type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
217/2014. (VI. 11.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és  az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
javaslatára –
dr. Bitay Márton Örsöt,
Czerván Györgyöt,
dr. Nagy Istvánt,
V. Németh Zsoltot,
Zsigó Róbertet
2014. június 15-ei hatállyal a Földművelésügyi Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
144/2018. (XII. 5.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárja megbízásának visszavonásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
a Magyar Képzőművészeti Egyetemen Antal József kancellári megbízását – lemondására tekintettel –
2018. december 24-ei hatállyal visszavonom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2011. (III. 9.) OGY határozata Borbély Lénárd országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Borbély Lénárd országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Budapesti XX. XXI. és XXIII. Kerületi
Bíróság 10. B. XXI. 1251/2008/7. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
704/2006. (HK 14.) MH 64. BSZJ LE PK intézkedése.  az MH 64. BSZJ LE Nemzeti Támogató Zászlóalj csapatkarjelzésének rendszeresítéséről
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH 64. Boconádi Szabó
József Logisztikai Ezred Nemzeti Támogató Zászlóalj
(a továbbiakban: MH 64. BSZJ LE NTZ) csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és
felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését az MH
64. BSZJ LE NTZ hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH 64. BSZJ LE NTZ által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete
tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint az MH Összhaderőnemi Logisztikai és Támogató Parancsnokság parancsnoka gondoskodik a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről,
gyártásáról és az MH 64. BSZJ LE NTZ személyi állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Bárdos Antal alezredes s. k.,
mb. parancsnok


text:
175/2003. (IX. 19.) KE határozata rendőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
A belügyminiszter előterjesztésére dr. Jakab Géza
r. dandártábornok szolgálati viszonyát, érdemei elismerése
mellett 2004. április 15-i hatállyal, a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény (Hszt.) 245/D. § (6) bekezdés
alapján megszüntetem, egyben nyugállományba helyezem.
Budapest, 2003. szeptember 16. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
13/2014. (V. 6.) OGY határozata az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. Az  Országgyűlés az  Alaptörvény 5.  cikk (3)  bekezdése és az  Országgyűlésről szóló 2012.  évi XXXVI.  törvény
(a továbbiakban: Ogytv.) 14. § (1) bekezdés a) pontja alapján országgyűlési képviselőkből álló állandó bizottságokat
alakít, azok tisztségviselőivé és tagjaivá a következő képviselőket választja:
a) Európai ügyek bizottsága (9 fő)
Elnök: dr. Hörcsik Richárd (Fidesz)
Alelnök: Tessely Zoltán (Fidesz)
 Bana Tibor (Jobbik)
Tagok: Csöbör Katalin (Fidesz)
 Farkas Flórián (Fidesz)
 Gyopáros Alpár (Fidesz)
 Firtl Mátyás (KDNP)
 dr. Józsa István (MSZP)
 dr. Tóth Bertalan (MSZP)
b) Fenntartható fejlődés bizottsága (10 fő)
Elnök: Sallai R. Benedek (LMP)
Alelnök: Becsó Zsolt (Fidesz)
 dr. Turi-Kovács Béla (Fidesz)
Tagok: Bartos Mónika (Fidesz)
 Bencsik János (Fidesz)
 Simonka György (Fidesz)
 Varga Gábor (Fidesz)
 dr. Aradszki András (KDNP)
 Heringes Anita (MSZP)
 Kepli Lajos (Jobbik)
c) Gazdasági bizottság (15 fő)
Elnök: Rogán Antal (Fidesz)
Alelnök: dr. Mengyi Roland (Fidesz)
 Vantara Gyula (Fidesz)
A határozatot az Országgyűlés a 2014. május 6-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2014. május 6-i ülésnapján fogadta el.
dr. Seszták Miklós (KDNP)
 Tóth Csaba (MSZP)
 Z. Kárpát Dániel (Jobbik)
Tagok: Bánki Erik (Fidesz)
 Bencsik János (Fidesz)
 L. Simon László (Fidesz)
 Cseresnyés Péter (Fidesz)
 Riz Gábor (Fidesz)
 Tiffán Zsolt (Fidesz)
 Velez Árpád (MSZP)
 Volner János (Jobbik)
 dr. Molnár Csaba (független)
d) Honvédelmi és rendészeti bizottság (9 fő)
Elnök: Kósa Lajos (Fidesz)
Alelnök: dr. Simon Miklós (Fidesz)
 dr. Harangozó Tamás Attila (MSZP)
Tagok: Ágh Péter (Fidesz)
 Bíró Márk (Fidesz)
 dr. Vas Imre (Fidesz)
 Mirkóczki Ádám (Jobbik)
e) Igazságügyi bizottság (13 fő)
Elnök: dr. Rubovszky György (KDNP)
Alelnök: Dankó Béla (Fidesz)
 Demeter Zoltán (Fidesz)
 dr. Papcsák Ferenc (Fidesz)
Tagok: Czunyiné dr. Bertalan Judit (Fidesz)
 dr. Kovács Zoltán (Fidesz)
 Varga József (Fidesz)
 Vigh László (Fidesz)
 Szabó Sándor (MSZP)
 Teleki László (MSZP)
 Apáti István (Jobbik)
 Szávay István (Jobbik)
f ) Költségvetési bizottság (15 fő)
Elnök: Burány Sándor (MSZP)
Alelnök: László Tamás (Fidesz)
 dr. Tilki Attila (Fidesz)
 dr. Hargitai János (KDNP)
 Schmuck Erzsébet (LMP)
Tagok: Bodó Sándor (Fidesz)
 Boldog István (Fidesz)
 Pogácsás Tibor (Fidesz)
 Rácz Róbert (Fidesz)
 dr. Szűcs Lajos (Fidesz)
 Tasó László (Fidesz)
 Witzmann Mihály (Fidesz)
 dr. Szakács László (MSZP)
 Hegedűs Lorántné (Jobbik)
g) Kulturális bizottság (15 fő)
Elnök: Dúró Dóra (Jobbik)
Alelnök: dr. Pósán László (Fidesz)
 Törő Gábor (Fidesz)
 Szászfalvi László (KDNP)
Kunhalmi Ágnes (MSZP)
 Ikotity István (LMP)
Tagok: Demeter Zoltán (Fidesz)
 Dunai Mónika (Fidesz)
 dr. Hoppál Péter (Fidesz)
 Kucsák László (Fidesz)
 Simon Róbert Balázs (Fidesz)
 dr. Vinnai Győző (Fidesz)
 dr. Hiller István (MSZP)
 Farkas Gergely (Jobbik)
 dr. Szabó Szabolcs (független)
h) Külügyi bizottság (12 fő)
Elnök: Balla Mihály (Fidesz)
Alelnök: Csenger-Zalán Zsolt (Fidesz)
 Zsigó Róbert (Fidesz)
 Gyöngyösi Márton (Jobbik)
Tagok: Csöbör Katalin (Fidesz)
 Bartos Mónika (Fidesz)
 dr. Hörcsik Richárd (Fidesz)
 Firtl Mátyás (KDNP)
 Demeter Márta (MSZP)
 Mesterházy Attila (MSZP)
 Vona Gábor (Jobbik)
 dr. Oláh Lajos (független)
i) Mentelmi bizottság (6 fő)
Elnök: dr. Vejkey Imre (KDNP)
Alelnök: dr. Józsa István (MSZP)
Tagok: dr. Vitányi István (Fidesz)
 dr. Kerényi János (Fidesz)
 Kulcsár Gergely (Jobbik)
 Egyed Zsolt (Jobbik)
j) Mezőgazdasági bizottság (11 fő)
Elnök: Győrffy Balázs (Fidesz)
Alelnök: Horváth István (Fidesz)
 dr. Nagy István (Fidesz)
 Harangozó Gábor István (MSZP)
 Magyar Zoltán (Jobbik)
Tagok: Farkas Sándor (Fidesz)
 Font Sándor (Fidesz)
 Pócs János (Fidesz)
 Földi László (KDNP)
 dr. Legény Zsolt (MSZP)
k) Nemzetbiztonsági bizottság (7 fő)
Elnök: dr. Molnár Zsolt (MSZP)
Alelnök: Németh Szilárd István (Fidesz)
Tagok: dr. Galambos Dénes (Fidesz)
 Lezsák Sándor (Fidesz)
 Móring József Attila (KDNP)
 Mirkóczki Ádám (Jobbik)
 dr. Szél Bernadett (LMP)
l) Nemzeti összetartozás bizottsága (9 fő)
Elnök: Potápi Árpád János (Fidesz)
Alelnök: Bóna Zoltán (Fidesz)
 Szabolcs Attila (Fidesz)
Tagok: Pánczél Károly (Fidesz)
 Petneházy Attila (Fidesz)
 Szászfalvi László (KDNP)
 Kiss László (MSZP)
 Ander Balázs (Jobbik)
 Szávay István (Jobbik)
m) Népjóléti bizottság (15 fő)
Elnök: dr. Zombor Gábor (Fidesz)
Alelnök: dr. Kovács József (Fidesz)
 dr. Selmeczi Gabriella (Fidesz)
 Korózs Lajos (MSZP)
 Novák Előd (Jobbik)
Tagok: dr. Bene Ildikó (Fidesz)
 Hirt Ferenc (Fidesz)
 Kovács Sándor (Fidesz)
 dr. Molnár Ágnes (Fidesz)
 dr. Tapolczai Gergely (Fidesz)
 Harrach Péter (KDNP)
 Bangóné Borbély Ildikó (MSZP)
 Sneider Tamás (Jobbik)
 Vágó Sebestyén (Jobbik)
 Szabó Timea (független)
n) Vállalkozásfejlesztési bizottság (11 fő)
Elnök: Volner János (Jobbik)
Alelnök: Bányai Gábor (Fidesz)
 Gelencsér Attila (Fidesz)
 dr. Varga László (MSZP)
Tagok: Becsó Zsolt (Fidesz)
 Kara Ákos (Fidesz)
 dr. Tiba István (Fidesz)
 Tuzson Bence (Fidesz)
 Móring József Attila (KDNP)
 Gúr Nándor (MSZP)
 Kiss László (MSZP)
2. Az Országgyűlés az Ogytv. 14. § (1) bekezdés a) pontja és 21/A. § (2) bekezdése alapján Törvényalkotási bizottságot
alakít, és annak tisztségviselőivé, valamint tagjaivá a következő képviselőket választja:
Törvényalkotási bizottság (39 fő)
Elnök: dr. Gulyás Gergely (Fidesz)
Alelnök: Manninger Jenő (Fidesz)
 Szabó Zsolt (Fidesz)
 Vécsey László (Fidesz)
 dr. Bárándy Gergely (MSZP)
 dr. Gyüre Csaba (Jobbik)
Tagok: Ágh Péter (Fidesz)
 Balla György (Fidesz)
 B. Nagy László (Fidesz)
 Czunyiné dr. Bertalan Judit (Fidesz)
 Csizi Péter (Fidesz)
 Hadházy Sándor (Fidesz)
 Horváth László (Fidesz)
 Kara Ákos (Fidesz)
 Kucsák László (Fidesz)
 Lasztovicza Jenő (Fidesz)
 dr. Mátrai Márta (Fidesz)
dr. Mengyi Roland (Fidesz)
 Nyitrai Zsolt (Fidesz)
 dr. Pesti Imre (Fidesz)
 Salacz László (Fidesz)
 dr. Selmeczi Gabriella (Fidesz)
 dr. Szűcs Lajos (Fidesz)
 Tuzson Bence (Fidesz)
 dr. Vas Imre (Fidesz)
 dr. Aradszki András (KDNP)
 dr. Rubovszky György (KDNP)
 dr. Vejkey Imre (KDNP)
 Hiszékeny Dezső (MSZP)
 dr. Legény Zsolt (MSZP)
 Lukács Zoltán (MSZP)
 Tóbiás József (MSZP)
 dr. Tóth Bertalan (MSZP)
 Tukacs István (MSZP)
 Balczó Zoltán (Jobbik)
 dr. Staudt Gábor (Jobbik)
 Szilágyi György (Jobbik)
 dr. Schiffer András (LMP)
3. A bizottságok megbízatása e határozat hatálybalépésekor kezdődik.
 4. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
 5. Hatályát veszti
a) az  Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló
23/2010. (V. 14.) OGY határozat;
b) a  műsorterjesztés és a  digitális átállás szabályairól szóló törvényben meghatározott pályázati eljárás
országgyűlési ellenőrzését szolgáló eseti bizottság felállításáról szóló 29/2010. (VI. 3.) OGY határozat;
c) a  műsorterjesztés és a  digitális átállás szabályairól szóló törvényben meghatározott pályázati eljárás
országgyűlési ellenőrzését szolgáló eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló
31/2010. (VI. 11.) OGY határozat;
d) az  Állami Számvevőszék elnökét és alelnökeit jelölő eseti bizottság létrehozásáról szóló 34/2010. (VI. 16.)
OGY határozat;
e) az  Állami Számvevőszék elnökét és alelnökeit jelölő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak
megválasztásáról szóló 35/2010. (VI. 16.) OGY határozat;
f ) az Alkotmányelőkészítő eseti bizottság létrehozásáról szóló 47/2010. (VI. 29.) OGY határozat;
g) az  Alkotmányelőkészítő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 50/2010.
(VII. 6.) OGY határozat;
h) az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság létrehozásáról szóló 52/2010. (VII. 14.) OGY határozat;
i) az  Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló
53/2010. (VII. 14.) OGY határozat;
j) a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölő eseti bizottság felállításáról szóló
81/2010. (IX. 15.) OGY határozat;
k) a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának tagjait jelölő eseti bizottság tisztségviselőinek
és tagjainak megválasztásáról szóló 92/2010. (X. 8.) OGY határozat;
l) „a Magyar Államvasutak Zrt. jelenlegi gazdasági helyzetéhez vezető, 2002–2010 közötti – kiemelten
a  MÁV Zrt. szerkezetátalakítására és a  leánytársaságok privatizációjára vonatkozó – döntések vizsgálatára”
országgyűlési vizsgálóbizottság létrehozásáról szóló 115/2010. (XI. 25.) OGY határozat;
m) a Magyar Államvasutak Zrt. jelenlegi gazdasági helyzetéhez vezető, 2002–2010 közötti – kiemelten a MÁV Zrt.
szerkezetátalakítására és a  leánytársaságok privatizációjára vonatkozó – döntések vizsgálatára létrehozott
országgyűlési vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 116/2010. (XI. 25.) OGY
határozat;
A Magyar Közlönyt a Szerkesztőbizottság közreműködésével a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium szerkeszti.
A Szerkesztőbizottság elnöke: dr. Biró Marcell,
a szerkesztésért felelős: dr. Borókainé dr. Vajdovits Éva.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 2–4.
A Határozatok Tára hivatalos lap tartalma a Magyar Közlöny IX. részében jelenik meg.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Majláth Zsolt László ügyvezető.
n) a  Kolontár melletti vörösiszap-tározó átszakadása miatt bekövetkezett környezeti katasztrófával
kapcsolatos felelősség feltárását és a  hasonló katasztrófák jövőbeni megakadályozását célzó országgyűlési
vizsgálóbizottság felállításáról szóló 117/2010. (XI. 30.) OGY határozat;
o) a  Kolontár melletti vörösiszap-tározó átszakadása miatt bekövetkezett környezeti katasztrófával
kapcsolatos felelősség feltárását és a  hasonló katasztrófák jövőbeni megakadályozását célzó országgyűlési
vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 120/2010. (XII. 7.) OGY határozat;
p) az egyenruhás bűnözés folyamatát, hátterét és a gyöngyöspatai eseményeket feltáró, valamint az egyenruhás
bűnözés felszámolását elősegítő eseti bizottság felállításáról szóló 34/2011. (VI. 7.) OGY határozat;
q) az egyenruhás bűnözés folyamatát, hátterét és a gyöngyöspatai eseményeket feltáró, valamint az egyenruhás
bűnözés felszámolását elősegítő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló
39/2011. (VI. 24.) OGY határozat;
r) a cukorgyárak privatizációját, valamint Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása óta a közösségi
cukorreformok során képviselt magyar álláspontot értékelő, és annak itthoni következményeit feltáró
vizsgálóbizottság felállításáról szóló 54/2011. (VI. 29.) OGY határozat;
s) a cukorgyárak privatizációját, valamint Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása óta a közösségi
cukorreformok során képviselt magyar álláspontot értékelő, és annak itthoni következményeit feltáró
vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 59/2011. (VII. 7.) OGY határozat;
t) az „Innovációs és fejlesztési eseti bizottság” létrehozásáról szóló 76/2011. (X. 14.) OGY határozat;
u) az  Innovációs és fejlesztési eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 81/2011.
(X. 28.) OGY határozat;
v) a  MALÉV Zrt. és a  Budapest Airport Zrt. szocialisták és szabad demokraták általi privatizációjának
körülményeit, továbbá a  MALÉV Zrt. visszaállamosításának folyamatát, valamint jelenlegi
fizetésképtelenségét és felszámolását előidéző, 2002–2010 között meghozott intézkedéseket, illetve
az ebben az  időszakban felmerülő döntéshozói felelősség kérdéskörét vizsgáló bizottság felállításáról szóló
19/2012. (III. 14.) OGY határozat;
w) a VOLÁNBUSZ Zrt. 2003-ban megalkotott reorganizációs programja végrehajtásának körülményeit vizsgáló
bizottság felállításáról szóló 22/2012. (III. 20.) OGY határozat;
x) a  MALÉV Zrt. és a  Budapest Airport Zrt. szocialisták és szabad demokraták általi privatizációjának
körülményeit, továbbá a  MALÉV Zrt. visszaállamosításának folyamatát, valamint jelenlegi
fizetésképtelenségét és felszámolását előidéző, 2002–2010 között meghozott intézkedéseket, illetve
az ebben az időszakban felmerülő döntéshozói felelősség kérdéskörét vizsgáló bizottság tisztségviselőinek és
tagjainak megválasztásáról szóló 24/2012. (III. 28.) OGY határozat;
y) a VOLÁNBUSZ Zrt. 2003-ban megalkotott reorganizációs programja végrehajtásának körülményeit vizsgáló
bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 29/2012. (IV. 3.) OGY határozat.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
204/2011. (X. 7.) Korm. rendelete a gépjármű utópiacra vonatkozó megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítéséről.
A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.)
96. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. független forgalmazó: a) gépjármű-pótalkatrész olyan forgalmazója, amely nem az azon gépjárműszállító által létrehozott forgalmazási
rendszer keretén belül működik, amelynek járműveihez pótalkatrészt forgalmaz, valamint
b) egy adott szállító forgalmazási rendszerének keretén belül működő szerződéses forgalmazó az olyan
gépjárművek pótalkatrészeinek forgalmazása tekintetében, amely gépjárművek vonatkozásában nem tagja az
érintett szállító forgalmazási rendszerének; 2. független javítóműhely: a) olyan, gépjárművekkel kapcsolatos javítási vagy karbantartási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás, amely nem az
azon gépjárműszállító által létrehozott forgalmazási rendszernek a keretén belül működik, amelynek járművei
tekintetében a szolgáltatást nyújtja, valamint b) egy adott szállító forgalmazási rendszerének keretén belül működő szerződéses javítóműhely az olyan
gépjárművek vonatkozásában nyújtott javítási vagy karbantartási szolgáltatásai tekintetében, amely
gépjárművek vonatkozásában nem tagja az érintett szállító forgalmazási rendszerének;
3. gépjármű: közúti használatra szánt, három vagy annál több kerékkel rendelkező önjáró jármű;
4. pótalkatrész: olyan termék, amelyet egy adott gépjármű valamely alkatrészének pótlására a gépjárműbe
beszerelnek, vagy a gépjárműre rászerelnek, ideértve a gépjármű használatához szükséges kenőanyagokat is,
a hajtóanyag kivételével; 5. szerződéses forgalmazó: gépjárművek pótalkatrészeinek egy gépjárműszállító által létrehozott forgalmazási
rendszer keretén belül működő forgalmazója; 6. szerződéses javítóműhely: a gépjárművekkel kapcsolatos javítási vagy karbantartási szolgáltatásokat nyújtó, egy
gépjárműszállító által létrehozott forgalmazási rendszer keretén belül működő vállalkozás;
7. utópiac: az az érintett piac, amelyen gépjármű-pótalkatrészek vásárlása, értékesítése vagy viszonteladása, illetve
gépjárművekkel kapcsolatos javítási vagy karbantartási szolgáltatások nyújtása történik;
8. vállalkozás, gyártó, szállító, vevő: a vertikális megállapodásban résztvevő vállalkozás, gyártó, szállító, vevő, továbbá
a vertikális megállapodásban résztvevő vállalkozás, gyártó, szállító, vevő kapcsolt vállalkozásai.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakra a vertikális megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás
tilalma alóli mentesítéséről szóló kormányrendelet fogalommeghatározásai irányadóak. 2. Mentesülés
2. § (1) Az e rendeletben meghatározott feltételek szerint – a Tpvt. 17. §-ában meghatározott szempontokra figyelemmel,
a Tpvt. 16/A. § (1) bekezdésében meghatározott fenntartással – a gépjármű utópiacra vonatkozó, vertikális korlátozást
tartalmazó vertikális megállapodás mentesül a gazdasági versenyt korlátozó megállapodásokra vonatkozó, a Tpvt.
11. §-ában meghatározott tilalom alól, ha megfelel a vertikális megállapodások egyes csoportjainak a
versenykorlátozás tilalma alóli mentesítéséről szóló kormányrendeletben meghatározott feltételeknek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti mentesülés nem alkalmazható az olyan vertikális megállapodásra, amelynek célja közvetlenül
vagy közvetetten, önmagában vagy más, a megállapodásban részt vevő vállalkozások ellenőrzése alatt álló
tényezőkkel együtt a) a szelektív forgalmazási rendszer tagjainak korlátozása abban, hogy a gépjármű-pótalkatrészt olyan független
javítóműhelynek értékesítsék, amely az ilyen alkatrészt gépjármű javításához vagy karbantartásához használja fel;
b) a pótalkatrész, javítószerszám vagy diagnosztikai, illetve egyéb berendezés szállítója és a gépjárműgyártó közötti
megállapodás révén a szállító korlátozása abban, hogy ezen termékeket szerződéses vagy független
forgalmazónak, illetve szerződéses vagy független javítóműhelynek vagy végfelhasználónak értékesítse;
c) az alkatrészt a gépjármű első összeszereléséhez felhasználó gépjárműgyártó és az ezen alkatrész szállítója közötti
megállapodás révén a szállító korlátozása abban, hogy az általa szállított alkatrészen vagy pótalkatrészen
védjegyét vagy logóját jól látható módon elhelyezze. 3. Záró rendelkezések
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
4. § (1) A gépjármű ágazatban a vertikális megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alól való
mentesítéséről szóló 19/2004. (II. 13.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 1. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(1) E rendelet alapján – a Tpvt. 17. §-ában meghatározott szempontokra figyelemmel – mentesül a gazdasági versenyt
korlátozó megállapodásokra vonatkozó, a Tpvt. 11. §-ában meghatározott tilalom alól az új gépjárművek
beszerzésére, eladására vagy viszonteladására vonatkozó vertikális megállapodás, amennyiben vertikális
versenykorlátozást tartalmaz.” (2) Az R. 1. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A mentesítés a vertikális megállapodások következő csoportjaira is alkalmazandó:]
„a) vállalkozások társulása és tagjai között, vagy ilyen társulás és szállítói között kötött vertikális megállapodásokra csak
akkor, ha valamennyi tag gépjármű-forgalmazó, és a társulás egyetlen tagjának a hozzá kapcsolódó vállalkozásokkal
együttes teljes éves forgalma sem lépi túl a 13 milliárd forintot; az ilyen társulások által kötött vertikális
megállapodásokra e rendelet hatálya kiterjed anélkül, hogy ez érintené a Tpvt. 11. §-ának a társulás tagjai között kötött
horizontális megállapodásokra vagy a társulás által hozott döntésekre való alkalmazását;”
(3) Az R. 2. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A (2)–(6) bekezdésben foglaltak mellett a mentesítés alkalmazásának feltétele, hogy a szállító piaci részesedése
azon az érintett piacon, amelyen az új gépjárműveket eladja, ne haladja meg a 30%-ot. A mentesítés alkalmazásához
tartozó piaci részesedési küszöb 40% az új gépjárművek eladására szolgáló mennyiségi szelektív forgalmazási
rendszereket létrehozó megállapodásokra vonatkozóan. E piaci részesedési küszöbök nem vonatkoznak a minőségi
szelektív forgalmazási rendszereket létrehozó megállapodásokra.” (4) Az R. 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A mentesítés alkalmazásának feltétele, hogy a forgalmazóval létrejött vertikális megállapodás úgy rendelkezzen,
hogy a szállító hozzájárul a vertikális megállapodásból eredő jogok és kötelezettségek a forgalmazási rendszernek az
előző forgalmazó által kiválasztott forgalmazójára átruházásához.” (5) Az R. 3. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Új gépjárművek értékesítése esetében a mentesítés nem alkalmazható azokra a vertikális megállapodásokra,
amelyeknek célja közvetlenül vagy közvetve, önmagukban vagy a megállapodásban részt vevő vállalkozások
ellenőrzése alatt álló más tényezőkkel összefüggésben a) a forgalmazó azon lehetőségének korlátozása, hogy eladási árát meghatározza, ide nem értve a szállítónak azt
a lehetőségét, hogy legmagasabb eladási árat határozzon meg, vagy ajánlott eladási árat javasoljon, feltéve, hogy ez
nem válik a megállapodásban részt vevő vállalkozások valamelyike által gyakorolt nyomás vagy alkalmazott ösztönzés
következményeként rögzített vagy legkisebb eladási árrá; b) annak a területnek vagy vevőkörnek a korlátozása, amelyre, illetve amelynek a forgalmazó a szerződés szerinti
árukat vagy szolgáltatásokat eladhatja; a mentesítés alkalmazandó azonban
ba) a szállító számára fenntartott vagy a szállító által más forgalmazó számára juttatott kizárólagos területre vagy
kizárólagos vevőcsoporthoz irányuló aktív eladások korlátozására, ha az ilyen korlátozás nem határolja be
a forgalmazó vevőinek eladásait, bb) a nagykereskedelem szintjén működő forgalmazó végső felhasználókhoz irányuló eladásainak korlátozására,
bc) szelektív forgalmazási rendszer tagjai nem szerződéses forgalmazók részére végzett új gépjármű eladásainak
korlátozására az olyan piacokon, ahol szelektív forgalmazást alkalmaznak, a ba) alpontban foglalt feltételektől
függően, bd) a vevő azon lehetőségeinek korlátozására, hogy beépítési célokra szállított elemeket olyan vevőknek értékesítsen,
amelyek azokat a szállító által gyártottakkal azonos típusú áruk gyártására használnák fel;
c) a szelektív forgalmazási rendszer forgalmazói – köztük a kereskedelem más-más szintjén működő forgalmazók –
közti keresztszállítások korlátozása; d) szelektív forgalmazási rendszer a kiskereskedelem szintjén működő tagjainak korlátozása abban, hogy végső
felhasználók részére új gépjárművek aktív vagy passzív eladását valósítsák meg az olyan piacokon, ahol szelektív
forgalmazást alkalmaznak. A mentesülés kiterjed azokra a megállapodásokra, amelyek szelektív forgalmazási rendszer
valamely tagjának megtiltják, hogy nem megállapodás szerinti letelepedési helyről működjön, feltéve, hogy
e megállapodások mentesülését a 4. § (2) bekezdésének b) pontja nem zárja ki;
e) szelektív forgalmazási rendszer a kiskereskedelem szintjén működő tagjainak korlátozása személygépkocsikon vagy
könnyű haszongépjárműveken kívüli új gépjárművek végső felhasználóknak való aktív vagy passzív eladásában az
olyan piacokon, ahol szelektív forgalmazást alkalmaznak anélkül, hogy ez érintené a szállítónak azt a lehetőségét, hogy
a szóban forgó rendszer valamely tagjának a nem megállapodás szerinti letelepedési helyről való működést
megtiltsa.” (6) Az R. 4. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az új gépjárművek értékesítése tekintetében a mentesülés nem terjed ki a vertikális megállapodások által
tartalmazott következő kötelezettségekre: a) a közvetlen vagy közvetett versenytilalmi kötelezettségekre;
b) azokra a közvetlen vagy közvetett kötelezettségekre, amelyek valamely forgalmazási rendszer tagjait arra
kényszerítik, hogy bizonyos versenytárs szállítók gépjárműveit ne értékesítsék;
c) azokra a közvetlen vagy közvetett kötelezettségekre, amelyek arra kényszerítik a forgalmazót, hogy a megállapodás
lejártát követően ne gyártson, szerezzen be, adjon el vagy viszonteladjon gépjárműveket.”
5. § (1) Hatályát veszti az R. 3. § (2) bekezdés b) pontja, 3. § (3)–(5) bekezdése, 4. § (3) bekezdése és 5. § (1) bekezdés b) és
c) pontja. (2) Hatályát veszti az R. 2. § (2) bekezdésében a „vagy szolgáltatásokat” szövegrész, 2. § (4) bekezdésében a „vagy
javítóműhellyel” szövegrészek, 2. § (5) bekezdésében a „vagy szerződéses javítóműhellyel” szövegrész és 4. §
(2) bekezdés b) pontjában a „(vagy a további javítóműhelyek)” szövegrész.
6. § Az R. 2013. június 1-jén hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
263/2015. (V. 28.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára  –
a  Pázmány Péter Katolikus Egyetemen Dr. Szuromi Szabolcs egyetemi tanárt 2015. szeptember 1. napjától
2019. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2015. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
302/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szeles Balázs
Györgyöt a 2018. július 1. napjától 2021. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2003. LXXXVIII. törvény az energiaadóról.
Az energiagazdálkodás és a környezetvédelem céljainak
figyelembevételével, az externális környezeti károk energiaárakba történő beépítése, az energiatakarékossági
szempontok érvényre juttatása, valamint a villamos energia és a földgáz e szempontokat érvényre juttató adóztatásához szükséges feltételek megteremtése érdekében az
Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
A törvény alkalmazási köre 1. § (1) A törvény rendelkezéseit a villamos energia és
a földgáz mennyisége alapján fizetendő, e törvénnyel előírt
energiaadóra (a továbbiakban: adó) kell alkalmazni.
(2) Az adóból származó bevétel a központi költségvetést
illeti meg.
Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában
1. villamos energia: a 2716 vámtarifaszám alá tartozó
termék;
2. földgáz: a 2711 11 00 és a 2711 21 00 vámtarifaszám
alá tartozó termék (a továbbiakban a földgáz és a villamos
energia együtt: energia);
3. vámtarifaszám : az Európai Tanács 2658/87/EGK
rendeletének a 2031/2001/EGK rendelettel módosított
1. számú mellékletében meghatározott Kombinált
Nómenklatúra 2002. január 1-jén hatályos áruazonosító
számai;
4. közüzemi szolgáltató: az a külön jogszabály szerinti
közüzemi szolgáltatási engedéllyel, illetve közüzemi nagykereskedelmi engedéllyel rendelkező jogi személy, aki közüzemi szerződés alapján a közüzemi fogyasztó számára, a
fogyasztó igénye szerint nyújt szolgáltatást;
5. közüzemi fogyasztó: az az energiafogyasztó, aki
(amely) a közüzemi szolgáltatótól, közüzemi szerződés
alapján vételez energiát;
6. feljogosított fogyasztó: az az energiafogyasztó, aki a
külön jogszabályban meghatározott feltételekkel, szabad
megállapodás alapján vásárol energiát;
7. lakossági fogyasztó: az a fogyasztó, aki külön jogszabály alapján lakossági árszabás, illetve díjszabás alapján
vesz igénybe szolgáltatást;
A törvényt az Országgyűlés a 2003. november 10-i ülésnapján fogadta el.
8. energiakereskedő: az energia rendszeres és üzletszerű,
nem saját felhasználási célra történő vásárlását és értékesítését végző, a külön jogszabály szerinti villamos energiakereskedelmi vagy földgáz-kereskedelmi engedéllyel rendelkező személy;
9. termelő: a külön jogszabály szerinti villamos energia
termelői engedéllyel rendelkező vagy kiserőmű üzemeltetetésére jogosult jogi személy, illetve az a jogi személy, aki
külön jogszabály szerinti engedély alapján földgáz bányászati tevékenységet végez;
10. megújuló energia: a geotermikus, a nap-, a szél- és a
vízenergia, továbbá a biomassza (ideértve a biomasszából
előállított terméket is);
11. szervezett piac: az energia keresletet és kínálatot
nyilvánosan meghirdető, előre meghatározott módon, helyen és időben működő koncentrált kereskedelmi forma;
12. elosztó hálózat: a villamos energia elosztására és a
fogyasztói csatlakozó berendezésekhez való eljuttatás céljára szolgáló vezetékrendszer;
13. átviteli hálózat: a villamos energia átvitelére szolgáló vezetékrendszer;
14. működési engedély: a villamos energiáról szóló
2001. évi CX. törvény, valamint a távhőszolgáltatásról
szóló 1998. évi XVIII. törvény alapján kiadott termelői
engedély;
15. távhőtermelő létesítmény: a távhőszolgáltatásról
szóló 1998. évi XVIII. törvény alapján értelmezett létesítmény;
16. hálózati engedélyes: a villamos energiáról szóló
2001. évi CX. törvény, illetve a földgázellátásról szóló 2003.
évi XLII. törvény szerint szállítási, átviteli vagy elosztási
tevékenységet végző személy.
Adókötelezettség 3. § (1) Adót kell fizetni, ha
a) a közüzemi szolgáltató közüzemi fogyasztónak — a
lakossági fogyasztó kivételével — energiát értékesít,
b) az energiakereskedő feljogosított fogyasztónak — a
lakossági fogyasztó kivételével — energiát értékesít,
c) a feljogosított fogyasztó belföldön közvetlenül ter
melőtől vagy szervezett piacról energiát vásárol,
d) a feljogosított fogyasztó energiát importál,
e) jogi személy, jogi személyiség nélküli egyéb szervezet
vagy gazdasági tevékenységet folytató természetes személy
(a továbbiakban együtt: személy) saját felhasználásra termel energiát, kivéve, ha a termelt villamos energiát megújuló energiából állítja elő, vagy a termelt energia felhasználása a 6. § (1) bekezdés d)—e) pontjában megjelölt célra
történik, vagy a termelt villamos energiát adóval terhelt
energia felhasználásával és 50 megawatt alatti teljesítményű erőműben állítja elő, feltéve, hogy nem él a 6. § (1) be
kezdés f) pontja szerinti adóvisszaigénylési jogosultságával; f) a közüzemi szolgáltató, az energiakereskedő vagy a
hálózati engedélyes saját célra használ fel energiát, nem
értve ide a hálózati engedélyes esetében a hálózati veszteség pótlása céljából történt felhasználást.
(2) Az adó alanya az (1) bekezdés a) pontja esetében a
közüzemi szolgáltató, az (1) bekezdés b) pontja esetében
az energiakereskedő, az (1) bekezdés c)—d) pontja esetében a feljogosított fogyasztó, az (1) bekezdés e) pontja
esetében az előállító, az (1) bekezdés f) pontja esetében a
közüzemi szolgáltató, az energiakereskedő vagy a hálózati
engedélyes (a továbbiakban együtt: adóalany).
4. § (1) Az adó alapja
a) a villamos energia mennyisége, megawattórában
mérve, b) a földgáz mennyisége, gigajoule-ban mérve. (2) Az adó mértéke
a) a villamos energiára megawattóránként 186 forint, b) a földgázra gigajoule-onként 56 forint.
5. § Az adófizetési kötelezettség
a) a 3. § (1) bekezdés a)—c) pontja esetében az általá
nos forgalmi adóról szóló törvény szerinti teljesítés időpontjában, az ellenérték, illetve a részkifizetések alapjául
szolgáló mennyiségre,
b) a 3. § (1) bekezdés d) pontja esetében a belföldi forgalom számára történő vámkezeléskor, a belföldi forgalom
számára vámkezelt mennyiségre,
c) a 3. § (1) bekezdés e)—f) pontja esetében a felhasználás időpontjában, a saját célra felhasznált energiamennyiségre
keletkezik. Adóvisszaigénylés 6. § (1) Az adónak az önadózás keretében megállapított fizetendő adóból történő levonására (visszaigénylésére), illetve a megfizetett adónak a 7. § (1) bekezdésében
megjelölt adóhatóságtól történő visszaigénylésére jogosult
a) az a személy, aki elosztó vagy átviteli hálózatra betáplált villamos energia előállításához használ fel energiát;
b) az erőművet vagy távhőtermelő létesítményt üzemeltető személy, aki energiát kapcsolt hő- és villamos energia
előállítására használ fel;
c) az a távhőtermelő létesítményt üzemeltető személy
(ideértve a külön rendelet szerint központi fűtést és melegvíz-szolgáltatást végző személyt is), aki lakosságnak szolgáltatott hő előállítására energiát használ fel;
d) az a személy, aki kémiai redukcióban, elektrolitikus
és kohászati folyamatban földgázt vagy villamos energiát
használ fel;
e) az a személy, aki vegyipari alapanyagként használ fel
földgázt;
f) az a személy, aki saját felhasználásra előállított villamos energia termelésére energiát használt fel.
(2) Az adóvisszaigénylésre (adólevonásra) jogosult személy az (1) bekezdésben megjelölt célra ténylegesen felhasznált mennyiség után, a vételárban megfizetett adót
igényelheti vissza vagy helyezheti levonásba.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés a) pontja szerinti adóvisszaigénylésre (adólevonásra) jogosult személy nem rendelkezik működési engedéllyel, a (2) bekezdés alkalmazásában ténylegesen felhasznált mennyiségként a bevallási
időszakban az elosztó vagy az átviteli hálózatra ténylegesen
betáplált villamos energia mennyiségéből 40%-os fajlagos
hatásfokkal visszaszámított földgáz mennyiségét kell figyelembe venni.
(4) Az adóvisszaigénylés (adólevonás) joga a vételár,
illetve a kivetéses adózás esetén a vámhatóság által megállapított adó megfizetésének napján nyílik meg. A vételár
megfizetésének napja a kötelezett bankszámlája megterhelésének időpontja.
(5) Az adóvisszaigénylési (adólevonási) jogosultság érvényesítéséhez a) az energia beszerzéséről kiállított, az adó feltüntetését is tartalmazó számlával, illetve kivetéses adózás esetén
a vámhatóság adót megállapító határozatával,
b) az energia (1) bekezdésben megjelölt célra történt
felhasználását igazoló belső számviteli bizonylattal,
c) az összesen beszerzett energiának adóvisszaigénylésre, adólevonásra jogosító és adóvisszaigénylésre, adólevonásra nem jogosító felhasználásonkénti elszámolásával,
d) a (3) bekezdés szerinti esetben továbbá az adóviszszaigénylés, adólevonás alapjául szolgáló mennyiség levezetésével
kell rendelkezni. Egyes eljárási szabályok 7. § (1) Az energiaadóval kapcsolatos adóztatási feladatokat a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága és szervei látják el.
(2) Az adóalany, illetve az adóvisszaigénylésre jogosult
személy az adót — a (3) bekezdésben foglalt eltéréssel —
maga köteles megállapítani, bevallani és megfizetni, jogosult a megállapított adójából levonni (visszaigényelni),
illetve jogosult visszaigényelni (önadózás).
(3) A 3. § (1) bekezdés d) pontja esetében az adót a
vámhatóság határozattal állapítja meg (kivetéses adózás).
(4) Az adóalany, illetve az adóvisszaigénylésre jogosult
személy köteles az adó megállapítására, bevallására és elszámolására alkalmas nyilvántartást vezetni.
(5) Az adóalany az 5. § szerint keletkezett adófizetési
kötelezettsége és a 6. § szerinti adóvisszaigénylési jogosultsága különbözeteként megállapított nettó adót havonta, a
tárgyhó első napjától a tárgyhó utolsó napjáig terjedő adómegállapítási időszakra, a tárgyhót követő hó 15. napjáig
köteles bevallani és megfizetni, illetve jogosult visszaigényelni.
(6) Az adóvisszaigénylésre jogosult, a 6. § (1) bekezdésben felsorolt személyek közül a nem adóalany személy az
(5) bekezdésben meghatározott adómegállapítási időszakra a visszaigényelhető adót — a (7) bekezdésben foglalt
eltéréssel — havonta, a tárgyhót követő hó 15. napjától
igényelheti vissza, az adózás rendjéről szóló törvény
(a továbbiakban: Art.) költségvetési támogatásokra vonatkozó szabályainak alkalmazásával.
(7) A 6. § (1) bekezdés d) és e) pontja alapján történő
visszaigénylés esetén a tárgyhó 15. napjáig felhasznált
energia utáni adó a tárgyhó utolsó napjától visszaigényelhető, amennyiben az adó összege elérte a 10 millió forintot.
Az e bekezdés szerinti adóvisszaigénylés érvényesítésétől
függetlenül az adóbevallást a (6) bekezdés szerint kell benyújtani.
(8) Az energia értékesítését végző adóalany az adót
köteles a számlán elkülönítve feltüntetni.
8. § Az e törvényben nem szabályozott kérdésekben az
Art. rendelkezéseit kell alkalmazni.
9. § (1) Ez a törvény — a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel — 2004. január 1-jén lép hatályba azzal, hogy a 7. §
(7) bekezdésének rendelkezését első ízben a 2004. február
hónapban felhasznált energia utáni adóvisszaigénylés esetében lehet alkalmazni.
(2) E paragrafus (3) bekezdésének rendelkezése a
Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény
hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) A Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától e törvény 3. és 5. §-a
helyébe a következő rendelkezés lép és 7. §-ának (3) bekezdésében a ,,3. § (1) bekezdés d) pontja’’ szövegrész helyébe a ,,3. § (1) bekezdés e) pontja’’ szövegrész lép:
,,3. § (1) Adót kell fizetni, ha
a) a közüzemi szolgáltató közüzemi fogyasztónak
— a lakossági fogyasztó kivételével — energiát értékesít,
b) az energiakereskedő feljogosított fogyasztónak
— a lakossági fogyasztó kivételével — energiát értékesít,
c) a feljogosított fogyasztó belföldön közvetlenül termelőtől vagy szervezett piacról energiát vásárol,
d) a feljogosított fogyasztó közvetlenül az Európai
Unió más tagállamából energiát vásárol,
e) a feljogosított fogyasztó közvetlenül az Európai
Unión kívüli országból energiát vásárol,
f) jogi személy, jogi személyiség nélküli egyéb szervezet
vagy gazdasági tevékenységet folytató természetes személy
(a továbbiakban együtt: személy) saját felhasználásra termel energiát, kivéve, ha a termelt villamos energiát megújuló energiából állítja elő, vagy a termelt energia felhasználása a 6. § (1) bekezdés d)—e) pontjában megjelölt célra
történik, vagy a termelt villamos energiát adóval terhelt
energia felhasználásával és 50 megawatt alatti teljesítményű erőműben állítja elő, feltéve, hogy nem él a 6. § (1) bekezdés f) pontja szerinti adóvisszaigénylési jogosultságával;
g) a közüzemi szolgáltató, az energiakereskedő vagy a
hálózati engedélyes saját célra használ fel energiát, nem
értve ide a hálózati engedélyes esetében a hálózati veszteség pótlása céljából történt felhasználást.
(2) Az adó alanya az (1) bekezdés a) pontja esetében a
közüzemi szolgáltató, az (1) bekezdés b) pontja esetében
az energiakereskedő, az (1) bekezdés c)—e) pontja esetében a feljogosított fogyasztó, az (1) bekezdés f) pontja esetében az előállító, az (1) bekezdés g) pontja esetében a
közüzemi szolgáltató, az energiakereskedő vagy a hálózati
engedélyes (a továbbiakban együtt: adóalany).’’
,,5. § Az adófizetési kötelezettség a) a 3. § (1) bekezdés a)—c) pontja esetében az általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti teljesítés időpontjában, az ellenérték, illetve a részkifizetések alapjául
szolgáló mennyiségre,
b) a 3. § (1) bekezdés d) pontja esetében az adóbevallási időszak utolsó napján, az adóbevallási időszakban beszerzett energia mennyiségre,
c) a 3. § (1) bekezdés e) pontja esetében a vámjogi szabadforgalomba bocsátáskor, a vámjogi szabadforgalomba
bocsátott mennyiségre,
d) a 3. § (1) bekezdés f)—g) pontja esetében a felhasználás időpontjában, a saját célra felhasznált energiamennyiségre
keletkezik.’’ 10. § Felhatalmazást kap a pénzügyminiszter arra, hogy
rendeletben határozza meg az adófizetési kötelezettség és
az adóvisszaigénylési (adólevonási) jogosultság megállapításához az elszámolásra, nyilvántartásra vonatkozó részletes szabályokat.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
1651/2015. (IX. 10.) Korm. határozata a TIOP-3.4.2-11/1 azonosító számú („Önkormányzati, állami, egyházi, nonprofit fenntartású bentlakásos intézmények korszerűsítése” című) konstrukció keretében megvalósuló egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány hozzájárul a  TIOP-3.4.2-11/1 azonosító számú, „Önkormányzati, állami, egyházi, nonprofit fenntartású
bentlakásos intézmények korszerűsítése” című konstrukció keretében megvalósuló, 1.  melléklet szerinti projektek
többlettámogatása vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1570/2018. (XI. 13.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2018. szeptemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2018. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1766/2016. (XII. 15.) Korm. határozata az államháztartás központi alrendszerébe tartozó szervek és a helyi önkormányzatok közötti feladatés intézmény átadás-átvételéről.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 19.  § (1)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében eljárva elrendeli az  önkormányzati és az  állami
feladatellátásban év közben bekövetkező változásokkal összefüggésben a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 1. A  helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak
támogatása cím, 3. A  települési önkormányzatok szociális, gyermekjóléti és gyermekétkeztetési feladatainak
támogatása alcím terhére 6 055 560 forint, valamint a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 18. Klebelsberg
Intézményfenntartó Központ cím terhére 1 762 560 forint (összesen 7 818 120 forint) egyszeri átcsoportosítását
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 2. Szociális és gyermekvédelmi intézményrendszer
cím, 3. Szociális és gyermekvédelmi, gyermekjóléti feladatellátás és irányítás intézményei alcím javára az 1. melléklet
szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
189/2013. (IV. 23.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – dr. hajas gábort
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2013. január 23. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2013. (XII. 21.) SZTNH utasítása a sajtó számára adható tájékoztatás szabályairól, valamint a sajtófigyelésről.
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala tájékoztatási tevékenységének, kommunikációs és sajtókapcsolatainak szabályozása,
valamint a  közvélemény gyors, hiteles és pontos tájékoztatása érdekében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazás alapján, a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi
CIV. törvény, valamint a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény rendelkezéseire is
figyelemmel a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) kormánytisztviselőire és
munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóira (a továbbiakban együtt: dolgozók) terjed ki.
(2) Az utasítás személyi hatálya kiterjed továbbá a Hamisítás Elleni Nemzeti Testület (a továbbiakban: HENT) titkárára és
kommunikációs referensére is.
(3) Az utasítás személyi hatálya nem terjed ki a  HENT és más, a  Hivatal mellett működő testületek tagjaira, külső
szakértőire.
2. § (1) Az utasítás tárgyi hatálya a  Hivatal és a  HENT tevékenységéhez kapcsolódó tájékoztatásra terjed ki, függetlenül
a tájékoztatás kezdeményezőjének személyétől vagy megjelenési formájától.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed továbbá a Hivatal érdekében végzett sajtófigyelő szolgáltatásra is.
 (3) Közérdekű adatnak a sajtó képviselője általi igénylése esetén az erről szóló külön belső utasítás szabályai szerint kell
eljárni, figyelemmel a 8. §-ban foglaltakra is.
 (4) A Hivatal által fenntartott és üzemeltetett honlapokon keresztül történő, a  sajtóban megjelentekkel kapcsolatos
hivatali reagálás és tényközlés szabályait kivéve a  honlapokon keresztül történő kommunikációra jelen utasítás
hatálya nem terjed ki, arra külön utasítás szabályai az irányadók.
Az utasítás célja 3. § Az utasítás célja a jogszerű, szakmailag megalapozott, etikus, tisztességes, pontos és időszerű hivatali tájékoztatási
tevékenység feltételeinek meghatározása a szakmai normákkal összhangban, továbbá segíteni a figyelem felhívását
a  Hivatal és a  társadalom szellemi tulajdonnal kapcsolatos érdekeinek szem előtt tartására; ugyanakkor a  hiteles
újságírói tevékenység tiszteletben tartása a szabadságjogok, a demokratikus közélet és a jogállam keretei között.
II. Fejezet A kommunikáció rendje 4. § (1) A Hivatalnál a sajtó részére tájékoztatást adhat ki:
a) a Hivatal általános helyzetét, működését, országos és nemzetközi tevékenységét érintő koncepcionális
kérdésekben, illetve egyedi esetekben az elnök, az elnökhelyettesek és a gazdasági főigazgató (a továbbiakban
együttesen: hivatali felső vezető), valamint az általuk erre külön, előzetesen felhatalmazott kormánytisztviselők,
továbbá a  sajtóval való kapcsolattartásra és a  kommunikációs feladatok ellátására külön kijelölt személy
(a továbbiakban: kommunikációs felelős);
b) a feladat- és hatáskörükbe tartozó kérdésekről, a  már befejezett vagy még folyamatban lévő eljárásokról
– a szakmailag illetékes hivatali felső vezetőjétől származó előzetes felhatalmazás alapján – a főosztályvezetők,
a helyetteseik, az osztályvezetők (a továbbiakban együttesen: szakmai felelős) vagy más kormánytisztviselők.
(2) Az (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  Hivatal Információbiztonsági Működésfolytonossági Tervében (ISO
Integrált Irányítási Kézikönyv 7.  melléklete) meghatározott események bekövetkeztét és a  Működésfolytonossági
Menedzsment Team tevékenységének megkezdését követően a  Hivatal elnökén kívül kizárólag a  kommunikációs
felelős, illetve akadályoztatása esetén a kommunikációs referens jogosult a Hivatal nevében tájékoztatást adni.
5. § (1) A sajtó részéről a Hivatalhoz írásban érkező megkereséseket a kommunikációs felelős továbbítja a szakmailag illetékes
hivatali felső vezető vagy a szakmai felelős részére, szükség esetén a Hivatal elnökének vagy más kormánytisztviselőnek
az egyidejű tájékoztatása mellett.
(2) A megkeresésre adandó választ a lehető legrövidebb idő alatt kell elkészíteni, illetve megadni.
 (3) A válasz elkészítéséért és megadásáért a megkeresést megkapó kormánytisztviselő, több ilyen kormánytisztviselő
esetében felelősként vagy az első helyen megjelölt kormánytisztviselő a felelős, aki a válasz elkészítése során – szükség
esetén – egyeztet más dolgozókkal is.
(4) Amennyiben a válaszadás során az azért felelős kormánytisztviselő más dolgozóval egyeztetett, a válasz tervezett
szövegére minden esetben annak jóváhagyását kell kérnie. A válasz tervezetét ezt követően a kommunikációs felelős
kommunikációs szempontból ellenőrzi.
(5) A kommunikációs szempontból jóváhagyott választ a  szakmailag illetékes hivatali felső vezető, vagy az  ő
felhatalmazásával a szakmai felelős elé kell terjeszteni jóváhagyásra.
(6) A választ, amennyiben a hivatali felső vezető mást nem határoz meg, a kommunikációs felelős küldi el a sajtó részére.
6. § (1) Abban az esetben, amennyiben a sajtó részéről az írásbeli megkeresés közvetlenül a szakmailag illetékes hivatali felső
vezetőhöz érkezik, ő a sajtó részére nyújtandó választ belátása szerint más személy bevonása nélkül is megadhatja.
Amennyiben – döntése alapján – a választ nem kívánja maga megadni, a megkeresést annak megérkezése napján
vagy legkésőbb a következő munkanapon eljuttatja a kommunikációs felelős részére.
(2) Amennyiben a  szakmailag illetékes hivatali felső vezető a  megkeresésre adandó választ maga adja meg, kérésére
annak elkészítése előtt a  kommunikációs felelős kommunikációs szempontból fontos háttér-információkkal és
-anyagokkal látja el.
(3) A szakmailag illetékes hivatali felső vezető az  elkészült válasz sajtó részére történő elküldésére felkéri a  Hivatal
kommunikációs felelősét, vagy – döntése szerint – azt indokolt esetben maga küldi el a sajtó részére. Amennyiben
a szakmailag illetékes hivatali felső vezető a választ maga küldi el, úgy a megkeresésről és az arra adott válaszról annak
elküldésével egyidejűleg értesíti a kommunikációs felelőst.
(4) Amennyiben a szakmailag illetékes hivatali felső vezető az (1) bekezdés szerint érkezett megkeresésre a választ nem
maga készíti el, hanem a megkeresést elküldi a kommunikációs felelős részére, a kommunikációs felelős az 5. §-ban
foglaltak szerint jár el azzal, hogy az elkészült válaszról annak a sajtó részére történő megküldése előtt kizárólag akkor
nem tájékoztatja azt a  hivatali felső vezetőt, akitől a  megkeresést kapta, amennyiben erről a  hivatali felső vezető
a válasz részére történő megküldése előtt lemondott.
7. § Abban az esetben, amennyiben a sajtó részéről érkező megkeresés más dolgozóhoz érkezik, a dolgozó köteles azt
haladéktalanul megküldeni a kommunikációs felelős részére, aki ezt követően az 5. §-ban szabályozott módon jár el.
8. § (1) Amennyiben a sajtó képviselője közérdekű adat iránti igényt nyújt be, annak teljesítése az erről szóló külön belső
utasítás szabályai szerint történik, de az annak teljesítéséért felelős személy minden esetben tájékoztatja a Hivatal
kommunikációs felelősét és szükség esetén a HENT kommunikációs referensét az igény Hivatalhoz érkezésétől.
(2) Abban az  esetben, amennyiben az  igény a  Hivatal kommunikációs felelőséhez vagy a  HENT kommunikációs
referenséhez érkezik, azt a  külön elnöki utasításban foglaltaknak megfelelően továbbítják az  annak teljesítéséért
felelős személynek.
(3) A válasz tervezetének elkészültét követően az azért felelős személy minden esetben egyeztet a Hivatal kommunikációs
felelősével vagy a HENT kommunikációs referensével annak elküldése előtt.
(4) Amennyiben a sajtó képviselője közérdekű adat megismerése iránti igényt és más, jelen utasítás által szabályozott
megkeresést egyidejűleg nyújt be a Hivatalhoz, az arra adandó választ – lehetőség szerint – egyszerre kell megadni.
9. § (1) A Hivatal részéről felmerülő kommunikációs igény esetén a  szakmai felelős a  hivatali felső vezető jóváhagyásával
megkeresi a kommunikációs felelőst, aki a téma jellegének és egyéb körülményeknek a mérlegelésével javaslatot tesz
annak módjára, valamint az írásbeli közlemény elkészítéséhez kommunikációs szempontból segítséget nyújt.
(2) Az elkészült, és a hivatali felső vezető által jóváhagyott közleményt a kommunikációs felelős a 6. §-ban meghatározott
módon juttatja el a sajtó részére.
10. § (1) A szakmai felelős a tudomásszerzést követően haladéktalanul, de lehetőség szerint legalább tíz nappal az események
kezdete előtt köteles tájékoztatni a kommunikációs felelőst azokról a hivatalos eseményekről, amelyeken a Hivatal
képviselője részt vesz még abban az esetben is, amennyiben azokat nem a Hivatal szervezi.
(2) A tájékoztatásnak tartalmaznia kell legalább az esemény időpontját, helyszínét, programját, az azon a Hivatal részéről
részt vevő dolgozó nevét, esetleges szereplésének módját és előadásának címét.
(3) Az esemény kommunikációjának módjáról – az esemény céljának, tartalmának, jelentőségének ismeretében, szükség
esetén előzetes konzultációt követően – a kommunikációs felelős a kapott és az általa beszerzett további információk
ismeretében dönt a felső vezető vagy a szakmai felelős javaslatának figyelembevételével.
(4) Az esemény megtörténtéről és annak esetleges eredményéről sajtó útján nyilvánosságra hozandó, szükség esetén
fotókat is tartalmazó sajtóközleményben kell beszámolni, amelyet a szakmai felelős az esemény lezárultát követően
haladéktalanul, de legkésőbb az azt következő munkanapon írásban elkészít, és azt a szakmailag illetékes hivatali
felső vezető vagy az  általa kijelölt kormánytisztviselő jóváhagyását követően megküldi a  kommunikációs felelős
részére.
(5) A közleményt a kommunikációs felelős kommunikációs szempontból ellenőrzi, majd köteles azt haladéktalanul, de
legkésőbb a következő munkanapon eljuttatni a sajtó részére, illetve a Hivatal honlapján történő közzététel érdekében
a Hivatal honlapjának főszerkesztőjéhez és szerkesztőségi koordinátorához.
(6) A közleményt a  honlap főszerkesztője, illetve szerkesztőségi koordinátora a  külön belső utasításban foglaltaknak
megfelelően közzéteszi.
11. § (1) A Hivatalhoz nem írásban érkezett megkereséseket az  5–7.  §-okban, a  Hivatal részéről felmerülő nem írásos
kommunikációs igényt a  9.  §-ban, a  hivatalos esemény nem írásos kommunikációját a  10.  §-ban meghatározott
módon kell kezelni a megkeresés sajátosságaira is figyelemmel.
(2) A Hivatal alaptevékenységét érintő tárgyú, élő rádiós vagy televíziós szereplés kizárólag a hivatali felső vezető részéről,
vagy előzetes felhatalmazásával és a kommunikációs felelős bevonásával történhet.
A sajtóval folytatandó kommunikáció további szabályai 12. § A Hivatal érdemi tevékenységét érintő információt adó dolgozójának írásban vagy szóban tett sajtónyilatkozata
esetén a kommunikációs felelős mérlegeli az információt adó dolgozó nevének feltüntetésének előnyeit és hátrányait,
és azt a döntésnek megfelelően kell kérni.
13. § A kommunikációs felelősnek vagy a  dolgozónak a  sajtónak adott nyilatkozatról, interjúról, riportról, cikkről
az ellenőrzés érdekében kérnie kell a megjelenésre szánt újságcikk tervezetének jóváhagyásra történő megküldését,
illetve az  elkészült hang-, vagy képfelvétel adásra szánt változata meghallgatásának, megtekintésének lehetővé
tételét. Ebben a kérésben kell utalni szükség esetén arra, hogy ha a Hivatal a „visszamutatás” elmaradása esetén nem
járul hozzá a nyilatkozat, interjú, riport, cikk közzétételéhez.
14. § Az egyedi ügy eljárásával kapcsolatosan csak kivételesen indokolt esetben adható tájékoztatás. A  tájékoztatásnál
közölni lehet a megállapított tényeket, az ügyféllel már közölt határozat tartalmát, a Hivatal általános ügymenetét,
azonban a nyilatkozatot tevő dolgozó a  tájékoztatásában a  folyamatban lévő ügyet nem véleményezheti, és nem
utalhat az eljárás soron következő lépésére vagy a várható döntésre, továbbá tájékoztatása nem tartalmazhat olyan
megállapítást, amely a tárgyilagos döntést veszélyeztetheti, vagy annak látszatát keltheti.
15. § Az eljárást lezáró érdemi határozatról a  sajtót csak akkor lehet tájékoztatni, ha annak az  érdekelttel való közlése
megtörtént. A sajtó számára adandó tájékoztatásban utalni kell arra is, hogy a határozat jogerőre emelkedett-e vagy
sem.
A sajtóban megjelent információkra való reagálás 16. § (1) A sajtóban, vagy elektronikus médiában megjelent (kivéve a  rendszeresített sajtófigyelésben szereplő), a  Hivatalt
negatív színben feltüntető információkról való tudomásszerzést követően a Hivatal minden dolgozója haladéktalanul
köteles e tényre és az információ elérhetőségére felhívni a kommunikációs felelős figyelmét.
(2) A kommunikációs felelős mérlegeli a  sajtófigyelésben megjelent, valamint az  (1)  bekezdés szerint számára jelzett
információ súlyát és az  információval összefüggő, minden lényeges körülményt, ezek alapján szükség esetén
tájékoztatja a szakmailag illetékes felső vezetőt és a Hivatal elnökét.
(3) Amennyiben az összes körülményt mérlegelve, a Hivatal hírnevének és szakmai tekintélyének megóvása érdekében
szükséges, a  kommunikációs felelős – a  lehetőségekhez képest – megteszi a  szükséges intézkedéseket (új cikk
megírását vagy a cikk átírását, illetve egyéb, a sajtóban megjelenő cikk megjelenését kezdeményezi, rövid, közérthető
nyelvezetű, a Hivatal álláspontját és szakmai érveit tartalmazó, a szakmailag illetékes felső vezetővel vagy az általa
kijelölt szakmai felelőssel egyeztetett szövegű közleményt fogalmaz meg stb.).
(4) A (3)  bekezdés szerinti közlemény közzététele érdekében a  kommunikációs felelős eljuttatja azt az  információt
nyilvánosságra hozó vagy más sajtótermék főszerkesztője részére, illetve a honlap főszerkesztőjéhez és szerkesztőségi
koordinátorához.
(5) Amennyiben a (4) bekezdésben írtak ellenére az (1) bekezdésben írt információt nyilvánosságra hozó főszerkesztő
a  közleményt nem teszi közzé, a  kommunikációs felelős a  közleményt – az  összes körülmény mérlegelése után –
megküldi az Országos Sajtószolgálat részére.
A sajtófigyelésre vonatkozó szabályok 17. § (1) A Hivatal kommunikációs munkájának segítése érdekében a Hivatalon belül vagy szükség esetén külső fél bevonásával
– a hivatali felső vezető döntésének megfelelően – sajtófigyelő szolgálat működhet.
(2) A sajtófigyelés célja a dolgozók vagy valamely csoportjuk tájékoztatása a Hivatalt vagy annak valamely tevékenységét,
valamint a Hivatallal kapcsolatban álló szervezeteket, eseményeket érintő hírek és kommentárok (híradások, interjúk,
cikkek stb.) összegyűjtésével és a  címzetteknek e-mailen való megküldésével vagy részükre más módon történő
eljuttatásával.
(3) A sajtófigyelés részletes szabályait [az összegyűjtött információk köre, a címzettek csoportja(i), a megosztás módja stb.]
a Hivatal elnökének külön rendelkezése szabályozza.
A kommunikációs felelősre vonatkozó szabályok 18. § (1) A Hivatal kommunikációs felelősét a Hivatal elnöke nevezi ki.
 (2) A kommunikációs felelős köteles minden segítséget megadni a  Hivatal dolgozói részére a  sajtóval való
kapcsolattartáshoz. III. Fejezet A HENT-re vonatkozó eltérő szabályok
19. § (1) A HENT titkárát és kommunikációs referensét a Hivatal elnöke nevezi ki.
 (2) A HENT nevében eljáró titkárra a szakmai felelősre, a kommunikációs referensre a kommunikációs felelősre vonatkozó
szabályokat kell megfelelően alkalmazni, ideértve a 4. § (2) bekezdését és a 16. § (2) bekezdésében foglaltakat is.
 (3) A HENT honlapjára a külön belső utasításban foglaltakat kell alkalmazni.
 (4) A HENT külső szakértője – szükség esetén – a sajtóval való kapcsolattartás során igénybe veheti a kommunikációs
referens segítségét. IV. Fejezet Záró és vegyes rendelkezések
20. § (1) Ez az elnöki utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének a sajtó számára adott tájékoztatás szabályairól szóló 6/2002.
számú utasítása.
 (3) Az utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról a Hivatal kommunikációs felelőse és a HENT
kommunikációs referense együttesen köteles gondoskodni. A  felülvizsgálatot legalább 3 évente el kell végezni,
amelynek eredményeként – szükség esetén – kezdeményezni kell az  utasítás módosításának vagy új utasításnak
a kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


text:
242/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
világszerte nagyra becsült sportolói pályafutása, edzői-nevelői tevékenysége, példaértékű életútja elismeréseként
Gyarmati Dezső háromszoros olimpiai bajnok vízilabdázónak, edzőnek, a Nemzet Sportolójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
nagykeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. október 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
73/2009. (XII. 22.) IRM rendelete a munkavállalói költségkedvezmény megállapításáról és érvényesítésének szabályairól.
A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 395. § (4) bekezdésének j) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró államháztartásért felelős miniszterrel, valamint a szociális és munkaügyi
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben, az 5. § tekintetében az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló
2005. évi XLVII. törvény 31. § (6) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat
és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörében eljáró
államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. § A munkaügyi perben félként résztvevő munkavállaló (a továbbiakban: munkavállaló) munkavállalói
költségkedvezményre abban az esetben jogosult, ha a per által érintett munkaviszonyból származó bruttó havi
átlagkeresete a) a keresetlevél benyújtásakor, b) ha a munkaviszony korábban megszűnt, annak megszűnésekor, vagy
c) ha a munkaügyi per a munkaviszony jogellenes megszüntetése tárgyában indult, a munkáltató munkaviszony
megszüntetésére irányuló jognyilatkozata közlésének időpontjában nem haladja meg – a Központi Statisztikai Hivatal által közzétett – az a)–c) pontok szerinti időpontot megelőző
második év nemzetgazdasági bruttó havi átlagkeresetének kétszeresét. 2. § (1) A munkaviszonyból származó átlagkeresetre vonatkozó, a munkavállalói költségkedvezmény megállapításához
szükséges adatokat a keresetlevélben fel kell tüntetni, és ahhoz csatolni kell az adatok igazolására alkalmas iratokat.
(2) Ha a munkavállaló keresetleveléből, más nyilatkozatából vagy egyéb körülményekből megállapítható vagy
valószínűsíthető, hogy a munkavállaló az (1) bekezdésben foglalt adatszolgáltatási kötelezettségének a munkáltatónak
felróható okból nem tud eleget tenni, a bíróság a munkáltatót kötelezi a szükséges adatok igazolására.
3. § (1) Ha a munkavállaló átlagkeresete az 1. §-ban meghatározott mértéket meghaladja vagy a keresetlevélben azt
megfelelő módon nem igazolta és a hiányokat az erre irányuló felhívás ellenére sem pótolta, a bíróság – a 2. §
(2) bekezdésben foglaltak kivételével – határozatában azt állapítja meg, hogy a munkavállalói költségkedvezményre
a munkavállaló nem jogosult. (2) Ha a munkavállaló a perben vitatja átlagkeresetének a munkáltató által igazolt mértékét, a bíróság a munkavállalói
költségkedvezményre való jogosultságról az ügydöntő határozatában rendelkezik. 4. § (1) Ha a bíróság az eljárás folyamán állapítja meg, hogy a munkavállalói költségkedvezmény feltételei nem álltak fenn,
a munkavállalói költségkedvezményt megvonja. (2) Ha az (1) bekezdés szerinti esetben a felet pártfogó ügyvéd képviseli, a bíróság a munkavállalói költségkedvezmény
megvonásáról szóló határozat keltétől számított 8 napon belül a határozat megküldésével értesíti a pártfogó ügyvédi
képviseletet engedélyező jogi segítségnyújtó szolgálatot. 5. § Az igazságügyi szakértők díjazásáról szóló 3/1986. (II. 21.) IM rendelet 1. § (5) bekezdésében az „Amennyiben a szakértő
az igazságügyi szakértői névjegyzéket vezető hatóság felé díjbejelentéssel élt” szövegrész helyébe a „Ha a szakértő
a díjjegyzékével érvényesíteni kívánt díjat maga állapíthatja meg” szöveg lép.
6. § (1) E rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 5. §-a a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
7. § (1) E rendelet 1–4. §-ának rendelkezéseit a hatálybalépéskor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell azzal, hogy
a munkavállalónak a 2. § (1) bekezdésében foglalt adatokat és igazolásokat tartalmazó kérelme alapján állapítja meg
a bíróság a munkavállalói költségkedvezményre való jogosultságot. (2) A folyamatban lévő eljárásokban előterjesztett kérelem alapján a munkavállalói költségkedvezmény
a munkavállalónak a) a kérelem előterjesztése, b) ha a munkaviszony már korábban megszűnt, a megszűnése, vagy
c) ha a munkaügyi per a munkaviszony jogellenes megszüntetése tárgyában indult, a munkáltató munkaviszony
megszüntetésére irányuló jognyilatkozata közlése időpontjában számított átlagkeresete alapján állapítható meg.
Budapest, 2009. december 11. Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
195/2014. (V. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Kun
Erzsébetet 2014. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. május 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2009. (HK 5.) HM KF–HM HVKF e g y ü t t e s intézkedése.  a NATO Training Group Financial Sub-Group (NTG FSG-NATO Kiképzési Csoport Pénzügyi Alcsoport) 2009. május 4–8. között, Budapesten megrendezésre kerülő 69. soros ülésének előkészítésével és lebonyolításával összefüggő
feladatok végrehajtásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3)–(4) bekezdése és a 101. §
(4)–(5) bekezdése alapján a NATO Training Group Financial Sub-Group, a NATO Kiképzési Csoport Pénzügyi Alcsoport (a továbbiakban: NTG FSG) megrendezésre kerülő 69. soros ülésének előkészítésével és lebonyolításával
összefüggő feladatok végrehajtásáról az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi
Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) az
előkészítéssel és a lebonyolítással összefüggő feladatok
végrehajtásában érintett szervezeteire.
2. A munkaértekezleteket a nemzetközi NTG FSG elnöke (NTG FSG chairman) vezeti le.
3. Az ülésen, valamint az ehhez kapcsolódó munkatalálkozókon az NTG FSG programban résztvevő országok
(NATO és PfP tagországok, Mediterranean Dialogue-MD,
Istanbul Cooperative Initiative nations-ICI országok), illetve a NATO szervezeti elemeinek képviselői vesznek
részt (mintegy 40 fő). A megbeszélésekre a várható külföldi vendégek száma kb. 55 fő.
4. A munkaértekezletek helye: Hotel Flamenco, Budapest (1113 Bp., Tas vezér u. 3–7.).
5. A munkaértekezletek ideje: 2009. május 4–8. 6. A munkaértekezletek előkészítésére és lebonyolítására szervező bizottság (a továbbiakban: bizottság) létrehozását rendeljük el, melynek vezetője a HM Közgazdasági
és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) vezérigazgatója vagy az általa kijelölt személy.
7. Felkérjük a MK Katonai Biztonsági Hivatalt (a továbbiakban: MK KBH) a bizottság munkájában való részvételre.
8. A bizottság döntési jogkörrel rendelkező tagjai:
a) Protokoll és logisztikai biztosítási szakfeladatok vég
rehajtására a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség
(a továbbiakban: HM FLÜ) vezérigazgatója által kijelölt
protokoll, logisztikai és gazdálkodási szakember(ek);
b) Pénzügyi szakfeladatok végrehajtására a HM KPÜ
vezérigazgatója által kijelölt személy(ek);
c) Biztonsági szakfeladatok végrehajtására az MK KBH
főigazgatója által kijelölt személy(ek);
d) Szervezési és végrehajtási feladatokra a HM KPÜ állományából kijelölt személy(ek);
e) A rendészeti, biztosítási és szállítási feladatokra az
MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD) állományából kijelölt személy(ek);
f) Egészségügyi szakfeladatok végrehajtására az MH
Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban MH HEK) parancsnoka (MH egészségügyi
főnöke) által kijelölt személy(ek).
9. A bizottság a vezetője által meghatározott időpontokban és helyen ülésezik.
10. Az ülés, és a munkaértekezletek előkészítése, lebonyolítása érdekében meghatározott feladatok eredményes
végrehajtásáért, a végrehajtásban résztvevő állomány felkészítéséért a bizottság a vezetője felelős.
11. A bizottság 2009. február 28-ig összeállítja a programtervet, melyet a bizottság vezetője részünkre jóváhagyásra felterjeszt.
12. A lebonyolításban résztvevő érintett szervezetek
feladatkörüket illetően elkészítik a részköltségvetési javaslataikat, melyeket 2009. március 10-ig megküldenek a
HM KPÜ részére.
13. A bizottság javaslatai és a 8. pontban megjelölt,
érintett szervezetek adatszolgáltatása alapján, a programfelelős HM KPÜ 2009. március 20-ig elkészíti a rendezvény költségvetési igénytervét és a hozzá kapcsolódó
programok részletes lebonyolítási tervét, a nemzetközi katonai együttműködéssel összefüggő egyes protokolláris és
vendéglátási kérdésekről szóló 49/2006. (HK 11.) HM
utasítás 7. számú melléklete szerint, majd megküldi a HM
FLÜ részére.
14. A rendezvény költségeinek fedezetére a HM KPÜ
vezérigazgatója tesz javaslatot.
15. A HM FLÜ vezérigazgatója a megbeszélések szállítóeszköz szükségletét, valamint a tevékenységgel kapcsolatos kiadásokat, illetve az irodaszer és informatikai szakanyag beszerzését a delegációk vonatkozásában a program
keretének terhére biztosítja.
16. Az MH Központi Kiképző Bázis (Szentendre) parancsnoka, a programterv szerint, a rendezvény időtartama
alatt, kísérő biztosításával lehetővé teszi a résztvevők részére a bázis és az MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola területére való belépést és az objektumok bemutatását.
17. Az MH TD parancsnoka, együttműködve az MK
KBH főigazgatója által kijelölt személlyel, megszervezi és
biztosítja a munkatalálkozó lebonyolításával kapcsolatos
rendészeti és biztosítási feladatokat.
18. A HM FLÜ vezérigazgatója, a bizottságba kijelölt
személyen keresztül, biztosítja a HM KPÜ-vel történő folyamatos együttműködést és az általuk igényelt logisztikai
támogatás feladatainak végrehajtását a program keretének
terhére.
19. A MH HEK parancsnoka, a bizottságba kijelölt személyen keresztül intézkedik a rendezvény ideje alatt a
résztvevők számára nyújtandó egészségügyi biztosításra.
20. A feladat végrehajtásában érintett szervezetek adatszolgáltatása alapján, a HM FLÜ a rendezvény befejezésétől számított 15 napon belül elkészíti a programmal kapcsolatban felmerült költségek elszámolását.
21. A HM KPÜ, együttműködésben a HM FLÜ-vel, a
rendezvény befejezését követő 20 napon belül jelentését
részünkre terjessze fel. A jelentésnek tartalmaznia kell a
program pénzügyi elszámolását is.
22. A rendezvény előkészítésében és végrehajtásában
érintett katonai szervezetek parancsnokai, vezetői alárendeltjeik részére a szükséges parancsokat, intézkedéseket
adják ki.
23. Az együttes intézkedést a bizottság vezetője és tagjai teljes terjedelmében, az érintett vezető szervek állománya a szükséges mértékben ismerje meg.
24. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő 3. napon lép hatályba, és 2009. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
157/2011. (XII. 9.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 147/2011. (IX. 9.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Magánszemély 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
(a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaidő-beosztás szerinti
pihenőnapon végzett munkáért járó bérpótlék mértéke, abban az esetben, ha a munkavállaló nem kap másik
pihenőnapot, továbbra se lehessen alacsonyabb a személyi alapbér száz százalékánál?”
Az OVB 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén meghozott 147/2011. (IX. 9.) határozatában (a továbbiakban:
OVBh.) megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya a törvényben foglalt formai, valamint a népszavazásra
feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért azt hitelesítette.
Az OVB. a 147/2011. (IX. 9.) határozatát a Magyar Közlöny 2011. évi 104. számában, 2011. szeptember 9-én tette közzé,
mely ellen magánszemélyek 2011. szeptember 16-án – a törvényes határidőn belül – kifogást terjesztettek elő.
A kifogást tevők álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő. Az OVB nem hitelesíthette volna az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát, mivel az egyrészt „több kérdést tartalmaz, ezért nem érthetőek, rájuk egyértelmű válasz nem
adható”. Másrészt a megjelölt kérdéseket jelenleg hatályos jogszabályok rendezik, és ez a tény a kérdésekből nem
derül ki, ezért a kérdések megtévesztik a választópolgárokat. Harmadrészt a kérdésben megjelölt fogalmak
a választópolgárok számára nem egyértelműek, többek között „a pihenőnap” és a „bérpótlék” csak az egész törvény
ismeretében válaszolható meg egyértelműen. A kifogást tevők utaltak az OVB által korábban alkalmazott ún.
„egyértelműségi tesztre”, melynek értelmében a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak
kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az
szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel, vagy
„nem”-mel lehessen felelni. A kifogást tevők szerint az OVB-nek az Nsztv. 10. § c) pontja és 13. § (1) bekezdése alapján
a kérdések hitelesítését meg kellett volna tagadnia. Ezen túlmenően kifogásolták, hogy az OVB határozatképessége
jegyzőkönyv hiányában aggálymentesen nem állapítható meg, az egyes kérdéseknél nem ugyanazok a személyek
voltak jelen az ülésen, illetve „a határozatok meghozatalánál, azok szövegezéséből kitűnik, hogy az OVB egyes
tagjainál a szükséges és kellő körültekintés, illetve figyelem – az idő múlására tekintettel – már lankadt vagy hiányzott,
amelynek ellenkezője – jegyzőkönyv hiányában – nem cáfolható”.
Erre tekintettel a kifogást tevők a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §
(3) bekezdése alapján kérték az Alkotmánybíróságot, hogy az OVBh-t semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogás vizsgálatát az alábbi jogszabályi rendelkezésekre tekintettel folytatta le:
 Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései:
 „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(…)
 c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
(…)”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
 A Ve. alkalmazott rendelkezései:
 „130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.”
 (...)
 „(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás az alábbiak szerint megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság – jelen ügyben irányadó – hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjára tekintettel a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása
jogorvoslati eljárás, melynek keretében annak vizsgálatára kerül sor, hogy a kifogás megfelel-e Ve. rendelkezéseinek,
és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e
el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256., 63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.] Az
Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogás megfelel a törvényben foglalt előírásoknak, és lefolytatta az érdemi
vizsgálatot.
2. Az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak szerint azt vizsgálta, hogy a kérdés megfogalmazása eleget tesz-e az
Nsztv. 13. § (1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság már több határozatában foglalkozott a népszavazásra feltenni kívánt kérdéssel szemben
támasztott egyértelműségi követelménnyel. Az Alkotmánybíróság gyakorlata az egyértelműség követelményét
a népszavazáshoz való jog érvényesülésének alkotmányos garanciájaként értékeli, annak mind a választópolgár, mind
pedig a jogalkotó felé meg kell valósulnia. A választópolgárok esetében az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a feltett kérdés egyértelműen eldönthető legyen, arra „igen”-nel, vagy „nem”-mel lehessen válaszolni. [51/2001.
(XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.)
AB határozat, ABH 2006, 358, 362.; 26/2007. (IV. 25.) AB határozat, ABH 2007, 332, 324.]
Jelen ügyben a kérdés összetett, bonyolultsága révén a választópolgárok számára nehezen értelmezhető. Az
alapkérdésen túl abban további feltételtől függő kitétel is szerepel („abban az esetben, ha a munkavállaló nem kap
másik pihenőnapot”), mely megnehezíti a kérdés értelmezését. A népszavazásra feltett kérdés tehát nem elégíti ki az
Nsztv. 13. §-ában rögzített egyértelműség követelményét.
A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. (1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének, ezért az OVB 147/2011. (IX. 9.) határozatát
– a Ve. 130. § (3) bekezdés alapján – megsemmisítette, és az OVB-t új eljárásra utasította.
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az egyértelműségi követelményre vonatkozóan a kifogást
megalapozottnak találta, az abban szereplő további érveket nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. december 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
115/2012. (IX. 20.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Litván Köztársaság Kormánya közötti, a magyar és a litván fiatalok együttműködéséről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének a külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Litván Köztársaság Kormánya közötti, a magyar és a litván fiatalok
együttműködéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával; 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1242/2011. (VII. 15.) Korm. határozata az Országos Magyar Vadászati Múzeum létrehozásáról és a hatvani Grassalkovich-kastély rekonstrukciójának szükségességéről.
1. A Kormány egyetért az Országos Magyar Vadászati Múzeum létrehozása, valamint az annak helyet adó hatvani
Grassalkovich-kastély főépülete és parkja rekonstrukciójának szükségességével. 2. A Kormány az 1. pontban foglaltak megvalósítása érdekében
a) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert a Kormány általi nevesítés előkészítése érdekében a kiemelt projekt
szakmai tartalmának meghatározására; Felelős: nemzeti erőforrás miniszter Határidő: előzetes kiemelt projekt felhívás közzétételét követően haladéktalanul
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye lehetővé a turisztikai kiemelt projektcsatorna megnyitását,
gondoskodjon az Új Széchenyi Terv Észak-magyarországi Operatív Program 2011–2013. évi akcióterve
2.1.1. Versenyképes turisztikai termék- és attrakciófejlesztés c. konstrukció keretében kiemelt projekt felhívás
közzétételéről; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2011. szeptember 15.
c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a kiemelt projekt benyújtását követően a jogszabályoknak megfelelő
eljárásrendi lépések szerinti kormány-előterjesztés elkészítésére. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: eljárásrendnek megfelelően 3. A Kormány a Regionális Operatív Programok 2011–2013. évekre szóló akcióterveinek jóváhagyásáról szóló 1012/2011.
(I. 19.) Korm. határozat 4. melléklete Észak-Magyarországi Operatív program I. Prioritás bemutatása – 2. prioritás:
Turisztikai potenciál erősítése „II. a támogatási konstrukciók összefoglaló adatai (2011–2013)” című táblázat első
sorában a „Támogatás összege (MFt)” oszlopában a támogatás összegét 2000,00 MFt helyett 3000,00 MFt-ban
határozza meg. 4. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a kiemelt projekt nevesítését követően a beruházás
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítása érdekében készítsen előterjesztést, és azt
nyújtsa be a kiemelt jelentőségű beruházásokat kezelő és egyedi kormánydöntéssel támogatható beruházások
kormánydöntését előkészítő tárcaközi bizottság részére. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a kiemelt projekt nevesítését követően haladéktalanul 5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1496/2015. (VII. 21.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány 2015. június 23. napján együttműködési megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) kötött Nagykanizsa Megyei
Jogú Város Önkormányzatával. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtása érdekében
 1. Nagykanizsa és térsége gazdaságának fejlesztését, új munkahelyek létesítését elősegítve támogatja új ipari terület
kialakítását, ennek keretében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és a honvédelmi
minisztert, hogy tegyenek javaslatot a Kormány részére a város új iparterületének kormányzati támogatással történő
kialakítását szolgáló intézkedésekre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
2. a város iparfejlesztési céljait támogatva egyetért a déli elkerülő út megvalósításával és felhívja a nemzeti fejlesztési
minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a fejlesztés 1. ütemeként
a Nagykanizsa délkeleti elkerülő út megvalósítására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az 1. ütem megvalósítására 2018. március 15.
3. támogatja az  önkormányzat által kidolgozott, Nagykanizsa megújítását és a  városi életminőség javítását szolgáló
Adria Kapuja Program megvalósítását, amely érdekében
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét,
hogy a Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzata által kidolgozott tervek alapján tegyenek javaslatot
a  Kormány részére Nagykanizsa sportlétesítmény-fejlesztési beruházási programjára, amely kiterjed egy
új, 3000 néző befogadására alkalmas városi multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok megépítésére,
valamint egy fedett, 50 méteres versenymedencét magában foglaló uszodafejlesztés megvalósítására,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. szeptember 30.
b) munkacsoportot alakít a  nagykanizsai ferences kolostor felújítási programjának kidolgozására az  érintett
minisztériumok, a tulajdonos és Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzata képviselőinek bevonásával,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
c) munkacsoportot alakít a  városközpontban tervezett konferencia- és rendezvényközpont kormányzati
támogatással történő megvalósíthatóságának vizsgálatára az érintett minisztériumok és Nagykanizsa Megyei
Jogú Város Önkormányzata képviselőinek bevonásával;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
4. támogatja a  Mura, illetve a  Mura térségének komplex gazdasági és turisztikai fejlesztését, a  természeti
értékek megőrzését és a  természetes környezet rehabilitációját célzó Mura program megvalósítását, amellyel
összefüggésben
a) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert, a  földművelésügyi
minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy dolgozzák ki és terjesszék a Kormány elé a Mura program
megvalósítását szolgáló intézkedési tervet,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálják meg a  Mura
program keretében kerékpárút fejlesztési program megvalósításának feltételrendszerét és az  a)  alpont
szerinti intézkedési tervvel összhangban, annak keretében tegyenek javaslatot a Kormány részére a fejlesztés
megvalósításának ütemezésére és támogatására,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. december 31.
c) munkacsoportot alakít az  erdei kisvasút fejlesztési lehetőségeinek megvizsgálására az  érintett
minisztériumok, valamint a Zalaerdő Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság és Nagykanizsa Megyei
Jogú Város Önkormányzata képviselőinek bevonásával;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  térség gyorsforgalmi úthálózati kapcsolatának fejlesztése
céljából – a  2014–2020-as programozási időszak országos jelentőségű közúti, vasúti és vízi közlekedési, városi és
elővárosi közlekedési fejlesztéseinek indikatív listájáról szóló 1696/2014. (XI. 26.) Korm. határozatban foglaltakkal
összhangban – tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  M70-es autóút kétszer kétsávos gyorsforgalmi úttá
fejlesztése érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a gyorsforgalmi útfejlesztés megvalósítására 2018. március 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök