text:
2015. XIX. törvény Magyarország Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és az  Albán Köztársaság
Minisztertanácsa között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar, albán és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY Magyarország Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a minősített
adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről
Magyarország Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa
(a továbbiakban együtt: Felek)
Elismerve a kölcsönös együttműködés fontos szerepét,
Felismerve, hogy a Felek közötti együttműködés során szükség lehet
minősített adatok cseréjére,
Elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosítanak
a minősített adatok számára,
Kívánatosnak tartva, hogy a közöttük, illetve a  joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és természetes személyek
között kicserélt minősített adatok megfelelő védelemben részesüljenek,
Az alábbiakban állapodtak meg: 1. CIKK
AZ EGYEZMÉNY TÁRGYA
Jelen Egyezmény célja, hogy védelmet biztosítson a  Felek, valamint a  joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és
természetes személyek közötti együttműködés során kicserélt vagy keletkezett minősített adatok számára.
2. CIKK
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) A  „Minősített Adat” megjelenési formájától vagy természetétől függetlenül minden olyan adat, amelyet
bármelyik Fél nemzeti jogszabályai szerint védelemben kell részesíteni a  jogosulatlan hozzáféréssel vagy
jogosulatlan megváltoztatással szemben, s amelyet ennek megfelelően minősítettek.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. március 17-i ülésnapján fogadta el.
b) A  „Minősített Szerződés” olyan szerződést jelent, amely minősített adatot tartalmaz vagy amely alapján
minősített adathoz való hozzáférés szükséges.
c) Az „Átadó Fél” azt a Felet, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket
jelenti, amelyik a minősített adatot átadja.
d) Az „Átvevő Fél” azt a Felet, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket
jelenti, amelyik a minősített adatot átveszi.
e) A  „Harmadik Fél” bármely olyan államot, valamint a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy
természetes személyeket, továbbá nemzetközi szervezetet jelenti, amely nem részese jelen Egyezménynek.
f ) A „Személyi Biztonsági Tanúsítvány” valamely Fél állampolgára részére a  hatáskörrel rendelkező biztonsági
hatóság által a  nemzeti jogszabályokkal összhangban a  minősített adathoz történő hozzáférés érdekében
kiállított tanúsítvány.
g) A „Telephely Biztonsági Tanúsítvány” valamely hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóság által kiállított olyan
tanúsítvány, mely igazolja, hogy az  érintett cég/ létesítmény biztonsági szempontú átvilágítása a  nemzeti
jogszabályokkal összhangban megtörtént.
h) A „Szükséges Ismeret elve” azt a követelményt jelenti, amely alapján a minősített adathoz történő hozzáférés
csak olyan személy részére biztosítható, akinek a hozzáférés hivatali feladata ellátásához szükséges.
i) A „Látogató” valamely Fél azon hivatalos képviselője, aki kezdeményezi a másik Fél joghatósága alá tartozó,
minősített adatot érintő tevékenységet végző intézmény meglátogatását.
3. CIKK
A HATÁSKÖRREL RENDELKEZŐ BIZTONSÁGI HATÓSÁGOK 1. Felek a  minősített adatok védelméért, valamint jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős, hatáskörrel rendelkező
biztonsági hatóságai a következők:
Magyarországon:
Nemzeti Biztonsági Felügyelet
Az Albán Köztársaságban:
Drejtoria e  Sigurimit te Informacionit te Klasifikuar (Minősített Adatvédelmi Igazgatóság-Nemzeti Biztonsági
Felügyelet)
2. A  hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok kölcsönösen tájékoztatják egymást a  hivatalos elérhetőségi
adatokról, illetve az ezen adatokkal kapcsolatos változásokról.
4. CIKK
MINŐSÍTÉSI SZINTEK MEGFELELTETÉSE
Az egyes nemzeti minősítési szintek az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
MAGYARORSZÁGON AZ ALBÁN KÖZTÁRSASÁGBAN ANGOL NYELVŰ MEGFELELŐJÜK „Szigorúan titkos!” Tepër Sekret TOP SECRET
„Titkos!” Sekret SECRET „Bizalmas!” Konfidencial CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” I Kufizuar RESTRICTED
5. CIKK
MINŐSÍTETT ADATHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
Minősített adathoz jelen Egyezmény alapján kizárólag olyan személyek jogosultak hozzáférni, akik az  adott Fél
nemzeti jogszabályaival összhangban erre megfelelő felhatalmazást kaptak.
6. CIKK
BIZTONSÁGI ALAPELVEK 1. Az Átadó Fél:
a) köteles biztosítani, hogy a  minősített adaton a  nemzeti jogszabályai szerinti megfelelő minősítési szint
feltüntetésre kerüljön;
b) köteles tájékoztatni az Átvevő Felet a minősített adat felhasználásának esetleges feltételhez kötéséről;
c) haladéktalanul köteles tájékoztatni az Átvevő Felet az adat minősítésében bekövetkezett változásokról.
2. Az Átvevő Fél:
a) köteles biztosítani, hogy a  minősített adaton feltüntetésre kerüljön a  4. Cikk alapján meghatározott
egyenértékű minősítési szint;
b) ugyanolyan szintű védelemben köteles részesíteni a  minősített adatot, mint amelyet a  saját, azonos
minősítési szintű minősített adata számára biztosít;
c) köteles biztosítani, hogy az  Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az  átvett minősített adat
minősítését nem szüntetik meg, illetve minősítési szintjét nem változtatják meg;
d) köteles biztosítani, hogy az  Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az  átvett minősített adatot
Harmadik Fél részére nem adja át;
e) a  minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használhatja fel, betartva az  Átadó Fél által
meghatározott kezelési előírásokat. 7. CIKK
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS 1. A hasonló szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok
a  másik fél megkeresésére kötelesek egymást tájékoztatni a  minősített adat védelmével kapcsolatos nemzeti
jogszabályokról, azok lényeges változásairól, valamint mindezek gyakorlati alkalmazásáról.
2. Megkeresés esetén a  hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok, összhangban a  nemzeti jogszabályaik
rendelkezéseivel, kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a  személyi biztonsági tanúsítványokkal és
a telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során.
3. A  Felek megkeresés esetén nemzeti jogszabályaik rendelkezéseivel összhangban elismerik a  másik Fél által
kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely biztonsági tanúsítványokat.
4. A  hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok haladéktalanul értesítik egymást az  elismert személyi biztonsági
tanúsítványokkal és a  telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok
visszavonásáról vagy leminősítéséről.
8. CIKK
MINŐSÍTETT SZERZŐDÉSEK 1. A  minősített szerződéseket a  Felek saját nemzeti jogszabályai alapján kell megkötni és teljesíteni. A  hatáskörrel
rendelkező biztonsági hatóságok megkeresésre kötelesek megerősíteni, hogy az  ajánlattevő és az  előzetes
szerződési tárgyalásokban vagy a  minősített szerződések teljesítésében részt vevő természetes személyek
rendelkeznek-e megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal vagy telephely biztonsági tanúsítvánnyal.
2. A hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok kérelmezhetik, hogy a másik Fél biztonsági ellenőrzést folytasson le
a területén működő létesítményben a minősített adat folyamatos védelmének biztosítása céljából.
3. A  minősített szerződések részét képezi a  projekt biztonsági utasítás, amely a  biztonsági követelményeket és
a  szerződés egyes elemeinek minősítésével kapcsolatos rendelkezéseket határozza meg. A  projekt biztonsági
utasítás másolatát azon Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága részére kell továbbítani, amelynek
joghatósága alatt a minősített szerződés végrehajtása történik.
9. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT TOVÁBBÍTÁSA 1. A minősített adat továbbítása az Átadó Fél nemzeti jogszabályaiban meghatározott szabályok szerint, diplomáciai
úton, vagy a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok által végrehajtási utasításokban közösen meghatározott
egyéb módon történik. Az Átvevő Fél írásban köteles megerősíteni a minősített adat átvételének megtörténtét.
2. A  Felek, a  hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok által jóváhagyott eljárási rend szerint, elektronikus úton is
továbbíthatnak minősített adatot.
10. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT SOKSZOROSÍTÁSA, FORDÍTÁSA ÉS MEGSEMMISÍTÉSE
1. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni
a  megfelelő minősítési jelölést és az  így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az  eredeti
minősített adatot. A sokszorosított példányok számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
2. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat fordítása során keletkező példányokon a fordítás nyelvén fel kell
tüntetni, hogy az az Átadó Fél minősített adatát tartalmazza.
3. Jelen Egyezmény alapján átadott, „Szigorúan titkos!”/Tepër Sekret/TOP SECRET minősítésű adat fordítása vagy
sokszorosítása kizárólag az Átadó Fél előzetes írásbeli engedélyével lehetséges.
4. Ha a továbbítás célja már nem áll fenn, akkor a minősített adatot oly módon kell megsemmisíteni, hogy annak teljes
vagy részleges helyreállítása ne legyen lehetséges. A megsemmisítésről az Átadó Felet, amint lehetséges értesíteni
kell.
5. Jelen Egyezmény alapján átadott, „Szigorúan titkos!”/Tepër Sekret/TOP SECRET minősítésű adat nem semmisíthető
meg, az ezen minősítési szintű adatokat az Átadó Félnek kell visszaszolgáltatni.
6. Olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi a  minősített adat védelmét, vagy ha az  Átadó Félnek való
visszajuttatása nem lehetséges, a minősített adatot haladéktalanul meg kell semmisíteni.
11. CIKK
LÁTOGATÁSOK 1. Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra az  érintett hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóság
előzetes írásbeli jóváhagyása alapján kerülhet sor.
2. A  látogatásra vonatkozó megkeresést legalább húsz nappal a  látogatás időpontja előtt a  hatáskörrel rendelkező
biztonsági hatósághoz kell benyújtani, amely továbbítja azt a  másik Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági
hatóságához. Sürgős esetben a  hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok előzetes egyeztetését követően
a látogatásra vonatkozó megkeresés a látogatás kezdetéhez közelebbi időpontban is benyújtható.
3. A látogatásra vonatkozó megkeresésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a  látogató neve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma;
b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt intézmény megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a  látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama;
e) a  látogatás célja, valamint a  megismerendő legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölése;
f ) a meglátogatandó létesítmény neve és címe, valamint a kapcsolattartójának neve, telefonszáma, faxszáma,
e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóság hivatalos pecsétjének lenyomata.
4. A  hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok közösen meghatározhatják a  visszatérő látogatásra jogosult
személyek listáját. A  visszatérő látogatások további részleteit a  hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok
közösen állapítják meg.
5. A  látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a  jelen Egyezmény alapján átvett minősített
adatot.
12. CIKK
ELJÁRÁS A MINŐSÍTETT ADAT BIZTONSÁGÁNAK MEGSÉRTÉSE ESETÉN
1. A  hatáskörrel rendelkező biztonsági hatóságok késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást a  minősített
adat biztonságának megsértéséről, amely esetben a  jelen Egyezmény hatálya alá tartozó minősített adathoz
való jogosulatlan hozzáférésre, nyilvánosságra hozatalra, a  minősített adat jogosulatlan megváltoztatására,
megsemmisítésére, elvesztésre, vagy bármilyen más kompromittálódására kerül sor, vagy mindezek alapos gyanúja
merül fel.
2. Azon Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága, ahol a minősített adat biztonságának megsértésére sor került,
késedelem nélkül intézkedik a  minősített adat megsértésének kivizsgálása érdekében. A  másik Fél hatáskörrel
rendelkező biztonsági hatósága szükség esetén részt vesz a vizsgálatban.
3. Az  Átvevő Fél hatáskörrel rendelkező biztonsági hatósága minden esetben írásban tájékoztatja az  Átadó Felet
a minősített adat biztonsága megsértésének körülményeiről, a kár mértékéről, a kár enyhítése érdekében megtett
intézkedésekről, valamint a vizsgálat eredményéről.
13. CIKK
KÖLTSÉGEK VISELÉSE
A Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
14. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 1. Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a Felek az Egyezmény hatálybalépéshez szükséges
belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját követő
második hónap első napján lép hatályba.
2. Jelen Egyezmény a  Szerződő Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A  módosítások hatályba
lépésével kapcsolatban a jelen Cikk 1. pontjában foglaltak az irányadók.
3. Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban felmondani. Felmondás esetén az  Egyezmény
a felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Szerződő Fél általi kézhezvételétől számított 6 hónap elteltével hatályát
veszti.
4. Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül az  annak alapján átadott vagy keletkeztetett minősített adatokat
az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni mindaddig, amíg az Átadó Fél
írásban felmentést nem ad az Átvevő Fél részére ezen kötelezettség alól.
5. Felek a  jelen Egyezmény értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó vitákat tárgyalás és egyeztetés útján, külső
jogszolgáltatási fórum igénybe vétele nélkül rendezik.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Budapesten, 2014. szeptember 8-án, két eredeti példányban, magyar, albán és angol nyelven, mindhárom
szöveg egyaránt hiteles. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA AZ ALBÁN KÖZTÁRSASÁG
 RÉSZÉRŐL MINISZTERTANÁCSA RÉSZÉRŐL
„Bizalmas!” Konfidencial CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” I Kufizuar RESTRICTED
„Bizalmas!” Konfidencial CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” I Kufizuar RESTRICTED
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § az Egyezmény 14. Cikk 1. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, illetve a 2. § és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Jakab István s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1262/2013. (V. 14.) Korm. határozata helyi önkormányzat adósságot keletkeztető ügyletéhez történő 2013. áprilisi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  §-a és az  adósságot keletkeztető
ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján a következő határozatot
hozza:
A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügylet 2013. évben történő megkötéséhez az a) és b) pontban foglalt
kiegészítő feltételekkel:
a) az önkormányzati társulás az 1. mellékletben megjelölt ügyletértékek teljes összegétől és az önkormányzati
társulást terhelő fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez  nem okozza ezen értékek
valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a fejlesztési célú ügylettel összefüggésben felvett hitel esetében
ba) a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésre lehet fordítani;
bb) az  önkormányzati társulás az  1.  mellékletben meghatározott fejlesztéshez kapcsolódó
ügyletértéktől lefelé eltérhet. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
130/2018. (IV. 3.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Kondorosy Előd Istvánt 2018. március 25.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. március 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2016. (IX. 5.) IM rendelete a közös jogkezelő szervezetek és a független jogkezelő szervezetek jogkezelési tevékenységének bejelentésével, valamint a reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenység engedélyezésével kapcsolatos eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjra vonatkozó szabályokról.
A szerzői jogok és a  szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló 2016. évi XCIII. törvény 157.  § (2)  bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  §
1.  pontjában és 1.  melléklet F)  pontjában foglalt táblázat 2. sorában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel, továbbá a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
48. § 9. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben és a Szellemi Tulajdon
Nemzeti Hivatala elnöke véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. A közös jogkezelő szervezet vagy a független jogkezelő szervezet jogkezelési tevékenységének
bejelentéséért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj
1. § A közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet jogkezelési tevékenységének bejelentéséért
fizetendő igazgatási szolgáltatási díj 50 000 Ft.
2. § A közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet bejelentése a  szerzői jogok és szerzői joghoz
kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló 2016. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Kjkt.) 84.  § c) és d)  pontjában
meghatározott adataiban bekövetkezett változás bejelentéséért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj 25 000 Ft.
3. § Ha a közös jogkezelő szervezet a jogkezelési tevékenységének vagy a Kjkt. 84. § c) és d) pontjában meghatározott
adataiban bekövetkezett változás bejelentésével egyidejűleg a  Kjkt. 33.  § (2)  bekezdése szerinti engedély iránti
kérelmet is előterjeszt, akkor a  közös jogkezelő szervezet az  engedély iránti kérelemre vonatkozó igazgatási
szolgáltatási díjat köteles megfizetni.
2. A reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenység
engedélyezésével kapcsolatos eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj
4. § A reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenység engedélyezésére irányuló
kérelem igazgatási szolgáltatási díja
a) ha a kérelem legfeljebb három vagyoni jog tekintetében végzett közös jogkezelési tevékenységre vonatkozik,
függetlenül a kérelemben igényelt engedélyek számától, 850 000 Ft,
b) ha a kérelem háromnál több vagyoni jog tekintetében végzett közös jogkezelési tevékenységre vonatkozik,
akkor az  a)  pontban meghatározott díjon felül minden egyes további érintett vagyoni jog tekintetében
425 000 Ft.
5. § A Kjkt. 89. és 90.  §-a szerinti esetben a  4.  § szerinti igazgatási szolgáltatási díjon felül – a  kérelem szerinti közös
jogkezelési tevékenységgel érintett vagyoni jogonként – további 425 000 Ft igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
6. § (1) Az engedély módosításáért
a) a  Kjkt. 95.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben a  4.  §-ban meghatározott igazgatási szolgáltatási díj
mértékének felével,
b) a  Kjkt. 95.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  4.  §-ban meghatározott igazgatási szolgáltatási díj
mértékével
megegyező összegű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díj kiszámításánál a  4.  §-ban meghatározott előírásokat kell
alkalmazni.
3. Az igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének közös szabályai
7. § (1) Az  igazgatási szolgáltatási díjat a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának (a továbbiakban: SZTNH) a  kincstárnál
vezetett 10032000-01731842-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára átutalással vagy készpénzátutalási megbízás útján kell befizetni, az  azonosítási adatok – a  közös jogkezelő szervezet, független jogkezelő
szervezet vagy reprezentatív közös jogkezelő szervezet neve, címe és a jogcím – feltüntetésével.
(2) Az  igazgatási szolgáltatási díj megfizetése a  bejelentés vagy a  kérelem benyújtásával egyidejűleg esedékes; a  díj
megfizetését a bejelentéskor vagy a kérelem benyújtásakor igazolni kell.
(3) Az igazgatási szolgáltatási díj megfizetése alól mentesség nem adható.
8. § (1) Ha az SZTNH részére teljesített befizetés rendeltetése nem azonosítható, a befizetés jogcímét az SZTNH a befizetővel
egyezteti.
(2) Ha a  befizető nem azonosítható, nem értesíthető, vagy az  (1)  bekezdés szerinti egyeztetés eredménytelen, de
a visszafizetéshez szükséges adatok az SZTNH rendelkezésére állnak, az SZTNH a befizetett összeget visszafizeti.
(3) Túlfizetés esetén a  díjtöbbletet az  SZTNH kérelemre visszatéríti. Az  SZTNH nem téríti vissza azt a  befizetést és
díjtöbbletet, amelynek összege nem éri el az 500 forintot, vagy amelynek esetében a visszatérítés költségei elérik
vagy meghaladják a visszafizetendő összeget.
9. § Az e rendeletben meghatározott díjak tekintetében
a) a  díjfizetési kötelezettségre az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 28.  § (2) és
(3) bekezdésében foglaltakat,
b) a  díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az  Itv. 31.  § (1)  bekezdés első mondatában, valamint
31. § (2), (5)–(6), valamint (8) bekezdésében foglaltakat,
c) az elmulasztott díjfizetés pótlására vonatkozó felhívásra az Itv. 73/A. §-ában foglaltakat
kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol a törvény illetéket említ, azon díjat kell érteni.
10. § A díj kezelésére és nyilvántartására az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet előírásait kell alkalmazni.
4. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincegyedik napon lép hatályba.
12. § Hatályát veszti a  közös jogkezelő szervezetek nyilvántartásával kapcsolatos eljárásokért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díjra vonatkozó szabályokról szóló 37/2011. (XII. 23.) KIM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1514/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata az egyes határon túli protestáns egyházközségek fejlesztéseivel összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerinti erdélyi protestáns egyházközségek fejlesztési terveivel, ezért az  1.  mellékletben
meghatározott célokra a  mellékletben nevesített kedvezményezettek részére, az  ott meghatározott összegben
támogatást nyújt;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – 2017. évben
gondoskodjon az  1.  mellékletben foglalt célok megvalósulása érdekében 483,0 millió forint többletforrás
rendelkezésre állásáról Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi
költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: felmerülés ütemében
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti egyházi célú támogatások megvalósítása
érdekében tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  1.  mellékletben megjelölt kedvezményezett szervezetekkel
a  támogatási jogviszony létrehozása, valamint a  költségvetési támogatások egy összegben történő kifizetése
érdekében;
Felelős:  emberi erőforrások minisztere
Határidő:  felmerülés ütemében 4. egyetért a  2.  melléklet szerinti kárpátaljai fejlesztésekkel, ezért felhívja a  Kormány nemzetpolitikáért felelős
tagját, hogy a  2.  melléklet szerinti kárpátaljai beruházások megvalósítása érdekében a  Bethlen Gábor Alap
közreműködésével nyújtson költségvetési támogatást a  2.  mellékletben meghatározott célokra az  ott
meghatározott összegben;
Felelős:  a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő:  felmerülés ütemében
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagjának bevonásával –
a 2017. évben gondoskodjon a  2.  mellékletben foglalt célok megvalósulása érdekében 264,0 millió forint
többletforrás rendelkezésre állásáról Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1. melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet, 4. Nemzetpolitikai célú támogatások cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: felmerülés ütemében
6. felhívja a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagját, hogy a  4.  pontban meghatározottak szerint tegye meg
a  szükséges intézkedéseket a  Bethlen Gábor Alap közreműködésével a  2.  mellékletben meghatározott célok
megvalósulása érdekében a  támogatási jogviszony létrehozása, valamint a  költségvetési támogatások egy
összegben történő kifizetése érdekében.
Felelős:  a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő:  felmerülés ütemében
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
193/2018. (V. 17.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Anunciada Fernández de Córdova y Alonso Viguera rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek
Spanyolország magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti
székhellyel.
Budapest, 2018. április 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
40/2018. (II. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Stefánné dr. Nemes Erikát 2018. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
155/2004. (V. 14.) Korm. rendelete a radioaktív hulladék országhatáron át történő szállításának engedélyezéséről.
A Nemzetközi Atomenergia Ügynökség keretében a
kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladék kezelésének biztonságáról szóló közös
egyezmény kihirdetéséről szóló 2001. évi LXXVI. törvény
3. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya radioaktív hulladéknak a Magyar
Köztársaság és az Európai Unió tagállamai (a továbbiakban: EU tagállam) között, illetve az EU más tagállamai
között, ha a Magyar Köztársaság tranzit EU tagállam, a
Magyar Köztársaságból harmadik államba, harmadik országból a Magyar Köztársaságba és a Magyar Köztársaságon, mint tranzitországon át történő szállításának engedélyezésére terjed ki.
(2) Ha a radioaktív hulladékszállítmány aktivitása vagy
aktivitás koncentrációja a radionuklidok mentességi aktivitás koncentrációja és mentességi aktivitása szintjének
meghatározásáról szóló 23/1997. (VII. 18.) NM rendelet
mellékletében meghatározott értékeket nem lépi túl, akkor a szállítmány nem tartozik a rendelet hatálya alá.
(3) Nem tartozik e rendelet hatálya alá a hasadó anyagot
nem tartalmazó zárt sugárforrásoknak a szállítóhoz történő visszaszállítása.
(4) Nem tartozik e rendelet hatálya alá, ha
a) a radioaktív hulladékot feldolgozás céljából fogadó
EU tagállam (vagy vállalkozója) él azzal a jogával, hogy a
feldolgozott hulladékot a származás helye szerinti országba visszaküldi;
b) a besugárzott nukleáris üzemanyagot újrafeldolgozás céljából fogadó EU tagállam (és vállalkozója) él azzal
a jogával, hogy a hulladékot vagy más újrafeldolgozási
terméket a származás helye szerinti országba visszaküldi.
2. § A rendelet vonatkozásában a Nemzetközi Atomenergia
Ügynökség keretében a kiégett fűtőelemek kezelésének
biztonságáról és a radioaktív hulladék kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezmény kihirdetéséről szóló
2001. évi LXXVI. törvény által kihirdetett egyezmény
2. cikkében meghatározott fogalmak alkalmazandók a következő kiegészítéssel:
a) gazdálkodó szervezeten a Ptk. 685. § c) pontjában
meghatározottak értendők;
b) hatáskörrel rendelkező közigazgatási szerv olyan hatóságot jelöl, amely a származási hely szerinti, tranzit vagy
a rendeltetési hely szerinti ország jogszabályai alapján hatáskörrel rendelkezik a radioaktív hulladék országhatáron
át történő szállítása engedélyezésének, illetve az engedélyező hatóság által történő megkeresése esetén, jóváhagyásának tekintetében;
c) radioaktív hulladék birtokosa az a természetes személy vagy gazdálkodó szervezet, amely a szállítás megkezdése előtt jogilag felelt a hulladékért és azt a címzettnek át
kívánja adni;
d) radioaktív hulladék címzettje az a természetes személy vagy gazdálkodó szervezet, amelynek a részére szállítják a radioaktív hulladékot;
e) rendeltetési hely a szállítás célpontja akár a Magyar
Köztársaság területén, akár külföldön;
f) származási hely a szállítás kiindulási helye akár a
Magyar Köztársaság területén, akár külföldön;
g) zárt sugárforrás olyan forrás, amelynek felépítése
— szabályszerű használat mellett — megakadályozza a radioaktív anyagok kijutását a környezetbe;
h) harmadik ország minden ország, mely nem EU tagállam.
Hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv 3. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó hatósági tevékenységet a Magyar Köztársaság területén az Országos Atomenergia Hivatal (a továbbiakban: hatáskörrel rendelkező
magyar közigazgatási szerv) látja el.
(2) Szakhatóságként közreműködik a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv munkájában:
a) az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat
Országos Tiszti Főorvosi Hivatala behozatal esetén a felhasználói engedély, kivitelnél a 13. § (2) bekezdése tárgyában;
b) az Országos Rendőr-főkapitányság a 19. § (3) bekezdése tárgyában.
(3) A hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv
a rendelet hatálya alá tartozó engedélykérelmek engedélyezéséről, illetve elutasításáról tájékoztatja az Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot, a Vám és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságát, a Határőrséget és a Nemzetbiztonsági Hivatalt.
A Magyar Köztársaság és az Európai Unió más tagállama
közötti szállítások
4. § (1) A hulladék birtokosa a radioaktív hulladéknak a
rendelet hatálya alá tartozó szállítását megelőzően köteles
engedélyért folyamodni az 1. számú mellékletben (1. rész)
és 2. számú mellékletben (section 1) meghatározott kísérőokmányok kitöltésével, a hatáskörrel rendelkező magyar
közigazgatási szervhez, ha a Magyar Köztársaság a származás helye szerinti EU tagállam. A hatáskörrel rendelkező
magyar közigazgatási szerv a kérelmet jóváhagyásra megküldi a rendeltetés helye szerinti EU tagállam hatáskörrel
rendelkező közigazgatási szervéhez, valamint az esetleges
tranzit EU tagállam hatáskörrel rendelkező közigazgatási
szervéhez is.
(2) Önmagában az (1) bekezdésben említett kísérőokmányoknak a megküldése nincs befolyással az eljárás végén
kiadandó engedélyre.
5. § (1) Egy kérelmet több szállítmányra is be lehet nyújtani,
ha
a) a radioaktív hulladék, amelyre vonatkozik, alapvetően azonos fizikai, kémiai és radioaktív tulajdonságokkal
bír; és
b) a hulladékot ugyanattól a birtokostól ugyanahhoz a
címzetthez szállítják és ugyanazok a hatáskörrel rendelkező közigazgatási szervek járnak el; és
c) abban az esetben, ha a szállítások harmadik országot
is érintenek, az Unióba történő be- és kilépéskor ugyanazon a határátkelőhelyen át és az érintett harmadik ország
vagy országok ugyanazon határátkelőhelyén keresztül történnek, kivéve, ha az érintett hatáskörrel rendelkező közigazgatási szervek más tartalmú megállapodást kötöttek.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott engedély legfeljebb 3 éves időtartamra adható ki.
Elintézési határidő 6. § (1) Ha a Magyar Köztársaság a származás helye szerinti
EU tagállam, a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben az
engedélykérelem beérkezésétől, hiánypótlásra felhívás
esetén ennek megtörténtétől számított 120 nap alatt köteles határozni. Ez a határidő magában foglalja a (2) bekezdés szerinti megkeresésekre adott határidőt is.
(2) Ha a Magyar Köztársaság a származás helye szerinti
EU tagállam, a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv a rendeltetés helyének hatáskörrel rendelkező
közigazgatási szervének továbbítja a szabályszerűen benyújtott beviteli vagy átviteli kérelmet és kéri, hogy átvételétől számított 60 napos határidőn belül közölje:
a) helyt ad-e a kérelemnek;
b) milyen további iratokat tart szükségesnek; vagy
c) elutasítja-e a kérelmet.
(3) A rendeltetés helye szerinti EU tagállam hatáskörrel
rendelkező közigazgatási szervének kérésére a hatáskörrel
rendelkező magyar közigazgatási szerv a (2) bekezdésben
megjelölt 60 napos határidő legfeljebb 30 nappal történő
meghosszabbítását tudomásul veszi.
(4) Ha a (2) bekezdésben megjelölt határidő letelte után
a rendeltetés helye szerinti EU tagállam vagy a szállításban
érintett tranzit EU tagállamok hatáskörrel rendelkező
közigazgatási szerveitől nem érkezik válasz a kérelemre,
akkor a kérelmezett szállítás jóváhagyottnak tekinthető,
kivéve, ha az érintett EU tagállamok tájékoztatták az
Európai Bizottságot arról, hogy nem fogadják el ezt a
hallgatólagos jóváhagyási eljárást.
7. § (1) Ha a Magyar Köztársaság a rendeltetés helye szerinti
vagy tranzit EU tagállam, a származás helye szerinti EU
tagállam hatóságának megkeresése alapján, a megfelelően
benyújtott kérelem kézhezvételétől számított 60 napon
belül, a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv
értesíti a származás helye szerinti EU tagállam hatáskörrel
rendelkező közigazgatási szervét jóváhagyásáról, vagy
azokról a feltételekről, amelyek teljesítését szükségesnek
tartja, illetve a kérelem elutasításáról.
(2) A hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv
indokolt esetben kérheti az (1) bekezdés szerinti elintézési
határidő 30 nappal való meghosszabbítását a származás
helye szerinti EU tagállam hatáskörrel rendelkező közigazgatási szervétől.
(3) Ha a Magyar Köztársaság a rendeltetés helye szerinti
vagy tranzit EU tagállam, a hatáskörrel rendelkező magyar
közigazgatási szerv által előírt esetleges feltételek nem
lehetnek szigorúbbak, mint a hasonló szállításokra korábban megszabottak. E feltételeknek a hatályos nemzetközi
szerződésekkel is összhangban kell lenniük.
(4) A hatáskörrel rendelkező közigazgatási szerv az
(1) bekezdésben említett jóváhagyást az 1. számú melléklet (2. rész) és a 2. számú melléklet (section 2) felhasználásával adja meg, utasítja el vagy szabja meg az esetleges
feltételeket.
Behozatal 8. § Radioaktív hulladéknak a Magyar Köztársaság területére való szállítása nem hagyható jóvá, ha
a) az ionizáló sugárzás az emberi életet vagy az emberek, illetve utódaik egészségét közvetlenül vagy közvetve
fenyegeti;
b) a radioaktív hulladékkal tervezett vagy előrelátható
tevékenységre a Magyar Köztársaságban nincs sugárvédelmi engedély;
c) a radioaktív hulladék kondicionálására vagy feldolgozására a Magyar Köztársaságban rendelkezésre álló kapacitások olyan szűkek, hogy a külföldi radioaktív hulladéknak a Magyar Köztársaság területére való szállítása a
belföldi radioaktív hulladék megfelelő időben történő
kondicionálását, illetve feldolgozását veszélyezteti;
d) a 15. § (2) bekezdése szerinti megállapodás nem kerül bemutatásra;
e) a kérelmező adatai vagy a hatáskörrel rendelkező
közigazgatási szervek bejegyzései az egységes kísérőokmányon hiányosak; vagy
f) a Magyar Köztársaság területére való szállítás végleges elhelyezés vagy átmeneti tárolás céljából történik, kivéve, ha az átmeneti tárolás kezelés vagy kondicionálás
előkészítése vagy annak része, és a hulladékot a Magyar
Köztársaság területéről visszaszállítják.
Kivitel 9. § (1) Radioaktív hulladéknak a Magyar Köztársaság területéről történő szállítása engedélyezhető, ha
a) az ionizáló sugárzás az emberi életet vagy az emberek, illetve utódaik egészségét sem közvetve sem közvetlenül nem fenyegeti;
b) minden érintett ország a szükséges jóváhagyásokat
megadta;
c) a birtokos a hatóságnak bemutatta a 15. § (1) bekezdése szerinti megállapodást.
(2) Az engedély kiadásáról a rendeltetés helye szerinti
EU tagállam, illetve az esetleges tranzit EU tagállamok
hatáskörrel rendelkező közigazgatási szerveit a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv értesíti. Az értesítéshez az 1. számú mellékletben (3. rész) és 2. számú
mellékletben (section 3) meghatározott kísérőokmányokat alkalmazza. A szállítmányra vonatkozó esetleges további követelmények is e kísérőokmányhoz csatolandók.
(3) A megadott engedély nem érinti a szállításban részt
vevő tulajdonos, birtokos, szállítmányozó, címzett, egyéb
természetes személy, vagy gazdálkodó szervezet más jogszabályban meghatározott felelősségét.
Kísérőokmányok 10. § Az 1. számú mellékletben (1—4. rész) és 2. számú mellékletben (section 1—4) meghatározott kísérőokmányokat, valamint az azokban felsorolt iratokat minden, a ren
delet hatálya alá tartozó radioaktív hulladék szállításakor
— függetlenül a más jogszabályok által előírt egyéb kísérőokmányoktól — együtt kell tartani a szállítmánnyal és
hatósági ellenőrzés esetén betekintésre fel kell mutatni.
Vasúti szállításnál a radioaktív hulladék birtokosa gondoskodik arról, hogy a nevezett iratok a szállításban érintett
minden ország hatáskörrel rendelkező közigazgatási szervénél a szállítás megkezdése előtt rendelkezésre álljanak.
11. § (1) Ha a Magyar Köztársaság a rendeltetés helye szerinti
EU tagállam, akkor a radioaktív hulladék megérkezésétől
számított 15 napon belül a hulladék címzettje az 1. számú
melléklet (5. rész) és 2. számú melléklet (section 5) felhasználásával kiállított, a hulladék átvételéről szóló nyilatkozatot a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv
számára megküldi.
(2) Ha a Magyar Köztársaság a rendeltetés helye szerinti
EU tagállam, a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv a többi, a szállításban érintett EU tagállam hatáskörrel rendelkező közigazgatási szervének és az eredeti
birtokosnak az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat egy példányát megküldi.
(3) Minden, a szállításban érintett magyar fél és hatóság
az 1. számú és 2. számú mellékletben meghatározott összes
kísérőokmányt az utolsó bejegyzéstől számítva öt évig
megőrzi.
Harmadik országból vagy harmadik országba történő
szállítások 12. §
(1) Ha a rendelet hatálya alá tartozó hulladékot szállítanak harmadik országból az Unióba és a Magyar Köztársaság a rendeltetés helye szerinti ország, a címzett a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szervhez engedély
iránti kérelmet nyújt be, az 1. számú melléklet (2. rész) és
2. számú melléklet (section 2) szerinti egységes kísérőokmány felhasználásával. A címzett a 15. § (2) bekezdésének
megfelelő nyilatkozatot a hatáskörrel rendelkező magyar
közigazgatási szerv számára bemutatja.
(2) Az EU tagállamok közötti szállításokra vonatkozó
szabályok azzal az eltéréssel alkalmazandók az (1) bekezdés esetében, hogy a birtokos kötelezettségei a címzettet
terhelik. A hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási
szerv minden tranzitországot bevon az eljárásba.
(3) Ha a radioaktív hulladék harmadik országból a Magyar Köztársaság területén lép be az Európai Unióba és azt
egy másik EU tagállamba, vagy harmadik országba szállítják, az EU tagállamok közötti szállításokra vonatkozó szabályok úgy alkalmazandók, mintha a Magyar Köztársaság
lenne a származás helye szerinti ország. A birtokosnak a
kötelezettségei azt a személyt terhelik, aki a Magyar Köztársaság területén a szállítmányozásért felelős.
13. § (1) A hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv
az engedély kiadását megtagadja olyan szállítások esetében, amelyek
a) rendeltetési helye a déli szélesség 60. fokától délre
fekszik, vagy
b) rendeltetési helye a Cotonou Egyezménynek a 3. számú mellékletben felsorolt szerződő állama, kivéve az 1. §
(4) bekezdése szerinti visszaszállításokat.
(2) Ha a Magyar Köztársaság a származás helye szerinti
EU tagállam vagy a 12. § (3) bekezdése szerint annak kell
tekinteni, és a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv megítélése szerint a rendeltetés helye szerinti harmadik ország a hulladékkal való biztonságos gazdálkodáshoz szükséges műszaki, jogi vagy hatósági eszközökkel
nem rendelkezik, akkor megtagadja a külföldre történő
szállítás engedélyezését.
14. § (1) Radioaktív hulladék harmadik országba történő
szállítása esetén, ha a Magyar Köztársaság a származás
helye szerinti EU tagállam, a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv a rendeltetés helye szerinti ország
hatáskörrel rendelkező közigazgatási szervét tájékoztatja
az engedélykérelemről és kapcsolatba lép vele a szállítás
feltételeinek tisztázása érdekében.
(2) Ha a 9. § (1) bekezdésében megnevezett szállítási
feltételek teljesültek, a hatáskörrel rendelkező magyar
közigazgatási szerv a radioaktív hulladék birtokosa számára a szállítási engedélyt kiadja. Ebben az esetben a 9. §
(2) és (3) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók.
(3) Radioaktív hulladék harmadik országból harmadik
országba történő szállítása esetén a kísérőokmányokra,
illetve azok hatósági ellenőrzésére a 10. § rendelkezési
irányadók.
(4) A radioaktív hulladék birtokosa a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv számára 15 napon belül jelentést tesz arról, hogy a radioaktív hulladék a harmadik országbeli rendeltetési helyére megérkezett. A jelentésben megjelöli az Európai Unió utolsó, a szállítás által
érintett határátkelőhelyét.
(5) A radioaktív hulladék birtokosa csatolja ehhez a
jelentéshez a radioaktív hulladék címzettjének nyilatkozatát vagy elismervényét, amely szerint a radioaktív hulladék
rendeltetési helyére érkezett. A nyilatkozatban megnevezi
a harmadik ország behozatali vámkezelő helyét.
Visszaszállítások 15. § (1) Ha a Magyar Köztársaság területéről radioaktív hulladékot harmadik országban lévő rendeltetési helyre szállítanak, a radioaktív hulladék magyarországi birtokosa a
hulladék harmadik országbeli címzettjével írásos megállapodást köt, amelyben a birtokos kötelezi magát a hulladék
visszavételére, ha a szállítási folyamat nem zárható le, vagy
a szállításnak a rendeletben szabályozott feltételei nem
teljesültek.
(2) Ha radioaktív hulladékot harmadik országból magyar rendeltetési helyre szállítanak, a hulladék magyarországi címzettje a hulladék harmadik országban lévő birtokosával írásos megállapodást köt, amely szerint a birtokos
kötelezi magát a hulladék visszavételére, ha a szállítási
folyamat nem zárható le.
16. § A radioaktív hulladék szállítását eredetileg jóváhagyó
vagy engedélyező hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv a visszaszállításra vonatkozó jóváhagyást vagy
engedélyt nem tagadhatja meg
a) a 1. § (4) bekezdése szerinti esetekben, ha a visszajuttatás az adott anyag kezelés vagy újrafeldolgozás utáni
visszaszállítására vonatkozik, és minden vonatkozó jogszabályt betartanak;
b) a 15. § szerinti esetekben (vagyis, ha a szállítási folyamat nem zárható le), ha a visszaszállítás ugyanolyan
előírások szerint és ugyanazokkal a feltételekkel történik,
mint az eredeti szállítás.
Hatósági eljárás szabályszegés esetén 17. § Ha a 10. §-ban, valamint a 14. § (3) bekezdésében említett kísérőokmányokat vagy az azokban felsorolt iratokat
az ellenőrzésre jogosult hatóság felszólítására a szállítmánnyal együtt nem mutatják be, vagy azok adattartalmában az ellenőrzésre jogosult hatóság hiányosságot vagy
pontatlanságot állapít meg, vagy ha az ellenőrzésre jogosult hatóság a radioaktív hulladék szállításával kapcsolatban e rendelet, a veszélyes áruk szállításáról szóló jogszabályok, nemzetközi egyezmények vagy egyéb vonatkozó
jogszabályok rendelkezéseinek megszegését állapítja meg,
akkor az ellenőrzésre jogosult hatóság a 3. § (1) bekezdésében megjelölt hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szervet köteles erről értesíteni, valamint
— a harmadik ország határán lévő beléptető vámhivatalnál a szállítmány beléptetését megtagadhatja;
— belterületen elrendelheti a szállítmánynak az ellenőrzésre jogosult hatóság által való — a szállító/fuvarozó
költségére történő — kísérését a rendeltetési helyig, vagy
a kiléptető vámhivatalig.
Az eljárás alapvető szabályai 18. § A hatósági eljárásban az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit
kell alkalmazni, az e rendeletben szabályozott eltérésekkel.
Vegyes és záró rendelkezések 19. § (1) A radioaktív hulladéknak e rendelet alapján, az országhatáron át történő szállításával kapcsolatos vámkezelése során a rendelet előírásait — mint az egyes áruknak az
államhatáron át lebonyolódó forgalmát tiltó vagy korlátozó külön jogszabályt — kell alkalmazni.
(2) A radioaktív hulladék szállítását a rendeletben meghatározott szabályokon kívül a veszélyes áruk szállításáról
szóló jogszabályok és nemzetközi egyezmények, valamint
egyéb vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően kell végezni.
(3) A radioaktív hulladék szállítására is alkalmazandó
az atomenergia alkalmazásával összefüggő rendőrségi
feladatokról szóló 47/1997. (VIII. 26.) BM rendelet V. fejezete.
20. § (1) A Magyar Köztársaság minden második évben, először 2006. január 31-én jelentést terjeszt be a Bizottsághoz
e rendelet végrehajtásáról.
(2) Ehhez a jelentéshez helyzetjelentést csatol a Magyar Köztársaság területét érintő szállításokkal kapcsolatban.
(3) A jelentést és a helyzetjelentést a hatáskörrel rendelkező magyar közigazgatási szerv készíti el és nyújtja be a
Bizottsághoz.
21. § (1) Az 1. számú és 2. számú melléklet kísérőokmányai
fehér papírra fekete festékkel készülnek. A papír olyan
anyagból legyen, hogy rendes használat során ne gyűrődjön
és tépődjön könnyen, és súlya elérje legalább a 40 g/m2-t.
(2) A kísérőokmányok mérete 210 mm× 294 mm (A4)
azzal, hogy a megengedett méreteltérés legfeljebb —5 mm,
+8 mm lehet.
22. § (1) Az Országos Atomenergia Hivatal feladat- és hatásköréről, bírságolási jogköréről, valamint az Atomenergia
Koordinációs Tanács tevékenységéről szóló 114/2003.
(VII. 29.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése a következő
l) ponttal egészül ki, egyidejűleg az l) pont jelölése m)-re
változik:
,,l) radioaktív anyagoknak a Magyar Köztársaság és EU
tagállamok közötti szállításának engedélyezése, illetve jóváhagyása’’.
(2) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(3) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a radioaktív hulladékok országhatáron át való szállításának engedélyezéséről szóló 32/2002. (III. 1.) Korm
rendelet és az azt módosító, az Országos Atomenergia
Hivatal feladat- és hatásköréről, bírságolási jogköréről,
valamint az Atomenergia Koordinációs Tanács tevékenységéről szóló 114/2003. (VII. 29.) Korm. rendelet 22. §
(2) bekezdése.
23. § A rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek, valamint tagállamai közötti társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, összeegyeztethető szabályozást tartalmaz az Európai Közösségek következő jogszabályaival:
— a Tanács 92/3/Euratom irányelve a radioaktív hulladékoknak a Tagállamok közötti szállításának, a Közösség
területére történő beszállításának, illetve az onnan történő
kiszállításának felügyeletéről és ellenőrzéséről;
— a Bizottság 93/552/Euratom határozata, amely megállapítja a 92/3/Euratom irányelv által hivatkozott egységes
kísérőokmányokat a radioaktív hulladékok szállításának
felügyeleténél és ellenőrzésénél.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1221/2011. (VI. 28.) Korm. határozata a 2011. népszámlálás feldolgozási feladataihoz kapcsolódó közbeszerzési eljárás megindításának engedélyezéséről szóló 1145/2011. (V. 18.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány a 2011. évi népszámlálás feldolgozási feladataihoz kapcsolódó közbeszerzési eljárás megindításának
engedélyezéséről szóló 1145/2011. (V. 18.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
88/2012. (VII. 17.) ME határozata a Központi Statisztikai Hivatal elnökhelyettesének kinevezéséről.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 4. § (2) bekezdése alapján
dr. Vízkelety Mariannt a Központi Statisztikai Hivatal elnökhelyettesévé
– 2012. szeptember 1-jei hatállyal, hat évi időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök