text:
126/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 74/2011. (VI. 24.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 74/2011. (VI. 24.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését.
Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a 2011. január 1-ig jogszerűen megszerzett nyugdíjjogosultságot az Országgyűlés ne vonja
el?”
Határozatában az OVB azzal érvelt, hogy a feltenni kívánt kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás
eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha magát az Alkotmányt, pontosabban annak 70/E. §
(3) bekezdését módosítaná. Az Alkotmány módosítására azonban csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben,
az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által kerülhet sor. Így „az Alkotmány módosítására irányuló
kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye”.
Az országos népszavazás kezdeményezőinek egyike – a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban:
Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján – kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz, s kérte az OVBh. megsemmisítését és
az OVB új eljárásra utasítását.
A kifogástevő azt állította, hogy a népszavazási kérdés az OVB álláspontjától eltérően nem irányul
alkotmánymódosításra. Az Alkotmány 70/E. §-ának hivatkozott (3) bekezdése alapján ugyanis az Országgyűlés számos
szabályozási megoldás közül választhat, s egyáltalán nem köteles a nyugdíjrendszer módosítására. Amennyiben
a kérdés eredményes népszavazáson támogatást kap, akkor az Országgyűlésnek pusztán tartózkodnia kellene
az Alkotmány által lehetővé tett számos szabályozási megoldás egyikétől, jelen esetben: a 2011. január 1-ig jogszerűen
megszerzett nyugdíjjogosultság elvonásától.
A kifogástevő megjegyezte, hogy a népszavazás eredményéből következő módosítási moratórium
alkalmazhatatlanná sem tenné az Alkotmány említett rendelkezését, mert jelen esetben a kérdés csak az ellátások egy
részhalmazára: a 2011. január 1-jéig jogszerűen megszerzett nyugdíjjogosultság elvonásától való tartózkodásra
vonatkozik.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában 2011. június 24-én jelent meg, a kifogást 2011. július 8-án
– a törvényi határidőn belül – terjesztették elő az OVB-nél.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„28/C. § (1) Országos népszavazást döntéshozatal vagy véleménynyilvánítás céljából lehet tartani, a népszavazás
elrendelésére kötelezően vagy mérlegelés alapján kerül sor.”
„70/E. § (3) Az ellátáshoz való jog a nyugellátás tekintetében az általános öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött,
a nyugellátás törvényi feltételeinek megfelelő személyre terjed ki. Törvény az e korhatárt be nem töltött személynek is
nyugellátást állapíthat meg. Az általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően folyósított nyugellátás
törvényben meghatározottak szerint csökkenthető és szociális ellátássá alakítható, munkavégzésre való képesség
esetén megszüntethető.”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) érintett
rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, (...)”
3. A Ve. érintett rendelkezése:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás megalapozott.
1. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az OVB az Nsztv. 10. § b) pontjára hivatkozva tagadta meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését. Az OVBh. indokolása
szerint az adott kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy
tudna eleget tenni, ha az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdését módosítaná. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor – az OVB
álláspontjával ellentétesen – úgy ítélte meg, hogy a népszavazási kezdeményezésben szereplő kérdésnek nem
tárgya az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdésének módosítása. A kérdés eredményes népszavazáson történő
támogatása esetén egyáltalán nem lenne szükség az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (3) bekezdésének
megváltoztatására. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az OVBh.-t megalapozatlannak találta, azt
megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
597/2010. (IX. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. augusztus 1-jén aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
Egyetért-e Ön azzal, hogy magánszemélyek ügyvéd közreműködése nélkül köthessenek az ingatlan-nyilvántartásba
történő bejegyzésre alkalmas ingatlan adásvételi szerződést?
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadvány nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, mely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) 365. § (3) bekezdése szerint egy ingatlanra vonatkozó adásvételi szerződés megkötésének
érvényességéhez annak írásba foglalása szükséges. A hatályos rendelkezések azonban a szerződés megkötéséhez
nem követelik meg, hogy a szerződő felek ügyvéd közreműködését vegyék igénybe. A népszavazásra feltenni kívánt
kérdés félrevezető, megtéveszti a választópolgárt, ezáltal nem felel meg a törvényben foglalt egyértelműség követelményének, mivel az ingatlan-nyilvántartással kapcsolatos jelenleg hatályos jogszabályok értelmében „ingatlannyilvántartásba történő bejegyzésre alkalmas ingatlan adásvételi szerződés” nemcsak ügyvédek, hanem közjegyzők
vagy jogtanácsosok közreműködésével is létrejöhet. Ennek értelmében nem állapítható meg egyértelműen,
hogy a beadványozó csupán az ügyvédek vonatkozásában kívánná kezdeményezni a jogalkotást vagy esetleg
a közjegyzők, jogtanácsosok vonatkozásában is.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű, mert csak a magánszemélyeket nevesíti, mint az ingatlan
adásvételi eljárás szereplőit. A magánszemélyeken kívül azonban a jogi személyek és egyéb jogi személyiség nélküli
társaságok is köthetnek ingatlan adásvételi szerződést. Mindezek alapján nem állapítható meg, hogy a beadványozó
kívánna-e a személyek között ily módon különbséget tenni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés célja sérti a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényben (a továbbiakban: Alkotmány) foglalt jogbiztonság alapelvét
azáltal, hogy az ügyvédek egyéb jogszabályokban foglalt kötelezettségeinek figyelmen kívül hagyásával kívánná
az ügyvédeket az adásvételi eljárás folyamatából kizárni. Ezáltal egy eredményes népszavazást követően
megalkotandó jogszabály ellentétes lenne a jelenlegi szabályokkal, mely így konkrét alkotmányos alapjogi sérelmet is
okozna.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmányon, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, Ptk. 365. § (3) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
106/2014. (III. 26.) Korm. rendelete az „Antenna Hungária” Magyar Műsorszóró és Rádióhírközlési Zártkörűen Működő Részvénytársaság 100%-os társasági részesedése állami tulajdonban álló társaság általi megszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 24/A. §-a
alapján az  „Antenna Hungária” Magyar Műsorszóró és Rádióhírközlési Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(székhely: 1119 Budapest, Petzval József u. 31–33., cégjegyzékszám: 01-10-042190) 100%-os társasági
részesedésének a  100%-os állami tulajdonban álló NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (székhely: 1081 Budapest, Csokonai u. 3., cégjegyzékszám: 01-10-041633) általi
megvásárlását közérdekből – így különösen, mivel az  hozzájárul a  Nemzeti Infokommunikációs Stratégiában
megfogalmazott célkitűzések eléréséhez és a  közfeladatok ellátásához nélkülözhetetlen távközlési szolgáltatások
megfelelő minőségi és biztonsági szintű ellátásához – nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2011. (I. 14.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a külügyminiszter javaslatára
dr. Baranyai Gábort a Külügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2011. január 10-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
467/2017. (XII. 28.) Korm. rendelete a Kormányzati Adatközpont működéséről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 15. § és a 3. melléklet tekintetében a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló
2010. évi CLVII. törvény 2. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 16.  § tekintetében az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24.  §
(1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya
a) a kormányzati adatközponti szolgáltatásokat nyújtó központi szolgáltatóra;
b) a  kormányzati adatközponti szolgáltatások igénybevételére vagy igénybevételének vizsgálatára kötelezett
felhasználókra (a továbbiakban együtt: kötelezett felhasználó);
c) a kormányzati adatközponti szolgáltatásokat önként igénybe vevő jogi személyekre és egyéb szervezetekre
(a továbbiakban együtt: önként csatlakozó felhasználó);
d) a  kormányzati adatközponti szolgáltatásokkal érintett természetes személyekre, jogi személyekre és egyéb
szervezetekre
terjed ki. (2) A rendeletet a kötelezett felhasználó tekintetében az igénybevételt vagy az igénybevételi kötelezettség vizsgálatát
megalapozó körülmény bekövetkezésétől, az  önként csatlakozó felhasználó tekintetében a  csatlakozási igény
benyújtásától kell alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) Kormányzati Adatközpont: a kormányzat, a közigazgatás és a közszolgáltatások számára stabil és biztonságos
informatikai infrastruktúra környezetet biztosító, felhő alapú szolgáltatások nyújtására képes központi
informatikai infrastruktúrát magába foglaló, geo-redundánsan működő géptermek;
b) Kormányzati Felhő: az  EKOP-2.2.1-2012-2012-0001 „Kormányzati Felhő – Kormányzati adatközpont és
IT értéknövelt szolgáltatásnyújtás megalapozása” projekt keretében létrehozott és a  NISZ Nemzeti
Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság által üzemeltetett, számítási-, és
tárolókapacitást nyújtó, felhő technológián alapuló informatikai infrastruktúra szolgáltatások összessége;
c) KÖFOP projektek: a  2014–2020. évekre kiterjedő időszakra elfogadott Közigazgatás- és Közszolgáltatásfejlesztés Operatív Program alapján kormányhatározatban nevesített projekt alapján európai uniós
finanszírozással végrehajtott projektek;
d) forrás: a  központi költségvetésből közvetlenül a  közszolgáltatási szerződés finanszírozását biztosító fejezeti
kezelésű előirányzaton rendelkezésre bocsátott forrás;
e) szolgáltatási tartalék: az  az üzemi tartalékot meghaladó, folytatólagosan fenntartandó kapacitás tartalék,
amely lehetővé teszi a  szolgáltatási igények kiszolgálását, illetve a  szolgáltatások időszakosságából adódó
többletterhelésekhez szükséges kapacitás átmeneti biztosítását;
f ) üzemi tartalék: a  Kormányzati Adatközpont felhő szolgáltatás és az  azt biztosító informatikai eszközök
műszaki, technikai sajátosságaiból adódó, szolgáltatás nyújtására közvetlenül fel nem használható erőforrás
biztosítására szolgáló kapacitás tartalék, amelynek célja az  IT eszközök saját működéséhez szükséges
minimális kapacitás folyamatos biztosítása.
2. Központi szolgáltató 3. § A közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: központi szolgáltató) útján működteti a  Kormányzati Adatközpontot, amelynek keretében
az  1.  mellékletben meghatározott KAK Felhő szolgáltatást, KAK Hoszting szolgáltatást és adatmegőrzési
szolgáltatást (a továbbiakban együtt: adatközponti szolgáltatások) nyújt a felhasználók részére.
3. Az adatközponti szolgáltatások igénybevételi formái 4. § (1) Az  adatközponti szolgáltatások igénybevétele a  különböző működési esetekhez tartozó kötelező vagy önkéntes
igénybevételi formában történhet.
(2) A  2.  mellékletben meghatározott KÖFOP projektek keretében fejlesztett szakrendszerek esetében a  szakrendszert
adatgazdaként működtető szervezet számára kötelező a Kormányzati Adatközpont igénybevétele.
5. § (1) Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a  kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010.
(XII. 28.) Korm. rendelet 4.  § (1)  bekezdése alapján a  nemzeti távközlési gerinchálózat igénybevételére jogosult,
e  rendelet alapján kötelezett felhasználónak nem minősülő szerv önként csatlakozó felhasználóként a  következő
célokból veheti igénybe az adatközponti szolgáltatásokat, ha az általa fenntartott rendszer működése adatközponti
szolgáltatások igénybevételével biztosítható:
a) új infrastruktúra fejlesztése,
b) meglévő infrastruktúra amortizációs cseréje,
c) meglévő infrastruktúra kapacitásbővítése,
d) az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvénynek
(a továbbiakban: Ibtv.) való megfelelés, vagy
e) meglévő kapacitáson felüli szabad kapacitás igénybevétele.
(2) Az  önként csatlakozó felhasználó az  adatközponti szolgáltatások igénybevételére irányuló szándékát az  e  célra
működtetett elektronikus megoldás igénybevételével – az adatközponti szolgáltatások igénybevételéhez szükséges
regisztrációs dokumentumokkal együtt – benyújtott kérelemben jelenti be a miniszternek.
(3) A miniszter a (2) bekezdés alapján benyújtott kérelem és egyéb regisztrációs dokumentumok alapján – a központi
szolgáltató javaslatát is mérlegelve – dönt a csatlakozás engedélyezéséről és annak legkorábbi időpontjáról.
6. § (1) A  2.  mellékletben meghatározott KÖFOP projektek keretében fejlesztett szakrendszereken túl a  2014–2020
programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 61/A. §-a szerinti informatikai fejlesztést végrehajtó, az állami szervek informatikai
fejlesztéseinek koordinációjáról szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó szervezetek, továbbá a  központosított
informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 2.  mellékletében
szereplő szervezetek kötelesek az adatközponti szolgáltatások igénybevételi lehetőségét a központi szolgáltatóval
közösen megvizsgálni, ha a szervezet
a) meglévő saját külső infrastruktúra fejlesztését amortizációs célú csere, kapacitásbővítés, továbbá az Ibtv.-ben
foglalt biztonsági szintnek való megfelelés indokával kívánja végrehajtani,
b) újólag fejlesztett vagy meglévő saját rendszereinek üzemeltetését nem képes az  Ibtv. szerinti besorolási
szinthez tartozó követelményeknek megfelelő szinten biztosítani,
c) olyan új rendszert fejleszt, amely infrastruktúrabővítéssel jár, vagy
d) a 7. § (1) bekezdésében meghatározott sürgősségi esetekben veszi igénybe a szolgáltatást.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt vizsgálatot az  érintett szervezet az  ok felmerülésével egy időben, haladéktalanul
kezdeményezi. Ha a vizsgálat eredményeként az 1. mellékletben foglalt adatközponti szolgáltatásokkal a szervezet
által fenntartott rendszer vagy rendszerek működése biztosítható, a  miniszter kezdeményezi a  2.  melléklet
módosítását.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben az  érintett szervezet a  miniszternél kezdeményezi – a  központi szolgáltatóval
előzetesen egyeztetett, az  éves üzemeltetési költség összegével megegyező forrás átcsoportosításáról szóló
előirányzat-átcsoportosítási megállapodás tervezetének megküldésével –, hogy legkésőbb a  tárgyévet követő év
első napjától az általa igénybe vett adatközponti szolgáltatásokat a 10. § (2) bekezdésében foglalt közszolgáltatási
szerződés alapján biztosítsa a központi szolgáltató.
7. § (1) A  miniszter kezdeményezésére a  Kormány az  általa irányított vagy felügyelt szerv esetében egyedi döntésével
– legfeljebb 180 nap időtartamra – az adatközponti szolgáltatások részbeni vagy teljes körű kötelező igénybevételét
e rendelet módosítása nélkül is elrendelheti,
a) ha a  csatlakozás a  közfeladatok ellátását közvetlenül és súlyosan veszélyeztető körülmények miatt nem tűr
halasztást, vagy b) az  elektronikus ügyintézést támogató informatikai infrastruktúra rendszerek és alkalmazások biztosítása
céljából, ha annak működési, gazdálkodási körülményei azt sürgősen indokolják és ezáltal garantálható
a szolgáltatás folyamatossága, valamint az adatvesztés mentes működés.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti egyedi döntésével elrendelt kötelező igénybevétel időtartamát – ha annak
további fenntartása indokolt – a  miniszter javaslata alapján további egy alkalommal, legfeljebb 90 nappal
meghosszabbíthatja.
(3) A  Kormány egyedi döntésével érintett szervezet köteles a  6.  § (1)  bekezdésében meghatározott vizsgálatot
a központi szolgáltatóval lefolytatni.
(4) Az  (1)  bekezdés b)  pontja esetén az  érintett szervezet a  csatlakozás és üzemeltetés költségeit a  központi
szolgáltatónak az e §-ban meghatározott időtartam lejártáig direkt finanszírozás formájában köteles biztosítani.
8. § (1) A  kötelezett felhasználó esetében – kivételesen indokolt esetben – egyedi kérelemre a  miniszter legfeljebb
12  hónapra szóló felmentést adhat a  központi szolgáltató kötelező igénybevétele alól, ha a  központi szolgáltató
igénybevétele a  szerv jogszabályban előírt feladatainak teljesítését veszélyeztetné vagy a  szerv feladata olyan
speciális szolgáltatást igényel, amely a Kormányzati Adatközpont útján nem biztosítható.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott felmentési időszak lejártával újra meg kell vizsgálni a  kötelező igénybevételt
akadályozó tényező fennállását. Az  (1)  bekezdésben meghatározott indokok fennállása esetén a  felmentés több
alkalommal is megadható az (1) bekezdés szerinti időtartamra.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott egyedi mentesítés nem alkalmazható a  7.  § szerinti kötelező igénybevétel
esetén.
(4) A  miniszter az  (1)  bekezdés szerinti felmentést indokolni köteles, a  felmentés körülményeinek vizsgálata hatósági
eljárásnak nem minősül.
4. Az adatközponti szolgáltatások igénybevételének rendje 9. § Az adatközponti szolgáltatások nyújtásához szükséges infrastruktúrát a  központi szolgáltató oly módon köteles
működtetni, a kapacitásait bővíteni és a meglévő kapacitásaival gazdálkodni, hogy az adatközponti szolgáltatások
igénybevétele tekintetében a  kötelezett felhasználó részéről felmerülő és a  miniszter által támogatott igény
a Kormányzati Adatközpontból teljeskörűen kiszolgálható, folyamatosan teljesíthető legyen.
10. § (1) A  Kormányzati Adatközpont működtetését és ennek keretében az  adatközponti szolgáltatások nyújtását
−  a  miniszternek az  e-közigazgatásért való felelőssége körében, az  általa meghatározott szakmai követelmények,
valamint az  e  rendeletben meghatározott működtetési szabályok alapján − a  központi szolgáltató önálló
felelősséggel végzi.
(2) A miniszter az e rendelet szerinti szolgáltatások nyújtására a központi szolgáltatóval közszolgáltatási szerződést köt,
amelyben a felek rögzítik az adatközponti szolgáltatások pontos tartalmát, a szolgáltatások elvárt szintjét, valamint
az általános informatikai biztonsági követelményeket, a szolgáltatás elvárt szintjének mérésére, a felügyeleti szervre
és a szolgáltatás kiesése esetén elvárt eljárásrendre vonatkozó szabályozást. A központi szolgáltató részére nyújtott
ellentételezés az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikk (2)  bekezdésének az  általános gazdasági
érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat
szabályai szerint nyújtható.
(3) A  közszolgáltatási szerződésben foglalt szolgáltatások fedezetét a  miniszter a  központi költségvetésről szóló
törvényben biztosított, a  miniszter által vezetett minisztérium fejezetében rendelkezésre álló forrásból biztosítja.
A  közszolgáltatási szerződésben foglalt – a  mindenkor érvényes általános forgalmi adóval növelten számított –
ellenszolgáltatásnak fedezetet kell nyújtania az  adatközponti szolgáltatások nyújtásával összefüggésben felmerülő
valamennyi közvetlen és közvetett költségre és ráfordításra, a szolgáltatások nyújtásával és a rendszerek működésével
kapcsolatos informatikai biztonsági feladatok ellátására, tényleges szolgáltatás nyújtására fel nem használt, de
a működés technológiai feltételének minősülő üzemi tartalék és szolgáltatási tartalék működési költségeire, valamint
ezen felül a – jogszabályban meghatározott – észszerű nyereség összegére.
(4) A  központi szolgáltató – a  (6)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével – éves viszonylatban a  szolgáltatási
tartalék mértékét legfeljebb a  tárgyév utolsó napján a  11.  § (1)  bekezdése szerint tervezett adatközponti
szolgáltatások által igénybe vett számítástechnikai erőforrás 20%-ában, az  üzemi tartalék mértékét legfeljebb
a  tárgyév utolsó napján a  11.  § (1)  bekezdése szerint tervezett, szolgáltatási tartalékkal növelt adatközponti
szolgáltatások által igénybe vett számítástechnikai erőforrás 20%-ában határozhatja meg.
(5) A szolgáltató a szolgáltatási tartalék felhasznált részét a  felhasználása ütemében folyamatosan – de legalább éves
viszonylatban – a (3) bekezdés, valamint a 6. § (3) bekezdése alapján rendelkezésre álló, közszolgáltatási szerződés
keretében biztosított forrásból, teljes mennyiségben visszapótolja.
(6) A  Kormány a  költségvetés tervezésénél a  (3)  bekezdésben meghatározott költségelemeken túl figyelemmel
van a  központi szolgáltató által nyújtott adatközponti szolgáltatások kiterjesztésével összefüggő szolgáltatási
terjedelemnövekedés, valamint a  Kormányzati Adatközpont rendeltetésszerű működése során az  infrastruktúra
környezet elhasználódásából származó fizikai és erkölcsi avulás pénzügyi ellentételezésére, valamint a Kormányzati
Adatközpont által biztosított szolgáltatások okán megvalósult megtakarításokra.
5. Az adatközponti szolgáltatások kiterjesztése 11. § (1) A  kötelezett és önkéntes felhasználók minden év november 30-ig kötelesek a  miniszter felé – a  központi
szolgáltató útján – bejelenteni az adatközponti szolgáltatások tekintetében a következő évben várható szolgáltatás
igénybevétel bővítési szándékukat.
(2) A  központi szolgáltató minden év január 15-ig – az  (1)  bekezdés szerinti bejelentések alapján – javaslatot készít
a miniszter részére a már szolgáltatást igénybe vevő felhasználóktól beérkezett, valamint a csatlakozási szándékot új
igénybevevőként bejelentő szervek részéről jelentkező bővítési célú fejlesztési igények megvalósításának műszaki,
szakmai lehetőségeiről, azok javasolt megvalósítási sorrendjéről, valamint az  ezekkel összefüggésben felmerülő
fejlesztési, bővítési forrásigényekről.
6. Az adatközponti szolgáltatások megszűnése, megszüntetése 12. § (1) Az  önként csatlakozó felhasználó részére történő adatközponti szolgáltatás megszüntetését – a  (4)  bekezdésben
foglalt kivétellel – az igénybe vevő fél kezdeményezheti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megszüntetésnek csak akkor van helye, ha az önként csatlakozó felhasználó biztosítani tudja
a megszüntetéssel érintett rendszer működtetését.
(3) Az (1) bekezdés szerinti megszüntetés esetén az  igénybevevő és a központi szolgáltató a miniszter egyetértésével
a megszüntetés előtt megállapodik
a) az adatközponti szolgáltatás megszüntetésének időpontjáról,
b) az adatközponti szolgáltatással érintett adatok és rendszerek átadásának módjáról, technikai feltételeiről.
(4) Az  önként csatlakozó felhasználó esetén a  központi szolgáltató is kezdeményezheti az  adatközponti szolgáltatás
megszüntetését,
a) ha a szolgáltatással érintett szakrendszer kivezetésre kerül,
b) ha a szolgáltatás teljesítése lehetetlenné válik vagy
c) a miniszter döntése esetén.
(5) A  (4)  bekezdés c)  pontja szerinti megszüntetésnek akkor van helye, ha az  adatközponti szolgáltatással érintett
adatok és rendszerek az  önként csatlakozó felhasználó biztosítani tudja a  megszüntetéssel érintett rendszer
működtetését.
7. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A  Kormányzati Felhő infrastruktúra rendszerben található szakrendszerek üzemeltetéséről a  központi szolgáltató
gondoskodik a  Kormányzati Adatközpont igénybevételével, a  Kormányzati Felhő infrastruktúra rendszerre
vonatkozó fenntartási időszak lejártát követően.
(3) E  rendelet rendelkezéseit a  2.  mellékletben meghatározott projektek eredménytermékeire a  megvalósulásukat
követően kell alkalmazni azzal, hogy projektek megvalósítását e rendeletnek megfelelően kell végrehajtani.
(4) A  2.  mellékletben meghatározott projektek tekintetében a  közszolgáltatási szerződéseket a  szükséges források
rendelkezésre állását követően lehet megkötni. Azon projektek tekintetében, ahol a  források 2018. január 1-jén
rendelkezésre állnak, a szerződéseket 2018. február 15-ig kell megkötni.
14. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9. és 16. cikkének való megfelelést szolgálja.
(2) E rendeletnek a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
15. § A nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások adatfeldolgozásának biztosításáról szóló 38/2011.
(III. 22.) Korm. rendelet Melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
16. § A központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltató információbiztonsággal kapcsolatos
feladatköréről szóló 186/2015. (VII. 13.) Korm. rendelet 2. alcíme a következő 2/A. §-sal egészül ki:
„2/A.  § A  központi szolgáltató köteles a  Kormányzati Adatközpont révén nyújtott szolgáltatásai körében az  azt
igénylő ügyfelei számára biztosítani a  korai figyelmeztető rendszerhez való kapcsolódást az  ahhoz szükséges,
a következő műszaki feltételek megteremtésével és fenntartásával:
a) a hálózati forgalom másolatának átadása,
b) az  internet felé menő, illetve onnan érkező hálózati forgalom SSL/TLS csatornáinak szelektív feloldása az ügyfél
által meghatározott házirend szerint az SSL/TLS csatornák terminálásával vagy SSL/TLS átjáró megvalósításával,
c) a  korai figyelmeztető rendszer fenntartójával az  ügyfelek kapcsolódásának kialakítása, változás- és
eseménykezelése terén.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
103/2013. (VII. 29.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszternek a külügyminiszterrel egyetértésben tett nyilatkozata alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Koszovói Köztársaság Kormánya között nemzetközi közúti
személyszállításról és árufuvarozásról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külügyminisztert, valamint a  közigazgatási és igazságügyi minisztert,
hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1291/2013. (V. 28.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti, az Országos Vadgazdálkodási Adattár 2013. működési költségeinek biztosításához szükséges előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
az Országos Vadgazdálkodási Adattár 2013. évi anyagi támogatása céljából 25,4 millió Ft egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások
alcím, 5. Vadgazdálkodás támogatása jogcímcsoport terhére a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1074/2018. (III. 13.) Korm. határozata a Magyarország Kiváló Művésze, a Magyarország Érdemes Művésze és a Magyarország Babérkoszorúja díjak 2018. adományozásáról.
Magyarország Kormánya nemzeti ünnepünk, március 15-e alkalmából MAGYARORSZÁG KIVÁLÓ MŰVÉSZE DÍJAT adományoz
Börcsök Enikő
Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész, Csáji Attila
Munkácsy Mihály-díjas festőművész, érdemes művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Csuja Imre
Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész, Fábry Sándor
előadóművész, író, érdemes művész,
Kókay Krisztina
Ferenczy Noémi-díjas textilművész, grafikus, érdemes művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Ráckevei Anna
Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Solymosi Tamás
Harangozó Gyula-díjas balettművész, érdemes művész, Záborszky Kálmán
Liszt Ferenc-díjas karmester, gordonkaművész, érdemes művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja
részére;
MAGYARORSZÁG ÉRDEMES MŰVÉSZE DÍJAT adományoz Balázs János
Liszt Ferenc-díjas zongoraművész,
Csányi Sándor
Jászai Mari-díjas színművész, Faludi Judit
Liszt Ferenc-díjas csellóművész,
Frenák Pál
Harangozó Gyula-díjas táncművész, koreográfus, Gáspár Tibor
Jászai Mari-díjas színművész,
Haris László
Balogh Rudolf-díjas fotóművész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Meláth Andrea
Liszt Ferenc-díjas operaénekes, Mikó István
Jászai Mari-díjas színművész, rendező, előadóművész,
Mucsi János Béla
Harangozó Gyula-díjas koreográfus, Mucsi Zoltán
Jászai Mari-díjas színművész,
Pál Lajos
Bánffy Miklós-díjas zenész, zenetanár, Szentkirályi Miklós Béla
Munkácsy Mihály-díjas restaurátorművész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Veress Sándor László
Munkácsy Mihály-díjas festőművész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja
részére;
MAGYARORSZÁG BABÉRKOSZORÚJA DÍJAT adományoz Bartis Attila
József Attila- és Márai Sándor-díjas író, fotográfus,
Böszörményi Zoltán
József Attila-díjas író, költő, Dobozi Eszter
József Attila-díjas író, költő, szerkesztő
részére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2009. (HK 13.) HM HVKFH intézkedése Egységes NATO Előírások alkalmazásba vételének elrendeléséről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és
a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról
és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás
4. § (2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél
fogva elrendelem a következő dokumentum alkalmazásba
vételét:
– Témafelelős: MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
– Témakezelő: MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ, Informatikai Főnökség
– Alkalmazásba vétel időpontja: 2013. január 1.
– Végrehajtás módja: MH HEK parancsnoki intéz
kedés. A témafelelős adja ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumot. Ezzel együtt végezze el a szükséges módosításokat
is, a bevezetett NATO előírásnak nem megfelelő korábbi
szabályozásokat helyezze hatályon kívül, illetve kezdeményezze azok hatályon kívül helyezését.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
218/2012. (HK 10.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Civil-Katonai Együttműködési Doktrínája 2. kiadásának elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 46.
§ (5) és 52. § (1) bekezdések, továbbá a Hvt. egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.)
Korm. rendelet 11. § p) pontja alapján a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire.
2. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Doktrína Hierarchiája és a Magyar Honvédség Doktrína Fejlesztési
Terve 2011–2014 dokumentumokban jóváhagyott doktrínák közül az MH Összhaderőnemi Civil-Katonai Együttműködési Doktrínája 2. kiadásának elkészítését rendelem el.
3. A doktrína elkészítésével kapcsolatos szakmai tevékenység és a feladatok irányítására a Honvéd Vezérkar főnök helyettest jelölöm ki.
4. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és
2013. augusztus 31-én hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
41/2016. (XI. 18.) KKM közleménye az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségek teljesítésében részt vevő intézmények feladat- és hatásköréről, valamint a kapcsolódó eljárásrendről szóló 172/2015. (VII. 2.) Korm. rendelet hatálybalépéséről.
A Magyar Közlöny 2015. július 2-i 96. számában kihirdetett, az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségek
teljesítésében részt vevő intézmények feladat- és hatásköréről, valamint a kapcsolódó eljárásrendről szóló 172/2015.
(VII. 2.) Korm. rendelet 17. §-ának (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„(1) Ez a rendelet a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat hatálybalépésének napján lép hatályba.”
A 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat 11.  cikk második  bekezdésében foglaltak szerint „A tagállamok
haladéktalanul értesítik a Tanács főtitkárát az e határozat alkotmányos követelményeiknek megfelelő elfogadására
vonatkozó eljárások lezárásáról.”
Ugyanezen cikk (3) bekezdése alapján:
„E határozat a második bekezdésben említett utolsó értesítés beérkezését követő hónap első napján lép hatályba.”
Az utolsó értesítés Tanács Főtitkárságára történő beérkezésének napja: 2016. szeptember 26.
A 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat hatálybalépésének napja: 2016. október 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  172/2015. (VII. 2.) Korm. rendelet 17.  §-ának (1) és (2)  bekezdéseivel,
megállapítom, hogy az  Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségek teljesítésében részt vevő
intézmények feladat- és hatásköréről, valamint a kapcsolódó eljárásrendről szóló 172/2015. (VII. 2.) Korm. rendelet
2016. október 1-jén, azaz kettőezer-tizenhat október első napján lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
15/2005. (XI. 29.) IHM–NKÖM együttes rendelete az audiovizuális kötelespéldányok szolgáltatásának részletes szabályairól.
Az informatikai és hírközlési miniszter és a nemzeti kulturális örökség minisztere a Nemzeti Audiovizuális Archívumról szóló 2004. évi CXXXVII. törvény (a továbbiakban: NAVA tv.) 18. §-ának a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
Az audiovizuális kötelespéldány rögzítése, tárolása
és külön hordozón történő rendelkezésre bocsátása
1. § A Nemzeti Audiovizuális Archívum (a továbbiakban:
NAVA) az audiovizuális kötelespéldányt a NAVA tv.-ben
foglaltak szerint rögzíti és a rögzített műsorszámról készült másolatot az archiválásig elektronikus formában, sugárzási minőségben tárolja.
2. § (1) Ha az 1. §-ban foglalt rögzítés meghiúsul, illetve
technikai vagy egyéb okból lehetetlen, a NAVA írásban
felszólítja az érintett műsorszolgáltatót az audiovizuális
kötelespéldány külön hordozón történő rendelkezésre bocsátására. A felszólítás a felhívásban megjelölt időszakban
a műsorszolgáltató által nyilvánossághoz közvetített valamennyi audiovizuális kötelespéldány szolgáltatására
vonatkozhat.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt kötelezettséget legkésőbb a felszólítást követő 60 napon belül, a műsorszámot
legalább sugárzási minőségben rögzítő hordozó átadásával vagy – ha annak technikai feltételei rendelkezésre állnak – elektronikus úton kell teljesíteni.
(3) A külön hordozón rögzített műsorszámról a NAVA
az 1. §-ban foglaltak szerint másolatot készít, és a hordozót
– ha a műsorszolgáltatóval kötött szolgáltatási szerződés
eltérően nem rendelkezik – a műsorszolgáltató kérésére és
költségére visszaszolgáltatja.
A kapcsolódó dokumentumok szolgáltatása 3. § (1) Az audiovizuális kötelespéldányok kötelező adatszolgáltatás alá tartozó azonosító adatait a műsorszolgálta
tó – lehetőség szerint – elektronikus úton bocsátja a
NAVA rendelkezésére.
(2) A műsorszolgáltató a műsorszám előállításához, bemutatásához szükséges dokumentumokat (NAVA tv.
1. melléklet), illetve az önkéntes adatszolgáltatás alá tartozó azonosító adatokat (NAVA tv. 2. melléklet II.) is a
NAVA rendelkezésére bocsáthatja, illetve e dokumentumok rendszeres szolgáltatásáról a NAVA és a műsorszolgáltató megállapodhat.
(3) Ha a kötelezően vagy megállapodás alapján szolgáltatott azonosító adatok hiányosak, vagy a kötelező adatszolgáltatást a műsorszolgáltató elmulasztja vagy azzal
késedelembe esik, a NAVA a kért adatok megjelölésével
írásban hiánypótlásra szólítja fel a műsorszolgáltatót,
amely az adatokat a felszólítás kézhezvételétől számított
3 munkanapon belül köteles rendelkezésre bocsátani.
Audiovizuális kötelespéldánynak nem minősülő
műsorszám rögzítése és törlése
4. § Amennyiben audiovizuális kötelespéldánynak nem minősülő műsorszámot technikai vagy egyéb okok miatt rögzít a NAVA – ha a műsorszolgáltatóval kötött szolgáltatási
szerződés eltérően nem rendelkezik – azt a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően a rögzítéstől számított
3 hónapon belül törli.
Hatálybalépés 5. § (1) Ez a rendelet 2006. január 1-jén lép hatályba.
(2) A NAVA tv. 10. §-ának (3) bekezdése szerinti változatlan formában történő ismételt nyilvánossághoz közvetítésnek az e rendelet hatálybalépését követő első nyilvánossághoz közvetítése esetén a műsorszolgáltatónak úgy kell
eljárnia, mintha az azonosító adatok mindegyikében adatváltozás következett volna be. Ebben az esetben a műsorszám valamennyi kötelezően rendelkezésre bocsátandó
azonosító adatát – a 3. § (1) bekezdésében foglaltaknak
megfelelően – át kell adni a NAVA részére.
Dr. Csepeli György s. k., Dr. Bozóki András s. k.,
informatikai és hírközlési a nemzeti kulturális örökség


text:
69/2013. (XI. 28.) NFM rendelete a Zöldgazdaság Finanszírozási Rendszer fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 13.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában megállapított feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el.
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 1.  melléklet XVII. fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzat cím, 35. Klíma-, energia- és zöldgazdaság-politikai ágazati programok alcím,
4. Zöldgazdaság Finanszírozási Rendszer jogcím-csoport fejezeti kezelésű előirányzatra (a továbbiakban:
ZFR),
b) a ZFR előző évekről áthúzódó költségvetési maradványára,
c) a ZFR többletbevételére
terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
 1. alapkutatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 2. pontja szerinti kutatás;
 2. állami támogatás: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk (1) bekezdése szerinti támogatás és
az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikke szerinti támogatás;
 3. beruházási támogatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 17. pontja szerinti támogatás;
 4. bérköltség: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 15. pontja szerinti költség;
 5. elszámolható költség: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2.  § 6.  pontja szerinti
költség;
6. energiahatékonyság: a  800/2008/EK bizottsági rendelet 17.  cikk 2.  pontja szerinti fogalom, valamint azon
intézkedések, amelyek alapján a  lakosság és a  közszféra tevékenysége során az  energiafelhasználását
csökkenti;
7. éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi megállapodás: az  Európai Unió által 2020-ra kitűzött kibocsátáscsökkentési célokhoz képest 2020-ra, vagy az azt követő időszakra vonatkozó szigorúbb célokat meghatározó
jövőbeni nemzetközi megállapodás;
8. felvásárlás: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök – nem újonnan létrehozott
immateriális javak, tárgyi eszközök, valamint befektetett pénzügyi eszközök – beszerzése, ha a  létesítmény
bezárásra került vagy bezárásra került volna, ha nem vásárolták volna fel, és ha ezt a  felvásárlást egy
független beruházó vagy a 800/2008/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés b) pontja szerinti feltételek
teljesülése esetén nem független beruházó végzi;
9. immateriális javak: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti javak;
10. ipari kutatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 3. pontja szerinti kutatás;
11. kísérleti fejlesztés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 4. pontja szerinti fejlesztés;
12. közösségi szabvány: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 3. pontja szerinti szabvány;
13. környezetvédelmi támogatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 4. szakasza szerinti támogatások;
14. kutatási szervezet: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 1. pontja szerinti szervezet;
15. megújuló energiaforrás: a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény szerinti energiaforrás;
16. nagyvállalkozás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti vállalkozás;
17. saját forrás: a kedvezményezett által a projekthez igénybe vett, állami támogatásnak nem minősülő forrás;
18. személyszállítási közszolgáltatás: a  vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az  1191/69/EGK
és  az  1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk a) pontja szerinti személyszállítási szolgáltatás;
19. támogatási intenzitás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 15. pontja szerinti
intenzitás;
20. támogatástartalom: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 19. pontja szerinti
tartalom.
2. A ZFR felhasználása 3. § (1) A  ZFR-ből az  üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási
határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény (a továbbiakban: Ügkr. tv.)
2.  §  30.  pontja szerinti üvegházhatású gázok (a továbbiakban: ÜHG) kibocsátás-csökkentésre, ÜHG megkötésére,
az éghajlatváltozás hatásaihoz történő alkalmazkodásra irányuló nemzetközi együttműködés keretében a következő
célokra teljesíthető kifizetés:
a) a Globális Energiahatékonysági és Megújuló Energia Alapnak nyújtott hozzájárulásra;
b) a poznani éghajlatváltozási konferencián (COP 4 és COP/MOP 4) elindított Alkalmazkodási Alapnak nyújtott
hozzájárulásra;
c) erdőirtás elkerülését, erdőtelepítés és az  erdők újratelepítésének fokozását célzó intézkedésekre
az éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi megállapodást ratifikáló fejlődő országokban;
d) technológiák átadására az  éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi megállapodást ratifikáló fejlődő
országok számára és az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz történő alkalmazkodás előmozdítására ezen
országokban;
e) szilárd fosszilis tüzelésű erőművekből, vagy ipari tevékenységből származó CO2 környezeti szempontból
biztonságos elkülönítésére és geológiai tárolására harmadik országokban.
(2) A ZFR-ből támogatás nyújtható az Európai Unió területén megvalósuló következő célokra:
a) megújuló energiaforrásból megvalósuló energiatermelés fejlesztésére;
b) energiahatékonysági és hőszigetelést javító intézkedésekre;
c) az ÜHG kibocsátás-csökkentését eredményező beruházásra, intézkedésre;
d) erdősítés révén történő CO2 megkötésre;
e) az  európai stratégiai energiatechnológiai tervben és az  európai technológiai platformokban szereplő
kezdeményezésekben történő részvételre;
f ) szilárd fosszilis tüzelésű erőművekből, vagy ipari tevékenységből származó CO2 környezeti szempontból
biztonságos elkülönítésére és geológiai tárolására;
g) alacsony ÜHG kibocsátású közlekedésre és tömegközlekedési eszközökre történő átállás ösztönzésére;
h) az  energiahatékonysággal és a  tiszta energiákkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés finanszírozására
az  Ügkr.  tv.-ben meghatározott ÜHG kibocsátással járó engedélyköteles tevékenységekhez tartozó
iparágakban;
i) az  éghajlatváltozás hatásaihoz történő alkalmazkodást, az  ÜHG kibocsátás-csökkentését és
az  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó kutatásra, fejlesztésre, valamint demonstrációs projektek
megvalósítására;
j) alacsony CO2 kibocsátású gazdaságra való áttérést előmozdító egyéb technológiák kifejlesztésére;
k) kis és közepes jövedelmű háztartások szociális aspektusainak kezelését célzó energiahatékonyságot növelő
pénzügyi támogatások biztosítására;
l) az Európai Bizottság NER300 programjában közvetlenül támogatást nyert hazai projektek megvalósítására.
(3) A  ZFR kezeléséhez, működtetéséhez, bevételei beszedéséhez, pénzeszközei felhasználásának ellenőrzéséhez
szükséges költségek fedezésére, illetve a ZFR bevételeinek, mint pályázati pénzeknek a felhasználására, a pályázatok
megvalósulására, monitorozására, az  elért kibocsátás-csökkentés számszerűsítésére, valamint jogszabályban
meghatározott követelmények teljesülésére vonatkozó pénzügyi és műszaki szempontú értékeltetésére
(auditáltatására) a ZFR legfeljebb 5%-a használható fel.
4. § (1) Az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatások esetében
a) a 3. § (2) bekezdés a)–k) pontja alapján csekély összegű,
b) a 3. § (2) bekezdés a)–c), f ) és j) pontja alapján regionális beruházási és foglalkoztatási,
c) a  3.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontja alapján a  közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve
közösségi szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási,
d) a  3.  § (2)  bekezdés b), c) és g)  pontja alapján a  közösségi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi
szabványok hiányában a  környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő, új szállítóeszközök
beszerzéshez,
e) a  3.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontja alapján a  800/2008/EK bizottsági rendelet 2.  cikk 7.  pontja szerinti
vállalkozás (a továbbiakban: KKV) jövőbeni közösségi szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodásához,
f ) a 3. § (2) bekezdés a)–c) pontja alapján energia-megtakarítási intézkedésekhez környezetvédelmi beruházási,
g) a  3.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésbe történő beruházáshoz
környezetvédelmi,
h) a  3.  § (2)  bekezdés a)–c)  pontja alapján megújuló energiaforrásokból származó energia felhasználásának
előmozdítására irányuló környezetvédelmi beruházási,
i) a 3. § (2) bekezdés a), b), c) pontja alapján a c), f ) vagy h) pont szerinti támogatási kategóriával támogatott
beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó környezetvédelmi tanulmányokra,
j) a  3.  § (2)  bekezdés a), f ), h), i) és j)  pontja alapján a  kutatás-fejlesztési és innovációs projekttámogatáshoz,
a  műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz és a  KKV részére szabadalmak és iparjogvédelmi jogok
megszerzéséhez,
k) a 3. § (2) bekezdés g) pontja alapján személyszállítási közszolgáltatások ellentételezésére,
l) a 3. § (2) bekezdés e) pontja alapján a kezdeményezések tartalmától függően és a vonatkozó európai uniós
jogszabályok előírásainak betartása mellett az  1.  mellékletben meghatározott valamennyi támogatási
kategória szerinti
támogatás nyújtható.
 (2) Kamattámogatás a támogatást igénylő és a pénzügyi intézmény között létrejött hitelszerződésben meghatározott
futamidőre, de legfeljebb a  tárgyévet követő 2 évre nyújtható. A  kamattámogatás mértéke a  fizetendő kamat
100%-át is elérheti, figyelemmel az  európai uniós állami támogatási szabályokban meghatározott támogatási
intenzitásra.
(3) A támogatott cél jellegétől függően – ha a pályázati kiírás eltérően nem rendelkezik, a kamattámogatás kivételével –
előleg nyújtható.
(4) A pályázati kiírásban fel kell tüntetni, valamint a támogatási szerződésben a kedvezményezettet írásban tájékoztatni
kell az  odaítélésre kerülő támogatás formájáról és kategóriájáról. A  tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell
a támogatási kategóriára vonatkozó rendeletre, hivatkozva annak pontos címére és az Európai Közösség Hivatalos
Lapjában való kihirdetésére, valamint meg kell határoznia a  támogatás pontos összegét támogatástartalomban
kifejezve.
5. § (1) A ZFR terhére támogatást – ha nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik – belföldi székhelyű jogi személy,
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, külföldi
székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe, egyéni vállalkozó, egyéni cég, társasház-közösség, lakásszövetkezet,
valamint természetes személy kaphat.
(2) A ZFR terhére – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – támogatás elő- vagy utófinanszírozással nyílt pályázati
eljárás keretében
a) visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás (a továbbiakban: vissza nem térítendő támogatás), ezen
belül támogatás, illetve kamattámogatás, vagy
b) visszatérítendő támogatás
formájában nyújtható.
(3) Az Európai Bizottság NER300 programjában támogatást nyert hazai projektek megvalósítására az Európai Bizottság
odaítélési határozatában megítélt és teljesített támogatás összege a  határozat szerinti kedvezményezett részére
külön pályázati eljárás nélkül nyújtható.
(4) A  pályázat benyújtása előtt megkezdett beruházásra támogatás nem nyújtható. A  beruházás megkezdése
időpontjának – ha a pályázati kiírás eltérően nem rendelkezik – építési beruházás esetén az építési naplóba történt
első bejegyzés időpontját, egyéb beruházás esetében az első pénzügyi teljesítés időpontját kell tekinteni.
3. Szervezeti kijelölések 6. § (1) A ZFR kezelő szerve
a) az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság és
b) az NKEK Nemzeti Környezetvédelmi és Energia Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság.
(2) A  ZFR-hez rendelt fizetési számla felett a  kezelő szerv rendelkezik, ellátja a  kötelezettségvállalások
teljesítésigazolását, az érvényesítést, az utalványozást, végzi a számviteli és ellenőrzési feladatokat és közreműködik
a költségvetési beszámolók, mérlegjelentések elkészítésében.
(3) A kezelő szerv a pályázatokkal kapcsolatos feladatai keretében ellátja a pályázat kiírásával, a döntés előkészítésével,
a támogatási szerződés megkötésével, módosításával, a támogatási szerződéstől történő elállással vagy a támogatói
szerződés felbontásával, a  támogatási szerződés nyilvántartásával, a  kedvezményezett beszámoltatásával,
a  támogatás felhasználásának ellenőrzésével, a  teljesítés igazolásával, a  jogosulatlanul igénybe vett támogatás
visszakövetelésével és a projektek zárásával kapcsolatos feladatokat.
4. Pályázati feltételek 7. § (1) A pályázati kiírást, valamint a 3. §-ban meghatározott célokra felhasználható keretösszeget az energetikáért felelős
miniszter (a továbbiakban: támogató) határozza meg.
(2) A pályázati kiírást a kezelő szerv honlapján is közzé kell tenni.
8. § (1) A pályázónak – ha a pályázati kiírás eltérően nem rendelkezik – a pályázat benyújtásakor egyszeri pályázati díjat kell
fizetnie, amely
a) 1 000 000 forint és ez alatti támogatási igény esetén 5000 forint,
b) 1 000 001–5 000 000 forint összegű támogatási igény esetén 10 000 forint,
c) 5 000 001–10 000 000 forint összegű támogatási igény esetén 25 000 forint,
d) 10 000 001–50 000 000 forint összegű támogatási igény esetén 50 000 forint,
e) 50 000 001 forint és annál nagyobb összegű támogatási igény esetén 100 000 forint.
(2) A pályázati díj megfizetésének módját a pályázati kiírás tartalmazza.
 (3) Nem kell az  (1)  bekezdés szerinti pályázati díjat ismételten megfizetni, ha a  pályázó az  előírt feltételeknek meg
nem felelő, visszaküldött pályázatát a  kézhezvételt – elektronikus megküldés esetén a  visszaküldést – követő
10 munkanapon belül, kijavítva újra benyújtja.
9. § (1) Ha a  pályázati felhívás eltérően nem rendelkezik a  pályázatot magyar nyelven, a  pályázati felhívásban megjelölt
címre postai úton 1 példányban, valamint elektronikus formában (e-mailben, CD-n vagy DVD-n) kell benyújtani.
Ha  az  írásban benyújtott pályázat szövege eltér az  elektronikusan benyújtott pályázat szövegétől, akkor az  aláírt,
postai úton benyújtott szöveg tekintendő hivatalosnak.
(2) A pályázat benyújtására legalább az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 66.  § (3)  bekezdésében előírt határidő, legfeljebb 90 nap írható elő. A  pályázat
határidőben benyújtottnak tekintendő, ha azt legkésőbb az előírt határidő utolsó napján postára adták.
(3) Az  előírt feltételeknek megfelelő pályázatokat a  kezelő szerv nyilvántartásba veszi. A  kezelő szerv a  pályázat
befogadásáról írásban, igazolható módon a benyújtást követő 30 napon belül, vagy a hiánypótlás teljesítését követő
15 napon belül tájékoztatja a pályázót.
(4) A pályázat befogadása a pályázat támogatására nem jogosít.
 (5) A kezelő szerv a pályázatot érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha
a) azt a pályázati kiírás alapján nem jogosult pályázó nyújtotta be,
b) a pályázatot határidőn túl nyújtották be,
c) a pályázati kiírás nem biztosít lehetőséget a hiánypótlásra és a pályázat hiányosan került benyújtásra, vagy
d) az Ávr. 67. § (3) bekezdésében meghatározott feltételek fennállnak.
(6) Ha a  pályázat érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül, erről a  kezelő szerv az  elutasítás okának megjelölésével
a pályázat beérkezésétől – az Ávr. 67. § (3) bekezdésében meghatározott esetben a hiánypótlási határidő lejártától –
számított 15 napon belül értesíti a pályázót.
5. A pályázatok elbírálása 10. § (1) A  kezelő szerv a  benyújtott, a  pályázati kiírásban foglalt feltételeknek megfelelő pályázatokat a  pályázat céljára
tekintettel, szükség esetén külső szakértő bevonásával értékeli. Az értékelés részeként helyszíni vizsgálat is tartható.
(2) A  pályázatokat szakmai – így különösen környezet- és éghajlatvédelmi, műszaki, energetikai, közgazdasági – és
pénzügyi szempontok szerint kell értékelni és rangsorolni. A pénzügyi értékelés a szakmai szempontból rangsorolt,
támogatható pályázatok közül kizárja a pénzügyi szempontból nem megfelelő pályázatokat.
(3) A szakmai értékelés során előnyben kell részesíteni
a) a költséghatékonyabb, a fajlagosan nagyobb ÜHG megtakarítást jelentő pályázatokat, valamint
b) az a) pontnak megfelelő pályázatok közül a komplex, több célt megvalósító fejlesztéseket.
(4) A  benyújtott pályázatokról a  kezelő szerv javaslata alapján a  támogató a  pályázatok benyújtására meghatározott
határidő lejártát követő 90 napon belül dönt.
(5) A  támogatói döntésre vonatkozó tájékoztatással egyidejűleg a  pályázó részére a  kezelő szerv a  támogatási
szerződés tervezetét is megküldi.
11. § A  ZFR keretében hozott döntésekkel kapcsolatban a  kezelő szerv teljesíti a  közpénzekből nyújtott támogatások
átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 5. §-ában foglalt közzétételi kötelezettségeket.
6. A támogatási szerződés 12. § (1) A  kedvezményezettnek a  támogatási szerződés aláírására legfeljebb a  döntés kézhezvételétől számított 120 nap
áll a  rendelkezésére. Ha a  pályázó a  szerződéskötésre az  Ávr. 71.  § (1) és (2)  bekezdése alapján rendelkezésre álló
határidőt elmulasztja, a  támogatási szerződés megkötéséhez kapcsolódóan méltányosság semmilyen jogcímen
nem gyakorolható.
(2) A  támogatási szerződésnek tartalmaznia kell az  ÜHG kibocsátás-csökkentés várható és vállalt mértékét, valamint
annak igazolási módját a pályázati kiírás szerint.
(3) A  támogatási szerződésben utalni kell arra, hogy ha a  kedvezményezett a  támogatásból beszerzést valósít meg
és az  megfelel a  közbeszerzésekről szóló törvényben meghatározott feltételeknek, a  kedvezményezettnek, mint
ajánlatkérőnek közbeszerzési eljárást kell lefolytatnia.
13. § (1) A  támogatási szerződés módosítására a  kedvezményezettnek fel nem róható, elháríthatatlan külső okból vagy
adatváltozás miatt kerülhet sor, vagy ha olyan új tény merül fel, amely a pályázat elbírálásakor nem volt ismert és
az a támogatást alapjaiban érinti.
(2) A támogatási szerződés módosítására irányuló kérelmet a kezelő szervhez kell benyújtani.
 (3) A kérelemről – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kezelő szerv önállóan dönt.
 (4) A  kezelő szerv a  támogatási szerződés módosítására irányuló kérelmet értékeli és javaslatával együtt továbbítja
a támogatónak, ha a) a támogatás mértéke meghaladja a 100 millió forintot,
b) a  projekt műszaki tartalmának módosítása esetén az  ÜHG megtakarítás mértéke várhatóan nem éri el
a támogatási szerződésben rögzített célérték 90%-át, vagy
c) a  módosítás a  beruházás finanszírozását az  eredeti támogatási szerződésben rögzítetthez képest 10%-ot
meghaladó mértékben érinti.
 (5) A kérelemről a kezelő szerv, illetve a támogató a kérelem benyújtását követő 30 napon belül dönt.
 (6) A  támogatási szerződésben meghatározott befejezési határidő meghosszabbítása iránti kérelem benyújtásának
határideje a  támogatási szerződésben meghatározott befejezési határidő utolsó napját megelőző 30. nap.
A  támogatási szerződésben meghatározott befejezési határidő legfeljebb a  pályázatra irányadó végső befejezési
határidőig hosszabbítható meg.
(7) A  saját forrás biztosítási módjának – a  saját forrás biztosítását nem érintő – változása nem igényli a  támogatási
szerződés módosítását.
7. Beszámolás, ellenőrzés 14. § (1) A támogatás felhasználásáról a kedvezményezett a támogatási szerződésben meghatározott módon köteles írásbeli
beszámolót készíteni és azt egy példányban a kezelő szervnek benyújtani.
(2) A kedvezményezett köteles a kezelő szerv felhívására a beszámolót 15 napon belül pontosítani.
15. § (1) A  támogatások felhasználását a  támogató, a  kezelő szerv, továbbá a  külön jogszabályban, valamint a  támogatási
szerződésben meghatározott szervezetek ellenőrzik. A  támogató vagy a kezelő szerv megbízásából az ellenőrzést
szükség esetén külső szakértők, szakértő szervezetek is végezhetik.
(2) A  támogatás nem rendeltetésszerű, a  szerződéssel ellentétes, illetve attól eltérő felhasználását az  ellenőrző
szerv jegyzőkönyvben rögzíti, és haladéktalanul javaslatot tesz a  kezelő szerv részére a  szükséges intézkedések
megtételére. A  kedvezményezett a  jegyzőkönyvet aláírásával látja el, illetve az  aláírás megtagadásának tényét
az ellenőrző szerv a jegyzőkönyvben rögzíti.
(3) A  kezelő szerv a  támogatások felhasználását teljes körű eredményességi, hatékonysági és célszerűségi elemzéssel
zárja, amit továbbít a támogató részére.
8. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 20. § 2014. március 15-én lép hatályba.
17. § E  rendelet az  üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének
létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 10. cikk (3) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
18. § E rendelet
a) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12. 28., 5. o.), és
c) a  Szerződés 87. és 88.  cikke alkalmazásában a  támogatások bizonyos fajtáinak a  közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 214., 2008. 8. 9., 3. o.) I. fejezete, 13., 18–25. és 31–33. cikkének
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 19. § A fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló 27/2013. (VI. 12.) NFM rendelet
59. §-ában az „az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló törvény szerinti kibocsátási egységek és légiközlekedési kibocsátási
egységek értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról szóló kormányrendelet” szövegrész helyébe
az „a Zöldgazdaság Finanszírozási Rendszer fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásáról szóló miniszteri rendelet”
szöveg lép.
20. § Hatályát veszti az 5. § (1) bekezdésében a „jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság,” szövegrész.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
24/2012. (V. 11.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 8/2012. (I. 16.) OVB határozata felülvizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazásra irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogások alapján meghozta a következő

határozatot:

Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 8/2012. (I. 16.) OVB határozatát megsemmisíti és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. 2012. február 1-jén a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) akkor hatályos 130. §
(1) bekezdése alapján két kifogás is érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság
(a továbbiakban: OVB) 8/2012. (I. 16.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Két választópolgár 2011. május 24-én országos népszavazásra irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az
OVB-hez, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az általános öregségi nyugdíjkorhatár előtt
jogszerűen folyósított nyugdíj összege ne csökkenjen?” Az OVB először a 80/2011. (VI. 24.) OVB határozatával
megtagadta az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, arra
hivatkozva, hogy a feltenni kívánt kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás eredményének
az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdését módosítaná, az Alkotmány
módosítására irányuló kérdésben azonban nincs helye népszavazásnak.
A beadványozók egyike 2011. július 11-én kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz, amelyben kifejtette, hogy
a szóban forgó népszavazási kérdés valójában nem irányul az Alkotmány módosítására, hiszen azzal az Országgyűlés
rendelkezésére álló szabályozási megoldások közül csupán az egyik megoldástól kellene tartózkodnia, ez azonban
még nem vonja maga után az Alkotmány módosítását. Az OVB ezt követően az Alkotmánybíróság 110/2011. (XII. 2.)
AB határozatára tekintettel az OVBh. elfogadásával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát. Az OVBh. kifejtette,
hogy az eljárás során nem merült fel a korábbi határozatban foglaltakhoz képest egyéb, az elutasítást megalapozó
körülmény, ezért az aláírásgyűjtő ív a törvényben foglalt formai és tartalmi követelményeknek is megfelel.
Ezt követően, az OVBh. ellen – a törvényes határidőn belül – két magánszemély is kifogással élt.
Az egyik kifogást tevő szerint jelentősen megváltozott a jogi helyzet, hiszen 2012. január 1. napjával hatályba lépett a korhatár
előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. CLXVII. törvény
(Tv.), amely „megszüntette a korhatár előtti nyugellátásokat annak érdekében, hogy a Nyugdíjbiztosítási Alap egyensúlyának
megteremtése és az államadósság csökkentése érdekében a jövőben nyugellátást csak a nyugdíjkorhatár betöltésétől
lehessen megállapítani, illetve nyugdíjat kizárólag a nyugdíjkasszába befolyó nyugdíjjárulékokból lehessen folyósítani.”
Eszerint a „korában már megállapított korhatár előtti nyugellátások bizonyos formái 2012. január 1-jétől más jogcímen –
korhatár előtti ellátás, átmeneti bányászjáradék, szolgálati járandóság –, a személyi jövedelemadó mértékével csökkentett, de
a januári nyugdíjemelés mértékével növelt összegben, bizonyos formái pedig öregségi nyugdíjként a januári nyugdíjemelés
mértékével növelt összegben kerülnek folyósításra az érintettek részére.”
Ennek alátámasztásaként az egyik kifogást tevő hivatkozott arra is, hogy az Országgyűlés elfogadta Magyarország
2012. központi költségvetéséről szóló 2011. CLXXXVIII. törvényt (a továbbiakban: Költségvetési törvény), amely a
korhatár alatti ellátásokra fordítandó összeget a Nyugdíjbiztosítási Alapból a Nemzeti Erőforrás Minisztérium
fejezetébe helyezte át. Mindkét kifogást tevő hivatkozott az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdése b) pontjára, amely
szerint nem lehet országos népszavazást tartani a központi költségvetésről, a központi költségvetés végrehajtásáról,
központi adónemről, illetékről, járulékról, vámról, valamint helyi adók központi feltételeiről szóló törvény tartalmáról.
Álláspontjuk szerint az általános öregségi nyugdíjkorhatár előtt folyósított nyugdíj összege a központi költségvetés
részét képezi, hiszen az „igen” válaszok többsége esetén szükségessé válna a Költségvetési törvény módosítása.
Mindkét kifogást tevő hivatkozik az egyértelműség hiányára. Álláspontjuk szerint az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés
nem felel meg az egyértelműségi követelménynek, mert az öregségi nyugdíjra vonatkozó szabályokat több törvény
tartalmazza, ezért sem a választópolgárok, sem az Országgyűlés nem tudná, melyik törvény módosítását kellene
elvégezni. Nem egyértelmű a kérdés a jogi környezet alapvető megváltozása miatt sem, mivel az állampolgárok
számára nem lenne világos, hogy a korhatár előtti nyugdíjak újbóli lehetővé tételét, a korábban megszerzett
jogosultságra vonatkozó szabályozás módosítását, vagy a visszamenőleges jogszabálymódosítás tilalmát kívánják
ezzel kiküszöbölni. Az egyik kifogást tevő szerint az „igen” válasz úgy is értelmezhető, hogy bár az öregségi
nyugdíjkorhatár előtt jogszerűen folyósított nyugdíj összege nem csökkenhet, addig az azt követően folyósított
nyugdíj összege már igen. Ez az értelmezés pedig a diszkrimináció tilalmába is ütközne. A másik kifogást tevő arra is
hivatkozik, hogy nem állapítható meg az érintettek köre, hiszen nem világos, hogy a nyugdíjkorhatár előtt folyósított
nyugdíj összege, vagy általában véve az állam által a nyugdíjkorhatár előtt az összes jogosultnak kifizetett nyugdíj
összege ne csökkenjen. Az sem egyértelmű álláspontja szerint, hogy a nyugdíj összegén annak reálértékét vagy
a nyugdíj számszerű összegét kell-e érteni. Az egyik kifogást tevő végül abból a szempontból is megkérdőjelezte
a kérdés egyértelműségét, hogy a kérdés hitelesítését kezdeményezők a témában több, párhuzamosan is futó kérdés
hitelesítését kezdeményezték, melyek hitelesítése esetén a kérdések együttesen is sértik az egyértelműség
követelményét azok egymáshoz való viszonyának vonatkozásában.
Az egyik indítványozó eljárási szempontból is törvénybe ütközőnek tartotta az OVBh.-t, mivel álláspontja szerint
2012. január 1. napját követően – az OVBh.-ban foglaltak ellenére – nem az Alkotmánybírósághoz lehet kifogással
fordulni, hanem a Kúriához.
2. Időközben – 2012. január 1-jével – hatályba lépett az Országgyűlés által 2011. április 25-én kihirdetett Magyarország
Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény), amelynek 8. cikke határozza meg az országos népszavazás alkotmányi
(alaptörvényi) szintű alapjait. Az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénynek
(a továbbiakban: EtAmtv.) a Ve.-t módosító 145. § (7) bekezdése a Ve. 130. §-át akként módosította, hogy az OVB-nek az
aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogás elbírálására a Kúriának van
hatásköre. Az EtAmtv. 145. § (10) bekezdése ugyanakkor beiktatta a Ve. új 156. § (2) bekezdését, amely szerint az EtAmtv.
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtáskor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
Mindezek alapján a 2012. január 1-jét megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének
hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás elbírálására az Alkotmánybíróságnak továbbra is van hatásköre.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Az Alaptörvény hivatkozott rendelkezése:
„8. cikk (3) Nem lehet országos népszavazást tartani
(…)
b) a központi költségvetésről, a központi költségvetés végrehajtásáról, központi adónemről, illetékről, járulékról,
vámról, valamint a helyi adók központi feltételeiről szóló törvény tartalmáról;”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) vonatkozó
rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(…)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
3. A Ve.-nek a jelen ügyben alkalmazandó – 2011. december 31-éig hatályban volt – rendelkezései:
„3. § A választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk
az alábbi alapelveket:
e) jogorvoslat lehetősége és pártatlan elbírálása,”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító
határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve
– az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. Az Országos Választási Bizottság a kifogás benyújtásáról
haladéktalanul tájékoztatja az Országgyűlés elnökét, a népszavazást elrendelő határozat elleni kifogásról a
köztársasági elnököt is.
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
4. A hatályos Ve. alkalmazandó rendelkezése:
„156. § (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő népszavazási és népi
kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben is alkalmazni kell.
(2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
III. A kifogások részben megalapozottak.
Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét a Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó, 2011.
december 31-ig hatályban volt 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása
jogorvoslati eljárás [63/2002. (XII. 3) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Ennek során az Alkotmánybíróság –
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy
az aláírásgyűjtő ív megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. A kifogásokat az Alkotmánybíróság a Ve. 130. §
(3) bekezdése alapján érdemben bírálta el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
1. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés a megváltozott jogszabályi
környezet vonatkozásában kielégíti-e az egyértelműség követelményét.
A népszavazásra szánt kérdés az általános öregségi nyugdíjkorhatár előtt jogszerűen folyósított nyugdíj összegének
csökkenését tartalmazza. A jogszabályi környezetben bekövetkezett változások a következőket érintik: A Tv. 3. §
(1) bekezdése kimondja, hogy korhatár előtti öregségi nyugdíj 2011. december 31-ét követő kezdő naptól nem
állapítható meg. Ezen túl tehát korhatár előtti öregségi nyugdíj újonnan történő megállapítására nincs lehetőség, ezt
ugyanis a korkedvezményes nyugdíj vonatkozásában a korhatár előtti ellátás, a szolgálati nyugdíj vonatkozásában pedig
a szolgálati járandóság váltja fel. A Tv. azonban öregségi nyugdíjként, bizonyos feltételek mellett továbbra is lehetővé
teszi a korhatár előtti nyugdíjak folyósítását, ezen kívül pedig bizonyos öregségi nyugdíjakat a Tv. rendelkezései nem
érintenek. A Tv. alapján tehát – bár lényegesen megváltozott körre vonatkozóan – továbbra is létezik az „öregségi
nyugdíj” fogalma, valamint a Tv. 1. § f) pontja meghatározza az öregségi nyugdíjkorhatár fogalmát is.
1.1. A megváltozott jogszabályi környezet nem csupán a nyugellátás formáin változtatott, hanem annak fedezetét is más
forrásból biztosítja. A Költségvetési törvény Nyugdíjbiztosítási Alap címet viselő LXXI. fejezetéből (a Nemzeti Család- és
Szociálpolitikai Alapnak átadott pénzeszközként könyvelt kiadás) a korhatár alatti ellátásokat, valamint a Nyugdíjbiztosítási
Alapból átvett pénzeszközöket is a Nemzeti Erőforrás Minisztérium Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Alap címet viselő
21. címébe helyezte át. A korhatár előtti ellátások fedezetének pontos megjelöléséről a Tv. 21. § (1) bekezdése is szól,
miszerint a „korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság költségeinek, valamint a korhatár előtti ellátással és a szolgálati
járandósággal kapcsolatos végrehajtási költségek fedezetét a központi költségvetés biztosítja.”
1.2. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés azonban nem határozza meg, hogy mely időpontban folyósított nyugdíjról van
szó. A kérdésből tehát nem derül ki egyértelműen, hogy az a Tv. 3–6. §-ai alapján továbbra is létező, jogszerűen
(tovább)folyósított nyugdíjakra, vagy a Tv. hatályba lépése előtt fennálló jogszabályi rendelkezések alapján
megállapított nyugdíjakra vonatkozik.
1.3. Az Alkotmánybíróság korábban már számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való
jog érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen válaszolni (választópolgári
egyértelműség). Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alaptörvényben szabályozott
törvényalkotási jogkörét korlátozza, mivel az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő
döntéseket meghozni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is,
hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e
dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, akkor milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói
egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381,
386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.]
Az országos népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogás alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban nem vonható az egyértelműségi vizsgálat körébe, hogy az OVB, hasonló
tárgykörben több kérdést is hitelesített és a többféleképpen megfogalmazott kérdések egy lehetséges csoportjának esetleges
együttes népszavazásra kerülése a kérdések közös értelmét, érthetőségét hogyan érintené. Az állampolgári egyértelműség
vizsgálatakor az Alkotmánybíróság továbbá nem indulhat ki a kérdéssel érintett jogszabályok ismeretének hiányából.
Az állampolgároktól általánosságban is, valamint a népszavazásra feltett kérdés tekintetében különösen elvárható, hogy
a vonatkozó jogszabályok ismeretének birtokában legyenek, és ennek megfelelően adják le szavazatukat. A népszavazásra
feltenni kívánt kérdés kapcsán az Alkotmánybíróság azt sem feltételezheti, hogy az Országgyűlés nincs birtokában a megfelelő
szabályozási technika megválasztására vonatkozó szaktudásnak, ezért a nyugellátásra vonatkozó szabályok összetettsége
önmagában nem lehet ok a jogalkotói egyértelműség hiányának megállapítására.
A jelen ügyben a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem jelöli ki pontosan azon nyugdíjak körét, amelyek
csökkentésétől egy eredményes népszavazás és az „igen” válaszok többsége esetén az Országgyűlésnek tartózkodnia
kellene. A „nyugdíjnak” minősülő ellátások körének megváltozása miatt a választópolgárok pedig nem tudnák
egyértelműen megítélni, hogy milyen tartalmú jogalkotást (illetve mitől való tartózkodást) támogatnak
szavazataikkal. Az Alkotmánybíróság szerint ezért a népszavazásra bocsátott kérdés az új jogi szabályozási
környezetben nem felel meg a választópolgári egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság ezért a kérdés egyértelműségének hiányára tekintettel a 8/2012. (I. 16.) OVB határozatot
megsemmisítette és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította. [130/2008. (XI. 3.) AB határozat,
ABH 2008, 1052.; 82/2009. (VII. 15.) AB határozat, ABH 2009, 779, 788–789.]
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az OVBh.-t a jogszabályi környezet jelentős megváltozása következményeként,
a kérdés egyértelműségének hiányára tekintettel semmisítette meg, ezért az OVBh.-val szemben benyújtott kifogásokat
a továbbiakban érdemben nem vizsgálta. [vö. 162/2010. (IX. 15.) AB határozat, ABH 2010, 790, 795.]

Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.

Budapest, 2012. május 8.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
51/2010. (III. 9.) Korm. rendelete a Magyar Exporthitel Biztosító Zártkörűen Működő Részvénytársaság által az Állam készfizető kezessége mellett vállalható biztosítások és viszontbiztosítások pénzügyi válság miatti átmeneti kiszélesítésének feltételeiről.
A Kormány a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló 1994. évi
XLII. törvény 26. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító
Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény 3. § (4)–(7) bekezdése alapján vállalt kockázatok Magyar Exporthitel
Biztosító Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Mehib Rt.) által a 2 éven belüli teljes kockázatviselési
idejű ügyletekre vonatkozóan megvalósított biztosításaira és viszontbiztosításaira terjed ki, az adós letelepedési
helyétől függetlenül. A biztosítás és viszontbiztosítás alanyai 2. § A biztosítás alanyai egyrészről a Mehib Rt., mint biztosító vagy viszontbiztosító, másrészről a külkereskedelmi
tevékenységet, valamint belföldi értékesítést folytató belföldi vállalkozás, mint biztosított vagy a hitelbiztosító, mint
viszontbiztosított. Az Állam készfizető kezessége mellett vállalható biztosítások
3. § A Mehib Rt. által biztosítható a külföldi adóssal szembeni exportirányú külkereskedelmi és hitelszerződésből származó
követelés és a belföldi adóssal szembeni áruszállításból és szolgáltatás nyújtásából származó követelés, ha a biztosított
nyilatkozik arról, hogy az adott vevőre megállapított hitel limitje 2008. szeptember 30-át követően lecsökkentésre
vagy elutasításra került és a biztosított vállalkozás 2008. szeptember 30-án nem volt nehéz pénzügyi helyzetben.
Az Állam készfizető kezessége mellett vállalható viszontbiztosítások 4. § E rendelet alkalmazásában viszontbiztosítás a hitelbiztosító által vállalt kockázat egy részének vagy egészének
szerződésben meghatározott feltételek alapján díjfizetés ellenében történő átvállalása.
5. § (1) A Mehib Rt. viszontbiztosítási szerződéseinek tárgya külföldi vagy belföldi székhelyű hitelbiztosító biztosítási
szerződése, amelyre nézve az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
a) a hitelbiztosító biztosítottja külkereskedelmi tevékenységet folytató vagy belföldi értékesítést végző belföldi
gazdálkodó szervezet; b) a biztosított vállalkozás 2008. szeptember 30-án nem volt nehéz pénzügyi helyzetben, továbbá a biztosított
nyilatkozik arról, hogy adott vevőre kért vagy megállapított hitel limitje 2008. szeptember 30. óta lecsökkentésre
vagy elutasításra került; c) a hitel futamideje nem haladja meg az egy évet vagy – gyártási kockázat biztosítása esetén – a teljes
kockázatviselési idő két év alatti; d) a kockázatviselés exportirányú külkereskedelmi szerződésből vagy belföldi értékesítésből származó, a vevőkkel
szembeni gyártási vagy hitelkockázatokra, vagy ezek együttesére vagy külföldi vevő esetén országának
országkockázatára is vonatkozik; e) a biztosítási összegből a biztosítottat önrészesedés terheli a biztosított és a hitelbiztosító közötti direkt biztosítási
szerződés szerint. (2) Exportirányú külkereskedelmi szerződésből származó hitelkockázatok esetén a Mehib Rt. Igazgatósága által
jóváhagyott rövid lejáratú üzletekre vonatkozó fedezeti irányelvek alapján a vevő országában a magánvevők
kockázata biztosítható. 6. § A Mehib Rt. kockázatviselése nem érheti el a hitelbiztosító által vállalt, a biztosított önrészesedése nélkül számított
teljes hitelezési kockázat 50%-át. 7. § (1) A Mehib Rt. által a viszontbiztosítási szerződés alapján felszámított díjnak tükröznie kell a biztosító által
a viszontbiztosítás keretében vállalt kockázatokat. (2) A Mehib Rt. a díjtételeinek kialakításakor figyelembe veszi a 2. §-ban meghatározott hitelbiztosítók vagy az Európai
Unió azon hitelbiztosítói által a pénzügyi válság kapcsán alkalmazott díjszintet, amelyek a székhelyük szerinti állam
számlájára végeznek hitelbiztosítási tevékenységet. (3) A díjak a viszontbiztosítani kívánt összeg alapján, a 2. §-ban meghatározott hitelbiztosító által alkalmazott
önrészesedés figyelembevételével kerülnek megállapításra. 8. § (1) A Mehib Rt. az Állam készfizető kezessége mellett vállalható viszontbiztosítási tevékenységéhez kapcsolódóan meg
nem szolgált díjak tartalékát a viszontbiztosítási díj időarányosan meg nem szolgált része mértékében képzi. A tartalék
képzésére és felhasználására – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – a Mehib Rt. által a központi költségvetés terhére,
a Kormány készfizető kezessége mellett vállalható nem piacképes kockázatú biztosítások feltételeiről 312/2001.
(XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 12. §-ának szabályait kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti díjtartalék számításánál figyelmen kívül kell hagyni a viszontbiztosítási díjból a Mehib Rt. és
a hitelbiztosító megállapodása alapján a hitelbiztosítót megillető költségtérítés összegét.
9. § A Mehib Rt. kárviselése a viszontbiztosított kockázathoz igazodik, a 6. §-ban meghatározott arányt nem haladhatja
meg. 10. § A viszontbiztosítási szerződés részletes feltételeit a Mehib Rt. Igazgatósága hagyja jóvá. A viszontbiztosítási szerződés
kötelező tartalmi elemei: a) a Mehib Rt. szolgáltatásainak megjelölése, a teljesíthető kárfizetés legmagasabb összege, a teljesítés módja, ideje,
külön feltételei, a kockázatviselés tartama és mértéke; b) a viszontbiztosítottnak a szerződésből eredő jogai és kötelezettségei, azok teljesítésének módja, ideje, teljesítésük
elmaradásának következményei, díjfizetés, díj visszatérítés, költségtérítés, a viszontbiztosítási fedezet
meghatározása; c) a Mehib Rt. mentesülésének vagy szolgáltatása korlátozásának feltételei, a viszontbiztosító mentesülése és
a szerződés megszűnése esetére a viszontbiztosított jogainak és a Mehib Rt. kötelezettségeinek ismertetése;
d) a kárigény bejelentésének módja, határideje, a biztosítási esemény bekövetkeztének igazolására vonatkozó
előírások, a kárfizetés rendje; e) az egyes igények elévülési ideje.
11. § (1) A Mehib Rt. a kár összegét a hitelbiztosító és a Mehib Rt. közti kárelszámolás alapján, viszontbiztosítási elszámoló lap
segítségével állapítja meg. (2) A Mehib Rt. az (1) bekezdésben hivatkozott miniszteri rendeletben foglalt adatszolgáltatások teljesítése érdekében
az e rendelet hatálya alá tartozó ügyleteket elkülönítetten tartja nyilván.
12. § E rendelet hatálya alá tartozó biztosításokra, ha e rendelet eltérő szabályokat nem állapít meg – az R. 4. § (1) bekezdés
f) pontja kivételével – az R. rendelkezéseit kell alkalmazni.
Záró rendelkezések 13. § (1) E rendelet az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feltétel bekövetkezésének napját a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért
felelős miniszter a Magyar Közlönyben a feltétel bekövetkezését követően haladéktalanul közzétett egyedi
határozatával állapítja meg. 14. § E rendelet alapján kötött biztosítási és viszontbiztosítási szerződésekhez kapcsolódóan elszámolt, meg nem szolgált
díjak tartalékára vonatkozó szabályokat a szerződések megszűnéséig alkalmazni kell.
15. § E rendelet 2011. január 1-jén hatályát veszti azzal, hogy az Állam készfizető kezesként felel az e rendelet alapján
megkötött szerződésekből eredő fizetési kötelezettségek teljesítéséért. A miniszterelnök helyett:
Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
32/2009. (HK 19.) MK KFH intézkedése.  „Katonadiplomácia alapismeretek II. szöveggyűjtemény” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi ev. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján „KATONADIPLOMÁCIA ALAPISMERETEK II. SZÖVEGGYŰJTEMÉNY” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Katonai Felderítő
Hivatalra, valamint a katonadiplomáciai felkészítésben és
szolgálatban érintett állományra terjed ki. katonai szervezeteire terjed ki.
2. „KATONADIPLOMÁCIA ALAPISMERETEK I.
SZÖVEGGYŰJTEMÉNY” című főnökségi kiadványt
ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A főnökségi kiadvány tartamát a Magyar Köztársaság
Katonai Felderítő Hivatal személyi állománya a beosztása
szükséges mértékben, a katonadiplomáciai felkészítésben
és szolgálatban érintettek teljes részletességgel ismerjék
meg és alkalmazzák.
4. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
5. Ez az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány a kiadásakor lép hatályba.
Madarász Károly mk. altábornagy s. k.,
MK KFH főigazgató


text:
22/2015. (XI. 19.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 231. §-ára figyelemmel –
a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján 2015. december 1. napjától dr. Molnár Zoltánt
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 231. §-ával összhangban
a) részt vehet a Kar szerveinek ülésén,
b) tájékoztatást kérhet a Kar szerveitől és azok tisztségviselőitől,
c) megismerheti a Kar és szervei által kezelt valamennyi adatot,
d) megtekintheti a Kar és szervei bármely iratát,
e) beléphet a Kar és szervei által használt bármely helyiségbe,
f ) felügyeli a Kar ügyintézési és ügyviteli tevékenységét,
g) elrendelheti a Kar gazdálkodásának és informatikai rendszereinek vizsgálatát,
h) rendkívüli közgyűlést hívhat össze,
i) elrendelheti a  végrehajtó összeférhetetlenségének ellenőrzését, és a  Kar által lefolytatott ellenőrzés
eredményétől függően az összeférhetetlenség fennállását bejelenti a miniszter felé,
j) elrendelheti a Vht. 226/A. §-ban foglaltak betartásának ellenőrzését,
k) iránymutatás kiadását kezdeményezheti.
3. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra jogosult.
4. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Közigazgatási Államtitkári Titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § 2015. december 1-jén hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 10/2015. (V. 29.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1445/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a Humán-Mini Művész utca Óvoda és Bölcsőde, valamint annak telephelye a Humán-Mini Pikler Emmi Bölcsőde finanszírozásának biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból, valamint az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Miniszterelnökség fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 21.  § (6)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Humán-Mini Művész utca Óvoda és Bölcsőde, valamint annak telephelye a  Humán-Mini
Pikler Emmi Bölcsőde finanszírozásának biztosítása érdekében a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
a) XI. Miniszterelnökség fejezet, 13. Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal cím javára 25 000,0 ezer forint,
b) XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
53. Hozzájárulás egyes humán feladatok ellátásához jogcímcsoport javára 18 498,0 ezer forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. január 30.
2. az Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Humán-Mini Művész utca Óvoda és Bölcsőde,
valamint annak telephelye a  Humán-Mini Pikler Emmi Bölcsőde finanszírozásának biztosítása érdekében
14  504,0  ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 19. Szociális célú humánszolgáltatások alcím, 1. Szociális célú
nem állami humánszolgáltatások támogatása jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 53. Hozzájárulás egyes humán feladatok
ellátásához jogcímcsoport javára a 2. melléklet szerint;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. az Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Humán-Mini Művész utca Óvoda és Bölcsőde,
valamint annak telephelye a  Humán-Mini Pikler Emmi Bölcsőde finanszírozásának biztosítása érdekében
25  552,0  ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Közoktatási célú
humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 53. Hozzájárulás egyes humán feladatok
ellátásához jogcímcsoport javára a 2. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2014. (X. 17.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Joó Istvánt 2014. szeptember 23. napjától a Duna Régió Stratégia végrehajtásáért felelős miniszteri biztossá kinevezem.
2. § A miniszteri biztos koordinálja a Duna Régió Stratégiával kapcsolatos kormányzati feladatokat [a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 88. § (2) bekezdés g) pontja alapján]. Ezen
feladatkörében:
a) ellátja a Stratégia nemzeti kapcsolattartói feladatait, koordinálja a magyar álláspont kialakítását Magyarország
Stratégiában való részvételével kapcsolatosan,
b) ellátja a Stratégiával kapcsolatos hazai és külső képviseleti feladatokat, továbbá
c) koordinációs feladatkörében eljárva tárcaközi munkacsoportot működtet.
3. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (7) bekezdés szerinti
illetményre és juttatásokra jogosult.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdés szerinti titkársága a Határmenti Gazdaság-fejlesztési Főosztályon
működik.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 1/2014. (VII. 28.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter