelezettségvállalásra jogosult személy vagy a Költségvetési Főosztály vezetője vagy
a kötelezettségvállalásra jogosult személy által írásban kijelölt személy.
8. Az NKFI Hivatal fejezeti kezelésű előirányzatai tekintetében a kötelezettségvállalás menete az alábbi szakaszokból áll:
a) a kötelezettségvállalást megalapozó belső bizonylat, dokumentum (a továbbiakban: kötelezettségvállalás
dokumentuma) előkészítése,
b) a kötelezettségvállalást megalapozó bizonylat pénzügyi és – szerződés esetén – jogi ellenjegyzése és
c) a kötelezettségvállalás megtétele, a bizonylat kötelezettségvállaló általi aláírása.
9. A kötelezettségvállalás dokumentumát
a) a Nemzetközi tagdíjak (2/1) fejezeti kezelésű előirányzat esetében a Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya,
b) a Fejezeti stabilitási tartalék (2/3) fejezeti kezelésű előirányzat esetében a Költségvetési Főosztály Fejezeti
Költségvetési Osztálya a Nemzetgazdasági Minisztérium rendelkezése alapján,
c) az MTA Agrártudományi Kutatóközpont fejlesztéséhez kapcsolódó beruházások támogatása (2/4) fejezeti
kezelésű előirányzat esetében a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály
készíti elő kezdeményezőként.
10. A Költségvetési Főosztály vezetője a kötelezettségvállalás dokumentumát az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 37. § (1) bekezdésében foglaltak alapján
a) – amennyiben annak nem készítője – megvizsgálja, és
b) amennyiben az Áht. 37. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelel, pénzügyi ellenjegyzéssel látja el azt,
majd  gondoskodik annak a FORRÁS KGR integrált pénzügyi számviteli rendszer kötelezettségvállalás
moduljában történő előzetes rögzítéséről.
11. A pénzügyi ellenjegyzést követően szerződés esetén a jogi ellenjegyzés a jogszabályokban és belső szabályzatokban
meghatározott alaki, tartalmi, valamint anyagi jogi és eljárásjogi rendelkezéseknek való megfelelést tanúsítja. Ennek
során vizsgálni kell a szerződésnek a polgári jogi jogszabályoknak, a közjogi szervezetszabályozó eszközöknek,
valamint a NKFI Hivatal belső szabályzatainak való megfelelőségét.
12. Amennyiben a kötelezettségvállalás dokumentuma a pénzügyi vagy a jogi ellenjegyzés feltételeinek nem felel meg,
úgy a teljes dokumentációt vissza kell küldeni a kezdeményezőnek.
13. A pénzügyi és jogi ellenjegyzéssel ellátott kötelezettségvállalás dokumentumát a kezdeményező továbbítja az NKFI
Hivatal elnöke részére.
14. A kötelezettségvállalás dokumentumának egy eredeti, aláírt és ellenjegyzett példányát irattárba kell helyezni,
egy  eredeti, aláírt és ellenjegyzett példányt pedig – értékhatártól függetlenül – a Költségvetési Főosztály Fejezeti
Költségvetési Osztálya részére is meg kell küldeni.
15. A kötelezettségvállalás dokumentuma módosításának eljárási rendje megegyezik a kötelezettségvállalás eljárási
rendjével.
4. Nyilvántartási, adatszolgáltatási és beszámolási szabályok 16. A fejezeti kezelésű előirányzatok Áht. szerinti költségvetési tervezési, beszámolási feladatainak ellátásáról, az Ávr.
102/E. és 102/F. §, valamint az Ávr. 5. melléklete szerinti adatszolgáltatások elkészítéséről és a Magyar Államkincstár
részére történő megküldéséről a Költségvetési Főosztály Fejezeti Költségvetési Osztálya gondoskodik.
17. A fejezeti kezelésű előirányzatok cél szerinti felhasználása során felmerülő valamennyi díj, illeték, költség az érintett
előirányzaton nem érvényesíthető, ezen költségek az NKFI Hivatal intézményi költségvetését terhelik.
18. Az előirányzatok közötti az Áht. és az Ávr. szabályai szerinti előirányzat-átcsoportosításra, -módosításra, valamint
a  maradvány és a bevétel előirányzatosítására az NKFI Hivatal elnökének jóváhagyását követően a Költségvetési
Főosztály vezetője jogosult.
5. Záró rendelkezések 19. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
20. Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
21. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatok gazdálkodási szabályzatáról szóló 7/2015. (VII. 10.) NKFIH utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
28/2014. (VII. 23.) MNB rendelete a pénzügyi szervezetek panaszkezelésére vonatkozó szabályokról.
Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 79.  §-ában, a  magánnyugdíjról és
a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény 135.  §-ában, a  biztosítókról és a  biztosítási tevékenységről
szóló 2003. évi LX. törvény 235/A.  §-ában, a  foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény
86.  §  a)  pontjában, a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, az  általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 180.  § (3)  bekezdésében, a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló
2013. évi CCXXXVII. törvény 290.  § (3)  bekezdésében, valamint a  kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes
pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2014. évi XVI. törvény 201.  § (3)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  rendelet hatálya az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakra, a  magánnyugdíjpénztárakra, a  biztosítókra,
a független biztosításközvetítőkre, a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményekre, a befektetési vállalkozásokra,
az  árutőzsdei szolgáltatókra, a  pénzforgalmi intézményekre, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre,
az utalványkibocsátókra, a pénzügyi intézményekre, a független közvetítőkre és az ÁÉKBV alapkezelőkre terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazásában fogyasztó az önálló foglalkozásán és gazdasági tevékenységén kívül eső célok érdekében
eljáró természetes személy.
2. § (1) Az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a  magánnyugdíjpénztár, a  biztosító, a  független biztosításközvetítő,
a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény, a  befektetési vállalkozás, az  árutőzsdei szolgáltató, a  pénzforgalmi
intézmény, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, az  utalványkibocsátó, a  pénzügyi intézmény, a  független
közvetítő és az  ÁÉKBV alapkezelő (a továbbiakban együtt: szolgáltató) teljes körűen kivizsgálja és megválaszolja
a  pénztártagnak, az  ügyfélnek, a  tagnak, illetve a  befektetőnek (a továbbiakban együtt: ügyfél) a  szolgáltató
– szerződéskötést, illetve a tagsági jogviszony létrejöttét megelőző, vagy a szerződés megkötésével, illetve a tagsági
jogviszony létrejöttével, a  szolgáltató a  szerződés, illetve a  tagsági jogviszony fennállása alatti, a  szolgáltató
részéről történő teljesítéssel, valamint a szerződéses, illetve tagsági jogviszony megszűnésével, illetve azt követően
a  szerződéssel, illetve a  tagsági jogviszonnyal összefüggő – tevékenységét vagy mulasztását érintő kifogását
(a továbbiakban: panasz).
(2) Amennyiben a  panasz kivizsgálásához a  szolgáltatónak az  ügyfélnél rendelkezésre álló további – így különösen
az  ügyfél azonosításához szükséges, a  panasszal érintett jogviszonnyal kapcsolatos – információra van szüksége,
haladéktalanul felveszi az ügyféllel a kapcsolatot, és beszerzi azt.
(3) A  szolgáltató lehetővé teszi, hogy az  ügyfél az  írásbeli panasz benyújtásához – a  Magyar Nemzeti Bank
(a  továbbiakban: MNB) által a  honlapján közzétett – formanyomtatványt alkalmazzon. A  szolgáltató a  honlapján
az ügyfelek számára elérhetővé teszi a formanyomtatványt. A szolgáltató köteles az ettől eltérő formában benyújtott
írásbeli panaszt is befogadni.
3. § (1) Amennyiben az  ügyfél az  írásbeli panaszát nem a  panaszkezelési szabályzatban meghatározott, panaszkezeléssel
foglalkozó szervezeti egység címére küldi meg, vagy ha az  ügyfél az  írásbeli panaszt a  szolgáltató valamely
ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségében nem a panaszkezelésre kijelölt ügyintézőnek adja át, a szolgáltató
a  beérkezést követően haladéktalanul továbbítja a  panaszt a  panaszkezeléssel foglalkozó szervezeti egysége
részére, ahol nyilvántartásba veszik azt.
(2) A  szolgáltató az  ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségében személyesen leadott írásbeli panasz esetén
az ügyfelet tájékoztatja a panaszt a továbbiakban kezelő szervezeti egység elérhetőségéről.
(3) Amennyiben az  ügyfél szóbeli panaszát nem a  panaszkezelésre kijelölt ügyintézőnél terjeszti elő, a  szolgáltató
köteles az ügyfelet tájékoztatni a panaszt a továbbiakban kezelő szervezeti egység elérhetőségéről.
(4) A  panaszra adott, indokolással ellátott választ az  (1)–(3)  bekezdésekben meghatározott esetekben is a  közlést
követő 30 napon belül kell az ügyfél részére megküldeni.
(5) A szolgáltató a telefonon közölt szóbeli panasz esetén az indított hívás sikeres felépülésének időpontjától számított
öt percen belüli, az ügyfélszolgálati ügyintéző élőhangos bejelentkezése érdekében úgy köteles eljárni, ahogy az az
adott helyzetben általában elvárható.
4. § (1) A  szolgáltató a  panasz kivizsgálását követően válaszában részletesen kitér a  panasz teljes körű kivizsgálásának
eredményére, a panasz rendezésére vagy megoldására vonatkozó intézkedésre, illetve a panasz elutasítása esetén
az elutasítás indokára.
(2) A  szolgáltató a  panasz kivizsgálásának eredményéről történő tájékoztatást pontos, közérthető és egyértelmű
indokolással látja el, amely indokolás – a  panasz tárgyától függően – tartalmazza a  vonatkozó szerződési feltétel,
illetve szabályzat, alapszabály pontos szövegét és hivatkozik az  ügyfélnek küldött elszámolásokra, és valamennyi,
a szerződéses, illetve tagsági jogviszony alatt teljesített egyéb tájékoztatásra.
(3) A  szolgáltató a  fogyasztónak minősülő ügyfelet a  panasz elutasítása esetén tájékoztatja arról, hogy álláspontja
szerint a panasz és a panaszkezelés
a) a  szerződés, illetve a  tagsági jogviszony létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszűnésével,
továbbá szerződésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita rendezésére vagy
b) a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény fogyasztóvédelmi rendelkezései megsértésének
kivizsgálására irányult.
 (4) A fogyasztónak minősülő ügyfelet tájékoztatni kell arról, hogy
a) a  (3)  bekezdés a)  pontja esetében a  Pénzügyi Békéltető Testülethez vagy a  polgári perrendtartás szabályai
szerint bírósághoz fordulhat,
b) a (3) bekezdés b) pontja esetében a fogyasztóvédelmi ellenőrzési eljárást az MNB-nél kezdeményezheti.
 (5) Ha a szolgáltató álláspontja szerint a panasz a (3) bekezdés a) és a b) pontját is érinti, akkor a fogyasztónak minősülő
ügyfelet tájékoztatnia kell arról, hogy a  panaszban foglaltak mely része tartozik az  a), illetve a  b)  pont körébe, és
ennek megfelelően panasza mely részével kihez fordulhat.
(6) A  fogyasztónak nem minősülő ügyfelet a  panasz elutasítása esetén a  szolgáltató tájékoztatja, hogy panaszával
a polgári perrendtartás szabályai szerint bírósághoz fordulhat.
(7) A  fogyasztónak minősülő ügyfelet a  panasz (3)  bekezdés alapján történő elutasítása esetén a  szolgáltató
tájékoztatja, hogy panaszával bírósághoz, a  Pénzügyi Békéltető Testülethez, a  Magyar Nemzeti Bank Pénzügyi
Fogyasztóvédelmi Központjához fordulhat. A  pénzügyi szolgáltató az  elutasító döntésében feltünteti a  Pénzügyi
Békéltető Testület levelezési címét, telefonszámát, a Magyar Nemzeti Bank levelezési címét, telefonszámát, valamint
az  MNB honlapján a  Pénzügyi Békéltető Testület eljárásának kezdeményezése, illetve az  MNB fogyasztóvédelmi
ellenőrzési eljárásának kezdeményezésére irányuló kérelem (pénzügyi fogyasztóvédelmi beadvány) benyújtása
céljára rendszeresített formanyomtatványok (a továbbiakban: formanyomtatványok) elektronikus és
ügyfélszolgálati elérhetőségét is, továbbá jól látható módon tájékoztatást ad arról, hogy a  fogyasztó kérheti ezen
formanyomtatványok pénzügyi szolgáltató általi költségmentes megküldését is. A  tájékoztatásnak tartalmaznia
kell a  formanyomtatványok megküldésére vonatkozó fogyasztói igény előterjesztésére szolgáló szolgáltatói
telefonszám, e-mail elérhetőség és postai cím megjelölését is.
(8) A szolgáltató a fogyasztó ilyen tartalmú külön kérése esetén a formanyomtatványokat – a szolgáltató rendelkezésére
álló adatok alapján dokumentáltan elektronikus hozzáféréssel rendelkező fogyasztó számára elektronikus úton, más
esetben postai úton – költségmentesen, haladéktalanul megküldi.
(9) A szolgáltató a (3)–(7) bekezdésben foglalt tájékoztatást figyelemfelhívásra alkalmas módon teszi meg.
 (10) A  szolgáltató válaszát oly módon küldi meg az  ügyfél részére, amely alkalmas annak megállapítására, hogy
a szolgáltató a küldeményt kinek a részére és milyen értesítési címre küldte meg, emellett kétséget kizáróan igazolja
a küldemény elküldésének tényét és időpontját is.
5. § (1) Amennyiben jogszabály jegyzőkönyv készítését írja elő, a jegyzőkönyv legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) az ügyfél neve,
b) az ügyfél lakcíme, székhelye, illetve amennyiben szükséges, levelezési címe,
c) a panasz előterjesztésének helye, ideje, módja,
d) a panasz részletes leírása, a panasszal érintett kifogások elkülönítetten történő rögzítése,
e) a panasszal érintett szerződés száma, ügytől függően ügyfélszám, illetve pénztári azonosító,
f ) az ügyfél által bemutatott iratok, dokumentumok és egyéb bizonyítékok jegyzéke,
g) amennyiben a panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges, a jegyzőkönyvet felvevő személy és – telefonon
közölt szóbeli panasz kivételével – az ügyfél aláírása,
h) a jegyzőkönyv felvételének helye, ideje és
i) a panasszal érintett szolgáltató neve és címe.
(2) A szolgáltató a személyesen közölt szóbeli panasz esetén a jegyzőkönyv egy másolati példányát átadja az ügyfélnek,
egyéb esetekben a  jegyzőkönyvet a  4.  § (10)  bekezdésében meghatározott módon – a  panaszra adott válasz
megküldésével egyidejűleg – küldi meg az ügyfél részére.
6. § (1) A  szolgáltató a  panaszkezeléssel összefüggő nyilvántartását úgy köteles kialakítani, hogy abból a  válaszadási
határidő és annak betartása egyértelműen megállapítható legyen.
(2) A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a szolgáltató
a) a panaszokat azok témája szerint csoportosíthassa,
b) a panasz okát képező tényeket és eseményeket feltárhassa és azonosíthassa,
c) megvizsgálhassa, hogy a b) pontban rögzített tények és események hatással lehetnek-e más eljárásra vagy
termékre, szolgáltatásra,
d) eljárást kezdeményezhessen a feltárt, b) pontban rögzített tények és események korrekciójára és
e) összefoglalhassa az ismétlődő vagy rendszerszintű problémákat, a jogi kockázatokat.
7. § (1) A panaszkezelési szabályzat legalább az 1. mellékletben foglalt tartalmi elemeket tartalmazza.
 (2) A szolgáltató a panaszkezelési szabályzatát jól láthatóan, figyelemfelhívásra alkalmas módon teszi közzé.
8. § (1) A  szolgáltató az  ügyfél részére a  panaszkezeléssel összefüggésben az  e  rendeletben foglaltak szerint ad
tájékoztatást és ennek során egyszerű nyelvezetet használ.
(2) Szóbeli panasz esetén, ha a  panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges, vagy az  nem vezet eredményre,
a szolgáltató köteles az ügyféllel közölni a panasz azonosítására szolgáló adatokat.
9. § (1) Ez a rendelet 2014. augusztus 1-jén lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően előterjesztett, illetve benyújtott panaszokra kell alkalmazni.
 (3) Hatályát veszti az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a  pénzügyi intézmény, a  pénzforgalmi intézmény,
az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, a  magánnyugdíjpénztár, a  biztosító, a  független biztosításközvetítő,
a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény, a  befektetési vállalkozás és az  árutőzsdei szolgáltató
panaszkezelésére vonatkozó szabályokról szóló 40/2013. (XII. 29.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
197/2011. (XII. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. november 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. I. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. november 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés ne alkosson olyan törvényt, amellyel a munkavállalók és képviselőik számára
hátrányosan módosítja illetve hatályon kívül 1992.évi XXII.törvényt, a Munka törvénykönyvét ?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a
népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen
jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben feltenni kívánt kérdés megfogalmazása
nem egyértelmű, mivel a kérdés megfogalmazása a magyar nyelvtan szabályainak nem felel meg, a mondat egyes
alkotó elemei hiányoznak, ezért azok egymással nyelvtani és logikai összefüggésben nincsenek, ezáltal annak pontos
tartalma nem állapítható meg. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában számos
kérdést von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók. Így a választópolgárnak nincs lehetősége
megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről. Ennek alapján a
népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1058/2015. (II. 16.) Korm. határozata a budavári Várgarázs beruházás befejezéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 1300,0  millió forint forrás biztosításáról
a 2015. évi központi költségvetés terhére a Miniszterelnökség fejezetben a budavári Várgarázs beruházás befejezése
érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. május 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1554/2014. (X. 1.) Korm. határozata az európai uniós programok végrehajtási intézményrendszerének finanszírozása a 2014–2020. közötti tervezési időszakban.
A Kormány
 1. egyetért a  2014–2020. közötti tervezési időszakra szóló Partnerségi Megállapodás programja és operatív
programjai végrehajtási intézményrendszere működésével kapcsolatos költségtípusok finanszírozási forrásainak
meghatározásával az 1. melléklet szerint,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert a  Partnerségi Megállapodás 2014–2020. programja és operatív
programjai végrehajtási intézményrendszer működése finanszírozásának kialakítása során az  1.  pont szerinti
forrásfelhasználást biztosító szabályozásokat alakítsa ki.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
432/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Rigóné dr. Szabó Zsuzsannát 2015. március 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
266/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII.
törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hefferné dr. Vida Viktóriát
a 2019. július 1. napjától 2022. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2013. (I. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szücs Józsefet 2012. július 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
2055/2006. (III. 20.) Korm. határozata a Francia Köztársaság által a megreformált Közös Agrárpolitika megvalósításáról és jövőjéről készített memorandumhoz történő csatlakozásról.
A Kormány 1. egyetért a Francia Köztársaság által a megreformált
Közös Agrárpolitika megvalósításáról és jövőjéről készített memorandumhoz (a továbbiakban: memorandum) történő csatlakozással;
2. felhatalmazza a földművelésügyi és vidékfejlesztési
minisztert, hogy a memorandumot aláírja.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1155/2011. (V. 18.) Korm. határozata a „Szajol (kiz.) – Püspökladány (bez.) vasútvonal felújítása” című nagyprojekt támogatásának növeléséről.
1. A Kormány jóváhagyja a „Szajol (kiz.) – Püspökladány (bez.) vasútvonal felújítása” című nagyprojekt támogatásának
legfeljebb 24 374 497 312 Ft-tal, összesen legfeljebb 161 780 964 312 Ft-ra való növelését azzal, hogy a jóváhagyott
támogatás felhasználására, a támogatási szerződés módosítására az eredményhirdetést követően a nyertes
ajánlatban szereplő árajánlat figyelembe vételével, az annak alapján számított tényleges többletigény mértékéig
kerülhet sor, és elrendeli az átdolgozott támogatási kérelem benyújtását az Európai Bizottsághoz.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2018. (IX. 20.) ITM rendelete az energiapolitikáért felelős miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében eljáró megfelelőségértékelő szervezetekkel szembeni különös követelményekről.
A megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13.  § (2) bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 6.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva,
az 5.  § tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (2)  bekezdés b)   pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116. § 6. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A megfelelőségértékelési területeket az 1. melléklet határozza meg.
2. § (1) A  megfelelőségértékelési tevékenységre történő kijelölés feltétele, hogy a  kérelmező megfelelőségértékelési
tevékenységet végző munkavállalója vagy a vele megfelelőségértékelő tevékenységgel kapcsolatos munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban álló személy (a  továbbiakban együtt: munkavállaló) rendelkezzen a  kérelmezett
megfelelőségértékelési területnek megfelelő szakirányú felsőfokú műszaki képesítéssel és ehhez kapcsolódó
legalább ötéves szakmai gyakorlattal.
(2) Ha a  kérelmezett megfelelőségértékelési terület harmonizációs uniós jogi aktus hatálya alá tartozik, a  kijelölés
további feltétele, hogy kérelmező rendelkezzen
a) angol, német vagy francia nyelvből legalább középfokú nyelvvizsgával rendelkező megfelelőségértékelési
tevékenységet végző munkavállalóval,
b) a  megfelelőségértékelési tevékenysége során kiadott dokumentumok – így különösen a  vizsgálati,
ellenőrzési jegyzőkönyv, tanúsítvány – angol, német vagy francia nyelvű fordításával és
c) a  megfelelőségértékelési tevékenységével összefüggő eljárásának bemutatására, a  gazdasági szereplők
tájékoztatására szolgáló dokumentumok angol, német vagy francia nyelvű fordításával.
 (3) A  kérelmezőnek rendelkeznie kell az  éves jelentésnek a  kérelmezett megfelelőségértékelési területhez igazított
mintájával. 3. § (1) A  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 3.  § (2)  bekezdés c)  pontja
szerinti felelősségbiztosítási szerződésben biztosítandó fedezet legkisebb mértékét az 1. melléklet határozza meg.
(2) Ha a kérelmező a kijelölést több megfelelőségértékelési területre kéri, az egyes megfelelőségértékelési területekhez
tartozó, 1. mellékletben meghatározott összeghatárok közül a legmagasabb összeget kell figyelembe venni.
4. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
5. § Hatályát veszti az  energiapolitikáért felelős miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási
követelmények tekintetében eljáró megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről és a  közlekedésért felelős
miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében eljáró megfelelőségértékelő
szervezetek kijelöléséről szóló 60/2011. (XI. 25.) NFM rendelet módosításáról szóló 45/2012. (VIII. 2.) NFM rendelet.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
5/2012. (HK 6.) HVK HIICSF s z a k utasítása.  az egyes elektronikus dokumentum formátumok
használatáról A 1479/2011. (XII. 23.) Korm. határozatban foglaltakra
tekintettel az egyes közigazgatási szervek által használt
elektronikus dokumentumok formátumáról és a nyílt forráskódú irodai szoftverek használata és a honvédelemről
és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 52. § (2) alapján a következő
szakutasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a honvédelmi tárca informatikai üzemeltető szervezeteire, szakállományára, illetve a
számítástechnikai eszközökkel támogatott elektronikus
ügyintézést végző, elektronikus dokumentumokat kezelő,
előállító vagy feldolgozó felhasználókra terjed ki.
2. A szakutasítás csak a közigazgatási szervek irányába
továbbítandó elektronikus dokumentumokra terjed ki.
3. Külső informatikai üzemeltetés esetén a szervezet saját hatáskörben intézkedjen a szakutasításban foglaltak
betartására.
4. A központi hibabejelentő szolgáltatást biztosító szervezetek (MH Támogató Dandár MH HIRFK OHFK, MH
43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató Ezred,
MH 54. Veszprém Radarezred) készüljenek fel a nyilvánosan hozzáférhető, korlátozás nélkül alkalmazható, nemzetközi szabványügyi szervezet által elfogadott szabványú
(a továbbiakban: Szabványok) dokumentumok kezelésével kapcsolatos feladatok végrehajtására és 0–24 órában
biztosítsanak konvertálási segítséget a bejövő ügydarabok
kapcsán.
5. A kormányzati kommunikáció során biztosítani kell a
Szabványoknak megfelelő dokumentumok küldésének és
fogadásának lehetőségét.
2. A Szabványoknak megfelelő dokumentumok
fogadása 6. Az informatikai üzemeltető szervezetek készüljenek
fel a Szabványoknak megfelelő dokumentumok kezelését
lehetővé tevő programok biztosítására.
a) A pdf dokumentumok esetén megfelelő térítésmentes
olvasó szoftver biztosítása;
b) Az OXML szabvány (docx, xlsx, ppsx) esetén a konverter program telepítésére;
c) Az ODF szabvány esetén a konvertálást lehetővé tevő
szoftvernek az informatikai üzemeltető állomány telephelyén történő alkalmazására.
7. Minden szervezet ügyvitelének kijelölt munkaállomására telepítsen az informatikai üzemeltető állomány
konvertáló csomagot.
8. A Microsoft szabványú OXML dokumentumok megfelelő kezelése (olvasása) érdekében minden, MS Office
2003 – vagy régebbi verziót futtató munkaállomásra kerüljön feltelepítésre a Microsoft által kiadott átalakító alkalmazás.
9. Az informatikai üzemeltető szervezetek biztosítsák a
felhasználók részére a beérkezett elektronikus ügyiratok
helyben vagy távkapcsolat (e-mail) útján történő konvertálásának lehetőségét.
3. A Szabványoknak megfelelő dokumentumok
küldése 10. A közigazgatási szervekkel történő kommunikáció
során kizárólag a Szabványoknak megfelelő elektronikus
dokumentumok használhatóak.
11. Az elektronikus dokumentumok előállítása során törekedni kell az OXML vagy a pdf szabványoknak történő
megfelelésre.
12. Azon felhasználók részére, akik nem rendelkeznek a
Szabványoknak megfelelő elektronikus dokumentum előállítására képes alkalmazással, az informatikai üzemeltető
állomány biztosítsa a dokumentum Szabványoknak megfelelően történő átalakítását.
4. Záró rendelkezés 13. Az MH TD, mint kiadmányozó és az MH ÖHP, mint
bedolgozó üzemeltetők együttműködve adjanak ki a felhasználók részére elektronikus tájékoztatót, mely a jelen
szakutasításban megfogalmazott, felhasználókra vonatkozó irányelveket tartalmazza.
14. Ez a szakutasítás 2012. március 31-én lép hatályba.
15. A szakutasítás hatálybalépésével egy időben hatá
lyát vesztik a 43-136/2011. HVK HIICSF körlevélben az
informatikai eszközrendszereken alkalmazott fájl kiterjesztések használatára vonatkozó intézkedések.
Vass Sándor mk. ezredes s. k.,
mb. csoportfőnök


text:
149/2016. (V. 24.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Szántó Évát 2016. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
490/2015. (XII. 30.) Korm. rendelete a hiányzó, a talált, valamint a lefoglalt nukleáris és más radioaktív anyagokkal kapcsolatos bejelentésekről és intézkedésekről, továbbá a nukleáris és más radioaktív anyagokkal kapcsolatos egyéb bejelentést követő intézkedésekről.
A Kormány az  atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 67.  § k)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. nukleáris törvényszéki vizsgálat: nukleáris anyagok olyan vizsgálata, amely az anyag típusának, kategóriájának,
eredetének és egyéb bizonyító erejű jellemzőjének kiderítésére irányul;
2. sugárkapu: olyan automata berendezés, melynek célja a  radioaktív anyagok áthaladásának észlelése
az  ellenőrzés helyén, és amely a  kialakításától függően alkalmas lehet szállítmányok vagy személyek
átvizsgálására és az elrejtett radioaktív anyagok felderítésére;
3. sugárkapu üzemeltetője: az  atomenergiáról szóló törvény szerinti engedélyes kivételével valamennyi
természetes vagy jogi személy, aki vagy amely Magyarország területén feladata ellátásához sugárkaput
használ vagy kézi műszeres dózisteljesítmény ellenőrzést végez.
2. A hiányzó nukleáris és más radioaktív, valamint a talált nukleáris és más radioaktív anyaggal
kapcsolatos közös rendelkezések
2. § (1) Ha a  hiányzó nukleáris és más radioaktív anyag (a  továbbiakban: hiányzó anyag) vagy a  talált nukleáris és más
radioaktív anyag (a  továbbiakban: talált anyag) nukleáris veszélyhelyzet előidézésére alkalmas, az  eljáró hatóság
értesíti a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területileg illetékes szervét.
(2) Az értesítést követően az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Intézkedési Tervben foglaltak szerint kell eljárni.
 (3) Az Országos Atomenergia Hivatal (a továbbiakban: OAH) a hiányzó és a talált anyagról a Nemzetközi Atomenergia
Ügynökség által meghatározott adatlapon adatokat szolgáltat a  nukleáris és más radioaktív anyagok nukleáris
védettségi és illegális forgalmazásával kapcsolatos eseményeket tartalmazó információs adatbázis (a továbbiakban:
NAÜ ITDB) részére.
3. A hiányzó anyaggal kapcsolatos intézkedések 3. § (1) A  hiányzó anyag lehetséges helyének a  felkutatására és felügyelet alá helyezésére az  engedélyes a  munkahelyi
sugárvédelmi szabályzat részeként intézkedési tervet dolgoz ki, és gondoskodik a  terv végrehajtásához szükséges
eszközökről.
(2) Az engedélyes az (1) bekezdésben meghatározott intézkedési terv alapján a hiányzó anyag telephelyen belüli vagy
az  engedélyezett egyéb helyszínen történő felkutatásához szükséges intézkedéseket a  hiány észlelését követően
haladéktalanul végrehajtja.
4. § (1) Az  atomenergia alkalmazása körében a  hiányzó nukleáris anyag és az  atomenergia alkalmazása körében a  fizikai
védelemről és a  kapcsolódó engedélyezési, jelentési és ellenőrzési rendszerről szóló 190/2011. (IX. 19.) Korm.
rendelet (a  továbbiakban: fizikai védelmi rendelet) szerinti 1., 2. és 3. kategóriába sorolt radioaktív sugárforrás
vagy 1., 2. és 3. kategóriába sorolt radioaktív hulladék felkutatásának megkezdéséről az  atomenergia alkalmazója
haladéktalanul tájékoztatja az OAH-t.
(2) Ha az  atomenergia alkalmazója által a  felkutatás és a  felügyelet alá helyezése érdekében megtett intézkedések
fél órán belül nem vezetnek eredményre, az  atomenergia alkalmazója erről tájékoztatja az  OAH-t, amely azonnal
helyszíni ellenőrzést folytat le.
(3) Ha az  ellenőrzéshez további, az  OAH eszközeivel nem elvégezhető műszeres vizsgálat válik szükségessé, az  OAH
nukleáris anyag esetén a Magyar Tudományos Akadémia Energiatudományi Kutatóközpontjának (a  továbbiakban:
MTA EK), illetve más radioaktív anyag esetén az  Országos Közegészségügyi Központ Országos Sugárbiológiai és
Sugáregészségügyi Kutató Igazgatósága Országos Sugáregészségügyi Készenléti Szolgálatának (a  továbbiakban:
OSKSZ) bevonásával felülvizsgálja az engedélyes által a telephelyen belül végzett felkutatás eredményét és szükség
szerint kiterjeszti a felkutatást a telephelyen kívülre, amelyről a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi
szervét tájékoztatja.
(4) Ha az  atomenergia alkalmazása körében fizikai védelmi rendelet szerinti 4. és 5. kategóriába sorolt hiányzó
radioaktív sugárforrás, vagy 4. kategóriába tartozó radioaktív hulladék felkutatása és felügyelet alá helyezése
érdekében az  engedélyes által megtett intézkedések 24 órán belül nem vezetnek eredményre, az  engedélyes
haladéktalanul tájékoztatja az OAH-t, amely az (2) és a (3) bekezdés szerinti ellenőrzést folytat le.
(5) A helyszíni ellenőrzésről az OAH jegyzőkönyvet vesz fel.
5. § (1) Bármely kategóriába tartozó nukleáris és más radioaktív anyag sikertelen felkutatása esetén az OAH az ellenőrzés
eredményéről az  okok megjelölését tartalmazó jegyzőkönyv megküldésével tájékoztatja az  Országos
Rendőr-főkapitányságot (a továbbiakban: ORFK), az Alkotmányvédelmi Hivatalt (a továbbiakban: AH) és a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv területileg illetékes szervét.
(2) Az  OAH a  radioaktív és a  nukleáris anyagok központi nyilvántartásáról szóló jogszabályok szerint határozatban
módosítja a  központi és az  érintett helyi nyilvántartást és az  ionizáló sugárzás elleni védelemről és a  kapcsolódó
engedélyezési, jelentési és ellenőrzési rendszerről szóló kormányrendelet szerinti érvényesítési eljárást indít
az engedélyessel szemben.
4. Talált anyaggal kapcsolatos intézkedések 6. § (1) Ha az atomenergia alkalmazója vagy valamely hatóság az engedélyes telephelyén belül a helyi nyilvántartásban nem
szereplő talált anyagot észlel, erről haladéktalanul értesíti az OAH-t, amely azonnal helyszíni ellenőrzést folytat le.
(2) Ha a helyszíni ellenőrzés alapján indokolt, az OAH értesíti az ORFK-t.
 (3) Az  OAH, amennyiben saját eszközei a  vizsgálathoz nem elegendőek, nukleáris anyag esetén értesíti az  MTA EK-t,
illetve más radioaktív anyag esetén az OSKSZ-t, amely elvégzi a talált anyagnak az atomenergia alkalmazása körében
a fizikai védelmi rendelet szerinti kategorizáláshoz szükséges vizsgálatokat.
(4) Az OAH a helyszíni ellenőrzésről jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet megküld az ORFK-nak és az AH-nak.
7. § (1) Ha az engedélyes telephelyén kívül, bárki által talált anyagról feltételezhető, hogy az radioaktív anyag, illetve ilyen
anyaggal szennyezett, a  haladéktalanul értesített hivatásos katasztrófavédelmi szerv területileg illetékes szerve
értesíti az OSKSZ-t, MTA EK-t, az OAH-t és az AH-t.
(2) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv területileg illetékes szerve helyszíni méréseket végez, szükség szerint megteszi
az azonnali lakosságvédelmi intézkedéseket, valamint a talált anyagot lefoglalja.
(3) Az  OSKSZ elvégzi a  talált anyag azonosítását és meghatározza azokat az  intézkedéseket, amelyekkel az  anyag
hatósági felügyelet alá helyezhető.
(4) Ha az  OSKSZ vizsgálata valószínűsíti, hogy a  lefoglalt talált anyag nukleáris anyagnak minősül és ennek helyszíni
megerősítése indokolt, erről azonnal értesíti az  MTA EK-t, aki elvégzi a  talált anyag kategorizálásához szükséges
helyszíni vizsgálatokat.
(5) A  hivatásos katasztrófavédelmi szerv területileg illetékes szerve az  eljárásáról felvett jegyzőkönyvet megküldi
az OAH-nak, az OSKSZ-nek, MTA EK-nak, az ORFK-nak, valamint az AH-nak.
8. § (1) Az  OAH javaslatot dolgoz ki a  sugárkapu üzemeltetők részére a  riasztások esetén követendő intézkedési terv
készítéséhez, amelyet a honlapján közzétesz.
(2) A  sugárkapu üzemeltetője felvilágosítást kérhet az  OSKSZ ügyeletesétől. Amennyiben a  riasztást nem valamilyen
természetes radioizotópokat az  átlagnál nagyobb koncentrációban tartalmazó anyag okozza, a  sugárkapu
üzemeltetője intézkedik a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területileg illetékes szervének az értesítéséről.
(3) A  sugárkapu üzemeltetőtől kapott értesítést követően a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv területileg illetékes
szerve a  helyszínen eljár, méréseket végez, annak eredményei alapján szükség szerint megteszi az  azonnali
lakosságvédelmi intézkedéseket és értesíti az  OSKSZ-t, az  MTA EK-t valamint az  OAH-t és szükség esetén a  7.  §
(2)–(4) bekezdése szerint jár el.
5. A lefoglalt nukleáris és más radioaktív anyaggal kapcsolatos további intézkedések
9. § (1) Az MTA EK – a 7. § (3) és (4) bekezdés esetében az OSKSZ – gondoskodik a lefoglalt nukleáris vagy más radioaktív
anyagnak (a továbbiakban: lefoglalt anyag) a lefoglalás helyszínéről az MTA EK telephelyén lévő átmeneti tárolóba
történő elszállításáról.
(2) Az  anyagnak a  helyszínről a  kijelölt tárolóba történő szállítása során betartandó sugárbiztonsági és egyéb
feltételeket a helyszínen eljáró szakértő határozza meg. Amennyiben a szállítás nem hajtható végre a Veszélyes Áruk
Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás A  és B Melléklete kihirdetéséről, valamint a  belföldi
alkalmazásának egyes kérdéseiről szóló 2015. évi LXXXIX. törvény előírásainak megfelelően, a szállítást a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv kíséretével és felügyeletével kell elvégezni.
(3) Az  MTA EK a  lefoglalt és a  telephelyére szállított anyag részletes elemzésével meghatározza a  radioaktív és
a  nukleáris anyagok központi nyilvántartásáról szóló jogszabályok szerint a  központi nyilvántartásba történő
bevezetéshez szükséges adatokat, és elvégzi az OAH vagy a nyomozóhatóság által elrendelt nukleáris törvényszéki
vizsgálatokat.
(4) Az elvégzett részletes vizsgálatok eredményéről az MTA EK jegyzőkönyvet vesz fel, amely alapján szakvéleményt állít
ki. Az MTA EK a szakvéleményt megküldi az ORFK-nak, az AH-nak, az OAH-nak, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
illetékes területi szervének és az OSKSZ-nek.
10. § (1) Az OAH a radioaktív és a nukleáris anyagok központi nyilvántartása alapján – szükség esetén az ORFK, illetve külföldi
társhatóságok bevonásával – intézkedést tesz a lefoglalt anyag tulajdonosának azonosítására.
(2) Ha a lefoglalt anyag tulajdonosát sikerül azonosítani, az OAH felszólítja a tulajdonost, hogy gondoskodjon az anyag
birtokbavételéről vagy tárolóba helyezéséről. Az  Európai Unió vámszabad területén kívüli tulajdonos esetén
a felszólítást megküldi a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Hivatalának.
(3) Amennyiben a tulajdonos személye nem állapítható meg, az OAH erről a tényről határozatot hoz.
 (4) Az  MTA EK az  OAH határozata alapján a  lefoglalt anyagot műbizonylattal látja el, bevezeti a  saját helyi
nyilvántartásába és erről jelentést küld az OAH részére.
 (5) Az OAH a (4) bekezdésben meghatározott jelentés és műbizonylat alapján a  lefoglalt anyagot bevezeti a központi
nyilvántartásba.
 (6) Az MTA EK intézkedik a hasznosítható anyagok felhasználásáról.
 (7) Nem hasznosítható anyag esetén az  MTA EK intézkedik az  anyag Radioaktív Hulladékokat Kezelő Közhasznú
Nonprofit Kft. részére történő átadásáról. Az  anyag elhelyezésének költségét az  OAH viseli. Az  e  címen felmerült
költségeket az  OAH következő évi költségvetésében kell figyelembe venni és a  központi költségvetésből az  OAH
részére megtéríteni.
6. Elkobzott nukleáris és más radioaktív anyaggal kapcsolatos intézkedések
11. § (1) Ha jogszabályi előírás vagy engedély megsértése miatt az engedélyessel szemben az OAH által indított érvényesítési
eljárás sikertelen, az  OAH az  engedélyt visszavonja és az  engedélyes birtokában lévő nukleáris és más radioaktív
anyagot elkobozza. Az OAH az intézkedésekről tájékoztatja az ORFK-t.
(2) Az OAH elrendeli az elkobzott nukleáris és más radioaktív anyag (radioaktívhulladék-tárolóban történő elhelyezését
és a költségeknek az engedélyes általi megtérítését. A radioaktívhulladék-tárolóba történő szállításra a lefoglalást és
a szükséges vizsgálatokat követően haladéktalanul, de legfeljebb 60 napon belül kerül sor. Az engedélyest terheli
a szállítás és a lefoglalás összes költsége.
(3) Az  anyag elkobzását követően az  OAH határozatban módosítja a  radioaktív és a  nukleáris anyagok központi
nyilvántartásáról szóló jogszabályok szerint a központi és az érintett helyi nyilvántartásokat.
(4) Ha az  engedélyes fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetben van vagy fizetésképtelen a  (2)  bekezdésben
meghatározott költségek megfizetését a csődeljárás vagy a felszámolási eljárás során kell érvényesíteni.
7. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
13. § Hatályát veszti a  talált, illetve a  lefoglalt radioaktív vagy nukleáris anyagokkal kapcsolatos intézkedésekről szóló
17/1996. (I. 31.) Korm. rendelet.
14. § Ez a  kormányrendelet az  ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet
szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról, valamint a  89/618/Euratom, a  90/641/Euratom,
a  96/29/Euratom, a  97/43/Euratom és a  2003/122/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 5-i 2013/59/EURATOM tanácsi irányelv 92–95. cikkeinek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
279/2013. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2) és (4)  bekezdése, valamint 232/K.  §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének
javaslatára – dr. Jászai Juliannát 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 24. áder János s. k.,
 köztársasági elnök