text:
31/2011. (VI. 30.) NFM rendelete a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatása igénybevételének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. melléklet 3. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszter, továbbá az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszter
véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. mellékletében meghatározott IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója
fejezet, 5. Központosított előirányzatok cím (a továbbiakban: előirányzat) terhére a Kvtv. 5. melléklet 3. pontja alapján
nyújtható támogatás felhasználására és a felhasználás ellenőrzésének rendjére terjed ki.
2. A támogatás igénylésére jogosultak köre 2. § (1) A közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak
(a továbbiakban együtt: kompok, révek) fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatását azon
települési önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) igényelhetik, amelyek tulajdonában és működtetésében
kompok, révek vannak, vagy amelyek közigazgatási területén közforgalmú, közútpótló jelleggel, érvényes engedély
birtokában a kompokat, réveket működtetik.
(2) Az az önkormányzat, amely a pályázat benyújtását megelőző évben is részesült támogatásban – a 20. §
(4) bekezdésének kivételével – abban az esetben igényelhet újabb támogatást, ha az előző évben kapott támogatással
határidőre hiánytalanul elszámolt.
3. A támogatás célja 3. § (1) A támogatás a Kvtv. 5. melléklet 3. pontjában foglalt célra, az ott meghatározott esetben nyújtható.
(2) A támogatás – a Kvtv. 5. melléklet 3. pontja szerinti kivételként – új eszköz beszerzésére akkor nyújtható, ha
a folyamatos működés, üzemeltetés csak új eszköz beszerzésével biztosítható.
(3) Méltányolandó kistérségi foglalkoztatáspolitikai szempontok esetében – különös tekintettel településrészek
összeköttetésének biztosításával megvalósuló napi munkába járásra – lehetőség van a bevétellel nem fedezett,
indokolt működtetési költségek támogatására is (a továbbiakban: működtetési támogatás).
(4) Egy átkeléshez tartozó vízi-létesítmény fenntartására, felújítására, egy átkelőhöz kapcsolódó új eszköz beszerzésre,
valamint egy átkelés működtetési támogatására egy támogatási évben csak egy önkormányzat pályázhat.
4. A támogatás mértéke 4. § (1) A támogatás összegét az előirányzat terhére a helyi önkormányzatokért felelős miniszter biztosítja.
(2) E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás igényelhető, nyílt pályázat útján.
(3) Az igényelhető támogatás mértéke – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a fenntartáshoz, felújításhoz, új eszköz
beszerzéséhez szükséges összeg legfeljebb 70%-a lehet.
(4) Az igényelhető támogatás mértéke a fenntartáshoz, felújításhoz vagy új eszköz beszerzéséhez szükséges összeg
legfeljebb 80%-a:
a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet
mellékletében meghatározott települések, és
b) a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet 2. mellékletében
meghatározott kistérségeket alkotó települések
esetében. 5. § (1) A működtetési támogatás nem haladhatja meg a bevétellel nem fedezett, indokolt működtetési költségek 80%-át.
(2) Működtetési támogatásra azok az önkormányzatok pályázhatnak, amelyeknél az átkelés nem ingyenes, és
a komp-révközlekedéshez fogyasztói árkiegészítést vesznek igénybe. 5. A támogatásra vonatkozó közös rendelkezések
6. § (1) A támogatás odaítélésének feltétele, hogy az önkormányzat nyilatkozik arról, miszerint a tárgybeli, valamint az
azt megelőző két pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások összege nem haladja meg
a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Minden egyes új támogatás odaítélésekor a tárgybeli, valamint az azt megelőző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(3) A támogatást nyújtó a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006.
december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. bekezdésében foglaltak szerinti tájékoztatást ad.
(4) Azonos elszámolható költségek tekintetében a csekély összegű (de minimis) támogatás nem kumulálható állami
támogatással, ha az ilyen jellegű kumuláció olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely túllépi
a csoportmentességi rendeletben vagy az Európai Bizottság által elfogadott határozatban az egyes esetek
meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített támogatási intenzitást.
7. § (1) Nem nyújtható támogatás azon önkormányzat részére, amellyel szemben az Európai Bizottságnak valamely
támogatás visszafizetésére kötelező határozata van érvényben.
(2) Nem nyújtható támogatás azon önkormányzat részére, amelynek esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozása
van.
8. § Az önkormányzat köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés napjától
számított tíz évig megőrizni.
9. § A működtetési, fenntartási, felújítási és új eszköz beszerzési támogatások esetében csak a támogatás szerinti célhoz
közvetlenül kapcsolódó költségek számolhatók el.
10. § (1) Az elbírált pályázatban foglaltakon felül felmerülő költségeket – az eredetileg jóváhagyott szakmai-műszaki tartalom
sérelme nélkül – a pályázó önkormányzatnak kell viselnie.
(2) A pályázat benyújtását megelőzően megkezdett beruházásokhoz e rendelet alapján nem igényelhető támogatás.
A beruházás kezdetének időpontja az egyes 2009. évi decentralizált önkormányzati fejlesztési és területfejlesztési célú,
valamint egyes 2009. évi központi előirányzatok felhasználásának részletes szabályairól szóló 85/2009. (IV. 10.) Korm.
rendelet 12. § (2) és (3) bekezdése szerinti időpont.
6. A támogatás igénylése 11. § (1) A támogatást igénylő önkormányzatnak a támogatásra vonatkozó kérelmét az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 64/B. § (3) bekezdése szerint kell benyújtania a Magyar Államkincstárhoz
(a továbbiakban: Kincstár).
(2) A pályázat benyújtásának határideje 2011. július 8.
(3) A pályázathoz csatolni kell az 1. melléklet szerinti dokumentumokat.
(4) Az Áht. 64/B. § (3) bekezdése szerint rendelkezésre álló hiánypótlási határidő legfeljebb 8 nap.
(5) A pályázat eredeti példányát az ellenőrzést és a hiánypótlást követően a Kincstár legkésőbb a tárgyév július 29-éig
továbbítja a közlekedésért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
12. § (1) Az önkormányzat a pályázat benyújtásakor nyilatkozik a tartós üzemeltetésnek a támogatási szerződés
hatálybalépésétől számított minimum 5 évig való fenntartásáról, továbbá – 2 millió forintot meghaladó, fenntartásra,
felújításra, új eszköz beszerzésre benyújtott pályázat esetében – vállalja, hogy a fenntartandó, felújítandó eszközt vagy
a beszerzendő új eszközt a támogatás folyósításától számított 5 évig nem idegeníti el.
(2) Tartós üzemeltetésnek minősül, ha az átkelés az időszakos leállásoktól – a karbantartási munka idejétől, a közlekedés
biztonságát veszélyeztető időjárási körülményektől, valamint a téli időszaktól – eltekintve rendeltetésének
megfelelően, napi rendszerességgel biztosított.
(3) Ha a támogatott eszközt az (1) bekezdésben foglalt határidő előtt elidegenítik, az önkormányzatnak a támogatást,
kamattal növelt összegben – a támogatási szerződésben foglaltak szerint – vissza kell fizetnie.
(4) Ha az önkormányzat a (2) bekezdésben meghatározott tartós üzemeltetést az (1) bekezdés szerinti határidőig nem
tartja fenn, a támogatást, kamattal növelt összegben – a támogatási szerződésben foglaltak szerint – vissza kell
fizetnie.
(5) A (4) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettségtől mentesülhet az az önkormányzat, amely egy működő átkelés
tartós üzemeltetését adott helyen meg kívánja szüntetni, azonban az átkelés tartós üzemeltetését egy másik,
közlekedéspolitikailag indokolt, az önkormányzat közigazgatási területéhez tartozó helyen folytatólagosan biztosítani
szándékozik. A mentesülés feltétele, hogy az önkormányzat erre vonatkozó kérelmét a miniszter felé írásban jelezze,
és a Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslatára az áthelyezést a miniszter engedélyezze.
(6) Kizárólag azon önkormányzatoknál lehet a támogatás alapjául a bruttó költségeket figyelembe venni, amelyek
az általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti levonási joggal – az érintett beruházás tekintetében – nem
rendelkeznek. Ha az önkormányzat a támogatást – szerződés alapján – a beruházás lebonyolítását végző,
a beruházással összefüggésben általános forgalmi adó levonására jogosult vállalkozónak továbbítja, a támogatásban
a nettó módon számított költségeket kell figyelembe venni.
7. A pályázatok elbírálása 13. § (1) A pályázatokat a Bizottság értékeli.
(2) A Bizottság tagjainak száma hat fő, amelyből egy főt a miniszter, egy főt a helyi önkormányzatokért felelős miniszter,
egy főt az államháztartásért felelős miniszter, egy főt a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ vezetője jelöl ki,
továbbá egy főt a Révhajósok Országos Szövetsége és egy főt a Magyar Önkormányzatok Szövetsége delegál.
(3) A Bizottság működési feltételeit a miniszter biztosítja.
(4) A Bizottság elnöke a miniszter által delegált tag.
(5) A Bizottság akkor határozatképes, ha ülésén legalább négy tagja jelen van. A Bizottság döntéseit nyílt szavazással
hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. 14. § (1) A pályázatokról a Bizottság javaslata alapján a miniszter tárgyév augusztus 11-éig dönt.
(2) A miniszter döntését megelőzően a helyi önkormányzatokért felelős miniszter nyilatkozik a miniszter felé, hogy a Kvtv.
5. melléklet 3. pontjában megjelölt célra biztosított összeg rendelkezésre áll.
15. § (1) A beérkező pályázatok és a rendelkezésre álló források figyelembevételével prioritást élveznek:
a) a kompon, révcsónakon végzendő, a közlekedés biztonságát szolgáló javítások, felújítások,
b) a közlekedési szolgáltatások színvonalának emelését, valamint a közlekedés biztonságát szolgáló hajózási
létesítményeken elvégzendő javítások, korszerűsítések, c) a közegészségügyi előírásokat, esélyegyenlőségi intézkedéseket megfogalmazó jogszabályok előírásait
megvalósító beruházások,
d) azoknak az átkeléseknek a felújítási kérelmei, amelyek kistérségi központok jobb elérhetőségét biztosítják,
valamint azon települések igényei, ahol a munkába járás, iskolalátogatás, egészségügyi ellátás nyújtása, illetve
igénybevétele más közösségi közlekedési eszközzel nem, vagy csak igen nagy kerülővel biztosítható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott prioritások nem jelentenek sorrendiséget.
(3) A pályázat elbírálásakor a Bizottság a javaslata kidolgozása során figyelembe veszi, hogy a rendelkezésre álló,
odaítélendő összegből a pályázat adott tétele e rendelet szabályai szerint megvalósítható és elszámolható-e.
16. § A miniszter a megítélt támogatásról vagy a pályázat elutasításáról legkésőbb a tárgyév augusztus 18-áig írásban
értesíti a pályázatot benyújtó önkormányzatokat. A miniszter a döntéseket közzéteszi a Magyar Közlöny
mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben.
8. A támogatási szerződés megkötése, a támogatás folyósítása
17. § A miniszter a támogatásban részesülő önkormányzattal a támogatás biztosításának feltételeiről támogatási
szerződést köt.
18. § (1) A miniszter a támogatási szerződés egy példányát megküldi annak megkötését követően a Kincstár részére, illetve
a döntési listát a döntést követő 8 napon belül a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek utalványozás céljából.
(2) A megítélt támogatást az utalványozást követően a Kincstár egy összegben átutalja az önkormányzat számlájára.
9. A támogatás felhasználása 19. § (1) Az elnyert támogatásból megvalósuló munkák a támogatási szerződés hatálybalépését követően kezdhetőek el.
(2) A munkák megkezdéséről az önkormányzat – a megkezdést igazoló dokumentum másolatát is csatolva – a minisztert
írásban értesíti.
(3) A támogatás felett a kedvezményezett önkormányzat rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(4) A kedvezményezett önkormányzat köteles a támogatás felhasználásáról elkülönített számviteli nyilvántartást vezetni.
10. A támogatás elszámolása 20. § (1) A tárgyévi támogatás felhasználásának és elszámolásnak határideje a tárgyévet követő év június 30. napja.
(2) Ha az önkormányzat a tárgyévet követő évben is pályázatot kíván benyújtani, a tárgyévi támogatás felhasználásának
és elszámolásának határideje a tárgyévet követő év február 28. napja.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti elszámolást a Kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszerben kell rögzíteni az
(1) vagy (2) bekezdésben meghatározott határidőig, és az onnan kinyomtatott adatlapot egy példányban megküldeni
a Kincstárhoz. A papír alapú adatlapot legkésőbb az informatikai rendszerben történő rögzítési határidőt követő
munkanapon kell postára adni. A Kincstár az elszámolást pénzügyileg felülvizsgálja.
(4) A (2) bekezdés szerinti határidőt a miniszter az önkormányzat kérelmére egy alkalommal meghosszabbíthatja, ha vis
maior – így különösen rendkívüli időjárási körülmény – a pályázaton elnyert támogatásból megvalósítandó munkák
elvégzését akadályozta.
(5) Az önkormányzatnak a (4) bekezdés szerinti akadály felmerüléséről legkésőbb 3 napon belül tájékoztatnia kell
a minisztert, a (4) bekezdés szerinti kérelmét pedig az akadály megszűnését követő 3 napon belül be kell nyújtania
a miniszternek.
(6) A (4) bekezdés szerinti elszámolási határidő nem haladhatja meg a tárgyévet követő évben befogadott pályázatok
miniszter részére történő továbbításának a 11. § (5) bekezdésében megállapított határidejét.
21. § (1) A fenntartási, felújítási, új eszköz beszerzési támogatás elszámolásnak tartalmaznia kell a 2. melléklet szerinti, kitöltött
„A” típusú elszámoló lapot.
(2) Az elszámoló laphoz csatolni kell a kifizetett számlák hitelesített másolatát oly módon, hogy azok a műszaki
tartalommal azonosíthatók legyenek, továbbá a kifizetést igazoló dokumentum hitelesített másolatát. A benyújtott
számlamásolatok abban az esetben fogadhatók el, ha azokat az önkormányzat vagy az önkormányzattal szerződéses
viszonyban álló üzemeltető nevére állították ki.
(3) Az elszámoló laphoz csatolni kell a munka elvégzéséről a hajózási hatóság által kiállított jegyzőkönyvet, vagy
amennyiben rendelkezésre áll, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) munkatársa által
készített emlékeztetőt is.
(4) A működtetési támogatás bizonylatokkal alátámasztottan a 2. melléklet szerinti „B” típusú elszámoló lap kitöltésével
számolható el.
(5) Az önkormányzatnak a beruházást lebonyolító vállalkozással kötött szerződést az elszámoláshoz csatolnia kell.
22. § Ha az elszámolás felülvizsgálata során megállapítást nyer, hogy az önkormányzat jogosulatlanul vette igénybe
a támogatást, akkor erről a Kincstár értesíti a minisztert.
11. A támogatással megvalósított fenntartási és felújítási munka szakszerűségének, új eszközök
beszerzésének, valamint a működtetés ellenőrzése
23. § (1) A fenntartási és felújítási munkák elvégzését, új eszközök beszerzését, a tartós üzemeltetést, valamint az elidegenítési
tilalom betartását
a) a minisztérium munkatársa a helyszínen a kivitelezés során és annak befejeztével, vagy a működés során
megtekintheti, és arról emlékeztetőt készíthet,
b) a hajózási hatóság helyszíni ellenőrzés keretében a kivitelezés során és annak befejeztével, vagy a működés során
ellenőrzi, és arról ellenőrzési jegyzőkönyvet vesz fel.
(2) Ha az ellenőrzés vagy megtekintés során megállapítást nyer, hogy az önkormányzat jogosulatlanul vette igénybe
a támogatást, akkor erről a hajózási hatóság – a jegyzőkönyv egyidejű megküldésével – értesíti a minisztert és
a Kincstárt.
12. Műszaki tartalom-módosítás 24. § (1) Különösen indokolt esetben engedélyezhető a műszaki tartalom-módosítása. Az elbírálás feltétele az új műszaki
tartalomra vonatkozó 1. melléklet szerinti dokumentáció és a műszaki tartalom-módosítás indokolásának benyújtása.
Az eredeti pályázathoz képest változatlan dokumentumokat újra nem kell benyújtani. A módosítást az önkormányzat
legkésőbb a tárgyév november 15-éig kezdeményezheti a Kincstárnál az Áht. 64/B. § (3) bekezdése szerint az
1. mellékletben foglalt új adatlappal.
(2) Az Áht. 64/B. § (3) bekezdése szerint rendelkezésre álló hiánypótlási határidő legfeljebb 8 nap.
(3) A kérelem egy példányát az ellenőrzést és hiánypótlást követően a Kincstár 8 napon belül a miniszter felé továbbítja.
(4) A műszaki tartalom-módosítási kérelmekről, a Bizottság javaslata alapján, a miniszter a tárgyév december 20-áig dönt.
A miniszter a kérelmező önkormányzatokat a döntésről 8 napon belül írásban értesíti.
(5) A döntést követően a miniszter 8 napon belül írásban értesíti a Kincstárt.
(6) Különösen indokolt esetnek minősül a támogatási kérelem benyújtásakor még nem ismert, de időközben szükségessé
vált beavatkozás elvégzésére irányuló műszaki tartalom-módosítás. 13. Záró rendelkezések
25. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
26. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006.
december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
27. § Hatályát veszti a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények,
kiszolgáló utak fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatása igénybevételének részletes
szabályairól szóló 43/2010. (V. 13.) KHEM rendelet.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
37/2013. (V. 28.) EMMI rendelete az emberi erőforrások minisztere ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 90.  § a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek,
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41.  § d), g)
és  i)–l)  pontjában megállapított feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § n)  pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –,
a 4.  § tekintetében a  szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény 29.  § (5)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján az  egyes miniszterek, a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el.
1. § (1) Az  1.  melléklet tartalmazza az  emberi erőforrások minisztere ágazatába tartozó azon szakképesítések felsorolását,
amelyek szakmai és vizsgakövetelményei a 2–5. mellékletben kerülnek kiadásra.
(2) A 2. melléklet határozza meg az egészségügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeit.
(3) A  3.  melléklet határozza meg az  oktatásért, a  kultúráért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések
szakmai és vizsgakövetelményeit.
(4) A  4.  melléklet határozza meg a  sportpolitikáért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeit.
(5) Az  5.  melléklet határozza meg a  szociál- és nyugdíjpolitikáért, a  gyermek- és ifjúságvédeleméért felelős miniszter
hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeit.
(6) A  6.  melléklet tartalmazza az  egyes szakmacsoportok tekintetében a  szakképzés megkezdéséhez szükséges
bemeneti kompetenciák felsorolását.
(7) A 7. melléklet tartalmazza az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendeletben [a továbbiakban:
37/2003. (XII. 27.) OM rendelet], az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzékbe történő
felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendeletben [a továbbiakban: 1/2006. (II. 17.)
OM  rendelet], az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről
szóló 133/2010.  (IV.  22.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet] és az  Országos
Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.) Korm.
rendeletben [a  továbbiakban: 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet] szereplő szakképesítésekre – külön jogszabályok
alapján – megszerzett jogosultságok megfeleltetését.
2. § A 2–5. mellékletben kiadásra kerülő szakmai és vizsgakövetelményekben feltüntetett szakmai előképzettségen túl
az adott szakképesítés tekintetében szakmai előképzettségnek kell tekinteni
a) az  állam által elismert, korábbi jogszabályok alapján kiadott azonos megnevezésű szakképesítéseket,
szakmunkás képesítéseket, technikus képesítéseket, valamint
b) a  2–5.  mellékletben nevesített szakképesítéseknek megfelelő munkakör betöltésére képesítő, korábbi
jogszabály alapján kiadott egyéb képesítéseket. 3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az (5) bekezdés 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (3) Az  iskolarendszeren kívüli képzések 2013. augusztus 31-éig a  2012. augusztus 31-én hatályos Országos Képzési
Jegyzékhez kiadott szakmai és vizsgakövetelmények szerint indíthatóak.
 (4) A  folyamatban lévő képzéseket a  megkezdésükkor hatályos szakmai és vizsgakövetelményeket megállapító
rendelet alapján kell befejezni.
 (5) Hatályát veszti a) az  ipari és kereskedelmi szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményiről szóló 18/1995. (VI. 6.)
IKM rendelet,
b) az egyes szakmai és vizsgakövetelmények kiadásáról szóló 28/2003. (X. 18.) OM rendelet,
c) a  szociális és munkaügyi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről
szóló 15/2008. (VIII. 13.) SZMM rendelet,
d) az  önkormányzati és területfejlesztési miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 25/2008. (IV. 29.) ÖTM rendelet 1. melléklet 7. és 8. pontja,
e) az oktatási és kulturális miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló
25/2010. (V. 14.) OKM rendelet,
f ) az egészségügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek
kiadásáról szóló 1/2011. (I. 7.) NEFMI rendelet. 4. § Hatályát veszti a  szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény oktatást érintő
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 47/2001. (XII. 29.) OM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
505/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Pecze
Zoltán rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország vilniusi
nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. június 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1260/2018. (VI. 8.) Korm. határozata Magyarország volt varsói Kereskedelmi Kirendeltségének átalakításával, felújításával és ismételt hasznosításával kapcsolatos fejlesztés megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért Magyarország külpolitikai és külgazdasági érdekeinek érvényesülése érdekében a volt varsói Kereskedelmi
Kirendeltség (ul. Szwoleżerów 10., Mazowieckie, 00-464 Warszawa) átalakításával, felújításával és ismételt
hasznosításával kapcsolatos fejlesztés megvalósulásával;
2. az 1.  pontban meghatározott cél érdekében felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  megvalósításhoz
szükséges költségek finanszírozása érdekében mindösszesen 4 857 000 000 forint forrás biztosításáról
a  2018. és 2020. évek közötti bontásban a  központi költségvetésről szóló törvény XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára, az alábbiak szerint:
a) a 2018. évben 498 000 000 forint a  Külgazdasági és Külügyminisztérium által az  államháztartásról szóló
2011.  évi CXCV. törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
150. § (4) bekezdése szerint teljesített befizetés terhére, az Ávr. 153. §-ában foglaltak szerint,
b) a 2019. évben 3 429 000 000 forint,
c) a 2020. évben 930 000 000 forint;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: az a)  alpont tekintetében a  Külgazdasági és Külügyminisztérium általi befizetést követően
azonnal
 a b) alpont tekintetében a 2019. évi költségvetés tervezése során
 a c) alpont tekintetében a 2020. évi költségvetés tervezése során
3. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban meghatározott munkálatokkal kapcsolatos kiadások terhére megvalósuló
beszerzések lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit ne kelljen alkalmazni;
4. egyetért a  jelenlegi nagykövetségi épület (ul. Fryderyka Chopina 2., 00-559 Warszawa) átalakítással egybekötött
felújításának előkészítésével és az ehhez kapcsolódó kiviteli tervek elkészítésével.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
225/2018. (XI. 29.) Korm. rendelete a Pénzügyminisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezésével kapcsolatos beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és a beruházás kiemelten közérdekűvé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d) és f ) pontjában,
az 1.  § (3)  bekezdése tekintetében a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának
gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (4) bekezdés a) pontjában,
a 4.  § (1)  bekezdés a)  pontja, valamint a  4.  § (4)  bekezdése tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában, 17., 24. és 27. pontjában,
a 4.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontja tekintetében a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés
c) pontjában,
a 4. § (1) bekezdés d) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 3. pontjában,
a 4. § (1) bekezdés e) pontja, a 4. § (2) bekezdése és az 5–7. § tekintetében a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű
beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (4) bekezdés b) pontjában,
a 10. § és a 2. melléklet tekintetében az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 139. § b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest I. kerület, belterület
6531, 6588, 6590, 6592, 6593, 6634 helyrajzi számú ingatlanokon, illetve az  ezen ingatlanokból telekalakítási
eljárásban hozott, véglegessé vált döntés alapján kialakított ingatlanokon megvalósuló, a  Pénzügyminisztérium
budai Várnegyedben történő új elhelyezését szolgáló beruházással (a  továbbiakban: Beruházás) összefüggő,
az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek,
b) a Beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közmű-csatlakozási és -fejlesztési, valamint egyéb munkák
megvalósításához szükségesek.
 (3) A  Kormány kiemelten közérdekű beruházássá nyilvánítja a  Beruházást. A  Beruházás helyszíne az  (1)  bekezdésben
meghatározott ingatlanok területe. 2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § A Kormány
a) az 1. melléklet 1. és 2. pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként Budapest Főváros
Kormányhivatala V. Kerületi Hivatalát,
b) az 1. melléklet 13. pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként a Belügyminisztérium
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot
jelöli ki. 4. § (1) A Beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nincs helye településképi véleményezési eljárásnak,
c) nem kell településképi bejelentési eljárást lefolytatni,
d) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni,
e) a településfejlesztési koncepcióról, az  integrált településfejlesztési stratégiáról és a  településrendezési
eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.)
Korm. rendelet 27. §-a szerinti közterület alakítási terv készítésének és alkalmazásának nincs helye.
(2) A  Beruházással érintett műemlék épület azon részeinek bontása (ideiglenes építés, ideiglenes bontás), mely
épületrészek, illetve szerkezetek helyébe a Beruházás megvalósításához szükséges épületrészek, illetve szerkezetek
kerülnek beépítésre, engedély, tudomásulvétel, illetve bejelentés nélkül végezhető.
(3) A Beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokban az ügyintézési határidő – a környezet
védelmének általános szabályairól szóló törvény szerinti előzetes vizsgálati eljárás és a  környezeti hatásvizsgálati
eljárás, valamint a  7.  § l)  pontja szerinti eljárás kivételével, illetve ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg –
nyolc nap.
(4) A  Beruházással érintett közmű- és energiaszolgáltató, közútkezelő az  építtető által benyújtott tervek jóváhagyása
tekintetében a  tervek benyújtásától számított öt napon belül köteles nyilatkozni. Ha az  eljáró közmű- és
energiaszolgáltató, közútkezelő öt napon belül nem nyilatkozik, a jóváhagyásra benyújtott terv szerinti tartalommal
hozzájárulását megadottnak kell tekinteni.
5. § (1) Az  1.  melléklet 1.  pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben az  építésügyi és építésfelügyeleti hatósági
eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet
18. § (1) bekezdés b) pontja és 18. § (3) bekezdése szempontjából a Beruházással érintett, az 1. § (1) bekezdésében
meghatározott telkeket rendezettnek kell tekinteni abban az  esetben is, amennyiben az  e  telkeket érintő
– a (2) bekezdésre figyelemmel – telekhatár-rendezés még nem történt meg.
(2) A  Beruházás és a  későbbi közfeladat-ellátáshoz szükséges épületvédelem megvalósításához kapcsolódó
használatbavételi engedély kiadásának feltétele az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanok tekintetében a  vonatkozó
jogszabályi előírásoknak, így különösen a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény
(a  továbbiakban: Kötv.) 43. § (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelő telekhatár-rendezés végrehajtása, valamint
annak az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése.
6. § A Beruházás megvalósítása keretében
a) a Budapest I. kerület, belterület 6590 helyrajzi számú ingatlanon álló építmények esetében azon
épületrészek és építmények építhetők át, illetve bonthatók, amelyek műszaki, különösen, de nem
kizárólagosan tartószerkezeti, tűzvédelmi, környezetvédelmi, biztonságtechnikai, élet-, és egészségvédelmi,
akadálymentesítési, valamint üzemeltetési okokból az új funkcionális igényeknek nem tudnak eleget tenni,
b) a fa homlokzati nyílászárók energetikai jellemzőinek meg kell felelni az  épületek energetikai jellemzőinek
meghatározásáról szóló miniszteri rendeletben foglalt előírásoknak, függetlenül az  épület műemléki
jellegétől,
c) az épületek energetikai jellemzőire, illetve a  munkahelyek természetes megvilágításának biztosítására
vonatkozó előírásokat csak abban az  esetben lehet alkalmazni, ha azok a  d)  pontban és a  7.  §-ban
meghatározott követelményekkel nem ellentétesek, illetve ezen követelmények érvényesítését nem
akadályozzák,
d) az építmény funkciójához kapcsolódó és a  működéshez szükséges technikai elemek, berendezések a  tető
udvari oldalára eső síkjára kerülhetnek,
e) az építmény funkciójához kapcsolódó épületbiztonsági, biztonságtechnikai védelemhez szükséges elemek,
berendezések az építményen és a környezetében elhelyezhetők,
f ) a meglévő épületrészek az építmény funkciójához és működéséhez szükséges belső udvari új épületrésszel
kiegészíthetők,
g) a szükséges homlokzat- és tetőrekonstrukció és a  rizalitok visszaépítése során a  Fellner Sándor 1903-as
tervei alapján megépült homlokzatot és tetőt a Kötv. 43. § (5c) bekezdés b) pontja tekintetében a korábbi és
jelentős korszak maradványának és hiteles állapotnak kell tekinteni.
7. § Az eredeti architektúra visszaállítása érdekében az eredeti építészeti arculat – Fellner Sándor 1903-as tervei alapján
történő homlokzat- és tetőrekonstrukció, a  Szentháromság tér (Budapest I. kerület, belterület 6531 helyrajzi
szám), valamint a  Fortuna köz (Budapest I. kerület, belterület 6592 helyrajzi szám) területén az  elbontott rizalitok
visszaépítése –, valamint ezzel összefüggésben a  korszerű munkakörülményeket biztosító épületbelső kialakítása
érdekében elkészítendő új tervek szerint megvalósuló Beruházással érintett építmények, önálló rendeltetési
egységek esetében az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendeletet és
a  hatályos településrendezési eszközöket a  következő eltérésekkel kell alkalmazni, valamint a  következő építési
követelményeket kell érvényesíteni:
a) a Beruházás keretében megvalósuló új önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű használatához
személygépkocsi elhelyezését nem kell biztosítani,
b) a Budapest I. kerület, belterület 6590 helyrajzi számú ingatlanon álló főépület eredeti építészeti
arculatának kialakítása és a  hozzá kapcsolódó Beruházás során nem kell a  helyi építési szabályzat szerinti
funkcióvizsgálatot, illetve rehabilitációs tervet készíteni,
c) a Budapest I. kerület, belterület 6590 helyrajzi számú ingatlanon álló valamennyi épület tetőtere akár
több szintben beépíthető, és a  beépítés során változhat az  építmény belső udvari homlokzatmagassága,
a gerincmagassága és a tetőidom hajlásszöge,
d) a Budapest I. kerület, belterület 6590 helyrajzi számú ingatlanon álló valamennyi épület esetében a terepszint
feletti beépítettség legnagyobb mértéke: 100%,
e) a Beruházással a telekalakítás során kialakítható telek legkisebb területe: 300 m2,
f ) a Beruházással a telekalakítás során kialakítható telek legnagyobb területe: 15000 m2,
g) a telekhatárok megváltoztatásához az örökségvédelmi hatóság egyetértése nem szükséges,
h) a terepszint alatti beépítettség megengedett legnagyobb mértéke: 100%,
i) az építménymagasság megengedett legnagyobb mértéke megegyezik az  e  § szerint megvalósítandó
építmény magasságával,
j) a zöldfelület legkisebb mértéke: 0%,
k) építmény, építményrész terepszinten, illetve terepszint alatt közterületre legfeljebb 6 méterrel nyúlhat be,
a terepszint alatti közlekedési célú építmény esetében a benyúlás a 6 métert meghaladhatja,
l) az 1.  § (1)  bekezdése szerinti valamennyi ingatlan vonatkozásában a  terepszint alatt ezen ingatlanok
által érintett barlangrendszerben az  épületrekonstrukcióval összefüggő tartószerkezeti megerősítések
elvégezhetők, azzal, hogy az ehhez kapcsolódó engedélyezés határideje öt nap,
m) terepszint feletti parkolóhely a belső udvaron létesíthető,
n) az 1. § (1) bekezdése szerinti ingatlanokon álló építmény gépjárművel való megközelítése nem korlátozott,
o) a szintterületi mutató megengedett legnagyobb mértékére és a  közhasználat céljára átadandó területekre
vonatkozó, településrendezési eszközökben rögzített előírásokat nem kell alkalmazni,
p) az 1. § (1) bekezdése szerinti ingatlanokon álló valamennyi épületen tetőablak és tetőbevilágítási lehetőség
létesíthető,
q) közterületről látható távközlési, adatátviteli berendezés, antenna az épületen elhelyezhető,
r) az 1.  § (1)  bekezdése szerinti ingatlanokon a  burkolt felületek aránya nem illeszkedik a  megszűnő belső
kertek méretéhez,
s) az 1.  § (1)  bekezdése szerinti ingatlanok vonatkozásában építési helynek kell tekinteni a  telekhatár
rendezéssel kialakuló telket. 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
10. § Az egyes közérdeken alapuló kényszerítő indok alapján eljáró szakhatóságok kijelöléséről szóló 531/2017. (XII. 29.)
Korm. rendelet 3. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
11. § Hatályát veszti a Nemzetgazdasági Minisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezésével kapcsolatos beruházás
megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű
üggyé nyilvánításáról szóló 30/2016. (II. 25.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1501/2017. (VIII. 11.) Korm. határozata az egyes településeket 2017 júniusában ért jégeső okozta károk enyhítéséről.
A Kormány a  2017. június 21-én és június 28-án történt rendkívüli időjárási eseménnyel (jégeső) érintett Kecskemét, Halmaj,
Megyaszó, Szentivánbaksa, Lenti-Máhomfa, Kerkateskánd, Lovászi és Szécsisziget települések esetében egyetért az  egyházi,
valamint a  magántulajdonú ingatlanokban bekövetkezett, a  biztosításból meg nem térülő károk állami forrásból történő
enyhítésével, és felhívja
 1. a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  belügyminisztert, hogy az  érintett településeken gondoskodjanak
a magántulajdonú ingatlanokat érintő károk felméréséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2017. augusztus 15.
2. a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott
felmérés alapján tegyenek javaslatot az egyéb forrásból meg nem térülő károk enyhítésének finanszírozására;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. augusztus 30.
3. az  emberi erőforrások miniszterét, hogy amennyiben az  egyházi épületekben okozott károk helyreállítása és
a védekezési költségek meghaladják a fenntartó egyházak pénzügyi teljesítőképességét, úgy a más forrásból meg
nem térülő költségek finanszírozására a nemzetgazdasági miniszter bevonásával készítsen javaslatot.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. augusztus 30.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
308/2013. (VI. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Mátékovitsné dr. Kiss
Évát 2013. június 15. napjától 2016. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. június 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
33/2016. (XII. 23.) KKM utasítása a gépjárművek igénybevételének és használatának rendjéről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés f ) pontjában foglalt
feladatkörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra
a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1.1 Az utasítás személyi hatálya kiterjed a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: Minisztérium)
állományába tartozó állami vezetőkre, miniszteri biztosokra, miniszteri kabinetet vezető kabinetfőnökökre, továbbá
a Minisztérium Központi Igazgatás állományába tartozó kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre, valamint
a munkaviszonyban foglalkoztatott munkavállalókra (a továbbiakban: munkatársak).
1.2 A Minisztérium alapfeladatainak ellátása érdekében – a használat módját tekintve – belföldön az alábbi típusú
gépjárművek működnek:
a) „kulcsos” gépkocsi;
b) futár és szállítmányozási feladatot ellátó jármű;
c) szervezeti egységhez rendelt „kulcsos” gépkocsi;
d) személyes használatú gépkocsi;
e) protokoll vagy állami protokoll feladatokat ellátó gépkocsi;
[az a)–e) pont a továbbiakban együtt: hivatali gépjármű].
1.3 A Minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló vagy munkaviszonyban foglalkoztatott munkatársak
magántulajdonában lévő gépkocsi (a továbbiakban: magántulajdonú gépkocsi) a  IV. Fejezetben meghatározott
feltételek mellett vehető igénybe hivatalos célra.
1.4 A miniszter gépkocsihasználatára a védett személyek és a kijelölt létesítmények védelméről szóló 160/1996. (XI. 5.)
Korm. rendelet 5. §-ában foglaltak az irányadóak.
1.5 A külföldön működő magyar külképviselet vezetőjének és a  külképviselet személyzete tagjainak
gépjárműhasználatáról külön utasítás rendelkezik.
2. Értelmező rendelkezések 2.1 Ezen utasítás alkalmazásában:
a) „Kulcsos” gépkocsi: érvényes gépjárművezetői engedéllyel, a  Minisztérium által kiállított külügyes vezetői
engedéllyel rendelkező, a  Minisztériummal közszolgálati jogviszonyban vagy munkaviszonyban álló
(a  továbbiakban: munkatárs) természetes személy részére gépjárművezető nélkül, hivatali feladatellátás
céljából, annak időtartamára, útnyilvántartás-vezetési kötelezettség mellett biztosított hivatali gépkocsi.
b) Futár és szállítmányozási feladatot ellátó jármű: a diplomáciai és konzuli futárszolgálat rendjéről szóló 14/2016.
(VII. 5.) KKM utasításban meghatározott feladatokat ellátó, továbbá egyéb szállítmányozási tevékenységet
belföldön és külföldön egyaránt végző hivatali gépkocsi.
c) Szervezeti egységhez rendelt „kulcsos” gépkocsi: kizárólag hivatalos célú, rendszeres használatra, útnyilvántartásvezetési kötelezettség mellett, a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár javaslata alapján
a  közigazgatási államtitkártitkár engedélyével a  Minisztérium egyes önálló szervezeti egysége számára
biztosított hivatali gépjármű.
d) Személyes használatú gépkocsi: az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet
6.  alcímében meghatározott természetes személyek számára feltételekkel biztosított gépkocsi, amely
navigációs eszközökkel rendelkezik, képes delegációkkal mozogni.
e) Protokoll vagy állami protokoll feladatokat ellátó gépkocsi: a  Protokoll Főosztály logisztikai irányítása alatt
működő személygépkocsi és minibusz, amelynek célja miniszterelnöki, államfői szintű küldöttségek,
a Minisztérium magas rangú meghívott vendégeinek, külföldi delegációknak hivatalos, biztonságos szállítása.
A  protokoll gépjárművek speciális technikai felszereltséggel (navigációs rendszer, megkülönböztető jelzés,
protokoll rendszám stb.) rendelkeznek.
f ) Helyi igénybevétel: Budapest közigazgatási területén belül történő hivatalos célú utazás.
g) Belföldi igénybevétel: Budapest közigazgatási területén kívül, de Magyarország határain belül, kiküldetési
rendelvénnyel történő hivatalos célú utazás.
h) Külföldi igénybevétel: Magyarország határain kívül, kiküldetési rendelvénnyel meghatározott célból történő
hivatalos célú utazás.
i) Közlekedési baleset: a legalább egy mozgó közúti, vasúti, vízi vagy légi jármű, továbbá – a közúti közlekedés
körében – állatot hajtó (vezető) személy részvételével vagy ilyen jármű mozgásából eredően bekövetkezett,
általában a  közlekedési szabályok szándékos vagy gondatlan megszegésével gondatlanságból, illetőleg
vétlenül előidézett olyan váratlan esemény, amellyel ok-okozati összefüggésben egy vagy több személy
meghalt, megsérült, vagy dologi kár keletkezett.
j) Garázsmester: a Minisztérium Létesítménygazdálkodási Főosztályán a gépkocsik üzemeltetésével kapcsolatos
feladatokat koordináló munkatárs.
II. Fejezet
A hivatali gépjármű használata 3. Üzemben tartás, üzemeltetés
3.1 A Minisztérium Külképviseletek igazgatása cím vagyonkezelésében lévő hivatali gépjárművek üzemeltetéséért,
az  üzem-, valamint közlekedésbiztonsági, környezetvédelmi feltételek biztosításáért és a  gépjárművek megfelelő
műszaki állapotáért a gépjárművek üzemeltetésének felügyeletét ellátó szervezeti egység – Létesítménygazdálkodási
Főosztály (a továbbiakban: LFO) Garázsszerviz – a felelős.
3.2 A garázsmester feladata ellenőrizni a hivatali gépjármű feladatellátásra való alkalmasságát.
3.3 A garázsmester a gépjárművek műszaki ellenőrzésén túl ellenőrzi a gépjárművezetők munkára alkalmas állapotát.
3.4 A  hivatali gépjármű üzem- és forgalombiztonsági, valamint környezetvédelmi követelményeknek megfelelő
műszaki állapotát, okmányait, tartozékait, felszereléseit a garázsból, parkolóból való elindulás előtt a gépjárművezető
minden esetben ellenőrizni köteles.
3.5 Műszaki hibára utaló jelenség észlelése esetén a jármű állagának megóvása és a közlekedés biztonsága érdekében
– amennyiben a  hibát a  gépjármű vezetője elhárítani nem tudja – köteles azonnal értesíteni a  garázsmestert, aki
a szükséges intézkedéseket megteszi, és lehetőségeihez mérten cseregépjárművet biztosít.
3.6 A  hivatali gépjárművek mosatását a  Garázsszerviz végzi, kivéve a  személyes használatú, valamint a  protokoll
gépjárművek rendkívüli esetben történő mosatását.
3.7 Valamennyi hivatali gépjárműnek rendelkeznie kell teljes körű CASCO biztosítással. A CASCO biztosítást az LFO
köteles a gépjárművekre megkötni.
3.8 Az  üzemben tartás és üzemeltetés költségeinek tervezését az  LFO, a  keretgazda részére éves költségvetés
biztosítását a Költségvetési Főosztály végzi.
3.9 Az LFO a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár jóváhagyásával külképviseletről belföldi munkavégzésre
gépjárművet ideiglenesen és véglegesen is hazarendelhet.
4. A gépjárműigénylés általános szabályai 4.1 A hivatali gépjármű – kivéve a személyes gépkocsihasználatra biztosított gépjárművet – hivatali feladat ellátása
céljából igényelhető.
4.2 Az LFO a számára hivatalos úton felterjesztett gépjárműigényléseket nyilvántartja.
4.3 A hivatali gépjárművek helyi, továbbá belföldi és rövid távú külföldi hivatalos célú utakra vehetők igénybe.
4.4 A hivatali gépjárművet a Minisztérium munkatársa a szükséges engedély birtokában az alábbi feltételek mellett
vezetheti:
a) ha rendelkezik az adott gépjármű kategóriára érvényes vezetői engedéllyel;
b) a gépkocsivezető tudomásul veszi az esetleges károkozás tekintetében a kártérítés, valamint sajáthibás baleset
kapcsán okozott károkozásnál az önerő megtérítésének kötelezettségét.
4.5 A Minisztérium belföldi állományában gépjárművezetői munkakörben foglalkoztatott munkavállalók tekintetében
a foglalkoztatással összefüggő követelményeket KKM KÁT utasítás szabályozza.
5. „Kulcsos” gépkocsik igénylése, használata 5.1 Eseti jellegű hivatalos ügyintézés, belföldi vagy rövid távú külföldi kiküldetés esetén, amennyiben a feladatellátás
indokolja, kulcsos gépkocsi igényelhető az utasítás 1. mellékletének kitöltésével.
5.2 A feladatot ellátó munkatárs önálló szervezeti egységének vezetője által aláírt gépkocsiigénylését intézkedésre
a garázsmesterhez továbbítja, aki igazolja, hogy a kérelmezett időpontban a „kulcsos” gépkocsi a feladat ellátásához
rendelkezésre áll. A gépkocsiigénylő dokumentum mellé a kiküldetési rendelvényt csatolni szükséges.
5.3 A  garázsmester által igazolt kérelemről a  gépjárművek üzemeltetésének felügyeletét ellátó szervezeti egység
vezetője dönt.
5.4 Használatbavételekor a gépkocsi vezetőjének a garázsmester átadja a gépkocsi érvényes iratait, úti okmányait,
valamint szükséges tartozékait. Az  üzemképes állapotban történő átvételt az  igénybevevő az  átadás-átvételi
jegyzőkönyv aláírásával igazolja. A gépkocsi visszaadásakor az átvett okmányokat, tartozékokat hiánytalanul vissza
kell szolgáltatni. Az átadás, valamint visszavételezés során a 2. melléklet szerinti nyomtatványt szükséges kitölteni.
5.5 A használó a gépjárművet tele tankkal, tiszta állapotban veszi át, és a használó tele tankkal, személyes tárgyaktól
mentesen, tiszta állapotban köteles azt visszaszolgáltatni.
5.6 A használat során keletkező szemetet a gépjármű használója köteles eltávolítani a gépjárműből.
5.7 Minden gépkocsihoz a  gépkocsi rendszámához kötött üzemanyagkártya tartozik, amelyet kizárólag a  kiállító
benzinkútnál, üzemanyag tankolására lehet használni. Belföldön a hajtóanyag beszerzése a hivatali gépjárművekbe
üzemanyagkártyáról történik. Az üzemanyagkártyákat az LFO tartja nyilván.
5.8 Külföldi kiküldetéskor a hajtóanyag megtérítése a kiküldetési előleg terhére fizetendő. Elszámoláskor a tankolást
igazoló bizonylat csatolása szükséges.
5.9 A gépkocsi átvételének megfelelő állapot szerinti vagy attól eltérő visszavételét a garázsmester vagy helyettesítője
a visszavételi jegyzőkönyvben rögzíti és aláírásával igazolja.
5.10 A belföldi hivatali gépkocsi bármilyen jellegű sérüléséről, illetőleg a használat során tapasztalt esetleges hibáról
írásban köteles a gépjármű vezetője az átadáskor tájékoztatni a garázsmestert.
5.11 A „kulcsos” gépkocsi vezetője a gépkocsiban a használat során általa okozott kárért az általános kárfelelősségi
szabályok szerint felel.
5.12 A  gépjárművek üzemeltetésének felügyeletét ellátó szervezeti egység vezetőjének javaslatára a  gazdasági
ügyekért felelős helyettes államtitkár rendkívül indokolt esetben engedélyezheti, hogy a Minisztérium munkatársa
betegség, haláleset alkalmával vagy különös méltánylást igénylő magánügyben a  hivatali gépkocsit magáncélból
– térítési kötelezettség mellett – igénybe vehesse.
5.13 Amennyiben nem áll rendelkezésre szabad „kulcsos” gépkocsi, Budapest közigazgatási határán belül helyi
közlekedési eszközzel vagy taxival kell a feladatot ellátni.
5.14 A  Budapest közigazgatási határán kívülre irányuló hivatalos út esetén a  feladat ellátható magántulajdonú
gépkocsi használatával a IV. Fejezetben meghatározott rendelkezések szerint.
6. Szervezeti egységhez rendelt „kulcsos” gépkocsik igénylése, használata
6.1 A Minisztérium önálló szervezeti egységének vezetője kérelmére a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
javaslata alapján a közigazgatási államtitkár a feladatellátás, valamint gépjárműállomány számának figyelembevételével
engedélyezheti szervezeti egységhez rendelt „kulcsos” gépkocsi biztosítását.
6.2 A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az elvégzendő hivatali feladat konkrét megnevezését, annak gyakoriságát, valamint
b) az  önálló szervezeti egység feladatellátásához szükséges heti vagy ennél sűrűbb rendszerességű hivatali
gépjárműhasználat indokolását.
6.3 A kérelmet a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkárhoz kell felterjeszteni. A gazdasági ügyekért felelős
helyettes államtitkár a kérelmet javaslatával ellátva döntésre felterjeszti a közigazgatási államtitkárhoz.
6.4 A jóváhagyott kérelmet intézkedésre az LFO-hoz kell továbbítani.
6.5 Amennyiben az  önálló szervezeti egység rendelkezik szervezeti egységhez rendelt „kulcsos” gépkocsival,
a szervezeti egység munkatársai elsősorban ezt a gépjárművet kötelesek igénybe venni alapfeladataik ellátására.
6.6 A  szervezeti egységekhez rendelt „kulcsos” gépkocsik tekintetében a  belföldi és külföldi útra szóló konkrét
igénybevételt az érintett önálló szervezeti egységet vezető hagyja jóvá útnyilvántartás-vezetési kötelezettség mellett.
7. A futár és szállítmányozási feladatot ellátó járművek használata
7.1 A diplomáciai és konzuli futárszolgálati feladatok ellátásának rendjéről szóló 14/2016. (VII. 5.) KKM utasításban
meghatározott feladatok végrehajtása érdekében a Biztonsági, Informatikai és Távközlési Főosztály számára, továbbá
az  LFO üzemeltetési, szállítmányozási feladatainak ellátásához a  Minisztérium szállítmányozásra alkalmas
gépjárműveket biztosít.
8. A személyes gépkocsihasználat 8.1 A miniszter, az államtitkár, a közigazgatási államtitkár részére személyes gépkocsihasználatra gépjárművezetővel
biztosított gépkocsik helyi, belföldi és külföldi forgalomban az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 6. alcímében foglaltaknak megfelelően üzemeltethetőek.
8.2 A helyettes államtitkár, a központi hivatal vezetője, a miniszteri biztos, a miniszteri kabinetet vezető kabinetfőnök
részére személyes gépjárműhasználat a Korm. rendelet 8. §-ában meghatározottak szerint engedélyezhető.
8.3 Az  állami vezető részére biztosított gépjárművezetőket más feladatra igénybe venni akkor lehet, ha az  állami
vezetőnek nincs szüksége a feladata ellátásához gépjárművezető közreműködésére.
8.4 Amennyiben az  állami vezető nem igényli a  gépjárművezető tevékenységét, a  gépjárművezető más hivatali
feladatot is köteles ellátni. Az LFO ez esetben a gépjárművezetőt külön gépkocsi biztosításával más feladat végzésére
irányíthatja át.
8.5 Amennyiben az állami vezető külföldön tartózkodik, vagy szabadságon van, a mellé beosztott gépjárművezető
köteles a gépjárművek üzemeltetésének felügyeletét ellátó szervezeti egység garázsmesterénél munkára jelentkezni
és egyéb hivatali feladatokat is ellátni.
9. A protokoll vagy állami protokoll feladatokat ellátó gépkocsik használatára vonatkozó
különös rendelkezések
9.1 A küldöttségek, magas szintű vendégek, delegációk szállítását a protokoll vagy állami protokoll feladatot ellátó
gépkocsik (a továbbiakban: protokoll gépkocsi) biztosítják.
9.2 A protokoll gépkocsik kizárólag delegációs célokra használhatók. A protokoll gépkocsik koordinálását a Protokoll
Főosztály végzi.
9.3 Protokoll gépkocsi külön megállapodás alapján más tárca ideiglenes rendelkezésére bocsátható.
9.4 A  protokoll gépkocsikat az  LFO állományában lévő, speciális képzettséggel rendelkező gépjárművezetők
vezethetik.
9.5 A  gépjárművezetők egyes programokhoz történő beosztására, valamint a  protokoll gépkocsik kirendelésére
a  Protokoll Főosztály vezetője – akadályoztatása esetén helyettese – jogosult. A  gépjárművezetők alkalomhoz,
feladathoz illő öltözékét a Protokoll Főosztály vezetője és a garázsmester folyamatosan ellenőrzi.
9.6 A  garázsmestert a  gépjármű biztosítását igénylő hivatalos állami delegációkkal kapcsolatos rendezvényekről
e-mailen a Protokoll Főosztály tájékoztatja.
9.7 A protokoll gépjárműveket a delegációs feladat ellátását követően a Minisztérium Nagy Imre téri őrzött garázsában
kell tárolni.
9.8 A protokoll gépjárművek tankolásáról, tisztán tartásáról a gépjármű vezetője köteles gondoskodni.
9.9 A protokoll gépjárművek üzemeltetéséért, szervizeléséért, javíttatásáért az LFO felelős. Amennyiben a protokoll
gépjármű vezetője hibát, sérülést észlel a gépjárművön, köteles azt azonnal jelezni a Protokoll Főosztály vezetőjének
és a garázsmesternek.
9.10 Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő számú protokoll gépkocsi, a feladat ellátását bérelt gépjárművekkel
szükséges biztosítani. A  bérelt gépjárművek tekintetében az  üzemeltetés, valamint a  gépjárművezető biztosítása
szerződés alapján történik az utasítás 9.2. pontja alapján.
10. A hivatali gépjárművek tárolása 10.1 A napi hivatalos feladatok ellátása után a belföldi hivatali gépjárművet – ide nem értve a személyes használatú
gépkocsit – a  Minisztérium központi, őrzött garázsában (1027 Budapest, Nagy Imre tér 4. szám alatt) kell tárolni.
A központi garázs 7 óra és 19 óra között fogadja a hivatali gépjárműveket.
10.2 Napközben, hivatali idő alatt, hivatalos célú parkolásra a kijelölt állami vezetők számára a Ganz utcában biztosított
parkoló hely, kivételes esetben a  Minisztérium kizárólagos használatában lévő Bem rakpart 47. szám előtti
parkolóhelyek vehetők igénybe.
10.3 7 óra előtt, valamint 19 óra után a „kulcsos” gépkocsit, a szervezeti egységhez rendelt „kulcsos” gépkocsit, továbbá
a  futár és szállítmányozási feladatot ellátó gépjárművet a  Gyorskocsi utca 46. szám alatti őrzött parkolóban kell
elhelyezni. Ezen gépjárművek átszállításáról a Minisztérium központi, őrzött garázsába a garázsmester gondoskodik.
10.4 A  személyes gépkocsihasználatra jogosult állami vezető, amennyiben az  utasításban meghatározott őrzött
parkolási lehetőséget nem veszi igénybe, a gépjármű biztonságos tárolásáról, őrzéséről saját felelősségére köteles
gondoskodni.
10.5 Amennyiben több napon át történik a hivatalos feladat ellátása, a hivatali gépjármű éjszakára történő parkolását
lehetőség szerint fedett, őrzött helyen kell biztosítani.
10.6 Hivatalos feladatellátás során igénybe vett parkolás költségeit a Minisztérium megtéríti.
III. Fejezet
Nyilvántartások vezetése 11. Általános rendelkezések 11.1 A  hivatali gépjármű használata során (kivéve a  személyes gépkocsihasználatot) a  gépkocsit használó
(gépkocsivezető) gépjárművenként külön útnyilvántartást köteles vezetni. Az  útnyilvántartásra alkalmazandó
formanyomtatványt a 3. melléklet tartalmazza.
11.2 Az útnyilvántartás vezetését és adattartalmát a garázsmester az alábbiak szerint ellenőrzi:
a) „kulcsos” gépkocsik használatát követően a gépjármű visszavételekor;
b) futár és szállítmányozási feladatot ellátó gépjárműveknél, szervezeti egységhez rendelt „kulcsos” gépkocsiknál,
továbbá protokoll gépkocsiknál minden hónap 5-éig.
11.3 Amennyiben az  útnyilvántartásban feltüntetett adatokban a  garázsmester hibát észlel, a  gépjármű vezetőjét
haladéktalanul értesíti, aki köteles a számszaki hibát vagy hiányosságot azonnal javítani.
12. Személyes gépkocsihasználatra vonatkozó nyilvántartási kötelezettség 12.1 A személyes gépkocsihasználat keretében biztosított személygépkocsi tételes menetlevél vezetése nélkül vehet
részt a közúti forgalomban.
12.2 A személyes gépkocsihasználatra jogosult a személygépkocsi kilométer-számlálójának állását minden naptári
hónap utolsó napján az utasítás 5. melléklete szerinti formanyomtatványon rögzíti.
12.3 Az utasítás 8.2 pontja szerinti személyes gépkocsihasználatra jogosult a Korm. rendelet 8. § (6) bekezdése alapján
igazolhatja a számára engedélyezett havi futásteljesítmény mértékének túllépése esetén annak hivatalos jellegét.
13. Magántulajdonú gépkocsi hivatali célú használatával kapcsolatos nyilvántartási kötelezettség
13.1 A  magántulajdonú gépkocsi hivatali célú engedélyezett használata során a  gépjármű vezetője a  3.  melléklet
szerinti formanyomtatványt köteles kitölteni.
14. Üzemeltetéssel, karbantartással kapcsolatos nyilvántartási kötelezettség 14.1 A hivatali gépjárművek útnyilvántartó íveit, valamint a hivatali gépjárművek javítási, karbantartási munkálatait
összesítő 6.  melléklet szerinti munkalapokat, továbbá az  üzemanyagkártyákat az  LFO Garázsszerviz szervezeti
egysége tartja nyilván.
IV. Fejezet
A magántulajdonú gépkocsi használata 15. A magántulajdonú gépkocsi hivatali használatának feltételei
15.1 Amennyiben a Minisztérium hivatalos feladatainak ellátása gépkocsi használatát teszi szükségessé, és hivatali
gépkocsi nem áll rendelkezésre, illetve azt gazdaságossági vagy egyéb megfontolások indokolják, a  munkatársak
munkavégzésük során hivatalos célra magántulajdonú gépkocsit is igénybe vehetnek.
15.2 A magántulajdonú gépkocsi hivatalos célra az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén használható:
a) a  magántulajdonú gépkocsi rendelkezik érvényes CASCO biztosítással, vagy a  tulajdonos gépjárművezető
nyilatkozik arról, hogy káresemény bekövetkezte esetén a kárt viseli,
b) a gépjármű érvényes műszaki vizsgával rendelkezik,
c) a gépjármű rendelkezik biztosítási zöldkártyával, és
d) a gépjárművezető rendelkezik a gépjármű típusa szerinti érvényes gépjárművezetői engedéllyel.
15.3 Magántulajdonú gépkocsi hivatalos célra történő használatát a 4. melléklet szerinti nyomtatvány kitöltésével kell
kezdeményezni az  LFO-nál. A  kérelem mellé a  kiküldetési rendelvényt, valamint a  15.2 pontban meghatározott
feltételeket tanúsító okmányok másolatát csatolni szükséges.
15.4 A kérelemről a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár dönt.
15.5 A munkatárs az igényléssel egyidejűleg a 4. mellékletben nyilatkozik arra vonatkozóan, hogy a magántulajdonában
álló gépkocsi hivatali célú használatával összefüggésben a Minisztériumot CASCO biztosítás hiányában nem terheli
kártérítési kötelezettség.
15.6 A 15.2 pontban foglaltak teljesülését az LFO ellenőrzi.
V. Fejezet
Felelősséggel, kártérítéssel kapcsolatos rendelkezések 16. A hivatali használat során keletkezett károk kárrendezésére vonatkozó szabályok
16.1 Közlekedési baleset bekövetkezésekor a hivatali gépjárművet vezető személy és a gépjárműben utazók a közúti
közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet (KRESZ) szabályai szerint kötelesek eljárni.
16.2 Baleseti helyszínelő rendőr intézkedését kell kérni alábbi esetekben:
a) személyi sérüléssel járó közlekedési baleset esetén;
b) kétszázezer forintot vélelmezhetően meghaladó anyagi kárral járó közlekedési baleset alkalmával;
c) külföldi rendszámú gépkocsival történő közlekedési baleset esetén;
d) amennyiben egyértelműen nem állapítható meg a felelősség.
16.3 Amennyiben a  közlekedési baleset bekövetkeztekor kettőszázezer forintot meg nem haladó anyagi kár
keletkezett, és személyi sérülés nem történt, a  rendőri intézkedés mellőzhető. Ez esetben a  felelősséget lehetőleg
tanúk jelenlétében – a biztosító társaság által kiadott bejelentőlapon – igazolni, illetve rögzíteni kell. Amennyiben
a felelősség egyértelműen nem állapítható meg – vitára adhat okot –, a gépjármű vezetője rendőri intézkedést köteles
kérni.
16.4 A hivatali gépjármű használata során a gépjármű vezetőjének felelőssége a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvényben (a továbbiakban: Kttv.) meghatározottak szerint, munkavállaló tekintetében a munka
törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) szerint érvényesíthető.
16.5 A  gépjárművezető a  hivatali gépjárművet érintő és annak használatával kapcsolatos valamennyi rendkívüli
esemény (különösen: közlekedési baleset, gépjármű rongálása, feltörése, jogosulatlan eltulajdonítása) megtörténtét,
kihatását, a  kár becsült összegét minden esetben azonnal, illetve a  lehető legrövidebb időn belül köteles írásban
bejelenteni a garázsmesternek.
16.6 Káresemény esetén a biztosítási ügyintézéshez a hivatali gépjármű vezetője az alábbi dokumentumokat köteles
az LFO rendelkezésére bocsátani:
a) a baleseti bejelentő dokumentumot;
b) a hivatali gépjármű vezetője jogosítványának másolatát;
c) amennyiben a baleset helyszínén nem állapítható meg a felelősség, a jogerős rendőrségi határozat másolati
példányát;
d) a baleset helyszínéről, körülményeiről, a gépjárművek sérüléseiről készített – lehetőség szerint – fénykép- vagy
videofelvételt.
16.7 A  hivatali gépjármű használata során a  gépjármű vezetője köteles megtéríteni – foglalkoztatásának típusa
alapján – a Kttv., valamint az Mt. által meghatározottak szerint a használattal összefüggésben önhibájából keletkező
károkat és büntetéseket.
16.8 A hivatali gépjármű vezetője köteles megtéríteni az önhibájából a gépjárműben keletkező vagyoni kár önrészét
törvényben meghatározott mértékig – amelyet a gépjárműre kötött biztosítás alapján a biztosító nem térít meg –,
továbbá a  közlekedési szabálysértési, valamint parkolási bírságok összegét ideértve a  tilosban parkoló autó
elszállításának költségét is.
16.9 Az  utasítás 16.8  pontjában meghatározott bírságok, büntetések költségét a  költségvetés terhére elszámolni
nem lehet.
VI. Fejezet
Költségelszámolás 17. „Kulcsos” gépkocsik hivatali használata során keletkező költségek elszámolása
17.1 A „kulcsos” gépkocsik helyi vagy belföldi használatát követően a gépkocsit tele tankkal szükséges kiadni, és tele
tankkal szükséges visszaszolgáltatni.
17.2 A tankolás során belföldön a „kulcsos” gépkocsihoz rendelt üzemanyagkártyát kell használni. Az üzemanyagkártya
használatakor be kell diktálni a kilométeróra-számláló adatait a benzinkutasnak a számlán történő rögzítés érdekében.
17.3 Az üzemanyagkártyát, valamint az üzemanyag vásárlásakor kapott ellenőrzőszelvényt és bizonylatot a gépkocsi
visszaszolgáltatásakor kell átadni a garázsmesternek.
17.4 Az  LFO munkatársa az  5.  melléklet szerinti nyomtatványon havonta összesíti az  egyes „kulcsos” gépjárművek
tekintetében keletkező üzemanyagdíjakat és kilométeróra-adatokat.
17.5 Külföldre történő kiküldetésnél a költségek elszámolása a kiküldetési előlegből történik.
17.6 A kiküldetésről történő visszaérkezést követő elszámolás során a „kulcsos” gépkocsi vezetője a kiküldetés alatt
(beleértve annak hazai szakaszait is) a  „kulcsos” gépkocsi használatával kapcsolatban felmerült összes költség
(üzemanyag-tankolás, útdíjfizetés, esetleges javítások költsége stb.) kifizetését igazoló eredeti bizonylatokat
a garázsmester aláírásával és bélyegzőjével igazolja. Az iratmásolat átadásának tényét – a kiküldetési rendelvényen
a költségtípusnak megfelelő rovatban – a garázsmester aláírásával igazolja, ennek hiányában a kiküldetés költségeivel
történő elszámolás nem megengedett.
18. A szervezeti egységekhez rendelt „kulcsos” gépkocsik, a protokoll gépkocsik, valamint a futár
és szállítmányozási feladatot ellátó járművek használata során keletkező költségek elszámolása
18.1 A szervezeti egységekhez rendelt „kulcsos” gépkocsik, a protokoll gépkocsik, továbbá a futár és szállítmányozási
feladatot ellátó járművek helyi vagy belföldi hivatali célú használatára a  17.2 pontban foglalt rendelkezést kell
alkalmazni.
18.2 A járműveket minden hónap utolsó munkanapján tele kell tankolni.
18.3 A  szervezeti egységhez rendelt „kulcsos” gépkocsit, valamint a  protokoll gépkocsit használó, az  5.  melléklet
szerinti nyomtatványon havonta gépjárművenként összesíti a használatában álló gépjárművek tekintetében keletkező
üzemanyagköltséget és kilométeróra-adatot. Az összesítőt, valamint a bizonylatokat minden hónap 5-éig az érintett
szervezeti egység köteles a garázsmesternek átadni.
18.4 Külföldön történő használat során keletkező kiadások tekintetében a 16.5 és 16.6 pont az irányadó.
19. A személyes gépkocsihasználattal kapcsolatos költségek elszámolása 19.1 A  Korm. rendelet 8.  §-a szerint kell eljárni a  személyes gépkocsihasználat során keletkező üzemanyagköltség
megtérítése kapcsán.
19.2 A gépkocsivezetővel biztosított személyes gépkocsihasználatra jogosult vezetők költségelszámolását havonta
a gépkocsivezető készíti.
19.3 A gépkocsivezetővel nem rendelkező személyes gépkocsihasználatra jogosult minden hónap 5. napjáig megküldi
a  garázsmesternek a  gépkocsihasználat kapcsán keletkezett számlákat és bizonylatokat. Az  5.  melléklet szerinti
összesítőt a garázsmester készíti el.
20. A magántulajdonú gépkocsi hivatali használata során keletkező költségek elszámolása
20.1 A  magántulajdonú gépkocsi hivatali célra történő használatáért a  munkatársat költségtérítés illeti meg.
A költségtérítés összege a kiküldetési rendelvényben feltüntetett km-távolság alapján történik.
20.2 Az üzemanyag-költségtérítés megállapítása a kiküldetés során megtett kilométer, a gépkocsi fogyasztási normája
szerint számított üzemanyag-felhasználás és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal által közzétett, a kiküldetés időpontjában
érvényes üzemanyagár szerint történik. Az  elszámolás alapját képező út hosszát távolsági térkép alapján kell
meghatározni.
20.3 Saját tulajdonú gépkocsi igénybevétele esetén az  amortizáció költsége a  személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény alapján kerül megtérítésre.
20.4 A Minisztérium a költségtérítés összegét köteles legkésőbb az utazást követő hónapban a munkatárs részére
kifizetni.
20.5 A  magántulajdonú gépkocsi hivatali célra történő használata esetén a  gépkocsivezetőt nem illeti meg
gépjárművezetői pótlék.
21. Nem igazolt költségek megtérítése 21.1 A személyes gépkocsihasználatra jogosult személy a Korm. rendeletben meghatározott engedély szerinti mérték
túllépése esetén, amennyiben nem igazolja a túllépéssel érintett utak hivatalos jellegét tételes nyilvántartással,
köteles az üzemanyagköltséget az üzembentartó számára tárgyhónapban megtéríteni.
21.2 A hivatali gépjármű rendkívüli esetben történő magán célú, engedélyezett használata térítési költség fizetése
mellett történik. A költségek meghatározása a 20.2 pont alapján történik.
22. Záró rendelkezések 22.1 Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
22.2 Hatályát veszti a hivatali gépkocsik igénybevételének és használatának rendjéről szóló 17/2006. külügyminiszteri
utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1131/2019. (III. 14.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Vas Megyei Kormányhivatal székhelyeként működő Megyeháza felújításához szükséges forrásátcsoportosításról.
A Magyarország Kormánya és Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1936/2015. (XII. 12.) Korm. határozat 9.  pontjának végrehajtása érdekében
a Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Modern Városok Program keretében a Vas Megyei Kormányhivatal székhelyeként működő,
Szombathely, Berzsenyi Dániel tér 1. szám alatt található Megyeháza épületének felújítása (a  továbbiakban:
Beruházás) érdekében 2019–2020. évekre összesen bruttó 2 230 120 000 forint forrás kerüljön biztosításra, az alábbi
évek szerinti bontásban:
a) a 2019. évben 1 129 155 000 forint,
b) a 2020. évben 1 100 965 000 forint;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Beruházás
megvalósításához 2019. évben szükséges 1 129 155 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és
járási kormányhivatalok cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a 2020. évben szükséges 1 100 965 000 forint rendelkezésre állásáról a XI. Miniszterelnökség fejezetben.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2020. évi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
107/2003. (VII. 18.) Korm. rendelete az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszter feladat- és hatásköréről.
A Kormány az Alkotmány 37. §-ának (2) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszter feladat- és hatáskörét a következők szerint
határozza meg:
1. § (1) Az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszter (a továbbiakban: tárca nélküli miniszter) közreműködik a nőket,
a fogyatékkal élőket, a romákat, a gyermekeket, az időskorúakat érintő egyenlőtlenségek megszüntetésére irányuló
tevékenységben, az egyes társadalmi csoportok kirekesztettségének mérséklésében, az esélyteremtés összkormányzati tervezésében, programjainak kialakításában, fő
feladata az esélyegyenlőségi szempontok megjelenítése és
érvényesítése a kormányzati tevékenységben, az előítéletesség csökkentése és az esélyteremtés érdekében a civil
társadalommal való kapcsolattartás.
(2) A tárca nélküli miniszter koordinációs tevékenysége
kiterjed a különböző társadalmi csoportokat, így különösen a nőket, a fogyatékkal élőket, a romákat, a gyermekeket, az időskorúakat érintő hátrányos megkülönböztetés
felszámolására, az esélyteremtést célzó kormányzati intézkedésekre, az ilyen irányú tervek, programok összehangolására. Ennek keretében javaslatokat dolgoz ki az egyenlő
bánásmód érvényesítését és a hátrányos helyzetben lévők
esélyegyenlőségét szolgáló intézkedésekre.
(3) A tárca nélküli miniszter tevékenysége a hátránnyal
élők kirekesztettségének csökkentésére, az emberi méltóság és az egyenlő bánásmód elvének minél szélesebb körű
érvényesítésére irányul. Ennek érdekében kapcsolatot tart
és együttműködik az állampolgári jogok országgyűlési biztosával, a kisebbségi jogok országgyűlési biztosával, hazai
és nemzetközi érdek- és jogvédő szervezetekkel.
(4) A tárca nélküli miniszter ,,az autonóm civil társadalmat partnernek tekintő állam’’ kormányzati alapelvet tükröző stratégia megvalósítása érdekében koordinálja a minisztériumok civil társadalommal kapcsolatos tevékenységét, közreműködik a nonprofit szervezetekre irányuló jogalkotásban, felügyeli a Nemzeti Civil Alapprogram működését, együttműködik a civil társadalom és szervezetek
képviselőivel.
2. § (1) A tárca nélküli miniszter
a) megtervezi az esélyteremtés összkormányzati felada
tait, kialakítja, kezdeményezi annak programjait;
b) összehangolja a tárcák esélyteremtést célzó tevé
kenységét, figyelemmel kíséri és elemzi e tevékenységek
végzését;
c) szervezi a kormányzat és a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok és a nem kormányzati szervezetek együttműködését;
d) szervezi az esélyteremtési politika és cselekvés kommunikációját, társadalmi megjelenítését;
e) javaslatot dolgoz ki az Esélyegyenlőségi Hálózat kialakítására, gondoskodik létrehozásáról és működtetéséről;
f) működteti — más miniszter feladatkörét nem érintve — az esélyegyenlőséggel kapcsolatos társadalmi párbeszéd kormányzati kezdeményezésű országos fórumait.
(2) A tárca nélküli miniszter feladatkörében ellátja az
európai integrációval összefüggő feladatokat.
(3) Az esélyegyenlőségi szempontok megjelenítése és
érvényesítése érdekében a tárca nélküli miniszter egyetértése szükséges a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok életviszonyait — e minőségükben érintő — előterjesztések Kormány elé terjesztéséhez.
3. § (1) A tárca nélküli miniszter a meghatározott szakmai
feladattal megbízott politikai államtitkárok közreműködésével ellátja
a) a társadalmi (civil) kapcsolatok szervezése és fejlesztése,
b) a cigányság társadalmi integrációjának előmozdításával, életkörülményeik javításával és szervezeteivel való
kapcsolattartás
terén jelentkező kormányzati teendőket.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjaiban meghatározott
miniszteri feladat- és hatáskör részletezését a rendelet
1. és 2. számú melléklete tartalmazza.
(3) Az e rendeletben meghatározott szakmai feladatok
ellátásában közreműködő politikai államtitkár a tárca nélküli miniszter általános irányítása mellett, a miniszteri
feladat- és hatáskör gyakorlásában közreműködve végzi
tevékenységét.
4. § (1) A tárca nélküli miniszter a feladat- és hatáskörében
a) előkészíti az Országgyűlés és a Kormány hatásköré
be tartozó döntések tervezeteit;
b) véleményezi a kormány-előterjesztések és a minisz
teri rendeletek tervezeteit;
c) jogi szabályozást igénylő kérdésekben — törvény
vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján — rendeletet alkot; d) ellátja a Kormány országgyűlési képviseletével kapcsolatos feladatokat, együttműködik az Országgyűlés illetékes bizottságaival;
e) felhatalmazás alapján képviseli a Kormányt a külkapcsolatokban, nemzetközi szervezetekben, és szervezi a
nemzetközi együttműködést;
f) működteti a nők és férfiak esélyegyenlőségének kérdéseivel foglalkozó Nőképviseleti Tanácsot.
(2) A tárca nélküli miniszter a tevékenységéről rendszeresen tájékoztatja a Kormányt.
5. § (1) A tárca nélküli miniszter munkáját kabinet, valamint
a hivatal segíti.
(2) A tárca nélküli miniszteri kabinet, valamint a hivatal
költségvetését a Miniszterelnöki Hivatal költségvetésében
kell előirányozni.
(3) A tárca nélküli miniszter által irányított hivatal jogállásáról külön kormányrendelet rendelkezik.
(4) A tárca nélküli miniszter — ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik — gyakorolja a
munkáltatói jogokat, meghatározza a hivatal ügyrendjét.
6. § Ahol e rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott
kormányrendelet, miniszteri rendelet vagy kormányhatározat
a) a társadalmi (civil) kapcsolatok szervezéséért felelős
politikai államtitkárt,
b) a cigányság társadalmi integrációjának előmozdításával, életkörülményeinek javításával és szervezeteivel
való kapcsolattartásért felelős politikai államtitkárt, vagy
c) az a) és b) pont szerinti feladatkörök tekintetében
Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert vagy Miniszterelnöki Hivatalt említ,
ott az esélyegyenlőségi tárca nélküli minisztert kell érteni.
7. § (1) A Miniszterelnöki Hivatalról szóló 148/2002.
(VII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: MR.) 4. §-a
(1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A miniszter — a Hivatal meghatározott szakmai feladattal megbízott politikai és címzettes államtitkárai közreműködésével — ellátja]
,,b) a kormányzati informatika irányítása — az informatikai és hírközlési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
141/2002. (VI. 28.) Korm. rendelet 6/A. §-ában foglaltak
kivételével —,’’
[terén jelentkező teendőket.]
(2) Az MR. 1. számú melléklete helyébe e rendelet
3. számú melléklete lép.
(3) Az MR. 6. számú mellékletének III. fejezete helyébe
a következő rendelkezés lép:
,,III. Az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszter a
cigányság társadalmi integrációja előmozdításának, életkörülményeinek javításával kapcsolatos feladatai ellátását
— a Hivatal jogállására vonatkozó külön kormányrendelet
megalkotásáig a Miniszterelnöki Hivatal szervezeti kere
tében működő önálló feladatkörrel rendelkező Romaügyi
Hivatal segíti: a Hivatal költségvetését a Miniszterelnöki
Hivatal költségvetésében kell előirányozni.’’
8. § (1) Az informatikai és hírközlési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 141/2002. (VI. 28.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: IR.) 1. §-ának (3) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(3) Az informatikai feladatok tekintetében a miniszter
hatásköre kiterjed a közigazgatási (kormányzati és önkormányzati) programok tervezésére, kivitelezésére és működtetésére (a továbbiakban: közigazgatási informatika),
a társadalmi, a kulturális, az oktatási, a gazdasági programok tervezésére, kivitelezésére és működtetésére. A miniszter feladat- és hatásköre az önkormányzati informatika
tekintetében — ideértve az okmányirodák működését is a
választások lebonyolítását szolgáló informatikai rendszerek kivételével — teljes körű, a kormányzati informatika
tekintetében a 6/A. §-ban meghatározott keretek között
érvényesül.’’
(2) Az IR. 1. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(5) A kormányzati informatikai feladatokkal és rendszerekkel összefüggő kormánydöntést igénylő előterjesztés a miniszter egyetértésével nyújtható be.’’
(3) Az IR. 6. §-a a következő (4) és (5) bekezdéssel
egészül ki:
,,(4) A miniszter gondoskodik
a) a kormányzati integrált készenléti rádiórendszer
(EDR) létrehozásáról, működtetéséről;
b) a kormányzati elektronikus aláírásrendszer (KEAR)
megvalósításáról és üzemeltetéséről.
(5) A miniszter a közigazgatási informatika általános
feladatai körében gondoskodik:
a) az egységes közigazgatási informatikai politika ki
alakításáról és megvalósításának összehangolásáról;
b) az érintett miniszterekkel együttműködve a Kor
mány közigazgatási informatikai stratégiájának kidolgozásáról, a stratégia megvalósításának összehangolásáról;
c) a közigazgatási informatika fejlesztéséhez szükséges
feltételek megteremtéséről;
d) a közigazgatási informatika szabványainak kidolgozásáról; e) az alkalmazott megoldások (eszközök, szolgáltatások stb.) minőségi, szakmai követelményeinek meghatározásáról, elterjesztéséről.’’
(4) Az IR. a következő 6/A. §-sal egészül ki:
,,6/A. § A rendelet függelékében felsorolt szervezetek
tekintetében a miniszter a kormányzati informatikai programok tervezésének, kivitelezésének és működtetésének
irányítását csak a 6. § (5) bekezdésében meghatározott feladatok tekintetében látja el.’’
9. § Az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 142/2002. (VI. 28.) Korm. rendelet 2. § b) pontjában a ,,foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszterrel’’ szövegrész helyébe az ,,esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszterrel’’ szövegrész lép.
10. § A foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 143/2002. (VI. 28.) Korm. rendelet 10. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,10. § A miniszter koordinálja a munka világával is
összefüggő hátrányos helyzetek kiegyenlítését elősegítő
kormányzati szintű feladatokat. Ennek keretében
a) közreműködik a fogyatékosügyi program megvalósításában; b) programokat dolgoz ki az esélyegyenlőség megteremtésére, a roma népesség munkaerő-piaci esélyeinek
növelésére, a fogyatékos fiatalok munkaerő-piaci integrációját segítő speciális képzésre és védett foglalkoztatásra.’’
11. § (1) A zártcélú távközlő hálózatokról szóló 50/1998.
(III. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: ZR.) 10/A. §-a
(2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az egyes minisztériumok által működtetett zártcélú távközlő hálózatoknak az EKG-val kiváltható gerincszakaszai
és csomópontjai megszűnnek, a következő zártcélú hálózatok
kivételével:]
,,c) az Informatikai és Hírközlési Minisztérium által
működtetett egységes digitális rádiótávközlő rendszer
(EDR),’’
(2) A ZR. 1. számú mellékletének 1. g) alpontja a következők szerint módosul:
[Kormányzati, nemzetbiztonsági, igazságszolgáltatási,
közbiztonsági, védelmi érdekből sajátos információtovábbítási feladataik megoldása érdekében önálló zártcélú távközlő
hálózattal rendelkezhetnek, vagy azok használói lehetnek:]
,,g) az informatikai és hírközlési miniszter mint hálózatgazda felügyelete alatt az egységes digitális rádiótávközlő
rendszer használatára jogosult (kötelezett) szervezetek;’’
12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a Miniszterelnöki Hivatalról szóló 148/2002.
(VII. 1.) Korm. rendelet 4. §-a (1) bekezdésének a) és
h) pontja, 13. §-ának l) pontja, 6. számú mellékletének
I., II. fejezete;
b) a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 143/2002. (VI. 28.) Korm. rendelet 16. §-ának c) pontja;
c) az informatikai és hírközlési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 141/2002. (VI. 28.) Korm. rendelet
4. §-a (1) bekezdésének c) pontja.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1292/2013. (V. 29.) Korm. határozata a civil szervezetek támogatási rendszereinek áttekintéséről.
A Kormány
 1. felhívja a minisztereket, hogy a civil szervezeteknek a 2013. évi költségvetés terhére nyújtandó támogatások
kötelezettségvállalási dokumentumaiban egyértelműen, beazonosítható módon szerepeltessék, hogy az működési
célú vagy feladatfinanszírozást szolgáló költségvetési támogatás;
Felelős: minden miniszter
Határidő: folyamatos 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az érintett miniszterek bevonásával mérje fel az 1. melléklet
szerinti intézmények 2. melléklet szerinti szabad kapacitásait és azok figyelembevételével készítsen előterjesztést
az intézmények civil szervezetek működésének és szakmai programjainak megvalósításában való (természetbeni
támogatásként történő) közreműködésének lehetőségeiről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. szeptember 30.
3. a civil szervezetek európai uniós forrásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférése érdekében felhívja
a nemzeti fejlesztési minisztert, készítsen a civil szervezetek lehetőségeit és pályázati eredményeit bemutató
jelentést az Új Széchenyi Terv 2011–2013-as akcióterveiben szereplő azon konstrukciókról, amelyek
kedvezményezettjei civil szervezetek is lehetnek;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. május 31.
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Fejlesztéspolitikai Adatbázis és Informatikai Rendszert tegye
alkalmassá a Nemzeti Együttműködési Alap informatikai feladatainak végrehajtására, figyelemmel a már működő
rendszerek sajátosságaira és összekapcsolására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 31.
5. visszavonja a civil szervezetek költségvetési támogatásainak áttekintéséről szóló 1518/2011. (XII. 30.)
Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök