text:
456/2013. (XI. 29.) Korm. rendelete a Takata Safety Systems Hungary Kft. Miskolcon megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 2.  § (4)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Takata Safety Systems Hungary Kft. által Miskolc város közigazgatási
területén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 47511/8, 47511/9 és a 47511/10 helyrajzi számú földrészleteken,
illetve ezekből a  földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken
megvalósításra kerülő, passzív biztonsági rendszereket gyártó üzem, illetve logisztikai központ létesítését
eredményező beruházással függenek össze.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott eljárásfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
eljárásban szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben eljáró szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerint – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki.
2. § (1) Az építtetőnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági hozzájárulást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
(4) Az 1. § (1) bekezdésében megjelölt beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
186/2015. (VII. 13.) Korm. rendelete a központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltató információbiztonsággal kapcsolatos feladatköréről.
A Kormány az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24. § (1) bekezdés
g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) központi szolgáltató: a  jogszabály által kijelölt központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltató;
b) szolgáltatások: jogszabályban meghatározott, az  állami és önkormányzati szervek elektronikus
információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény (a  továbbiakban: Ibtv.) hatálya alá tartozó elektronikus
információs rendszerek felhasználói számára a  központi szolgáltató által kötelezően vagy egyedi igény
alapján biztosítandó központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatások.
2. A központi szolgáltató feladatai 2. § Az Ibtv. 11. § (2) és (3) bekezdése szerinti szolgáltatási tevékenysége keretében a központi szolgáltató
a) kialakítja a szolgáltatások esetében az informatikai biztonsági irányítási rendszerét, aminek keretében
aa) kidolgozza a  vonatkozó szabályzatokat az  informatikai biztonsági irányítási rendszer működési
követelményeinek megfelelően,
ab) megismerteti az aa) alpont szerinti szabályzatokat a központi szolgáltató szolgáltatását igénybevevő
szervezettel, amely az  Ibtv. 11.  § (3)  bekezdése szerinti szervezeti szintű informatikai biztonsági
szabályokat az aa) alpont szerinti szabályzatokra figyelemmel dolgozza ki,
ac) rendszeresen felülvizsgálja az aa) alpont szerinti szabályzatokat,
ad) kidolgozza az aa) alpont szerinti szabályzatok módosításait, valamint
ae) ellenőrzi az aa) alpont szerinti szabályzatok megfelelő alkalmazását;
b) azonosítja és nyilvántartja
ba) a szolgáltatásokat,
bb) a  szolgáltatások végfelhasználóit, az  üzemeltető felhasználókat, valamint a  szolgáltatás
biztosításához igénybevett támogatókat és fejlesztőket (a  továbbiakban együtt: felhasználók),
továbbá a hozzáférési jogosultságaikat,
bc) a szolgáltatások biztosításához szükséges vagyonelemeket (hardver és szoftver elemek),
bd) a szolgáltatásokhoz kapcsolódó távoli hozzáféréseket,
be) az általa a szolgáltatások biztosításához igénybevett külső szolgáltatásokat, valamint
bf ) a szolgáltatások c) pont ca) alpontjában meghatározott kritikusságát;
c) folyamatos kockázatkezelés keretében
ca) meghatározza és elemzi a szolgáltatások és az azokat biztosító vagyonelemek, valamint az igénybe
vett külső szolgáltatások kritikusságát és fenyegetettségének mértékét,
cb) elvégzi a szolgáltatások kockázatértékelését,
cc) az  egyes kockázati értékek alapján meghatározza a  szolgáltatások biztosításához szükséges és
a kockázatokkal arányos védelmi intézkedéseket,
cd) kidolgozza az alkalmazott védelmi intézkedések hatékonyságának mérési módszereit, valamint
ce) folyamatos felülvizsgálat keretében meggyőződik az  alkalmazott védelmi intézkedések
megfelelőségéről és szükség esetén új védelmi intézkedéseket vezet be;
d) az azonosítási és hozzáférés-kezelési tevékenysége körében
da) biztosítja a  szolgáltatások igénybevételét az  általa azonosított és nyilvántartott felhasználók,
informatikai eszközök és kapcsolódó szolgáltatások számára,
db) a  da)  alpont szerinti felhasználói kör részére biztosítja a  szolgáltatásokhoz való hozzáférési
jogosultságot, valamint
dc) biztosítja a db) alpontban meghatározott jogosultságok szükség szerinti kiosztását, módosítását és
visszavonását;
e) folyamatosan ellenőrzi a szolgáltatások biztonsági állapotát, amelynek keretében
ea) biztosítja a szolgáltatások nyújtásában használt vagyonelemek által létrehozott üzemi és biztonsági
információk folyamatos gyűjtését,
eb) biztosítja az ea) alpontban meghatározott információk biztonsági szempontú elemzését, valamint
ec) azonosítja a biztonsági eseményeket és összegyűjti az azokkal kapcsolatos információkat;
f ) folyamatosan biztosítja a  szolgáltatások nyújtásában használt vagyonelemek biztonsági állapotának
megfelelőségét, aminek keretében
fa) intézkedik a  biztonsági események megelőzéséről, a  bekövetkezett biztonsági események által
okozott kár csökkentéséről, valamint
fb) az e) pont eb) alpontja szerinti elemzések alapján biztonságnövelő megelőző intézkedéseket vezet
be;
g) az elektronikus információs rendszereket érintő biztonsági események kezelése során
ga) tájékoztatja a  kormányzati eseménykezelő központot és az  Ibtv. 19.  § (2)–(4)  bekezdése
szerinti, feladat- és hatáskörrel rendelkező eseménykezelő központot az  azonosított biztonsági
eseményekről és fenyegetettségekről,
gb) biztosítja a  biztonsági események azonosításához, elemzéséhez és kezeléséhez szükséges,
bizonyíték értékű információkat a  kormányzati eseménykezelő központ és az  Ibtv. 19.  §
(2)–(4)  bekezdése szerinti, feladat- és hatáskörrel rendelkező eseménykezelő központ részére,
valamint
gc) közreműködik a  kormányzati eseménykezelő központ és az  Ibtv. 19.  § (2)–(4)  bekezdése szerinti
eseménykezelő központok által végzett informatikai biztonsági eseménykezelésben a  biztonsági
eseményről szóló adatszolgáltatással, vizsgálat elvégzésével, illetve a  kormányzati eseménykezelő
központ és az  Ibtv. 19.  § (2)–(4)  bekezdése szerinti eseménykezelő központok által elrendelt
biztonságnövelő intézkedések végrehajtásával.
3. A központi szolgáltató együttműködési kötelezettsége 3. § A központi szolgáltató a  szolgáltatások tekintetében, különösen a  2.  § g)  pontja szerinti tevékenysége keretében
együttműködik
a) a Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatósággal,
b) a kormányzati eseménykezelő központtal,
c) az Ibtv. 19. § (2)–(4) bekezdése szerinti eseménykezelő központokkal, valamint
d) az  Ibtv. felhatalmazása alapján az  elektronikus információbiztonsággal kapcsolatban hatósági feladatok
ellátására kijelölt szervezetekkel. 4. § (1) A  központi szolgáltató – a  Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatósággal, valamint a  kormányzati
eseménykezelő központtal együttműködve – kidolgozza és szolgáltatási szerződésbe vagy általános szerződési
feltételekbe foglalja a  közszolgáltatási szerződésekben meghatározott információbiztonsági eseménykezelési
feladatain kívül vállalt többlet-információbiztonsági és eseménykezelési szolgáltatásokat, továbbá meghatározza
azok díjazását.
(2) A  központi szolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti szolgáltatási szerződésben vagy általános szerződési feltételekben
szabályozza különösen
a) a  szolgáltatásoknak az  elektronikus információs rendszer biztonsági osztálya szerint előírt
információbiztonsági védelme biztosításának feltételeit,
b) a szolgáltatások igénybevételének feltételeit,
c) a szolgáltatásokhoz kapcsolódó felelősségi rendet,
d) az  információbiztonsági esemény bejelentésének rendjét, a  bejelentés módját, az  eseménykezeléshez
kapcsolódó felelősséget, valamint
e) az  elektronikus információs rendszer létrehozásában, üzemeltetésében, auditálásában, karbantartásában
vagy javításában közreműködőre jogszabályban meghatározott egyéb feltételeket, szerződési kötelemként.
4. Záró rendelkezések 5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) A 2. § a)–d) pontja és a 4. § 2016. március 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1993/2015. (XII. 28.) Korm. határozata a sportolók által használt táplálék-kiegészítőknek a tiltott teljesítményfokozás szempontjából történő vizsgálatára alkalmas sport-táplálkozástudományi intézmény megvalósításával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány – tekintettel arra, hogy a  sport hasznos és megtérülő társadalmi befektetés, valamint a  magyar sport
versenyképességének megtartása és erősítése, valamint az  azon keresztül megvalósuló egészségtudatos életmód támogatása
kiemelt társadalmi érdek –
 1. egyetért azzal, hogy a  Testnevelési Egyetem szervezeti keretein belül létre kell hozni egy, a  táplálék
és étrend-kiegészítők hatékonyságának, sportolói teljesítmény-optimalizáló hatásának tudományos
megalapozottságú vizsgálatát végző, valamint az  elsősorban sportolók által használt táplálék- és
étrend-kiegészítőkben kiemelten a  WADA Tiltólistáján szereplő szerek jelenlétére vonatkozó bevizsgálást végző,
laboratóriumi feladatokat, továbbá felvilágosítást, tanácsadást ellátó, nemzetközi akkreditációval rendelkező
intézményt;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti intézmény létrehozása érdekében szükséges
intézkedéseket – az  elhelyezés és a  létrehozás szervezeti, személyi és tárgyi eszköz feltételei tekintetében
a Testnevelési Egyetemmel egyeztetve – tegye meg;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. július 1.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak az  1.  pontban
meghatározott intézmény kialakításához és folyamatos működtetéséhez szükséges forrásoknak a  Magyarország
központi költségvetése XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az intézmény kialakítása és működtetése tekintetében a költségek felmerülésének
függvényében a 2016. évben folyamatos,
 az intézmény működtetése és fejlesztése tekintetében a 2017. évtől a központi költségvetés
tervezésével összhangban.
 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1660/2013. (IX. 20.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a nukleáris energia békés célú felhasználása terén történő együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Koreai Köztársaság Kormánya között a  nukleáris energia békés célú
felhasználása terén történő együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza a külügyminisztert a Megállapodás bemutatott szövegének – a  jóváhagyás fenntartásával történő –
végleges megállapítására;
3. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2015. (III. 13.) EMMI rendelete a köznevelési tankönyvek legmagasabb fogyasztói áráról.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés j) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 10.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a 4. § és a 4. melléklet tekintetében a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
90. § 16. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  köznevelési közismereti tankönyvek vonatkozásában a  köznevelési tankönyvjegyzékre kerüléssel kapcsolatos
árkorlátot, mint legmagasabb fogyasztói árat (a  továbbiakban: legmagasabb fogyasztói ár) az  1.  melléklet
tartalmazza.
(2) A  tartós tankönyvek, a  több évfolyam tananyagát egyben tartalmazó tankönyvek, valamint a  speciális tantervű
iskolák, osztályok számára készített tankönyvek ára legfeljebb húsz százalékkal meghaladhatja az  1.  mellékletben
szereplő, kategóriánként meghatározott árat.
2. § A sajátos nevelési igényű tanulók tankönyveinek legmagasabb fogyasztói árát a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az 1000 példánynál kisebb példányszámban előállított nemzetiségi nyelv és irodalom, nemzetiségi népismereti,
valamint a nemzetiségi nyelvű közismereti tankönyvek legmagasabb fogyasztói árát a 3. melléklet tartalmazza.
4. § (1) A  2000 példánynál kisebb példányszámban előállított szakképzési tankönyvek legmagasabb fogyasztói árát
a 4. melléklet tartalmazza.
(2) A tartós tankönyvek, illetve a több évfolyam tananyagát egyben tartalmazó szakképzési tankönyvek ára legfeljebb
húsz százalékkal meghaladhatja a 4. mellékletben szereplő, kategóriánként meghatározott árat.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben nem szabályozott esetekben a  szakképzési tankönyvek tekintetében a  köznevelési
közismereti tankönyvekre meghatározott legmagasabb fogyasztói ár az irányadó.
5. § A digitális tananyag tankönyvtípusai legmagasabb fogyasztói árát az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit első alkalommal a 2015/2016. tanév tekintetében kell alkalmazni.
7. § Hatályát veszti a közoktatási tankönyvek legmagasabb fogyasztói áráról szóló 13/2010. (XI. 25.) NEFMI rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere