text:
22/2012. (II. 29.) Korm. rendelete a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény 15. cikk
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint a növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003. évi LII. törvény
30. § (1) bekezdés b) pontjában, az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (2) bekezdésében,
az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (1) bekezdés a) pontjában,
az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 49. § (3) bekezdés b) pontjában,
a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvny 57. § (3) bekezdésében,
az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (1) bekezdés a) pontjában,
a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100. § (2) bekezdésében,
a halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény 56. § (4) bekezdésében,
az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény 11. §-ában,
a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 90. § (1) bekezdés i) pontjában,
a pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008. évi LXXIII. törvény 15. § (1) bekezdésében,
a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek vonatkozásában a beszállítókkal szemben alkalmazott tisztességtelen forgalmazói
magatartás tilalmáról szóló 2009. évi XCV. törvény 10. § (3) bekezdésében,
a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 66. § (1) bekezdésében,
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. §
a) pontjában, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában,
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § b)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a következőket rendeli el: 1. A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal jogállása
1. § (1) A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) központi hivatal. A NÉBIH-et az
agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja. (2) A NÉBIH önállóan működő és gazdálkodó, az előirányzatok felett teljes jogkörrel rendelkező központi költségvetési
szerv. (3) A NÉBIH-et elnök (a továbbiakban: elnök) vezeti.
(4) A miniszter irányítási jogkörében a) az elnök javaslata alapján kinevezi és felmenti a NÉBIH különböző szakterületekért felelős elnökhelyetteseit
(a továbbiakban: elnökhelyettesek), b) jóváhagyja a NÉBIH éves munkatervét,
c) jóváhagyja a NÉBIH feladataival összefüggő elektronikus kapcsolattartás és adatátvitel fejlesztését.
(5) A NÉBIH székhelye Budapest. (6) A NÉBIH az egész országra kiterjedő illetékességgel rendelkezik.
(7) A NÉBIH alaptevékenységének veszélyeztetése nélkül vállalkozási tevékenységet folytathat.
2. A NÉBIH elnöke 2. § (1) Az elnök
a) javaslatot tesz a miniszternek az elnökhelyettesek kinevezésére, felmentésére, a kinevezés és a felmentés
kivételével gyakorolja a munkáltatói jogokat az elnökhelyettesek felett,
b) gyakorolja a munkáltatói jogokat a NÉBIH főosztályvezető besorolású vezetői felett, a kinevezés és felmentés
jogát a főosztályvezető-helyettes besorolású vezetői felett, továbbá a NÉBIH valamennyi kormánytisztviselője
esetében dönt az alapilletmény eltérítés mértékéről, c) felelős a NÉBIH részére jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben, illetve megállapodásban
meghatározott feladat hatékony ellátásáért, amelyről évente beszámol a miniszternek,
d) felelős a NÉBIH feladatellátásának minőségbiztosításáért, e) elkészíti és jóváhagyásra a miniszter elé terjeszti a NÉBIH éves munkatervét,
f) elkészíti és a miniszterhez jóváhagyásra felterjeszti a NÉBIH szervezeti és működési szabályzatát,
g) javaslatot tesz a NÉBIH költségvetésének megállapítására, h) felelős a NÉBIH költségvetésének betartásáért,
i) működteti a NÉBIH laboratóriumait, j) jogszabályban meghatározott keretek között kidolgozza és fejleszti az elektronikus kapcsolattartás, adatátvitel és
adatbázis technikai rendszerét a NÉBIH feladatellátásával összefüggésben. (2) Az elnök a fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: megyei kormányhivatal) mezőgazdasági
szakigazgatási szerve tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi
CXXVI. törvény 6. § (4) bekezdésében, valamint a 7. §-ában meghatározott hatáskörök – a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdés
h)–i) pontja szerinti hatáskört is beleértve – gyakorlására jogosult szakmai irányító szerv vezetője.
(3) Az elnök a (2) bekezdésben meghatározott jogkörében a megyei kormányhivatal mezőgazdasági szakigazgatási
szervének kormánytisztviselőjét jogszabályban meghatározott járványügyi, vagy más kiemelt jelentőségű okból
azonnali intézkedést igénylő esetben közvetlenül utasíthatja feladat elvégzésére vagy mulasztás pótlására, továbbá
jelentést kérhet. (4) Az elnök kibocsátja a NÉBIH, valamint a megyei kormányhivatal mezőgazdasági szakigazgatási szerv hatósági
eljárásban részt vevő kormánytisztviselői részére kiadásra kerülő igazolványt.
3. A NÉBIH eljárása 3. § (1) A NÉBIH közigazgatási hatósági ügyben országos illetékességgel jár el.
(2) Ha az adott ügyre vonatkozó döntés előkészítésében közreműködő személlyel összefüggésben a közpénzekből
nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 6. §-a vagy 9. §-a szerinti kizárás áll fenn,
a döntés-előkészítésre annak megkezdése előtt, vagy – ha a kizárás oka a döntés-előkészítő tevékenység megkezdése
után következik be – a döntés-előkészítés újbóli lefolytatására kizárással nem érintett ügyintézőt kell kijelölni.
(3) A jogszabályban meghatározott a) járványügyi, vagy más kiemelt jelentőségű okból azonnali intézkedést igénylő esetekben a NÉBIH
kormánytisztviselője az országos főállatorvos kijelölése alapján, b) növény- és talajvédelmi ügyekben az országos főállatorvossal egyeztetve az országos növény- és talajvédelmi
főfelügyelő nyilatkozhat, illetve hozhat nyilvánosságra adatokat. 4. A NÉBIH és a fővárosi és megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szervei közötti
irányítási kapcsolatok 4. § (1) A NÉBIH szakmai irányító tevékenysége keretében a megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szervei:
a) részt vesznek a NÉBIH által szervezett képzéseken (beleértve az elektronikus távoktatást is), valamint az ahhoz
kapcsolódó vizsgákon, a szakmai felkészültségről bizonyítványt kapnak, b) a NÉBIH szakmai informatikai rendszerein keresztül látják el a hatáskörükbe tartozó feladatokat,
c) a NÉBIH által kiadott és kötelezően alkalmazandó szakmai eljárásrendeknek, útmutatóknak megfelelően végzik az
ellenőrzéseiket és szakmai tevékenységüket, d) végrehajtják a NÉBIH által kiadott ellenőrzési és mintavételi terveket,
e) az országos adatbázisok kialakítása és fenntartása érdekében adatgyűjtést végeznek, nyilvántartást vezetnek,
valamint jelentést küldenek a NÉBIH-nek, f) részt vesznek a központosított mintaszállítási rendszer működtetésében,
g) a NÉBIH által kiadott iratmintákat használják a szakmai feladatellátás során,
h) kiállítják az áruk nemzetközi kereskedelméhez szükséges export bizonyítványokat és egyéb okiratokat,
i) a levett minták vizsgálatát a NÉBIH által kijelölt laboratóriumokban végeztetik,
j) a NÉBIH által végrehajtott belső ellenőrzéseken, auditokon, szakterületi ellenőrzéseken tett ajánlások alapján
meghatározott intézkedéseket végrehajtják, közreműködnek nemzetközi szervek által végrehajtott külső
auditokon, k) részt vesznek a NÉBIH által szervezett értekezleteken, működtetett szakmai munkacsoportokban,
l) ellátják a gyorsriasztási rendszerek üzemeltetésében jelentkező feladatokat,
m) közreműködnek a szakmai sajtómegjelenéssel kapcsolatos feladatok ellátásában,
n) részt vesznek a feladatkörüket érintő átruházott és együttműködői – így különösen az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból és az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egyes támogatások
tekintetében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által átruházott, illetve
együttműködőként ellátott – feladatok végrehajtásában, o) az elvégzett feladataikról közvetlenül jelentenek a NÉBIH-nek.
(2) A megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szervei a NÉBIH által kiadott szakmai eljárásrendek,
útmutatók, minőségirányítási elvek, valamint a NÉBIH által kötött megállapodások figyelembevételével látják el
feladataikat. (3) A megyei kormányhivatal mezőgazdasági szakigazgatási szervei, valamint azok önálló feladat- és hatáskörrel
rendelkező szervezeti egysége szakmai működésének biztosítása érdekében a NÉBIH szakmai irányítási körébe tartozó
feladat és célfeladat forrásának biztosítására a megyei kormányhivatallal egyedi megállapodást köthet, amelyben
rendelkezik a pénzeszközátadás, a szakmai teljesítés és az elszámolás rendjéről, illetve a feladatellátáshoz eszközöket
biztosíthat. (4) A NÉBIH az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból
finanszírozott egyes támogatások tekintetében az MVH által átruházott, illetve együttműködőként ellátott feladatok
ellátása érdekében megállapodást köthet a megyei kormányhivatallal, amelyben rendelkezni kell ezeknek
a feladatoknak az ellátásához a pénzeszközátadás, a szakmai teljesítés és az elszámolás rendjéről.
(5) A megyei kormányhivatal a mezőgazdasági szakigazgatási szervéhez hatósági tevékenység ellátásával
összefüggésben befolyt igazgatási szolgáltatási díj 20%-ának megfelelő összeget a NÉBIH részére a szakmai feladatok
ellátása érdekében befizeti. 5. Kijelölő rendelkezések 5. § (1) A NÉBIH-et a Kormány
a) növénytermesztési hatóságként, b) talajvédelmi hatóságként, c) élelmiszerlánc-felügyeleti szervként,
d) tenyésztési hatóságként, e) erdészeti hatóságként, f) vadászati hatóságként,
g) halászati hatóságként, h) borászati hatóságként, i) mezőgazdasági igazgatási szervként,
j) pálinkaellenőrző hatóságként jelöli ki. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt egyes hatósági feladatkörökbe tartozó hatáskörök ellátására a Kormány rendelete más
szervet is kijelölhet. 6. § (1) A növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003.
évi LII. törvény (a továbbiakban: vetőmagtörvény) 2. §-ának 9. és 25. pontjában, 7. §-ának (1) és (5) bekezdésében,
8. §-ában, 9. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 10. §-ának (2) és (3) bekezdésében, 11. §-ának (1) bekezdésében,
12. §-ának (1)–(4) bekezdésében, 14. §-ának (1) és (3) bekezdésében, 15. §-ának (2) és (7)–(11) bekezdésében, 18.
§-ának (3)–(4) bekezdésében, 19. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 20. §-ának (1) és (3)–(6) bekezdésében, 23. §-a
(1) bekezdésének a)–g) pontjában, h) pontjában a prebázis és bázis kategóriájú szőlő- és gyümölcs, valamint
a szuperelit és elit fokozatú erdészeti és fás szárú energetikai szaporítóanyagok, a szuper elit szaporítási fokú vetőmag
és a törzsültetvények vonatkozásában, i)–l) pontjában, 23. §-ának (3) és (4) bekezdésében, 24. §-ának b) pontjában,
26. §-ának (2) bekezdésében az a)–d) pont vonatkozásában, 27. §-ában, valamint 28. §-ának (1) és (3) bekezdésében
foglaltak tekintetében a Kormány növénytermesztési hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
(2) A NÉBIH a vetőmagtörvény szerinti feladatok ellátása érdekében fajtakísérleti állomásokat, illetve fajtakitermesztő
állomást működtet. (3) A vetőmagvak és vegetatív szaporítóanyagok géntechnológiai eredetének vizsgálata, hatósági ellenőrzése
tekintetében eljáró hatóságként a Kormány a NÉBIH-et jelöli ki.
7. § (1) Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény (a továbbiakban: állattenyésztési törvény) 3. §-ának 19–20., 23. és
26. pontjában, 7. §-ának (2)–(5) és (7) bekezdésében, 9. §-ának (1)–(3) bekezdésében, 10. §-ának (1) és
(3) bekezdésében, 11. §-ának (1) bekezdésében, 14. § (1) bekezdésének b) pontjában, 15. §-a (1) bekezdésének
e) pontjában, 16. §-ában, 17. §-ának a)–l) pontjában, 18. §-a (1) bekezdésének b) pontjában, 18. §-ának (2)–(5) és
(7)–(8) bekezdésében, 19. §-a (2) bekezdésének d) pontjában, 20. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 21. §-ának (2) és
(5) bekezdésében, 22. §-ának (2) bekezdésében, 23. §-ának (1)–(3) bekezdésében, 24. §-ának (1) és (2) bekezdésében,
26. §-ának (1) bekezdésében, 27. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 28. §-ának (2) bekezdésében, 29. §-ában, 30. §-ának
(4) bekezdésében, 34. §-ának (2) bekezdésében, 37. §-ának (2) bekezdésében, 41. §-ában, 42. §-ában, 44. §-ában, 45.
§-ának (1)–(3) bekezdésében, továbbá 46. §-ában foglaltak tekintetében a Kormány tenyésztési hatóságként
a NÉBIH-et jelöli ki. (2) Az állattenyésztési törvény 16. §-ának b) pontjában foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti
szervként a NÉBIH-et jelöli ki. 8. § (1) Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) 5. §-ának
(6) bekezdésében, 8. §-ának (2) bekezdésében, 8/A. §-ának (3) bekezdésében, 8/B. §-ának (1) és (3) bekezdésében,
15. §-ának (5) bekezdésében, 16. §-ának (2) bekezdésében, 17. §-ának (5) és (6) bekezdésében, 18. §-a
(1) bekezdésének g) pontjában, 19. §-ának (4) bekezdésében, 23. §-ának (4) bekezdésében, 24. §-a (1) bekezdésének a)
pontjában, 24. §-ának (2) bekezdésében, 25. §-ának (1) és (4)–(5) bekezdésében, 26. §-ának (1) és (2) bekezdésében,
27. §-a (1) bekezdésének d) pontjában és (5) bekezdésében, 30. §-ának (2) bekezdésében, 32. §-a (1) bekezdésében,
32. §-a (2) bekezdésének a)–d) pontjában, 32. §-ának (4) bekezdésében, 33. §-ában, 34. §-a (1) bekezdésének
f)–h) pontjában, i) pontjában állatgyógyászati készítmények nagykereskedelme, valamint állatgyógyászati
készítmények hatóanyagainak kereskedelme vonatkozásában, 34. §-a (2) bekezdésének b)–l) pontjában, 34. §-a
(3) bekezdésében, 34. §-a (4) bekezdésének a)–b) és f)–j) pontjában, 35. §-a (3) bekezdésének a)–f) pontjában, 35. §-a
(4) bekezdésének a)–c) pontjában, 35/A. §-ában, 36. §-a (3) bekezdésében, 37. §-a (1) bekezdésének a), b) pontjában
növények, növényi termékek tudományos kutatási céllal, illetve fajtaszelekciós munkára történő behozatala, valamint
feltartóztatott szállítmányok behozatala vonatkozásában és c)–d) pontjában, 37. §-a (2) bekezdésében, 37. §-a
(3) bekezdésének a)–g) és i) pontjában, 38. §-a (1) bekezdésének h)–i, l)–p) és r)–s) pontjában, 38. §-ának (4) és
(5) bekezdésében, 39. §-ának (1) és (4) bekezdésében, 40. §-ának (1)–(3) bekezdésében, 41. §-ában, 42. §-a
(1) bekezdésének a)–d) pontjában, 43. §-ában, 44. §-ának (1)–(6) bekezdésében, 45. §-ában, 47/B. §-ának (1) és
(11) bekezdésében, 47/C. §-ának (3) bekezdésében, 48. §-a (1) bekezdésének a)–l) pontjában, 49. §-ának
(1) bekezdésében, 51. §-ának (3) bekezdésében, 56. §-ában, 57. §-ában, 58. §-ában, 59. §-ának (6) bekezdésében,
60. §-a (1) bekezdésének k) pontjában, 61. §-ának (1) és (3) bekezdésében, 62. §-ának (3) bekezdésében, 63. §-a
(1) bekezdésének b)–c) pontjában, 71. §-ának (3)–(5) bekezdésében, 72. §-ában, valamint a Mellékletének 22. és
39. pontjában foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a NÉBIH-et jelöli ki.
(2) Az Éltv. 32. §-a (1) bekezdésének d) pontja alapján a NÉBIH laboratóriumot működtet, illetve kijelöli az Éltv. szerinti
hatósági ellenőrzések során vett minták vizsgálatait végző állami laboratóriumokat, és ezek jegyzékét honlapján
közzéteszi. (3) A megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságának kerületi állat-egészségügyi
és élelmiszer-ellenőrző hivatala (a továbbiakban: kerületi hivatal) és a megyei kormányhivatal
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága által az Éltv. 32. §-ának (3) bekezdése alapján
nyilvántartott bejelentett és kivizsgált élelmiszer-mérgezések és -fertőzések adatait a NÉBIH rendszeresen értékeli és
közzéteszi. (4) A NÉBIH az Éltv. 33. §-ának c) pontja szerinti eseményeket országos szinten összegzi és elemzi, és amennyiben az
szakmailag indokolt, koordinálja azok – szükség szerint helyszíni – kivizsgálását és az intézkedéseket.
(5) Az Éltv. 34. §-a (3) bekezdésének a) pontja alapján a NÉBIH elrendeli a járványveszély esetén szükséges járványügyi
intézkedéseket. (6) Az Éltv. 37. § (1) bekezdés c) pontja alapján a NÉBIH koordinálja az engedélyköteles termékek hivatalos vizsgálataiban
közreműködő megyei kormányhivatalok növény- és talajvédelmi igazgatóságainak tevékenységét, ennek keretében
előkészíti az engedélyezési vizsgálatokat, nyilvántartja és ellenőrzi a kísérleteket.
(7) Az Éltv. 38. §-a (1) bekezdésének q) pontja szerinti nyilvántartást a Vidékfejlesztési Minisztérium Mezőgazdasági
Gépesítési Intézet vezeti. (8) Az Éltv. 71. §-ának (3) bekezdése alapján az elnök a NÉBIH, a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatósága, illetve a kerületi hivatal jogalkalmazási gyakorlatának alapjait ismertető közleményt
ad ki. (9) A NÉBIH ellátja a Bizottság 2009. július 13-i, a 2005/94/EK tanácsi irányelvnek a baromfitartó egységek és más,
fogságban tartott madarakat tartó egységek madárinfluenza szempontjából történő jóváhagyása, valamint az
említett egységekben hozott további biológiai biztonsági megelőző intézkedések tekintetében történő
végrehajtásáról szóló 616/2009/EK rendeletének végrehajtása során a tagállami feladatokat.
(10) Az országos főállatorvos – az országos illetékességgel rendelkező élelmiszerlánc-felügyeleti szerv útján – a külön
jogszabályban foglaltak alapján elrendeli a) az állatjárványügyi intézkedések közül a megfigyelési körzet kialakítását, a vakcinázást, a gyógykezelést,
magán-állatorvosok közcélú igénybevételét, b) a több megyére kiterjedő – az Éltv. szerinti – ellenőrzések és intézkedések végrehajtását,
c) a NÉBIH-en belül az országos járványügyi központ felállítását, valamint az országos élelmiszerlánc-esemény
kezelő központ felállítását, valamint d) jogszabályban meghatározott járványügyi, vagy más kiemelt jelentőségű okból azonnali intézkedést igénylő
esetben utasítást adhat da) a kormánytisztviselők NÉBIH, valamint a megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szervei
közötti kirendelésére, db) az eszközök NÉBIH, valamint a megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szervei közötti
átcsoportosítására. (11) A miniszter az Éltv. 28. §-ának a)–d) pontjában, 29. §-ában, 42. §-ának (4) bekezdésében, valamint 71. §-ának
(1) bekezdésében leírt feladatait az országos főállatorvos a miniszter által átruházott hatáskörben gyakorolja.
(12) Az Éltv. szerinti állami védekezés több megyére kiterjedő, illetve országos szintű elrendelésére a NÉBIH jogosult.
(13) A NÉBIH ellátja a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi
irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelet 75. cikk
(1) bekezdés szerinti hatáskörrel rendelkező hatósági, és (2) bekezdés szerinti nemzeti koordináló hatósági
feladatokat. (14) Az évente befolyt felügyeleti díjnak az Éltv. 47/B. § (10) bekezdése szerint fejlesztésre fordítandó 10%-a a NÉBIH
bevétele. A felügyeleti díj bevétel fennmaradó összegének 40%-a a NÉBIH bevétele, 60%-át a Nemzeti Államigazgatási
Központ részére tovább kell utalni. (15) Az Éltv. 47/B. § (11) bekezdése szerinti beszámoló elkészítése érdekében a fővárosi és megyei kormányhivatal
mezőgazdasági szakigazgatási szerve beszámolót készít, amelyet a tárgyévet követő év március 15-éig köteles
a NÉBIH-nek megküldeni. 9. § (1) Az Éltv. 24. §-a (1) bekezdésének a) pontjában, 24. §-ának (2) bekezdésében, a 27. §-a (1) bekezdésének c) pontjában,
valamint 31. §-ában foglalt feladatokra a Kormány a NÉBIH-et jelöli ki.
(2) A NÉBIH: a) közreműködik a magyar nemzeti élelmezés- és táplálkozáspolitika végrehajtásában az élelmiszer- és
takarmánybiztonság vonatkozásában, b) kapcsolatot tart az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal és egyéb, az élelmiszer- és takarmánybiztonság
területén érintett nemzetközi, tagállami és hazai szervezetekkel, c) az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság megbízására szakvéleményeket, szaktanulmányokat készít, segítséget
nyújt, adatot gyűjt, és elvégzi a felmerülő kockázat azonosítással kapcsolatos feladatokat,
d) kijelölt kapcsolattartó pont az Európai Unió élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó gyors vészjelző
rendszerének hálózatában, e) javaslatot tesz az élelmiszer- és takarmánybiztonságot veszélyeztető eseményekkel kapcsolatos kormányzati
intézkedések kidolgozásához, f) azonosítja és jellemzi az élelmiszer- és takarmánybiztonságra kockázatot jelentő területeket,
g) kialakítja az egységes kockázatbecslési módszereket, h) a nemzetközi és hazai élelmiszer-biztonsági, élelmiszer-higiéniai, élelmiszer-minőségi, takarmánybiztonsági,
továbbá a géntechnológia felhasználására vonatkozó információkat, ismereteket, követelményeket gyűjt,
elemez, értékel, i) közreműködik az emberi egészséget közvetlenül vagy közvetve veszélyeztető ártalmak azonosításában és
felszámolásában, j) az adatszolgáltatás keretében adatokat gyűjt és elemez az élelmiszerek okozta megbetegedésekről.
(3) A többéves nemzeti ellenőrzési terv előkészítését és végrehajtását a NÉBIH koordinálja.
(4) A 882/2004/EK rendelet 44. cikke szerinti éves országjelentést a NÉBIH készíti, az (5) bekezdés szerinti adatszolgáltatás
alapján. (5) A hatóságok a hatékony, koordinált és magas színvonalú élelmiszerlánc felügyelet érdekében a feladatkörükben
rendelkezésükre álló adatokat évente, intézkedést igénylő esetben soron kívül átadják a NÉBIH-nek.
(6) A hatóságok a rendkívüli élelmiszerlánc eseményekről és az ezekkel kapcsolatban megtett intézkedésekről, valamint
minden, a 178/2002/EK rendelet 50. cikkében meghatározott esetben a NÉBIH-et haladéktalanul kötelesek
tájékoztatni. (7) Az élelmiszer- és takarmánybiztonságot veszélyeztető, (6) bekezdés szerinti rendkívüli élelmiszerlánc eseményről a
NÉBIH valamennyi érintett hatóságot haladéktalanul értesíti, és eleget tesz a (2) bekezdés d) pontjában foglalt
kötelezettségének. (8) A NÉBIH a soron kívüli intézkedések koordinációja keretében összeállítja az élelmiszer- és takarmány-biztonsági
válságkezelés során követendő intézkedési és kommunikációs tervet (a továbbiakban: válságkezelési terv), amelyet –
az országos főállatorvos javaslatára – a miniszter hagy jóvá.
(9) Az élelmiszerlánc termékek ellenőrzése tekintetében a Nemzeti Adó- és Vámhivatal köteles a NÉBIH-hel szorosan
együttműködni, és minden elvárható segítséget és információt megadni, a NÉBIH hatékony élelmiszerlánc felügyeleti
tevékenységének elősegítése érdekében. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal ennek keretében különösen a NÉBIH
rendelkezésére bocsátja a feladatkörében tudomására jutott, az élelmiszerlánc szempontjából jelentős áruforgalmi és
határellenőrzési adatokat. 10. § A NÉBIH ellátja a szakmai szintű hazai és nemzetközi állatvédelmi kapcsolattartói feladatokat, szervezi az állami
állatvédelmi feladatok végrehajtását, szakmailag előkészíti az állatvédelmi szabályozást, ellátja a jogszabályban
meghatározott egyéb állatvédelmi feladatokat. 11. § A Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint a magán-állatorvosi tevékenység gyakorlásáról szóló 1995. évi XCIV. törvény
3. §-a (1) bekezdés k) pontjában, 15. §-a (1) bekezdésének a) pontjában és 32. §-a (2) bekezdésében a Kormány
élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a NÉBIH-et jelöli ki. 12. § A mezőgazdasági élelmiszeripari termékek vonatkozásában a beszállítókkal szemben alkalmazott tisztességtelen
forgalmazói magatartás tilalmáról szóló 2009. évi XCV. törvény tekintetében a Kormány mezőgazdasági igazgatási
szervként a NÉBIH-et jelöli ki. 13. § (1) A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: bortörvény) 20. §-ának
(1) bekezdésében, 21. §-ának (2) bekezdésében, 23. §-ának (5), (7) és (10) bekezdésében, 24. §-ának (1) és
(2) bekezdésében, 24/A. §-ának (1), (2), (5) és (8) bekezdésében, 25. §-ának (2) és (3) bekezdésében, 28. §-ában,
29. §-ában, 30. §-ának (2) bekezdésében, 32. §-ának (2) bekezdésében, 40. §-a (1) bekezdésének c) pontjában,
40. §-ának (5) és (7) bekezdésében, 41. §-ának (1) bekezdésében, 44. §-ának (1)–(3) bekezdésében, 48. §-ának (1), (5), (6)
és (9) bekezdésében, valamint 51. §-ának (4) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány borászati hatóságként
a NÉBIH-et jelöli ki. (2) A bortörvény 3. §-ának (2), (3) és (6) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány termőhelyi katasztert vezető
szervként a NÉBIH-et jelöli ki. (3) A hegyközségekről szóló 1994. évi CII. törvény 34. §-ában és 36. §-ában foglaltak tekintetében a Kormány borászati
hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki. (4) A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 6. §
(2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány borászati hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
14. § (1) Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.)
32. §-ának (5) bekezdésében, 43. §-a (2) bekezdésének b) pontjában és 103. §-ának (2) és (3) bekezdésében foglaltak
tekintetében a Kormány erdészeti hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
(2) A NÉBIH igazgatási feladatai körében
a) koordinálja, irányítja és ellenőrzi a megyei kormányhivatal erdészeti igazgatósága erdészeti hatósági feladatai
végrehajtását,
b) koordinálja, irányítja és ellenőrzi a megyei kormányhivatal erdészeti igazgatósága erdészeti támogatásokhoz
kapcsolódó feladatai végrehajtását,
c) szolgáltatja a miniszter által kért, a kormányzati munka ellátásához szükséges, a megyei kormányhivatalok
erdészeti igazgatóságai és a saját tevékenysége során keletkezett adatokat,
d) elemzi és értékeli a feladat- és hatáskörét érintő jogszabályok végrehajtását,
e) véleményezi a feladat- és hatáskörét érintő jogszabálytervezeteket,
f) kialakítja és működteti az erdészeti hatóság tevékenységéhez kapcsolódó informatikai rendszereket,
g) a miniszter felkérése alapján közreműködik a nemzetközi feladatok végrehajtásában,
h) a jogszabályban foglalt tartalommal üzemelteti, felügyeli és vezeti
ha) az Országos Erdőállomány Adattárat,
hb) az erdőgazdálkodói nyilvántartást,
hc) az erdészeti és jogosult erdészeti szakszemélyzet-nyilvántartást,
hd) az erdei közjóléti létesítmény nyilvántartást,
he) az erdei lovaglásra és járműközlekedésre kijelölt utak nyilvántartását,
hf) az erdőfelújítási biztosítékok előírásáról, teljesítéséről és felszabadításáról szóló nyilvántartást,
i) ellátja a NATURA 2000 erdők körzeti erdőtervezésével, felülvizsgálatával kapcsolatos koordinációs és ellenőrzési
feladatokat,
j) ellátja az erdészeti hatóság feladatköréhez kapcsolódó nyilvántartásokból származó külön jogszabályban nem
nevesített adatszolgáltatási feladatokat,
k) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogszabály a feladatkörébe utal.
(3) A NÉBIH a 14. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti ellenőrzés eredményéről tájékoztatja
a) a megyei kormányhivatal erdészeti igazgatóságának vezetőjét,
b) ismételt vagy súlyos szabálytalanság vagy jogsértő gyakorlat esetén a kormánymegbízottat.
(4) A NÉBIH erdészeti ügyekkel foglalkozó szervezeti egységének vezetője kizárólag felsőfokú erdészeti végzettséggel
rendelkező személy lehet.
(5) Az erdőről és erdő védelméről szóló 1996. évi LIV. törvény szerinti erdőfenntartási járulék beszedésével kapcsolatos
feladatok ellátására – amennyiben a követelés végrehajtása még nem indult meg – a Kormány a NÉBIH-et jelöli ki.
(6) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 52. §-a (13) bekezdésének b) pontjában foglaltak tekintetében a
Kormány erdészeti hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
(7) A Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 20. § (7) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány
erdészeti hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
15. § (1) A vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény (a továbbiakban: Vtv.)
21. §-ának (2) bekezdésében, 22. §-ának (3) és (6) bekezdésében, 24. §-ának (2)–(3) bekezdésében, 25/A. §-ának
(2) bekezdésében, 26. §-ában, 33. §-ának (2) bekezdésében, 38/A. §-ának (4) bekezdésében, 74. §-a (6) bekezdésében,
82. §-ában, 88. §-ában, 89. §-ában, 89/A. §-a (2)–(5) bekezdésében, valamint a 92. § (1) bekezdésében foglaltak
tekintetében a Kormány vadászati hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
(2) Az Országos Magyar Vadászkamaráról szóló 1997. évi XLVI. törvény 4. §-a (2) bekezdésének b) pontjában, 16. §-ának
(6) bekezdésében, 19. §-ának (1) bekezdésében, 20. § (4) bekezdésében, 22. §-ának (3) bekezdésében, valamint
25. §-ának (4) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány vadászati hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
16. § (1) A halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény 16. §-ának (3) bekezdésében, 22. §-ának (2) bekezdésében,
30/A. §-ában, valamint 48. §-ának (3) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány halászati hatóságként
a NÉBIH-et jelöli ki.
(2) A NÉBIH ellátja a Tanács 2008. szeptember 29-i, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére,
megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az
1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló 1005/2008/EK rendelete 16–18. cikkében, valamint 21. cikkében meghatározott tagállami illetékes
hatósági feladatokat. 17. § Az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény 7. §-a (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott
agrárgazdasági adatbázist működtető szervként a Kormány az Agrárgazdasági Kutató Intézetet, valamint a NÉBIH-et
jelöli ki. 18. § (1) Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény 29/C. §-ának (2) és (4) bekezdésében, 29/D. §-ának
(1)–(2) bekezdésében, 29/E. §-ának (2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány mezőgazdasági igazgatási
szervként a NÉBIH-et jelöli ki. (2) A Kormány a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált
energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény szerinti mezőgazdasági
igazgatási szervként a NÉBIH-et jelöli ki. 19. § (1) A Kormány a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény szerinti mezőgazdasági igazgatási szervként
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalt, növénytermesztési hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
(2) A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 8/A. §-a (2) bekezdésének c) pontjában és (3) bekezdésében, 8/B. §-ának
(2) bekezdésében, 8/C. §-ának (1) és (2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány mezőgazdasági igazgatási
szervként a NÉBIH-et jelöli ki. (3) A külföldi, nem tagállami állampolgárok mezőgazdasági földterület megszerzéséhez kapcsolódó, mezőgazdasági
tevékenység folytatására vonatkozó igazolás kiadására a Kormány a NÉBIH-et jelöli ki.
(4) A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 9/C. § (3) bekezdése szerinti kifogás a megyei
kormányhivatalok földművelésügyi igazgatóságánál, a NÉBIH-nek címezve nyújtható be.
(5) A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 81/A. §-ában foglalt adóhatóság felé történő
adatszolgáltatás tekintetében a Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a NÉBIH-et jelöli ki.
(6) A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény 41. § (7) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként
a NÉBIH-et jelöli ki. 20. § A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény
alkalmazásában a Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a NÉBIH-et jelöli ki.
21. § (1) A NÉBIH ellátja a 2004. május 1-je előtt meghirdetett, nemzeti költségvetési előirányzat terhére odaítélt
a) a fiatal gazdálkodók támogatási programja, b) a kedvezőtlen besorolású térségekben gazdálkodó mezőgazdasági termelők éven túli hitelterheinek
mérsékléséről szóló program, valamint c) a gazdahitel program
szerinti támogatások felhasználásával összefüggő jogszabályban előírt egyes feladatokat.
(2) Az Európai Unió közös forrásaiból származó agrártámogatások, az azokhoz kapcsolódó, nemzeti költségvetésből
nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a nemzeti hatáskörben nyújtott agrártámogatások igénybevételének
általános feltételeiről szóló 6/2004. (I. 22.) Korm. rendelet 9. § (5) bekezdésében, valamint 11. §-ában a miniszter
hatáskörébe utalt ügyek döntés-előkészítését a NÉBIH végzi. 22. § (1) A Kormány a vágóállatok vágás utáni minősítése szolgáltatási tevékenység tekintetében a szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.)
szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
(2) A Kormány a) az állattenyésztési törvényben szabályozott inszeminátor és embrióátültető,
b) a Vtv.-ben szabályozott hivatásos vadász tevékenysége, valamint
c) a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 51/A. §-a szerinti szakértői tevékenység tekintetében
a Szolgtv. szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
(3) A Kormány a vetőmagtörvényben szabályozott a) a mintavevő, valamint
b) a vetőmag forgalomba hozatala szolgáltatási tevékenységek tekintetében a Szolgtv. szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a NÉBIH-et
jelöli ki. (4) Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a Kormány az Éltv. hatálya alá tartozó szolgáltatási
tevékenységek tekintetében a Szolgtv. szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
6. A fás szárú energetikai ültetvények védett természeti területen és Natura 2000 területen történő
engedélyezésére és a kötelező növényvédelmi technológia – zárlati károsító elterjedésének megelőzése
érdekében, országos jelentőségű védett természeti területen történő – alkalmazásának elrendelésére
irányuló eljárásban közreműködő szakhatóságok 23. § (1) A Kormány a fás szárú energetikai ültetvények védett természeti területen és Natura 2000 területen történő
engedélyezése iránti másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további
feltételek mellett megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki. (2) A Kormány a kötelező növényvédelmi technológia – zárlati károsító elterjedésének megelőzése érdekében, országos
jelentőségű védett természeti területen történő – alkalmazásának elrendelésére irányuló másodfokú eljárásban,
annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e, az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. A szakhatóság
állásfoglalását – az eljáró hatóság kérésére – haladéktalanul, de legkésőbb egy munkanapon belül adja meg.
7. A talajvédelmi hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 24. § (1) A Kormány a hígtrágya nitrátérzékeny területen történő mezőgazdasági felhasználása engedélyezésére irányuló
másodfokú eljárásban – a felszín alatti vizek minőségének védelme kérdésében – az Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. (2) A Kormány a szennyvíz és szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásának engedélyezése és az engedély
meghosszabbítása iránti másodfokú eljárásban, továbbá a nem mezőgazdasági eredetű nem veszélyes hulladék
mezőgazdasági felhasználásának engedélyezési és az engedély meghosszabbítása iránti másodfokú eljárásban,
a) – a talajvédelmi tervnek és a tervezett tevékenységnek a felszín alatti vizek minősége és az ivóvízbázisok védelme
követelményeinek való megfelelősége, továbbá annak elbírálása kérdésében, hogy a szennyvíziszap
mezőgazdasági felhasználása során 5 méteren belüli talajvízszint esetén a talajvízszint figyelemmel kísérése
érdekében szükséges-e észlelőkút létesítése, és a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és
közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az
Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget, valamint b) a vizek minőségét, egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságát, felhasználhatóságát befolyásoló körülmények,
tényezők vizsgálatával kapcsolatos szakkérdésben a megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási
szervét szakhatóságként jelöli ki. (3) A szennyvíz és szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásának engedélyezési eljárásában
a) a szakhatósági megkereséshez csatolni kell a talajvédelmi tervet, és
b) az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv szakhatóságként jár el. (4) A Kormány – függetlenül a kitermelt ásványi nyersanyag felhasználási módjától – az ásványi nyersanyag kitermeléssel
járó mezőgazdasági célú tereprendezés engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban
a) a bányatelek, a bányatelekkel nem rendelkező felhagyott bánya, meddőhányó, célkitermelő hely, bányászati
tevékenységgel érintett egyéb terület, bányászati vagy gázipari létesítmények biztonsági övezetének, illetve – az
ugyanazon helyrajzi számú földrészletről nyíló, egyenként 100 m2-nél nagyobb alapterületű, mesterségesen
földbe vájt üregek együttes alapterületével számolva – a 300 m2-nél nagyobb alapterületű, bányászati
módszerekkel kialakított föld alatti térség, föld alatti tároló térség tereprendezéssel történő érintettségének
megállapításával, b) a tereprendezés során kitermelt ásványi nyersanyag felhasználása, értékesítése, hasznosítása feltételeinek és
a fizetendő bányajáradék mértékének meghatározásával kapcsolatos szakkérdésben a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
8. Az élelmiszerlánc-felügyeleti hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 25. § (1) A Kormány a kizárólag állati eredetű melléktermékek égetését vagy együttégetését végző üzem engedélyezésére
irányuló másodfokú eljárásban – a hulladék égetésére vonatkozó levegőtisztaság-védelmi, hulladékgazdálkodási
előírásoknak és határértékeknek való megfelelés, valamint a levegővédelmi ellenőrzések gyakorisága előírásának
szakkérdésében – az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki. (2) A Kormány a kísérleti vagy tudományos célú tevékenység, illetve fajtaszelekciós munka céljára a külön jogszabályban
meghatározott, tilalmazott, Magyarországon nem honos károsítónak, illetve az egyéb, Magyarországon nem honos,
életképes növényi károsító bármely fejlődési alakjának, tenyészetének Magyarországra való behozatala
engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további
feltételek mellett megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki. (3) A Kormány a nem emberi fogyasztásra szánt állati eredetű melléktermékekre és származtatott termékekre vonatkozó
egészségügyi szabályok megállapításáról, valamint az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdésének a) és e)–j) pontjaiban meghatározott
tevékenység(ek)et végző üzem működésének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
a) – az egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások felmérésére, a higiénés és egészségvédelmi, a települési
szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint
a kémiai biztonságra vonatkozó jogszabályi előírások érvényesítésének kérdésében a megyei kormányhivatal
népegészségügyi szakigazgatási szervét, valamint b) ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély és egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – a hulladékkezelésre vonatkozó jogszabályi követelmények teljesülésének vizsgálata, valamint
a hulladékgazdálkodási előírások alapján a technológiából származó környezetterhelések kockázatának
megítélése kérdésében, illetve barlang védőövezetén belüli engedélyezés esetén, annak elbírálása kérdésében,
hogy a védőövezetben tervezett tevékenység a barlang védelmére vonatkozó jogszabályi követelményeknek
a kérelem szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi
és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. (4) A Kormány a kegyeleti állattemető működésének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban – az
egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások felmérésére, az egészségvédelmi, a települési szilárd és folyékony
hulladékkal kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint a kémiai biztonságra
vonatkozó jogszabályi előírások érvényesítésének kérdésében – a megyei kormányhivatal népegészségügyi
szakigazgatási szervét szakhatóságként jelöli ki. 9. A vadászati hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok
26. § A Kormány a) a vadászterület természetvédelmi érdekből történő különleges rendeltetésének megállapítása iránti eljárásban
– természetvédelmi érdek fennállásának kérdése tekintetében –, b) a Magyarország állatföldrajzi környezetében nem honos állatfaj vadászterületen történő vadászati célú
telepítésének engedélyezésére irányuló eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a
természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint
megfelel-e –, c) a vadaskert védett természeti területen, barlang védőövezetében történő létesítése iránti eljárásban – annak
elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, valamint
d) a vadaspark védett természeti területen, barlang védőövezetében történő létesítése iránti eljárásban – annak
elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
27. § (1) A Kormány a védett természeti területen található nemzetközi vagy kiemelt jelentőségű vízi élőhelyeken történő
vízivadvadászat rendjének szabályozására irányuló másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy
a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak
szerint megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki. (2) A Kormány a vizes területek védősávjának ólomsörét használatának vonatkozásában való kijelölésére irányuló
másodfokú eljárásban, ha a vizes terület védett természeti területen található – annak elbírálása kérdésében, hogy
a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak
szerint megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki. (3) A Kormány védett természeti területen
a) a szelektív méregnek a vadgazdálkodási, humán- vagy állat-egészségügyi indokok alapján történő alkalmazására
irányuló másodfokú engedélyezési eljárásban, b) a mesterséges vadtenyésztési tevékenység folytatására, vad zárttéri tartására, valamint vad vadászterületre
történő kiengedésére irányuló másodfokú engedélyezési eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és
Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. 28. § (1) A Kormány a jogszabályban meghatározott vadászati idény védett természeti területen történő meghosszabbítására,
rövidebb időszakban történő megállapítására, egy vagy több vadfaj vadászatának a vadászati idényen belüli
megtiltására vagy korlátozására irányuló másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelmények a kérelemben foglaltak szerint megfelelően
érvényesülnek-e – az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki. (2) A Kormány a vadászati tilalmi időben apróvad fajra vonatkozó vadászat védett természeti területen való
engedélyezésére és elrendelésére irányuló másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a vadászat
engedélyezése a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a megkeresésben
foglaltak szerint megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki. (3) A Kormány a védett természeti területre vonatkozó vadgazdálkodási üzemterv jóváhagyására irányuló másodfokú
eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a vadgazdálkodási üzemterv a természet védelmére vonatkozó
nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(4) A Kormány a vadászterület határának megállapítására irányuló másodfokú eljárásban, ha a vadászterület védett
természeti területet osztana meg – annak elbírálása kérdésében, hogy a vadászterület megállapítása a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a megkeresésben foglaltak szerint megfelel-e –, az
Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(5) A Kormány a) a vadászati jog kényszerhasznosításának elrendelésére irányuló másodfokú eljárásban, ha a kényszerhasznosított
vadászterület határa védett természeti területet oszt meg, b) a madarak fészkének és fészkelésének vadászati célra engedélyezett vagy más eszközzel való zavarására,
megrongálására vagy elpusztítására vonatkozó tilalom alóli felmentés megadására irányuló másodfokú
eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és
Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. 10. A halászati hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok
29. § (1) A Kormány a) a védett természeti területen, Natura 2000 területen található halászati vízterületen vagy annak egy részén
a halászati tilalmi időtől való eltérésre feljogosító mentesítésre, illetve a mentesítés meghosszabbítására irányuló
másodfokú engedélyezési eljárásban, valamint b) a védett természeti területen, Natura 2000 területen található halászati vízterületen vagy annak egy részén
a mesterséges szaporításhoz szükséges tenyészállatok begyűjtése, tudományos kutatás vagy rendkívüli
állománymentés érdekében az egyes halfajok egyedének fogására vonatkozó halászati tilalmi idő alóli
mentesítésre irányuló másodfokú engedélyezési eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a természeti, országos jelentőségű védett természeti területen vagy Natura 2000 területen a halászati
méretkorlátozás alól meghatározott időtartamra adott felmentés megadására irányuló másodfokú eljárásban – annak
elbírálása kérdésében, hogy a felmentés a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány a halgazdálkodási terv jóváhagyására, illetve a jóváhagyott halgazdálkodási terv módosítására, illetve
a halgazdálkodási tervtől való eltérésre irányuló másodfokú engedélyezési eljárásban
a) vízilétesítmény esetén – a felszíni víztest állapotának védelme, továbbá a jó állapot, a jó ökológiai állapot és
potenciál elérése érdekében a halászati tevékenységgel járó terhelés hatásainak vizsgálata, a környezeti
célkitűzéseknek való megfelelés megítélése, valamint a monitoring tevékenység feltételei meglétének vizsgálata,
továbbá a zsilipek és az engedélyezett és tényleges mederállapot mellett gyakorolható halgazdálkodás
feltételeinek, valamint a szükséges és lehetséges beavatkozások, a vízkormányzás szakszerű biztosításának
vizsgálata szakkérdésében –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget,
b) természeti területen, országos jelentőségű védett természeti területen – annak elbírálása kérdésében, hogy
a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben
foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi
és Vízügyi Főfelügyelőséget, valamint c) helyi jelentőségű védett természeti terület esetén – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a helyi
önkormányzati rendeletben meghatározott természetvédelmi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint
vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalt
szakhatóságként jelöli ki. (4) A Kormány a hal szaporodása, telelése és a halivadék nevelése érdekében kíméleti területté nyilvánított halászati
vízterület kíméleti területi minőségének megszüntetésére irányuló másodfokú eljárásban – annak elbírálása
kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek
a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. (5) A Kormány a halfaj külföldről származó egyede vagy ennek továbbtenyésztéséből származó utódja telepítésének
engedélyezésére irányuló eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
11. Az erdészeti hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 30. § (1) A Kormány az ingatlan-nyilvántartásból megismerhető, valamint a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalról és a kulturális
örökségvédelmi szakigazgatási szervekről szóló Korm. rendeletben meghatározott, a régészeti lelőhelyeket, régészeti
védőövezeteket, műemléki területeket és műemlékeket tartalmazó, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal által vezetett
adatbázisban szereplő – az MgSzH részére átadott – EOV vetületű vektoros térképfedvényen lehatárolt régészeti
lelőhelyen, műemlék területén és műemléki területen a) az erdészeti magánút, műtárgy, csatorna, tározó létesítésére, bővítésére, felújítására, helyreállítására,
korszerűsítésére, megszüntetésére, illetve használatbavételére, fennmaradására irányuló másodfokú eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
d) az engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére irányuló
másodfokú eljárásban, valamint e) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti másodfokú eljárásban
– annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a kulturális örökség védelme
jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –,
a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalt szakhatóságként jelöli ki. (2) A Kormány védett természeti területen található erdő esetén
a) erdei épület, erdei vasút kivételével minden erdészeti létesítmény létesítésére, bővítésére, felújítására,
helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására, illetve használatbavételére, fennmaradására vagy
a rendeltetésének megváltoztatására irányuló másodfokú eljárásban, b) az erdészeti szaporítóanyag gyűjtésének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
c) az erdőterv megállapítására és módosítására irányuló másodfokú eljárásban,
d) a természetes, természetszerű és származék erdő természetességű, állami tulajdonú erdőben a tarvágás
engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban, e) az erdőnek közjóléti és természetvédelmi célból tisztásként, erdei farakodóként és készletező helyként, erdészeti
létesítményhez tartozó területként, 6 méternél szélesebb nyiladékként és tűzpásztaként fátlan állapotban tartás
engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban, f) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
g) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
h) az engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére irányuló
másodfokú eljárásban, i) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti másodfokú eljárásban,
j) újonnan telepített erdő, az önerdősülés, az engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően telepített, de
fennmaradásra engedélyezett erdő esetében az üzemmód megállapítására irányuló másodfokú eljárásban,
k) az erdő üzemmódjának megváltoztatására irányuló, az erdőgazdálkodó kérelmére indult másodfokú eljárásban,
l) az átalakító és szálaló üzemmódban kezelt erdőkre készített átalakítási vagy szálalási terv jóváhagyására irányuló
másodfokú eljárásban, m) az erdőgazdálkodási tevékenység feltételeinek meghatározására, korlátozására, tiltására irányuló másodfokú
eljárásban, ha ma) az erdőgazdálkodó gazdálkodása során a 2009. évi XXXVII. törvényben és a törvény végrehajtására kiadott
jogszabályban előírt szabályokat megszegte, vagy mb) az erdő állapotában korábban előre nem látható esemény következett be, vagy
mc) a védett természeti területen a védelmi célok megváltozását eredményező, illetve azokat veszélyeztető,
korábban előre nem látható esemény következett be, n) az erdő egészségi állapotának megőrzése, javítása, veszély elhárítása vagy az erdő felújítása érdekében szükséges
fakitermelés elrendelésére irányuló másodfokú eljárásban, o) természetes mageredetű erdőfelújításra az erdőtervben előírt újulattal rendelkező erdőrészletekben
véghasználat, szálaló üzemmódban kezelt területeken szálalás március 31. és szeptember 1. közötti időszakon
kívül történő elvégzésének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban, p) a vízforrások, vízbázisok, a védett élő szervezetek élőhelyének, az élettelen természeti vagy tájképi értékek
környezetének védelme érdekében egyes fák vagy facsoportok kitermelésének tiltására irányuló másodfokú
eljárásban, q) lovaglásra, valamint járműközlekedésre használható út kijelölésére irányuló másodfokú eljárásban,
r) lovas sportverseny rendezésének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e, valamint az f), g) és i) pontban foglaltak esetén annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység
következtében jelentős környezeti hatások feltételezhetők-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és
Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. (3) A (2) bekezdés l) pontja szerinti eljárásban a szakhatóság 5 napon, a (2) bekezdés m) pontja szerinti eljárásban 8 napon
belül köteles állásfoglalását megadni. (4) A Kormány védett természeti területen lévő természetes és természetszerű erdő, valamint a természetes és
természetszerű erdő, valamint a nem erdő művelési ágú védett területek kétszáz méteres körzetében a fásítás és a
szabad rendelkezésű erdő telepítése feltételeinek meghatározására, tiltására irányuló másodfokú eljárásban, ha a
tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(5) A Kormány védett természeti területnek nem minősülő Natura 2000 területeken található erdő esetén
a) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
c) az engedély nélkül, vagy az engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásáról határozó másodfokú
eljárásban, valamint d) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti másodfokú eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e, valamint az a), b) és d) pontban foglaltak esetén annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység
következtében jelentős környezeti hatások feltételezhetők-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és
Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. (6) A Kormány tájképvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
c) új erdő telepítésekor az erdő elsődleges és további rendeltetésének megállapítására vonatkozó másodfokú
eljárásban, kivéve, ha a rendeltetés megállapítását a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség
kezdeményezte, valamint d) az erdő elsődleges és további rendeltetése megváltoztatására vonatkozó másodfokú eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a tájvédelem nemzeti és
közösségi jogi követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az
Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(7) A Kormány partvédelmi és vízvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) erdei épület, erdei vasút kivételével minden erdészeti létesítmény létesítésére, bővítésére, felújítására,
helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására, illetve használatbavételére, fennmaradására vagy
a rendeltetésének megváltoztatására irányuló másodfokú eljárásban, b) az erdőterv megállapítási és módosítási másodfokú eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
d) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
e) új erdő telepítésekor az erdő elsődleges rendeltetésének megállapítására vonatkozó másodfokú eljárásban,
kivéve, ha a rendeltetés megállapítását a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség
kezdeményezte, f) az erdő elsődleges rendeltetése megváltoztatására vonatkozó másodfokú eljárásban, valamint
g) cserjék kivágásának engedélyezése iránti másodfokú eljárásban, ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a partvédelem és a vízvédelem
jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –,
az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
31. § (1) A Kormány honvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) az erdőterv megállapítási és módosítási másodfokú eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
d) az engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére irányuló
másodfokú eljárásban,
e) új erdő telepítésekor az erdő elsődleges rendeltetésének megállapítására vonatkozó másodfokú eljárásban,
valamint
f) az elsődleges rendeltetés megváltoztatására vonatkozó másodfokú eljárásban,
– annak elbírálása kérdésében, hogy a Magyar Honvédség nemzeti és szövetségi védelmi feladatai a kérelemben
foglaltak szerinti esetben vagy további feltételek mellett biztosíthatóak-e – a honvédelemért felelős minisztert
szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány az erdőterületen található védett növénytársulásokkal kapcsolatos másodfokú erdészeti hatósági
eljárásban – a védett és fokozottan védett életközösségekre vonatkozó korlátozásokról és tilalmakról szóló
jogszabályban foglalt előírásoknak való megfelelés kérdésében – az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi
és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány – a növényi, állati vagy fertőzést okozó egyéb szervezetek országos jelentőségű védett természeti
területen található erdőterületen történő tömeges elszaporodása esetén – az erdőgazdálkodó szükséges védekezés
elvégzésére kötelezése iránti másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy az elvégeztetni kívánt
védekezés a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek megfelel-e –, az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. A szakhatóság az
állásfoglalását – az eljáró hatóság kérésére – haladéktalanul, de legkésőbb egy munkanapon belül adja meg.
12. Záró rendelkezések 32. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
(2) Az 1–31. §, a 32. § (3) és (4) bekezdése, továbbá a 33. § (1) és (2) bekezdése 2012. március 15-én lép hatályba.
(3) 2012. március 15-én hatályát veszti
a) a Magyar Élelmiszer-biztonsági Hivatal létrehozásáról szóló 66/2003. (V. 15.) Korm. rendelet,
b) a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalról szóló 327/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet.
(4) E rendelet 4. § (5) bekezdése 2012. augusztus 1. napjával hatályát veszti azzal, hogy az abban foglaltakat a 2012. július
31. napjáig megállapított igazgatási szolgáltatási díjra vonatkozóan alkalmazni kell.
33. § (1) A Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal 2012. március 15-étől NÉBIH néven működik tovább.
(2) A Magyar Élelmiszer-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: MÉBiH) 2012. március 15-én a NÉBIH néven továbbműködő
Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalba történő beolvadással megszűnik.
(3) A NÉBIH a MÉBiH általános jogutódja.
(4) A jogutódlással kapcsolatos feladatok rendezéséről, valamint az ehhez kapcsolódó vagyon-, létszám- és
forrásátcsoportosításról feladat átadás-átvételi megállapodást kell készíteni 2012. február 29-ig.
(5) A MÉBiH új kötelezettséget 2012. február 29. napjáig vállalhat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
336/2012. (HK 1/2013.) MH VDK intézkedése a „Műszaki Adattár I.” című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében, valamint a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás
4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a „Műszaki Adattár I.” című főnökségi kiadvány kiadásáról az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. A „Műszaki Adattár I.” című főnökségi kiadványt
ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Tamási Béla mk. ezredes s. k.,
mb. parancsnok


text:
1183/2018. (III. 29.) Korm. határozata társasági részesedés megszerzéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva
a) 9 822 800 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási kötelezettséggel a  Magyarország
2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások,
ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 18. Az Iparművészeti Múzeum rekonstrukciója jogcím terhére,
b) 177 200 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet
XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 4. A vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 6. Európai Uniós pályázatokhoz forrás biztosítása
jogcímcsoport terhére,
c) 6 000 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet
XLI.  Adósságszolgálattal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. A  forintban fennálló adósság és
követelések kamatelszámolásai cím, 1. Forinthitelek kamatelszámolásai alcím, 1. Nemzetközi pénzügyi
szervezetektől felvett forinthitelek kamata jogcímcsoport terhére,
d) 4 000 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet
XLI.  Adósságszolgálattal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. A  forintban fennálló adósság és
követelések kamatelszámolásai cím, 3. Kincstárjegyek kamatelszámolásai alcím, 1. Diszkont kincstárjegyek
kamatelszámolása jogcímcsoport terhére,
a Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 5. Tulajdonosi
joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 3. Részesedés-vásárlással összefüggésben felmerülő
kiadások jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet 153. §-ában biztosított jogkörében eljárva 10 000 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el elszámolási kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet,
43. Központi Maradványelszámolási Alap cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi
kezelésű előirányzatok cím, 5. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 3. Részesedésvásárlással összefüggésben felmerülő kiadások jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1086/2013. (II. 27.) Korm. határozata az üzemanyag megjelölés és ellenőrzés alkalmazásáról az adóelkerülés felderítése és megakadályozása érdekében.
A Kormány 1. felhívja a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnökét, hogy a Magyar Szénhidrogén Készletező Szövetség bevonásával
dolgozzon ki olyan javaslatot, amely alapján a behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről szóló
1993. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Kt.) 11. § (2) bekezdésében előírt ellenőrző és jelölő rendszer alkalmazható
legyen az üzemanyagokkal kapcsolatban, a jövedéki adó és az általános forgalmi adó fizetési kötelezettség
elkerülésével összefüggő tevékenység felderítésére, illetve megakadályozására, Felelős: Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke
Határidő: 2013. március 31. 2. úgy dönt, hogy „A behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről” szóló T/9522. számú
törvényjavaslatot új változatban nyújtja be az Országgyűlésnek, amelyben átvezetésre kerülnek a Kt. 2012.
december 28. napján hatályba lépett rendelkezései, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a gazdaságpolitikáért felelős minisztert olyan jogszabály kidolgozására, amely lehetővé teszi, hogy az 1. pont
szerinti jelölő és ellenőrző rendszer bevezetéséből és működtetéséből eredő többlet adóbevételt a következő
adóévben adócsökkentésre lehessen fordítani. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
86/2011. (X. 12.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a nemzeti fejlesztési miniszter
javaslatára dr. Földi Enikőt és dr. Pálffy Ilona Évát
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává – 2011. szeptember 15-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1242/2018. (V. 4.) Korm. határozata az Erbíli Káld Katolikus Érsekség Alkos-i iskolaépítési projektjének támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  szülőföldjük térségében maradt közel-keleti keresztény és más üldözött vallási és nemzetiségi
kisebbségekhez tartozó családok megsegítésének támogatásával, és ezen közösségek helyben maradásának
elősegítésével, amely célnak részét képezi a Közel-Keleten menekültként élő emberek hazatérését segítő programok
hatékonyságának, működőképességének biztosítása, és ezért az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.) 101/A.  §-a szerinti támogatást nyújt a  2.  pontban
meghatározott összegben, az ott meghatározott kedvezményezett részére;
2. az 1. pont szerinti cél megvalósítása érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások
minisztere bevonásával – gondoskodjon az Alkos-i iskola és képzési központ újjáépítésének céljából az Erbíli Káld
Katolikus Érsekség támogatásához szükséges 261 170 000 forint biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 53. Üldözött keresztények segítésének feladatai alcím, 2. Intervenciós Támogatási Keret
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2.  pontban meghatározott feladatok megvalósítása érdekében
tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) a 2. pontban megjelölt kedvezményezett szervezettel – az Ávr. 101/A. §-a alapján – egyszerűsített támogatói
okirattal történő támogatási jogviszony létrehozása iránt, valamint
b) a költségvetési támogatások egy összegben történő kifizetése iránt.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
307/2012. (X. 29.) Korm. rendelete a fogyasztóvédelmi hatóság által kiszabott egyes bírságokról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva, az 1. § tekintetében
a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 55. § (1) bekezdés f) pontjában, a 3. § (2) bekezdése tekintetében
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A fogyasztóvédelmi hatóság által a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 47. § (1) bekezdés i) pontja
alapján és a termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 15. § (2) bekezdés h) pontja alapján
kiszabott bírságot a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (a továbbiakban: NFH) Magyar Államkincstárnál
– a 10032000-01494879-00000000 számlaszámon – vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell befizetni,
amelyet az NFH havonta a Magyar Államkincstárnál a 10032000-00510004-60000006 számlaszámon vezetett fejezeti
befizetési számlára utal. 2. § (1) Az NFH az 1. §-ban foglaltak alapján befolyt bírság összegéről negyedévente tájékoztatja a fogyasztóvédelemért
felelős minisztert. (2) Az NFH a fogyasztóvédelmi bírság behajtásában jelentkező hátralék összegéről a rendelkezésére álló adatok,
valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal erre vonatkozó adatszolgáltatása alapján negyedévente tájékoztatja
a fogyasztóvédelemért felelős minisztert. 3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a fogyasztóvédelmi hatóság által kiszabott egyes bírságok felhasználásáról szóló 339/2010. (XII. 28.)
Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
195/2015. (VII. 21.) Korm. rendelete az elektronikus hírközlési szolgáltatás igénybevétele során alkalmazható közvetítőválasztásról szóló 73/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti az elektronikus hírközlési szolgáltatás igénybevétele során alkalmazható közvetítőválasztásról szóló
73/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet.
2. § Ez a rendelet 2015. november 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
121/2012. (IX. 28.) ME határozata az Államreform Operatív Program – Elektronikus Közigazgatás Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökének kinevezéséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése alapján 2012. október 1-jei
hatállyal 1. az Operatív Programok Monitoring Bizottságai elnökének kinevezéséről szóló 100/2011. (XI. 29.) ME határozat alapján
kinevezett dr. Gál András Leventének az Államreform Operatív Program – Elektronikus Közigazgatás Operatív Program
Monitoring Bizottsága elnöki megbízatását visszavonom; 2. egyidejűleg dr. Biró Marcellt, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát az Államreform
Operatív Program – Elektronikus Közigazgatás Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökévé kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2014. (I. 30.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  nemzeti fejlesztési
miniszter javaslatára
Szalóki Flóriánt és Nemcsok Dénes Sándort a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2014. január 22-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2016. (IX. 8.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyarország helyi önkormányzatairól
szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 36. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontjában foglaltakra – 2016. szeptember 1. napjától
2017. február 28. napjáig a 80. életévüket betöltött személyek esetében a szociális alapszolgáltatások
infokommunikációs fejlesztését célzó tudományos kutatás és országos modellprogram kidolgozására, valamint
bevezetésére Jeneiné dr. Rubovszky Csillát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében eljárva:
a) koordinálja és felügyeli a miniszteri biztosi kinevezés alapjául szolgáló modellprogram megfelelő előkészítését
és lefolyását,
b) a modellprogram tapasztalatai alapján megvizsgálja a program kiterjesztésének lehetőségét,
c) közreműködik a feladatával összefüggő szakmai programok, jogszabály-előkészítést megalapozó tudományos
elemzések kidolgozásában,
d) tudományos kutatások alapján előkészíti a program bevezetéséhez szükséges döntéseket, valamint ellenőrzi
azok végrehajtását a tudományos eredmények érvényesülése érdekében,
e) kapcsolatot tart az illetékes minisztériumok államtitkárságaival – különösen az Emberi Erőforrások
Minisztériumának Szociális Ügyekért és Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkárságával –, felsőoktatási
intézményekkel, valamint a Magyar Tudományos Akadémiával feladata ellátása érdekében.
3. § (1) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés  a)  pontja alapján a miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és
juttatásokra nem jogosult.
(2) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter – az infokommunikációért és fogyasztóvédelemért felelős államtitkár
útján – irányítja.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
63/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Csaba Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
szöuli nagykövetségének a vezetésére, valamint Magyarországnak a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban való
képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2016. (XII. 16.) BM utasítása a Belügyminisztérium 2017–2018 közötti programozási időszakban a Belső Biztonsági Alapra vonatkozó Munkaprogramjáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. pont 13. alpontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva,
a 2014–2020 közötti programozási időszakban a Belső Biztonsági Alapból és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból
származó támogatások felhasználásáról szóló 135/2015. (VI. 2.) Korm. rendelet 6. §-ára figyelemmel, a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a 2017–2018 közötti programozási időszakban a Belső Biztonsági Alapból származó támogatások
felhasználására terjed ki.
2. § A Munkaprogramot az utasítás 1. melléklete1 tartalmazza.
3. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter