text:
21/2014. (VII. 4.) ORFK utasítása a Rendőrség őrzött szállásainak szolgálati szabályzatáról és a menekültügyi őrzött befogadó központokban végrehajtandó rendőrségi feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv őrzött
szállásain és a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal menekültügyi őrzött befogadó központjaiban foganatosított fogvatartással
kapcsolatos rendőri feladatok egységes végrehajtása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya az  Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK), a  rendőr-főkapitányságokra,
a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra (a továbbiakban: RRI), a  rendőrkapitányságokra, valamint a  határrendészeti
kirendeltségekre, illetve az  idegenrendészeti és menekültügyi eljárásban elrendelt őrizet végrehajtására rendelt
személyi állományra terjed ki.
2. Az utasítás alkalmazásában:
a) befogadó egység: az őrizetesek befogadására szolgáló helyiségek;
b) biztonsági elkülönítés: a  jogszabályban meghatározott esetekben (így különösen utasítás végrehajtásának
megtagadása, ellenszegülés, más őrizetes lázítása, ön- és közveszélyes magatartás tanúsítása) az őrizetessel
szemben alkalmazható biztonsági intézkedés, melynek végrehajtása a  biztonsági elkülönítőbe, illetve
az egészségügyi elkülönítőbe való elhelyezéssel történhet;
c) biztonsági felügyelet mellett ellenőrzés nélküli kapcsolattartás: az őrizetes olyan, jogszabályban meghatározott
személyekkel történő kapcsolattartása, amely során a  biztonsági felügyeletet ellátó szolgálati személy
a kapcsolattartás (beszélgetés) tartalmát nem ismerheti meg;
d) biztonságos fogvatartás: olyan állapot fenntartása, amelyben a fogvatartási hely jogszabályban meghatározott
feladatainak teljesítése érdekében az  őrizetesek élete, testi épsége, a  fogvatartási hely anyagi javainak
sérthetetlensége, valamint a napi feladatok zavartalan végrehajtása biztosított;
e) előzetes intézkedési terv (a továbbiakban: EIT): a  fogvatartási helyen vagy a  szállítás során bekövetkezett
váratlan helyzet esetére biztosítja az állomány felkészültségét, gyors, szakszerű és szervezett tevékenységét,
továbbá megteremti a  kedvező feltételeket a  váratlan helyzetek tervszerű, önálló – vagy együttműködő
szervekkel összehangolt – megakadályozására, kezelésére, továbbá a bekövetkezett esemény felszámolására;
f ) fogvatartási hely: az őrzött szállás és a menekültügyi őrzött befogadó központ;
g) kárbiztos: az  őrizetes által a  fogvatartási hely fenntartójának vagy a  szállítást végző szervnek okozott kár,
továbbá a fogvatartási hely fenntartója vagy a szállító által az őrizetesnek okozott kár megtérítése tárgyában
induló eljárás lefolytatására kijelölt független személy;
h) kísérés: az a szolgálati tevékenység, amelynek során az őrizetest meghatározott szervhez vagy helyre kísérik,
illetőleg szállítják;
i) lakótér: az  őrizetben lévő harmadik országbeli állampolgárok, valamint a  szabad mozgás és tartózkodás
jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény 1. § (1) bekezdésében
meghatározott személyek (a továbbiakban: EGT-állampolgár) elhelyezésére, biztonságos őrzésére szolgáló,
huzamos emberi tartózkodásra alkalmas épület vagy épületrész, amely magába foglalja a  hálókörletet,
az  étkezésre, a  szabadidő eltöltésére alkalmas közösségi, mosdó, zuhanyozó, WC, valamint az  elkülönítő
helyiségeket;
j) menekültügyi őrzött befogadó központ: a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal által fenntartott,
a  menekültügyi őrizet végrehajtására szolgáló, az  1.  mellékletben ilyenként megjelölt intézmény, amely
az  őrizetesek őrzéséért, kíséréséért, szállításáért és ellátásáért, valamint e  feladatokat végrehajtó állomány
irányításáért felelős személyek elhelyezésére szolgáló körletrészt, az  elkülönítő helyiséget, a  befogadó
egységet, az őrizetesek lakóterét, valamint a kerítéssel körülhatárolt sétáló udvart foglalja magában;
k) őrizetes: akinek kiutasítást előkészítő, idegenrendészeti vagy kitoloncolási, illetve menekültügyi őrizetét
az arra jogosult hatóság elrendelte, továbbá akinek az őrizetét a bíróság meghosszabbította;
l) őrzött szállás: az őrzött szállások székhelye szerint illetékes rendőr-főkapitányságok és az RRI alárendeltségében
működő, az  idegenrendészeti eljárás során elrendelt fogvatartás céljaira sajátosan kialakított, az  őrizetesek
őrzéséért, kíséréséért, szállításáért és ellátásáért, valamint e  feladatokat végrehajtó állomány irányításáért
felelős személyek elhelyezésére szolgáló körletrészt, az előállító helyiséget, a befogadó egységet, az őrizetesek
lakóterét, valamint kerítéssel körülhatárolt sétáló udvart magában foglaló, az 1. mellékletben ilyenként felsorolt
külön objektum;
m) őrzött szálláson, illetve menekültügyi őrzött befogadó központon kívüli őrzés: az a szolgálati forma, amelynek
során az őrzési feladatokra kijelölt személy meghatározott őrhelyen hajtja végre az őrizetes őrzött szálláson,
illetve a menekültügyi őrzött befogadó központon kívüli védelmét, őrzését, illetőleg ellenőrzését (pl. kórház,
bíróság).
II. FEJEZET
AZ ŐRZÖTT SZÁLLÁS 1. Az őrzött szállásra irányadó általános rendelkezések
3. Az őrzött szállás vezetője az  őrszolgálat ellátásához őrségutasítást (2.  melléklet), az  egyes szolgálati feladatok
ellátóira (pl. őr, kísérőőr) vonatkozó őrutasítást (3. melléklet), az őrzött szállás sajátosságait bemutató őrhelyleírást
(4. melléklet), valamint őrhelyvázlatot (5. melléklet) készít.
4. Az őrzött szállás vezetője biztosítani köteles, hogy az  őrizetben lévő harmadik országbeli állampolgárok
elkülönítetten kerüljenek elhelyezésre az EGT-állampolgároktól. A belső rend fenntartása és a rendkívüli események
megelőzése érdekében az őrizetesek faji, vallási, nemzeti és társadalmi hovatartozásuk, politikai vagy bármilyen más
meggyőződésük, valamint társadalmi vagy bármilyen más helyzetük különbözősége figyelembevételével kerülnek
elhelyezésre a közösségben. Az őrzött szállások befogadó képességét a 6. melléklet tartalmazza.
5. Az őrzött szállások befogadóképességét a  mindenkori migrációs helyzet és a  biztonságos fogvatartási feltételek
figyelembevételével az ORFK rendészeti főigazgatója módosíthatja.
6. A rendőr-főkapitányságok, valamint az RRI idegenrendészeti hatósága a 7. melléklet szerint illetékes őrzött szállásra
rendelik el az eljárás alá vont személy őrizetbe vételét. Család, házaspár, egyedülálló nő, sérülékeny csoportba tartozó
személyek elhelyezési helyéről az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály vezetője dönt.
7. Ha az őrizetet a kijelölt őrzött szálláson biztonsági (pl. vallási, nemzetiségi összeférhetetlenség, rendkívüli esemény más
körülményből adódó bekövetkezésének megelőzése) vagy egyéb okból (pl. férőhely hiánya) nem lehet végrehajtani,
az  őrizetet foganatosító és az  új őrizet helye szerint illetékes őrzött szállás vezetői egyeztetnek az  áthelyezés
lehetőségéről, és kezdeményezik – hivatali munkaidőben az  ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti
Főosztály Idegenrendészeti Osztály (a továbbiakban: Idegenrendészeti Osztály) vezetőjénél, hivatali munkaidőn kívül
az ORFK Főügyelet ügyeletvezetőjénél – az őrizetes(ek) áthelyezését.
8. Az őrzött szállás az őrizetesekről a 8. melléklet szerinti befogadó könyvet vezet.
9. A lakótérbe az  őrszolgálatot ellátókon, az  étkeztetést végzőkön, az  ellenőrzésre jogosultakon, az  egészségügyi
ellátást végzőkön, az őrizeteseken, valamint a külön engedéllyel rendelkezőkön – pl. nemzetközi és civil szervezetek
képviselői, az őrizetesek strukturált szabadidő eltöltése céljából belépő személyek, fodrász, a javítási, a karbantartási,
a takarítási munkát végző személyek, a helyszíni szemlebizottság tagjai, forgatócsoport, újságírók – kívül más személy
nem léphet be, ott nem tartózkodhat.
10. Az őrzött szállásra újságíró, forgatócsoport belépése, a  sajtó, a  rádió, a  televízió részére kép-, illetve hangfelvétel
készítése csak akkor engedélyezhető, ha ahhoz az országos rendőrfőkapitány vagy az ORFK rendészeti főigazgatója
előzetesen hozzájárult.
11. Hálózati áramkimaradás esetén az őrzött szállás belső biztonsági világítását, a tartalék világítási és az őrzésvédelmi
berendezések üzemeltetését szünetmentes áramellátással kell biztosítani.
12. Az áramfejlesztő üzemképességét az  üzemeltetéséért felelős vezető havonta köteles ellenőriztetni, az  ellenőr
az ellenőrzés eredményéről az áramfejlesztőhöz kiadott üzemi naplóban feljegyzést készít, egyidejűleg erről az őrzött
szállás vezetőjét tájékoztatja.
13. Az őrzött szállás vezetője a biztonsági, őrzésvédelmi berendezések üzemképtelensége esetén a javításhoz szükséges
intézkedések mellett haladéktalanul gondoskodik az őrség megerősítéséről.
14. Az őrzött szállásra történő be-, illetve kiléptetés csak a kialakított zsiliprendszeren keresztül történhet.
15. Az őrzött szállás előállító helyiségében az előállított, illetve visszatartott harmadik országbeli állampolgárok állandó
őrzését zártláncú videórendszer vagy az előállító helyiség előtt szolgálatot teljesítő őr biztosítja.
16. Az előállított személyekről nyilvántartást kell vezetni (9. melléklet).
17. Az őrzött szálláson zártláncú videórendszer alkalmazásával kép-, illetve hangfelvétel – külön törvényi felhatalmazás
alapján – rögzíthető. A  felvételek készítéséről az  őrzött szállásra belépő személyek tájékoztatását elősegítő
figyelemfelhívó jelzést, ismertetést kell elhelyezni.
2. Az őrzött szállások elhelyezési, valamint település- és környezet-egészségügyi követelményei
18. Ha az őrizetesnél fertőző betegség vagy annak gyanúja áll fenn, illetve kórokozó tünetmentes hordozója, a vizsgálat
eredményéig az őrizetes csak az elkülönítőben, illetve a fertőző fekvőbetegek osztályán helyezhető el.
19. Az őrzött szállás vezetője az EIT-ben dolgozza ki az elkülönítés végrehajtására vonatkozó eljárási rendet.
20. Az őrzött szállásnak a  dolgozók által használt közösségi helyiségeiben, vizesblokkjaiban, egészségügyi vizsgáló
helyiségeiben hideg-meleg vizes kifolyó, falra szerelt papírtörlő, szappanadagoló és fertőtlenítőszeres adagoló
elhelyezése kötelező. Az őrizetesek vizesblokkjaiban elhelyezett kézmosók felett ezek használatát leíró, többnyelvű
tájékoztatót kell kifüggeszteni. A  fertőtlenítőszeres adagolók napi ellenőrzését és feltöltését az  egészségügyi
asszisztens végzi.
21. A közösségi helyiségekben televízió, rádió, folyóiratok, könyvek és társasjátékok elhelyezését biztosítani kell.
22. Az őrizetes fektetési anyagának (pl. pléd, párna, matrac) huzatait és törülközőit legalább kéthetente kell cserélni.
A fektetési anyagok fertőtlenítő tisztítását félévente, indokolt esetben gyakrabban kell végrehajtani.
3. Az őrzött szállás betegségmegelőzési szabályai 23. Az elektromos kapcsolók, gépek, berendezések csatlakozóinak és a  világítótesteknek a  rendszeres ellenőrzését és
karbantartását biztosítani kell.
24. Az őrzött szállás vezetője gondoskodni köteles arról, hogy szeszes ital, egyéb kábító hatású szer fogyasztására,
a hálókörletekben dohányozásra, oda, illetve abban szobahőmérsékleten romlandó élelmiszer bevitelére, tárolására,
hősugárzó, kávéfőző, hajszárító, merülő forraló, valamint tűzveszélyt okozó egyéb gép, szerkezet üzemeltetésére ne
kerüljön sor. Az őrzött szállás vezetője gondoskodni köteles arról is, hogy a lakótér területén az ott tartózkodók ne
főzzenek.
25. Az őrzött szálláson tartózkodók esetében a fertőző betegségek és járványok megelőzése érdekében a járványügyi
intézkedésekről szóló jogszabályokban és a belső rendelkezésekben foglaltak az irányadóak.
26. Mycobactérium (TBC), kanyaró, torokgyík, fertőző májgyulladás, diphtéria megbetegedések, valamint testnedvvel,
váladékkal, vérrel való szennyeződés esetén a közös légtér, a berendezési tárgyak, falazat, padozat és minden egyéb
felület fertőtlenítésének végrehajtása kötelező.
III. FEJEZET
AZ ŐRZÖTT SZÁLLÁS ÁLLOMÁNYA 4. Az őrzött szállás állományára vonatkozó alapvető rendelkezések
27. Az őrzött szállás állománya:
a) az őrzött szállás osztályvezetői besorolású vezetőjéből;
b) az őrzött szállás vezetőjének helyetteséből (kiemelt főreferensből);
c) a szolgálati csoportvezetőből;
d) a segédelőadókból (őr, kísérő őr és idegenrendészeti segédelőadó);
e) a fegyveres biztonsági őrökből (személyőr, kísérő őr);
f ) az egészségügyi asszisztens(ek)ből;
g) a több munkafolyamatot ellátó alkalmazottakból (ügyviteli alkalmazott, gazdasági előadó, gondnok), valamint
h) a gépjárművezetői feladatokat ellátó alkalmazottakból
áll.
28. Az őrzött szállás vezetője szolgálati elöljárója és közvetlen vezetője az őrzött szállás teljes személyi állományának.
29. Az őrzött szálláson feladatot az láthat el, aki megfelel az alábbi követelményeknek:
a) a 27. pont a)–e) alpontjaiban felsoroltaknak alapvizsgát kell tenniük a fogvatartásra és az őrzésre vonatkozó
hatályos rendelkezésekből, valamint elsősegély-nyújtási alapismeretekből, továbbá
b) egészségileg, fizikailag és pszichikailag is alkalmasnak kell lenni, amelyet szűréssel kell igazolni, valamint
rendelkezni kell az előírt védőoltásokkal. 30. A 29. pont a) alpontjában szereplő alapvizsga időpontját a képzési okmányokban, a 29. pont b) alpontjában szereplő
szűrés és a védőoltás tényét az egészségügyi anyagban dokumentálni kell.
5. Az őrzött szállás vezetője 31. Az őrzött szállás vezetője felelős:
a) az őrzött szálláson elhelyezett személyekkel kapcsolatos feladatok folyamatos tervezéséért, szervezéséért,
irányításáért, a végrehajtás ellenőrzéséért, valamint a feladatok végrehajtása során a törvényesség és a szakmai
előírások betartásáért és betartatásáért;
b) az őrzött szállás rendjének fenntartásáért, a feladatok törvényes, szakszerű és folyamatos végrehajtásáért;
c) az őrzött szállás állományának szakirányú felkészítéséért, szakirányú ismeretei szinten tartásáért, folyamatos
képzéséért;
d) a befogadás feltételeinek vizsgálatáért, az őrizetesek jogainak biztosításáért, elhelyezésükért, felügyeletéért,
ellátásáért, szállításáért, azok jogszerű végrehajtásáért, a rendszeresített okmányok, nyilvántartások naprakész
vezetéséért.
32. Az őrzött szállás vezetője:
a) a szakmai vezetés és a végrehajtás egységének megteremtésével biztosítja a jogszabályok, valamint közjogi
szervezetszabályozó eszközök maradéktalan betartását, következetes érvényesítését;
b) végzi, szervezi, irányítja, felügyeli és ellenőrzi a jogszabályok, valamint a közjogi szervezetszabályozó eszközök
által az  őrzött szállás feladatkörébe utalt feladatokat, köteles folyamatosan figyelemmel kísérni és ismerni
– különösen a  fogvatartás rendjét meghatározó – idegenrendészeti jogszabályokat, valamint a  közjogi
szervezetszabályozó eszközöket;
c) szervezi és vezeti az alárendeltségébe tartozó állomány szakmai és szolgálati tevékenységét;
d) ellenőrzi, elemzi és értékeli a feladatok végrehajtását, annak hatékonyságát és jogszerűségét;
e) szervezi, ellenőrzi az őrzött szálláson szolgálatot teljesítő állomány munkáját, folyamatos munkarendjét;
f ) az őrizetből megszökött őrizetes körözésének elrendelése érdekében haladéktalanul jelentést tesz a körözés
elrendelésére jogosult szervnek;
g) dönt az őrzött szálláson elhelyezett őrizetesek előterjesztéseiben, panaszaiban, beadványaiban foglaltakról,
intézkedik a szóban előterjesztett kérelmek írásba foglalására, valamint a hatáskörébe nem tartozó beadványok
továbbítására az elbírálásra jogosult szervhez;
h) megszervezi az őrizetesek befogadását, őrzését, szállítását, ellátását, valamint biztonságos kísérését;
i) a rendkívüli események megelőzése érdekében folyamatosan figyelemmel kíséri az  állomány, valamint
az  őrizetesek pszichikai helyzetét, folyamatosan kapcsolatot tart az  együttműködő civil szervezetek
képviselőivel, és a  biztonságos fogvatartást veszélyeztető körülményekkel kapcsolatos információk
alapján megteszi a  szükséges intézkedéseket, amelyeket jelent az  őrzött szállás székhelye szerint illetékes
rendőr-főkapitányság vezetőjének, illetve az RRI igazgatójának;
j) megszervezi az  előállító helyiségben elhelyezett, személyi szabadságában korlátozott személyek állandó
őrzésének, ellátásának biztosítását;
k) hetente egy alkalommal, meghatározott időpontban parancsnoki órát tart, melynek keretében az őrizetesek
írásos kérelme alapján meghallgatja a fogvatartással kapcsolatos észrevételeket.
6. Az őrzött szállás vezetőjének helyettese 33. Az őrzött szállás vezetőjének helyettese feladatát az őrzött szállás vezetőjének alárendeltségében látja el. Az őrzött
szállás személyi állományának szolgálati elöljárójaként:
a) végzi, szervezi, irányítja, felügyeli és ellenőrzi a  jogszabályok, valamint a  közjogi szervezetszabályozó
eszközökben az  őrzött szállás feladatkörébe utalt feladatokat, köteles folyamatosan figyelemmel kísérni és
ismerni – különösen a fogvatartás rendjét meghatározó – idegenrendészeti jogszabályokat, valamint a közjogi
szervezetszabályozó eszközöket;
b) szervezi és vezeti az alárendeltségébe tartozó állomány szakmai és szolgálati tevékenységét;
c) ellenőrzi, elemzi és értékeli a feladatok végrehajtását, hatékonyságát és jogszerűségét;
d) szervezi, ellenőrzi az őrzött szálláson szolgálatot teljesítő állomány munkáját, folyamatos munkarendjét;
e) megszervezi az őrizetesek befogadását, őrzését, szállítását, ellátását, valamint biztonságos kísérését;
f ) a rendkívüli események megelőzése érdekében folyamatosan figyelemmel kíséri az  állomány, valamint
az  őrizetesek pszichikai helyzetét, folyamatosan kapcsolatot tart az  együttműködő civil szervezetek
képviselőivel, és a  biztonságos fogvatartást veszélyeztető körülményekkel kapcsolatos információk alapján
megteszi a szükséges intézkedéseket, azokat jelenti az őrzött szállás vezetőjének;
g) megszervezi az  előállító helyiségben elhelyezett, személyi szabadságában korlátozott személy állandó
őrzésének, ellátásának biztosítását;
h) távollét vagy akadályoztatás esetén végrehajtja az őrzött szállás vezetőjének egyéb feladatait;
i) feladatkörével kapcsolatban végrehajtja a meghatározott dokumentációs feladatokat.
7. Az őrzött szállás szolgálati csoportvezetője 34. Az őrzött szállás szolgálati csoportvezetője feladatát az őrzött szállás vezetőjének alárendeltségében látja el. Elöljárója
az őrzött szállás szolgálatba vezényelt állományának.
35. Az őrzött szállás szolgálati csoportvezetője felelős az  őrizetesek jogszabályban meghatározott jogainak és
kötelezettségeinek érvényre juttatásáért, a  napirend betartatásáért, a  szolgálat időtartama alatt a  szolgálati
feladatokat ellátó állomány tevékenységének jog- és szakszerűségéért.
36. Az őrzött szállás szolgálati csoportvezetője:
a) betartatja az őrzött szállás napirendjét, irányítja és ellenőrzi az alárendeltek tevékenységét;
b) átveszi az őrizetesek által letétbe helyezett tárgyakat, értékeket, gondoskodik azok biztonságos tárolásáról és
átadásáról a személyek távozásakor; c) gondoskodik az őrizetesek személyi felszereléssel történő ellátásáról;
d) a jogszabályoknak, valamint a közjogi szervezetszabályozó eszközöknek megfelelően intézkedik az őrizetesek
befogadására és elhelyezésére, valamint jogsértés észlelése esetén annak azonnali megszüntetésére;
e) tájékozódik a szolgálatba lépéséig, illetve a szolgálati ideje alatt bekövetkezett, az őrzés szempontjából jelentős
eseményekről;
f ) vezeti az őrzött szálláson rendszeresített okmányokat, végrehajtja, illetve végrehajtatja a befogadásra, valamint
a szállításra kerülő személyek ruházat- és csomagátvizsgálását, valamint az őrizetes részére érkezett csomagok
átvizsgálását;
g) végrehajtja a kísérő őr állomány útba indítását, a szállítások koordinálását, és vezeti az átkísérési nyilvántartó
könyvet (10. melléklet);
h) kezeli az őrzött szálláson kiépített biztonságtechnikai berendezéseket;
i) rendkívüli esemény bekövetkezése esetén végrehajtja az EIT-ben meghatározott feladatokat;
j) az őrizetben lévő személyek számáról statisztikai adatszolgáltatást végez az Idegenrendészeti Osztály részére;
k) jelentési kötelezettségét hivatali munkaidőben az  őrzött szállás vezetője – hivatali munkaidőn kívül
az  őrzött szállás székhelye szerint illetékes megyei rendőr-főkapitányság tevékenység-irányítási központja
(a továbbiakban: TIK), illetve az RRI ügyelete – felé teljesíti;
l) kijelöli az  előállító helyiségben elhelyezett, személyi szabadságában korlátozott személy állandó őrzéséért
felelős őrt, és gondoskodik az eligazításáról;
m) felkészítését követően szolgálatirányító parancsnoki feladatokat lát el.
8. A segédelőadók és a fegyveres biztonsági őrök
37. A segédelőadók és a  fegyveres biztonsági őrök az  őrzött szálláson a  szolgálati csoportvezető közvetlen
alárendeltségében őr és kísérő őri feladatokat látnak el.
38. A segédelőadó felelős az  őrzött szálláson történő előállítás, befogadás, szabadítás, illetve az  ország területéről
történő kitoloncolás során a szállítás rendjének betartásáért, az őrizetes részére a jogszabályban meghatározott jogok
biztosításáért, a fegyveres biztonsági őr felelős a részére meghatározott őrzési, kísérési feladatok végrehajtásáért.
39. Az őrzött szállás segédelőadója:
a) a kijelölt őrhelyen vagy meghatározott mozgási körzetben végzi az őrizetesek őrzését, valamint a felügyeletére
bízott személyeket meghatározott helyre kíséri;
b) felkészül a  szolgálat ellátására, a  szállítás végrehajtása során betartja a  biztonságos szállítás és közlekedés
szabályait;
c) végrehajtja a  befogadást, illetve a  szállítást megelőzően az  őrizetes ruházatának és személyes tárgyainak
átvizsgálását, a tisztálkodás és a WC használat biztonsági ellenőrzését;
d) a szállítás megkezdése előtt ellenőrzi a szükséges iratok hiánytalan meglétét (személyi szabadság korlátozásról
rendelkező irat, átkísérési utasítás, értékjegyzőkönyv, leltárjegyzék, letéti jegyzőkönyv, egyéb csatolt
dokumentumok);
e) gondoskodik az őrizetestől átvett tárgyak biztonságos tárolásáról, és azokat a szállítás befejezését követően
átadja az  ügyben eljáró hatóság ügyintézőjének, az  őrzött szállás szolgálatirányító parancsnokának, illetve
a kitoloncolást foganatosító személynek;
f ) rendkívüli esemény bekövetkezésekor végrehajtja az EIT-ben meghatározott feladatokat;
g) kezeli az őrzött szálláson kiépített biztonságtechnikai berendezéseket;
h) végrehajtja az  előállító helyiségben elhelyezett, személyi szabadságában korlátozott személyek állandó
őrzését;
i) felkészítését követően szolgálatirányító parancsnoki feladatokat lát el.
40. A fegyveres biztonsági őr:
a) a kijelölt őrhelyen vagy meghatározott mozgási körzetben végzi az őrizetesek őrzését, valamint a felügyeletére
bízott személyeket meghatározott helyre kíséri;
b) felkészül a  szolgálat ellátására, a  szállítás végrehajtása során betartja a  biztonságos szállítás és közlekedés
szabályait; c) rendkívüli esemény bekövetkezésekor végrehajtja az EIT-ben meghatározott feladatokat;
d) kezeli az őrzött szálláson kiépített biztonságtechnikai berendezéseket;
e) végrehajtja az előállító és a biztonsági elkülönítő helyiségben elhelyezett, személyi szabadságában korlátozott
személyek állandó őrzését. 41. Az idegenrendészeti segédelőadó végrehajtja az  őrizetesek befogadásával, fogvatartásával, szabadításával
kapcsolatos nyilvántartási, ügyintézői és egyéb adminisztratív feladatokat.
9. Az egészségügyi asszisztens(ek) 42. Az egészségügyi asszisztens:
a) az őrzött szálláson részt vesz az őrizetesek egészségügyi befogadásában, továbbá végrehajtja az egészségügyi
alapellátását végrehajtó orvos melletti asszisztencia biztosítását, valamint az őrizetesek speciális (szakrendelés)
egészségügyi ellátásával kapcsolatos szervezési, koordinálási feladatokat;
b) képzettségének megfelelően elsősegélyt nyújt az őrzött szálláson;
c) végrehajtja az őrizetesek részére felírt gyógyszerek kiosztását;
d) felügyeli az egészségügyi vizsgáló helyiség eszközeinek rendeltetésszerű használatát;
e) végrehajtja a gyógyszer és egyéb készletek kezelését, intézkedik azok szükség szerinti pótlására;
f ) naprakészen vezeti az  őrzött szállásokon rendszeresített egészségügyi nyilvántartásokat (pl. nyilvántartás
a  gyógyszerek adagolásáról, jelentés-nyilvántartás közegészségügyi-járványügyi eseményről, a  jelentendő
fertőzések köre).
10. Több munkafolyamatot ellátó alkalmazottak 43. A több munkafolyamatot ellátó alkalmazottak a feladataikat az őrzött szállás vezetőjének közvetlen alárendeltségében
látják el.
44. A gazdasági előadó, valamint a  gondnok a  munkaköri leírásában foglalt feladatok ellátása mellett – az  irányadó
jogszabályi rendelkezések alapulvételével – megbízható a csomagban küldött vagy vásárolt élelmiszerek átadásával,
ügyviteli feladatok ellátásával (amennyiben megfelel a  Rendőrség Iratkezelési Szabályzatában meghatározottak
szerinti követelményeknek), az őrizetes részére érkezett csomag átvételével, a vásárlással, illetve az őrizetesek letéti
értékeinek, valamint felszerelési tárgyainak kezelésével.
45. A több munkafolyamatot ellátó alkalmazott teljes vagy részmunkaidőben foglalkoztatható. A több munkafolyamatot
ellátó alkalmazott a hivatásos állományúakkal megegyező magatartást köteles tanúsítani az őrizetesekkel szemben.
IV. FEJEZET
A SZÁLLÍTÁS KOORDINÁCIÓS RENDSZER 46. Az idegenrendészeti hatóság az őrzött szállásra történő elhelyezési, szállítási igényt a szállítás koordinációs rendszeren
keresztül küldi meg az  őrzött szállás részére. Az  őrzött szállás a  befogadást, elhelyezést és az  ezzel kapcsolatos
változásokat naprakészen nyilvántartja a  szállítás koordinációs rendszer erre a  célra szolgáló alrendszerében.
A  szállítás koordinációs rendszeren keresztül megadott, az  őrizetesekkel kapcsolatos szállítási igényeket az  őrzött
szálláson kijelölt személyek koordinálják a szállítások célszerű és költséghatékony végrehajtása érdekében.
47. Az őrzött szálláson elhelyezett őrizetesekkel kapcsolatos papíralapú nyilvántartásokat 2014. december 31-ig a szállítás
koordinációs rendszer alkalmazásával egyidejűleg továbbra is vezetni kell.
V. FEJEZET
A SZOLGÁLATIRÁNYÍTÁS, A SZOLGÁLATBA LÉPÉS, AZ ELIGAZÍTÁS ÉS A SZOLGÁLAT ELLÁTÁSÁNAK
RENDJE
11. Szolgálatirányítás 48. Szolgálatirányító parancsnoki feladatokat az  őrzött szállás állományából a  szolgálati csoportvezető vagy
a segédelőadói állományból kijelölt, felkészített személy láthat el.
49. A szolgálatirányító parancsnok:
a) az őrzött szállás vezetője, helyettese vagy a  szolgálati csoportvezető által meghatározottak szerint ellátja
a 36. pont b)–d), valamint f )–j) alpontjaiban meghatározott feladatokat;
b) tájékozódik a szolgálatba lépéséig, illetve a szolgálati ideje alatt bekövetkezett, az őrzés szempontjából jelentős
eseményekről;
c) megköveteli és ellenőrzi a rádióforgalmazás szabályainak betartását;
d) szükség szerint intézkedik az aktuális feladat végrehajtásához szükséges erők-eszközök átcsoportosítására;
e) végrehajtja a részére meghatározott dokumentációs és adminisztratív feladatokat;
f ) jelentési kötelezettségét munkaidőben az őrzött szállás vezetője – munkaidőn kívül az őrzött szállás székhelye
szerint illetékes megyei rendőr-főkapitányság TIK-je, illetve az RRI ügyelete – felé teljesíti.
50. A szolgálatba lépő segédelőadók, valamint fegyveres biztonsági őrök részére az eligazítást az őrzött szállás vezetője,
helyettese vagy az általuk kijelölt szolgálati csoportvezető vagy a szolgálatirányító parancsnok köteles megtartani.
Az őrutasítás szerinti eligazítás tartalmáról feljegyzést kell készíteni.
51. Az eligazítás kiterjed:
a) az őrzött szállásra vonatkozó szabályok, feladatok ismertetésére;
b) a rendkívüli események feldolgozására, ismertetésére, megelőzésének lehetőségeire;
c) az ellenőrzési tapasztalatokra;
d) az őrzés biztonsági előírásaira;
e) a napirend betartására;
f ) a szolgálat váltásának rendjére, az átadás-átvétel végrehajtására;
g) a szolgálatba lépők szolgálat ellátására való alkalmasságának ellenőrzésére;
h) az előírt szolgálati öltözet, felszerelés, fegyverzet ellenőrzésére;
i) egyéb aktuális feladatokra.
52. A szolgálat átadás-átvétele az  őrzött szálláson történik, amelynek tényét a  szolgálati csoportvezető vagy
a  szolgálatirányító parancsnok a  szolgálat átadás-átvételi okmányban (11.  melléklet) köteles rögzíteni. A  szolgálat
átadás-átvétele kiterjed:
a) az őrizetesek létszámára, tartózkodási helyére, gyógyszerellátásukra, a velük kapcsolatos egyéb feladatokra,
megtörtént vagy várható eseményekre;
b) engedményekre, korlátozásokra, biztonsági és egészségügyi célú elkülönítésre, jutalmakra, megvont
kedvezményekre;
c) a letéti tárgyak, pénz és értékek tárolására rendszeresített eszközök sértetlenségére vagy gyanúok alapján
a letéti tárgyak, pénz és értékek tételes ellenőrzésére;
d) az őrszolgálati okmányok meglétére, a nyilvántartások vezetettségére;
e) az őrzött szállás rendjére, tisztaságára, műszaki meghibásodásokra, az  elvégzendő és elvégzett – javító,
karbantartó – munkákra;
f ) az őrzésbiztonsági berendezések és eszközök – a  jelző-, ellenőrző- és riasztórendszerek – állapotára,
működőképességére, a távbeszélő-kapcsolat ellenőrzésére;
g) a kulcsok meglétére;
h) a nyílászáró szerkezetek, rácsok, falak, berendezési tárgyak állapotára, a hálókörletek felszerelésére, a körletek
ellenőrzése során fellelt, az őrizeteseknél nem tartható tárgyakra.
53. Az őrzés biztonságának érdekében törekedni kell arra, hogy őrizetes egyedül ne kerüljön elhelyezésre önálló
hálókörletben.
54. A biztonságos őrzés érdekében az  őrök kötelesek az  őrizetesek viselkedését figyelemmel kísérni. Gyakrabban
– szükség esetén folyamatosan – kell ellenőrizni azokat az őrizeteseket, akik rendkívüli eseményt idéztek elő, vagy
akikről viselkedésük alapján ennek előidézése alaposan feltételezhető.
55. Folyamatosan őrizni kell azokat az őrizeteseket, akiknek a biztonsági elkülönítését rendelték el.
56. A biztonsági elkülönítés befejezését követően jelentést kell készíteni arról, hogy kivel szemben, milyen okból, mennyi
időre rendeltek el biztonsági elkülönítést, a  személy hogyan viselkedett a  biztonsági elkülönítés időtartama alatt,
sérülése keletkezett-e. A  jelentésben fel kell tüntetni a  biztonsági elkülönítés befejezését követő orvosi vizsgálat
megállapításait. Az  orvosi vizsgálatnak részletesen ki kell terjednie az  őrizetes esetleges sérüléseire, illetve az  arra
utaló külsérelmi nyomokra, tünetekre és panaszokra. Az  orvosi vizsgálat eredményét tartalmazó iraton fel kell
tüntetni, hogy az mikor, milyen okból és meddig tartó biztonsági elkülönítést követően készült, majd azt az őrizetes
egészségügyi anyagában kell elhelyezni.
57. Az őrizetes szállítását átkísérési utasítás (12.  melléklet) alapján az  erre kijelölt járművel kísérő őrök hajtják végre.
Az  idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet
(a továbbiakban: IRM rendelet) 19. §-ának (2) bekezdése szerint az őrizetesnek a nyomozó hatóság részére történő
kiadása az őrzött szállás ideiglenes elhagyásáról szóló rendelvény (13. melléklet) alapján történik.
58. A szolgálati csoportvezető, a segédelőadó szolgálatát mindenkor az évszaknak megfelelő egyenruhában, a fegyveres
biztonsági őr szolgálatát rendszeresített formaruhában, vegyi eszközzel, rendőrbottal, bilinccsel felszerelkezve teljesíti.
A felszerelés az őrzött szálláson kívüli kísérés és külső őrszolgálat ellátása esetén szolgálati fegyverrel egészül ki.
59. Az őrzött szállás hivatásos állománya és a fegyveres biztonsági őrség állománya a fegyverét az őrizetesek által nem
használt épületrészben elkülönített fegyverszobában tárolja.
60. A szolgálati csoportvezetőnek, segédelőadóknak, valamint a fegyveres biztonsági őrség tagjának – a munkaközi szünet
vagy pihenő kivételével – az őrzött szálláson belül tilos olyan tevékenységet folytatnia, amely a figyelmet az őrizetesek
biztonságos őrzésétől elvonhatja, így különösen aludni, öltözni, fürödni, olvasni, szórakoztatóelektronikai vagy
hírszolgáltató média akusztikus berendezéseket hallgatni vagy nézni, bármilyen módon játszani, valamint
a rendszeresített szolgálati telefonon magánbeszélgetést folytatni.
61. A szolgálatot ellátóknak a szolgálati helyet engedély nélkül elhagyni tilos. A segédelőadóknak, valamint a fegyveres
biztonsági őröknek az előírt pihenő- (étkezési) időt – az őrizetesek étkezési idején kívül – az erre kijelölt helyiségben
kell biztosítani.
62. Az őrzött szállás állománya a szolgálatának letelte után a következő szolgálatba lépéséig az őrzött szállás vezetőjének
eseti engedélyével és az ügyintézéshez feltétlenül szükséges időre térhet vissza az őrzött szállás befogadó egységébe.
Az őrzött szállás állománya a szolgálatának letelte után a lakótérbe nem léphet be.
VI. FEJEZET
ÉRINTKEZÉS AZ ŐRIZETESEKKEL 63. Az őrizetest a napszaknak és nemének megfelelő köszönéssel – és amennyiben az őrizetes név szerint is ismert – teljes
nevén kell megszólítani. Az őrizetest nem lehet tegezni.
64. Az őrizetes őrzésével, ellátásával, a napirend betartatásával, az őrzött szállás biztonságával, az őrzött szállás rendjének
megtartásával összefüggésben az őrszolgálatot ellátó az őrizetes részére utasítást adhat. Az utasítást határozottan,
indokolt esetben a személyre történő rámutatással, szükség esetén tolmács közreműködésével kell kiadni, és meg kell
győződni arról, hogy az érintett a kapott utasítást megértette, tudomásul vette.
65. Az őrszolgálatot ellátó állomány az  őrizetesekkel magánbeszélgetést nem folytathat, nem adhat tájékoztatást
a fogvatartás alapját képező eljárásról, az őrizetes és más személy (pl. másik őrizetes, hozzátartozó, ismerős) között
üzenetet, csomagot vagy tárgyat nem közvetíthet.
VII. FEJEZET
A BEFOGADÁS 66. Az őrizetes befogadásakor az őrzött szállás szolgálati csoportvezetője ellenőrzi, hogy az elrendelő hatóság az őrizetet
elrendelő határozathoz, valamint e  határozat szerint kiállított rendelvényhez (14.  melléklet) csatolta-e az  őrizetes
értéktárgyairól és pénzéről készített jegyzék másolatát, látható külsérelmi nyom esetén az orvosi látleletet, továbbá
az  őrizetesről minimum két darab arcfényképet. Az  előzőekben említett okmányok hiánya nem lehet indoka
a  befogadás megtagadásának, ebben az  esetben az  őrzött szállás szolgálati csoportvezetője intézkedik a  hiányzó
okmányok pótlására.
67. Az őrzött szálláson az őrizetesekről kötelezően vezetett fényképes nyilvántartásban befogadáskor olyan minőségű
arcfényképet kell elhelyezni, amely alapján az őrizetes az őt érintő ügyintézés, valamint indokolt esetben – az őrzött
szálláson elhelyezett őrizetesek számára és az őrizet elrendelése óta eltelt időtartam figyelembevételével – a napi
létszámellenőrzés során azonosítható.
68. Az őrizet meghosszabbításáról rendelkező rendelvény mintáját a 15. melléklet tartalmazza.
69. Az IRM rendelet 3. §-ának (10) bekezdése, 4. §-ának (1) bekezdése és a 10. §-ának (1) bekezdése szerinti tanú kizárólag
olyan személy lehet, aki az őrizetessel szemben foganatosított intézkedésben nem vett részt.
70. Az őrizetest befogadásakor az  IRM rendelet 4. §-ában előírt tájékoztatáson felül a Nemzetközi Migrációs Szervezet
hazautazáshoz nyújtott segítségének lehetőségéről is tájékoztatni kell.
71. Befogadáskor az  őrizetes ruházatát át kell vizsgálni. A  ruházat átvizsgálása során más őrizetes nem lehet jelen.
Befogadáskor az  őrizetesnél lévő tárgyakról az  egyedi azonosításra alkalmas megjelölést, leírást, sorszámot
stb. tartalmazó jegyzőkönyvet kell készíteni. Nemesfémtárgy és bankjegy esetén az  azonosítás mellett fel kell
tüntetni a látható jelzést is. Külön kell felsorolni azokat a tárgyakat, amelyeket az őrizetes kérésére magánál tarthat
(16. melléklet).
72. Az IRM rendelet 3. §-ának (1) bekezdésében meghatározott orvosi vizsgálat elvégzéséig az őrizetest el kell különíteni.
73. Ha az  őrizet tartama alatt az  őrizetes úgy nyilatkozik, hogy még nem töltötte be a  tizennyolcadik életévét, erről
haladéktalanul értesíteni kell az elrendelőt.
74. A fogvatartásért felelős őrzött szállás köteles az  őrizetes részére személyi felszerelésként műanyag étkészletet,
ivópoharat, ágyneműhuzatot, lepedőt, takarót, párnát és derékaljat biztosítani. Amennyiben az őrizetes azzal nem
rendelkezik, számára két törülközőt, mosdószappant, egészségügyi papírt, vattát vagy tampont, fogkefét, fogkrémet,
félpengés borotvát, borotvahabot kell biztosítani. Az őrizetes borotválkozása idejére őr jelenlétét biztosítani kell.
75. A vizsgálatot végző orvos a vizsgálata alapján általános belgyógyászati szakvéleményt ad, és írásban rögzíti az őrizetes
aktuális egészségi állapotát. Ennek az  írásos szakvéleménynek tartalmaznia kell az  őrizetes életfontosságú szervei
működésének mérhető és fizikális módszerrel megítélt szakmai adatait.
76. Befogadáskor a vizsgálatot végző orvos külön nyilatkozni köteles az esetleges fertőző betegségekre vonatkozóan. Ha
egyéb egészségügyi ok miatt az őrizetes elkülönítése indokolt, a vizsgálatot végző orvos a szükséges intézkedéseket
köteles megtenni vagy annak megtételét kezdeményezi.
77. Befogadáskor a vizsgálatot végző orvos és egészségügyi asszisztens köteles orvosi gumikesztyűt, köpenyt, szükség
esetén orvosi orr-száj maszkot viselni.
78. A vizsgálat eredményét a vizsgált „Egészségügyi törzslap”-ján (17. melléklet) rögzíteni kell.
79. Az orvosi vizsgálat eredménye alapján az alábbi minősítések adhatók:
a) az őrizetes közösségben elhelyezhető;
b) közösségben egészségügyi ellenőrzés mellett helyezhető el (feltárt krónikus, nem fertőző megbetegedés
miatt);
c) elkülönítendő (egészségügyi intézményben való elhelyezést nem indokoló fertőző megbetegedés miatt);
d) csak a szakvizsgálat eredménye alapján helyezhető el közösségben;
e) azonnal egészségügyi intézménybe kell szállítani.
VIII. FEJEZET
AZ ŐRZÖTT SZÁLLÁS BELSŐ RENDJE 12. A napirend
80. A napirend táblázatos formában tartalmazza a napi tevékenységeket és azok időpontját, illetve időtartamát, a helyi
sajátosságoknak megfelelően részletesen szabályozza az egyes tevékenységek szabályait (18. melléklet).
81. A napirendet úgy kell kialakítani, hogy az őrizetesek tevékenységeit a lehető legkevésbé korlátozza.
82. A napirendet a  befogadott részére anyanyelvén vagy az  által értett más nyelven ismertetni kell, azt a  lakótérben
több nyelven ki kell függeszteni, illetve elektronikus formában elérhetővé kell tenni az  őrizetesek által használt
számítógépen.
83. Az őrizetes személyes tárgyait az erre kijelölt helyen tarthatja, a tárgyakat az erről készült jegyzőkönyv (19. melléklet)
alapján kell ellenőrizni.
13. Az étkeztetés 84. Az őrizetes megfelelő mennyiségű és minőségű élelmezéséről, a  közétkeztetés közegészségügyi feltételeinek
biztosításáról a fogvatartásért felelős köteles gondoskodni.
85. Az őrizetesek étkezését a lakótérben kialakított közösségi helyiségben kell biztosítani.
86. Az étkeztetésről létszámjelentő könyvet kell vezetni (20. melléklet).
87. Az őrzött szállás vezetője folyamatosan figyelemmel kíséri az  őrizetesek részére biztosított étrend összeállítását,
figyelembe véve az  őrizetesek életkorát, vallását, illetve az  őrizeteseknek az  ellátásra vonatkozó megalapozott
beadványait.
14. A szabadidő eltöltése 88. Az őrzött szálláson biztosítani kell, hogy az  őrizetesek szabadidejüket a  lehető leghasznosabban tudják eltölteni.
Ennek érdekében az  együttműködő civil szervekkel közösen minden lehetőséget ki kell használni arra, hogy
az  őrizetesek – kizárólag önkéntes alapon – kulturális és alkotótevékenységet folytathassanak. Ez  a  tevékenység
az őrzött szállás belső rendjét, biztonságát nem veszélyeztetheti, az épület állagát nem ronthatja. Ha a tevékenység
az  elhelyezési körülmények javítását szolgálja, úgy az  az őrzött szállás vezetőjének engedélye alapján – szintén
önkéntes alapon – végezhető.
15. Kedvezmények adása és megvonása 89. Az őrizetes részére példamutató magatartásért, a többi őrizetes magatartásának helyes irányba történő módosításában
való eredményes közreműködésért, élet vagy anyagi érték megmentéséért, súlyos veszély elhárításáért a személyi
állomány javaslata alapján az  őrzött szállás vezetője kedvezményt biztosíthat (pl. soron kívüli vásárlás, kulturális
tevékenység biztosítása).
90. Az őrizetes által az  őrzött szállás rendjének vétkes megszegése, más őrizetes rendkívüli esemény elkövetésére
szándékos rábírása, vagy más őrizetes részére a rendkívüli esemény elkövetéséhez segítség nyújtása esetén a személyi
állomány javaslata vagy a rendkívüli esemény kivizsgálása során beszerzett adatok alapján az őrzött szállás vezetője
az  őrizetes részére megítélt kedvezmények megvonására intézkedik. A  megvonás eredményeként az  őrizetes
jogszabályban rögzített jogai nem sérülhetnek.
16. A pénz és a tárgyak letéti kezelése
91. Az őrzött szállás vezetője köteles kidolgozni az őrizetesek értékeinek megbízható és nyomon követhető kezelését
biztosító rendszert, továbbá köteles gondoskodni annak működtetéséről, ellenőrzéséről.
92. A letétként kezelt pénzt összegszerűen, a  fizetőeszközök címletenként és sorszám szerinti felsorolásával, a  többi
tárgyat megnevezésük, számuk, jellegzetességük és főbb azonosító jegyeik feltüntetésével kell jegyzőkönyvbe
foglalni (21. melléklet).
93. A letéti pénzről olyan naprakész nyilvántartást kell vezetni, amelyből folyamatosan nyomon követhető az őrizetes
pénzének mozgása.
94. A letétként kezelt pénz az őrizetes rendelkezése szerint – az általa írásban megjelölt személynek – átvételi elismervény
ellenében kiadható.
95. Az őrzött szállás vezetője által megbízott az őrizetes írásos kérelme alapján történő vásárlás előtt jogosult a letéti pénz
arányos részét elismervény ellenében átvenni. A felhasználást részletes, az őrizetes által is aláírt áfás számlával vagy
nyugtával kell igazolni.
96. A letéti tárgyak nem igazolt hiányát, megrongálódását vagy megsemmisülését jegyzőkönyvbe kell foglalni,
a kivizsgálást azonnal le kell folytatni, amely során az őrizetes és az értékkezeléssel megbízott személy meghallgatását
soron kívül végre kell hajtani. Kár keletkezése esetén az eljárást az  IRM rendelet 25–27. §-aiban foglalt kártérítésre
vonatkozó szabályok szerint, a  kár jellegétől függően, az  érintett szakterület szakértelemmel rendelkező
ügyintézőjének bevonásával a  kárbiztos folytatja le. A  kárbiztos kártérítés tárgyában meghozandó határozatának
mintáját a 22. melléklet tartalmazza.
97. Ha a fogvatartás helye megváltozik, a letétként kezelt tárgyakat az őrizetes jelenlétében felvett értékjegyzékkel kell
átadni az átkísérést végrehajtó személynek, aki a pénzszállításra vonatkozó szabályok szerint köteles eljárni.
17. A tisztálkodás 98. Az őrizetesek napi tisztálkodását a  lakótérben kialakított közös vizesblokkokban, férfiakat a  nőktől elkülönítetten,
valamint a hálókörletekben kiépített vizesblokkokban a napirendnek megfelelően – legalább 10 perces időtartamban –
kell biztosítani. WC helyiséggel nem rendelkező hálókörletek ajtaját az éjszakai pihenőidő alatt – a közös illemhely
használatának biztosítása érdekében – nyitott állapotban kell tartani.
18. A fodrász igénybevétele 99. Az őrzött szálláson fodrász igénybevétele állandó biztonsági felügyelet mellett történik. A  hajvágással csak
szakképzett személy bízható meg, aki a  megbízásában rögzített napokon, előre egyeztetett időpontban az  őrzött
szállásra beléphet.
100. A fodrász személyére és az őrzött szálláson történő tartózkodására a  látogatókra vonatkozó előírás érvényes azzal
az  eltéréssel, hogy a  munkaeszközként használt tárgyakat – olyan módon, hogy azokhoz illetéktelen személy ne
juthasson hozzá – magánál tarthatja.
19. Az őrzött szállás tisztán tartásában történő közreműködés szabályai
101. Az őrizetes részére biztosítani kell az  őrzött szállás tisztán tartásához szükséges eszközöket, felszereléseket,
a napirendben rögzített időpontban a helyiségek takarításához szükséges időt. Az őrzött szállás vezetője gondoskodik
a takarítás végrehajtásának ellenőrzéséről.
102. A takarítás idejére az őrizetest szükség szerint el kell látni munka- és védőruhával, megfelelő zárt lábbelivel, egyéni
védőeszközzel (gumikesztyű, orr-száj maszk stb.). Az  őrizetest a  munkavégzés megkezdése előtt munkavédelmi
oktatásban kell részesíteni, balesete esetére a  munkabalesetekre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Az  őrzött
szállás vezetője gondoskodik a szükséges eszközök és védőfelszerelések szükség szerinti pótlásáról.
20. A külső kapcsolattartás biztosítása 103. A fogvatartottakhoz érkező látogatókat nyilatkoztatni kell arról, hogy személyes adataik kezeléséhez hozzájárulnak-e.
A látogatókról nyilvántartást kell vezetni (23. melléklet). A látogatási időt a napirend tartalmazza.
104. A látogató a  látogatás során nem tarthat magánál távbeszélőt, kép-, illetve hangrögzítő eszközt, az  emberi
élet kioltására, illetve testi sérülés okozására alkalmas eszközt. E  korlátozásra a  látogató figyelmét a  látogatás
megkezdésekor fel kell hívni, a  korlátozás betartását a  látogató ruházatának és csomagjának átvizsgálásával kell
ellenőrizni.
105. A látogatás nem engedélyezhető, ha a látogató ittas vagy bódult állapotban érkezik. A látogató őrzött szállásra való
belépése nem engedélyezhető, ha a 104. pontban felsorolt, valamint a fogvatartás biztonságát veszélyeztető bármely
más tárgyat tart magánál. A látogatás befejezéséről kell gondoskodni, ha az őrizetes vagy a látogató jogszabályt sértő,
illetve az őrzött szállás biztonságát vagy a fogva tartás végrehajtását veszélyeztető magatartást tanúsít.
106. Az őrizetesek részére nyilvános távbeszélő állomás használatának lehetőségét kell biztosítani, amelyet az  őrzött
szálláson kell elhelyezni úgy, hogy ahhoz az őrizetesek a napirend szerint szabadon hozzáférjenek, és a beszélgetés
biztonsági okból ellenőrizhető legyen.
107. A nem postai úton érkező csomag, levél átvételére, illetve átadására a napirendben meghatározott látogatási időben
kerülhet sor. Az  őrizetes küldeményeinek továbbításáról és a  részére érkezett küldeményekről nyilvántartást kell
vezetni (24–25. melléklet).
108. Az élelmiszert tartalmazó csomagból az őrizetes részére, az ételfertőzések és az ételmérgezések elkerülése érdekében
csak olyan, szobahőmérsékleten nem romlandó, kereskedelemben forgalmazott, alkoholt vagy egyéb kábító hatású
szert nem tartalmazó élelmiszer továbbítható az őrizetes részére, amelynek csomagolása személyi sérülés okozására
nem alkalmas, továbbá a  26.  mellékletben foglalt rendelkezéseknek megfelel. A  csomag tartalmát – a  csomag
átadójának, postai küldemény esetében az őrizetes jelenlétében – ellenőrizni kell.
109. Az őrizetes részére nem továbbítható élelmiszert tartalmazó csomagot az azt hozó személynek vissza kell adni, illetve
a feladó részére – utánvétellel – vissza kell küldeni.
110. Az őrizetes rendelkezése alapján a küldeményét könyvelt postai küldeményekre vonatkozó szabályok szerint vagy
egyszerű postai úton kell továbbítani.
111. Az őrizetesek által írt, az IRM rendelet 7. § (1) bekezdésében meghatározott körbe nem tartozó más személyeknek
(szervezeteknek) címzett levelekre vonatkozóan az  őrzött szállásnak költségmegelőlegezési kötelezettsége nincs.
Az  ilyen típusú levelek továbbításának módjáról az  őrizetes dönt. Amennyiben az  őrizetes a  „könyvelt postai
küldemény” küldés lehetőségével nem akar, illetve nem tud élni, akkor tájékoztatni kell arról, hogy a postáról szóló
törvény alapján az egyetemes postai szolgáltatás keretében felvett nem könyvelt postai küldemény megsemmisülése,
teljes vagy részleges elveszése vagy megsérülése esetén a postai szolgáltatót – kivéve, ha a kárt szándékosan vagy
súlyos gondatlansággal okozta – kártérítési kötelezettség nem terheli.
112. A könyvelt postai küldeményként továbbítandó leveleket – az őrizetes költségén – a könyvelt postai küldeményekre
vonatkozó szabályok szerint kell a  postán feladni. Az  őrizetes könyvelt postai küldeményként feladott leveleinek
továbbítását a postakönyvbe be kell jegyezni, a posta által lebélyegzett, „könyvelt levélpostai küldemény és távmásolat
feladóvevényét” át kell neki adni.
113. Az őrizetes által írt, illetve a részére érkező levelet legkésőbb az érkezéstől számított második munkanapon továbbítani,
illetve kézbesíteni kell. Az őrizetes részére érkezett levelet az őrizetes után kell küldeni, ha az őrizet helyeként más
őrzött szállás került kijelölésre vagy időközben szabadítására került sor, és tartózkodási helye ismert. Ha szabadításra
került és tartózkodási helye ismeretlen, az őrizetes részére érkezett levelet „a címzett ismeretlen helyen tartózkodik”
jelzéssel ellátva vissza kell adni a kézbesítőnek.
114. Az őrizetes levelezésének ellenőrzése – kivéve az  ellenőrzés nélküli kapcsolattartásra jogosultakkal folytatott
levelezést – kiterjedhet a levél felbontására, amelynek célja annak megállapítása, hogy a levél tartalmaz-e az őrzött
szállás, illetve a  fogvatartás biztonságát veszélyeztető, szökésre, annak kísérletére, ahhoz segítséget nyújtó
személyre, bűncselekmény elkövetésére utaló adatot, információt vagy tárgyat. Az  ellenőrzésnél technikai (vegyi)
eszköz és különlegesen kiképzett kutya is igénybe vehető. Az ellenőrzés az őrzött szállás biztonsági helyzetétől és
az őrizetes személye körében felmerült tényektől függően szúrópróbaszerűen vagy kellő rendszerességgel történhet.
Az ellenőrzést a fogvatartásért felelős szerv képviselője végzi, indokolt esetben a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást
folytató szerv képviselőjének bevonásával.
115. Ha a  levél biztonsági okokból nem továbbítható vagy nem kézbesíthető, a  levelet – kivéve, ha büntető- vagy
szabálysértési eljárás indítása szükséges – az  őrizetesnek vissza kell adni, illetve a  feladónak vissza kell küldeni.
A  levélnek a  biztonságot, illetve az  idegenrendészeti eljárás eredményességét nem veszélyeztető tartalmát
az őrizetessel szóban – jegyzőkönyv egyidejű felvétele mellett – ismertetni kell.
21. A szabad levegőn tartózkodás 116. A napi tevékenységek és az őrzött szállás kialakításából adódó sajátosságok figyelembevételével biztosítani kell, hogy
az őrizetesek lehetőleg folyamatosan, korlátozás nélkül, de naponta legalább egy órát – az erre a célra kialakított,
őrzésbiztonsági szempontból megfelelő, biztonsági kerítéssel körülhatárolt sétáló udvaron – szabad levegőn
tartózkodhassanak.
117. A szabad levegőn tartózkodás biztosítása érdekében a helyi sajátosságokhoz igazodó létszámú fegyveres biztonsági
őrség akkor szükséges, ha az  őrizetesek ellenőrzése más módon nem valósítható meg, vagy a  hely, helyiség,
nyílászárók és rácsozatok állapota, az őrizetesek várható magatartása őrzésbiztonsági szempontból indokolja. Egyéb
esetben az őr az őrizetesek viselkedését meghatározott időközönként ellenőrzi, rendkívüli esemény észlelése vagy
gyanúja esetén az őrutasításban meghatározottak szerint jár el.
118. Az őrizetes számára lehetővé kell tenni, hogy a szabad levegőn tartózkodás céljára szolgáló területen az erre a célra
rendszeresített eszközökkel, társait nem zavarva tornagyakorlatokat végezzen, sétáljon. Biztosítani kell, hogy
az  őrizetes más személyre vagy a  tornagyakorlatok elvégzésére rendszeresített eszközökön kívül más tárgyra ne
álljon, ne függeszkedjen fel.
119. A szabad levegőn történő tartózkodás időtartama – az őrzésbiztonsági szempontok figyelembevételével – megosztva
is biztosítható.
22. Az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának egészségügyi szabályai
120. Az őrzött szállásokra vonatkozó egészségügyi, pszichológiai, közegészségügyi és munkaegészségügyi szabályok,
előírások betartását az őrzött szállást működtető rendőri szerv egészségügyi szakszolgálata, valamint a Rendőrség
közegészségügyi-járványügyi főfelügyelője és a Rendőrség munkavédelmi főfelügyelője rendszeresen ellenőrzi.
121. Az őrzött szállás objektumában az  egészségügyi, közegészségügyi-járványügyi és munkavédelmi szabályok
betartását, valamint az azokkal kapcsolatos dokumentációkat az őrzött szállást működtető rendőri szerv egészségügyi
szakszolgálatának orvosa, a  közegészségügyi-járványügyi, illetve a  munkavédelmi felügyelője rendszeresen – de
legalább negyedévente egyszer – ellenőrzi, az  ORFK Humánigazgatási Szolgálat Egészségügyi Szakirányító és
Hatósági Főosztály vezetője, a Rendőrség közegészségügyi-járványügyi főfelügyelője és a Rendőrség munkavédelmi
főfelügyelője pedig soron kívül ellenőrizheti.
122. Az őrzött szállást működtető rendőri szerv egészségügyi szakszolgálata felelős az  életkor meghatározásával
kapcsolatos tevékenység ellátásáért.
123. Az őrzött szálláson elhelyezett őrizetes egészségi állapotának megfelelő gyógyító-megelőző ellátását az  őrzött
szálláson, amennyiben ez nem lehetséges – az illetékes orvos írásos beutalása alapján – a területileg és szakmailag
illetékes szakintézetben vagy fekvőbeteg intézetben kell végrehajtani.
124. Az őrzött szálláson elhelyezett őrizetesek egészségügyi ellátását elsősorban rendőrségi állományban lévő orvos vagy
az ellátással megbízott személy (háziorvosi ügyeleti szolgálat, szerződéses külső orvos) biztosításával kell megoldani.
Az őrzött szállás egészségügyi ellátásának közvetlen szakmai felügyeletét az RRI, illetve a megyei rendőr-főkapitányság
vezető főorvosa végzi.
125. Az őrzött szálláson lévő őrizetesek sürgősségi orvosi ellátását a megyei rendőr-főkapitányság, illetve az RRI orvosa,
szerződéses külső orvos, illetve munkaidőn túl, megállapodás alapján az  őrzött szállás székhelye szerint illetékes
háziorvosi ügyeleti szolgálat biztosítja.
126. Az egészségügyi panasszal jelentkezőket az  egészségügyi asszisztens a  szakismeretének megfelelő szinten, a  tőle
elvárható módon köteles ellátni. Az  egészségügyi asszisztensek rendszeres egészségügyi képzéséért, szakmai
tájékoztatásáért a megyei rendőr-főkapitányság, illetve az RRI vezető orvosa a felelős. Az őrzött szállás szolgálatban
lévő állománya az arra rászorulót köteles elsősegélyben részesíteni.
127. Az őrizetesek egészségügyi alapellátását a  napirendben megjelölt és kifüggesztett orvosi rendelési időben kell
végrehajtani.
128. Sürgősségi ellátás során, szükséges esetben a  szolgálati csoportvezető köteles azonnal értesíteni az  Országos
Mentőszolgálat legközelebbi kirendeltségét.
129. Az őrzött szállásokon – figyelemmel a  befogadóképességre, az  őrizetesek szintenkénti elhelyezésére, valamint
a nemenkénti elkülönítésre – 50 fő őrizetesre 1 darab II. kategóriájú elsősegély-felszerelést kell biztosítani.
130. A járványveszélyről vagy annak gyanújáról az  egészségügyi asszisztens vagy a  további hatósági intézkedés
megtétele céljából a szolgálati csoportvezető köteles azonnal értesíteni a rendőrorvosi szolgálatot és a Rendőrség
közegészségügyi-járványügyi főfelügyelőjét, valamint köteles megtenni a  járvány kialakulását megelőző, részére
meghatározott óvintézkedéseket.
131. Az őrizetesek részére történő gyógyszerrendelésről, valamint az őrizetesek számára esetileg kiadott gyógyszerekről és
a gyógyszeradagolásról a 27. és 28. mellékletekben meghatározottak szerinti nyilvántartást kell vezetni.
132. Az egészségügyi asszisztens köteles végezni a beteg részére kiírt, az őrzött szálláson tárolt gyógyszerek beteglapon
történő nyilvántartását és kiadását, valamint ellenőrizni azok betegek által történő bevételét.
133. Az őrizetes elhalálozása esetén az egészségügyi asszisztens vagy a szolgálati csoportvezető köteles azonnal értesíteni
a megyei rendőr-főkapitányság, illetve az RRI orvosát.
134. Az őrzött szállás orvosi rendelőjét – az  egészségügyi feladat ellátásával megbízott személy távollétében – zárva
kell tartani. Az  egészségügyi asszisztens felelős az  őrzött szállás orvosi rendelőjének rendjéért, az  ott elhelyezett
berendezések, eszközök állapotáért.
135. Az egészségügyi asszisztens felelős a befogadási és betegellátási (esemény) napló, a betegek egészségügyi kartonjai,
valamint a közegészségügyi-ellenőrző napló vezetéséért. Az őrzött szállás orvosi rendelőjében lévő gyógyszereket
elzártan kell tartani, azok bevételezéséről és kiadásáról készült nyilvántartás vezetése az  egészségügyi asszisztens
kötelessége.
23. Az őrzött szállás egészségügyi, közegészségügyi ellenőrzése 136. Az őrzött szállás egészségügyi, közegészségügyi rendjének ellenőrzését az  egészségügyi asszisztens heti
rendszerességgel vagy szükség szerint gyakrabban végzi.
137. Az ellenőrzés tapasztalatait az őrzött szállás egészségügyi ellenőrzési naplójában kell rögzíteni. Az ellenőrzési naplóba
tett feljegyzéseket az őrzött szállás vezetője hetente köteles ellenőrizni és ezt aláírásával tanúsítani.
138. Az őrzött szállás egészségügyi, közegészségügyi ellenőrzése kiterjed:
a) a fürdők, WC-k, vizesblokkok takarítására, a  fertőtlenítésre, a  kézmosók mellett kihelyezett fertőtlenítő
adagolók rendeltetésszerű használatára, feltöltöttségére;
b) a közös helyiségek rendjére, az esetleges ételmaradékokra;
c) a hálóhelyiségek megtekintésekor az  ágyak megfelelő rendben tartására, a  helyiségek tisztaságára,
szellőzöttségére;
d) a fertőtlenítőszerek, takarítószerek rendeltetésszerű használatára és az  őrizetesek számára takarítás céljára
történő kiadására, felhasználására;
e) az őrizetesek körében észlelt bármilyen testi betegség tünetének jelentkezésére (pl. köhögés, hasmenés,
vakaródzás, bőrkiütések, bőrelváltozások), amelyeket az orvosnak soron kívül jelenteni kell.
139. Az őrzött szálláson romlandó élelmiszer tárolását azonnal jelenteni kell az  őrzött szállás vezetőjének, aki köteles
gondoskodni annak eltávolításáról.
24. Az őrzött szállás állománya egészségügyi ellátásának szabályai
140. A más szervezeti elem állományából az őrzött szállás állományába áthelyezett vagy vezényelt személyeknek az őrzött
szállás állományába kerülése előtti orvosi vizsgálata kötelező.
141. Az őrzött szállás állományának egészségügyi védelme érdekében évente – vagy az orvos javaslatára gyakrabban –
nagylaboratóriumi vér- és vizeletvizsgálatok végezhetők. Egészségügyi panaszok vagy tünetek jelentkezése esetén
az őrzött szállás állományának tagja azonnal köteles az orvosnál vizsgálatra jelentkezni.
142. Az őrzött szállás állományából megbetegedett személynek gyógyulása után, a  munkába lépés előtt kötelező
kontrollvizsgálaton kell részt vennie.
143. Az őrzött szállás állományának, valamint az  őrzött szállásra megerősítőként vezényelt állomány védőoltása
a Rendőrség Védőoltási Szabályzatában meghatározottak szerint történik.
144. Az őrzött szállás állománya részére az  orvos félévente, illetve rendkívüli események után azonnal egészségügyi
felvilágosítást és a szezonális betegségekre vonatkozó továbbképzéseket tart.
145. Az elvégzett orvosi vizsgálatok, valamint az előforduló fertőzések és fertőző megbetegedések nyomon követése és
egységes értékelése érdekében az  ellátó orvos – a  29. és 30.  mellékletekben előírtak szerint – a  közegészségügyi
eseményeket tartalmazó jelentésekről nyilvántartást, valamint a hatósági orvosi vizsgálatokról naplót vezet.
146. Az ellátó orvos a  befogadó orvosi vizsgálat, valamint az  egészségügyi ellátás során diagnosztizált fertőző
megbetegedést, illetve annak megalapozott gyanúját a  Rendőrség közegészségügyi-járványügyi főfelügyelőjének
köteles írásban (30. melléklet), indokolt esetben szóban is jelenteni. Ezzel egyidejűleg – amennyiben annak törvényi
feltételei fennállnak – az illetékes egészségügyi államigazgatási szerv felé az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó
személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló törvény szerinti értesítési kötelezettséget a  fertőző betegségek
jelentésének rendjéről szóló EMMI rendeletben meghatározott bejelentőlapon kell teljesíteni.
147. Az AIDS elleni védekezés, a  megelőzés és a  fertőzésveszély elhárítása érdekében szükséges egészségügyi
egységfelszereléssel kapcsolatos részletszabályokat a  rendőrségi fogdák, az  őrzött szállások és a  határrendészeti
kirendeltségek előállító helyiségeinek AIDS ellen védő egységfelszereléssel történő ellátásáról szóló ORFK utasítás
határozza meg.
148. Karantén elrendelése esetén az  őrzött szállás elhagyásának rendjét mind a  személyi állomány, mind az  őrizetesek
tekintetében a rendőrségi orvos határozza meg.
149. A karantén elrendelése indokoltságának megállapítása érdekében az orvos tájékoztatja az őrzött szállást működtető
rendőri szerv egészségügyi szakszolgálatának vezetőjét és a Rendőrség közegészségügyi-járványügyi főfelügyelőjét.
25. Az őrzött szállás egészségügyi ellátásában részt vevők feladatai
150. Az orvos által meghatározott közegészségügyi, járványügyi és higiénés feladatok végrehajtatásáért és érvényre
juttatásáért az őrzött szállás vezetője a felelős.
151. A pszichológiai szakterület munkatársai közreműködnek az őrizetesek mentálhigiénés ellátásában.
152. Az őrzött szállás egészségügyi biztosítása érdekében a megyei rendőr-főkapitányság, illetve az RRI orvosa kapcsolatot
tart a  területi egészségügyi intézmények vezetőivel, a  területileg illetékes Kormányhivatal Népegészségügyi
Szakigazgatási Szervével és az Országos Mentőszolgálat helyi szerveivel.
IX. FEJEZET
AZ ŐRZÖTT SZÁLLÁSON KÍVÜLI KÍSÉRÉS, ŐRZÉS
153. Az őrzött szállás vezetője gondoskodik az őrizetes jogainak gyakorlása, kötelezettségének teljesítése vagy valamely
eljárási cselekménynek az  őrizetes jelenlétében történő foganatosítása érdekében az  őrizetesnek a  bíróságra,
külképviseletre, egészségügyi vizsgálatra történő szállítása, valamint az  egészségügyi intézményben történő
fekvőbeteg ellátása és szabad levegőn tartózkodása során a biztonságos védelem, ellenőrzés, illetőleg őrzött szálláson
kívüli őrzés megszervezéséről és végrehajtásáról.
154. Az őrzött szálláson kívüli őrzés megszervezése során az  őrzött szállás vezetője biztosítja az  őrizetes állandó
ellenőrzését, az ellátás tekintetében a napirendre és az étkeztetésre vonatkozó szabályok érvényesülését, továbbá
azt, hogy az őrizetes és a kísérő őrök szükségleteinek elvégzése ne veszélyeztesse az őrzés biztonságát, okot adva
rendkívüli esemény (különösen szökés) bekövetkezésére.
155. Az őrzött szálláson kívüli őrzés során a  kísérő őr állandó kapcsolatot tart fenn az  őrzött szállás szolgálatirányító
parancsnokával.
156. A kísérést végrehajtó állománynak részletes eligazítást kell tartani az  átkísérési utasításokon szereplő kísért
személyekről (név, állampolgárság, egészségügyi állapot, várható viselkedés, korábban felmerült problémák),
az átkísérés, a szállítás helyéről, időpontjáról, útvonaláról, a végrehajtandó feladatokról, kötelmeiről, felszereléséről,
a biztonsági rendszabályokról, a rendkívüli esemény bekövetkezése esetén követendő eljárási rendről.
157. A kísérés megkezdése előtt az őrizetes ruházatát át kell vizsgálni.
158. Az őrizetest a kísérés megkezdése előtt – ha a kísért személy veszélyessége vagy a szállítás körülményeiből adódó
biztonsági kockázat indokolja – a hivatásos állományú bilincseli meg. Amennyiben indokolt a kísérés közben bilincs
alkalmazása, úgy a kényszerítő eszköz alkalmazását – feltéve, hogy annak törvényi feltételei fennállnak – a fegyveres
biztonsági őr is végrehajtja.
159. A nem gépjárművel végzett, valamint a nem speciálisan kényszerszállítási feladatok ellátására kialakított gépjárművel
történő szállítás, kísérés esetén az  őrizetes kezeit hátul, kényszerszállítóval végzett szállítás esetén elöl kell
összebilincselni. A szállítási és a kísérési feladatok ellátására vezetőszíjas bilincs is alkalmazható.
160. A bilincset úgy kell felhelyezni, hogy sérülést ne okozzon, ugyanakkor a  bilincselés elérje célját, a  megbilincselt
személy kezét ne tudja a bilincsből kihúzni.
161. A bilincset el kell távolítani:
a) ha a bíróság a tárgyaláson, illetve a bíróság vagy az ügyész a meghallgatáson azt elrendeli;
b) ha kényszerítő eszköz használata vagy baleset során keletkezett sérülés másként nem látható el, és az őrizetes
orvosi ellátása azt indokolttá teszi;
c) ha az orvosszakértői vizsgálat másként nem végezhető el.
162. A bilincs levételére vonatkozó szóbeli felszólítást követően a kísérő őr tájékoztatja a hatóság képviselőjét a kísérést
elrendelő parancsnok által készített utasításban foglaltakról, amely tartalmazza az  őrizetes őrzésével kapcsolatos
információkat (pl. előzőleg már megszökött, szökést kísérelt meg, támadást hajtott végre). A tájékoztatást követően,
a bilincs levételére szóló utasítást a hatóság tagjával feljegyezteti az átkísérési utasításra. Ennek megtörténte után
lehet az őrizetesről levenni a bilincset. A kísérő őr a bilincselés szüneteltetésének ideje alatt köteles az őrzésre fokozott
figyelmet fordítani és mindent megtenni annak érdekében, hogy szökés, támadás ne következhessen be.
163. A kísérés során a kísérő őrnek tilos a kísért személyt a meghatározott helyen kívül más helyre kísérni, az őrizetessel
magánjellegű beszélgetést és minden olyan tevékenységet folytatni, amely a figyelmét a fogvatartott biztonságos
őrzésétől elvonja.
164. Az őrizetes szállítását elsősorban az erre a célra rendszeresített kényszerszállító gépjárművel, mentőautóval – őrzés
mellett – kell végrehajtani. Ennek hiányában olyan szolgálati gépkocsi vehető igénybe, amellyel a kísérő őrök állandó
rádiókapcsolatot tudnak tartani az őrzött szállás szolgálati csoportvezetőjével vagy a szolgálatirányító parancsnokával.
165. A szállítást végrehajtó állomány részére a kísérésre vonatkozó szabályok alapján eligazítást kell tartani, kiegészítve
a gépjármű használatára vonatkozó rendelkezésekkel. A szállítást végrehajtók részére az eligazítást egy példányban,
írott formában is át kell adni, amelyen az eligazítás végrehajtását mind az eligazítást tartó, mind a szállítást végrehajtó
állomány aláírásával igazolja.
166. A fertőző betegségben szenvedő vagy vélhetően fertőző őrizetest kárpitozott rendőrségi gépjárműben szállítani
tilos, ezek a személyek kizárólag erre a célra rendszeresített kényszerszállító vagy az Országos Mentőszolgálat által
biztosított gépjárműben szállíthatóak.
167. A nem kényszerszállításra kialakított szolgálati gépkocsiban az őrizetes szállítása során a kísérő őr a gépkocsivezető
mögött, a kísért személy a kísérő őr mellett helyezkedik el.
168. Több őrizetes szállítása során az  átadásokat-átvételeket úgy kell megszervezni, hogy a  szállítás késedelem nélkül
folytatható legyen.
169. Ha az őrizetesnek az orvos rendelkezése szerint gyógyszerre van szüksége, annak átvételéről, felhasználásáról a kísérés
parancsnoka gondoskodik.
170. Mentőautóval történő szállításkor a kísérő őr úgy helyezkedik el, hogy ne zavarja az esetleges egészségügyi ellátást,
ugyanakkor meg tudja akadályozni rendkívüli esemény bekövetkezését.
171. A szállítás során szükségessé váló pihenőre rendőrségi objektumban kerülhet sor. A  pihenő idejére az  őrizetest
lehetőség szerint az előállító helyiségben kell elhelyezni.
172. Az őrizetes – a kísérés parancsnokának engedélyével – őr kíséretében mehet szükségletei végzésére. Az  illemhely
használatát megelőzően az őr köteles ellenőrizni, hogy a helyiségben az őrizetes nem juthat-e támadásra alkalmas
eszközhöz, illetve fennáll-e a  szökés lehetősége. Amennyiben a  kísérő őr támadásra alkalmas eszközt talál, azt
eltávolítja, illetve a szökés lehetőségét elhárítja.
173. Az illemhely használata során az őr – az emberi méltóság tiszteletben tartása mellett – megakadályozza az illemhely
ajtajának becsukását, és figyelemmel kíséri az őrizetes viselkedését. Az illemhely használata után az őr meggyőződik
arról, hogy a  kísért személy nem vett-e magához, vagy nem hagyott-e hátra bármilyen, az  őrzésbiztonságot
veszélyeztető tárgyat.
X. FEJEZET
A FOGVATARTÁS MEGSZÜNTETÉSE, AZ ŐRIZETESEK ELBOCSÁTÁSA
174. Az őrzött szállásról az őrizetes őrizet megszüntető végzés és szabadlábra helyezési rendelvény (31. melléklet), továbbá
az őrzött szállás nyilvántartásában szereplő személyazonosító adatainak (személyi adatok és fénykép) ellenőrzését
követően bocsátható el.
175. Az őrizetes szabadítása során a  szabadítási feladatokat végrehajtó hivatásos állományú az  őrizetet megszüntető
végzés és a szabadító rendelvény meglétét – a személyeknek az objektum elhagyását megelőzően – minden esetben
ellenőrzi, valamint a  rendelkezésre álló személyes adatok és a  fényképes nyilvántartás alapján személyazonosítást
hajt végre.
176. A fogvatartás megszüntetése előtt kötelező az  őrizetesek egészségügyi vizsgálata. Ennek keretében kitoloncolás
végrehajtásánál kötelezően orvos, míg minden más esetben legalább az egészségügyi asszisztens ismételten rögzíti
a személyeken fellelhető külsérelmi nyomokat, illetőleg azok hiányát, általános egészségügyi állapotát és testtömegét
az egészségügyi törzslapon (17. melléklet).
177. Az őrzött szállásról történő szabadításkor a letéti tárgyak meglétét az őrizetes jelenlétében ellenőrizni, ennek tényét
az  értékjegyzőkönyvön rögzíteni kell, és amennyiben kitoloncolásra kerül sor, azok az  őrizetes részére kizárólag
a kitoloncolás befejezésével vagy más hatóság részére adhatók át.
178. A bíróság által megszüntetett őrizet esetén a szabadítottat, letétben lévő tárgyai és pénze átvétele, továbbá a részére
kiadott felszerelési tárgyak visszavételezése érdekében – kifejezett kérésére, lehetőség szerint más őrizetesektől
elkülönítve – vissza kell szállítani az őrzött szállás épületéig.
179. Az őrizetes őrzött szálláson felmerült – az IRM rendelet 25. §-ában felsorolt – költségeiről költségjegyzék (32. melléklet)
készül. Amennyiben az őrizetes a felmerült költségeit nem tudja kifizetni, az őrzött szállás a költségjegyzéket, illetve
a számla egy példányát – az őrizetes más őrzött szállásra történő áthelyezésével egyidejűleg, a végleges szabadlábra
helyezést megelőzően – haladéktalanul, elektronikus úton és eredetben köteles megküldeni az  őrizetet elrendelő
hatóság részére.
XI. FEJEZET
ELJÁRÁS RENDKÍVÜLI ESEMÉNY ESETÉN 26. A rendkívüli eseményekkel kapcsolatos általános előírások
180. Az őrzött szálláson vagy a szállítás során bekövetkező rendkívüli események megelőzésére, felszámolására vonatkozó
előírásokat az őrzött szállás vezetője köteles az EIT-ben rögzíteni. Szükség esetén az őrzött szállás vezetője, helyettese
– vagy amennyiben a  késedelem veszélyt jelent az  őrizetesekre vagy az  őrzésbiztonságra – a  szolgálatirányító
parancsnok biztonsági elkülönítést rendelhet el.
181. Az őrzött szállás vezetője az  őrzött szálláson bekövetkezett rendkívüli eseményekről – az  egyes eseményekkel
kapcsolatos parancsnoki kivizsgálások szempontrendszeréről és jelentési rendjéről szóló ORFK utasításban
meghatározottakon túl – haladéktalanul jelentést tesz a fogvatartás törvényességi felügyeletét ellátó ügyésznek.
182. Az őrzött szálláson az ügyész által végrehajtott ellenőrzésekről ügyészi naplót (33. melléklet) kell vezetni.
27. Eljárás a szállítás közbeni szökés esetén 183. A kísérés parancsnoka, ha az  őrizetes szállítás közben szökést kísérel meg, azonnal köteles intézkedni annak
megakadályozására. Amennyiben az  elfogásra tett intézkedés nem vezetett eredményre, a  kísérés parancsnoka
köteles haladéktalanul értesíteni a legközelebbi rendőri szervet az őrizetes elfogása érdekében, illetve haladéktalanul
jelenti az őrzött szállás szolgálatirányító parancsnokának, aki az EIT-ben foglaltaknak megfelelően köteles eljárni.
28. Eljárás a szállító gépjármű üzemképtelenné válása és közlekedési baleset esetén
184. A szállító gépjármű üzemképtelenné válásáról a szállítás vezetője haladéktalanul jelentést tesz az útba indítónak, aki
az EIT-ben foglaltaknak megfelelően köteles eljárni.
185. A kísérők és a  szállított személyek az  üzemképtelen vagy sérült gépjárműből csak az  életük és testi épségük
megóvása, balesetet szenvedettek ellátása érdekében, közlekedésrendészeti okból szállhatnak ki, valamint akkor, ha
a továbbszállításra alkalmas szolgálati gépjármű megérkezett.
186. Ha az őrizetes sérülése a helyszínen nem látható el, az útba indító köteles megszervezni a sérült személy egészségügyi
intézménybe történő szállítását.
XII. FEJEZET
AZ ŐRZÖTT SZÁLLÁS ELLENŐRZÉSE 187. Az őrzött szállás ellenőrzése lehet:
a) általános, amely kiterjed az őrzésbiztonság minden elemére;
b) részleges, amely csak az egyes szakterületek vizsgálatát foglalja magában.
188. A Rendőrség részéről általános ellenőrzésre jogosult:
a) az országos rendőrfőkapitány és helyettesei, valamint az általuk megbízott személy;
b) az őrzött szállások székhelye szerint illetékes megyei rendőrfőkapitány, az RRI igazgatója, valamint helyetteseik;
c) a megyei határrendészeti szolgálati ág vezetője és helyettese;
d) akit e célból nyílt paranccsal vagy megbízólevéllel láttak el;
e) akit erre az Ellenőrzési Szabályzat, illetve más belső rendelkezés felhatalmaz.
189. Az őrzött szállás részleges ellenőrzésére az őrzött szállások székhelye szerint illetékes megyei rendőrfőkapitány, az RRI
igazgatója, valamint helyetteseik, továbbá ezek megbízottjai jogosultak. A fegyveres biztonsági őrség ellenőrzésére
az Országos Rendőr-főkapitányság saját szervezetében létrehozott fegyveres biztonsági őrség tevékenységéről szóló
ORFK utasítást kell alkalmazni.
190. Az őrzött szállások székhelye szerint illetékes megyei rendőr-főkapitányságok, az  RRI vezetői (vagy a  helyetteseik)
havonta, a  határrendészeti szolgálati ág illetékes vezetője hetente intézkednek az  őrzött szálláson ellenőrzés
végrehajtására. Az  ellenőrzést egyenlő arányban, hivatali munkaidőben, munkaszüneti napon és éjszaka kell
végrehajtani. Az őrzött szálláson végrehajtandó ellenőrzési feladatokat a 34. melléklet tartalmazza.
191. Az őrzött szállás őrizetesek által lakott hálókörleteinek ellenőrzése az éjszakai pihenőidő kezdete és az ébresztő között
csak különösen indokolt esetben hajtható végre.
192. Az őrszolgálatot közvetlenül irányító vezető köteles legalább hetente egy alkalommal az  őrzött szállás összes
helyiségét átvizsgálni, a biztonsági berendezéseket, az őrök ruházatát, felszerelését, a szolgálat ellátását, az okmányok
vezetését, az őrizetesekkel való bánásmódot átfogó módon ellenőrizni.
193. Az őrzött szállás, ezen belül a  lakótér ellenőrzése kiterjed a  nyílászárók, az  ajtók, ablakok, rácsozatok és azok zárés tartószerkezeteinek előírás szerinti állapotára, a  falakon észlelt esetleges elváltozásokra, vakolatbontásra, más
rongálásra, a lakótérben elhelyezett, illetve az őrizeteseknél tartható használati tárgyakra. A helyiségek ellenőrzése
kiterjed az  őrzésbiztonságot, az  őrzött szállás rendjét veszélyeztető, a  megszokottól eltérő változások feltárására,
az őrzött szálláson nem tartható vagy tárolható tárgyak felkutatására, azonnali eltávolítására.
194. A kormánytisztviselő, illetve a közalkalmazott által a lakótérben végzett szakirányú ellenőrzéshez az ellenőrzést végző
védelme érdekében az őrzött szállás vezetője vagy a szolgálati csoportvezető kísérő őrt biztosít.
195. A szolgálat ellátásáról és az őrizetesekről tájékoztatás csak az ellenőrzést végző jogosultságának megfelelően adható.
196. Az őrzött szállás ellenőrzésére feljogosított és végrehajtó személy jogosult az  ellenőrzés tényét, irányultságát,
megállapításait, a  megtett és szükséges intézkedéseket bejegyezni az  Ellenőrzési Szabályzat szerinti ellenőrzési
naplóba, olyan részletességgel, hogy a  végrehajtandó intézkedésekhez kellő információt szolgáltasson.
Az ellenőrzésről készült feljegyzést az Ellenőrzési Szabályzatában foglaltak szerint kell kezelni.
XIII. FEJEZET
AZ ŐRIZETES ADATAINAK NYILVÁNTARTÁSA 197. Az őrzött szállás az őrizetes adatairól nyilvántartást vezet.
198. A befogadást követően őrizetesenként elkülönítve nyilván kell tartani:
a) az őrizetes személyazonosító adatait (családi és utónév, születési hely és idő, anyja neve, állampolgárság,
lakóhely);
b) az őrizet alapjául szolgáló határozatot, rendelvényt, megjelölve a fogvatartást elrendelő hatóságot;
c) az őrizetet meghosszabbító bíróság megnevezését, az  őrizetet meghosszabbító határozat, illetőleg végzés
számát;
d) az őrizet kezdő és befejező időpontját, nap és óra megjelöléssel;
e) az őrizetes őrzött szálláson kívüli tartózkodásával, valamint az őrizetes látogatásával kapcsolatos adatokat;
f ) az őrizet foganatosításával összefüggő egyéb adatokat;
g) az őrizet megszakításának okát és időtartamát;
h) azt a napot, amelyen az őrizetes engedély nélkül eltávozott;
i) az őrizetes arcfényképét;
j) nyilvántartási számát.
199. A 198. pontban foglaltakon túl elkülönítve kell nyilvántartani az őrizet foganatosításával összefüggő alábbi adatokat:
a) az alkalmazott kényszerítő eszközök;
b) biztonsági intézkedések;
c) kérelmek;
d) panaszok;
e) a befogadáskor készült, valamint a fogvatartás alatt keletkezett, az őrizetes egészségi állapotával kapcsolatos
orvosi vélemények, az őrizetes kezelése;
f ) költségek;
g) letétbe helyezett tárgyak;
h) a károkozásra vonatkozó adatok.
200. Az őrizet megszűnését követően a  fogvatartással kapcsolatban keletkezett iratokat az  irattárban kell elhelyezni.
Az őrzött szálláson csak a szolgálattal és az őrizetesekkel kapcsolatos ügyiratok tarthatók.
XIV. FEJEZET
PANASZOK, BEADVÁNYOK KEZELÉSE, A JOGORVOSLATI JOG ÉRVÉNYESÍTÉSÉVEL KAPCSOLATOS
SZABÁLYOK
201. Az őrizetes által megírt kérelmeket, beadványokat az  őrzött szállásokon található, zárt gyűjtődobozokban kell
elhelyezni. Az  őrzött szállás vezetője vagy a  helyettesítésével megbízott személy a  gyűjtődobozokat minden
munkanapon kiüríti, majd azok tartalmának megismerését követően a  kérelmeket elbírálja, vagy az  illetékes és
hatáskörrel rendelkező hatóságnak továbbítja.
202. Amennyiben az őrizetes a rendőri intézkedés vagy annak elmulasztása miatt panaszt, kérelmet terjeszt elő, arról utólag
részére a 35. melléklet szerinti átvételi elismervényt kell adni. Az átvételi elismervény egyik példányát az őrizetesnek
kell átadni, egy példányát a beadványhoz kell csatolni.
203. Ha az ügyben nem az őrizetet foganatosító szerv járt el, a panaszt, kérelmet az  illetékes és hatáskörrel rendelkező
szervnek haladéktalanul továbbítani, egyidejűleg az áttételről az őrizetest értesíteni kell. Az értesítést két példányban
kell kitölteni (36. melléklet). Az 1. példányt az őrizetesnek kell átadni, a 2. példányt az őrizetes ügyiratai között kell
elhelyezni.
204. Amennyiben az  őrzött szállás vezetője számára a  beadvány tartalma egyértelműen megállapítható, úgy annak
lefordítása nem kötelező. Címzés nélküli panaszok, kérelmek lefordítása – a hatáskörrel rendelkező szerv megállapítása
érdekében – kötelező.
XV. FEJEZET
A MENEKÜLTÜGYI ŐRZÖTT BEFOGADÓ KÖZPONT ÁLLOMÁNYÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
29. A Menekültügyi Őrzött Befogadó Központ 205. A menekültügyi őrzött befogadó központokra – a  Rendőrség menekültügyi őrizettel kapcsolatban jogszabályban
rögzített feladataival összefüggésben – az őrzött szállásokra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni, a XV–XXII.
fejezetben meghatározott eltérésekkel.
206. A 3.  pont szerinti okmányok elkészítéséért a  területileg illetékes megyei őrségparancsnok-helyettes felel, amelyek
közül az  őrségutasítást és az  őrutasítást határozattal történő jóváhagyásra fel kell terjeszteni az  ORFK rendészeti
főigazgatójának.
207. A biztonsági és őrzésvédelmi berendezések üzemképtelensége esetén a  menekültügyi őrzött befogadó központ
telephelye vezetőjének értesítése alapján az őrparancsnok haladéktalanul intézkedik az őrség megerősítésére.
XVI. FEJEZET
A MENEKÜLTÜGYI ŐRZÖTT BEFOGADÓ KÖZPONT ŐRZÉSSSEL KAPCSOLATOS FELADATOKAT ELLÁTÓ
ÁLLOMÁNYA
30. Az állomány 208. A menekültügyi őrzött befogadó központ őrzéssel kapcsolatos feladatot ellátó állománya:
a) a Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetője;
b) Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetőjének helyettese (kiemelt főreferens);
c) szolgálatirányító parancsnok (őrparancsnok);
d) segédelőadók (őr, kísérő őr);
e) fegyveres biztonsági őrök (személyőr, kísérő őr);
f ) több munkafolyamatot ellátó alkalmazottak.
209. Amennyiben az  őrzött szállás székhelyén, az  őrzött szállás épületében vagy épületrészében menekültügyi őrzött
befogadó központ működik, úgy a Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály feladatait az őrzött szállás állománya hajtja végre.
31. Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetője 210. A Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetője szolgálati elöljárója és közvetlen vezetője a menekültügyi őrzött befogadó
központ őrzéssel kapcsolatos feladatot ellátó teljes személyi állományának.
211. A Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetője felelős
a) a menekültügyi őrzött befogadó központban elhelyezett személyek Rendőrség hatáskörébe tartozó őrzésével
kapcsolatos feladatok folyamatos tervezéséért, szervezéséért, irányításáért, a  végrehajtás ellenőrzéséért,
valamint a feladatok végrehajtása során a törvényesség és a szakmai előírások betartásáért;
b) a beosztott állomány szakirányú felkészítéséért, szakirányú ismereteik szinten tartásáért, folyamatos
képzéséért;
c) az őrzési és szállítási feladatok jogszerű és szakszerű végrehajtásáért, a  rendszeresített okmányok,
nyilvántartások naprakész vezetéséért.
212. A Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetője
a) a szakmai vezetés és a végrehajtás egységének megteremtésével biztosítja a jogszabályok, valamint közjogi
szervezetszabályozó eszközök maradéktalan betartását és következetes érvényesítését;
b) végzi, szervezi, irányítja, felügyeli és ellenőrzi a  jogszabályokban, valamint a  közjogi szervezetszabályozó
eszközökben a menekültügyi őrzött befogadó központtal összefüggésben hatáskörébe utalt feladatokat;
c) köteles ismerni – különösen a fogvatartás rendjét meghatározó – idegenrendészeti jogszabályokat, valamint
a közjogi szervezetszabályozó eszközöket;
d) szervezi, ellenőrzi és vezeti az alárendeltségébe tartozó állomány szakmai és szolgálati tevékenységét;
e) ellenőrzi, elemzi és értékeli a feladatok végrehajtását, hatékonyságát és jogszerűségét;
f ) az őrizetből megszökött őrizetes körözésének elrendelése érdekében haladéktalanul jelentést tesz a körözés
elrendelésére jogosult szervnek;
g) a rendkívüli események megelőzése érdekében folyamatosan figyelemmel kíséri az  állomány, valamint
az  őrizetesek pszichikai helyzetét, folyamatosan kapcsolatot tart a  menekültügyi őrzött befogadó központ
helyi vezetőjével, és a biztonságos fogvatartásra veszélyes körülményekkel kapcsolatos információk alapján
megteszi a szükséges intézkedéseket.
32. A Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetőjének helyettese
213. A Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetőjének helyettese feladatát az osztály vezetőjének alárendeltségében látja el.
Elöljárója a menekültügyi őrzött befogadó központ rendőrségi állományának, aki
a) végzi, szervezi, irányítja, felügyeli és ellenőrzi a  jogszabályokban, valamint a  közjogi szervezetszabályozó
eszközökben a hatáskörébe utalt feladatokat;
b) köteles ismerni – különösen a fogvatartás rendjét meghatározó – idegenrendészeti jogszabályokat, valamint
a közjogi szervezetszabályozó eszközöket;
c) szervezi, ellenőrzi és vezeti az alárendeltségébe tartozó állomány szakmai és szolgálati tevékenységét;
d) ellenőrzi, elemzi és értékeli a feladatok végrehajtását, hatékonyságát és jogszerűségét;
e) a rendkívüli események megelőzése érdekében folyamatosan figyelemmel kíséri az  állomány, valamint
az őrizetesek pszichikai helyzetét, a feszültség növekedése esetén azt jelenti a Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály
vezetőjének;
f ) távollét vagy akadályoztatás esetén végrehajtja a  Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetőjének egyéb
feladatait;
g) feladatkörével kapcsolatban végrehajtja a meghatározott dokumentációs feladatokat.
33. A menekültügyi őrzött befogadó központ szolgálatirányító parancsnoka
214. A menekültügyi őrzött befogadó központ szolgálatirányító parancsnoka feladatát a Migrációs Őr- és Kísérőőri Osztály
vezetőjének alárendeltségében látja el. Elöljárója a  menekültügyi őrzött befogadó központ szolgálatba vezényelt
állományának.
215. A menekültügyi őrzött befogadó központ szolgálatirányító parancsnoka felelős a feladatkörébe tartozó, az őrizetesek
jogszabályokban meghatározott jogainak és kötelezettségeinek érvényre juttatásáért, a  szolgálat időtartama alatt
a szolgálati feladatokat ellátó állomány tevékenységének jog- és szakszerűségéért.
216. A menekültügyi őrzött befogadó központ szolgálatirányító parancsnoka a Rendőrség jogszabályban meghatározott
feladat- és hatáskörének megfelelően ellátja a 49. pontban meghatározott feladatokat.
34. A segédelőadók és a fegyveres biztonsági őrök
217. A segédelőadók és a  fegyveres biztonsági őrök a  menekültügyi őrzött befogadó központban a  szolgálatirányító
parancsnok közvetlen alárendeltségében őr és kísérő őri feladatokat látnak el.
218. A segédelőadó felelős a  menekültügyi őrzött befogadó központban szükségessé váló kísérések során a  szállítás
rendjének betartásáért, az őrizetes részére a jogszabályban meghatározott jogok biztosításáért.
219. A menekültügyi őrzött befogadó központ segédelőadója a  Rendőrség jogszabályban meghatározott feladat- és
hatáskörének megfelelően ellátja a 39. pontban meghatározott feladatokat.
220. A fegyveres biztonsági őr a Rendőrség jogszabályban meghatározott feladat- és hatáskörének megfelelően ellátja
a 40. pontban meghatározott feladatokat. A fegyveres biztonsági őr felelős a részére meghatározott őrzési, kísérési
feladatok végrehajtásáért.
35. Az egészségügyi asszisztens(ek) 221. A menekültügyi őrzött befogadó központban az egészségügyi asszisztens:
a) részt vesz az  őrizetesek egészségügyi befogadásában, továbbá végrehajtja az  egészségügyi alapellátást
végrehajtó orvos melletti asszisztencia biztosítását, valamint az őrizetesek speciális (szakrendelés) egészségügyi
ellátásával kapcsolatos szervezési, koordinálási feladatokat;
b) képzettségének megfelelően elsősegélyt nyújt a menekültügyi őrzött befogadó központban;
c) végrehajtja az őrizetesek részére felírt gyógyszerek kiosztását;
d) felügyeli az egészségügyi vizsgáló helyiség eszközeinek rendeltetésszerű használatát;
e) végrehajtja a gyógyszer és egyéb készletek kezelését, intézkedik azok szükség szerinti pótlására;
f ) naprakészen vezeti a  menekültügyi őrzött befogadó központban rendszeresített nyilvántartásokat
(nyilvántartás a  gyógyszerek adagolásáról, jelentés-nyilvántartás közegészségügyi-járványügyi eseményről,
a jelentendő fertőzések köre).
36. Több munkafolyamatot ellátó alkalmazott 222. A több munkafolyamatot ellátó alkalmazott feladatait a  Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetőjének közvetlen
alárendeltségében látja el.
XVII. FEJEZET
A SZOLGÁLATIRÁNYÍTÁS, A SZOLGÁLATBA LÉPÉS, AZ ELIGAZÍTÁS ÉS A SZOLGÁLAT ELLÁTÁSÁNAK
RENDJE A MENEKÜLTÜGYI ŐRZÖTT BEFOGADÓ KÖZPONTOKBAN
37. Szolgálatirányítás, szolgálatba lépés 223. Szolgálatirányító parancsnoki (őrparancsnoki) feladatokat a  Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály állományából
a kijelölt, felkészített személy láthat el, aki egyben ellátja a fegyveres biztonsági őrökkel kapcsolatos őrparancsnoki
feladatokat is.
224. A menekültügyi őrzött befogadó központban az 52. pontban foglaltaktól eltérően a szolgálat átadása-átvétele nem
terjed ki az 52. pont c) és e) alpontjaiban szereplő tárgykörökre.
38. A szolgálatellátás rendje 225. Az őrizetesek borotválkozása idején a  tisztálkodó helyiség biztosítása a  menekültügyi őrzött befogadó központ
vezetőjének előzetes kérésére történik.
226. A biztonsági elkülönítés befejezését követő jelentéstételi kötelezettség teljesítésére, valamint az orvosi vizsgálatra,
e vizsgálat eredményeinek dokumentálására az 56. pontban foglaltak az irányadók.
227. A menekültügyi őrzött befogadó központban elhelyezett őrizetesek szállítását átkísérési utasítás alapján az  erre
kijelölt járművel kísérő őrök hajtják végre.
228. A fegyveres biztonsági őr a menekültügyi őrzött befogadó központba történő be-, illetve kiléptetést az objektumra
vonatkozó szabályok alapján végzi, amelyet rögzíteni kell az őrutasításban.
XVIII. FEJEZET
A MENEKÜLTÜGYI ŐRZÖTT BEFOGADÓ KÖZPONTON KÍVÜLI KÍSÉRÉS, ŐRZÉS
229. A Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetője gondoskodik valamely eljárási cselekménynek az őrizetes jelenlétében
történő foganatosítása érdekében az  őrizetesnek a  bíróságra, külképviseletre, egészségügyi vizsgálatra történő
szállítása, valamint az egészségügyi intézményben történő fekvőbeteg ellátása és szabad levegőn tartózkodása során
a biztonságos védelem, ellenőrzés, illetőleg a menekültügyi őrzött befogadó központon kívüli őrzés megszervezéséről
és végrehajtásáról.
230. A menekültügyi őrzött befogadó központon kívüli őrzés megszervezése során a Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály
vezetője biztosítja az őrizetes állandó őrzését és azt, hogy az őrizetes és a kísérő őrök szükségleteinek elvégzése ne
veszélyeztesse az őrzés biztonságát, lehetőséget adva rendkívüli esemény (különösen szökés) bekövetkezésére.
231. A menekültügyi őrzött befogadó központból az idegenrendészeti hatóság elé állítással, az őrzött szálláson történő
elhelyezéssel kapcsolatban keletkező szállításokat a szállítás koordinációs rendszerben kell kezelni.
XIX. FEJEZET
ELJÁRÁS A MENEKÜLTÜGYI ŐRZÖTT BEFOGADÓ KÖZPONTBAN BEKÖVETKEZETT RENDKÍVÜLI ESEMÉNY
ESETÉN
232. A menekültügyi őrzött befogadó központban vagy a szállítás során bekövetkező rendkívüli események megelőzésére,
felszámolására vonatkozó előírásokat az EIT-ben kell rögzíteni, amelynek elkészítése, illetve aktualizálása érdekében
a  Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vagy az  őrzött szállás vezetője a  napi együttműködés keretében felveszi
a kapcsolatot a menekültügyi őrzött befogadó központ telephelyének vezetőjével. A Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály
vagy az  őrzött szállás vezetője vagy – ha a  késedelem veszélyt jelent az  őrizetesekre vagy az  őrzésbiztonságra  –
szükség esetén a szolgálatirányító parancsnok biztonsági elkülönítést rendelhet el.
233. A Migrációs Őr- és Kísérőőr Osztály vezetője a  rendkívüli eseményekről – az  egyes eseményekkel kapcsolatos
parancsnoki kivizsgálások szempontrendszeréről és jelentési rendjéről szóló ORFK utasításban meghatározottak
szerint – jelentést tesz.
XX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 234. A fogvatartási helyek székhelye szerint illetékes megyei rendőr-főkapitányságok, illetve az RRI vezetői intézkednek
az őrzésbiztonság személyi és tárgyi feltételeinek – különösen a megfelelő létszámú és felkészültségű őri, kísérő őri és
közalkalmazotti állomány, a berendezések, a felszerelések és a technikai eszközök – biztosítására.
235. Az RRI általános igazgatóhelyettese és a  fogvatartási helyek székhelye szerint illetékes megyei rendőrfőkapitányhelyettesek (rendészeti) intézkednek az  őrszolgálati és szolgálati okmányok, nyilvántartások rendszeres
felülvizsgálatára, a jogszabályokban, valamint a közjogi szervezetszabályozó eszközökben meghatározottak szerinti
gyakorlat folytatására és a fogvatartási hely rendszeres parancsnoki ellenőrzésére.
236. Az ORFK rendészeti főigazgatója gondoskodik a fogvatartási helyek szolgálatellátásának országos szintű felügyeletéről
és szakmai irányításáról. Biztosítja a  szolgálatellátással, a  rendkívüli eseményekkel kapcsolatos tapasztalatok
folyamatos gyűjtését, értékelését, a  feltárt hiányosságok megszüntetéséről szakmai irányítási jogkörében eljárva
önállóan intézkedik. Az  érintett szolgálati ágak, a  gazdasági és a  humánigazgatási szakszolgálatok véleményének
figyelembevételével engedélyezi az őrzött szállások létesítését és megszüntetését.
237. Az RRI igazgatója és a fogvatartási helyek székhelye szerint illetékes megyei rendőr-főkapitányságok vezetői a tárgyévre
vonatkozóan jelentést készítenek az irányításuk alá tartozó rendőri szervek őrzött szállásai, előállító helyiségei aktuális
állapotáról, a fogvatartási helyek rendeltetésszerű működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételek alakulásáról,
a  bekövetkezett rendkívüli események összefoglalt adatairól, illetve az  események tapasztalatairól. A  jelentést
– a szolgálati út betartásával – az ORFK rendészeti főigazgatójának a tárgyévet követő év január 31-éig kell megküldeni.
238. Őrzött szállás építése, illetve azok bármilyen jellegű felújítása, átalakítása esetén a  fogvatartásért felelős vezető
gondoskodik a közegészségügyi-járványügyi, valamint munkavédelmi szabályok érvényesítéséről.
239. Az őrzött szállások székhelye szerint illetékes gazdasági szerv vezetője határozza meg az  őrizetes tartásával
összefüggő költségek megállapításának, elszámolásának rendjét. Gondoskodik továbbá az  őrzött szállások előírt
nyomtatványokkal történő ellátásáról, valamint a kártérítési eljárások kivizsgálására felállított bizottságban – a kár
jellegétől függő – szakértelemmel rendelkező ügyintéző jelenlétéről, és kárbiztos kijelöléséről.
240. Az őrzött szállás vezetője kidolgozza az  őrizetesek saját költségükön történő vásárlásának részletes szabályait,
az őrzött szállás napirendjét, valamint az őrzött szállás EIT-ét.
241. A szerződéses külső orvossal kötött megállapodásban rögzíteni kell az  őrzött szállások egészségügyi feladatai
biztosítására vonatkozó, az utasításban szereplő rendelkezéseket.
242. A Rendőrség közegészségügyi-járványügyi főfelügyelője és a  Rendőrség munkavédelmi főfelügyelője, valamint
az  őrzött szállást működtető rendőri szervek egészségügyi szakszolgálatai közösen kidolgozzák, és az  illetékes
szakszemélyzet rendelkezésére bocsátják az őrzött szállások szakterületi ellenőrzésének részletes szempontrendszerét.
243. Az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztályának vezetője a  Fegyveres Biztonsági Őrség
parancsnokának közreműködésével kidolgozza az  idegenrendészeti és menekültügyi eljárásban elrendelt őrizet
végrehajtására rendelt személyi állományra vonatkozó képzés rendszerét, a felkészítés, vizsgáztatás rendjét.
244. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
245. Hatályát veszti a Rendőrség őrzött szállásainak szabályzatáról szóló 43/2008. (OT 25.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
46/2017. (XII. 22.) NGM rendelete a nemesfém tárgyakkal kapcsolatos hatósági tevékenységekről szóló 35/2011. (IX. 14.) NGM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 9. és 10. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti a nemesfém tárgyakkal kapcsolatos hatósági tevékenységekről szóló 35/2011. (IX. 14.) NGM rendelet.
2. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
28/2011. (III. 23.) ME határozata a szomszédos államokkal kötött nemzetközi szerződések alapján működő kisebbségi vegyesbizottságok tagjainak kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm.
határozat 3. b) pontja szerinti jogkörömben eljárva
Hepp Mihályt a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
Kreszta Trajánt a Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési Szakbizottság tagjává,
Alexov Lyubomirt a Magyar–Szerb Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
Fuzik Jánost a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává,
Ropos Mártont a Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság tagjává, valamint
Hartyányi Jaroszlavát a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság
tagjává
kijelölöm.
2. Jelen határozat hatálybalépésével egyidejűleg a szomszédos államokkal kötött nemzetközi szerződések alapján
működő kisebbségi vegyesbizottságok magyar titkárának felmentéséről és új titkárok, valamint a bizottságok
tagjainak kinevezéséről szóló 9/2011. (I. 31.) ME határozat 1. pontjában a „Magyar–Román Kisebbségi Vegyes
Bizottság” szövegrészek, valamint a „Magyar–Román” szövegrészek helyébe a „Magyar–Román Kisebbségügyi
Együttműködési Szakbizottság” szöveg, a „Magyar–Ukrán Kisebbségi Vegyes Bizottság” szövegrészek helyébe
a „Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság” szöveg, a „Magyar–Szerb
Kisebbségi Vegyes Bizottság” szövegrészek, valamint a „Magyar–Szerb” szövegrészek helyébe a „Magyar–Szerb
Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság” szöveg, a „Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság” szövegrészek,
valamint a „Magyar–Szlovén” szövegrészek helyébe a „Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság” szöveg,
a „Magyar–Horvát” szövegrészek helyébe a „Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság” szöveg, a „Magyar–Szlovák”
szövegrészek helyébe a „Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság” szöveg lép.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1452/2018. (IX. 21.) Korm. határozata a TOP-6.2.1-15-MI1-2016-00003 azonosító számú („Miskolc, Katica Bölcsőde infrastrukturális fejlesztése” című) és a TOP-6.2.1-15-MI1-2016-00004 azonosító számú („Dobó Katica Bölcsőde infrastrukturális fejlesztése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-6.2.1-15-MI1-2016-00003 azonosító számú, „Miskolc, Katica Bölcsőde infrastrukturális fejlesztése” című és
b) a TOP-6.2.1-15-MI1-2016-00004 azonosító számú, „Dobó Katica Bölcsőde infrastrukturális fejlesztése” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint,
2. egyetért a  projektek többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 6. prioritása
rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
3. egyetért a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2011. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. január 26-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F.-Sz. A. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. január 20-án országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be
az Országos Választási Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt a magáncsőd intézményének mihamarabbi bevezetésére?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés megfogalmazása nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában
foglalt követelménynek, mely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell
a megtárgyalásra javasolt kérdést. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű a népi
kezdeményezés, mivel a magyar jogrendszerben nem ismert fogalom a magáncsőd intézménye, ezáltal sem
a jogalkotó, sem a választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy pontosan milyen jogintézmény bevezetését
támogatná aláírásával.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 18. § b) pontja alapján megtagadta az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án, a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke