text:
8/2016. (III. 25.) MvM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok és a központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 10.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya
a) a  központi költségvetés Miniszterelnökség fejezetében eredeti előirányzatként megállapított fejezeti
kezelésű előirányzatokra, és központi kezelésű előirányzatokra, amelyek vonatkozásában a  fejezetet
irányító szerv és annak vezetője az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.) 1.  melléklete szerint a  Kormánynak a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. §-a szerinti tagja (a továbbiakban: miniszter),
b) a  költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényeiben az  a)  pont szerinti
költségvetési fejezetet irányító szerv vezetője által vezetett minisztérium és annak jogelődjei költségvetési
fejezetében megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, és
c) az Ávr. alapján az a) pont szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési év során megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra és központi kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
II. FEJEZET
FELHASZNÁLÁSRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 2. Közös szabályok
2. § Az  egyes előirányzatok különös felhasználási szabályait az  1.  melléklet tartalmazza. Az  1.  mellékletben
meghatározott különös felhasználási szabályokat az  egyes előirányzatokhoz rendelt megfelelő államháztartási
egyedi azonosító számmal (a  továbbiakban: ÁHT azonosító) azonosított előirányzatra kell alkalmazni, annak
a fejezeten belüli címrendi besorolásától vagy címrendi módosításától függetlenül.
3. § Az előirányzatok felhasználása során felmerülő költségek, így különösen a Magyar Államkincstár által a pénzforgalmi
szolgáltatások nyújtásáért felszámított díj, a  pénzügyi tranzakciós illeték, a  postaköltség, a  fordítási, tolmácsolási,
szakértői költség fedezetét vagy az előirányzat terhére vagy a Fejezeti általános tartalék terhére kell biztosítani.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOKNAK VALÓ MEGFELELÉS
3. Közös szabályok 4. § E fejezet alkalmazásában
 1. alapkutatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 84. pontja szerinti kísérleti vagy elméleti munka,
2. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
3. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
4. belső energiapiaci szabályozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 131. pontja szerinti szabályok,
 5. dedikált infrastruktúra: olyan infrastruktúra, amely ex-ante módon meghatározhatóan az érintett vállalkozás
igényeihez igazítottan jön létre,
 6. egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
 7. eljárási innováció: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 97. pontja szerinti fejlesztés,
 8. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség,
 9. energetikai infrastruktúra: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 130.  pontja szerinti fizikai berendezés
vagy létesítmény,
10. energiahatékonyság: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 103.  pontja szerinti megtakarított
energiamennyiség,
11. energiahatékonysági alap: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 105. pontja szerinti beruházási eszköz,
12. energiahatékonysági alap kezelője: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 106. pontja szerinti személy,
13. ésszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség,
14. független magánbefektető: olyan magánbefektető, amely a  befektetés tárgyát képező kis- és
középvállalkozásnak nem tulajdonosa, például a  tulajdonosi szerkezettől függetlenül az  üzleti angyal és
a pénzügyi közvetítő, ha az teljes mértékben viseli befektetése kockázatát,
15. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 4. pontja szerinti munkavállaló,
16. helyi infrastruktúra: olyan infrastruktúra, amely helyi szinten járul hozzá az  üzleti és fogyasztói környezet
korszerűsítéséhez és ipari bázisok fejlesztéséhez,
17. hitel: olyan megállapodás, amelyben a  hitelező kötelezi magát, hogy meghatározott pénzösszeget
meghatározott időre a  hitelfelvevő rendelkezésére bocsát, és amely a  hitelfelvevőt arra kötelezi, hogy
meghatározott időszakon belül visszafizesse az összeget, például kölcsön vagy egyéb finanszírozási eszköz,
ideértve a  lízinget is, amely a  hitelező számára elsődlegesen minimumhozamot nyújt azzal, hogy már
meglévő hitel kiváltása nem finanszírozható,
18. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
19. innovációs klaszter: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 92. pontja szerinti csoport,
20. innovációs támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 95. pontja szerinti szolgáltatás,
21. innovációs tanácsadás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 94.  pontja szerinti tanácsadás,
segítségnyújtás és képzés,
22. ipari kutatás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 85.  pontja szerinti tervezett kutatás vagy kritikus
vizsgálat,
23. kezességvállalás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 67. pontja szerinti kötelezettségvállalás,
24. kilépési stratégia: adott részesedésre vonatkozó tulajdonviszony pénzügyi közvetítő vagy befektető
általi megszüntetésére vonatkozó terv, például kereskedelmi értékesítés, leírás, részvények, kölcsönök
visszafizetése, más pénzügyi közvetítő vagy egyéb befektető részére történő eladás, pénzügyi intézmény
részére történő eladás, valamint nyilvános forgalomba hozatallal történő értékesítés,
25. kísérleti fejlesztés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 86. pontja szerinti tevékenység,
26. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás,
27. környezetvédelem: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 101. pontja szerinti tevékenység,
28. közszolgáltatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSz) 106.  cikk
(2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
29. kutatási és tudásközvetítő szervezet: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 83. pontja szerinti entitás,
30. kutatási infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti létesítmények, erőforrások
és szolgáltatások,
31. létesítmény: funkcionálisan megbonthatatlan egészet képező termelő vagy szolgáltató egység,
32. létesítmény felvásárlása: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális javak piaci
feltételek mellett történő megvásárlása, ha a létesítmény bezárásra került vagy – ha nem vásárolják meg – bezárásra
került volna, és – annak kivételével, ha egy kisvállalkozást az eladónak a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli
hozzátartozója vagy korábbi munkavállalója vásárol meg – a felvásárló beruházó a létesítmény tulajdonosától
független harmadik fél,
33. magasan képzett munkaerő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 93. pontja szerinti munkaerő,
34. megvalósíthatósági tanulmány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 87. pontja szerinti elemzés,
35. megváltozott munkaképességű munkavállaló: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 3.  pontja szerinti
munkavállaló,
36. multifunkcionális szabadidős létesítmény: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 55.  cikk (3)  bekezdése szerinti
létesítmény,
37. működési eredmény: a  beruházás a  számvitelről szóló 2000.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Sztv.) 3.  §
(4)  bekezdés 5.  pontja szerinti hasznos élettartama alatt diszkontált bevétele és diszkontált működési
költsége – például személyi jellegű ráfordítás, anyagköltség, szerződéses szolgáltatás, a  távközlés,
az energia és a karbantartás költsége, bérleti díj, adminisztrációs költség, kivéve az olyan értékcsökkenési és
a finanszírozási költséget, amelyet beruházási támogatásból már fedeztek – közötti pozitív előjelű különbség,
38. nagyvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontja szerinti vállalkozás,
39. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
40. pénzügyi közvetítő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 34. pontja szerinti pénzügyi intézmény,
41. saját forrás: a  kedvezményezett által a  projekthez igénybe vett, állami támogatást, valamint az  Európai
Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy más szervei által központilag kezelt, a  tagállam
ellenőrzése alá közvetlenül vagy közvetve nem tartozó uniós finanszírozást nem tartalmazó forrás,
42. személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás,
43. szennyezett terület: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 121. pontja szerinti terület,
44. szennyező: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 125. pontja szerinti személy,
45. szennyező fizet elv: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 122. pontja szerinti szabály,
46. szervezési innováció: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 96. pontja szerinti fejlesztés,
47. szokásos piaci feltételek: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 89. pontja szerinti elv,
48. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerint meghatározott fogalom,
49. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerint meghatározott fogalom,
50. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz,
51. újrafeldolgozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 128. pontja szerinti tevékenység,
52. újrahasználat: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 126. pontja szerinti művelet,
53. uniós szabvány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 102. pontja szerinti szabvány.
5. § (1) A  támogató az  állami támogatás odaítélésekor tájékoztatja a  kedvezményezettet a  nyújtott támogatás
támogatástartalmáról, a támogatásra vonatkozó 8–39. § szerinti támogatási jogcímről és annak szabályairól.
(2) A  651/2014/EU bizottsági rendelet, az  1407/2013/EU bizottsági rendelet és a  2012/21/EU bizottsági határozat
hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
(3) Nem ítélhető meg támogatás
a) azon szervezet részére, amely az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami
támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
b) nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére, kivéve a 8. § (4) bekezdésében foglalt feltételek betartása mellett
nyújtott csekély összegű támogatásokat.
 (4) Nem ítélhető meg
a) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúratermékek termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez a 4–5., valamint a 8–23. alcím szerinti támogatás,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez a 4–5., valamint 8–23. alcím szerinti támogatás,
c) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére a 4. alcím szerinti támogatás, illetve az 5. alcím szerinti támogatás, ha
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) exporttal kapcsolatos tevékenységhez nyújtott támogatás, ha az  az exportált mennyiségekhez, értékesítési
hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb
folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódik,
e) import áru helyett hazai áru használatától függővé tett támogatás, és
f ) olyan feltétellel nyújtott támogatás, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi.
(5) A 651/2014/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatás a 651/2014/EU bizottsági rendelet értelmében vett
kulturális célú támogatás kivételével csak akkor ítélhető meg, ha a  kedvezményezett a  651/2014/EU bizottsági
rendelet 6.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó támogatási kérelmét
a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
(6) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az  e  rendelet szerinti támogatás
abban az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy európai uniós forrásból származó
állami támogatással, ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(7) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(8) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(9) A  651/2014/EU bizottsági rendelet 22.  cikke szerinti azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező
támogatás bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható.
Az  azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás a  csoportmentességi rendeletekben és
az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig
bármilyen más, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
(10) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(11) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
(12) Az általános forgalmi adó nem támogatható, kivéve, ha az általános forgalmi adóra vonatkozó nemzeti jogszabályok
értelmében az nem igényelhető vissza.
6. § Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege
a) eljárási és szervezési innováció támogatása esetében meghaladja a  vállalkozásonként és projektenként
7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
b) energiahatékonysági projektekhez nyújtott beruházási támogatás esetében meghaladja a 10 millió eurónak
megfelelő forintösszeget a 651/2014/EU bizottsági rendelet 39. cikk (5) bekezdésében foglaltak szerint;
c) energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és
beruházásonként meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
d) helyi infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatás esetén meghaladja egyazon infrastruktúra
esetén a  10 millió eurónak megfelelő forintösszeget vagy a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeg
összköltséget;
e) innovációs klaszterre nyújtott támogatás esetében meghaladja klaszterenként a 7,5 millió eurónak megfelelő
forintösszeget;
f ) kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás esetén
fa) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  40 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több, mint fele az  alapkutatás kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
fb) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeget, ha
a projekt elszámolható költségeinek több, mint fele az ipari kutatás kategóriájába vagy együttesen
véve az ipari kutatás és az alapkutatás kategóriájába tartozó tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
fc) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több, mint fele a  kísérleti fejlesztés kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
fd) meghaladja az  fa)–fc) alpont szerinti összeg kétszeresét EUREKA-projekt vagy az EUMSz 185. cikke
vagy 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozás által megvalósított projekt esetén,
fe) meghaladja az  fa)–fd)  alpont szerinti összeg 150%-át, ha a  kutatás-fejlesztési projekthez
a támogatást visszafizetendő előleg formájában nyújtják (amelyet a bruttó támogatási egyenérték
kiszámításához használt módszertan hiánya esetén az  elszámolható költségek százalékában kell
kifejezni) és, ha az  intézkedés biztosítja, hogy a  projekt ésszerű és prudenciális megfontolások
alapján megállapított, sikeres befejezése esetén az  előleg legalább a  támogatás odaítélésekor
irányadó diszkont kamatláb szerint számított kamattal megnövelve kerül visszafizetésre,
ff) kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmányhoz nyújtott támogatás esetén
tanulmányonként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
g) a kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén infrastruktúránként meghaladja a 20 millió
eurónak megfelelő forintösszeget;
h) képzési támogatás esetében meghaladja képzési projektenként a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
i) környezetvédelmi beruházási támogatás esetében – amennyiben ezen szakasz eltérően nem rendelkezik –
meghaladja vállalkozásonként és beruházási projektenként a 15 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
j) sportlétesítményekre és multifunkcionális létesítményekre nyújtott beruházási támogatás esetében
meghaladja a projektenként 15 millió eurónak vagy 50 millió eurónak megfelelő forintösszeg összköltséget
vagy sportlétesítményekhez nyújtott működési támogatás esetében meghaladja a létesítményenként évente
2 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
k) szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás esetében a  támogatás
meghaladja vállalkozásonként és beruházási projektenként a 20 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
l) kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás esetében meghaladja vállalkozásonként és projektenként
a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
m) kkv-knak nyújtott innovációs támogatás esetében meghaladja vállalkozásonként és projektenként az 5 millió
eurónak megfelelő forintösszeget;
n) az  uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a  környezetvédelem szintjének
emelését szolgáló beruházási támogatás, jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz
nyújtott beruházási támogatás, energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás esetén
vállalkozásonként és beruházásonként meghaladja a 15 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
7. § E fejezet alapján
a) az e rendeletben szereplő, a 651/2014/EU bizottsági rendelet szerinti támogatás esetén 2021. június 30-ig,
b) csekély összegű támogatások esetén 2021. június 30-ig,
c) csekély összegű közszolgáltatási támogatások esetén 2018. december 31-ig,
d) az SA.34770 (2012/N-2) bizottsági határozat szerinti kulturális célú támogatás esetén 2018. szeptember 1-jéig
lehet támogatási döntést hozni.
4. A csekély összegű (de minimis) támogatás 8. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt, csekély összegű támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével
–  az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
5. A csekély összegű közszolgáltatási támogatás 9. § (1) Egy vállalkozás részére odaítélt, a  360/2012/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű
közszolgáltatási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) bruttó támogatástartalma nem
haladhatja meg az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely a  támogatást a  360/2012/EU bizottsági rendelet 1.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha
az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy összeget.
(4) A  támogatás nem halmozható ugyanazon közszolgáltatáshoz kapcsolódó más ellentételezéssel, függetlenül attól,
hogy ez az ellentételezés uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásnak minősül-e.
(5) Az (1) bekezdés szerinti felső határ tekintetében a támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az azt
megelőző két pénzügyi évben odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell
figyelembe venni.
(6) A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeleteknek megfelelően nyújtott csekély
összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás kedvezményezettjének a (4)–(6) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására
alkalmas módon nyilatkoznia kell a  részére a  támogatás odaítélésének évében és az  azt megelőző két pénzügyi
évben nyújtott csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
6. A közszolgáltatásért járó ellentételezés 10. § (1) A  közszolgáltatásért járó ellentételezést (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett részére nyújtható.
(2) A támogatás csak olyan mértékben korlátoztathatja a versenyt, amely mindenképpen szükséges a feladat hatékony
ellátásához.
(3) A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, ideértve az ésszerű nyereséget is. A támogatás mértékét a 2012/21/EU bizottsági határozat 5. cikke szerint
kell megállapítani.
(4) Ha a  kedvezményezett a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget
meghaladó támogatásban részesül, köteles a  túlkompenzációt visszafizetni. Ha a  túlkompenzáció összege nem
haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és
levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
7. Kulturális célú támogatás 11. § (1) Az  előirányzatok terhére az  alkotóművészeti, az  előadóművészeti, a  múzeumi, a  könyvtári, a  levéltári,
a  közművelődési és az  örökségvédelmi-műemlékvédelmi tevékenységek tekintetében az  Európai Bizottság
SA.34770 (2012/N-2). számú határozata szerinti kulturális célú támogatás nyújtható a következő célokra:
a) a kulturális ágazat területén a nemzeti és az egyetemes értékek létrehozására, megőrzésére, digitalizálására,
valamint hazai és határon túli terjesztésére, hozzáférhetővé tételére;
b) a kulturális ágazatot érintő évfordulókra, fesztiválokra, hazai és külföldi rendezvényekre;
c) a nemzetközi kiállításokon, vásárokon a nemzeti kulturális jelenlét biztosítására, a hazai és külföldi kulturális
rendezvényeken, fesztiválokon történő részvételre;
d) a művészeti alkotások új irányzataira, új kulturális kezdeményezésekre, a kultúrával kapcsolatos tudományos
kutatásokra, az épített örökséggel, az építőművészettel kapcsolatos tevékenységekre;
e) a  kultúrateremtő, kultúraközvetítő, valamint egyéni és közösségi tevékenységre, a  kiemelkedő szakmai
teljesítmények elismerésének díjazásához, valamint a  szakmai szervezetek által alapított díjakhoz való
hozzájárulásra;
f ) kulturális vidékfejlesztésre;
g) kulturális jellegű civil és nonprofit szervezetek támogatására;
h) határon túli magyar kultúra támogatására;
i) a nemzetiségek kultúrájának támogatására.
(2) A támogatás maximális mértéke nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át.
 (3) Pályázaton kívüli visszatérítendő, illetve vissza nem térítendő kulturális célú támogatás csak akkor nyújtható, ha
a) a támogatandó cél a kultúra fejlesztésében stratégiai jelentőségű,
b) kulturális hatása országos, illetve nemzetközi,
c) a támogatás biztosításával jelentős előny érhető el, illetve jelentős hátrány hárítható el, vagy
d) a támogatandó cél másképp nem érhető el vagy az időmúlás következtében okafogyottá válna.
(4) A pályázaton kívüli támogatás iránti kérelmet megfelelő dokumentumokkal és adatokkal alá kell támasztani és meg
kell jelölni a támogatási igény nagyságát.
8. A kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás
12. § (1) A kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatás keretében a külső szakértő által nyújtott tanácsadási szolgáltatás költsége számolható el, azzal, hogy
az  érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység és nem kapcsolódhat
a  vállalkozás szokásos működési költségeihez (például folyamatos adótanácsadáshoz, rendszeres jogi
szolgáltatáshoz vagy hirdetéshez).
9. Kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás 13. § (1) A  kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás)
a (2) bekezdés szerinti kategóriába tartozó kutatás-fejlesztési projekt részére nyújtható.
(2) A kutatás-fejlesztési projekt kategóriái:
a) alapkutatás,
b) ipari kutatás,
c) kísérleti fejlesztés,
d) megvalósíthatósági tanulmány.
(3) Ha egy projekt több tevékenységet foglal magában, az egyes tevékenységeket be kell sorolni a (2) bekezdés szerinti
kutatás-fejlesztési kategóriák közé.
14. § (1) Az elszámolható költségeket a kutatás-fejlesztés valamely meghatározott kategóriájához kell rendelni.
 (2) A 13. § (2) bekezdés a)–c) pontja esetén a támogatás keretében elszámolható
a) a  kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet személyi jellegű ráfordítása a  projektben való
foglalkoztatásuk mértékéig,
b) az  eszközök, berendezések költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére, azzal, hogy
ahol ezeket az  eszközöket és felszereléseket nem a  teljes élettartamuk alatt használják a  projekthez,
csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított amortizációs költségek
számolhatóak el,
c) az  épületek és a  földterület költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
az  épületek esetén csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított
amortizációs költségek, földterület esetén a  kereskedelmi, illetve a  ténylegesen felmerülő beruházási
költségek számolhatóak el,
d) a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező műszaki ismeretek és szabadalmak költsége, valamint a  tanácsadás és hasonló szolgáltatások
költsége, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe,
e) a további általános és egyéb működési költség, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek
költségeit, amelyek közvetlenül a projekt folyamán merülnek fel.
(3) A 13. § (2) bekezdés d) pontja esetén a támogatás keretében a megvalósíthatósági tanulmány költsége számolható el.
15. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) ipari kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át,
d) megvalósíthatósági tanulmány esetén az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás
a) 10 százalékponttal növelhető középvállalkozás, 20 százalékponttal növelhető kisvállalkozás esetén,
b) 15 százalékponttal növelhető, ha
ba) a  projekt hatékony együttműködést foglal magában, és legalább egy kis- és középvállalkozás
bevonásával, vagy legalább két tagállamban, vagy egy tagállamban és egy, az  EGT megállapodás
szerinti szerződő fél között zajlik, és egyik vállalkozás sem viseli az  elszámolható költségek több,
mint 70%-át, vagy a  projekt legalább egy olyan kutatási és tudásközvetítő szervezet bevonásával
zajlik, amely egymagában vagy más hasonló szervezetekkel közösen az  elszámolható költségek
legalább 10%-át viseli, és jogosult közzétenni saját kutatási eredményeit, vagy
bb) ha a  projekt eredményeit széles körben terjesztik konferenciák, publikációk, nyílt hozzáférésű
adattárak, ingyenes vagy nyílt forráskódú szoftverek útján.
(3) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az  (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható
költségek 80%-áig növelhető.
(4) Megvalósíthatósági tanulmány esetén az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás középvállalkozás esetén
10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(5) A  támogatási intenzitást külön kell megállapítani az  egyes kedvezményezettekre, ideértve a  (2)  bekezdés b)  pont
ba) alpontja szerinti együttműködési projektben résztvevőket is.
10. Kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás 16. § (1) A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás)
keretében az immateriális javak és a tárgyi eszköz költsége számolható el.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) A kutatási infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a szokásos piaci árat kell fizetni.
 (4) A  kutatási infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a  hozzáférést átlátható
és megkülönböztetés-mentes módon kell biztosítani. A  kutatási infrastruktúra beruházási költségeit legalább
10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezőbb feltételekkel járó kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphat.
A  túlkompenzáció elkerülése érdekében a  hozzáférési lehetőségnek arányban kell állnia a  beruházási költséghez
való hozzájárulás mértékével és a hozzáférés feltételeit közzé kell tenni.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdés rendelkezéseit csak a  gazdasági tevékenység folytatására használt kutatási infrastruktúra
megépítése vagy korszerűsítése esetén lehet alkalmazni. Ha a  kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági
tevékenységre vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, az  egyes tevékenységekhez kapcsolódó
finanszírozást, költségeket és az azokból származó bevételeket külön kell elszámolni, következetesen alkalmazott és
objektíven indokolható számviteli elvek alapján.
(6) A  támogatási intenzitás túllépésének elkerülése érdekében ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust kell
alkalmazni.
11. Innovációs klaszterre nyújtott támogatás 17. § (1) Az  innovációs klaszterre nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a klasztert működtető klaszterszervezet részére nyújtható.
(2) Az  innovációs klaszter létrehozására vagy korszerűsítésére beruházási támogatás nyújtható, melynek keretében
az immateriális javakra és a tárgyi eszközre irányuló beruházási költség számolható el.
(3) Az  innovációs klaszter működtetésére működési támogatás nyújtható, melynek időtartama nem haladhatja meg
a 10 évet.
(4) A (3) bekezdés szerinti támogatás esetén a következő tevékenységekhez kapcsolódó személyi jellegű ráfordítások és
az általános költségeket is tartalmazó adminisztratív költségek számolhatók el:
a) az  együttműködés és információ-megosztás elősegítésére, illetve a  specializált, személyre szabott üzleti
szolgáltatás nyújtásának vagy közvetítésének javítására szolgáló klaszterélénkítés,
b) az  újabb vállalkozások és szervezetek klaszterhez történő csatlakozása, valamint a  klaszter ismertségének
növelése érdekében végzett marketingtevékenység,
c) a  klaszter létesítményeinek kezelése, az  ismeretmegosztás, kapcsolatépítés és nemzetközi együttműködés
támogatására szolgáló képzési programok, műhelytalálkozók és konferenciák szervezése.
18. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (2) Beruházási támogatás esetén a  támogatási intenzitás 15 százalékponttal növelhető az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés
a)–c) pontja szerinti régióban található innovációs klaszter és 5 százalékponttal az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja
szerinti településen található innovációs klaszter esetén.
19. § (1) A  klaszter irodaterületéhez, létesítményeihez és tevékenységeihez való hozzáférést több felhasználó számára
átlátható és megkülönböztetés-mentes módon kell biztosítani. Az  innovációs klaszter beruházási költségeit
legalább 10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphat. A  túlkompenzáció
elkerülése érdekében a  hozzáférési lehetőségnek arányban kell állnia a  beruházási költséghez való hozzájárulás
mértékével és a hozzáférés feltételeit közzé kell tenni.
(2) A klaszter létesítményeinek használatáért és a klasztertevékenységben való részvételért fizetendő díj megállapítása
piaci vagy költségalapon történik.
12. A kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás
20. § (1) A  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) keretében elszámolható
a) a szabadalmak és egyéb immateriális javak megszerzésének, érvényesítésének és védelmének költsége,
b) olyan, kutatási és tudásközvetítő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett munkaerő
költsége, aki kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységen, a  kedvezményezettnél újonnan létrehozott,
nem helyettesítő munkakörben dolgozik,
c) innovációs tanácsadás és innovációs támogató szolgáltatás költsége.
 (2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a támogatási intenzitás az elszámolható költségek 100%-ig növelhető, ha
a támogatás összege nem haladja meg három év alatt a 200 000 eurót.
13. Az eljárási innováció és szervezési innováció támogatása
21. § (1) Az eljárási innováció és szervezési innováció támogatása (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás)
keretében elszámolható
a) a személyi jellegű ráfordítás,
b) a tárgyi eszköz, immateriális javak, berendezés, épület és földterület költsége, a projektben való használatuk
mértékéig és idejére, c) a  szerződéses kutatás, a  külső forrásból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező ismeret és szabadalom költsége,
d) a további általános és egyéb működési költség, ideértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek
költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel.
(2) A  támogatási intenzitás nagyvállalkozás esetén nem haladhatja meg az  elszámolható költségek 15%-át, kis- és
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 50%-át.
(3) Nagyvállalkozásnak akkor nyújtható támogatás, ha az a támogatott tevékenység során ténylegesen együttműködik
kis- és középvállalkozással és, ha az  együttműködő kis- és középvállalkozás viseli az  összes elszámolható költség
legalább 30%-át.
14. A képzési támogatás 22. § (1) A képzési támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás
a) megváltozott munkaképességű munkavállaló vagy hátrányos helyzetű munkavállaló részére nyújtott képzés
esetén 10 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 10 százalékponttal,
c) kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
(3) A támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 70%-áig növelhető.
 (4) A támogatás keretében elszámolható
a) az  oktatók személyi jellegű ráfordítása, azokra az  órákra vonatkozóan, amikor az  oktatók részt vesznek
a képzésen,
b) az  oktatók és a  képzésben résztvevők közvetlenül a  képzési projekthez kapcsolódó működési költsége
(például útiköltség, közvetlenül a  projekthez kapcsolódó anyagok és fogyóeszközök költsége, valamint
az  eszközök és berendezések értékcsökkenése kizárólag a  képzési projekt keretében történő használatuk
mértékéig),
c) a képzési projekthez kapcsolódó tanácsadás költsége,
d) a  képzésben résztvevők személyi jellegű ráfordításai és az  általános közvetett költségek (például
adminisztrációs költségek, bérleti díj, rezsi költségek) azokra az  órákra vonatkozóan, amikor a  képzésben
résztvevők részt vesznek a képzésen,
e) a képzésben résztvevő megváltozott munkaképességű munkavállalók minimálisan szükséges szállásköltsége.
 (5) Nem nyújtható támogatás a  kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfeleléshez, valamint támogatott
beruházás esetén a beruházás alapvető működtetéséhez szükséges képzéshez.
15. Az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének
emelését szolgáló beruházási támogatás
23. § (1) Az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének emelését szolgáló
beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) akkor nyújtható, ha a beruházás
a) az  uniós szabvány túlteljesítése révén lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését, függetlenül az  alkalmazandó uniós szabványoknál szigorúbb, kötelező
nemzeti szabványok meglététől,
b) uniós szabvány hiányában lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését,
c) az  elfogadott uniós szabványnak megfelelő új közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri járművek beszerzésére
irányul, feltéve, hogy a  beszerzés a  vonatkozó uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, és annak
kötelezővé válásakor nem válnak alkalmazandóvá a  hatálybalépést megelőzően már megvásárolt
járművekre, vagy
d) meglévő közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri jármű felújítására irányul, feltéve, hogy az uniós szabvány a jármű
forgalomba helyezésekor még nem volt hatályban, és kötelezővé válásakor nem válik visszamenőleges
hatállyal alkalmazandóvá az érintett járműre.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatás nem nyújtható már elfogadott, de még hatályba nem lépett uniós
szabványnak való megfelelés érdekében megvalósított beruházáshoz.
24. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 40%-át.
 (2) A  támogatási intenzitás középvállalkozás esetén 10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
 (3) A támogatási intenzitás – a  (2) bekezdésben meghatározott mértéken túl – az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja
szerinti régióban megvalósuló beruházás esetén 15 százalékponttal, az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti
településen megvalósuló beruházás esetén 5 százalékponttal növelhető.
25. § (1) A támogatás keretében
a) az alkalmazandó uniós szabvány túlteljesítéséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség,
b) uniós szabvány hiányában a  környezetvédelem szintjének emeléséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási
költség
számolható el. (2) Ha a  környezetvédelmi beruházáshoz kapcsolódó költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként
meghatározható, ezen beruházás költsége számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés alapján nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
16. Jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás
26. § (1) A  jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím
vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) olyan beruházáshoz nyújtható, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozás
megfeleljen a környezetvédelem szintjét emelő, de még nem hatályos uniós szabványnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti beruházást az uniós szabvány hatálybalépése előtt legalább egy évvel be kell fejezni.
 (3) Ha a  beruházás befejezése több mint három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, a  támogatási
intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 20%-át, középvállalkozás esetén
az elszámolható költségek 15%-át, nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át.
(4) Ha a  beruházás befejezése legalább egy, de legfeljebb három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt
történik, a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 15%-át,
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át, nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek 5%-át.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 24. § (3) bekezdése szerint növelhető.
 (6) A támogatás keretében a jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz közvetlenül kapcsolódó,
a 25. § (2) és (3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el.
17. Energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás 27. § (1) A  vállalkozások energia-megtakarítást eredményező beruházásaihoz kapcsolódó energiahatékonysági
intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) esetén
a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 30%-át.
(2) Nem nyújtható támogatás már elfogadott, de még nem hatályos uniós szabványnak való megfelelés érdekében
megvalósított beruházáshoz.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 24. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (4) A  támogatás keretében a  magasabb energiatakarékossági szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó, a  25.  §
(2) és (3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el.
18. Szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás 28. § (1) A  szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a  továbbiakban: támogatás) a  környezeti károk (például a  talaj, a  felszíni vagy felszín alatti vizek károsodása)
helyreállításához nyújtható.
(2) A támogatás az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
(3) A  szennyező fizet elvvel összhangban támogatás akkor nyújtható, ha – az  uniós környezetvédelmi felelősségi
szabályok sérelme nélkül – a  környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995.  évi LIII.  törvény 101.  §-a
alapján nem állapítható meg a szennyezésért felelős személy kiléte vagy az nem kötelezhető a költségek viselésére.
A támogatás a helyreállítási vagy szennyezés-mentesítési munkák elvégzéséért felelős személy részére nyújtható.
(4) A támogatás keretében a terület szennyeződésmentesítéséhez kapcsolódó, a szennyeződésmentesített földterület
független szakértő által meghatározott értéknövekedésével csökkentett költsége számolható el, függetlenül attól,
hogy az adott költség tárgyi eszközként feltüntethető-e a kedvezményezett mérlegében.
19. Energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás 29. § (1) Az energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) az  Atr. 25.  § (1)  bekezdése szerinti támogatott területeken energetikai célú infrastruktúra
létrehozásához, korszerűsítéséhez és bővítéséhez nyújtható.
(2) A  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  támogatott infrastruktúra működési
eredménye közötti különbséget.
(3) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(4) A támogatás keretében a beruházás költsége számolható el.
 (5) Az  energetikai célú infrastruktúrának a  belső energiapiaci szabályozással összhangban lévő teljes körű tarifa- és
hozzáférési szabályozás hatálya alá kell tartoznia.
 (6) Nem nyújtható támogatás villamosenergia- és gáztározó projektekhez, valamint kőolaj-infrastruktúrához
kapcsolódó beruházáshoz. 20. Környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás 30. § (1) A  17. alcím szerinti beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás
(ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban: támogatás) esetén a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás a 24. § (2) bekezdése szerint növelhető.
 (3) A támogatás keretében környezetvédelmi tanulmány (például energiaaudit) költsége számolható el.
 (4) Az  energiahatékonyságról, a  2009/125/EK és a  2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a  2004/8/EK és
a  2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv
(a  továbbiakban: 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv) által kötelezően előírt energiaauditon felül
végrehajtott energiaaudit kivételével nem nyújtható támogatás nagyvállalkozás részére a  2012/27/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv 8. cikk (4) bekezdése szerinti energiaaudithoz.
21. A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás
31. § (1) A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) beruházási, működési vagy zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatásként nyújtható.
(2) A  támogatás – a  nyomtatott vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kivételével –
a következőkhöz nyújtható:
a) muzeális intézmény, levéltár, könyvtár, művészeti vagy közművelődési intézmény – ideértve a  közösségi
teret –, koncertterem,
b) tárgyi kulturális örökség, régészeti lelőhely, emlékmű, történelmi emlékhely és épület, a kulturális örökséghez
kapcsolódó természeti örökség, kulturális vagy természeti örökséggé nyilvánított örökség,
c) a szellemi kulturális örökség valamennyi formája (beleértve népi hagyományok, kézművesség),
d) művészeti vagy kulturális esemény, előadás, fesztivál, kiállítás és hasonló kulturális tevékenység,
e) kulturális és művészeti oktatási tevékenység, a  kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének és
támogatásának jelentőségét tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok, ideértve az új
technológiák alkalmazását is ezen célokra,
f ) zenei és irodalmi alkotások írása, szerkesztése, gyártása, terjesztése, digitalizálása, kiadása és fordítása.
32. § (1) Beruházási támogatás esetén a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költség és a  beruházás
megvalósításából származó működési eredmény közötti különbséget, azzal, hogy az  infrastruktúra üzemeltetője
– a támogatást nyújtó döntésétől függően – jogosult ésszerű nyereséget szerezni.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) A beruházási támogatás elszámolható költségei az immateriális javak és a tárgyi eszköz következő költségei:
a) az  infrastruktúra építésének, korszerűsítésének, bővítésének, megvásárlásának, megőrzésének és
fejlesztésének költsége, ha az  infrastruktúra időbeli vagy térbeli kapacitását évente legalább 80%-ban
kulturális célra használják,
b) a  kulturális örökség megszerzésének költsége (például a  lízingdíj, a  kapcsolódó illetékek vagy a  kulturális
örökség áthelyezésének költsége),
c) a  tárgyi és szellemi kulturális örökség védelmének, megőrzésének, újjáépítésének és helyreállításának
költsége (például a  megfelelő körülmények között történő tárolás költsége, a  speciális eszközök, anyagok
használatából fakadó többletköltség, valamint a  dokumentációs, kutatási, digitalizálási és publikációs
költség),
d) a  közönség kulturális örökséghez való hozzáférésének javítását szolgáló intézkedések költsége (például
a digitalizálással és egyéb új technológiákkal, a speciális szükségletű személyek hozzáférési lehetőségeinek
javításával kapcsolatos, valamint a  prezentációk, programok és látogatók tekintetében a  kulturális
sokszínűség elősegítésével kapcsolatos költség),
e) a kulturális projektek és tevékenységek, együttműködési és csereprogramok, valamint ösztöndíjak költsége
(például a  kiválasztási eljárással kapcsolatos marketing és a  projekt eredményeként közvetlenül felmerülő
költség).
33. § (1) Működési támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg a releváns időszakban keletkező működési
veszteséget.
(2) Működési támogatás esetén a támogatás a működési veszteségen felül fedezetet nyújthat az ésszerű nyereségre is.
 (3) A működésből származó veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni.
 (4) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (3)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (5) A működési támogatás elszámolható költségei:
a) a  kulturális intézmény vagy örökségi helyszín állandó vagy időszakos tevékenységéhez (például
kiállításokhoz, előadásokhoz, rendezvényekhez és hasonló kulturális tevékenységekhez) kapcsolódó,
a szokásos üzletmenetben felmerülő költség,
b) a kulturális és művészeti oktatási tevékenység költsége, a kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének
és népszerűsítésének fontosságát tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok költsége
(például az új technológiák ezen célokra történő alkalmazásának költsége),
c) a  közönség kulturális intézményhez vagy örökségi helyszínhez és tevékenységhez való hozzáférésének
javítását szolgáló költség (például a  digitalizálással, egyéb új technológiákkal és a  speciális szükségletű
személyek hozzáférési lehetőségeinek javításával kapcsolatos költség),
d) közvetlenül a kulturális projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó működési költség, így különösen
da) az ingatlanok és kulturális helyszínek bérletének, lízingjének költsége,
db) a  kulturális projektekhez vagy tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó utazási, anyag- és
felszerelési költség,
dc) a kiállítások és díszletek építészeti elemeinek költsége,
dd) az eszközökhöz, szoftverekhez és felszerelésekhez igénybe vett hitel vagy lízing költsége,
de) az  eszközök, szoftverek, felszerelések amortizációja, ha e  költséget nem fedezte beruházási
támogatás,
df ) szerzői jogi védelem alatt álló alkotásokhoz és egyéb kapcsolódó szellemi tulajdonjogi védelem
alatt álló tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozó jogokkal kapcsolatos költség,
dg) a marketing költsége,
dh) a projekt vagy tevékenység eredményeként közvetlenül felmerült költség,
e) a kulturális intézmény, örökségi helyszín vagy projekt személyi jellegű ráfordítása,
f ) a  külső tanácsadással és külső szolgáltatók által biztosított támogató szolgáltatásokkal kapcsolatos,
közvetlenül a projekt eredményeként felmerülő költség.
34. § Az  egymillió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó beruházási vagy működési támogatás esetén
a  támogatás összege a  32.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint a  33.  § (1)–(4)  bekezdésében meghatározott
módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 80%-át.
35. § (1) A 31. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás esetén
a) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70%-át, vagy
b) a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  projektből származó bevételek
jelenértékének különbségét azzal, hogy a  bevételeket az  elszámolható költségekből előzetesen vagy
visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(2) A zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás keretében
a) a szerző díjazása (például szerzői joggal kapcsolatos költség),
b) a fordító díjazása,
c) a szerkesztő díjazása,
d) az egyéb szerkesztési költség (például korrektúrázás, javítás, lektorálás),
e) az elrendezés és nyomdai előkészítés költsége, és
f ) a nyomtatás vagy elektronikus közzététel költsége
számolható el.
22. A sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás
36. § (1) A  sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás (ezen alcím
vonatkozásában a továbbiakban: támogatás)
a) beruházási támogatásként sportlétesítmény és multifunkcionális szabadidős létesítmény építéséhez,
bővítéséhez vagy korszerűsítéséhez,
b) működési támogatásként sportlétesítmény működéséhez
nyújtható.
(2) A támogatott sportlétesítmény, multifunkcionális szabadidős létesítmény építésével, bővítésével, korszerűsítésével,
működtetésével, üzemeltetésével történő megbízás odaítélése során átlátható és megkülönböztetés-mentes
módon, a vonatkozó jogszabályok figyelembevételével kell eljárni.
(3) A  támogatott sportlétesítményhez, multifunkcionális szabadidős létesítményhez a  felhasználók számára átlátható
és megkülönböztetésmentes módon kell hozzáférést biztosítani. A  beruházási költséget legalább 30%-ban
finanszírozó vállalkozás a  támogatott létesítményt kedvezőbb feltételek mellett használhatja, ha e  feltételeket
nyilvánossá teszik.
(4) A  támogatott sportlétesítmény nem állhat egyetlen hivatásos sportoló vagy hivatásos csapat kizárólagos
használatában. A létesítményt az éves időbeli kapacitás legalább 20%-ában más hivatásos vagy amatőr sportolónak
vagy csapatnak kell használnia.
(5) Ha a  támogatott sportlétesítményt hivatásos csapat használja, a  hivatásos csapat esetén alkalmazott díjszámítási
feltételeket nyilvánossá kell tenni.
37. § (1) Beruházási támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési
eredmény közötti különbséget.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) Működési támogatás esetén a támogatás nem haladhatja meg a keletkező működési veszteséget.
 (4) A működési veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell megállapítani.
 (5) A  (3)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (4)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható. (6) Az  1 millió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó támogatás esetén a  támogatás összege
az  (1)–(5)  bekezdésben meghatározott módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható, azzal, hogy
a támogatási intenzitás nem haladja meg az elszámolható költségek 80%-át.
38. § (1) A beruházási támogatás keretében a tárgyi eszköz és az immateriális javak beruházási költsége számolható el.
 (2) A  működési támogatás keretében a  sportlétesítmény által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerülő
működési költség (például az  igénybevett szolgáltatások és a  karbantartás költsége, a  bérleti díj, a  személyi,
az anyag-, a kommunikációs, az energia- és az adminisztrációs költség) számolható el.
(3) Működési támogatás esetén az  értékcsökkenés és a  finanszírozási költségek olyan mértékben nem számolhatóak
el, amilyen mértékben az  értékcsökkenés, finanszírozás vagy az  értékcsökkenéssel, finanszírozással érintett tárgyi
eszközök, immateriális javak tekintetében a kedvezményezett beruházási támogatásban részesült.
23. A helyi infrastruktúrára irányuló támogatás 39. § (1) Helyi infrastruktúrára irányuló támogatás (ezen alcím tekintetében a továbbiakban: támogatás) a helyi infrastruktúra
kiépítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtható, ha ezen infrastruktúra helyi szinten hozzájárul az  üzleti és
a fogyasztói környezet korszerűsítéséhez és ipari bázisok fejlesztéséhez.
(2) A támogatás olyan infrastruktúra-fejlesztésre nyújtható, amelyre – a regionális beruházási támogatás kivételével – nem
nyújtható támogatás a  651/2014/EU bizottsági rendelet egyéb cikke alapján. Nem nyújtható támogatás repülőtéri
infrastruktúra, kikötői infrastruktúra, valamint dedikált infrastruktúra fejlesztéséhez.
(3) A támogatás nyújtásának feltétele, hogy a megvalósuló infrastruktúrát nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes
alapon kell a felhasználók rendelkezésére bocsátani. Az infrastruktúra használatáért felszámított vagy eladása során
meghatározott árnak szokásos piaci árnak kell lennie.
(4) Az  infrastruktúra működtetését koncesszióba adni vagy azzal harmadik felet megbízni csak nyílt, átlátható és
megkülönböztetés-mentes módon, a vonatkozó jogszabályok betartásával lehet.
40. § (1) A  támogatás keretében a  beruházáshoz kapcsolódó tárgyi eszköz és immateriális javak beruházási költsége
számolható el.
(2) A támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési eredmény közötti különbséget.
 (3) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 24. Hatályba léptető rendelkezés
41. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
25. Átmeneti rendelkezés 42. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
26. Az Európai Unió jogának való megfelelés 43. § Ez a rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.),
b) a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187.,
2014.6.26., 1. o.),
c) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 114, 2012.4.26., 8. o.),
d) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat
(HL L 7., 2012.1.11., 3. o.), és
e) az Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2). számú határozata
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
27. Hatályon kívül helyező rendelkezés 44. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok és a központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról
szóló 20/2015. (IV. 13.) MvM rendelet.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1035/2017. (II. 1.) Korm. határozata az űrkutatás és az űripar területén megvalósuló magyar–orosz együttműködéshez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány a magyar–orosz űrkutatási és űripari együttműködés fokozása érdekében
 1. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon
az  űrkutatás és az  űripar területén megvalósuló magyar–orosz együttműködéshez kapcsolódó diplomáciai
feladatok ellátásáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az űrkutatás
és az  űripar területén megvalósuló magyar–orosz együttműködéshez kapcsolódó feladatok ellátása érdekében
192,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet,
7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Nemzetközi tagdíjak és európai uniós befizetések alcím, 2. Európai uniós
befizetések jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
Kezelésű előirányzatok cím, 34. Infokommunikációs ágazati feladatok alcím, 3. Űrtevékenységekkel kapcsolatos
feladatok jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, a külgazdasági és külügyminisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy
készítsenek előterjesztést az  űrkutatás és az  űripar területén megvalósuló magyar–orosz együttműködéshez
kapcsolódó feladatok folyamatos, hosszú távú ellátásához szükséges forrás biztosításáról 2018. évtől kezdődően
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2013. (V. 2.) NFM közleményhoz A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 17/2012. (VI. 15.) NFM közlemény Mellékletének (a továbbiakban: Melléklet) 4. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(8) Az elnököt távolléte vagy akadályoztatása esetén az általa kijelölt elnökhelyettes vagy az általa kijelölt elnökhelyettesek együttesen helyettesítik. Ha az elnöki tisztség átmenetileg betöltetlen, az elnök kinevezéséig a fejlesztési és informatikai elnökhelyettes gyakorolja az elnöki feladat- és hatásköröket. A fejlesztési és informatikai elnökhelyettest az elnöki feladat- és hatáskörök gyakorlása során az általa kijelölt elnökhelyettes vagy az általa kijelölt elnökhelyettesek együttesen helyettesítik.” II. Nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos közlemények A külügyminiszter 17/2013. (V. 2.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. IX. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi IX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. március 5-ei, 37. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és az  Indonéz Köztársaság Kormánya között a  diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik
vízummentességéről szóló megállapodás 10. cikk (1) bekezdése a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A jelen Megállapodás a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárások teljesítéséről szóló írásbeli, diplomáciai úton
történt értesítések közül az utolsó kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2013. április 1.
A megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. május 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi IX. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik
vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. évi IX. törvény 2. és 3. §-a 2013. május 1-jén, azaz
kettőezer-tizenhárom május elsején hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszger


text:
280/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetések adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
az Európai Unió Tanácsa spanyol-belga-magyar hármas elnöksége keretében a magyar elnökség előkészítéséhez,
a magyar elnökség munkájához nyújtott segítsége elismeréseként Diego López Garrido, Spanyolország Külügyi és Együttműködési Minisztériuma európai ügyek államtitkára részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata, az 1956-os forradalom és szabadságharcban tanúsított magatartásáért, a svájci emigrációba menekült magyarokat
összefogó munkásságáért, identitásuk megőrzéséért végzett erőfeszítéséért, valamint 1956 szellemiségének
ápolásáért és továbbadásáért Nyers Istvánnak, a Zürichi Magyar Egyesület választmányi tagjának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND lovagkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. október 18. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
16/2004. (IV. 24.) IHM rendelete a piacmeghatározás, a piacelemzés és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatók azonosítása, valamint a rájuk vonatkozó kötelezettségek előírása során alkalmazandó alapelvekről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény
(a továbbiakban: Eht.) 182. §-a (4) bekezdésének o) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed az elektronikus hírközlési
szolgáltatókra (a továbbiakban: szolgáltatók) és a Nemzeti
Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: hatóság).
Piacmeghatározás 2. § (1) A hatóság Tanácsa (a továbbiakban: Tanács) érintett
piacként azonosítja az elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal kapcsolatos azon piacokat, amelyek jellemzői
indokolják (ideértve különösen, ha az általános versenyjogi eszközök önmagukban nem alkalmasak a hatékony
verseny biztosítására) a jelentős piaci erővel rendelkező
szolgáltatókra az Eht. XI—XIV. fejezete szerinti kötelezettségtípusok közül valamely kötelezettség, illetve
kötelezettségek előírását, fenntartását, illetve módosítását.
(2) A Tanács az érintett piacokat az 1. számú mellékletben meghatározott szolgáltatási (áru) piacok vizsgálatából kiindulva, a versenyjog vonatkozó szabályai, valamint
a piacmeghatározás, a piacelemzés és a jelentős piaci
erővel rendelkező szolgáltatók azonosítása, valamint a
rájuk vonatkozó kötelezettségek előírása során a hatóság
által alkalmazandó alapelvekről (vizsgálati szempontokról) szóló IHM tájékoztatóban meghatározottak szerint, a
magyar elektronikus hírközlési piac sajátosságainak
figyelembevételével határozza meg. A Tanács a magyar elektronikus hírközlési piac sajátosságai által indokolt esetben az 1. számú mellékletben meghatározott
szolgáltatási (áru) piacoktól eltérő piacokat is meghatározhat.
Piacelemzés és a jelentős piaci erővel rendelkező
szolgáltatók kijelölése, valamint a rájuk vonatkozó
kötelezettségek előírása 3. § (1) A Tanács a piacelemzést és a jelentős piaci erővel
rendelkező szolgáltatók kijelölését, valamint a rájuk vonatkozó kötelezettségek előírását a versenyjog vonatkozó
szabályai, valamint az informatikai és hírközlési miniszter
által kiadott tájékoztatóban meghatározottak szerint, a
magyar elektronikus hírközlési piac sajátosságainak figyelembevételével végzi el.
(2) Az Eht. 53. §-ának (1) bekezdése szerinti közös gazdasági erőfölény a szolgáltatók szerkezeti vagy egyéb kapcsolódása nélkül is megállapítható, ha a vizsgált szolgáltatók olyan piacon működnek, amelynek szerkezete elősegíti
a magatartások összehangolását. A magatartások összehangolását a (2) bekezdés szerint elősegítő piacokra különösen a 2. számú mellékletben meghatározott jellemzők
vagy azok egy részének fennállása utalhat.
Záró rendelkezések 4. § (1) Ez a rendelet 2004. május 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2002/19/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó
eszközökhöz való hozzáférésről és azok összekapcsolásáról (Hozzáférési irányelv);
b) az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv);
c) az Európai Parlament és a Tanács 2002/22/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról és az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználási jogokról (Egyetemes szolgáltatási irányelv).
Kovács Kálmán s. k.,
informatikai és hírközlési miniszter


text:
58/2007. (VIII. 30.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
101. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörömben, az
oktatási és kulturális miniszter előterjesztésére
dr. Albert Ildikó Fruzsinát,
dr. Antonio Donato Sciacovellit,
dr. Artner Annamáriát,
dr. Ágoston Györgyöt,
dr. Bajner Máriát,
dr. Bakonyi Tibort,
dr. Blahota Istvánt,
dr. Boda Istvánt,
dr. Bognár Gézát,
dr. Bolvári-Takács Gábort,
dr. Bordás Sándort,
dr. Bölcskei Attilát,
dr. Buza Antalt,
dr. Buzáné dr. Kis Piroska Gizellát,
dr. Csanády Gábort,
dr. Csejteiné dr. Béres Csillát,
dr. Cseri Juliannát,
Csernyikné dr. Póth Ágnest,
dr. Csutorás Csabát,
dr. Dávid Lórántot,
dr. Dulai Sándort,
dr. Einhorn Ágnest,
Erdészné dr. Molnár Mariettát,
dr. Erdős Júliát,
dr. Erlichné dr. Bogdán Katalint,
dr. Fábián Gergelyt,
dr. Fábián Gyulát,
dr. Filep Gyulát,
dr. Fodor Lászlót,
dr. Fornet Bélát,
dr. Francsovics Annát,
dr. Freyer Tamást,
dr. Galambos Józsefet,
dr. Győri Annát,
Gyulaffy Béláné dr. Berényi Máriát,
dr. Hanák Zsuzsannát,
Horváth Jenőné dr.-t,
dr. Hullám Istvánt,
Imre Rubenné dr.-t,
dr. Jankó Lászlót,
dr. Jeges Zoltánt,
dr. Juhász Jánost,
dr. Kabai Imre Zoltánt,
dr. Kádár Pétert,
dr. Kemény Gábort,
dr. Kisfaludy Mártát,
dr. Kiss Kornéliát,
dr. Kóczy László Áront,
dr. Koltay Tibort,
dr. Komáromi Lászlót,
dr. Komenczi Bertalant,
dr. Kopácsi Sándort,
dr. Kukorelli Katalint,
dr. Kun Istvánt,
dr. Lajkó Károlyt,
dr. Lehoczky Juditot,
dr. Lipcsei Imrét,
dr. Lóczi Mártát,
dr. Martos Jánost,
dr. Mohay Miklóst,
dr. Nagy Lajos Imrét,
dr. Nyers Józsefet,
dr. Ormos Lászlót,
dr. Péntek Kálmánt,
dr. Petróczi Erzsébetet,
dr. Piros Mártát,
dr. Pitrik Józsefet,
dr. Reiber Istvánt,
dr. Rétfalvi Györgyit,
dr. Réthy Endrénét,
dr. Rostás Ritát,
dr. Sár Lászlót,
dr. Schuster Györgyöt,
dr. Simándi Irént,
Szabadi Vilmost,
dr. Szász Gábort,
dr. Székfű Andrást,
dr. Széman Zsuzsannát,
dr. Szilágyi Istvánt,
Szilágyiné dr. Hodossy Zsuzsannát,
dr. Torgyik Judit Emesét,
dr. Tóth Pétert,
dr. Tóth Zoltánt,
dr. Vámosi Zoltánt,
dr. Vári Kakas Istvánt,
dr. Vass Csabát,
dr. Velkey Imrét,
dr. Veres Ferencet,
dr. Veres Lajost,
dr. Virágné dr. Horváth Erzsébetet,
dr. Vörös Ferencet,
dr. Zachár Andrást,
dr. Zám Máriát
– 2007. szeptember 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá kinevezem.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
93/2008. (HK 18.) HM utasítása a Link 16 képességfejlesztési program megvalósításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja, valamint a központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 67. §-a alapján, figyelemmel a védelmi képesség-fejlesztési feladatok programozott tervezéséről és végrehajtásáról szóló 113/2007. (HK 20.) utasításra, a Link 16 képességfejlesztési program megvalósítása során a Magyar Honvédségre, valamint a Honvédelmi
Minisztériumra háruló feladatok végrehajtásának biztosítására az alábbi
utasítást adom ki: Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
(2) A haderő-fejlesztési és képességi célok elérése érdekében indított Link 16 képességfejlesztési program (a továbbiakban: Program) alapvető célkitűzései:
a) a Magyar Honvédség összhaderőnemi doktrínája, a
harcászati adatkapcsolatok alkalmazásának koncepciója,
illetve a hadműveleti-harcászati követelményekben meghatározottaknak megfelelő Link 16 harcászati adatkapcsolati rendszer megteremtése;
b) a Link 16 harcászati adatkapcsolati rendszer kialakításánál a haderőnemeket (szárazföld és légierő) érintő,
nemzeti és NATO projektek adatkapcsolati rendszerei fejlesztéseinek figyelembe vétele;
c) a létrejövő rendszer útján a hazai és szövetséges integrált légvédelmi rendszerek légi, valamint földi telepítésű stacioner és mobil vezetési pontjaival történő együttműködésének biztosítása;
d) a szárazföldi csapatok vezetési rendszerének egyik
eszközeként való alkalmazhatóság feltételeinek megteremtése és kiépítése, a rendelkezésre álló erőforrások
függvényében;
e) olyan képességfejlesztési célkitűzések elérésének
biztosítása, amelyek megfelelnek az Országgyűlés és a
Kormány által meghatározott, illetve a NATO- és EU-tagságból adódó követelményeknek, valamint a nemzeti és
nemzetközi elvárásoknak, továbbá biztosítják az összhangot más tervezési és végrehajtási szakaszban levő programokkal és fejlesztési feladatokkal.
(3) A Program magában foglalja a JAS 39 EBS HU Gripen típusú harcászati repülőgépek fedélzetén integrálásra
kerülő Link 16 harcászati adatkapcsolat megvalósításával
kapcsolatos hazai és nemzetközi koordinációs feladatok
végrehajtását, valamint az MH légi irányítási központjai
Link 16 képességének megteremtését.
A Program megvalósításának szervezeti elemei 2. § (1) A Program végrehajtására munkacsoport létrehozását rendelem el, melynek tagjai eredeti beosztásukkal
együtt járó feladatok végrehajtása mellett végzik a munkacsoport tagságból eredő feladatok végrehajtását.
(2) A munkacsoport vezetését, irányítását a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM
FLÜ) kijelölt programmenedzsere végzi.
(3) A programmenedzser feladatát meglévő beosztása
mellett látja el.
(4) A munkacsoport tagjai a munkacsoport vezetésére
kijelölt programmenedzser útján tevékenykedhetnek.
(5) A munkacsoport kiemelt feladatai:
a) a program megvalósítás végrehajtásának koordinálása;
b) a Link 16 Program Végrehajtási Terv folyamatos ak
tualizálása;
c) a folyamatban lévő haditechnikai fejlesztési progra
mokban a Link 16 elemek létrehozásának érdekében folyó
tevékenységek összehangolása;
d) a Link 16 képesség működtetéséhez elengedhetetlen,
kiegészítő fejlesztések megindításának kezdeményezése;
e) a rendszer működtetéséhez szükséges engedélyezési
eljárások lefolytatásának kezdeményezése;
f) a Link 16 harcászati adatkapcsolati rendszer hazai és
nemzetközi együttműködési képességének megteremtésére irányuló tevékenységek irányítása;
g) a szükséges mértékű nemzetközi kapcsolatok fenntartása a Program sikeres megvalósulása érdekében.
(6) A munkacsoportot alkotó, a Program tervezésében,
megvalósításában közreműködő szervezetek:
a) HM FLÜ; b) HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF);
c) HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály;
d) HM Védelmi Tervezési Főosztály;
e) HM Haderőtervezési Főosztály;
f) HM Infrastrukturális Ügynökség;
g) HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség;
h) MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiak
ban: MH ÖHP);
i) MH Támogató Dandár;
j) külön meghívás alapján a Közigazgatási és Elektroni
kus Közszolgáltatások Központi Hivatala. (7) A munkacsoport javaslata, illetve a programmenedzser döntése alapján, szükség esetén más szervezet képviselői is bevonásra kerülhetnek a Program végrehajtása
érdekében.
(8) A munkacsoportba tagok kijelölése az illető szervezet vezetőjének felelőssége.
(9) A munkacsoporttal párhuzamosan, a magyar-amerikai műszaki támogatási együttműködés alapján működő,
Integrált Programcsoportok (a továbbiakban IPCS-k) is
megalakításra kerülnek, melyek a Program egyes, speciális területeit fedik le. Tagjai a munkacsoport tagjai közül
kerülnek ki, szakmai vezetésük az alábbi szervezetek által
kijelölt személyek útján valósul meg:
a) hadműveleti követelmények IPCS–HM HKF;
b) infrastruktúra IPCS–HM FLÜ;
c) műszaki megoldások IPCS–HM FLÜ;
d) teszt és hitelesítés IPCS–MH ÖHP;
e) kiképzés IPCS–MH ÖHP.
(10) Amennyiben a Program végrehajtása megkívánja,
a felsoroltakon kívül más IPCS is megalakítható.
(11) Az IPCS-k tevékenységének koordinációja a munkacsoport útján valósul meg.
Hatáskör és illetékesség 3. § (1) A HM FLÜ állományából kijelölt programmenedzser alapvető feladatai:
a) a védelmi képesség-fejlesztési feladatok programozott tervezéséről és végrehajtásáról szóló 113/2007.
(HK 20.) utasítás komplex programjaira vonatkozó feladatainak végrehajtása;
b) a munkacsoport vezetése, irányítása, tevékenységének koordinálása; c) az erőforrás-tervezés és -felhasználás koordinálása,
felügyelete;
d) a HM FLÜ-n belül egyéb szervezetek által koordinált, Link 16 vonatkozású feladatokkal történő összhang
biztosítása (Gripen program, CP5A0109-es képességcsomag);
e) a hadműveleti és harcászati követelményekre épülő
műszaki követelmények alapján a Program megvalósítása
érdekében szükséges közbeszerzési eljárások kezdeményezése;
f) a Program végrehajtása során jelentkező kivitelezési,
telepítési, tesztelési feladatok felügyelete;
g) a logisztikai támogatás igényeinek és biztosításának
összehangolása;
h) a magyar-amerikai műszaki támogatási együttműködés alapján működő IPCS-k tevékenységének felügyelete,
együttműködés azok vezetőivel;
i) döntést, jóváhagyást igénylő kérdésekben történő
eljárás. (2) A HM HKF alapvető feladatai:
a) a doktrinális szintű hadműveleti és harcászati köve
telmények, illetve azok paraméterei meghatározásának
biztosítása; b) a szükséges magyar doktrínák, utasítások, szabályzatok kidolgozásában való aktív részvétel;
c) a szövetséges és nemzeti szabályzók harmonizációjának biztosítása;
d) a hadműveleti követelmények IPCS vezetése. (3) Az MH ÖHP alapvető feladatai:
a) az összhaderőnemi, illetve haderőnemi hadműveleti
és harcászati követelmények kidolgozása a doktrinális
szintű követelmények alapján;
b) a magyar-amerikai műszaki támogatási együttműködés alapján működő teszt és hitelesítés, valamint kiképzés
IPCS-k szakmai vezetése az MH ÖHP parancsnok által
kijelölt személyek útján;
c) részvétel a közbeszerzési eljárások indításához szükséges hadműveleti és harcászati követelményekre épülő
műszaki követelmények kidolgozásában;
d) a Program végrehajtása során jelentkező kivitelezési,
telepítési, tesztelési feladatok végrehajtása;
e) részvétel a Programhoz kapcsolódó, NATO és nemzetközi bizottságok, munkacsoportok, konferenciák tevékenységében, a magyar nemzeti állásfoglalások képviselete, kapcsolódó dokumentumok nemzeti mellékleteinek
kidolgozása;
f) a szükséges magyar doktrínák, utasítások, szabályzatok kidolgozásában való részvétel;
g) a Link 16 harcászati adatkapcsolati rendszer működési, fenntartási feladataira vonatkozó tervek kidolgozása,
az ahhoz szükséges pénzügyi erőforrások tervezése;
h) a Programmenedzser feladat-végrehajtásának támogatása. (4) Jelen utasításban nevesített, de részletes feladatrendszerrel nem szereplő további szervezetek saját szakterületükhöz kapcsolódóan, adott részfeladatok elvégzésében
támogatják a munkacsoportot, feladataik a munkacsoport
által, a program végrehajtása során kerülnek meghatározásra.
(5) A műszaki támogatási egyezmény alapján működő
IPCS-k üléseinek gyakoriságát a feladatok függvényében
azok kijelölt vezetői határozzák meg, a programmenedzserrel történő egyeztetés útján.
(6) A programmenedzser állandó meghívottként, tanácskozási joggal részt vesz az amerikai–magyar IPCS-k
üléseken.
A Program megvalósításával kapcsolatos
költségvetési előirányzatok tervezése és elszámolása
4. § (1) A Program jóváhagyott költségvetési előirányzata
felett a HM FLÜ rendelkezik. Ezeket a HM FLÜ pénzügyi
erőforrástervében önálló tételként kell tervezni és biztosítani.
(2) A Programmal kapcsolatos költségvetés tervezését a
programmenedzser, az érintett HM és MH szervekkel
egyeztetve, azok adatszolgáltatása alapján a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség, Gazdasági Igazgatóság
(a továbbiakban: HM FLÜ GI) bevonásával végzi.
(3) A költségvetési tervjavaslatok összeállításánál, az
előirányzatok évközi helyzetének felmérése során és a
szükséges előirányzat-módosító javaslatok elkészítésénél
a pénzügyi és számviteli feladatokat a HM FLÜ GI a
programmenedzser együttműködésével végzi.
(4) A költségvetési év zárása során a Program tárgyévi
gazdálkodásáról a programmenedzser a HM FLÜ GI bevonásával átfogó szöveges beszámolót készít a HM FLÜ vezérigazgató részére.
(5) A programmenedzser a Program lezárását megelőzően javaslatot terjeszt fel a Link 16 rendszer élettartam
menedzsment végrehajtására.
Tájékoztatások, jelentések rendje 5. § (1) A védelmi képesség-fejlesztési feladatok programozott tervezéséről és végrehajtásáról szóló 113/2007.
(HK 20.) utasítás 20–21. §-aiban meghatározott beszámolókon kívül a munkacsoport vezetését, irányítását ellátó
HM FLÜ vezetője – igény esetén – jogosult információk
bekérésére a munkacsoportban résztvevő szervezetek vezetőin keresztül.
(2) A programmenedzser havonta szóban, illetve írásban, valamint igény esetén, jelentést terjeszt fel a HM FLÜ
vezérigazgatója részére.
(3) Az egyes IPCS-k vezetésére kijelölt személyek a
programmenedzserrel az ülések előtt az egységes álláspont kialakítása érdekében egyeztetnek, illetve az IPCS
üléseket követően 5 munkanapon belül írásos összefoglaló
jelentést készítenek és terjesztenek fel az üléseken részt
vevő szervezetek vezetői részére.
(4) Döntést, jóváhagyást igénylő kérdésekben a programmenedzser jogosult felterjesztést készíteni a HM FLÜ
vezérigazgatója részére.
Záró rendelkezések 6. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, egyidejűleg a Link-16 munkacsoport létrehozásáról szóló
8/2005. (HK 4.), valamint az ezt módosító 123/2005.
(HK 2/2006.) HM utasítás hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
883/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: 1. Az Alkotmánybíróság az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló
2007. évi LXXXII. törvény által hatályon kívül helyezett
jogszabályok és jogszabályi rendelkezések folytatólagos
hatályának megállapítására irányuló indítványt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló
2007. évi LXXXII. törvény 1. §-a, 6. § (1) bekezdése és
melléklete alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást
megszünteti.
1. Az Alkotmánybírósághoz indítvány érkezett az egyes
jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül
helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Törvény) 1. §-a, 6. § (1) bekezdése és melléklete alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére.
Az indítványozó azt kifogásolta, hogy a korábban megszokott deregulációs technikával ellentétben a Törvény
nem azokat a jogszabályokat sorolja fel, amelyeket hatályon kívül helyez vagy módosít, hanem azokat nevesíti,
amelyek nem vesztik hatályukat. Az általa indirekt jogalkotási technikának nevezett módszer szerinte jogbizonytalanságot eredményez, vagyis a Törvény 1. §-a, 6. § (1) bekezdése és melléklete az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe
ütközik.
Az indítványozó utólagos normakontroll-kérelmének
benyújtásán túlmenően azt is indítványozta, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a Törvény által hatályon kívül helyezett jogszabályok és jogszabályi rendelkezések
folytatólagos hatályát.
2. Az Alkotmánybíróság az utólagos normakontrollra
irányuló eljárása során észlelte, hogy a Törvény kifogásolt
rendelkezései már nem hatályosak. A Törvény 5. § (6) bekezdése szerint a (7) bekezdés 2008. január 3-án lépett
hatályba. A (7) bekezdés azt tartalmazta, hogy a Törvény 1–4. §-a [az 1. § rendelkezett a mellékletről], 5. §
(2)–(6) bekezdése, 6. § (1) bekezdése, 7–13. §-a, vagyis
köztük az indítványozó által támadott jogszabályi rendelkezések hatályukat vesztik.
Az Alkotmánybíróság utólagos normakontroll keretében a hatályos jogszabályok alkotmányosságát vizsgálja,
hatályon kívül helyezett jogszabályi rendelkezés vizsgálatára csak egyes speciális eljárások (az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 38. §-a szerinti bírói
kezdeményezés, illetőleg a 48. §-ban foglalt alkotmányjogi panasz) során van lehetőség (335/B/1990. AB végzés,
ABH 1990, 261, 262.). Ezért az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (a továbbiakban: Ügyrend; ABK 2009. január, 3.) 31. §-ának a) pontja alapján a Törvény 1. §-a, 6. §
(1) bekezdése és melléklete alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány
tárgyában az Alkotmánybíróság az eljárást megszüntette.
3. Az indítványozó által előterjesztett másik indítványi
elemről az Alkotmánybíróság megállapította, hogy hatályon kívül helyezett jogszabályok folytatólagos hatályának megállapítására hatásköre nincs. (1437/B//1995. AB
határozat, ABH 1998, 616, 618-619.) Az Alkotmánybíróság hatáskörének hiánya miatt az indítványt az Ügyrend
29. § b) pontjában foglaltak alapján visszautasította.
Budapest, 2010. október 4. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
5/2014. (VII. 30.) IM rendelete a nemzetiségi önkormányzati képviselők választása eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346.  § c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Alapvető szabályok 1. § A nemzetközi megfigyelőnek a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 4.  §
(2) bekezdésében meghatározott személyes adatait a nemzetközi megfigyelők nyilvántartásából 2015. január 12-én
kell törölni. [Ve. 4. § (4) bekezdés]
2. A választási bizottságok 2. § A területi választási bizottság három tagját és legalább két póttagot a  fővárosi, megyei közgyűlés legkésőbb
2014. augusztus 31-én 16.00 óráig választja meg. [Ve. 21. §]
3. § A helyi választási bizottság három – az  egy szavazókörrel rendelkező településen öt – tagját és legalább két
póttagot a települési önkormányzat képviselő-testülete legkésőbb 2014. augusztus 31-én 16.00 óráig választja meg.
[Ve. 23. §]
4. § A választási bizottságba a  Ve. 311.  § (2a)  bekezdése szerinti megfigyelőt legkésőbb 2014. szeptember 26-án
16.00 óráig lehet bejelenteni. [Ve. 30. § (2) bekezdés, 311. § (2a) bekezdés]
5. § (1) A szavazatszámláló bizottság, valamint az  egy szavazókörrel rendelkező településen a  helyi választási bizottság
tagjai 2014. október 13-án mentesülnek a  jogszabályban előírt munkavégzési kötelezettség alól. [Ve. 15.  §
(1) bekezdés]
(2) A munkáltató a  választási szerv (1)  bekezdés szerinti tagját megillető bér és járulékai megtérítését
2014. október 13-tól 2014. október 17-én 16.00 óráig igényelheti a helyi választási irodától. [Ve. 15. § (2) bekezdés]
3. A szavazókörök 6. § 2014. október 12-ig nem lehet szavazókör határát és sorszámát, továbbá település határát és elnevezését, utcanevet,
házszámot és – ha az  érintett ingatlan lakcímnyilvántartás szerinti címe annak helyrajzi száma – helyrajzi számot
megváltoztatni. [Ve. 79. § (2) bekezdés]
4. A szavazóköri névjegyzék 7. § A nemzetiségi szavazóköri névjegyzékbe azt а választópolgárt kell felvenni, aki legkésőbb 2014. szeptember
26-án 16.00 óráig benyújtott kérelme alapján szerepel nemzetiségi választópolgárként а központi névjegyzékben.
[Ve. 315. §]
8. § (1) Azt a  választópolgárt, aki legkésőbb 2014. augusztus 15-én a  szavazóköri névjegyzékben szerepel, a  Nemzeti
Választási Iroda értesítő megküldésével tájékoztatja a szavazóköri névjegyzékbe vételéről. [Ve. 115. § (1) bekezdés]
(2) Az értesítőt a választópolgár értesítési címére, ennek hiányában lakcímére 2014. augusztus 25-ig kell megküldeni.
[Ve. 115. § (2) bekezdés]
9. § A helyi választási iroda értesítő átadásával vagy megküldésével tájékoztatja a  szavazóköri névjegyzékbe történt
felvételéről azt a választópolgárt, aki 2014. augusztus 15-ét követően kerül a település szavazóköri névjegyzékébe.
[Ve. 116. § (1) bekezdés]
10. § A választópolgár mozgóurna iránti kérelmének
a) legkésőbb 2014. október 10-én 16.00 óráig kell megérkeznie ahhoz a  helyi választási irodához, amelynek
szavazóköri névjegyzékében szerepel vagy
b) 2014. október 12-én, legkésőbb 15.00 óráig kell megérkeznie a  szavazatszámláló bizottsághoz. [Ve. 103.  §
(2) bekezdés] 11. § A 10. § a) pontja szerinti mozgóurna iránti kérelmet a helyi választási iroda legkésőbb 2014. október 10-én bírálja el.
[Ve. 113. § (2) bekezdés]
12. § (1) A 2014. október 10-én 16.00 óráig bekövetkező változások átvezetését követően a  Nemzeti Választási Iroda
a szavazóköri névjegyzéket és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét lezárja. [Ve. 106. § (1) bekezdés]
(2) A helyi választási iroda – vagy megbízása alapján a  területi választási iroda – a  lezárt szavazóköri névjegyzéket
és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét legkésőbb 2014. október 11-én kinyomtatja. [Ve. 106.  §
(2) bekezdés]
13. § A Nemzeti Választási Iroda a  választáson szavazati joggal rendelkező választópolgárok központi névjegyzékben
nyilvántartott adatait 2014. október 27-ig teszi hozzáférhetővé a helyi választási iroda számára. [Ve. 101. §]
14. § (1) A kinyomtatott szavazóköri névjegyzéket és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok kinyomtatott jegyzékét
2015. január 12-én kell megsemmisíteni. [Ve. 109. § (1) bekezdés]
(2) A szavazóköri névjegyzéknek és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének az adatait 2015. január 12-én
kell törölni. [Ve. 109. § (2) bekezdés]
5. A jelölt- és listaállítás 15. § A választási iroda az igénylését követően haladéktalanul, de legkorábban 2014. augusztus 25-én adja át az igénylő
részére az általa igényelt mennyiségű ajánlóívet. [Ve. 121. § (2) bekezdés]
16. § A Ve. 317.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti adatátadást követően a  jelölő szervezet 2014. szeptember 7-én 16.00
óráig, illetve 2014. szeptember 29-én 16.00 óráig igényelheti a  Ve. 89.  § (1)  bekezdése szerint az  adatai kiadását
megtiltó választópolgárok adatainak kivételével a  névjegyzékben a  nemzetiség választópolgáraként szereplő
választópolgárok nevét és lakcímét. [Ve. 317. § (2) bekezdés]
17. § A települési nemzetiségi önkormányzati jelöltet legkésőbb 2014. szeptember 8-án 16.00 óráig kell bejelenteni.
[Ve. 318. § (1) bekezdés]
18. § A területi és az  országos nemzetiségi önkormányzati választáson állított listát legkésőbb 2014. szeptember 9-én
16.00 óráig kell bejelenteni. [Ve. 319. § (1) bekezdés]
19. § A jelölő szervezet a  listát, illetve a  listán szereplő jelölt jelölését legkésőbb 2014. szeptember 9-én 16.00 óráig
vonhatja vissza. [Ve. 130. § (3) bekezdés]
20. § Az ajánlóíveket az illetékes választási iroda 2015. január 12-én megsemmisíti. [Ve. 128. §]
6. A választási kampány 21. § A választási kampányidőszak 2014. augusztus 23-tól 2014. október 12-én 19.00 óráig tart. [Ve. 139. §]
22. § (1) Ha sajtótermék politikai hirdetést kíván közölni, hirdetési szolgáltatásainak árjegyzékét 2014. augusztus 5-én
16.00 óráig juttatja el az Állami Számvevőszékhez. [Ve. 148. § (2) bekezdés]
(2) A politikai hirdetést közzétevő sajtótermék az Állami Számvevőszéket 2014. október 27-én 16.00 óráig tájékoztatja
a közzétett politikai hirdetésekről. [Ve. 148. § (4) bekezdés]
23. § 2014. október 11-én a közszolgálati médiaszolgáltató lineáris médiaszolgáltatásában az országos listát állító jelölő
szervezetek politikai reklámjait egy alkalommal, politikai reklámonként legfeljebb 30 másodperces időtartamban
köteles közzétenni. [Ve. 147/D. §]
24. § A szavazóhelyiséget magában foglaló épületnek a  szavazóhelyiség megközelítését szolgáló bejáratától számított
150 méteres távolságon belül – közterületen – választási kampánytevékenység 2014. október 12-én nem
folytatható. [Ve. 143. §]
25. § 2014. október 12-én választási gyűlés nem tartható. [Ve. 145. § (1) bekezdés]
26. § 2014. október 12-én politikai reklámot nem lehet közzétenni. [Ve. 147. § (4a) bekezdés]
27. § A közvélemény-kutatást végző személy abba az  épületbe, amelyben a  szavazóhelyiség van, 2014. október 12-én
nem léphet be. Az  épületből kilépők megkérdezésével készített közvélemény-kutatás eredményét (exit poll) csak
2014. október 12-én 19.00 óra után szabad nyilvánosságra hozni. [Ve. 150. §]
28. § A Ve. 317.  § (2)  bekezdése szerinti adatszolgáltatás adatait a  jogerősen nyilvántartásba vett jelölő szervezetnek
legkésőbb 2014. október 12-én 16.00 óráig kell megsemmisítenie, és az  erről készült jegyzőkönyvet három
napon belül, 2014. október 12-én történő megsemmisítés esetén 2014. október 15-én 16.00 óráig át kell adnia
az adatszolgáltatást teljesítő választási irodának. [Ve. 155. § (2) bekezdés, 317. § (3) bekezdés]
29. § A plakátot az, aki elhelyezte vagy akinek érdekében elhelyezték, 2014. november 11-én 16.00 óráig köteles
eltávolítani. [Ve. 144. § (7) bekezdés]
7. A szavazás előkészítése 30. § (1) A helyi választási bizottság a bejelentett jelöltek – annak a jelöltnek a kivételével, amelynek nyilvántartásba vételét
jogerősen elutasították – sorrendjének sorsolását 2014. szeptember 8-án, 16.00 óra után végzi el. [Ve. 160.  §
(2) bekezdés]
(2) A területi választási bizottság a bejelentett listák – annak a listának a kivételével, amelynek nyilvántartásba vételét
jogerősen elutasították – sorrendjének sorsolását 2014. szeptember 9-én, 16.00 óra után végzi el. [Ve. 160.  §
(2) bekezdés]
(3) A Nemzeti Választási Bizottság a bejelentett listák – annak a listának a kivételével, amelynek nyilvántartásba vételét
jogerősen elutasították – sorrendjének sorsolását 2014. szeptember 9-én, 16.00 óra után végzi el. [Ve. 160.  §
(2) bekezdés]
31. § (1) A helyi választási iroda a  szavazóköri névjegyzéket, a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét,
a  szavazólapokat és a  szavazáshoz szükséges egyéb kellékeket 2014. október 11-én adja át a  szavazatszámláló
bizottság elnökének. [Ve. 164. § (1) bekezdés]
(2) Az iratok és kellékek őrzését 2014. október 12-ig a helyi választási iroda biztosítja. [Ve. 164. § (2) bekezdés]
32. § Abban a  szavazóhelyiségben, amelynek szavazóköri névjegyzékében olyan választópolgár szerepel, aki
2014.  október 3-án 16.00 óráig a  Ve. 88.  § c)  pontja szerinti segítséget igényelte, Braille-írással ellátott
szavazósablont kell biztosítani. [Ve. 167. § (5) bekezdés]
8. A szavazás 33. § (1) A szavazóhelyiségben szavazni 2014. október 12-én 6.00 órától 19.00 óráig lehet. [Ve. 169. §]
 (2) A helyi választási iroda legkésőbb 2014. október 13-án 10.00 óráig a  területi választási irodához szállítja
a Ve. 323/A. § (1) bekezdése szerinti szállítóborítékot. [Ve. 323/A. § (2) bekezdés]
9. Az eredmény megállapítása 34. § A területi és az országos nemzetiségi önkormányzati választás eredményéről kiállított szavazóköri jegyzőkönyv egy
példányát a helyi választási iroda legkésőbb 2014. október 13-án 10.00 óráig eljuttatja a területi választási irodához.
[Ve. 329. § (1) bekezdés]
35. § A jegyzőkönyv egy példánya az  illetékes választási irodában 2014. október 15-én 16.00 óráig tekinthető meg.
[Ve. 204. §]
36. § (1) A szavazólapokat – ha a választás eredményével összefüggő büntetőeljárás nincsen folyamatban – a helyi választási
irodában 2015. január 10-ig kell megőrizni. [Ve. 205. § (1) bekezdés]
(2) A választási iratokat – a jegyzőkönyvek kivételével – 2015. január 12-én kell megsemmisíteni. A jegyzőkönyvek első
példányát a Magyar Nemzeti Levéltárnak 2015. január 10-ét követően át kell adni. [Ve. 205. § (2) bekezdés]
10. Záró rendelkezések 37. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter