type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1290/2016. (VI. 13.) Korm. határozata a váci Munkaerő-piaci Elhelyezkedést Segítő Speciális Fejlesztő Központ létrehozásához szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  volt ferences rendház épületének (2600 Vác, helyrajzi szám: 3515/4), felújításával és többfunkciós
fejlesztést biztosító, pályaorientációs központként és munkaképesség-vizsgáló állomásként, illetve tudományos
kutató- és módszertanfejlesztő központként a  Piarista Rend Magyar Tartománya fenntartásában működő,
mentorszolgáltatást nyújtó és mentorképző Munkaerő-piaci Elhelyezkedést Segítő Speciális Fejlesztő Központ
céljára történő átalakításával, valamint ehhez kötődően a  szomszédos régészeti terület (2600 Vác, helyrajzi szám:
3515/3) felszíni rendezésével és a váci ferences templom (2600 Vác, helyrajzi szám: 3515/2) külső rekonstrukciójával;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
minisztere bevonásával – az  1.  pontban foglalt célok megvalósítása érdekében gondoskodjon az  előkészítő
munkálatokhoz 2016. évben szükséges legfeljebb 130,0 millió forint (az épület műemléki felújítási, rekonstrukciós
engedélyezési és kiviteli tervdokumentációjának elkészítéséhez szükséges 83,1 millió forint, a  szakmai
koncepció elkészítéséhez és a  részletes szakmai program kidolgozásához szükséges 46,9 millió forint), az  építési
munkálatokhoz 2016. évben szükséges legfeljebb 500,0 millió forint forrás biztosításáról a Magyarország 2016. évi
központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
minisztere bevonásával – az  1.  pontban foglalt célok megvalósítása érdekében gondoskodjon az  építési
munkálatokhoz a  2017.  évben szükséges legfeljebb 600,0 millió forint, a  berendezéshez, eszközbeszerzéshez
2017.  évben szükséges legfeljebb 553,1 millió forint többletforrás biztosításáról a  Magyarország 2017.  évi
költségvetéséről szóló törvény XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
 4. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a) az emberi erőforrások minisztere és a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával dolgozza ki az  1.  pontban
megjelölt intézmény jogállásának, működtetésének és fenntarthatóságának további részleteit, továbbá
b) koordinálja az 1–3. pontokban foglalt célok megvalósítását,
c) a b)  pontban foglaltak elősegítése érdekében alakítson szakmai monitoring munkacsoportot az  emberi
erőforrások minisztere és a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával, felkérve a  Magyarok Nagyasszonya
Ferences Rendtartomány mint az  ingatlan tulajdonosát, a  Piarista Rend Magyar Tartománya mint
a  kialakítandó Központ fenntartóját, valamint a  Cházár András Egységes Gyógypedagógiai Módszertani
Intézmény, Kollégium és Gyermekotthon delegált képviselőjét, továbbá a  Fogyatékos Személyek
Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság képviselőjét a részvételre;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: az a) alpont esetében: 2016. december 31.
a b) alpont esetében: folyamatos
a c) alpont esetében: 2016. június 30.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere, a  nemzetgazdasági
miniszter, valamint a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával vizsgálja meg a 2014–2020-as programozási időszak
európai uniós forrásainak lehetséges bevonását az 1. pontban foglalt cél megvalósításához;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
 6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az  1.  pontban foglalt cél megvalósításához
kapcsolódóan – a  kulturális örökség védett elemeivel érintett helyszíneken a  műemlékvédelmi szempontokat
a legmesszebbmenőkig érvényesítse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1487/2018. (X. 8.) Korm. határozata a nyírbátori Báthori István Múzeum felújításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  nyírbátori Báthori István Múzeum megújításának és kulturális célú fejlesztésének (a továbbiakban:
Beruházás) szükségességével;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy − az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával − gondoskodjon
a  Beruházás előkészítése érdekében szükséges 52 195 000 forint biztosításáról egyszeri jelleggel a  Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
11. Közgyűjtemények cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  Beruházás előkészítését követően – a  megvalósításhoz
szükséges intézkedésekről és forrásigényről, valamint az üzemeltetés feltételeiről készítsen előterjesztést a Kormány
részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2008. (IV. 23.) Korm. rendelete az M4 autópálya/autóút és a 4. számú főút fejlesztéseihez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt
jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról
és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Ngt.) 12. §-a (5) bekezdésének a)–b) pontjai és
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §-ának
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány
35. §-a (1) bekezdésének b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az
1. számú mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek alapját a következő beruházások képezik:
a) M4 Abony–Fegyvernek gyorsforgalmi út (M4 Szolnokot északról elkerülő út megépítése, Tiszapüspöki híd);
b) M4 Fegyvernek–Kisújszállás gyorsforgalmi út;
c) M4 Kisújszállás–Püspökladány gyorsforgalmi út;
d) M4 Püspökladány–Berettyóújfalu gyorsforgalmi út;
e) M4 Berettyóújfalu–országhatár gyorsforgalmi út;
f) 4. sz. főút Kisújszállás elkerülő (140+500–151+
580 km sz.) (M4 nyomvonalán); g) 4. sz. főút Hajdú-Bihar megyei szakasza 11,5 tonnás
burkolat megerősítés (180+400–199+950; 241+650–248+
480 km sz.);
h) 4. sz. főút Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei szakasza
11,5 tonnás burkolat megerősítés (248+500–341+
850 km sz.);
i) 4. sz. főút Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei szakasza
11,5 tonnás burkolat megerősítés (Újfehértó–Záhony térsége);
j) 4. sz. főút Debrecen elkerülő 35.–4. visszatérő;
k) 4. sz. főút Hajdúszoboszló–Debrecen (209+4200–
216+455 km sz.). (2) E rendelet 1. számú melléklete állapítja meg az
(1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
eljáró hatóságokat.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. számú mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az
adott ügyben szakhatóság közreműködését rendeli el,
a) a 2. számú mellékletben meghatározott ügyekben az
ott meghatározott szervek járnak el;
b) a 2. számú mellékletben nem szereplő ügyekben a
szakhatóságként közreműködő szervet az Ngt. 2. §-ának
alkalmazásával kell megállapítani.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A rendeletet a hatálybalépését követően indult közigazgatási hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
115/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva S. Gy. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 29-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„– Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés rendelkezzen a legfontosabb társadalmi, politikai, érdekvédelmi, szakmai és
civil szervezetek képviselőiből álló Alkotmányozó Nemzetgyűlés összehívásáról?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Országgyűlés Magyarország Alaptörvényét a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 19. § (3) bekezdés a) pontja és a
24. § (3) bekezdése alapján fogadta el. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint mind az Alkotmány, mind
későbbiekben az Alaptörvény módosítására csak az Alkotmány, illetve az Alaptörvény rendelkezéseinek
megtartásával kerülhet sor. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB,
28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az
Alkotmány módosítására, csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó
hatalom által [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben
választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így a
Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 19. § (3) bekezdés a) pontján és 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2/2019. (II. 21.) KKM utasítása Magyarország külképviseletein lefolytatandó 2019. európai parlamenti választások pénzügyi tervezésének, lebonyolításának, elszámolásának rendjéről, valamint a külképviseleteken lefolytatandó szavazás lebonyolításának speciális feladatairól.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvényben, az  Európai Parlament tagjainak választásáról szóló 2003. évi
CXIII. törvényben, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra figyelemmel
a Magyarország külképviseletein lefolytatandó 2019. évi európai parlamenti választások pénzügyi tervezésének, lebonyolításának,
elszámolásának rendjét, valamint a  külképviseleteken lefolytatandó szavazás lebonyolításának speciális feladatait az  alábbiak
szerint szabályozom:
1. Az utasítás célja 1. § Jelen utasítás célja a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: KKM) Európai Parlament tagjainak
2019. évi választásával (a továbbiakban: választás) kapcsolatos gazdálkodási (pénzügyi tervezési, elszámolási stb.) és
logisztikai feladatainak szabályszerű végrehajtása, valamint a választás zökkenőmentes lebonyolítása.
2. Az utasítás hatálya 2. § Jelen utasítás hatálya kiterjed a  KKM mindenkor hatályos Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott
önálló szervezeti egységekre, továbbá minden olyan, a KKM-mel vagy a – KKM tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó,
köztulajdonban álló – KKM Oktatási és Rekreációs Korlátolt Felelősségű Társasággal (a továbbiakban: KKM OR Kft.)
vagy Magyarország külképviseletein kormányzati szolgálati jogviszonyban, munkaviszonyban vagy megbízási
jogviszonyban álló természetes személyekre, akik a választáshoz kapcsolódóan feladatot látnak el.
3. Értelmező rendelkezések 3. § Jelen utasítás alkalmazásában:
a) Stratégiai munkaértekezlet: a  közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: KÁT) választással kapcsolatos
döntéseinek meghozatalát segítő értekezlet, amelynek tagja a közigazgatási államtitkár, a jogi és koordinációs
ügyekért felelős helyettes államtitkár, a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban:
GHÁT), a  Kárpát-medencei külképviseletek tevékenységének összehangolásáért felelős miniszteri biztos és
a  Konzuli és Állampolgársági Főosztály (a továbbiakban: KONZ) főosztályvezetője. A  munkaértekezletre
alkalmanként a KÁT más szervezeti egységek munkatársait is meghívhatja.
b) Választási munkacsoport: a választási felkészülés operatív munkaszerve. A Választási munkacsoport tagjai azon
szervezeti egységek képviselői, amelyek a  külképviseleti választások lebonyolításához kapcsolódnak, így
különösen: a  Személyügyi Főosztály (a továbbiakban: SZEFO), a  Külképviseleti Gazdálkodási Főosztály
(a továbbiakban: KGF), a Pénzügyi és Számviteli Főosztály (a továbbiakban: PSZF), a Biztonsági, Informatikai és
Távközlési Főosztály (a továbbiakban: BITÁF), a  Költségvetési Főosztály (a továbbiakban: KFO) képviselője,
az üzemeltetés- és szolgáltatás-szervezési koordinátor (a továbbiakban: ÜSZI-GHÁT), valamint a KONZ, továbbá
a  KKM OR Kft. logisztikai igazgatója, illetve szükség esetén a  fenti szervezeti egységek felügyelete mellett
az egyes szakfeladatot ellátó, a KKM OR Kft. állományába tartozó más munkatárs.
c) hivatalos iratba foglalt utasítás: a  választás lebonyolításához kapcsolódóan a  külképviselet részére hivatalos
formában, írásban (faxon, nyílt scriptament iratban, hivatalos e-mailben) eljuttatott kötelező utasítás.
d) szavazási egységcsomag: a  választás lebonyolításához szükséges, szavazólapokat, borítékokat,
nyomtatványokat tartalmazó, a Nemzeti Választási Iroda (a továbbiakban: NVI) által összeállított csomag.
e) kellékcsomag: a levélszavazatok fogadására készített postaládákat, a személyes szavazás alkalmával használt
mobil szavazófülkéket, összehajtott szavazásnapi urnákat, egyéb szavazási, választási kellékeket (nemzeti
színű zsineg, választási tollak, kitűzők) tartalmazó, az  NVI által összeállított csomag, melyet legkésőbb
a választást megelőző 15. napig juttat ki a KKM a Külképviseleti Választási Irodáknak (a továbbiakban: KÜVI).
4. A választások lebonyolításában részt vevő személyek, szervezeti egységek
4. § A külképviseleti választások lebonyolításában részt vevők:
a) a Stratégiai munkaértekezlet tagjai;
b) a Választási munkacsoport tagjai;
c) a külképviseletek;
d) a KÜVI vezetői és tagjai;
e) a KKM OR Kft. logisztikai igazgatója és az általa meghatározott munkatársak.
5. A gazdálkodási jogkörök általánostól eltérő gyakorlásának rendje
5. § A választáshoz kapcsolódóan a  KKM Gazdálkodási Keretszabályzatáról szóló hatályos ügyviteli szabályzatban
foglaltakat a jelen fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
6. § A kötelezettségvállalásra, az utalványozásra, a pénzügyi ellenjegyzésre, a szakmai teljesítés igazolására jogosultakat
az 1. melléklet tartalmazza.
7. § A KGF vezetője vagy helyettese, kivételes esetben a PSZF vezetője – a KGF vezetőjével vagy helyettesével történő
egyeztetést követően – scriptament iratba foglalt utasításban kötelezően végrehajtandó intézkedéseket írhat elő
a  külképviseletek számára a  választással összefüggésben felmerült költségek elszámolására (pl. számlák és egyéb
bizonylatok hazaküldése, költségek engedélyezése, határidők, általános elszámolások, összesítő jegyzékek
összeállítása, részköltség számítás).
8. § Nyílt scriptament irat, e-mail, fax Központ általi jóváhagyása nem tekinthető kötelezettség-vállalásnak. Az állomáshely
a jóváhagyó irat alapján vállalhat kötelezettséget, írhat alá szerződést, megrendelőt.
9. § Az 1. mellékletben meghatározott jogosultságok gyakorlásához az aláírásmintát a külképviselet az 5. mellékletben
foglalt formában köteles felterjeszteni a KGF-re.
6. A választással kapcsolatos kiadások tervezése, a választás előkészítése és elszámolása
10. § A választás lebonyolításának pénzügyi fedezetét az  NVI biztosítja a  KKM részére. A  választással kapcsolatosan
felmerülő költségek pénzügyi forrásának a Központi Igazgatás cím és a Külképviseletek Igazgatása cím között történő
megosztása, valamint a címek közötti előirányzat-átcsoportosítás elrendelése a GHÁT, a címen belüli átcsoportosítás
elrendelése a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály vezetőjének a hatásköre.
11. § A KÜVI vezetőjeként, valamint tagjaként kiutazó személyek napidíjára a  hatályos jogszabályok és a  vonatkozó
KKM  utasítás az  irányadó, azzal, hogy az  ezzel kapcsolatos ideiglenes kiküldetés adminisztratív-technikai jellegű
munkavégzésnek minősül.
12. § A külképviseleteken lefolytatott szavazás kapcsán a  KÜVI vezetője, valamint tagja, amennyiben erről jogszabály
rendelkezik, a jogszabályban foglalt mértékű díjazásra jogosult.
13. § A KÜVI vezetője és Központból kiutazó, illetve másik állomáshelyről kiküldött tagja számára a vonatkozó KKM utasítás
alapján a külképviselet köteles megfelelő szállást biztosítani.
14. § A választáshoz kapcsolódóan adminisztratív, szervezési, gazdálkodási, technikai feladatok ellátására,
kapacitáskiegészítésként, a  KKM-mel kormányzati szolgálati jogviszonyban vagy munkaviszonyban nem álló
személyekkel – az  NVI elnökének előzetes engedélyével – megbízási szerződés köthető. Megbízási szerződés
megkötésére javaslatot a foglalkoztatni kívánó szervezeti egység vezetője tesz a GHÁT-nak. A megbízási szerződés
kötelezettségvállalója a  GHÁT, szakmai ellenjegyzője a  kezdeményező szervezeti egység vezetője. A  megbízási díj
számfejtésére és kifizetésére a teljesítésigazoló által kiállított teljesítésigazolás birtokában kerülhet sor.
15. § Európán kívüli állomáshelyre kiutazók részére a napidíjelőlegen kívül további 100 USD előleg biztosítható előre nem
látható kiadások fedezetére.
16. § A szavazási egységcsomag, a  kellékcsomag vagy egyéb, a  választás lebonyolításához szükséges felszerelés
kiszállításának költsége
a) számla alapján vagy
b) az ideiglenes külföldi kiküldetés keretében gépkocsival történő szállítás esetén az ideiglenes külföldi kiküldetés
egyes kérdéseiről szóló 7/2015. (III. 26.) KKM utasítás alapján
kerül elszámolásra.
17. § A külképviseleteken csak a  választás lebonyolításával közvetlen összefüggésben, annak érdekében felmerülő
költségek tervezhetőek, amelyek számla ellenében számolhatóak el (különösen a szavazás napján kordon bérlése,
postaköltség, helyiség, pavilon bérlése, valamint a  futárzárással kapcsolatosan esetlegesen felmerülő kiküldetési
kiadások). Amennyiben a fogadó állam helyi sajátosságából adódóan a kifizetett összeg számlával nem igazolható,
a 2. melléklet szerinti kifizetési jegyzéket kell kiállítani.
18. § A választással összefüggésben reprezentáció nem számolható el.
19. § (1) A külképviseleten külföldi fizetőeszközben felmerült költségek az NVI felé történő elszámolás során a választás napját
követő munkanapon érvényes Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) hivatalos deviza középárfolyamán
kerülnek forintosításra.
(2) Az MNB által nem jegyzett devizanemek esetében a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 60. § (5) bekezdése szerinti
módon kell eljárni. (A fogadó állam nemzeti bankjánál jegyzett forint, ennek hiányában EUR vagy USD árfolyam
alapján számolt keresztárfolyam alkalmazandó.) Ebben az esetben a bizonylat mellé az árfolyamlistát csatolni kell.
(3) Az elszámoláskori árfolyam és a  KKM számviteli politikájában rögzített (hónap utolsó napján érvényes) árfolyam
közötti különbözetet a KKM a könyveiben a saját költségvetése terhére, illetve javára számolja el.
7. A szavazás lebonyolításának speciális feladatai 20. § A szavazási egységcsomag, a szavazólapokat tartalmazó szavazóurna és a levélszavazatok biztonságos, sérülésmentes
ki- és hazajuttatása kizárólag diplomáciai futárküldeményként való szállítással biztosítható.
21. § (1) A  KÜVI vezető és tag az  NVI által összeállított szavazási egységcsomagot az  átvételt követően diplomáciai zárás
céljából haladéktalanul átviszi a futárzárással foglalkozó szervezeti egységhez. A diplomáciai zárás a KKM diplomáciai
és futárcsomagoló részlegének helyiségében a KKM OR Kft. illetékes munkatársainak közreműködésével történik.
(2) A KÜVI vezető és tag a diplomáciai zárással ellátott küldeményt az elindulásig visszaszállítja a küldemény őrzésére
kijelölt helyre. A  külképviseletre kiutazó KÜVI vezető és tag diplomáciai futárként viszi magával a  szavazási
egységcsomagot.
22. § (1) A külképviseletre kiutazó KÜVI vezető és tag
a) a szavazási egységcsomagot, a  szavazólapokat tartalmazó szavazóurnát és a  levélszavazatokat tartalmazó
csomagot a kiutazás és a hazautazás teljes időtartama alatt köteles személyes őrizetében tartani a diplomáciai
és konzuli futárszolgálati feladatok ellátásának rendjéről szóló 14/2016. (VII. 5.) KKM utasítás szerint,
b) felelősséggel tartozik a  szavazási egységcsomag, a  szavazólapokat tartalmazó urna és a  levélszavazatok
sérülésmentes állapotban történő megérkezéséért, illetve hazajuttatásáért, illetéktelen személy
hozzáférésének  megakadályozásáért. Repülőgéppel történő utazás esetén a  szavazási egységcsomagot
kézipoggyászként kell a repülőgépre felvinni.
(2) A  szavazási egységcsomag nem helyezhető el a  repülőgép fedélzetén a  légiutas-kísérők csomagtárolójában vagy
más hasonló, a KÜVI vezető vagy tag által nem látható, nem ellenőrizhető tárolóegységben.
23. § Repülőgéppel történő utazás esetében a  KÜVI vezetője és tagja a  szavazási egységcsomagon, a  szavazólapokat
tartalmazó szavazóurnán és a  levélszavazatokon kívül más diplomáciai futárküldeményt kizárólag a BITÁF előzetes
véleményének beszerzését követően, a KÁT egyedi engedélyével vihet.
24. § A 21–23. §-ban foglaltak tekintetében a felelősség a KÜVI vezetőt terheli abban az esetben is, ha a KÜVI vezető mellett
egy vagy több KÜVI tag is utazik adott külképviseletre a szavazás lebonyolítása érdekében.
25. § Biztonsági okokból, továbbá a  választás tisztaságának és befolyásmentességének érvényre juttatása érdekében
a  KÜVI elnök részére új mobiltelefon készülék és hívószám, a  KÜVI tagok részére új hívószám kerül biztosításra.
A  mobiltelefon készülékek a  KKM vírus- és kémprogram elleni védelmével vannak felszerelve, azonban a  gyári
szoftver-komponenseken és a KKM biztonsági szoftverén kívül mást nem tartalmazhat.
26. § Az NVI elnökének a  külképviseleti szavazás helyszíneinek jóváhagyása alapján a KONZ és a  BITÁF javaslatának
figyelembevételével a  GHÁT dönt a  kellékcsomagok külképviseletre történő kijuttatásának és a  KÜVI vezetője,
valamint tagja kiutazásának módjáról.
27. § (1) A  KONZ az  NVI-vel egyeztetett kiutazói névsort és utazási módot a  költséghatékony feladatellátás biztosítása
érdekében előzetes utazási jegyek foglalása céljából a PSZF részére haladéktalanul megküldi.
(2) A kiutazó KÜVI vezetők, tagok a KONZ és a PSZF iránymutatása alapján a kiküldetési rendelvényeiket saját maguk
állítják ki, a kiküldetés elrendelője a KONZ vezetője vagy helyettese.
(3) A  külképviseleti választásokhoz kapcsolódó technikai feladatokat (csomagolás, rakodás, logisztika, biztonságos
kommunikációs összeköttetés és távfelügyelet biztosítása, eszközök, anyagok szállítása) és a KÜVI vezetők és tagok
kiszállítását a BITÁF, valamint az ÜSZI-GHÁT koordinálásával a KKM OR Kft. munkatársai végzik. A jelen bekezdésben
hivatkozott feladatellátás érdekében a KKM eseti jelleggel az ideiglenes külföldi kiküldetéshez megbízási szerződést
köt a KKM OR Kft. érintett munkatársaival, melyhez a KKM OR Kft. előzetesen beleegyezését adta.
28. § (1) A PSZF Külföldi Kiküldetési Osztály utaztatási részlege (a továbbiakban: Utaztatás) a KKM-ből a külképviseletre kiutazó
KÜVI vezető és tag utazását úgy köteles megszervezni, hogy a  választással kapcsolatos, KKM-re háruló feladatok
határidőben, biztonságosan, költséghatékony módon legyenek végrehajthatók.
(2) Az  utazási jegyek megvásárlása az  ideiglenes külföldi kiküldetési rendelvények pénzügyi ellenjegyző és
kötelezettségvállaló általi aláírását követően történik.
(3) A kiutazó KÜVI vezető és tag részére „business” osztályú repülőjegyet kell vásárolni.
 (4) Abban az  esetben, ha a  szavazási egységcsomag, a  szavazólapokat tartalmazó szavazóurna és a  levélszavazatok
sérülésmentes szállítása más módon nem oldható meg, a  kiutazó KÜVI vezető vagy tag részére további egy
repülőjegyet kell venni annak érdekében, hogy a  szavazási egységcsomagot, a  szavazólapokat tartalmazó
szavazóurnát és a levélszavazatokat az ülése melletti széken elhelyezhesse.
(5) Az  Utaztatás által lefoglalt repülőjegyen szereplő utazási adatoktól eltérni kizárólag nyomós okból (különösen
biztonsági vagy egészségügyi okból), valamint a határidők megtartása érdekében, a GHÁT egyedi engedélyével lehet.
29. § (1) A  választás lebonyolításával kapcsolatos pénzügyi, informatikai és biztonsági feladatok ellátásáért
a (2)–(8) bekezdésben foglalt szervezeti egységek, az alábbiak szerint felelősek.
(2) A GHÁT
a) irányítja, szakmailag felügyeli a  választások gazdálkodásával és logisztikai lebonyolításával, pénzügyi
tervezésével, elszámolásával kapcsolatos feladatok ellátását,
b) gazdálkodási kérdésekkel kapcsolatos ügyekben tartja a kapcsolatot az NVI-vel, gondoskodik a költségvetési
megállapodás megkötéséről, az esetleges módosítások előkészítéséről,
c) az NVI által a választások előkészítésével, lebonyolításával kapcsolatosan a KKM számára tájékoztatási reklám
és propaganda célú költségvetési (K342 sor) célokra, megbízási díjakra (K122 sor), valamint az  egyéb,
szavazással összefüggő, nem nevesített kiadásokra biztosított forrásokat kezeli, azok felhasználásáról a belföldi,
valamint a külképviselet számára meghatározott, jóváhagyott költségterv alapján dönt,
d) gondoskodik a szükséges szabályzatok, utasítások elkészítéséről,
e) az ÜSZI-GHÁT útján közreműködik a  választáshoz kapcsolódó személy- és küldeményszállítási feladatok
ellátásában.
 (3) A SZEFO a) részt vesz az esetleges KÜVI vezetők és tagok kiválasztásának folyamatában, aktualizálja az ehhez kapcsolódó
egyes nyilvántartásokat,
b) az érintett szervezeti egységek vagy vezetők részére a  választás lebonyolításához kapcsolódóan szükség
szerint adatokat szolgáltat, kimutatásokat készít,
c) előzetesen – a  KKM foglalkozás egészségügyi szolgáltatója bevonásával – a  4.  melléklet szerint érintett
állomáshelyek vonatkozásában egészségügyikockázat-elemzést folytat le,
d) felülvizsgálja és meghatározza – a  KKM foglalkozás-egészségügyi szolgáltatója bevonásával – az  érintett
állomáshelyekre vonatkozó oltási rendet,
e) koordinálja a  kiutazók egészségügyi oltásával kapcsolatos feladatokat, megszervezi az  oltások beadásának
rendjét és lebonyolítását, gondoskodik az ezzel kapcsolatos pénzügyi elszámolási feladatok előkészítéséről,
f ) gondoskodik az útlevél indító engedélyek előkészítéséről, valamint a KONZ-zal együttműködve gondoskodik
a kiutazó munkatársak útlevéllel történő ellátásáról.
(4) A KONZ
a) tájékoztatja a Központ érintett szervezeti egységeit a végleges KÜVI vezetőkről és tagokról, továbbá a SZEFO
és a PSZF részére megküldi az NVI által jóváhagyott kiutazók névsorát, valamint
b) gondoskodik a KÜVI vezetők és tagok kiküldésének elrendeléséről.
(5) A  KFO gondoskodik a  szükséges előirányzat-módosítások soron kívüli feldolgozásáról, szükség esetén intézkedik
a Magyar Államkincstár felé.
(6) A KGF
a) felelős a külképviseleti választások pénzügyi lebonyolításáért,
b) a PSZF-fel és a KFO-val együttműködve gondoskodik az NVI-vel megkötendő megállapodás aláírásra történő
előkészítéséről,
c) összesíti az állomáshelyek, valamint a fejezet előzetes költségtervét,
d) gondoskodik a Külképviseletek Igazgatása címen felmerülő költségek elszámolásáról, az előirányzat-fedezet
állomáshelyek részére történő biztosításáról és az állomáshelyi kifizetések ellenőrzéséről, ezzel összefüggésben
a külképviseletek közvetlen irányításáról, valamint a külképviseleti tiszteletdíjak számfejtéséről,
e) Külképviseletek Igazgatása tekintetében gondoskodik a  költségvetési terv megvalósulásáról készített
elszámolás elkészítéséről, az  NVI által előírt informatikai rendszerbe történő feltöltésről az  elkülönített
számviteli nyilvántartás alapján.
(7) A PSZF
a) elkészíti a választással kapcsolatos belföldi feladatellátás, valamint az  ideiglenes külföldi kiküldetés előzetes
költségtervét,
b) megszervezi a központi kiküldöttek kiutazását, tájékoztatást nyújt a repülőgéppel kiutazók érkezési adatairól
a külképviseletek számára,
c) elszámolja a  kiküldetés során felmerült költségeket, számfejti a  belföldi állomány javára a  tiszteletdíjakat,
valamint elszámolja a belföldön felmerült költségeket,
d) a KKM Központi Igazgatása tekintetében gondoskodik a  költségvetési terv megvalósulásáról készített
elszámolás elkészítéséről, az  NVI által előírt informatikai rendszerbe történő feltöltésről az  elkülönített
számviteli nyilvántartás alapján.
(8) A BITÁF
a) kapcsolatot tart az NVI-vel és a KÜVI-kel választási informatikai kérdésekben,
b) gondoskodik a  külképviseleti választások lebonyolításához szükséges informatikai és mobilkommunikációs
eszközök beszerzéséről és üzembe helyezéséről és a KÜVI vezetők, tagok részére történő átadásról a KKM OR
Kft. együttműködésével,
c) biztosítja a  külképviseleti választási feladatokkal kapcsolatos informatikai és mobilkommunikációs
összeköttetést a  külképviseletek és az  NVI, valamint a  külképviseletek és a  KKM Központ között a  KKM OR
Kft.-vel együttműködve,
d) közreműködik a  KÜVI tagok külképviseleti KÜVI-eskütétele kapcsán, biztosítja a  videokonferencia
összeköttetést a KKM és a külképviseletek között,
e) biztosítja a  kiutazó KÜVI vezetők és tagok mobiltelefonnal történő ellátását, gondoskodik a  választással
kapcsolatos hívás és adatforgalom elszámolhatóságáról a KKM OR Kft. együttműködésével,
f ) gondoskodik a kellékek és egyéb választási anyagok kiszállításáról a KKM OR Kft. együttműködésével,
g) közreműködik a  KÜVI tagok részére összeállított futárposta zárásában, bontásában, szállításában,
a mobileszközök átadásában és átvételében a KKM OR Kft.-vel együttműködve,
h) informatikai ügyeletet biztosít a  választás napján és azt megelőző tesztek alkalmával elsősorban
a külképviseleti informatikai munkakörben foglalkoztatott munkatársak bevonásával,
i) határidőben telepíti az  NVI által előírt, az  elszámoláshoz szükséges informatikai rendszert a  PSZF és KGF
munkatársai részére, működését folyamatosan biztosítja, j) a választás lebonyolításának ideje alatt gondoskodik a  távközlési ügyeletről a közreműködő szolgáltatók és
a KKM OR Kft. bevonásával,
k) biztonsági ügyeletet biztosít a választás napján,
l) a külképviseleti biztonsági intézkedések megtételében támogatást nyújt.
(9) Az  ÜSZI-GHÁT koordinálásával – a  GHÁT által meghatározott ütemterv szerint – a  KKM OR Kft. közreműködik
a  választáshoz kapcsolódó személy- és küldeményszállítási feladatok ellátásában, továbbá tájékoztatást nyújt
a gépjárművel kiutazók érkezési és indulási adatairól a külképviseletek számára.
8. A választással kapcsolatos nyilvántartási és ellenőrzési kötelezettségek, elszámolással kapcsolatos
határidők
30. § A választással kapcsolatos pénzeszköz felhasználását elkülönítetten, a  FORRÁS.NET Nyilvántartó rendszerben kell
nyilvántartani.
31. § (1) A külképviseleteken felmerült közvetlen költségek esetében a 30. § szerinti nyilvántartás alapját képező kiadásokat
eredeti számlával kell alátámasztani.
(2) Számlamásolat csak abban az  esetben fogadható el, ha az  eredeti számlát a  fogadó állam szabályzói alapján
a külképviseleten szükséges megőrizni, különösen garanciális feltételek, adóvisszatérítés biztosítása céljából, ebben
az  esetben a  hitelesített számlamásolaton fel kell tüntetni, hogy az  eredeti számla milyen okból nem bocsátható
a Központ rendelkezésére.
(3) Készpénzes vásárlás esetén a számlához mellékelni szükséges a FORRÁS.NET Nyilvántartó rendszerből kinyomtatott
pénztárbizonylatot. Amennyiben igazolható technikai okból kifolyólag nem lehetséges a bizonylat előállítása, kézzel
szükséges kiállítani a deviza kiadási bizonylatot és annak eredeti, 1. számú példányát a számlához csatolni.
32. § (1) A külképviseleteken a választással kapcsolatosan felmerülő kiadások eredeti számláit, valamint a belső bizonylatokat
a külképviselet köteles gyűjteni, a külképviselet tekintetében összesíteni, és azokat a szavazást követő 10 napon belül
a KGF-nek ellenőrzés és végső összesítés céljából gyorspostával megküldeni.
(2) A  pénztárnapló mellé a  Központnak megküldött eredeti bizonylatokról készült hiteles másolatot kell becsatolni.
A hiteles másolaton a következő szöveg feltüntetése szükséges: „eredeti példány a KGF részére megküldve”.
(3) A  választáshoz kapcsolódó, külön számlával nem igazolható költségek elszámolására belső bizonylat kiállítása
alapján kerülhet sor. A külképviselet által kiállított belső bizonylatokon csak a Központ által jóváhagyott költségek
szerepelhetnek. A felosztható költségek körét, valamint a bizonylat mintáját a 3. melléklet tartalmazza.
(4) A számviteli bizonylatokat záradékkal kell ellátni, amely rögzíti, hogy az adott kiadás a „2019. évi Európai Parlamenti
választások terhére került kifizetésre”.
33. § A Központ illetékes szervezeti egységei az  NVI és KKM által aláírt megállapodásban foglaltak szerint készítik el
az elszámolást.
34. § A választás pénzügyi kiadásainak ellenőrzését az Ellenőrzési Főosztály a választást követően, a KKM NVI felé történő
elszámolását megelőzően, az erre vonatkozó miniszteri rendeletben meghatározott határidőben végzi el. Szükség
esetén külképviseleti helyszíni ellenőrzés elrendelhető.
35. § A KÜVI vezető és tag a  választást követő 3 munkanapon belül köteles a  választással kapcsolatosan felmerült
valamennyi költséggel elszámolni az illetékes szervezeti egység felé.
36. § A külképviseleti szavazás helyszíneit összefoglaló listát a 4. melléklet tartalmazza.
9. Záró rendelkezések 37. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
38. § Ez az utasítás az Európai Parlament tagjai választásának külképviseleti lebonyolítását követően a KKM NVI felé történt
elszámolásának teljesítésével, de legkésőbb 2019. december 31-én hatályát veszti.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
19/2004. (II. 24.) KE határozata tábornoki kinevezésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. § (1) bekezdés i) pontja, valamint a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 83. §
(1) bekezdése alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére
2004. február 28-i hatállyal kinevezem dandártábornokká dr. Alkéri István ezredest,
a HM Központi Pénzügyi és Számviteli Hivatal főigazgatóját.
Budapest, 2004. február 17. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1399/2015. (VI. 12.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0004 azonosító számú („Szolgáltatási színvonal javítás a 80-as számú vasútvonalon” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről, támogatásának jóváhagyásáról, a projekt 2015. december 31. után felmerülő költségei fedezetének biztosításáról, kötelezettségvállalásáról és a támogatási szerződésének megkötéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0004 azonosító számú, „Szolgáltatási színvonal javítás a  80-as számú
vasútvonalon” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt)
az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. egyetért a  projekt – a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti – szakaszolásával,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. hozzájárul a  projekt első szakasza tekintetében a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási
időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és
a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról
szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. hozzájárul az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján a projekt első szakasza tekintetében a támogatási
szerződés megkötéséhez az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. jóváhagyja a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 2. prioritása
keretének 10  501  151  978 forint összeggel történő átmeneti növelését a  projekt első szakaszának végrehajtása
érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  projektnek az  Integrált Közlekedésfejlesztési
Operatív Program (a továbbiakban: IKOP) 2015. évi éves fejlesztési keretében történő szerepeltetésére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 8. hozzájárul a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a vonatkozó felhívás megjelenését követően azonnal
9. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  6.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az  ehhez szükséges döntések meghozatalát,
ha a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban: KÖZOP) 2. prioritása a  befejezett projektek finanszírozására
felhasznált keretének maradványösszege eléri a 6. pontban meghatározott összeget,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 6. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
10. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy ha a KÖZOP maradéktalan abszorpciójához nem szükséges a projekt
KÖZOP-ból történő finanszírozása, tegye meg a  projekt IKOP terhére történő finanszírozásához szükséges
intézkedéseket és kezdeményezze az ehhez szükséges döntések meghozatalát,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
11. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a KÖZOP módosításáról, ha annak 2. prioritása esetében
a forrásfelhasználás várható mértéke a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1434/2016. (VIII. 17.) Korm. határozata a Veszprém Aréna multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok építéséhez kapcsolódó pénzügyi kötelezettségvállalás teljesítéséhez történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
19. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 17. Kiegészítő támogatás
a Veszprém Aréna multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok építési beruházásával összefüggő tőke- és
kamattartozás átvállalásához címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a Veszprém Aréna multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok építéséhez kapcsolódó pénzügyi
kötelezettségvállalás teljesítése érdekében 182,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet 2. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére
az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter az 1. pont b) alpont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat
és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében és egy összegben 182,0 millió forint támogatást nyújtson
Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) részére, valamint a  támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön az  Önkormányzattal,
2016. december 31-ig történő felhasználási kötelezettség előírása mellett;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatási szerződés
megkötését követően folyósítsa az Önkormányzat számára.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
7/2017. (I. 11.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok David Renato Nájera Rivas rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Mexikói Egyesült Államok
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
131/2011. (VII. 18.) Korm. rendelete a javadalmazási politikának a hitelintézet és a befektetési vállalkozás mérete, tevékenységének jellege, köre és jogi formájából eredő sajátossága figyelembevételével történő alkalmazásáról.
A Kormány a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 235. § (1) bekezdés q) pontjában, valamint
a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló
2007. évi CXXXVIII. törvény 180. § (1) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában 1. halasztási időszak: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban:
Hpt.) 69/C. § (5) bekezdésében és a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk
végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) 4. melléklet
11. pontjában előírt halasztott módon történő kifizetés esetén a teljesítménymérési időszakot követő azon időszak,
amelynek végén egy összegben vagy amely alatt időarányos részletekben fizetik ki vagy juttatják a javadalmazott
személy részére a teljesítményjavadalmazásnak a javadalmazási politikában meghatározott részét;
2. intézmény: hitelintézet, hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás
és befektetési vállalkozás; 3. kiemelt személyek köre: a javadalmazási politika hatálya alá tartozó, a Hpt. 69/B. § (2) bekezdésében és a Bszt.
4. melléklet 2. pontjában meghatározott személyek; 4. kockázati teljesítmény újraértékelése: a halasztottan teljesítendő teljesítményjavadalmazás esedékes részének
teljesítését megelőző, az adott teljesítménymérési időszakra értékelt teljesítmény – az érintett személy múltbeli
magatartásváltozása, valamint e változás kockázati hatásai, az intézmény pénzügyi helyzete alapján történő –
újraértékelése és ennek megfelelően az esedékes teljesítményjavadalmazás mértékének a javadalmazási politikában
meghatározott módon és mértékben történő változtatása; 5. teljesítménymérési időszak: az érintett személy teljesítményének értékelésével és mérésével érintett időtartam,
amely alapján a teljesítményjavadalmazás összegét megállapítják a teljesítmény utólagosan észlelt, mért vagy értékelt
negatív hatásainak figyelembevételével. (2) Az Európai Unió másik tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más
államban székhellyel rendelkező hitelintézet és befektetési vállalkozás magyarországi fióktelepe a hitelintézet
és a befektetési vállalkozás székhelye szerinti állam javadalmazási politikára vonatkozó joga szerinti arányossági
szabályokat alkalmazza. 2. § (1) Az intézmény a javadalmazási politikájának a 3. § szerinti tartalmát méretével, belső szervezetével, tevékenysége
jellegével, körével, nagyságrendjével, összetettségével és jogi formájából eredő sajátosságaival arányosan
az e rendeletben foglaltakkal összhangban határozza meg. (2) Az arányos alkalmazás módját és alkalmazásának indokait az intézménynek a javadalmazási politikáról szóló belső
szabályzatban rögzítenie kell. 3. § Az intézmény az arányosság elvét az alábbi esetekben alkalmazhatja:
a) a kiemelt személyek körének meghatározása, b) a kiemelt személyek körére vonatkozóan a teljesítményjavadalmazásként szétosztható összeg értékelési
szempontjainak meghatározása és a kockázati teljesítmény újraértékelésének végrehajtása,
c) a kiemelt személyek körére vonatkozóan a teljesítményjavadalmazás meghatározott eszközökben történő
kifizetése, a kifizetés módja és a visszatartási politika alkalmazása,
d) a kiemelt személyek körére vonatkozóan a teljesítményjavadalmazás halasztott módon történő kifizetése és
a halasztási időszak meghatározása, e) a kiemelt személyek körére vonatkozóan a javadalmazásnak a munkaviszony megszűnésére és a nyugdíjpolitikára
vonatkozó szabályok alkalmazása, f) a javadalmazási politikához kapcsolódó nyilvánosságra hozatali követelmények teljesítése,
g) az összevont alapú felügyelet alá tartozó, intézménynek nem minősülő vállalkozásokra és az összevont alapú
felügyelet alá tartozó, de az intézmény ellenőrző befolyása alatt nem álló intézményekre vonatkozó
javadalmazási politika meghatározása. 4. § Ha az intézmény mérlegfőösszege nem haladja meg az 500 milliárd forintot és nincs olyan vezető tisztségviselője vagy
munkavállalója, akinek az intézménytől vagy az intézménnyel együttesen összevont alapú felügyelet alá tartozó
vállalkozástól származó éves jövedelme eléri a 300 millió forintot, az intézmény a javadalmazási politika kialakításával
és működtetésével kapcsolatos kötelezettségének a 3. §-tól eltérően
a) a kiemelt személyek körének azonosításával, amelybe legalább az intézményt vezető első számú vezetőnek,
a szervezeti egység vezetését ellátó igazgatósági tagnak, valamint a kockázatkezelésért felelős vezetőnek bele
kell tartoznia, és b) a kiemelt személyek javadalmazása teljesítményjavadalmazási elemeinek a 7. § szerinti teljesítménymutatók
és előírások alapján történő meghatározásával és pénzben történő megfizetésével
is eleget tehet. 5. § A felügyelőbizottság tagjai számára az intézmény a javadalmazási politikában tiszteletdíj formájában kizárólag
alapbérből álló javadalmazást is meghatározhat. 6. § Szabályozott piacra be nem vezetett intézmény a javadalmazási politikájában meghatározhatja, hogy
a teljesítményjavadalmazás a 7–9. §-ban meghatározott módszerek valamelyikével kerüljön meghatározásra.
7. § (1) Szabályozott piacra be nem vezetett intézmény a teljesítményjavadalmazás mértékét a javadalmazási politikában
előre rögzített teljesítménymutatók alapján állapíthatja meg. (2) Az intézmény által alkalmazandó teljesítménymutatóknak legalább a következő szempontokat kell tartalmazniuk:
a) a nem teljesítő hitelek részarányának változása, b) a tőkekövetelmény előírásnak való megfelelés mértéke,
c) a likviditási kockázatokat mérő mutatószámok változása, d) az elért adózás előtti eredmény.
(3) Az egyes teljesítménymutatók egymáshoz mért súlyozását az intézmény a javadalmazási politikájában határozza meg.
(4) Az intézmény a teljesítményjavadalmazás megállapításakor legalább három év teljesítménymutatóit veszi
figyelembe. (5) A javadalmazási politikában a teljesítményjavadalmazás mértékének megállapításához a teljesítménymutató adott
évi értékének helyessége független szakértő írásbeli igazolása alapján állapítható meg.
(6) A teljesítménymutatókat úgy kell meghatározni, hogy a teljesítményjavadalmazás legnagyobb mértéke az intézmény
eredményének növekedése esetén is csak abban az esetben érhető el, ha a prudens működést jellemző mutatók
értékei nem romlottak olyan mértékben, amely a prudens működést veszélyezteti.
8. § (1) Szabályozott piacra be nem vezetett intézmény a teljesítményjavadalmazás mértékét oly módon is kiszámíthatja,
mintha az intézmény vezető állású személye vagy munkavállalója az adott vagy korábbi években részvényben,
vagy a Hpt. 5. számú mellékletének 14. a) pontja [befektetési vállalkozás esetében a Bszt. 2. számú mellékletének
13. a) pontja] szerinti eszközben vagy arra vonatkozó lehívási jogban részesült volna.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott módszer alkalmazásának feltétele, hogy mind a kiinduló évben, mind azokban
az években, amikor ezen módszer alapján kifizetés történik, a kifizetés alapjául szolgáló névleges értéket
az intézménytől független szakértőnek kell számítania. 9. § Olyan szabályozott piacra be nem vezetett intézmény, amelynek többségi tulajdonnal rendelkező anyavállalata van,
a nem pénzbeli javadalmazás teljesítéséhez az anyavállalata által kibocsátott pénzügyi eszközt is felhasználhat.
Az ilyen pénzügyi eszköz a 8. § szerinti teljesítményjavadalmazás során is felhasználható.
10. § A Hpt. 69/C. § (3) bekezdésében és a Bszt. 4. mellékletének 9. pontjában meghatározott korlátnak való megfelelést
az intézmény a részvény és egyéb eszközök átadása mellett az azokra vonatkozó lehívási jog biztosításával is
teljesítheti. 11. § Az intézmény Európai Unió tagállamán vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más
államán kívül bejegyzett leányvállalata esetén az anyavállalat a leányvállalat vezető állású személyeire és
munkavállalóira vonatkozóan a javadalmazási politikára vonatkozó előírásokat a 2. §-ban foglaltakkal összhangban
arányosan alkalmazhatja. 12. § (1) Ez a rendelet 2011. szeptember 30-án lép hatályba.
(2) Ha az intézmény javadalmazási politikájának az intézmény legfőbb szervének döntési hatáskörébe tartozó
rendelkezései nincsenek összhangban az e rendeletben foglaltakkal, akkor az intézmény a legfőbb szerv következő
rendes vagy rendkívüli ülésén köteles a belső szabályzatait az e rendelettel összhangba hozni.
(3) A 7. § (4) bekezdéstől eltérően az intézmény a teljesítményjavadalmazás megállapításakor három év helyett 2011-ben
egy év, 2012-ben kettő év teljesítménymutatóit is figyelembe veheti.
13. § Ez a rendelet a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újraértékpapírosításra vonatkozó
tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról
szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/76/EU irányelv I. melléklet 1. pontjának való
megfelelést szolgálja. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
222/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 50. §-ának (1) bekezdése alapján, továbbá az önkéntes nyugdíjpénztárak beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 223/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 50. §-ának (1) bekezdése alapján a 2010. beszámoló részét képező mérleg és eredménykimutatás, valamint a könyvvizsgálói jelentés közzététele..
Általános Pénztárszövetség Tagpénztára: OFFICIUM Országos Nyugdíjpénztár 2010. évi gazdálkodási adatok
1. A pénztár tárgyév eleji és végi taglétszáma:
2010. január 1. 2010. december 31. Taglétszám (fő) 60 66
2. A tagdíjbevételek pénztári tartalékok közötti megosztásának arányszámai a tárgyévben:
2010. január 1.–2010. december 31. % Fedezeti tartalék 94,0%
Működési tartalék 5,9% Likviditási tartalék 0,1% 3. A pénztári hozamok alakulása a pénztár egészére:
Megnevezés 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
Nettó hozamráta (%) 10,21 9,78 1,48 12,40 9,02 6,30 5,63 5,92 11,28 4,89
Bruttó hozamráta (%) 11,70 11,26 2,26 13,50 9,11 7,80 7,05 7,35 12,54 4,58
10 éves nettó hozamráta 8,27 7,64 Vagyonnövekedési mutató 8,12 7,40
A 10 éves átlagos hozamráta a vagyonkezelői teljesítményt, a vagyonnövekedési mutató a pénztártagok egyéni számlájának
átlagos hozamát jellemzi. 4. A pénztár teljes (mérleg szerinti) vagyonának tárgyévi nyitó és záró értéke:
2010. január 1. 2010. december 31. A pénztár vagyona (ezer Ft-ban): 22 360 25 131
5. A pénztár teljes vagyonának tárgyévi eszközcsoportonkénti százalékos megoszlása az év elején és végén:
Megnevezés 2010. január 1. 2010. december 31. Pénzforg. befekt. szla, betét, házi pénzt. 15,13 5,23
Magyar állampapír 84,87 94,77 Összesen: 100,00 100,00 6. A tárgyévre és a tárgyévet követő évre vonatkozó eszközcsoportonkénti megengedett minimális és maximális %-os
megoszlás és referenciaindex:
Portfólió rész
Minimum arány a portf. belül
Maximum arány
Likvid eszközök 30% 0% Átlagos infláció 100% Magyar állampapír 70% 100% Átlagos infláció 100%
2010. évi mérleg (ezer Ft-ban) Eszközök (aktívák) Megnevezés
Előző évi
felülvizsgált
beszámoló
záró adatai Tárgyévi
felülvizsgált
beszámoló
záró adatai
ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) ÖSSZESEN 22 498 25 359
A) Befektetett eszközök 0 0
I. Immateriális javak 0 0
II. Tárgyi eszközök 0 0
3. Gépek, berend., felszer. járművek 0 0
4. Beruházások, felújítások 0 0
III. Befektetett pénzügyi eszközök 0 0
3. Tartós h.viszonyt megtest. é.-pap. 0 0
a) Kötvények 0 0
b) Állampapírok 0 0
f) Jelzáloglevél 0 0
4. Befektetett p.-ügyi eszk. ért. k.-bözete 0 0
B) Forgó eszközök 22 498 25 359
I. Készletek 0 0
II. Követelések 30 402
1. Tagdíjkövetelések 0 0
3. Tagi kölcsön 0 0
5. Egyéb követelések 30 402
III. Értékpapírok 19 064 23 643
1. Egyéb részesedések 0 0
2. Forg. célú hitelv.megt. ért.-papír 17 116 21 708
a) Kötvények 17 107 21 187
b) Kincstárjegy és más állampapír 9 521
c) Befektetési jegyek 0 0
d) Jelzáloglevél 0 0
3. Értékpapírok ért. különbözete 1 948 1 935
4. Határidős ügyetek ért.-különbözete 0 0
IV. Pénzeszközök 3 404 1 314
1. Pénztárak 134 190
2. Pénztári elszámolási számla 868 1 113
13. Elkülönített betétszámla 2 402 11
4. Rövid lejáratú bankbetétek 0 0
6. Pénzeszközök ért.-különbözete 0 0
Aktív időbeli elhatárolások 0 0
1. Bevételek aktív időbeli elhatárolása 0 0
2. Költségek és ráford.időbeli elh. 0 0
Az előző évi és a tárgyévi beszámoló záró adatai rendre megegyeznek az előző évi és tárgyévi felülvizsgált beszámoló adataival.
Források (passzívák) Megnevezés Előző évi
felülvizsgált
beszámoló
záró adatai
Tárgyévi
felülvizsgált
beszámoló
záró adatai FORRÁSOK (PASSZÍVÁK) ÖSSZESEN 22 498 25 359
Saját tőke 889 682
I. Induló tőke 0 0
II. Be nem fiz . alapítói tám. 0 0
III. Tartalék tőke 761 889
IV. Műk. és kieg. váll. tev. mérleg sz. eredm. 128 –207
V. Értékelési tartalék 0 0
Céltartalékok (CT) 21 471 24 449
I. Működési céltartalék 27 13
2. Műk. portf. ért.-k.-bözetéből képz. CT 27 13
2.1. Időarányosan járó kamat (+) 10 26
Megnevezés Előző évi
felülvizsgált
beszámoló
záró adatai Tárgyévi
felülvizsgált
beszámoló
záró adatai
2.4. Egyéb piaci értékítéletből adódó ért.k.bözet 17 –13
II. Fedezeti céltartalék 21 362 24 341
1. Egyéni számlákon 20 879 23 996
1.1. Egyéni száml. jóváírt szolg. célú bev. CT 17 370 19 458
1.2. Egyéni száml. jóváírt real. hozam. CT 1 588 2 616
1.3. Egyéni szlákon jóváírt ért.-kbözet (ÉK) 1 921 1 922
1.3.1. Időarányosan járó kamat (+) 806 1 213
1.3.2. Járó osztalék (+) 0 0
1.3.3. Devizaárfolyam változás (+/–) 0 0
1.3.4. Egyéb piaci értékítéletből adódó ÉK 1 115 709
2. Szolgáltatási tartalékon 483 345
2.1. Szolg. tartalékon kimutatott fedezeti CT 483 345
2.2. Szolg. tart. jóváírt real. hozambev. 0 0
2.3. Szolg. tartalékon jóváírt ért.-különbözet 0 0
2.3.1. Időarányosan járó kamat (+) 0 0
2.3.3. Devizaárfolyam változás (+/–) 0 0
2.3.4. Egyéb piaci értékítéletből adódó ÉK 0 0
III. Likviditási és kockázati céltartalék 82 95
3. Likviditási portfólió ért. különbözete 0 0
3.1. Időarányosan járó kamat (+) 0 0
5. Egyéb likviditási célokra 82 95
6. Azonosítatlan befiz. befekt. hozamának tart 0 0
IV. Meg nem fizetett tagdíjak tartaléka 0 0
1. Működési célú tagdíjak tartaléka 0 0
2. Fedezeti célú tagdíjak tartaléka 0 0
3. Likviditási célú tagdíjak tartaléka 0 0
Kötelezettségek 138 228
I. Hosszú lejáratú kötelez. 0 0
II. Rövid lejáratú kötelezettségek 138 228
1. Tagokkal szembeni kötelezettségek 0 0
2. Kötelezettség áruszállításból és szolg. 0 0
4. Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek 0 0
5. Azonosítatlan függő befizetések 0 0
a) munkáltatóhoz rendelhető függő befiz. 0 0
c) pénztártaghoz nem rendelhető függő befiz. 0 0
Passzív időbeli elhatárolások 0 0
1. Bevétlek passzív időbeli elhatárolása 0 0
2. Költségek és ráfordítások időbeli elhat. 0 0
Eredménykimutatás (ezer Ft-ban), 2010. év Megnevezés Működési tartalék Fedezeti tartalék Likviditási tartalék
Előző évi
felülvizsg.
beszámoló
záró adatai Tárgyévi
felülvizsg.
besz.
záró adatai Előző évi
felülvizsg.
beszámoló
záró adatai
Tárgyévi
felülvizsg. besz.
záró adatai Előző évi
felülvizsg.
beszámoló
záró adatai
Tárgyévi
felülvizsg. besz.
záró adatai Tagok által fizetett tagdíj 294 223 3 088 2 977 3 3
Munkáltatói tagdíj-hozzájárulás 156 31 2 457 503 3 1
Meg nem fiz. tagd. miatt tart.képz
Utólag befolyt tagdíjak
Tagdíjbevételek össz. 450 254 5 545 3 480 6 4
Tagok egyéb befizetései 645 571 15 574 14 726 11 9
Tag nyilatk. alapj. adóhat. ált. átut. ö. 5 293 5 637
Eseti adomány
Egyéb bevételek 4 031 1 694
Bevételek összesen 1 095 825 25 150 19 900 17 13
Működéssel kapcs. ráfordítások 1 098 1 078
Anyagjellegű ráfordítások 241 284
Megnevezés Működési tartalék Fedezeti tartalék Likviditási tartalék Előző évi
felülvizsg.
beszámoló
záró adatai
Tárgyévi
felülvizsg. besz.
záró adatai Előző évi
felülvizsg.
beszámoló
záró adatai
Tárgyévi
felülvizsg. besz.
záró adatai Előző évi
felülvizsg.
beszámoló
záró adatai
Tárgyévi
felülvizsg. besz.
záró adatai Anyagköltség
Igénybe vett szolgáltatások 175 188
Admin. és nyilv. fela. ellátó szerv. díj
Könyvvizsg. díja (számla alapján) 154 188
Szaktanácsadás díja (számlás)
Marketing-, hirdetés-, reklámktsg.
Egyéb szolgáltatások költsége 66 96
Személyi jellegű ráfordítások 826 763
Bérköltség
Állományba tart. pénztári alk. m.-bére
Állományba nem tart. munkadíja
Aktuáriusi díj (megbízási díj)
Szaktanácsadás díja (megbízási díj)
Személyi jellegű egyéb kifizetések 826 763
Bérjárulékok
Értékcsökkenési leírás
Működéssel kapcs. egyéb ráf.
Felügyelettel kapcs. ráfordítások 31 31
Egyéb ráfordítások
Szokásos műk. tev. eredménye –3 –253
Kapott (járó) kamat, kamat jell. bev. 74 35 997 1 050
Pénzügyileg realizált kamat, bev. 97 49 1 405 1 325
Kam. értékp. vételárában lévő kamat 23 14 408 275
Tul. rész. és hit.megt. ép. árf.-nyer. 64 17 355 257
Befektetési jegyek realizált hozama
Kapott osztalékok és részesedések
P.-ügyi műveletek egyéb bevételei
Ért. kül.-ben elsz.t várható hozam –54 –14 871 –38
Időarányosan járó kamat –15 16 115 369
Járó osztalék
Devizaárf.-ból értékkülönbözet
Nyereségjellegű különbözet
Veszteségjellegű különb. (–)
Egyéb piaci értékítéletből ért.-k.-bözet –39 –30 756 –407
Árfolyamnyereség –39 –17 586 –291
Árfolyamveszteség –170 116
Befekt. tev. bevételei összesen 84 38 2 223 1 269
Egyéni szlákat megillető hozambev. 2 223 1 269
Egyéni szlákat megillető realizált h. 1 352 1 307
Egyéni szlákat megillető ért.kbözet 871 –38
Szol. tartalékot megillető hozambev.
Szol. tartalékot megillető realizált h.
Szolg. tartalékot megillető ért.-k.-bözet
Fizetendő kamatok, kamatráford.
Tul. rész. és hit.ép. árf.-vesztesége 0 3
Bef. jegyek realizált vesztesége
Pü.-i műveletek egyéb ráfordítása
Értékelési különbözetből képz. CT –54 –14
Időarányosan járó kamat –15 16
Egyéb piaci értékítéletből adódó ért –39 –30
Befekt. tev. kapcs. egyéb ráf. 7 6 184 236
Vagyonkezelői díjak 5 5 132 182
Letétkezelői díjak 2 1 52 54
Befekt. tev. kapcs. k.-böző egyéb ráf.
Befekt. tev. ráford. összesen –47 –8 184 239


text:
83/2016. (IV. 12.) Korm. rendelete Söpte külterületén megvalósuló ipari telephely kialakításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Söpte külterületén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás szerinti Söpte
külterület 0104/1 helyrajzi szám alatti ingatlan területén ipari telephely kialakításával kapcsolatos beruházással
függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Vas Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1.  § (1)  bekezdése szerinti beruházással összefüggésben építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell
beszerezni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
70/2011. (VIII. 31.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 635/2010. (X. 1.) OVB határozatát – a jelen határozatban foglalt
indokok alapján – helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az
Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 635/2010. (X. 1.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában az országos népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadta. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az ingatlan
adásvételi szerződések ügyvéd, közjegyző vagy jogtanácsos közreműködése nélkül is alkalmasak legyenek
az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésre?”
Az OVBh. indokolása szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés célja sérti az Alkotmányban foglalt jogállamiság és
jogbiztonság alapelvét azáltal, hogy az ügyvédek, közjegyzők, illetve jogtanácsosok egyéb jogszabályokban foglalt
kötelezettségeinek figyelmen kívül hagyásával kívánná a fent megnevezetteket az adásvételi eljárás folyamatából
kizárni. Ezáltal egy eredményes népszavazást követően megalkotandó jogszabály ellentétes lenne a jelenlegi
szabályokkal, mely így konkrét alapjog sérelmet is okozna. Az OVBh. több alkotmánybírósági határozatra hivatkozva
megállapítja, hogy az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye, és mivel így a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, az OVB az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 10. § b) pontja alapján az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
A kifogástevő – aki a hitelesítési eljárás kezdeményezője – szerint a kérdés nem jár alkotmánymódosítással, nem sérti a
jogbiztonság és jogállamiság elvét. Megítélése szerint a kérdés megfelel a népszavazási kezdeményezés
követelményeinek, és az hitelesíthető, ezért az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kéri az
Alkotmánybíróságtól.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2010. évi 153. számában, 2010. október 1-jén jelent meg, a kifogást 2010. október 8-án,
határidőben terjesztették elő.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
(2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján, valamint
közvetlenül gyakorolja.”
2. Az Nsztv. rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
”
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
(…)”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai
ellen benyújtott kifogások elbírálása során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás
alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. §
(2) bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az
Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban már több ízben leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására irányuló
kérdésben a választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye. Az irányadó gyakorlatát összegző
25/1999. (VII. 7.) AB határozatában az Alkotmánybíróság kifejtette: „Az Alkotmány mint alaptörvény, amely az állami
berendezkedés alapját, az állam és polgárainak viszonyát szabályozza, csak az Alkotmány rendszerén belül, az
Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által, az Alkotmányban meghatározott eljárás szerint
módosítható. Az Alkotmány az Országgyűlés hatáskörén belül megkülönböztetetten szabályozza az alkotmányozást.
Az Alkotmánybíróság több határozatában megállapította, hogy az Alkotmány megalkotása és megváltoztatása
kizárólag az Országgyűlés jogkörébe tartozik, és az Országgyűlés e jogkörében alkotmányosan az
alkotmánymódosításra irányadó eljárási és határozathozatali követelmények betartásával, alkotmánymódosításra
irányuló közvetlen és kifejezett alkotmányozó hatalmi rendelkezés alapján járhat el. [1260/B/1997. AB határozat, ABH
1998, 816, 819.; 30/1998. (VI. 25.) AB határozat, ABH 1998, 220, 234.] A szervezeti azonosság ellenére az Alkotmány
rendelkezései alapján különbséget kell tenni az alkotmányozó és a törvényhozó hatalom között. Amikor az
Országgyűlés az Alkotmány 19. § (3) bekezdés a) pontjában rögzített hatáskörében jár el, alkotmányozó hatalmat
gyakorol az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében szabályozott eljárás szerint. Az Alkotmány e rendelkezései
egyértelműen az Országgyűlés hatáskörébe utalják az Alkotmány elfogadásáról és módosításáról való döntést. Ebből
az következik, hogy az Alkotmány – választópolgári kezdeményezésre – népszavazással nem módosítható. Az
Alkotmány alapján az Alkotmány rendelkezéseinek megállapítása az Országgyűlés hatásköre volt és maradt az
1997-es alkotmánymódosítást követően is. A népszavazással kapcsolatos alkotmánymódosítás során az Országgyűlés
mint az alkotmányozó hatalom nem határozta meg a népszavazásnak az alkotmányozásban betöltött szerepét, azaz,
nem bírálta felül az Alkotmánybíróság által a 2/1993. (I. 22.) AB határozatban megállapított követelményt, mely szerint
népszavazással nem lehet az Alkotmányt módosítani. [...] Mindezeket figyelembe véve megállapítható, hogy az
Alkotmány módosítására irányuló kérdésben nem írható ki választópolgári kezdeményezésre olyan népszavazás,
amely az Országgyűlésre kötelező volta miatt elvonná az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét.” (ABH 1999, 251,
261, 262.)
A kifejtettek alapján a népszavazás eredménye az Országgyűlést csak mint törvényhozó hatalmat kötelezheti a
népszavazás eredményének megfelelő – értelemszerűen azonban az Alkotmány rendelkezéseivel összhangban álló –
jogalkotásra. Bár az Alkotmány nem állít fel rangsorbeli különbséget a 2. § (2) bekezdésében meghatározott
népszuverenitás gyakorlásának közvetett vagy közvetlen módja között, a közvetlen hatalomgyakorlás – és ezen belül a
népszavazás – kivételesnek tekinthető. [Részletesen: 2/1993. (I. 22.) AB határozat, ABH 1993, 33, 36, 37.]
A hatalomgyakorlás két formája közötti súlyponteltolódás a parlamentáris berendezkedés szükségképpeni velejárója.
Az Alkotmánybíróság egy korábbi határozatában elvi éllel szögezte le, hogy a népszavazás kiegészítő jellege
„az Alkotmányban rögzített parlamentáris kormányforma lényegéből következik. A parlamentáris kormányformának a
képviselet útján való hatalomgyakorlás a meghatározó formája. A közvetlen hatalomgyakorlás ebben az alkotmányos
berendezkedésben szükségszerűen kiegészítő, másodlagos forma.” [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251,
261.] Mindebből fakadóan nem kényszeríthető ki népszavazás eredményeként, hogy az Országgyűlés mint
alkotmányozó hatalom járjon el. [50/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 359, 363–365.]
3. Az Alkotmánybíróság ismertetett gyakorlata szerint tehát a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem kényszerítheti a
jogalkotót az Alkotmány módosítására, vagyis a kérdésben akkor nem lehet népszavazást tartani, ha az eredményes
népszavazás eredményeképp az Országgyűlésnek alkotmányozási kötelezettsége keletkezne.
A jelen határozatban vizsgált kérdés az ingatlan adásvételi szerződésekkel kapcsolatos ügyvédi, közjegyzői
közreműködést kívánja – népszavazás útján – megszüntetni. Ezen közreműködés alapját az ingatlan-nyilvántartásról
szóló 1997. évi CXLI. törvény 32. § (3) bekezdése határozza meg. A rendelkezés szerint az – értelemszerűen ingatlanra
vonatkozó – tulajdonjog, haszonélvezeti jog, a használat joga, telki szolgalmi jog, vételi jog, jelzálogjog (önálló
zálogjog) keletkezésére, módosulására, illetve megszűnésére vonatkozó bejegyzésnek közokirat, ügyvéd által
ellenjegyzett magánokirat alapján van helye. Ellenjegyzésként a jogtanácsos ellenjegyzését is el kell fogadni, ha a
szerződő felek valamelyike jogtanácsos által képviselt szervezet.
Az Alkotmánybíróság egy korábbi határozatában már megállapította, hogy az Alkotmány 13. § (1) bekezdéséből nem
következik kényszerítően az ingatlan-nyilvántartás adatainak feltétlen hitelessége, mert a tulajdonhoz való jognak,
mint alapjognak az alkotmányi biztosítása – ideértve az ingatlanra vonatkozó tulajdonjogot is – nem feltétlenül és nem
kizárólag az ingatlan-nyilvántartás hatályos rendszere útján valósítható meg. Az ingatlan-nyilvántartás (telekkönyv)
alapvetően jogtechnikai konstrukció, intézmény, amely az ingatlantulajdonra és ingatlanforgalomra vonatkozó
hatályos jog szerint az ingatlanokra vonatkozó tulajdonjog, használati és más jogok nyilvántartására, valamint
fontosabb tények és körülmények feltüntetésére szolgál, sőt az ingatlanra vonatkozó egyes jogok keletkezésének az
alapja is, de magának e rendszernek a létezése közvetlenül az Alkotmányból nem vezethető le. [8/1998. (III. 20.) AB
határozat, ABH 1998, 102, 103–104.] Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a földhivatali nyilvántartás
közhitelessége a jogalkotó által választott, a tulajdonhoz való jog védelmére használt módszernek – az
ingatlan-nyilvántartásnak – csupán egyik jellemzője, de nem az Alkotmányból közvetlenül levezethető előírás. Az
ingatlan-nyilvántartás – és ennek részeként, ezen módszer működésének nélkülözhetetlen feltételeként a
közhitelesség – a jogalkotó válasza arra az alkotmányos követelményre, hogy a tulajdonhoz való jog eljárási garanciáit
megteremtse. Az eljárási garanciák biztosításának módszere és annak jellemzői nem az Alkotmányból következnek.
Önmagában tehát az, hogy az ingatlan-nyilvántartás rövid ideig egy nem jogerős – azaz még megtámadható –
határozaton alapuló bejegyzést (vagy feljegyzést) tartalmaz, nem ütközik az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe. Az
Alkotmánybíróság álláspontja szerint az, hogy a kérelemre indult ingatlan-nyilvántartási eljárásokban ügyvéd vagy
közjegyző közreműködése kötelező, valamint az, hogy csak ezen személyek által készített és ellenjegyzett okiratok
alapján lehetséges a jogok vagy tények be- vagy feljegyzése, ellensúlyozza a fent leírt helyzetből fakadó esetleges
bizonytalanságot. (78/B/2001. AB határozat, ABH 2009, 1450, 1459.)
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés alapján tartott
eredményes népszavazás következtében a jogalkotó kötelezettsége mindössze az Inytv. hivatkozott rendelkezésének
módosítására (hatályon kívül helyezésére) irányulna, egy jogi és ténybeli bizonytalanságot ellensúlyozó jogszabályi
konstrukciót kellene megszüntetnie. Ez az intézkedés azonban – annak ellenére, hogy nem vonna maga után az
Alkotmány módosítására irányuló kötelezettséget – valójában csökkentené azt az alkotmányos védelmi szintet,
amelyet az Alkotmánybíróság által értelmezett Alkotmány a jogbiztonság, illetve a tulajdonvédelem vonatkozásában
jelenleg biztosít. Ennek alapján az eredményes népszavazás alapján teendő jogalkotói aktus végső soron – az
Alkotmánybíróság által értelmezett – Alkotmány burkolt módosítását eredményezné.
A jogalkotó a jogbiztonság, illetve a tulajdonvédelem alkotmányos elveinek érvényesülése érdekében az ügyvéd vagy
közjegyző közreműködésén kívül más módszert, vagy jogtechnikai megoldást is alkalmazhat. Bármilyen legyen is a
választott új megoldás, az anyagi jogi és eljárásjogi garanciák a jogbiztonság és a tulajdonvédelem alkotmányos
védelmi szintjét nem csökkenthetik. A népszavazásra feltenni javasolt kérdésből azonban a jogalkotónak ez a
kötelezettsége nem derül ki, a választópolgárok számára a népszavazás eredményessége olyan jogalkotói
kötelezettséget mutatna, amelynek eredménye pusztán az ügyvéd, közjegyző vagy jogtanácsos közreműködési
kötelezettségének megszűntét jelentené az ingatlan adásvételi szerződések alapján történő tulajdonjog bejegyzését
illetően.
Az alkotmányos védelmi szint biztosítására való jogalkotói kötelezettség miatt – ami tehát pusztán a kérdés alapján
nem állapítható meg – a választópolgárok vonatkozásában a kérdés egyértelműségének követelménye nem
érvényesül.
Az Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában megállapította: a választópolgári egyértelműségnek része,
hogy a választópolgárok a kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. (ABH 2007, 332,
337.)
A népszavazásra bocsátandó kérdésről a választópolgároknak úgy kellene döntésüket meghozniuk, hogy nem volna
egyértelmű számukra, a népszavazás sikere milyen változásokkal jár az ingatlan-nyilvántartás garanciáit illetően, a
jogalkotó – alkotmányos kötelezettségét teljesítve – milyen intézményeket fog bevezetni (pl. telekkönyvi bíráskodás).
Azon körülmény folytán, hogy a kérdés alapján a választópolgárok nem tudják egyértelműen megállapítani, milyen
jogalkotást támogatnak szavazataikkal, a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében szabályozott
egyértelműség követelményének. [lásd 187/2010. (XI. 12.) AB határozat. ABK 2010. november, 1244, 1245.]
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az OVB 635/2010. (X. 1.) OVB határozatát a rendelkező részben foglaltak szerint
– a jelen határozatban foglalat indokok alapján – helyben hagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. augusztus 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
43/2009. (III. 4.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság és az Orosz Föderáció Kormánya között a fegyverzet, haditechnikai eszközök és azok tartalék alkatrészeinek a Magyar Köztársaságban a volt Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége licencei alapján történő gyártásának rendjéről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság és az Orosz Föderáció Kormánya között a fegyverzet, haditechnikai eszközök
és azok tartalék alkatrészeinek a Magyar Köztársaságban a
volt Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége licencei alapján történő gyártásának rendjéről szóló megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hivatalos magyar nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Oroszországi
Föderáció Kormánya között a fegyverzet,
haditechnikai eszközök és azok tartalék
alkatrészeinek a Magyar Köztársaságban a volt
Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége
(SzSzKSz) licencei alapján történő gyártásának
rendjéről A Magyar Köztársaság Kormánya és az Oroszországi
Föderáció Kormánya, a továbbiakban a Felek,
kifejezve kölcsönös törekvésüket a Magyar Köztársaság és az Oroszországi Föderáció közötti baráti viszony és
együttműködés erősítésére és fejlesztésére,
kiindulva a Magyar Köztársaság és az Oroszországi
Szovjet Szövetségi Szocialista Köztársaság között a baráti
kapcsolatokról és együttműködésről 1991. december 6-án
megkötött Szerződés rendelkezéseiből,
figyelembe véve a Magyar Köztársaság Kormánya és az
Oroszországi Föderáció Kormánya között a haditechnikai
együttműködésről szóló 2002. december 20-án megkötött
Megállapodás elveit és rendelkezéseit,
megerősítve, hogy a Felek a volt Szovjetunió által átadott licencekkel kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket
illetően az Oroszországi Föderációt tekintik jogutódnak
az alábbiakban állapodtak meg:
1. CIKK A Felek kijelentik, hogy az 1. sz. mellékletben szereplő
licencek kivételével megszűntnek tekintik azokat a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Szovjet Szocialista
Köztársaságok Szövetsége Kormánya között, a fegyverzet
és haditechnikai eszközök, valamint tartalék alkalrészeik
gyártására a volt Szovjetunió által átadott licencek alapján
fennálló kötelezettségeket, amelyek a Magyar Köztársaság Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya
között a kétoldalú szerződések számbavételéről szóló
1995. március 6-i Jegyzőkönyv hatálybalépése előtt voltak
érvényben.
Az Orosz Fél tudomásul veszi a Magyar Fél azon nyilatkozatát, hogy 1991. után a volt Szovjetunió licencei alapján nem gyártott és jelenleg sem gyárt fegyverzetet, haditechnikai eszközöket és tartalék alkatrészeket (az 1. sz.
mellékletben felsorolt licencek kivételével).
A Felek megállapodtak, hogy a fegyverzet, a haditechnikai eszközök és ezek tartalék alkatrészeinek a volt Szovjetunió licencei alapján a Magyar Köztársaságban történő
gyártásával és felhasználásával kapcsolatos kérdéseket a
haditechnikai együttműködésben résztvevők közötti magánjogi szerződések útján rendezik. A Felek megállapodtak, hogy támogatják ilyen magánjogi szerződések létrehozását.
2. CIKK A Felek elismerik, hogy a volt Szovjetunió licencei
alapján a Magyar Fél számára átadott szellemi alkotások
(találmányok, programok, technológiák, dokumentációk
és információk) eredményeire az Orosz Fél kizárólagos
joggal rendelkezik, a Magyar Fél pedig jogosult ezen eredmények használatára a haditechnikai együttműködésben
résztvevők közötti magánjogi szerződésekben/megállapodásokban meghatározott feltételek szerint.
A Felek biztosítják a szellemi alkotások védelmét nemzeti jogszabályaikkal és azon nemzetközi szerződésekkel
összhangban, amelyeknek részesei.
3. CIKK A Magyar Fél nem adja el és/vagy nem adja át harmadik
Fél, többek között külföldi jogi és/vagy természetes személyek, vagy nemzetközi szervezetek részére a Magyar
Fél által kapott és/vagy a volt Szovjetunió licencei alapján
a Magyar Fél által gyártott fegyverzetet, haditechnikai
eszközöket és azok alkatrészeit, licenceket, dokumentációkat és információkat – a továbbiakban katonai rendeltetésű termékeket – az Orosz Fél előzetes írásos hozzájárulása
nélkül.
Jelen Megállapodás aláírásának időpontjától, amennyiben a Magyar Fél a volt Szovjetunió által átadott licencek
és/vagy műszaki dokumentációk alapján Magyarországon
gyártott katonai rendeltetésű terméket ad el vagy ad át harmadik ország jogi és/vagy természetes személyeinek, vagy
nemzetközi szervezeteknek, az Orosz Fél részére szabadon konvertálható valutában licencdíjat kell fizetni,
amelynek mértékét a Felek haditechnikai együttműködésben résztvevő szervezetei által megkötött magánjogi szerződésekben határozzák meg.
Az Orosz Fél a kérés kézhezvételétől számított 90 napon belül elbírálja a Magyar Félnek a volt Szovjetunió licencei alapján Magyarországon gyártott fegyverzet, haditechnikai eszközök vagy alkatrészek harmadik Fél számára való átadása iránti igényét és értesíti a Magyar Felet az
általa hozott döntésről.
4. CIKK Az Orosz Fél kötelezettséget vállal arra, hogy megfelelő
lehetőségek megléte esetében biztosítja a volt Szovjetunió
és az Oroszországi Föderáció által a Magyar Fél számára
átadott fegyverzet és haditechnikai eszközök üzemeltetéséhez és javításához szükséges egyes gépek, részegységek, komplettáló egységek és alkatrészek szállítását.
A feltüntetett eszközök szállítási nomenklatúrái és a
szállítandó mennyiség, valamint a szállítás és az elszámolás rendje a haditechnikai együttműködésben résztvevők
között megkötendő magánjogi szerződésekben kerülnek
meghatározásra.
5. CIKK A jelen Megállapodás rendelkezései végrehajtásának
ellenőrzésére Meghatalmazott Szervek
a Magyar Fél részéről: a Magyar Köztársaság Honvédelmi Minisztériuma,
az Orosz Fél részéről: az Oroszországi Föderáció külföldi államokkal folytatott haditechnikai együttműködési
Bizottsága.
6. CIKK Amennyiben a Felek között a jelen Megállapodás végrehajtása vagy értelmezése során véleménykülönbség,
vagy vitás kérdés merül fel, azt a Felek és/vagy a Meghatalmazott Szervek közötti tárgyalások és konzultációk útján rendezik.
7. CIKK A Felek jelen Megállapodást öt évre kötik, és azon utolsó írásos értesítés kézhezvételének napján lép hatályba,
amelyben a Felek írásban értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárás teljesítéséről. Jelen
Megállapodást a Felek bármelyike felmondhatja,
amennyiben írásos formában értesíti a másik Felet felmondásának szándékáról. Jelen Megállapodás az értesítés má
sik fél által történő kézhezvételének napjától számított 6
hónap leteltével veszti hatályát.
Jelen Megállapodás hatálya automatikusan meghosszabbodik minden következő öt éves periódusra,
amennyiben a Felek egyike sem értesíti írásos formában a
másik Felet felmondási szándékáról.
Jelen Megállapodás felmondása nem érinti a hatályban
lévő szerződések további teljesítését, kivéve, ha a Felek
másként állapodnak meg.
Jelen Megállapodás felmondása esetén a jelen Megállapodás 2. cikkében meghatározott kötelezettségek teljesítése nem szűnik meg, kivéve, ha a Felek másként állapodnak
meg.
Jelen Megállapodást a Felek egyetértése esetén lehet
módosítani, vagy kiegészíteni. Minden módosítást és kiegészítést jegyzőkönyvben kell rögzíteni, amelyek jelen
Megállapodás elválaszthatatlan részét képezik és a jelen
Megállapodásban előírt rendben lépnek hatályba.
Készült Moszkvában 2005. február 16-án két eredeti
példányban, magyar és orosz nyelven, mindkét szöveg
azonos érvényű.
(Aláírások) 1. sz. melléklet Felsorolás
a volt Szovjetunió által a Magyar Félnek átadott azon licencekről,
amelyek hasznosításában érdekelt a Magyar Fél Sorszám Licenc megnevezése és az aláírás dátuma Speciális eszköz megnevezése Index
1. 1962. 04. 19-i Levélváltás MiG–19 repülőgép javítása 03294
2. 1963. 04. 25-i Levélváltás MiG–21f repülőgép javítása 03345
03458
3. 1964. 01. 23-i Megállapodás MiG–21f–13 repülőgép javítása, beleértve
az R–11f–300 hajtóművet, a repülőgép
fegyverzetét és rádiótechnikai berendezéseit
30220 4. 1965. 01. 14-i Levélváltás MiG–21f–13 és MiG–21pf repülőgépek
javítása
300275
30245 5. 1970. 03. 06-i Jegyzőkönyv az 1964. 01. 23-i
Megállapodáshoz
MiG–21f–13, MiG–21pf, MiG–21pfm
és MiG–21u repülőgépek javítása 30245
6. 1972. 06. 05-i Jegyzőkönyv MiG–21usz, MiG–21pf repülőgépek javítása 30424
7. 1972. 06. 05-i Jegyzőkönyv Mi–8 helikopterek javítása 30432
8. 1977. 04. 20-i Jegyzőkönyv MiG–21u, MiG–21pf, MiG–21mf
és MiG–21um repülőgépek javítása
(a hajtóművek nélkül) 30472
9. 1979. 10. 30-i Jegyzőkönyv MiG–21BISz repülőgép javítása (a hajtómű
nélkül)
30495 10. 1980. 09. 24-i Jegyzőkönyv Mi–24D és Mi–8tb helikopterek javítása
(a hajtómű nélkül)
0301412,
3481430 ” 3. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A rendelet végrehajtásáról a honvédelemért felelős
miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
471/2013. (X. 30.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–német kétoldalú kapcsolatok szorosabbra fűzésében szerzett elévülhetetlen érdemei elismeréseként
dr. Gesztelyi Jenő részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. szeptember 23.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
49/2014. (XI. 27.) MNB rendelete a biztosítási piaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  biztosítóra, a  független biztosításközvetítőre, valamint a  Magyar Biztosítók Szövetségének
a  Kártalanítási Alap és a  Kártalanítási Számla kezelője és a  Nemzeti Iroda feladatait ellátó elkülönített szervezeti
egységére (a továbbiakban: MABISZ elkülönített szervezeti egysége) (a továbbiakban együtt: adatszolgáltató)
terjed ki.
2. § (1) Az  adatszolgáltató az  e  rendeletben foglaltak szerint rendszeres adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti
jelentés) teljesít a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi, analitikus és
egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) A  biztosító a  2.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre negyedéves és éves
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
4. § (1) A  biztosító – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  4.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában és határidőre éves aktuáriusi jelentést teljesít az MNB részére.
(2) Nem köteles éves aktuáriusi jelentést benyújtani az  a  biztosító egyesület, amely eleget tesz a  biztosítókról és
a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény (a továbbiakban: Bit.) 126. § (4) bekezdés b) pontjában foglalt
feltételeknek, és nem foglalkoztat vezető biztosításmatematikust.
(3) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
5. § (1) A  kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási terméket terjesztő biztosító a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
6. § (1) Az összevont alapú felügyelet alá tartozó biztosító a 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában
és határidőre negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) A független biztosításközvetítő a 10. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 11. melléklet tartalmazza.
8. § (1) A  MABISZ elkülönített szervezeti egysége a  12.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 13. melléklet tartalmazza.
9. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést az  MNB által meghatározott elektronikus formában, minősített vagy
fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva az  MNB „Kihelyezett Adatküldő Program” megnevezésű
jelentésfogadó rendszerén (a továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A KAP rendszer használatára vonatkozó
részletes követelményeket a  KAP rendszer Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet az  MNB e  rendelet
hatálybalépésével egyidejűleg a honlapján tesz közzé.
(2) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (3) Az  adatszolgáltató a  feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát és
a küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
 (4) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(5) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kapott.
(6) Ha a  felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, az  adott tábla első sorát nulla („0”) értékkel
feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
10. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az adatszolgáltató önellenőrzési, belső ellenőrzési stb. tevékenysége során megállapításra kerül, hogy a jelentett
adatok korrekcióra szorulnak, mert a  Számviteli politikában meghatározott jelentős mértékű eltérés mutatkozik,
akkor a  felügyeleti jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítani kell.
A  jelen bekezdés szerint módosított felügyeleti jelentést az eltérés feltárástól számított 15 munkanapon belül kell
az MNB részére megküldeni.
11. § (1) Az  adatszolgáltató az  akadályoztatásával kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  MNB által a  hiteles
adatok fogadásához kialakított és üzemeltetett, biztonságos kézbesítési szolgáltatásnak minősülő kézbesítési
rendszeren (a továbbiakban: ERA rendszer) keresztül nyújtja be az  MNB részére. Az  ERA rendszer használatára
vonatkozó szabályokat az  engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban, valamint
a  bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának, a  szervezetek és a  Magyar Nemzeti Bank
közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti Bank
által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról szóló MNB rendelet, a  használatot segítő
útmutatást az  ERA rendszer Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet az  MNB e  rendelet hatálybalépésével
egyidejűleg a honlapján tesz közzé.
(2) Az akadályoztatás oka lehet különösen
a) az  adatszolgáltatónak a  felügyeleti jelentéshez használt informatikai rendszere működési rendellenessége
vagy működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) а felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentést az adatszolgáltató az ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével
teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően, amennyiben az  rendelkezésre áll – mellékletként
az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az üzemzavar elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig
a  bejelentést az  MNB 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. szám alatt működő ügyfélszolgálatán (Telefonszám:
06-40-203-776) vagy postai úton, az  MNB 1534 Budapest BKKP Pf. 777 levelezési címére nyújthatja be az  MNB
részére.
(7) A jelen § alkalmazásában
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült okra visszavezethető olyan ténybeli állapot,
amelynek a következtében az adatszolgáltató a felügyeleti jelentést az annak teljesítésére előírt határidőben
vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2.  § 3.  pontjában meghatározott
elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: а közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–5., a 8. és a 9. melléklet 2015. január 1-jén lép hatályba.
13. § (1) A  6., a  10. és a  12.  melléklet szerinti felügyeleti jelentéseket első alkalommal a  2014. évre mint tárgyidőszakra
vonatkozóan kell teljesíteni.
(2) A  biztosítási piaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti
Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
38/2013.  (XII.  29.)  MNB rendelet 2.  melléklete szerinti, 2015. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó
felügyeleti jelentés teljesítésére a  biztosítási piaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez
elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási
kötelezettségekről szóló 38/2013. (XII. 29.) MNB rendelet szabályait kell alkalmazni.
14. § Hatályát veszti a  biztosítási piaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
38/2013. (XII. 29.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1524/2012. (XI. 28.) Korm. határozata a Microsoft Magyarország Kft. magyarországi nagybefektetővel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyarország Kormánya és a Microsoft Magyarország
Számítástechnikai Szolgáltató és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság (1031 Budapest, Graphisoft park 3.,
cégjegyzékszám: 01-09-262313) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében
aláírja. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
484/2013. (XI. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hodosy
Annamáriát 2013. december 1. napjától 2016. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1584/2012. (XII. 15.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcím-csoport Összevont szakellátás jogcíme 2012. előirányzatának megemeléséről.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 20. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím 3. Természetbeni ellátások alcím 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcím-csoport 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzatának 3316,9 millió forinttal történő megemelését
az 1. melléklet szerint. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök