text:
1344/2013. (VI. 17.) Korm. határozata a Magyar Tudományos Akadémia bölcsészet- és társadalomtudományok kutatóháza létrehozásához nyújtandó források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Tudományos Akadémia bölcsészet- és társadalomtudományok kutatóháza (a  továbbiakban:
Kutatóház) létrehozásával, melyet összesen 8000,0 millió forinttal támogat;
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 86. § (1) bekezdése,
valamint az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5)  bekezdése alapján az  előirányzat-maradvány elszámolásról szóló kormány-előterjesztés készítése során
legyen figyelemmel a  Magyar Tudományos Akadémia fejezet előző években keletkezett, 1  189  884 ezer
forint kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradvány 1.  pontban meghatározott célra való
felhasználhatóságára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Kutatóház létrehozásának ütemezett
megvalósításához 2013. második félévben legfeljebb 800,0 millió forint rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a Kutatóház létrehozáshoz igazodva folyamatos
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2014. évi költségvetés tervezése során gondoskodjon 6000,0 millió
forint költségvetési forrás rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
42/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. Elter Istvánt kinevezem rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetté és megbízom Magyarország dohai nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2012. augusztus 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
35/2019. (IX. 18.) ITM rendelete a nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjaival kapcsolatos típusjóváhagyási eljárással összefüggésben fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64.  § (1)  bekezdés 1.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 116. § 18. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjainak a gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátási
határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről, az  1024/2012/EU és a  167/2013/EU rendelet
módosításáról, valamint a  97/68/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. szeptember 14-i
(EU) 2016/1628 európai parlamenti és tanácsi rendeletben [a  továbbiakban: (EU) 2016/1628 európai parlamenti
és tanácsi rendelet] szabályozott hatósági eljárásokért az  eljáró közlekedési hatóság részére az  1.  mellékletben
meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
2. § (1) Az  igazgatási szolgáltatási díjat a  kérelem, illetve a  regisztrációs dokumentum benyújtásával egyidejűleg kell
az Innovációs és Technológiai Minisztérium Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00290713-38100004 számú
számlájára igazoltan befizetni.
(2) Az  eljárásért fizetett igazgatási szolgáltatási díj a  közlekedési hatóság saját bevétele. A  bevételek beszedésénél,
elszámolásánál és nyilvántartásánál az  eljáró közlekedési hatóságnak az  államháztartás számviteléről szóló
kormányrendelet előírásait kell alkalmaznia.
3. § Az  (EU) 2016/1628 európai parlamenti és tanácsi rendeletben szabályozott hatósági eljárásokért e  rendelet
szerint fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakra, az  igazgatási szolgáltatási díjfizetésre kötelezettek körének
megállapítására az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Itv.) 31.  § (1)  bekezdésében,
valamint a 31. § (2) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon e rendelet
tekintetében igazgatási szolgáltatási díjat kell érteni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
1238/2019. (IV. 30.) Korm. határozata az afgán nemzeti védelmi és biztonsági erők fenntartásához történő pénzügyi hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért Magyarország afganisztáni szerepvállalásának részét képező, az afgán nemzeti védelmi és biztonsági erők
fenntartásának 2021–2024 között történő pénzügyi támogatásával;
 2. egyetért az  1.  pontban foglalt pénzügyi támogatás teljesítése érdekében szükséges évi 500 000 USD összegnek
megfelelő pénzügyi fedezet központi költségvetésben történő biztosításával;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával gondoskodjon a  2021–2024
közötti időszakban esedékes pénzügyi hozzájárulás és kapcsolódó tranzakciós költségek forrásának a  központi
költségvetésről szóló törvénynek a külgazdasági és külügyminiszter által irányított költségvetési fejezetében történő
biztosításáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
pénzügyminiszter Határidő: a 2021–2024. évi központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  támogatási összegnek a  kialakított nemzetközi
eljárás szerint történő éves kifizetéséről.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
225/2016. (VI. 29.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/9897-2/2016. számú előterjesztésére – Zarezov Andrej (névmódosítás előtti neve:
Zarezov Andrej Kirillovics; születési hely, idő: Moszkva [Oroszország], 2008. november 25.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2016. június 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1226/2010. (XI. 8.) Korm. határozata a „Budapest–Esztergom vasútvonal rekonstrukciója I. ütem” című ÚMFT KÖZOP nagyprojekt javaslatról.
A Kormány
a) megtárgyalta és 59 313 200 000 Ft összköltséggel, 100%-os támogatásintenzitással (85% európai uniós
támogatás és 15% hazai forrás aránnyal) elfogadta a „Budapest–Esztergom vasútvonal rekonstrukciója I. ütem”
című ÚMFT KÖZOP nagyprojekt-javaslatról szóló előterjesztést,
b) elrendeli a támogatási kérelem – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség általi – Európai Bizottsághoz történő
benyújtását.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
424/2016. (XII. 14.) Korm. rendelete a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program keretében megvalósuló egyes közel nulla energiaigényű épületek létesítésére irányuló mintaprojekt jellegű beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), e) és f ) pontjában,
a 3. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában
a 3. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1.  mellékletben felsorolt
projektekhez kapcsolódó, a 2. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a) hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható,
b) hozott elsőfokú határozat elleni fellebbezést soron kívül, de legfeljebb 10 napon belül el kell bírálni.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tíz nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – a  környezet
védelmének általános szabályairól szóló törvény szerinti előzetes vizsgálati eljárás kivételével, vagy ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – húsz nap.
3. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1515/2013. (VIII. 1.) Korm. határozata a Dunaújvárosi Kohász Kézilabda Akadémia céljainak támogatásához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Dunaújvárosi Kohász Kézilabda Akadémia céljainak támogatásához 50,0 millió forint 1.  melléklet szerinti
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység
támogatása alcím, 6. Az olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a sport stratégiai fejlesztését szolgáló
feladatok támogatására jogcímcsoport, 1. Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai támogatása jogcím javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2011. (III. 9.) OGY határozata az új Alkotmány elfogadásának előkészítéséről.
1. Az Országgyűlés megállapítja, hogy a 47/2010. (VI. 29.) OGY határozattal létrehozott Alkotmányelőkészítő eseti
bizottság feladatát elvégezte. Az Országgyűlés megköszöni mindazoknak a közreműködését, akik javaslataikkal
segítették az eseti bizottságot feladatának teljesítésében. 2. Az Országgyűlés felkéri a képviselőcsoportok tagjait, valamint a független képviselőket, hogy az új Alkotmányról szóló
törvényjavaslataikat az Alkotmányelőkészítő eseti bizottság e határozat mellékletébe foglalt javaslatának
figyelembevételével, vagy attól függetlenül 2011. március 15-ig nyújtsák be az Országgyűléshez. Az Országgyűlés
az Alkotmányelőkészítő eseti bizottság javaslatát a képviselők alkotmányozó munkája támogatásának tekinti.
3. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy nyújtson kodifikációs segítséget az országgyűlési képviselőknek az új
Alkotmányról szóló törvényjavaslataik előkészítéséhez. 4. A Magyar Köztársaság Országgyűlésének Házszabályáról szóló 46/1994. (IX. 30.) OGY határozat (a továbbiakban: Hsz.)
IV. Része a következő 6. fejezettel egészül ki:
„6. FEJEZET AZ ÚJ ALKOTMÁNY MEGALKOTÁSA 134/E. § Az új Alkotmány elfogadásának előkészítéséről szóló 9/2011. (III. 9.) OGY határozatban meghatározott
határidőig benyújtott, az új Alkotmányról szóló törvényjavaslat tárgyalása és határozathozatala során a Házszabály
általános rendelkezéseit a 134/F. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
134/F. § (1) Ha az új Alkotmányról szóló törvényjavaslatot egy képviselőcsoporthoz tartozó képviselők több mint fele
nyújtja be, az külön döntés nélkül az Országgyűlés tárgysorozatára kerül. Egy képviselő aláírásával egy indítványt
támogathat. (2) A külön képviselőcsoportokhoz tartozó képviselők által közösen benyújtott új Alkotmányról szóló
törvényjavaslatra az (1) bekezdésben meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
(3) Az Országgyűlés az új Alkotmányról szóló törvényjavaslat tárgyalását, határozathozatalát tartalmazó valamennyi
ülés napirendjét egy döntéssel állapítja meg. (4) A Kormányt az új Alkotmány törvényalkotási folyamatában a IV. részben foglalt kötelezettségek nem terhelik.
(5) Az új Alkotmányról szóló törvényjavaslat tárgyalása a benyújtását követő ülésen – általános vitát előkészítő
bizottsági ajánlás nélkül – megkezdhető. (6) Több tárgysorozaton lévő, az új Alkotmányról szóló törvényjavaslat esetén az Országgyűlés együttes általános vitát tart.
(7) A részletes vitára bocsátott új Alkotmányról szóló törvényjavaslathoz az Alkotmányügyi bizottság készít ajánlást.
(8) A 106. § (1) bekezdés d) pontja szerinti jogával egy képviselőcsoport vezetője egy döntési javaslat
határozathozatalakor legfeljebb húsz alkalommal élhet. Szavazást a 106. § (4) bekezdésében foglalt módon és
határidőben lehet kérni.” 5. E határozat a közzétételének napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Köztársaság alkotmányának
szabályozási elveiről szóló 119/1996. (XII. 21.) OGY határozat.
6. A Hsz. IV. Részének 6. fejezete az új Alkotmány kihirdetése napján hatályát veszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
111/2003. (XI. 28.) ME határozata kormányzati főtisztviselő áthelyezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/C. §-ának (4) bekezdésébe foglalt jogkörömben
dr. Balázs István kormányzati főtisztviselőt a Belügyminisztérium Önkormányzati Hivatal Közigazgatási Hivatali és Jegyzői Iroda állományába, főosztályvezetői teendők ellátására
2003. november 15-i hatállyal — határozatlan időre —
áthelyezem.
Budapest, 2003. november 15. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
84/2010. (V. 20.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 439/2009. (XI. 20.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt
kiegészítő indokolással helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozók országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be hitelesítés
céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az országos népszavazás, illetve országos népi
kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése iránti eljárás ne az Országos Választási Bizottság, hanem
a megalapozott döntés-előkészítéshez szükséges szakértői háttérrel rendelkező igazságügyért felelős miniszter
hatáskörébe tartozzon?” Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 439/2009. (XI. 20.) OVB
(a továbbiakban: OVBh.) határozatával megtagadta.
Az OVB indoklása szerint a népszavazásra feltett kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének, mert
a választópolgárok döntését befolyásoló, egyedi véleményt tartalmazó véleménynyilvánítást, értékelést tartalmaz,
amely megtévesztő, mert azt sugallja, mintha a jelenlegi eljárási rendben nem lenne biztosítva a megfelelő előkészítés.
Ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így az egyértelműség
követelményének [a népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. § (1) bekezdése], meg kell tagadni az aláírásgyűjtő ív hitelesítését (Nsztv. 10. § c) pontja). Továbbá, az OVB
álláspontja szerint ellentétes lenne a jogintézmény szellemiségével az érintett döntési jogkört egy független, csak
a törvénynek alárendelt szervtől egy kormányzati szerv hatáskörébe utalni. Az OVB szerint ez sértené
a jogállamiságnak az Alkotmány 2 §-ában meghatározott alapelvét, továbbá burkolt alkotmánymódosítást
eredményezne, mert a népszavazás intézményét alapvetően változtatná meg. Az OVBh. indokolása
az Alkotmánybíróság több határozatára hivatkozik, amelyek megállapították, hogy az Alkotmány módosítására csak
az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében foglalt eljárási rendben kerülhet sor, a népszavazás még közvetett módon sem
vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörért, és minthogy az OVBh.-ban elbírált kezdeményezés
alkotmánymódosító jellegű, arról országos népszavazás nem tartható (Nsztv. 10. § b) pontja). Mindezek alapján az OVB
álláspontja szerint a népszavazásra feltett kérdés nem felel az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek.
Az OVB határozatát emellett az Alkotmány 2. §-ára, 24. §-ának (3) bekezdésére, valamint az Nsztv. 2. §-ára, és 10. § b) és
c) pontjaira alapította.
Az indítványozók a törvényben előírt határidőn belül kifogást terjesztettek elő az OVB határozatával szemben.
A kifogástevők véleménye szerint az OVB indokolása jogszabálysértő, ezért kérték az OVB határozat megsemmisítését
és az OVB új eljárásra  való utasítását. Véleményük szerint az OVB nem tett eleget indokolási kötelezettségének, mivel
határozatában nem érintette az Nsztv. 10. § c) pontját. Álláspontjuk szerint a feltett kérdés nem áll összefüggésben
az Alkotmány 2. §-ával és 24. (3) bekezdésével, ugyanis az OVB népszavazási kérdés hitelesítésével kapcsolatos
hatásköre nem szerepel az Alkotmányban. Kiemelték, hogy a „a kérdés egyértelmű és  valós tényeket tartalmaz”,
minthogy az OVB-nek nincs hivatali szervezete, nem jogi személy, „ezáltal sem költségvetése, sem pedig (...) önálló
szakmai hivatalnoki kara sincs”. Hangsúlyozták továbbá, hogy az Alkotmány nem tartalmaz rendelkezést arra
vonatkozóan, hogy az országos népszavazási kérdést kormányzati szerv nem hitelesítheti. Megjegyezték továbbá,
hogy miniszteri hatáskör esetén lehetővé válna a miniszter által hozandó „(most már) közigazgatási határozat”
bírósági felülvizsgálata, amely erősítené a „függetlenséget” [Alkotmány 50. § (2) bekezdése].
Ezért kérték, hogy az Alkotmánybíróság az OVBh.-t semmisítse meg, és az OVB-t kötelezze új eljárás lefolytatására.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályi rendelkezések alapján vizsgálta meg:
1. Az Alkotmány vonatkozó rendelkezése:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
(2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján, valamint
közvetlenül gyakorolja.”
„24. § (3) Az Alkotmány megváltoztatásához, valamint az Alkotmányban meghatározott egyes döntések
meghozatalához az országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazata szükséges.”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény vonatkozó rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
(...)”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
3. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) vizsgálatba bevont rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott
eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, valamint
a 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
A kifogás a törvényi feltételeknek megfelel, ezért azt az Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján érdemben
bírálta el.
2. Ezt követően az Alkotmánybíróság áttért az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés vizsgálatára, és azt vizsgálta – a kifogást
tevők indítványa alapján –, hogy tartható-e népszavazás a kezdeményezés szerinti tárgyban.
Az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése szerint az országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdés lehet. Az alkotmányozó hatalom tudatosan az Országgyűlésről szóló fejezetben helyezte
el az országos népszavazás és a népi kezdeményezés intézményét. Ennek a szabályozási koncepciónak
az a magyarázata, hogy mindkét intézmény az Országgyűlés hatásköréhez képest ragadható meg, az Országgyűlés
hatalmát korlátozza. Ez a szabályozási koncepció következett az Alkotmánynak a hatalomgyakorlás két formáját,
a képviseleti és a közvetlen demokráciát rögzítő 2. § (2) bekezdéséből is. A népszavazás intézményéről
az Alkotmánybíróság először a 2/1993. (I. 22.) AB határozatában mondta ki, hogy az „a parlamenti rendszerben
a hatalom képviseleti gyakorlásának kiegészítésére, befolyásolására irányul” (ABH 1993, 33, 37.), tehát kivételes és
kiegészítő jellegű az Országgyűlés által történő hatalomgyakorláshoz képest. A két hatalomgyakorlási elv egymáshoz
 való viszonyára vonatkozó ezen megállapítását az Alkotmánybíróság az Alkotmány 1997. évi módosítását követően is
fenntartotta, azzal a kiegészítéssel, hogy „a közvetlen hatalomgyakorlás ugyan a népszuverenitás gyakorlásának
kivételes formája, de kivételes meg valósulása eseteiben a képviseleti hatalomgyakorlás fölött áll: az Országgyűlés
végrehajtói szerepbe kerül” [52/1997. (X. 14.) AB határozat, ABH, 1997, 331, 341.). A jelen ügyre nézve
az Alkotmánybíróság irányadónak tartja azt a korábbi határozataiban kibontott megállapítását, hogy a népszavazás
az Alkotmányban rögzített népszuverenitás gyakorlásának az egyik formája, még ha kiegészítő és kivételes.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy eredményes népszavazás esetén a jelen népszavazási
kérdéssel érintett döntési jogkör egy független és csak a törvénynek alárendelt szervtől elvonásra és egy kormányzati
szervnek pedig a hatáskörébe kerülne. Ezzel – ezen a ponton – az Országgyűlés és a kormány egymáshoz viszonyított
alkotmányos pozíciója is megváltozna és egy ilyen változás a népszavazás intézményének alkotmányos
rendeltetésével sem lenne összeegyeztethető. Ez a megoldás szembe kerülne a független, demokratikus
jogállamiságnak az Alkotmány 2. §-ában is rögzített elvével és az Alkotmánybíróság megállapítása szerint sem
illeszkedne az országos népszavazásnak és népi kezdeményezésnek az Alkotmányban meghatározott szabályozási
koncepciójába. Mivel az országos népszavazás és népi kezdeményezés anyagi jogi normáit az Nsztv., eljárási szabályait
pedig a Ve. tartalmazza, ezeknek a jogi rendelkezéseknek bele kell illeszkedniük a szabályozási koncepcióba, azaz –
az OVBh. indokolásában kifejtettekkel megegyezően – a népszavazásra feltett kérdés burkolt alkotmánymódosításra
irányul. Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban már több ízben leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására
irányuló kérdésben a választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye [először: 2/1993. (I. 22.)
AB határozat, ABH 1993, 37., összegzi: 25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 261, 262.].
Az Alkotmánybíróság ebben az ügyben – az OVB álláspontjával azonosan – úgy ítélte meg, hogy burkolt
alkotmánymódosítást eredményezne az a népszavazás, amely az Alkotmány 2. §-ának tartalmával ellentétes szabály
megalkotására kötelezné az Országgyűlést. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a hitelesítést megtagadó OVBh.-t
– az abban foglalt indokok helyességére is tekintettel – helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben  való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 18. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke


text:
172/2008. (HK 20.) HM HVKF intézkedése a NATO Reagáló Erők 15. váltásban részt vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4)–(5) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség kijelölt állományának a
NATO Reagáló Erőkben történő részvételéről szóló
2007/2004. (I. 22.) Korm. határozatra, és a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató
műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasításra, a NATO
Reagáló Erők 15. váltásban részt vevő erők kijelöléséről és
felkészítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HM HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó, illetve a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek a
NATO Reagáló Erők (a továbbiakban: NRF) 15. váltásban
részt vevő állomány kijelölésében és felkészítésében érintettek.
Az ideiglenes katonai szervezet megalakítása 2. Az MH állományából az NRF 15. váltásban részt
vevő erők szervezete HM határozattal, mint részjogkörű
költségvetési egység, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnok közvetlen
alárendeltségébe tartozó Ideiglenes Katonai Szervezet kerül megalakításra.
3. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar Honvédség NATO Reagáló Erők 15. váltás. Rövidítése: MH NRF 15.
4. Az MH NRF 15. készenléti szolgálattal összefüggő
feladatait 2010. július 1-jétől 2011. január 5-ig hajtja végre. Műveleti alkalmazására közjogi döntést követően külön HM HVKF intézkedés szerint kerül sor. Műveleti alkalmazás esetén az MH ÖHP kezdeményezi a megalakításról szóló HM határozat szükség szerinti módosítását.
5. Az MH ÖHP 2009. január 31-ig a megalakítására,
ideiglenes befogadására, valamint pénzügyi és számviteli,
illetve logisztikai ellátására kijelölt katonai szervezet meg
jelölésével, kezdeményezi a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály felé a HM határozat kiadását az MH NRF
15. megalakítására.
Az MH NRF 15. szervezete 6. Az MH NRF 15. létszáma legfeljebb 265 fő, amely
magába foglalja:
a) egy SOC (Különleges Műveleti Képesség):
– 3 fő tö. ti.;
– 12 fő különleges műveleti katona;
b) egy kl. szd. (180 fő);
c) egy részleg a Vegyi, Bakterológiai, Radiológiai és
Nukleáris Összhaderőnemi Értékelő Csoportba (5 fő);
d) nemzeti támogató elem (45 fő).
e) 20 fő tartalék, amellyel bármely fent felsorolt elem
szükség esetén megerősíthető az MH ÖHP parancsnok engedélye alapján.
Dokumentumok kidolgozása 7. Az MH NRF 15. állománytáblával, felszerelési jegyzékkel valamint Szervezeti és Működési Szabályzattal
rendelkezik.
8. Az MH ÖHP 2009. június 1-jéig összeállítja, és jóváhagyásra felterjeszti az állománytáblát és a felszerelési
jegyzéket. A HM Haderőtervezési Főosztály az állománytáblát és a felszerelési jegyzéket jóváhagyás után 10 munkanapon belül megküldi a HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM VTF), HM Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ), HM
Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ),
MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
(a továbbiakban: MH HEK) részére az erőforrás-, költségszükségleti és kiadási igénytervek összeállítása érdekében.
9. Az MH ÖHP a HM HVKF illetékességébe tartozó
terveket, intézkedéseket a HM Hadműveleti és Kiképzési
Főosztály (a továbbiakban: HM HKF), – információvédelem vonatkozásában a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály – útján terjeszti fel jóváhagyásra.
10. A HM HKF 2010. március 31-ig intézkedést készít
az MH NRF 15. készenléti időinek meghatározására és készenléti szolgálatba vezénylésére.
Kiképzés, nemzetközi kapcsolatok 11. A HM HKF 2009. január 31-ig intézkedést ad ki az
MH NRF 15. kiképzési követelményekről, nemzeti felkészítését lezáró CREVAL-ellenőrzésről, híradás, informatikai támogatás megszervezéséről. A HM HKF a nemzetkö
zi kiképzéssel összhangban intézkedik a nemzeti kiképzés
2009 második félévi feladataira.
12. A HM HKF az MH ÖHP-vel együttműködve tervezi, koordinálja és biztosítja a részvételt külföldi kiképzési
rendezvényeken és gyakorlatokon.
13. Az MH ÖHP kapcsolatot tart az NRF 15. parancsnokságával (JFC Brunssum), részt vesz a szakmai egyeztetéseken, konferenciákon. A nemzetközi parancsnokságok
igénye szerint megadja az MH NRF 15-re vonatkozó adatokat.
Személyügyi, logisztikai, egészségügyi
és pénzügyi feladatok 14. Az MH ÖHP a hadfelszerelést alapvetően saját
készleteinek felhasználásával tervezi és szervezi. A meglévő készletből nem biztosítható hadfelszerelésre, illetve
szolgáltatásokra vonatkozó igényét megküldi a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM
FLÜ) és a HM IÜ részére.
15. Az MH ÖHP a szállítókapacitás és az engedélyek
beszerzési igényeit a szállítási feladat megkezdése előtt
legalább 60 nappal megküldi a HM FLÜ részére.
16. A feladat erőforrás- és költségtervének elkészítéséhez a HM IÜ az infrastrukturális, az MH HEK az MH ÖHP
igénye alapján összeállított egészségügyi, a HM KPÜ a
pénzügyi jellegű kiadási igényeit 2009. március 31-ig
megküldi a HM VTF részére.
17. Az MH ÖHP – a HM FLÜ-vel és az MH Katonai
Igazgatási és Adatfeldolgozó Központtal együttműködve
– beszerzi, biztosítja, illetve előkészíti a diplomáciai engedélyeket, és mindazon úti okmányokat, személyi és kollektív dokumentumokat (szolgálati útlevél, személyi igazoló jegy, szolgálati igazolvány, NATO-menetparancs
stb.), amelyekkel a kihelyezetteknek rendelkezniük kell.
18. Az állományilletékes parancsnokok kezdeményezik
a kijelölt állomány biztonsági ellenőrzését.
19. Az MH ÖHP – az MH HEK-kel egyeztetve – kezdeményezi az MH NRF 15. állományának alkalmassági vizsgálatát, megelőző egészségügyi ellátását, egészségügyi
felkészítését, egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal történő ellátását. Az MH HEK az alkalmasság megállapítását követően – a kiutazáshoz szükséges okmányok kiállítása céljából – haladéktalanul megküldi az állomány
vércsoport-szerológiai leleteit az MH KIAK részére.
20. Az alkalmazási területre az ENSZ Világ-egészségügyi Szervezet, illetve a nemzetközi szervezet által javasolt immunizációs protokoll alapján, a védőoltásokat és az
erről szóló nemzetközi oltási bizonyítványt az MH HEK
biztosítja. Védőoltásban csak az alkalmas minősítéssel
rendelkező, kiutazó állomány részesíthető.
21. Az MH ÖHP szükség esetén igényli a HM Jogi Főosztálytól az éves határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről szóló kormányhatározat módosítását.
A határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezése érdekében az átcsoportosítással összefüggő adatokat megküldi a HM FLÜ részére.
22. Az MH ÖHP igényli a HM FLÜ-től a kihelyezéssel
és logisztikai támogatással összefüggő ideiglenes határnyitást és a vámeljárás lefolytatását.
Záró rendelkezések 23. Az MH ÖHP parancsnoka 2010. június 5-ig jelent a
HM HVKF-nek a készenlét eléréséről.
24. Ez az intézkedés közzététele napján lép hatályba és
2011. január 31-én hatályát veszti.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnőkhelyettes


text:
193/2014. (VII. 31.) Korm. rendelete a Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézetével kapcsolatos feladatok átvételéről.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (1)  bekezdés 40.  pont a) és b)  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 11/A–11/F.  §-ában, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló
2011. évi CCIV. törvény 117/B. §-ában foglaltak szerint
a) a  Nemzetközi Pető András Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a társaság székhelye:
1125  Budapest, Kútvölgyi út 6., főtevékenysége: a  Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és
Nevelőintézete fenntartása, cégjegyzékszáma: 01-09-978520, adószáma: 23802401-2-43), valamint
b) az  a)  pont szerinti gazdasági társaság fenntartásában főiskolaként működő Mozgássérültek Pető
András Nevelőképző és Nevelőintézete (a főiskola székhelye: 1125 Budapest, Kútvölgyi út 6., a  főiskola
főtevékenysége: felsőfokú oktatás, intézményi azonosítója: FI51497, adószáma: 18037140-2-43)
által ellátott feladatokat – a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 117/B.  § (2)  bekezdésében
meghatározott fenntartói jogok kivételével – a (2) bekezdésben meghatározott központi költségvetési szerv részére
kell átadni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladatokat a Pető András Főiskola veszi át. A feladatellátás átvételéért az oktatásért felelős
miniszter által kijelölt személy felelős.
(3) A  feladatellátás átvételének, az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti gazdasági társaság megszűnésének az  időpontja:
2014. szeptember 1.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1490/2014. (VIII. 28.) Korm. határozata a Kincsem – Nemzeti Lovas Programhoz kapcsolódó kiemelt rendezvények megvalósítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Kincsem – Nemzeti Lovas Programhoz kapcsolódó kiemelt feladatok finanszírozásáról szóló 1125/2014. (III. 13.)
Korm. határozatban foglalt rendezvények támogatásához 155,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 8. Állami feladatok átvállalása az  agrár- és
vidékfejlesztési programok megvalósításában jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2014. december 20.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök