text:
71/2015. (XI. 3.) FM rendelete a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés g) pontjában,
a 14.  § tekintetében a  mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi
CLXVIII. törvény 24. § (2) bekezdés f ) pontjában,
a 15.  § tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – az 1–13. § és a 15. § tekintetében a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. állandó gyepterület: a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági
termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint
a  637/2008/EK és a  73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-ei
1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1307/2013/EU rendelet) 4.  cikk
(1) bekezdés h) pontja szerinti terület;
2. blokkazonosító: a fizikai blokk egyedi és egyértelmű megjelölésére szolgáló, betűvel vegyes számsorozat;
 3. egységes kérelem: az adott évi egységes kérelemről szóló miniszteri rendelet szerinti kérelem;
 4. felszínborítási fedvény: a  felszínfedettség jellegzetességeinek figyelembevételével egymástól elkülönített,
különböző mezőgazdasági hasznosítású vagy egyéb jellegzetességeiben eltérő területek;
 5. fizikai blokk: a  földterülethez kapcsolódó támogatási eljárások céljára kialakított, a  mezőgazdasági művelés
szempontjából több éven keresztül állandó, terepen azonosítható határokkal rendelkező összefüggő
földterület;
6. kataszteri fedvény: az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból évente egy alkalommal, csökkentett
adattartalommal előállított, olyan nem közhiteles digitális térinformatikai adatrendszer, amely tartalmazza
a) poligonokból álló térinformatikai fedvényként a  földrészlet-határokat, a  földrészletek helyrajzi
számát, a település nevét, valamint megye-, település-, és fekvéskódját, és
b) pontokból álló térinformatikai fedvényként a  földrészletek egy belső pontját, a  földrészletek
helyrajzi számát, a  településkódját, valamint a belső pontok Egységes Országos Vetületi rendszerű
koordinátáját;
7. környezeti szempontból érzékeny állandó gyepterület: az  éghajlat és környezet szempontjából előnyös
mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás igénybevételének szabályairól, valamint a szántóterület,
az  állandó gyepterület és az  állandó kultúrával fedett földterület növénytermesztésre vagy legeltetésre
alkalmas állapotban tartásának feltételeiről szóló 10/2015. (III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 10/2015.
(III. 13.) FM rendelet] 1. § (1) bekezdés 11. pontjában meghatározott terület;
8. mezőgazdasági parcella: az Európai Parlament és a Tanács, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról
és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK, a  2799/98/EK, a  814/2000/EK, az  1290/2005/EK és
a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelet
(a továbbiakban: 1306/2013/EU rendelet) 67. cikk (4) bekezdés a) pontja szerinti földterület;
9. nagyon nagy felbontású űrfelvétel: a földfelszínt 1,5 méter felbontásnál finomabban ábrázoló űrfelvétel;
10. nem támogatható terület: az  a  terület, amely nem felel meg a  támogatható terület e  rendeletben
meghatározott fogalmának;
11. ortofotó: az  1306/2013/EU rendelet céljainak megfelelő pontosságú méretek és területek meghatározására
alkalmas, ortogonális vetítési rendszerű, térképszerűen átdolgozott légifelvétel;
12. ökológiai jelentőségű terület: a  10/2015. (III. 13.) FM rendelet 13.  § (1)  bekezdés a)–h)  pontjaiban
meghatározott, a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerben (a  továbbiakban: MePAR) ökológiai
jelentőségű területként lehatárolt terület;
13. speciális tulajdonságokkal rendelkező terület: olyan nem támogatható terület, amelyre az  egyes földterület
használathoz kapcsolódó támogatási jogcímekre vonatkozó jogszabályok alapján támogatás igényelhető;
14. támogatható terület: az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikk (2)–(6) bekezdésében
meghatározott földterület;
15. tárgyév: az a naptári év, amelyben az ügyfél változásvezetési eljárás megindítására irányuló kérelmet nyújt be;
16. távérzékeléses ellenőrzés: a  támogatási kérelmekben szereplő adatok valódiságának, valamint a  támogatási
feltételek teljesítésének vizsgálata az űr- és légifelvételek objektív adatainak kiértékelésével;
17. tematikus réteg: a  térinformatikai rendszer részét képező, logikailag összetartozó adatokat tartalmazó
részhalmaz;
18. változásvezetési eljárás: a 8. § (1) bekezdése szerinti adatok tényleges helyszíni állapottól való eltérése miatt
nem helytálló adatok módosítására irányuló eljárás;
19. védett tájképi elem: az  egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások
igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges
feltételrendszer, valamint az állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008.
(IV. 24.) FVM rendelet 2. § n) pontjában meghatározott terület.
2. § (1) A  MePAR a  földterület használatához kapcsolódó, az  1306/2013/EU rendelet 67.  cikk (2)  bekezdése szerinti
támogatások eljárásainak kizárólagos, országos azonosító rendszere.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárásokban a MePAR adattartalmát kell használni.
 (3) A földterület-azonosítás hivatkozási alapja a fizikai blokk. Az egyes fizikai blokkokon belül történik a mezőgazdasági
parcellák, valamint ehhez kapcsoltan az ökológiai jelentőségű területek megjelölése.
 (4) A  MePAR fizikai blokkrendszer térképi megjelenítésének képi háttere az  ortofotó vagy a  nagyon nagy felbontású
űrfelvétel.
 (5) A MePAR egy fizikai blokkalapú térinformatikai rendszer, valamint annak adatbázisa.
 (6) A MePAR térinformatikai rendszerének térképi alapját az Egységes Országos Vetületi Rendszerben kell elkészíteni és
aktualizálni. 3. § A MePAR-t úgy kell létrehozni és üzemeltetni, hogy
a) lehetővé tegye a  támogatás alapját képező mezőgazdasági parcellák fizikai blokkon belüli
elhelyezkedésének, valamint az  ökológiai jelentőségű területek elhelyezkedésének rögzítését és területük
meghatározását,
b) biztosítsa a  2.  § (1)  bekezdése szerinti támogatási eljárásokban benyújtott kérelmek adminisztratív
ellenőrzéséhez, különösen a  területi túligénylések és a  kettős igénylések kiszűréséhez, a  támogatási
jogcímek közötti kereszt-ellenőrzésekhez, az  ökológiai jelentőségű területek és a  mezőgazdasági parcellák
szomszédosságának vizsgálatához, továbbá a  távérzékeléses, illetve helyszíni ellenőrzéshez szükséges, 4.  §
(1) bekezdése szerinti adatokat,
c) alkalmas legyen a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz (a  továbbiakban: MVH) benyújtott
támogatási kérelmek kezeléséhez szükséges térinformatikai alapok biztosítására, és
d) megállapítható legyen a kataszteri fedvényen szereplő földrészletek, fizikai blokkok, mezőgazdasági parcellák
és ökológiai jelentőségű területek kapcsolata.
2. A MePAR adattartalma 4. § (1) A MePAR alapvető adatai a következők:
a) a fizikai blokkok határvonalai,
b) a fizikai blokkok területének mértéke,
c) a  fizikai blokkon belül a  támogatható, a  nem támogatható – azon belül a  speciális tulajdonságokkal
rendelkező – területek határvonalai,
d) a  fizikai blokkon belül a  támogatható, a  nem támogatható – azon belül a  speciális tulajdonságokkal
rendelkező – területek mértéke,
e) a blokkazonosító,
f ) ortofotó vagy nagyon nagy felbontású űrfelvétel,
g) az ökológiai jelentőségű területek határvonalai,
h) az ökológiai jelentőségű területek területmértékei,
i) a védett tájképi elemek határvonalai,
j) a védett tájképi elemek területmértékei.
(2) A  MePAR továbbá tartalmazza a  kataszteri fedvényt, valamint jogszabály, az  Európai Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásával megvalósuló támogatások pályázati felhívásai vagy technikai útmutatás
alapján létrehozott és létrehozandó, egyéb tematikus rétegekre vonatkozó adatokat.
(3) A MePAR továbbá
a) a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 13. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott területeknek a 2017. évben
igényelt területalapú támogatások kifizetését megelőző állapotára,
b) a 2016. évtől a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 13. § (1) bekezdés c) és f ) pontjában meghatározott területekre
– a védett tájképi elemek kivételével –, valamint
c) a védett tájképi elemekre és a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 13. § (1) bekezdés b), d), e), g) és h) pontjában
szereplő területekre
vonatkozó adatokat tartalmazza. 3. A fizikai blokk meghatározása
5. § (1) A  fizikai blokk meghatározása távérzékeléses és szükség szerint helyszíni adat-felvételezésen alapul. A  fizikai
blokkon belül a  támogatható területek, a  nem támogatható területek – azon belül a  speciális tulajdonságokkal
rendelkező területek –, és a  felszínborítási fedvényben szereplő területek, valamint az  ökológiai jelentőségű
területek elkülönítése az  adat-felvételezés időpontjában fennálló tényleges mezőgazdasági művelés
figyelembevételével történik.
(2) A  fizikai blokkban a  4.  § (1)  bekezdés c), g) és i)  pontjában foglalt határvonalakat csak akkor kell kialakítani, ha
az  általuk határolt terület önálló lehatárolása jogszabály, az  Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap
társfinanszírozásával megvalósuló támogatások pályázati felhívásai vagy technikai útmutatás alapján szükséges.
(3) Egy fizikai blokk több mezőgazdasági parcellát is tartalmazhat.
6. § (1) A  földterülethez kapcsolódó támogatási, valamint kifizetési kérelmek vektoros térképi alapját az  adott évben
a  4.  § (1)  bekezdés a)–e) és g)–j)  pontjában foglalt adatoknak, valamint a  tematikus rétegeknek a  Földmérési és
Távérzékelési Intézet (a továbbiakban: FÖMI) által az MVH részére adott év január 31-éig megküldött – és ugyanezen
év február 28-áig pontosított – adatoknak megfelelő állapotban lezárt törzsállománya képezi.
(2) A  kataszteri fedvényekre vonatkozó, valamint a  4.  § (1)  bekezdés f )  pontja szerinti adatokat a  FÖMI az  MVH ezen
adatok átadására vonatkozó megkeresésében meghatározott időpontig köteles megküldeni az MVH részére.
4. A MePAR adatainak programszerű felújítása és a változásvezetési eljárás
7. § (1) A  4.  § (1)  bekezdés a), c), e), g) és i)  pontjaiban foglalt adatok és a  tematikus rétegek programszerű felújítását új
adatfelvételezés útján kell végrehajtani oly módon, hogy a  felújítás Magyarország egész területére vonatkozóan
háromévente legalább egyszer megtörténjen.
(2) A  4.  § (1)  bekezdés a), c), g) és i)  pontjaiban foglalt adatok és a  tematikus rétegek programszerű felújítását
az 5. §-ban foglalt követelményeknek megfelelően kell elvégezni.
(3) A  4.  § (1)  bekezdés a), c), g) és i)  pontjai szerinti térképi adatoknak a  tényleges helyszíni állapottól való eltérése
miatti, hivatalból történő felülvizsgálatát az  MVH és a  FÖMI kezdeményezheti, az  adatok módosítását a  FÖMI
az MVH jóváhagyásával végzi el, és a szükséges változtatásokat a törzsállomány másolati példányán is át kell vezetni.
(4) Az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis alapján a  kataszteri fedvények MePAR adatbázisba történő
bedolgozásáról a FÖMI gondoskodik.
8. § (1) Változásvezetési eljárást az ügyfél abban az esetben kérelmezhet, ha
a) a 4. § (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti adatok a változásvezetési eljárás megindítására irányuló kérelem
(a  továbbiakban: a  változásvezetési kérelem) benyújtásának időpontjában fennálló tényleges helyszíni
állapottal nem egyeznek meg, és a  változásvezetéssel érintett parcella vagy terület a  fizikai blokk nem
támogatható területébe vagy másik fizikai blokkba legalább 3 méterrel úgy nyúlik túl, hogy a  túlnyúlással
érintett területek nagysága eléri a 0,05 hektárt, vagy
b) az  egységes kérelemben általa a  tárgyévben ökológiai jelentőségű területként bejelentett, védett tájképi
elemnek minősülő kis kiterjedésű tó, fa- és bokorcsoport, illetve magányosan álló fa vonatkozásában
a  MePAR adatai a  változásvezetési kérelem benyújtásának időpontjában fennálló tényleges helyszíni
állapottal nem egyeznek meg, és a  kis kiterjedésű tó, fa- és bokorcsoport, illetve magányosan álló fa valós
területi nagysága, illetve kiterjedése legalább 0,01 hektáros különbséget mutat a  MePAR-ban rögzített
állapothoz képest.
(2) Az  ügyfél a  változásvezetési kérelmében köteles az  őt érintő adatokkal kapcsolatos, illetve az  általa végrehajtott
összes változásról az MVH-t tájékoztatni.
(3) Ha az  ügyfél az  egységes kérelem benyújtásával egyidejűleg változásvezetési eljárást is kezdeményez és ennek
során megállapítást nyer, hogy a 4. § (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti adatok, valamint a tárgyévben ökológiai
jelentőségű területként bejelentett, védett tájképi elemnek minősülő kis kiterjedésű tó, fa- és bokorcsoport,
illetve magányosan álló fa vonatkozásában az  adatok a  változásvezetési kérelem benyújtásának időpontjában
fennálló tényleges helyszíni állapottal nem egyeznek, akkor a  4.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontja szerinti adatok,
valamint az  ökológiai jelentőségű területként bejelentett, védett tájképi elemnek minősülő kis kiterjedésű tó,
fa- és bokorcsoport, illetve magányosan álló fa vonatkozásában az adatok átvezetésre kerülnek.
(4) Ha a változásvezetéssel érintett terület vonatkozásában a 4. § (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti adatok, valamint
a  tárgyévben ökológiai jelentőségű területként bejelentett, védett tájképi elemnek minősülő kis kiterjedésű tó,
fa- és bokorcsoport, illetve magányosan álló fa vonatkozásában az adatok a változásvezetési kérelem benyújtásának
időpontjában a  tényleges helyszíni állapottal megegyeznek, de a  változásvezetési kérelem elbírálása során
megállapítást nyer, hogy ezt követően a  helyszíni állapot megváltozása miatt indokolt a  változtatás, akkor annak
eredményadatai a  7.  § (1)  bekezdése szerinti programszerű felújítás eredményadatait már tartalmazó MePAR
törzsállományban kerülnek átvezetésre, kivéve, ha indokolt a  9.  §-ban foglaltak alapján a  4.  § (1)  bekezdés a) és
c)  pontja szerinti, valamint a  tárgyévben ökológiai jelentőségű területként bejelentett, védett tájképi elemnek
minősülő kis kiterjedésű tó, fa- és bokorcsoport, illetve magányosan álló fa vonatkozásában ezen adatoknak a 7. §
(1)  bekezdése szerinti programszerű felújítás eredményadatait már tartalmazó MePAR létrehozását megelőző,
hivatalból indított felülvizsgálata, és a felülvizsgálat alapján az adatok MePAR-ban történő módosítása.
(5) A  (3)  bekezdés szerinti esetben a  változásvezetési kérelmet – elektronikus úton, a  tárgyévi egységes kérelem
rendeletben az  egységes kérelem benyújtására nyitva álló időszak végéig – az  egységes kérelem részeként kell
benyújtani.
(6) A  (3)  bekezdés szerinti eseten kívül, a  változásvezetési kérelmet az  1.  mellékletben meghatározott adattartalmú,
az  MVH honlapján közzétett formanyomtatványon, az  MVH illetékes megyei kirendeltségéhez, 2015. december
31-ét követően, kizárólag az erre a célra kialakított elektronikus felületen, ügyfélkapun keresztül lehet benyújtani.
A  kérelem az  ügyfél tárgyévi egységes kérelmében bejelentett parcelláit magában foglaló fizikai blokkon felül
az azzal közvetlenül szomszédos fizikai blokkban fekvő területre is vonatkozhat.
(7) A  tárgyévben benyújtott egységes kérelem vonatkozásában kizárólag a  tárgyév december 31-ig benyújtott
változásvezetési kérelemre hozott döntés adatai kerülnek figyelembevételre. Ha a  tárgyév december 31. és
a tárgyévet követő évi egységes kérelem benyújtására nyitva álló időszak vége között elektronikus úton benyújtott
változásvezetési kérelem, valamint a  tárgyévet követő évi egységes kérelem részeként benyújtott változásvezetési
kérelem ugyanazon vagy részben ugyanazon területre vonatkozóan kerül benyújtásra, akkor az érintett kérelmeket
az MVH együttesen bírálja el.
(8) Nem indítható változásvezetési eljárás abban az esetben, ha a felülvizsgálni kért, egységes kérelemben bejelentett
táblára vagy védett tájképi elemre az  ügyfél a  tárgyévben nem igényelt kifizetéssel járó, területalapú közvetlen
támogatást. Ha az  adott fizikai blokkban bejelentett táblák összterülete meghaladja az  adott fizikai blokk
támogatható területét, akkor az MVH hivatalból indított felülvizsgálatot kezdeményez azon táblák vonatkozásában,
amelyre az ügyfél nem igényelt kifizetéssel járó, területalapú közvetlen támogatást.
(9) A változásvezetési kérelmet az MVH érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha
a) a változásvezetési kérelem nem az (1) bekezdésben foglaltak kialakítására, illetve módosítására vonatkozik,
b) a  változásvezetési kérelem nem tartalmazza az  1.  melléklet 7.  pontjában előírtakat, és ezért a  kérelem
elbírálása nem lehetséges, illetve
c) a tárgyévben ugyanazon területre vagy annak egy részére már benyújtásra került változásvezetési kérelem.
9. § (1) Az  MVH jogosult felülvizsgálni a  4.  § (1)  bekezdés a), c), g) és i)  pontja szerinti adatok helytállóságát, és szükség
szerint a FÖMI-nél kezdeményezni azok módosítását.
(2) A  FÖMI a  4.  § (1)  bekezdés a)–d) és g)–j)  pontja szerinti adatok helytállósága tekintetében hivatalból indított
felülvizsgálatot jogosult kezdeményezni az  MVH-nál. A  felülvizsgálat eredményeként szükségessé váló
adatmódosítás MVH általi jóváhagyását követően az adatok MePAR-ba történő átvezetéséről a FÖMI gondoskodik.
5. A MePAR üzemeltetése 10. § (1) A MePAR adatbázisát a FÖMI hozza létre és átadja az MVH részére felhasználás céljából.
 (2) A FÖMI a MePAR üzemeltetésében – az MVH-val kötött, az átruházott feladatokat tartalmazó delegálási szerződés
alapján – az alábbi feladatok elvégzésével vesz részt:
a) a 4. § (1) bekezdése szerinti adatok, valamint a  tematikus rétegek fejlesztése és technikai szintű előállítása,
változásvezetése, időszakonkénti programszerű felújítása, és minőségbiztosítása,
b) az MVH által kiválasztott területekre a területalapú támogatási kérelmek távérzékeléses ellenőrzése és annak
dokumentálása, valamint
c) a MePAR adatainak kezelése, nyilvánosságra hozatala, adatszolgáltatás.
(3) A MePAR felújítását és a MePAR-ra vonatkozó változások átvezetését – az MVH által átruházott feladat keretében –
a FÖMI látja el, az erre vonatkozó pénzforrást az MVH biztosítja.
6. A MePAR adatbázisból teljesíthető szolgáltatások 11. § (1) A MePAR adatbázisát – az MVH által átruházott feladat keretében – a FÖMI, vagy jogszabály által erre feljogosított
szervek kezelhetik és szolgáltathatnak abból kizárólag digitális formában adatot.
(2) A  nem elektronikus úton benyújtandó területalapú támogatási kérelemhez kapcsolódó fizikai blokkok térképből
saját archiválás, illetve a 8. § (1) bekezdése szerinti eljárás céljára a területalapú támogatási kérelmet benyújtó ügyfél
részére – annak erre irányuló kérelme esetén – az MVH illetékes megyei kirendeltsége egy példány térképmásolatot
átad.
7. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
13. § E rendelet rendelkezéseit a  2015. január 1-jét követően benyújtott, és e  rendelet hatálybalépéséig el nem bírált
változásvezetési kérelmekre vonatkozó, valamint a 7. § (3) bekezdése és a 9. § szerinti, 2015. január 1-jét követően
indított és e rendelet hatálybalépéséig le nem zárt eljárásokban is alkalmazni kell.
14. § A mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatásról szóló 19/2014. (X. 29.) FM rendelet 1.  § 3.  pontjában
a „115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet 1.  § b)  pontja szerinti” szövegrész helyébe a „71/2015. (XI. 3.) FM rendelet 1.  §
2. pontja szerinti” szöveg lép.
15. § Hatályát veszti
a) az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a  központi költségvetésből finanszírozott egyes
támogatások 2015. évi igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló 12/2015. (III. 30.)
FM rendelet 4. § (3) és (4) bekezdése, valamint
b) a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1656/2018. (XII. 6.) Korm. határozata a vízügyi igazgatási szervek 2018. május 1. és október 31. közötti időszakban, jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvíz-, belvíz-, helyi vízkár- és vízminőség-védekezési tevékenységének, valamint a károsodott vízilétesítmények, védművek helyreállításának finanszírozásáról.
A Kormány a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 17.  §-ában és 4.  melléklet 2.  pontjában meghatározott jogkörében eljárva – a  vízügyi igazgatási szervek
2018.  május  1. és október  31. közötti időszakban jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvíz, belvíz, helyi
vízkár elleni, a  vízminőség-védekezési tevékenységének, valamint a  károsodott vízilétesítmények, védművek
helyreállításának finanszírozása céljából – jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 50. Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás
jogcímcsoport 833 171 000 forint összeggel történő túllépését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
162/2008. (VIII. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról (kivonatos közlés).
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a önkormányzati
és területfejlesztési miniszter előterjesztésére
Lengyel Levente olimpiai ezüst- és bronzérmes sakkozónak, sakknagymesternek, vezetőedzőnek, az MTK Sakk
Szakosztálya alapítójának,
Zsitnik Béla olimpiai bronzérmesnek, Európa-bajnok
evezősnek a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY
ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; dr. Márkus Gábornak, a TVK MALI Triatlon Club
(Tiszaújváros) elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST
ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2008. július 30. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
55/2008. (V. 14.) OGY határozata az Országos Választási Bizottságnak a 2008. március 9-i országos ügydöntő népszavazásról szóló beszámolója elfogadásáról.
Az Országgyűlés 1. elfogadja a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény 124/A. §-ának (3) bekezdés l) pontja értelmében az Országos Választási Bizottságnak a 2008. március
9-én megtartott országos ügydöntő népszavazásról szóló
beszámolóját,
A határozatokat az Országgyűlés a 2008. május 13-i ülésnapján fogadta el.
2. megállapítja, hogy a 2008. március 9-én megtartott
országos ügydöntő népszavazás mind az egész országban,
mind a Magyar Köztársaság 91 nagykövetségén és főkonzulátusán törvényes rendben zajlott le,
3. köszönetét fejezi ki a népszavazás megszervezésében és lebonyolításában közreműködő helyi és területi választási szervek tagjainak, az Országos Választási Bizottság tagjainak, a köztisztviselőknek, valamennyi állami és
társadalmi szervnek és intézménynek, akik, illetve amelyek hozzájárultak a népszavazás törvényes lebonyolításához.
4. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
282/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Guba Veronika Ritát 2014. augusztus 1. napjától 2017. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1480/2018. (X. 3.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő, 2018. júniusi és júliusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2018. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet,
ha ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2018. (VIII. 23.) IM rendelete a közjegyzői díjszabásról.
A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64.  § (1)  bekezdés 1.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 1. A díjfizetés kötelező jellege
1. § A közjegyző részére törvény alapján végzett közjegyzői eljárásért munkadíjat és költségtérítést kell fizetni, amit
kérelemre indult eljárás esetén az eljárást kezdeményező fél, hivatalból indult eljárás esetén az abban érdekelt fél
köteles megfizetni. Több fél esetén a fizetési kötelezettség egyetemleges.
2. § A munkadíjat és a  költségtérítést az  e  rendeletben foglalt díjszabás alapján kell megállapítani, és várható
összegükről az eljárás megkezdésekor kell a felet tájékoztatni.
3. § (1) Ha a közjegyző több jogügyletet foglal egy okiratba, az egyes jogügyletek után a munkadíjat külön kell felszámítani.
 (2) Főkötelezettségre vonatkozó jogügylet és az  e  főkötelezettséget biztosító mellékkötelezettségre vonatkozó
jogügylet egy okiratba foglalása esetén a munkadíjat a legmagasabb ügyértékű jogügylet után kell felszámítani.
4. § (1) Ha a  közjegyző eljárása rajta kívül álló okból befejezetlen marad, munkadíjra és költségtérítésre a  ténylegesen
elvégzett munka arányában tarthat igényt.
(2) A törvényben foglaltak megsértése vagy elmulasztása miatt közokiratnak nem tekinthető okiratért, tanúsítványért
és kiadmányért nem jár munkadíj és költségtérítés.
II. FEJEZET
MUNKADÍJ 2. Közös szabályok 5. § A közjegyzőt a hivatali helyiségében elvégzett, a terjedelem, a jogi megítélés és a felelősség szempontjából átlagos
– szokásos mértékű – eljárás lefolytatásáért a 9–13. § szerinti munkadíj illeti meg.
6. § Az e rendelet szerinti munkadíjnak – ide nem értve annak a 14. §-on alapuló részét –
a) a  másfélszeresét kell felszámítani, ha a  közjegyző az  eljárását a  fél kérelmére a  hivatali helyiségén kívül
folytatja le,
b) a kétszeresét kell felszámítani, ha a közjegyző
ba) az  eljárását a  fél kérelmére 18 óra és reggel 8 óra között, munkaszüneti napon vagy az  általános
munkarend szerinti heti pihenőnapon folytatja le,
bb) különösen terjedelmes, bonyolult, nehéz jogi megítélésű ügyet intéz, vagy
bc) az okiratot, tanúsítványt a fél kérelmére idegen nyelven készíti el.
7. § (1) A 9–13. § szerinti munkadíjat a feléig le kell szállítani, ha a közjegyző a két- vagy többoldalú jogügyletet tartalmazó
ügyleti okirat elkészítéséhez a  fél által rendelkezésre bocsátott írásbeli tervezetet tartalmi változtatás vagy
kiegészítés nélkül használja fel. Nem minősül az okirat tartalmi változtatásának vagy kiegészítésének, ha a közjegyző
az okiratban jogszabály tartalmáról való tájékoztatást, alaki kelléket vagy az általa fontosnak ítélt egyéb körülményt
tüntet fel, illetve a fél ezekre vonatkozó nyilatkozatát foglalja okiratba.
(2) Írásra vagy olvasásra képtelen személy jognyilatkozatának közokiratba foglalásáért a  munkadíjat a  feléig le kell
szállítani.
(3) Ha végintézkedés vagy meghatalmazás okiratba foglalása esetén a  természetes személy fél különös méltánylást
érdemlő, a munkadíj megfizetésére kiható igazolt egészségügyi állapota indokolja, az érintett fél jognyilatkozatának
közokiratba foglalása esetén a munkadíj a feléig leszállítható.
8. § A 6. és a 7. §-ban meghatározott feltételek együttes fennállása esetén a 6. és a 7. § rendelkezéseit együttesen kell
alkalmazni.
3. Munkadíj az ügyérték alapján 9. § (1) Ha a közjegyzői eljárás tárgyának értéke (a továbbiakban: ügyérték) megállapítható, a közjegyző munkadíját ennek
alapján kell megállapítani.
(2) Az ügyértékhez igazodó munkadíj alapja – eltérő rendelkezés hiányában – a közjegyzői eljárás tárgyának a terhek
figyelembevétele nélkül megállapított azon értéke, amely a munkadíj esedékességekor fennállt.
(3) Ha a  szolgáltatás és az  ellenszolgáltatás értéke eltér egymástól, a  munkadíjat a  magasabb érték alapján kell
megállapítani.
(4) Előre meg nem határozható ideig, időközönként visszatérően teljesítendő, le nem járt szolgáltatás értékét
a  szolgáltatás vagy jog egyévi értékének alapulvételével kell meghatározni. Ha ilyen ügyben a  szerződést
határozatlan időre kötik, az egyévi érték háromszorosa az irányadó.
(5) Közös tulajdon megszüntetése vagy közös vagyon megosztása esetén a munkadíj alapja a megosztásra váró közös
vagyon értéke, házassági, élettársi vagyonjogi szerződés esetén a szerződéssel érintett vagyon értéke.
10. § Két- vagy többoldalú jogügylet esetén az ügyértékhez igazodó munkadíj összege:
a) 20 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 5 500 Ft
b) 20 000 Ft feletti, de 50 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 5 500 Ft
 és a 20 000 Ft feletti rész 4%-a;
c) 50 000 Ft feletti, de 100 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 6 700 Ft
 és az 50 000 Ft feletti rész 3%-a;
d) 100 000 Ft feletti, de 500 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 8 200 Ft
 és a 100 000 Ft feletti rész 2%-a;
e) 500 000 Ft feletti, de 5 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 16 200 Ft
 és az 500 000 Ft feletti rész 1%-a;
f ) 5 000 000 Ft feletti, de 10 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 61 200 Ft
 és az 5 000 000 Ft feletti rész 0,5%-a;
g) 10 000 000 Ft feletti, de 200 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 86 200 Ft
 és a 10 000 000 Ft feletti ügyérték 0,25%-a;
h) 200 000 000 Ft feletti, de 500 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 561 200 Ft
 és a 200 000 000 Ft feletti rész 0,2%-a;
i) 500 000 000 Ft feletti ügyérték esetén 1 161 200 Ft
 és az 500 000 000 Ft feletti ügyérték 0,1%-a;
de legfeljebb 1 000 000 000 Ft ügyérték alapján járó munkadíjat kell felszámítani.
11. § (1) Egyoldalú jogügylet vagy jognyilatkozat okiratba foglalásáért a  10.  § szerinti munkadíj kétharmadát kell
felszámítani.
(2) A 10. § szerinti munkadíj felét kell felszámítani
a) közjegyzői ténytanúsítvány készítése iránti,
b) értékpapír és okirat semmissé nyilvánítása iránti,
c) európai uniós jogforráson alapuló tanúsítvány, igazolás, kivonat kiállítása iránti,
d) európai öröklési bizonyítvány kiállítása iránti, valamint
e) a közgyűjteményben elhelyezett dologra vonatkozó valószínű öröklési jogcím igazolására irányuló
eljárás esetén.
4. Munkadíj az eljárás lefolytatására fordított idő alapján
12. § Ha az  ügyérték nem állapítható meg, a  munkadíjat a  közjegyzői eljárás lefolytatására fordított idő alapulvételével
kell megállapítani, amelyhez hozzá kell számítani az  előkészítéshez, valamint az  eljárás lefolytatásához szükséges
időt is.
13. § (1) Az eljárás lefolytatására fordított időhöz igazodó munkadíj összege minden megkezdett óráért 5500 Ft.
 (2) Az (1) bekezdés szerint megállapítható munkadíjnak
a) a másfélszeresét kell felszámítani,
aa) ha a tanúsítvány elkészítésekor, valamint végrendelet és más végintézkedés (a továbbiakban együtt:
végrendelet) vagy egyéb okirat megőrzéséről jegyzőkönyv készül,
ab) testületi ülés és az  azon hozott határozat, versenytárgyalás, árverés, sorsolás és egyéb jogi
jelentőségű tény tanúsításáért,
b) a kétszeresét kell felszámítani jognyilatkozat, végrendelet okiratba foglalásáért,
c) a háromszorosát kell felszámítani két- vagy többoldalú jogügylet okiratba foglalásáért.
(3) A  végrendelet vagy más okirat megőrzéséért járó munkadíj a  megőrzés első 12 hónapjára esedékes munkadíjat
foglalja magában, azonban ha az  őrzés ideje ezt az  időtartamot meghaladja, a  munkadíj kétszeresét kell
felszámítani.
5. Munkadíj helyszíni eljárás esetén 14. § Ha az eljárást a közjegyző hivatali helyiségén kívül, a  fél által megjelölt helyen kell lefolytatni, a közjegyző részére
az ügyérték vagy az eljárás lefolytatására fordított idő alapján járó munkadíjon felül az utazásra fordított idő alapján
felszámítható, a 13. § (1) bekezdése szerinti munkadíjat is meg kell fizetni.
III. FEJEZET
KÖLTSÉGTÉRÍTÉS 6. Készkiadás 15. § A közjegyző költségként számítja fel azokat a  készkiadásait (pl. utazási, szállás-, étkezési, postaköltség, leírási díj,
fordítás, tanú, tolmács költségtérítése), amelyek az  adott ügyben a  közjegyzői eljárás lefolytatásával kapcsolatban
igazoltan merültek fel.
16. § Ha a  közjegyző – vagy a  közjegyző intézkedése alapján a  közjegyzőhelyettes, a  közjegyzőjelölt vagy a  közjegyzői
irodai ügyintéző – a  közjegyzői eljárás lefolytatásával összefüggésben a  közjegyzői irodán kívül végez munkát,
a készkiadások körében
a) utazási költségként az  igénybe vett tömegközlekedési eszköz első osztályának viteldíját, a  taxi, vagy
a kiküldetési rendelvényre vonatkozó jogszabály szerint a saját személygépkocsi használatának költségét kell
felszámítani;
b) ellátási költség címén a  jogszabály szerinti napidíjat a  6 órát meghaladó távollét esetén kell felszámítani;
továbbá
c) a szállásköltséget az erről szóló számla szerint kell elszámolni.
17. § (1) Leírási díjként a  közjegyző oldalanként 150 Ft-ot számít fel. Ha az  oldal tartalma kizárólag vagy túlnyomórészt
számokból áll vagy idegen nyelvű, ennek kétszeresét kell fizetni. A megkezdett oldal teljes oldalnak számít.
(2) Az  eljárás – ide nem értve a  fizetési meghagyásos eljárást, valamint a  fizetési meghagyás végrehajtásának
elrendelése és a fizetési meghagyásos eljárással összefüggő biztosítási intézkedés elrendelése iránti eljárást – során
készült irat nem hiteles másolatáért a  közjegyző részére megfizetendő másolati díj összege oldalanként 150 Ft,
az adatok törlésével készült másolat esetében oldalanként 750 Ft.
7. Költségátalány 18. § (1) A  15–17.  § szerinti költségeken felül a  közjegyző részére a  munkadíj 40%-ának megfelelő összeget
költségátalányként kell megfizetni.
(2) Az  élettársi kapcsolat fennállásáról szóló nyilatkozatnak az  Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartásába történő
bejegyzésére irányuló eljárás esetén a munkadíjnak megfelelő összegű költségátalányt kell fizetni.
IV. FEJEZET
A MUNKADÍJ ÉS A KÖLTSÉGEK MEGTÉRÍTÉSE
8. A fizetési kötelezettség teljesítésének módja 19. § (1) A fél fizetési kötelezettségének az eljáró közjegyzőnél készpénzzel történő fizetéssel vagy választása szerint
a) fizetési számlára történő készpénzbefizetéssel – a  befizetés tényét igazoló eredeti szelvényt ebben
az esetben a kérelemhez mellékelni kell –,
b) átutalással – az  átutalás tényét a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a  továbbiakban: MOKK) honlapján
közzétett módon kell igazolni – vagy
c) bankkártyával kezdeményezett átutalással
tehet eleget.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerint akkor fizethető meg a díj, ha a közjegyző annak technikai feltételeit biztosítja.
 (3) A MOKK a honlapján közzéteszi azt a fizetési számlaszámot, melyre a közjegyző a díj megfizetését elfogadja.
9. A fizetési kötelezettség teljesítésének esedékessége 20. § (1) A munkadíj és a költségtérítés a közjegyzői eljárás befejezésekor esedékes.
 (2) A  közjegyző által készített okiratot, tanúsítványt, kiadmányt, másolatot, kivonatot és bizonyítványt a  fél részére
a munkadíj és a költségtérítés megfizetése után lehet átadni.
 (3) A (2) bekezdésben foglaltak a hagyatéki eljárás során nem alkalmazhatók.
10. Előleg 21. § (1) A közjegyző előlegre tarthat igényt
a) a fél kérelmére lefolytatott eljárás esetén az előrelátható munkadíj és költségtérítés;
b) hivatalból indult eljárás esetén az előrelátható költségtérítés
fedezetéül és összegéig.
(2) A  közjegyző a  kérelemre indult eljárásban az  eljárás megkezdését az  előleg fizetésétől teheti függővé, kivéve, ha
a késedelem jelentős hátránnyal járhat.
(3) Az előleget a munkadíj és a költségtérítés iránti követelésbe be kell számítani.
11. Költségjegyzék 22. § (1) A  közjegyző az  általa felszámított munkadíjról és költségtérítésről költségjegyzéket állít ki, amely az  eljárás során
keletkezett okiratra is rávezethető.
(2) A  költségjegyzékben a  közjegyző az  egyes díjtételeket munkadíj, költségátalány és készkiadás szerinti bontásban
tünteti fel. Ha a közjegyző a munkadíjat a 6–8. § szerint számította fel, ennek indokát meg kell jelölnie.
(3) A közjegyző a felvett előlegről a költségjegyzékben köteles elszámolni. Ha az előleg a ténylegesen járó munkadíj és
költségtérítés összegét meghaladja, a közjegyző a félnek a többletet a költségjegyzék kiállításakor visszafizeti.
(4) A közjegyzői munkadíjról és költségtérítésről a közjegyző számviteli bizonylatot állít ki.
23. § (1) Ha a  fél a  közjegyző által a  költségjegyzékben feltüntetett munkadíj és költségtérítés összegét kifogásolja,
egyeztetés végett a  közjegyző székhelye szerinti területi közjegyzői kamara elnökségéhez (a  továbbiakban:
a kamara elnöksége) fordulhat.
(2) Ha az  egyeztetés eredményeként a  fél és a  közjegyző között egyezség jött létre, a  kamara elnöksége ezt
jegyzőkönyvbe foglalja.
24. § (1) Ha a kamara elnöksége által lefolytatott egyeztetés eredménytelen maradt, a közjegyző vagy a fél az el nem ismert
igényét bírósági úton érvényesítheti.
(2) A közjegyzői munkadíj és költségtérítés felszámításának helyességéről a bíróság felhívása alapján a MOKK jogosult
szakvéleményt adni.
V. FEJEZET
EGYES KÜLÖNÖS DÍJSZABÁSOK 12. Közös rendelkezés
25. § Az e Fejezetben szabályozott nemperes eljárások esetén
a) a II. és III. Fejezet csak e Fejezet eltérő rendelkezése hiányában alkalmazható;
b) a 7. § nem alkalmazható.
13. Egyes nemperes eljárások díja 26. § A hagyatéki eljárás lefolytatásáért a közjegyző részére
a) ha az ügyérték megállapítható, a 10. § szerinti munkadíj felét,
b) ha az ügyérték nem állapítható meg, minden megkezdett óráért a 13. § (1) bekezdése szerinti, de legfeljebb
három órára járó munkadíjat
kell fizetni. 27. § (1) A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 6:56. §-a szerinti letéti eljárásért a közjegyző részére
a) ha az ügyérték megállapítható, a 10. § szerinti munkadíjat,
b) ha az  ügyérték nem állapítható meg, minden megkezdett óráért a  13.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti
munkadíjat, valamint
c) a  III. Fejezet szerinti készkiadáson és költségátalányon felül, ha a  letétet a  MOKK őrzi, 20 000 Ft további
költségátalányt
kell fizetni. (2) Bizalmi őrzésért a  10.  § szerinti munkadíj felét kell fizetni. A  bizalmi őrzésért járó munkadíj a  megőrzés első
12  hónapjára esedékes munkadíjat foglalja magában, azonban ha az  őrzés ideje ezt az  időtartamot meghaladja,
a munkadíj kétszeresét kell felszámítani.
28. § Váltó, csekk és más értékpapír óvásával kapcsolatos eljárásért a 11. § (1) bekezdésében meghatározott munkadíjat
kell felszámítani. Ugyanabban az  ügyben a  váltó, csekk és más értékpapír ismételt bemutatásáért vagy
lakcím-tudakozódásért az eljárás lefolytatására fordított időhöz igazodó munkadíjat kell felszámítani.
29. § (1) Névaláírás és cégjegyzés valódiságának tanúsításáért aláírásonként 3000 Ft munkadíjat kell fizetni.
 (2) Aláírásicímpéldány-tervezet készítéséért tervezetenként 3000 Ft munkadíjat kell fizetni.
30. § A bejegyzett élettársi kapcsolat megszüntetése iránti eljárás esetén a közjegyző részére 30 000 Ft munkadíjat kell
fizetni.
31. § Előzetes bizonyítás és igazságügyi szakértő kirendelése iránti eljárás esetén a közjegyző részére minden megkezdett
óráért a 13. § (2) bekezdés a) pontja szerinti munkadíjat kell fizetni.
32. § A közjegyző előtti egyezségi eljárás lefolytatása iránti kérelem előterjesztése esetén,
a) ha az ügyérték megállapítható, a 10. § szerinti munkadíjat,
b) ha az  ügyérték nem állapítható meg, minden megkezdett óráért a  13.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti
munkadíjat kell fizetni. 33. § (1) Az okiratról készült másolat, kiadmány és kivonat hitelesítésének munkadíja oldalanként 750 Ft.
 (2) Ha az  okirat kizárólag vagy túlnyomórészt számokból áll, vagy idegen nyelven készült, az  (1)  bekezdés szerinti
munkadíj kétszeresét kell felszámítani.
 (3) A  közjegyzői okiratról az  okirat elkészítésével egyidejűleg kiállított kiadmány és kivonat hitelesítése esetén
a (2) bekezdés és a 6. § rendelkezései nem alkalmazhatóak.
 (4) A  közjegyzői okiratról az  okirat elkészítésével egyidejűleg kiállított több elektronikus kiadmány vagy több
elektronikus kivonat hitelesítéséért összesen egy kiadmány vagy egy kivonat hitelesítésének munkadíját kell
felszámítani.
(5) Fordítás hitelesítéséért oldalanként az (1) bekezdés szerinti munkadíj háromszorosát kell felszámítani.
 (6) Az  okiratnak az  elektronikus letéti tárban történő elhelyezése esetén az  okiratról készült elektronikus másolat
elkészítéséért az (1) bekezdés szerinti munkadíjat, az elektronikus másolat első három évben történő megőrzéséért
pedig az elektronikus másolat elkészítésére és a letéti tárba történő elhelyezésére fordított időhöz igazodó munkadíj
háromszorosát kell felszámítani. Ha az elektronikus letéti tárban az őrzési idő meghosszabbításra kerül, az őrzésért
felszámított munkadíj felét kell felszámítani.
(7) A közjegyzői levéltár által kiadott okirat elkészítéséért a 17. § (1) bekezdése szerinti, hitelesítéséért az (1) bekezdés
szerinti díjat kell felszámítani.
34. § (1) Az  élettársi kapcsolat fennállásáról vagy fenn nem állásáról szóló nyilatkozatnak az  Élettársi Nyilatkozatok
Nyilvántartásába történő bejegyzésére irányuló eljárás esetén bejegyzésenként 7500 Ft munkadíjat kell fizetni.
(2) A  közjegyző részére a  házassági és az  élettársi vagyonjogi szerződések elektronikus nyilvántartásába történő
bejegyzésére és a  bejegyzett vagyonjogi szerződés módosítása, törlése, megszüntetése vagy megszűnése
tényének bejegyzésére irányuló nemperes eljárás iránti kérelem előterjesztéséért és a tanúsítvány kiállításáért – ha
a vagyonjogi szerződést az eljáró közjegyző készítette – 7500 Ft munkadíjat kell fizetni.
(3) A  közjegyző részére a  (2)  bekezdés szerinti nemperes eljárás iránti kérelem előterjesztéséért és a  tanúsítvány
kiállításáért – ha a  vagyonjogi szerződést nem az  eljáró közjegyző készítette, vagy azt ügyvéd által ellenjegyzett
teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalták – minden megkezdett óráért 7500 Ft munkadíjat kell fizetni, azzal,
hogy az nem lehet kevesebb a két órára járó munkadíj összegénél.
(4) A  közjegyző részére a  házassági és az  élettársi vagyonjogi szerződések elektronikus nyilvántartásába történő
betekintés biztosításáért munkadíj és költségtérítés fejében 3000 Ft-ot kell fizetni.
35. § (1) A  közjegyző részére a  hitelbiztosítéki nyilvántartásról szóló törvényben (a  továbbiakban: Hbnytv.) meghatározott
azonossági nyilatkozat előterjesztéséért, a  regisztrált felhasználók adataiban bekövetkezett változás átvezetéséért,
valamint a hitelbiztosítéki regisztráció törléséért munkadíj és költségtérítés fejében 5000 Ft-ot kell fizetni.
(2) Ha a regisztrációját kérő egy meghatározott személy vagy szervezet nevében, annak állandó képviselőjeként kíván
eljárni, az  azonossági nyilatkozat előterjesztéséért és a  képviselt adatainak, valamint az  állandó képviselő Hbnytv.
5. § (2) bekezdésében meghatározott adatainak a hitelbiztosítéki rendszerben történő rögzítéséért a közjegyzőnek
munkadíj és költségtérítés fejében minden megkezdett óráért 6000 Ft-ot, de legfeljebb három órára járó díjat
köteles fizetni.
(3) A közjegyző részére a Hbnytv. 8. §-a vagy 9. §-a szerinti esetben a hitelbiztosítéki nyilatkozat rögzítéséért munkadíj
és költségtérítés fejében minden megkezdett óráért 6000 Ft-ot, de legfeljebb három órára járó díjat kell fizetni.
(4) A  közjegyző részére a  hitelbiztosítéki nyilvántartásba bejegyzett jogosult vagy kötelezett jogutódjának
megállapítására irányuló nemperes eljárás lefolytatásáért minden megkezdett óráért 7500 Ft munkadíjat kell fizetni.
(5) A  közjegyzőt a  Hbnytv. 24/A.  §-a szerinti eljárás lefolytatásáért munkadíj és költségtérítés fejében 20 000 Ft illeti
meg.
36. § (1) Az  egyedi azonosításra kétséget kizáróan alkalmas ingó dolgok zálogjogi nyilvántartásába történő bejegyzés
– ideértve a  változásbejegyzést és a  törlést – esetében munkadíj és költségtérítés fejében az  egyedi azonosításra
kétséget kizáróan alkalmas ingó dolgok zálogjogi nyilvántartásának részletes szabályairól szóló rendeletben
meghatározott díj fizetendő.
(2) Az egyedi azonosításra kétséget kizáróan alkalmas ingó dolgok zálogjogi nyilvántartásának felhasználójaként való
nyilvántartásba vételért (e bekezdésben a továbbiakban: regisztráció), valamint ennek törléséért
a) törvényes, szervezeti képviselőnek állandó képviselőként történő regisztrációja esetében minden
megkezdett óráért 3000 Ft munkadíjat;
b) meghatalmazott képviselőnek állandó képviselőként történő regisztrációja esetében minden megkezdett
óráért 7500 Ft munkadíjat
kell fizetni a  közjegyző részére, a  minősített elektronikus aláírással saját nevében való eljárás céljából történő
regisztráció azonban mentes a munkadíj és költségtérítés fizetése alól.
37. § (1) Az  új lakások építéséhez, vásárlásához kapcsolódó lakáscélú támogatásról szóló kormányrendelet szerinti
kamattámogatással érintett kölcsönszerződés és az  azt biztosító jelzálogszerződés – ideértve a  megelőlegező
kölcsönszerződéseket is –, valamint az  ezen szerződések alapján tett egyoldalú kötelezettségvállaló nyilatkozat
közokiratba foglalásáért a  közjegyző részére – az  eljárás lefolytatásának helye figyelembevételével – a  (2) vagy
a  (3)  bekezdés szerinti munkadíjat és költségátalányt kell fizetni. A  közjegyző irodájában lefolytatott eljárás
esetében a közjegyző ezen felül összesen 15 000 Ft-ot, helyszíni eljárás esetén pedig 20 000 Ft-ot számít fel az okirat
készítésével egyidejűleg az okiratról készített, az ingatlan-nyilvántartási eljáráshoz szükséges két darab, és felenként
további egy darab kiadmány elkészítésének és hitelesítésének munkadíjaként, valamint költségtérítés fejében.
(2) A közjegyzői okirat elkészítésének munkadíja és költségátalánya összesen
a) 3 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 10 000 Ft,
b) 3 000 000 Ft feletti, de 5 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 15 000 Ft,
c) 5 000 000 Ft feletti, de 10 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 22 000 Ft,
d) 10 000 000 Ft feletti, de 15 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 28 000 Ft.
(3) Ha a  közjegyző az  (1)  bekezdésben meghatározott ügyben helyszíni eljárást folytat le, a  (2)  bekezdés szerinti
munkadíj és költségátalány együttes összege
a) 3 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 15 000 Ft,
b) 3 000 000 Ft feletti, de 5 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 20 000 Ft,
c) 5 000 000 Ft feletti, de 10 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 28 000 Ft,
d) 10 000 000 Ft feletti, de 15 000 000 Ft-ot meg nem haladó ügyérték esetén 35 000 Ft.
(4) Az e §-ban meghatározott ügyben a 6. § rendelkezései nem alkalmazhatóak.
38. § A jelzálog-hitelintézetek által kötött jelzálog-hitelszerződések – kivéve a 37. §-ban foglalt ügyleteket – közokiratba
foglalásáért a 10. § szerinti munkadíj negyedrészét kell fizetni.
VI. FEJEZET
A FIZETÉSI MEGHAGYÁSOS ELJÁRÁSRA, AZ EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁSOS ELJÁRÁSRA, VALAMINT
A VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁSRA ALKALMAZANDÓ ELTÉRŐ SZABÁLYOK
14. A munkadíj és a költségek megtérítése 39. § (1) E  rendelet szabályai a  közjegyző hatáskörébe tartozó végrehajtás és biztosítási intézkedés elrendelése során
– a (2)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel – nem alkalmazhatóak.
(2) A  közjegyző határozata – ide nem értve a  fizetési meghagyásos eljárás, valamint a  fizetési meghagyás
végrehajtásának elrendelése és a  fizetési meghagyásos eljárással összefüggő biztosítási intézkedés elrendelése
során hozott határozatokat –, a közjegyző által jóváhagyott egyezség, a közjegyző költségjegyzéke és a közjegyzői
okirat alapján történő végrehajtás elrendelése során a  félnek az  eljárás díját az  eljárás kezdeményezésekor
a közjegyző részére a 19. § (1)–(2) bekezdése szerint kell fizetnie.
(3) Ha a fél a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 31/E. § (4b) bekezdés szerinti kedvezményre jogosult,
kérheti a díj levonását követően fennmaradó, legalább 400 Ft-ot elérő pénzösszeg visszatérítését; a visszautalással,
kiutalással járó költséget a  fél viseli. Ha a  fél a végrehajtási kérelmében megjelölte a fizetési számlája számát, erre
a  számlára, egyébként pedig a  díj visszatérítése iránti kérelmében megjelölt fizetési számlára vagy postacímre
kell a díjat visszautalni vagy kiutalni. Ha a  fél a pénzösszeget nem veszi át, azt a közjegyző 5 évig őrzi; a  fél eddig
az időpontig kérheti a díj visszatérítését; ezt követően a pénzösszeg a közjegyző bevételét képezi.
(4) A másolati díj összegét az eljáró közjegyzőnél a 19. § (1)–(2) bekezdése szerint kell fizetni.
 (5) Ha a fél vitatja a másolati díj összegét, e rendelet 23–24. §-ában szabályozott egyeztetési eljárást kezdeményezhet.
40. § (1) E rendelet szabályai a fizetési meghagyásos eljárásra nem alkalmazhatóak.
 (2) E  rendelet szabályai az  európai fizetési meghagyásos eljárásra – a  (3)  bekezdésben foglaltak kivételével – nem
alkalmazhatóak.
 (3) Az  európai fizetési meghagyásos eljárásért és az  európai fizetési meghagyás végrehajtásának elrendeléséért járó
díjat a 19. §-ban foglaltak szerint kell fizetni. A 39. § (3) bekezdését az európai fizetési meghagyás végrehajtásának
elrendeléséért járó díjra megfelelően alkalmazni kell.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 41. § Ez a rendelet 2018. október 1. napján lép hatályba.
42. § (1) E rendelet rendelkezéseit 2018. október 1. napján és azt követően megkezdett eljárásokra kell alkalmazni.
 (2) A  közjegyzői díjszabásról szóló 14/1991. (XI. 26.) IM rendelet [a  továbbiakban: 14/1991. (XI. 26.) IM rendelet]
30/I. §-ában meghatározott olyan ügyekben, amelyekben a közjegyző eljárása e rendelet hatálybalépését követően
válik szükségessé, a  14/1991. (XI. 26.) IM rendelet 2018. szeptember 30-án hatályos 30/I.  §-ában meghatározott
díjszabási rendelkezéseket kell alkalmazni.
43. § Hatályát veszti a közjegyzői díjszabásról szóló 14/1991. (XI. 26.) IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1690/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a honvédelmi, rendvédelmi, nemzetbiztonsági, valamint egyéb állami fegyveres szervek hazai gyártású kézi lőfegyverrel való ellátásáról.
A Kormány
 1. felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy a  Kormány tagjainak irányítása alatt álló honvédelmi, rendvédelmi,
nemzetbiztonsági, valamint egyéb állami fegyveres szerv részére szükséges kézi lőfegyver igényt a  tulajdonosi
joggyakorlási körébe tartozó gazdasági társaság kapacitásain keresztül biztosítsa;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  Kormány tagjait, hogy az  irányításuk alatt álló honvédelmi, rendvédelmi, nemzetbiztonsági, valamint
egyéb állami fegyveres szerv részére szükséges kézi lőfegyvereket a honvédelmi miniszter tulajdonosi joggyakorlása
alá tartozó gazdasági társaság gyártási kapacitásának igénybevételével szerezzék be;
Felelős: honvédelmi miniszter
belügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
 3. felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszterrel és
a Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködésben készítse elő azon jogszabályokat, amelyek biztosítják
az 1. és 2. pontokban foglaltak végrehajtását.
Felelős: honvédelmi miniszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2013. (X. 7.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
“egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a korábban megkötött deviza alapú
kölcsönszerződés esetén a pénzügyi intézmény, a kamat meghatározásakor annak az országnak a jegybanki
alapkamatához igazodjon a futamidő kezdetétől, melynek devizája alapján a hitelt folyósították?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. szeptember 6-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. Az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában
foglalja a választópolgári és a jogalkotói egyértelműség követelményét is. A választópolgári egyértelműség
feltétele, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, míg a jogalkotói egyértelműség
arra vonatkozik, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem a választópolgári sem
a jogalkotói egyértelműség követelményének nem felel meg, tekintettel arra, hogy az abban szereplő pontatlan
meghatározások miatt a választópolgárok számára egy esetleges népszavazás megtartása során nem lenne
egyértelmű, hogy pontosan milyen tartalmú kezdeményezés támogatásáról döntenek és a jogalkotó számára
sem lenne egyértelmű, hogy egy érvényes és eredményes népszavazás esetén milyen tartalmú jogszabály
megalkotására lenne kötelezett.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés alapján nem világos, hogy a „korábban megkötött
kölcsönszerződés” kifejezés pontosan mikortól létrejött megállapodásokat foglal magában.
Mivel a népszavazási kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt
követelményeknek, ezért az Nsztv. 10. §-ának c) pontja értelmében a Nemzeti Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI.  törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az  Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 1997.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. szeptember 30. dr. patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
24/2007. (VII. 3.) KvVM rendelete a Vízügyi Biztonsági Szabályzat kiadásáról.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény
11. §-ában kapott felhatalmazás alapján – az érdekelt miniszterekkel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Vízügyi Biztonsági Szabályzatot e rendelet mellékleteként kiadom.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Vízügyi
Biztonsági Szabályzat kiadásáról szóló 19/1995. (XII. 7.)
KHVM rendelet hatályát veszti.
Dr. Fodor Gábor s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
13/2010. (XI. 17.) KIM rendelete a területi és országos kisebbségi önkormányzati képviselők 2011. január 9. napjára kitűzött választása eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 153. § (1) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. §
f) pontja szerinti feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A területi és az országos listát legkésőbb 2010. december 14-én 16.00 óráig lehet bejelenteni [a választási eljárásról
 szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 115/R. §].
(2) Ha a választópolgárt egy jelölési fajtán belül több helyen is jelöltnek ajánlották, legkésőbb 2010. december 14-én
16.00 óráig kell nyilatkoznia arról, hogy melyik jelölést fogadja el [Ve. 57. §].
2. § A választási bizottság tagjai 2011. január 10-én mentesülnek a jogszabályban előírt munkavégzési kötelezettség alól, és erre
az időre átlagbér illeti meg őket, amelyet a munkáltató fizet. A munkáltató a választási szerv tagját megillető bér
megtérítését 2011. január 14-ig igényelheti a választási bizottság mellett működő választási irodától [Ve. 21. § (4) bekezdés].
3. § A területi választási bizottság 2011. január 10-én kisebbségenként megszámlálja a szavazatokat, és
a szavazatszámlálás eredményéről – külön a területi és külön az országos kisebbségi önkormányzati választás
tekintetében – jegyzőkönyvet állít ki [Ve. 115/T. § (2) bekezdés].
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2011. január 31-én hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
27/2016. (VII. 13.) MNB rendelete a „Zsigmond aranyforintja” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Zsigmond király által kibocsátott aranyforint emlékére – „Zsigmond aranyforintja”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2016. július 14. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz, 4% nikkel és 21% cink ötvözetéből készült, súlya 2,7 gramm, átmérője 20 mm, széle sima.
 (2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a  „MAGYARORSZÁG”, alsó köriratban – egymástól ponttal
elválasztva – a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. A  felső és az  alsó köriratot bal oldalon, középen
a „2016” verési évszám, jobb oldalon, középen a „BP.” verdejel választja el. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás
esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. A gyöngysorszegéllyel határolt középmezőben egy Zsigmond király által kibocsátott aranyforint előlapja alapján készült
érmeábrázolás látható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén, felső köriratban a „ZSIGMOND 1387–1437”, alsó köriratban az „ARANYFORINTJA”
felirat olvasható. A felső és az alsó köriratot bal oldalon, középen egy pont, jobb oldalon, középen Soltra E. Tamás
tervezőművész mesterjegye választja el. A körvonallal határolt középmezőben egy Zsigmond király által kibocsátott
aranyforint hátlapjának ábrázolása látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2016. július 14-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
18/2019. (VI. 6.) EMMI utasítása a Nemzeti Népegészségügyi Központ Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 36.  § (3)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva,
figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglaltakra, a  következő utasítást
adom ki:
1. § A  Nemzeti Népegészségügyi Központ Szervezeti és Működési Szabályzatát az  1.  mellékletben foglaltak szerint
határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az  Országos Közegészségügyi Intézet szervezeti és működési szabályzatáról szóló 51/2017. (X. 15.)
EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
4/2015. (XII. 30.) KKB határozata a téli felkészülés helyzetéről szóló tájékoztató elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a jelen határozat mellékletét képző,
a téli felkészülés helyzetéről szóló tájékoztatót megtárgyalta, és az abban foglaltakat elfogadja.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy a KKB
Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
124/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 71/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 71/2011. (VI. 24.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését.
Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaidő-beosztás szerinti pihenőnapon végzett munkáért járó bérpótlék mértéke,
abban az esetben, ha a munkavállaló nem kap másik pihenőnapot, ne lehessen alacsonyabb a személyi alapbér száz
százalékánál?”
Az OVB határozatában azzal érvelt, hogy a feltenni kívánt kérdés azért nem felel meg az országos népszavazásról és
népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének, mert az a hatályos jogi szabályozással megegyező szabályozás kialakítását célozza.
Ezzel pedig megtévesztené az átlagos választópolgárt, hiszen az „igen” szavazat leadásakor valójában a fennálló
helyzetet erősítené meg.
A kifogást tevő szerint a feltenni kívánt kérdés az Alkotmánybíróság által állított mindkét feltételt teljesíti: egyrészt
világos és kizárólag egyféleképpen érthető, illetve annak alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e
jogalkotási kötelezettség, s ha igen, akkor milyen. A kifogást tevő szerint a kérdés egyértelműségének önmagában kell
fennállnia, nem a hatályos jogszabályi rendelkezések alapján. A jogalkotói egyértelműség követelményének
álláspontja szerint az a lényege, hogy „a jogrendszer későbbi esetleges változásaitól függetlenül az Országgyűlés
egyértelműen el tudja dönteni, terheli-e jogalkotási kötelezettség vagy sem.” A kifogást tevő szerint, ha
az egyértelműség mércéje a jogszabályi környezet lenne, akkor a jogalkotó a jogszabályi rendelkezések módosításával
könnyen befolyásolni tudná a népszavazási kérdések hitelesítését.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
„28/C. § (1) Országos népszavazást döntéshozatal vagy véleménynyilvánítás céljából lehet tartani, a népszavazás
elrendelésére kötelezően vagy mérlegelés alapján kerül sor.”
2. Az Nsztv. érintett rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
3. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) érintett rendelkezése:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését jogszerűen tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok helyességére tekintettel a 71/2011. (VI. 24.) OVB határozatot
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1501/2014. (IX. 5.) Korm. határozata a KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) támogatási konstrukcióban benyújtott projektek megvalósításának jóváhagyásáról és egyes projektek támogatásának visszavonásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  KEOP-2012-5.6.0 jelű, „Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című pályázati
felhívás vonatkozásában az  1.  melléklet szerinti projektek – támogatást igénylők általi – előkészítésével és
benyújtásával,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  mellékletben felsorolt projektek támogatási
szerződéseinek elállással történő felbontásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. visszavonja
a) a KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) pályázati
felhívásra benyújtható projektjavaslatok jóváhagyásáról szóló 1584/2013. (VIII. 28.) Korm. határozatot,
b) a KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) pályázati
konstrukcióra benyújtható, a  Belügyminisztériumhoz és a  Nemzeti Fejlesztési Minisztériumhoz tartozó
intézmények pályázatairól szóló 1235/2014. (IV. 10.) Korm. határozatot,
c) a KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) pályázati
konstrukcióra előzetes kérdőívet benyújtó, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma fenntartásában lévő és
a  Nemzeti Fejlesztési Minisztériumhoz tartozó intézmények pályázatairól szóló 1236/2014. (IV. 10.) Korm.
határozatot, valamint
d) a KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) pályázati
konstrukcióra projektjavaslatot benyújtó, az  Emberi Erőforrások Minisztériumához tartozó intézmények
pályázatairól szóló 1259/2014. (IV. 22.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2013. (VI. 3.) BM OKF utasítása a közbiztonsági referensek tanfolyamszerű felkészítéséről, minősítéséről, munkájuk szakirányításáról, valamint munkaokmányaikról.
A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény végrehajtásáról
szóló 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kat. vhr.) 76–77.  §-aiban foglaltak egységes végrehajtása érdekében
kiadom az alábbi utasítást:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: BM OKF), annak
területi (a továbbiakban: katasztrófavédelmi igazgatóság), helyi szerveire (a továbbiakban: katasztrófavédelmi
kirendeltség), valamint a Katasztrófavédelmi Oktatási Központra (a továbbiakban: KOK), továbbá a szakirányítás
tekintetében a kijelölt közbiztonsági referensekre.
2. § Az utasítás célja a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kat.) 3. § 12. pontjában meghatározott közbiztonsági referens – a polgármester
katasztrófák elleni védekezésre való felkészülési, védekezési, helyreállítási szakmai feladataiban, továbbá
rendvédelmi és honvédelmi feladataiban közreműködő személy – és a hivatásos katasztrófavédelmi szervek közötti
hatékony együttműködés alapjainak megteremtése, a közbiztonsági referens felkészítésének biztosítása az ellátandó
katasztrófavédelmi felkészülési, védekezési és helyreállítási feladatokra.
3. § A kijelölt közbiztonsági referenseket, valamint azok helyetteseit a kijelölésüket követő 90 napon belül tanfolyamszerű
képzésben kell részesíteni.
4. § A képzés szakmai tartalmát a BM OKF határozza meg. Jelen utasítás alkalmazásában a közbiztonsági referensek
képzése alapképzésnek minősül, a közbiztonsági referensek alapképzésen kívüli képzése évente legalább egy
alkalommal végrehajtott továbbképzés formájában történik.
5. § A képzést a katasztrófavédelmi igazgatóságok szervezik meg és hajtják végre. A Fővárosi és Pest Megyei
Katasztrófavédelmi Igazgatóság esetében a képzés szervezéséért és végrehajtásáért a KOK felelős.
6. § A képzést végrehajtó oktatók pedagógiai és szakmai felkészítését a KOK és a BM OKF Országos Polgári Védelmi
Főfelügyelőség központi felkészítés keretében végzi. Oktatónak olyan személy jelölhető ki, aki felsőfokú szakmai
végzettséggel, valamint legalább két éves szakmai gyakorlattal rendelkezik.
A képzések előkészítése és végrehajtása 7. § A képzés meghirdetéséről szóló felhívást a katasztrófavédelmi igazgatóság legkésőbb a képzést megelőzően egy
hónappal megküldi az illetékességi területén lévő, katasztrófavédelmi szempontból I. és II. veszélyességi osztályba
sorolt települések polgármesterei részére. A felhíváshoz az 1. melléklet szerinti jelentkezési lapot csatolni kell.
8. § Az alapképzés időtartama 30 tanóra, napi óraszáma legfeljebb 8 tanóra. A képzés a beérkező igények függvényében
költséghatékonysági szempontok figyelembevételével indítható.
9. § Az 5. §-ban meghatározottak alapján a Fővárosi és a Pest Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság a beérkezett
jelentkezéseket továbbítja a KOK részére.
10. § A képzés programját, a vizsgafeladatokat, valamint a számonkérés módját a BM OKF Országos Polgári Védelmi
Főfelügyelőség és a KOK dolgozza ki.
11. § A képzések végrehajtását a katasztrófavédelmi igazgatóság naplóban dokumentálja, amelyre a 2. mellékletben
meghatározott alaki és tartalmi szabályok irányadók. A napló igazolja a képzés végrehajtását, valamint a képzésre
kötelezettek képzésen történő megjelenését.
12. § A képzés lezárását követően a közbiztonsági referens a vizsgabizottság előtt vizsgát tesz. A 10. §-ban előírt képzési
programban meghatározott mértékű hiányzást meghaladó távollét esetén a képzésben részt vevő személy nem
bocsátható vizsgára. A vizsgára nem bocsátható közbiztonsági referens köteles a képzést megismételni.
13. § A vizsgabizottság elnöke a KOK igazgatója által felkért, a KOK vagy az érintett katasztrófavédelmi igazgatóság
állományába tartozó szakterületi vezető beosztású személy.
14. § Eredménytelen vizsga esetén a vizsga megismétlésére egy alkalommal van lehetőség, megalapozott méltányossági
ok esetén az igazgató további egy vizsgalehetőséget biztosíthat. A katasztrófavédelmi igazgató javaslatot tesz
a polgármesternek új közbiztonsági referens kijelölésére azon személyek tekintetében, akik a fent meghatározott
lehetőségek kimerítésével sem tudnak eredményes vizsgát tenni.
15. § A vizsga eredményéről a katasztrófavédelmi igazgatóság vizsgabizonyítványt állít ki a 3. melléklet alapján.
16. § A katasztrófavédelmi igazgatóság a vizsgáról jegyzőkönyvet készít, amelyet a 11. §-ban meghatározott naplóval
együtt tárol.
17. § A képzés és a vizsga költségeit, a segédanyagok, valamint azok pótlásának, a külső előadók díjazásának költségeit a
katasztrófavédelmi igazgatóságok és a KOK költségvetéséből kell fedezni.
A katasztrófavédelmi igazgatóság közbiztonsági referensek tevékenységének szakirányításával kapcsolatos
feladatai
18. § A katasztrófavédelmi igazgatóság az illetékességi területén kinevezett közbiztonsági referensekről nyilvántartást
készít. A nyilvántartás a közbiztonsági referensek nevét és hivatali elérhetőségét – mint közérdekből nyilvános
adatot – tartalmazza.
19. § A katasztrófavédelmi igazgatóság a közbiztonsági referensek számára évente legalább egy alkalommal továbbképzést
szervez. A továbbképzés előkészítése során:
a) értesíti a közbiztonsági referenst a polgármester útján a továbbképzés időpontjáról, helyszínéről és
programjáról,
b) tervezi és kidolgozza a továbbképzés tematikáját,
c) meghívja az előadókat és gondoskodik a logisztikai feladatok végrehajtásáról.
20. § A katasztrófavédelmi igazgatóság a továbbképzés lebonyolítása és értékelése érdekében:
a) rendelkezésre bocsátja a felkészítés oktatási anyagait,
b) a továbbképzést követő 10 napon belül megszervezi a számonkérést,
c) értékelést készít a továbbképzésről, amelyet jelentés formájában megküld a BM OKF Országos Polgári Védelmi
Főfelügyelőség részére. 21. § A katasztrófavédelmi igazgató elrendelheti egyéb továbbképzések végrehajtását, így különösen a közbiztonsági
referens tevékenységét meghatározó jogszabályváltozások, vagy olyan bekövetkezett események okán, amelyek
tapasztalatainak szervezett feldolgozása segíti a feladatok elvégzését.
22. § A katasztrófavédelmi igazgató a katasztrófavédelmi kirendeltség útján a közbiztonsági referens által ellátandó
katasztrófavédelmi feladatok szakirányítása érdekében:
a) véleményezi a közbiztonsági referens által készített katasztrófavédelmi vonatkozású előterjesztéseket,
intézkedéseket, terveket,
b) közreműködik a károk felmérésében és a vis maior eljárásokban,
c) ellenőrzi a helyreállítási, újjáépítési feladatok végrehajtását,
d) tájékoztatja a közbiztonsági referenst a feladatát érintő érdemi jogszabályi változásokról, BM OKF normatív
intézkedések kiadásáról, e) megkeresésre szakmai támogatást nyújt a közbiztonsági referens számára jelen utasításban meghatározott
munkaokmányok vezetéséhez, valamint a 4. mellékletben foglalt feladatok meghatározásához,
f ) bevonja a közbiztonsági referenst a havi naptári és ellenőrzési terv kidolgozásába, különösen a
katasztrófavédelmi felkészítések, a lakosságtájékoztatási tevékenység, a polgári védelmi szervezetek működése
és a felkészülés időszakában tervezett gyakorlatok tekintetében,
g) a polgármester útján meghívja a közbiztonsági referenst a havi vezetői értekezletre, ahol a közbiztonsági
referens szóbeli – a kialakult helyzet függvényében írásbeli – beszámolót ad az elmúlt időszakban végzett
tevékenységéről,
h) a közbiztonsági referens negyedéves beszámolója alapján összefoglaló értékelést készít és meghatározza a
megszervezésre kerülő továbbképzések tartalmi elemeit,
i) évente bekéri a közbiztonsági referens kimutatását a lakossági riasztó, riasztó-tájékoztató végpontok
működéséről, állapotáról,
j) előkészíti és a polgármester útján rendelkezésre bocsátja a közbiztonsági referens katasztrófavédelmi
feladatainak ellátásához szükséges munkaokmányok mintáját,
k) intézkedik, hogy jelen utasítás kivonata az illetékességi területén kijelölt közbiztonsági referensek részére
megküldésre kerüljön.
A közbiztonsági referensek munkaokmányai 23. § Katasztrófavédelmi Nyilvántartás, amely tartalmazza:
a) a települési veszélyelhárítási terveket és módosításaikat,
b) a lakosság alapvető ellátását biztosító települési közművek működtetéséért felelős szervezeteket,
c) a településen rendelkezésre álló lakosságtájékoztató eszközöket (mobil, stabil),
d) a katasztrófavédelmi tevékenységről szóló naplót, különösen az elvégzett felkészítéseket (célcsoportok
szerint), a lakossági riasztó, riasztó-tájékoztató végpontokat, azok ellenőrzését és karbantartását, a havi
vezetői értekezleten meghatározott feladatokat, a településen történt rendkívüli eseményeket, végrehajtott
intézkedéseket.
24. § Polgári Védelmi Szervezetek Dokumentumtára, amely tartalmazza:
a) a települési szintű megalakítási terveket és működési szabályzatokat (beleértve: a riasztási és mozgósítási
dokumentációt, a polgári védelmi szervezetbe beosztott állampolgárok elérhetőségi adatait, a polgári védelmi
szervezetek állománytábláit),
b) a katasztrófavédelmi feladatok ellátásába bevonható polgármesteri hivatali, illetve az önkormányzathoz
tartozó egyéb intézményi dolgozók elérhetőségi adatait,
c) a gyakorlatok általános levezetési tervét. Záró rendelkezések
25. § Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
26. § Hatályát veszti a közbiztonsági referensek tanfolyamszerű felkészítéséről, minősítéséről, munkájuk szakirányításáról,
valamint munkaokmányaikról szóló 5/2012. (III. 12.) számú BM OKF utasítás.
27. § Az utasítás rendelkezéseit az érintett állománnyal ismertetni kell.
Dr. Bakondi György tű. altábornagy s. k.,
 főigazgató


text:
11/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Békés Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Békés Megyei Földhivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében a Békés Megyei
Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Békés Megyei Földhivatal 2007.
december 10-én kelt és 2008. június 30-án módosított Szervezeti és Működési Szabályzata.
Budapest, 2010. május 10. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
130/2012. (XI. 6.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy dr. Földi Enikőnek, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának kormányzati szolgálati jogviszonya
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására
tekintettel – 2012. október 31-ei kezdő nappal –
megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1216/2011. (VI. 28.) Korm. határozata a központi költségvetési szervek és a társadalombiztosítási költségvetési szervek 2010. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának felhasználásáról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24/B. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében az
1. mellékletben részletezettek szerint a központi költségvetési szervek és a társadalombiztosítási költségvetési szervek
kötelezettségvállalással nem terhelt maradványából 53 035,0 millió forint visszahagyását engedélyezi azzal, hogy
a visszahagyott maradványból 40 807,5 millió forint további intézkedésig nem használható fel, arra kötelezettséget
vállalni nem lehet. A visszahagyott maradványból a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök