text:
489/2013. (XII. 18.) Korm. rendelete az egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok állami támogatásáról.
A Kormány
a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132.  § (1)  bekezdés g) és u)  pontjában, valamint
a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés s) és t) pontjában,
a 33.  § tekintetében a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162.  § (1)  bekezdés
y) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) befogadás: a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.)
58/A. § (2), (2a) és (2e) bekezdése, illetve a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 145. § (2), (2a) és (2c) bekezdése szerinti, a szociális szolgáltatások és
a  gyermekjóléti szolgáltató tevékenységek területi lefedettségét figyelembe vevő finanszírozási rendszerbe
történő befogadás,
b) feladatmutató: a  központi költségvetésről szóló törvényben foglaltak szerint a  támogatás igénylésének és
elszámolásának alapját jelentő, tervezett, illetve teljesített mutatószám,
c) fenntartó: a  központi költségvetésről szóló törvény alapján támogatásra jogosult egyházi fenntartó és nem
állami fenntartó,
d) igazgatóság: a Magyar Államkincstár területi szerve,
e) korrekció: a  tárgyévi központi költségvetés végrehajtásáról szóló törvény alapján az  egyházi fenntartót
megillető vagy az egyházi fenntartó által visszafizetendő egyházi kiegészítő támogatás összege,
f ) megszűnt fenntartó: az  a  fenntartó, amely valamennyi – a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi
szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló kormányrendelet
szerinti – engedélyesét (a továbbiakban: engedélyes) más személy vagy szervezet fenntartásába adta,
amelynek valamennyi engedélyesét törölték a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók,
intézmények és hálózatok hatósági nyilvántartásából (a továbbiakban: szolgáltatói nyilvántartás), illetve
amelynek a támogatásra való jogosultsága a tárgyévben más okból teljesen megszűnt,
g) szolgáltatás: az  Szt. szerinti azon szociális szolgáltatás, valamint a  Gyvt. szerinti azon gyermekjóléti,
gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység, amely után a  központi költségvetésről szóló törvény támogatást
biztosít,
h) szolgáltató: az  Szt. szerinti szociális szolgáltatást nyújtó szociális szolgáltató, szociális intézmény, valamint
a  Gyvt. szerinti gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző szolgáltató, intézmény,
hálózat,
i) támogatás: a központi költségvetésről szóló törvényben a szolgáltatások működéséhez biztosított támogatás,
valamint az  egyházi kiegészítő támogatás, ide nem értve a  támogató szolgáltatás és a  közösségi ellátások
finanszírozásának rendjéről szóló 191/2008. (VII. 30.) Korm. rendelet alapján nyújtott támogatást,
j) tárgyév: az a naptári év, amelyre tekintettel a támogatást megállapítják, illetve folyósítják,
k) új fenntartó: az a fenntartó, amely tárgyév január 1-jén nem részesül támogatásban.
2. § (1) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, az e rendelet szerinti hatósági ügyekben első fokon a fenntartó székhelye
szerint illetékes igazgatóság, magyarországi székhellyel nem rendelkező fenntartó esetén a  Magyar Államkincstár
Budapesti és Pest Megyei Igazgatósága jár el.
(2) Ha a fenntartó székhelye a tárgyévi támogatás megállapítását követően megváltozik,
a) a  tárgyévi támogatás megállapításával, folyósításával és elszámolásával kapcsolatos ügyekben a  korábbi
székhely szerint illetékes igazgatóság jár el,
b) a tárgyévi támogatással kapcsolatos ellenőrzést az új székhely szerint illetékes igazgatóság rendeli el.
3. § (1) A  fenntartó a  támogatás iránti kérelmet, a  kérelem módosítását, a  pótigényt, a  lemondást és az  elszámolást
az  e  célra rendszeresített, a  Magyar Államkincstár által elkészített, a  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) által jóváhagyott, és a  Magyar Államkincstár honlapján közzétett adatlapon vagy
elektronikus űrlapon nyújthatja be.
(2) Az adatlap és az elektronikus űrlap kötelező adattartalmát az 1. melléklet határozza meg.
 (3) A fenntartó olyan engedélyes, illetve szolgáltatás után igényelhet támogatást, amely
a) a tárgyévben jogerősen be van jegyezve a szolgáltatói nyilvántartásba,
b) – a  támogatott lakhatás, valamint az  Szt. 58/A.  § (2d)  bekezdésében és a  Gyvt. 145.  § (2b)  bekezdésében
foglaltak kivételével – a tárgyévben befogadást nyert, és
c) megfelel a jogosultság jogszabályban meghatározott egyéb feltételeinek.
(4) Ha a tárgyévben új engedélyest vagy szolgáltatást jegyeznek be a szolgáltatói nyilvántartásba, vagy az engedélyest,
illetve az  általa nyújtott valamely szolgáltatást a  tárgyévben törlik a  szolgáltatói nyilvántartásból, ezen
engedélyesek, illetve szolgáltatások után a fenntartót a támogatás időarányosan illeti meg.
4. § (1) Az igazgatóság a támogatás iránti kérelemről, a pótigényről, a lemondásról és az elszámolásról hatósági eljárásban
dönt, a támogatásokról hatósági határozatot hoz, és a támogatásokkal kapcsolatban hatósági ellenőrzést folytat le.
(2) Az e rendelet szerinti eljárásokban a fenntartó számára hiánypótlásra nyitva álló határidő a felhívás közlését követő
nyolc nap.
(3) Ha a  fenntartó a  támogatás iránti kérelmet, a kérelem módosítását, a pótigényt, a  lemondást vagy az elszámolást
hibásan nyújtja be, az igazgatóság a felhívás közlésétől számított nyolc napos határidővel nyilatkozattételre hívja fel.
(4) Az igazgatóság a támogatás ügyében hozott jogerős határozat és a lefolytatott ellenőrzésről készített jegyzőkönyv
másolatát elektronikus levélben megküldi a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények
és hálózatok hatósági nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló kormányrendelet alapján az  engedélyes ügyeiben
általános illetékességgel rendelkező első fokú működést engedélyező szervnek.
(5) Az e rendelet szerinti, hivatalból indult eljárásokban a fenntartó, a szolgáltató és az engedélyes köteles átadni, illetve
megküldeni az érdemi döntéshez szükséges adatokat és iratokat az igazgatóságnak.
5. § (1) Ha a  fenntartó ellen csődeljárás vagy felszámolási eljárás indult, a  fenntartó a  tárgyév eltelt időszakában
ténylegesen nyújtott ellátás adataiból éves szintre számított feladatmutató alapján jogosult támogatásra.
(2) A  fenntartó a  csődeljárás, illetve a  felszámolási eljárás megindulását követően a  tényleges feladatmutatóról
készített kimutatást havonta, a tárgyhónapot követő hónap 10-éig megküldi az igazgatóság részére. Ha a fenntartó
a  kimutatást határidőben nem nyújtja be, az  igazgatóság a  kötelezettség teljesítéséig hivatalból felfüggeszti
a támogatás folyósítását.
2. Igénylés 6. § (1) A fenntartó a támogatás iránti kérelmet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kérelem benyújtására szolgáló
adatlap, illetve elektronikus űrlap elérhetővé tételét követően, a tárgyévet megelőző év november 30-áig nyújthatja
be.
(2) A  tárgyévet megelőző év november 15-e előtt támogatásra nem jogosult fenntartó a  támogatás iránti kérelmét
az azt követő harminc napon belül nyújthatja be, hogy a támogatásra jogosulttá vált.
(3) Támogatás iránti kérelem a tárgyév végéig az igénylési határidő elmulasztása esetén is benyújtható.
7. § (1) A támogatás iránti kérelemben megjelölt feladatmutató legfeljebb 10 százalékkal haladhatja meg
a) az igénylést megelőző hónapban ténylegesen nyújtott ellátás adataiból éves szintre számított feladatmutató,
és
b) az  igénylést megelőző tizenkét hónapban ténylegesen nyújtott ellátás adataiból éves szintre számított
feladatmutató
közül a magasabbat. (2) Az (1) bekezdésben foglalt korlátozást nem kell alkalmazni
a) hajléktalan személyek ellátása esetén,
b) a  szolgáltatói nyilvántartásba újonnan bejegyzett engedélyesre és az  engedélyeshez újonnan bejegyzett
szolgáltatásra abban a  hónapban, amelytől kezdődően az  engedélyes a  szolgáltatást nyújthatja, valamint
az azt követő tizenegy hónapban.
8. § (1) A tárgyévet megelőző évben támogatásban nem részesült fenntartónak a támogatás iránti kérelemhez csatolnia kell
a) a  bevett egyházak nyilvántartásában szereplő adatait igazoló, három hónapnál nem régebbi hatósági
bizonyítványt, ha az egyházi fenntartó szerepel a bevett egyházak nyilvántartásában,
b) a  bevett egyháznak vagy a  bevett egyházak nyilvántartásában szereplő felettes egyházi szervnek
a  bevett egyházak nyilvántartásában szereplő adatait igazoló, három hónapnál nem régebbi hatósági
bizonyítványt, valamint a bevett egyház egészének, legfőbb szervének vagy a fenntartó – a bevett egyházak
nyilvántartásában szereplő – felettes egyházi szervének – a bevett egyházak nyilvántartásában feltüntetett –
képviselője által kiállított nyilatkozatot a  fenntartó nevéről, székhelyéről és képviselőjének természetes
személyazonosító adatairól, továbbá arról, hogy a fenntartó a bevett egyház belső egyházi jogi személye, ha
az egyházi fenntartó nem szerepel a bevett egyházak nyilvántartásában,
c) a  fenntartónak az  egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő hatályos adatait igazoló, három
hónapnál nem régebbi hatósági bizonyítványt, vagy az  igazgatóságnak be kell mutatnia az  egyéni
vállalkozói igazolványt, vagy az  egyéni vállalkozók nyilvántartásába történő bejelentkezésről, illetve
a  változásbejelentésről kiadott, a  fenntartó hatályos adatait tartalmazó igazolást (igazolásokat), ha
a fenntartó egyéni vállalkozó,
d) a  civil szervezetek bírósági nyilvántartásába bejegyzett hatályos adatairól kiadott, három hónapnál nem
régebbi kivonatot, ha a  fenntartó vallási tevékenységet végző szervezet, egyesület, alapítvány vagy
közalapítvány,
e) – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – a fenntartó képviselőjének közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott
címpéldányát, ha a fenntartó cég,
f ) az  e)  pontban nem említett fenntartó esetén a  fenntartó írásbeli képviseletére jogosult személy, illetve
az egyéni vállalkozó közjegyző által hitelesített aláírásmintáját,
g) a  magyarországi vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban
székhellyel rendelkező pénzforgalmi szolgáltató igazolását a  fenntartó nevére szóló azon fizetési számla
számáról, amelyre a fenntartó a támogatás folyósítását kéri,
h) az  igazgatóság javára szóló felhatalmazó levelét valamennyi fizetési számlájára vonatkozóan beszedési
megbízás benyújtására.
(2) Ha a  fenntartó nem csatolta az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti hatósági bizonyítványt, nem csatolta vagy
nem mutatta be az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti iratokat, illetve nem csatolta az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti
kivonatot, az  igazgatóság a  fenntartó adatait a  bevett egyházak nyilvántartásából, az  egyéni vállalkozók
nyilvántartásából, illetve a civil szervezetek bírósági nyilvántartásából szerzi be, illetve ellenőrzi.
(3) Ha a fenntartó cégjegyzékben nyilvántartott cég, az igazgatóság a cégkivonatot a cégnyilvántartásból elektronikus
úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
(4) Ha a  fenntartó cégjegyzékben nyilvántartott cég, és a  képviselőjének a  közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott
címpéldányát vagy az ügyvéd által ellenjegyzett aláírásmintáját a cégbírósághoz benyújtotta, továbbá ezt a  tényt
a cégjegyzék tartalmazza, az igazgatóság az iratot a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel
szerzi meg.
(5) Az adatváltozást – a változást követő tizenöt napon belül – az adatváltozással érintett, (1) bekezdés szerinti iratokat
mellékelve be kell jelenteni az igazgatóságnak. A bejelentésre a (2)–(4) bekezdésben foglaltakat alkalmazni kell.
9. § A fenntartó tárgyév január 6-áig módosíthatja a támogatás iránti kérelmét, ha
a) a  központi költségvetésről szóló elfogadott törvény az  igényelt támogatás jogosultsági feltételeiben eltér
a központi költségvetésről szóló benyújtott törvényjavaslattól,
b) a fenntartónak a támogatás iránti kérelem benyújtását követően új engedélyest vagy szolgáltatást jegyeztek
be a  szolgáltatói nyilvántartásba, valamely engedélyesét vagy az  engedélyes által nyújtott szolgáltatást
törölték a szolgáltatói nyilvántartásból, ideértve a fenntartóváltozást is, vagy
c) valamely engedélyesének a  szolgáltatói nyilvántartásba bejegyzett adataiban más, a  támogatás igénylését
befolyásoló változás következett be.
10. § (1) Az igazgatóság a támogatás iránti kérelemről
a) a tárgyévet megelőző évben határidőben benyújtott kérelem esetén tárgyév január 16-áig,
b) tárgyévben határidőben benyújtott kérelem esetén a  kérelem megérkezését követő naptól számított
huszonegy napon belül,
c) az  igénylési határidő elmulasztása esetén a  kérelem megérkezését követő naptól számított hatvan napon
belül
határoz. (2) A központi költségvetésről szóló törvényben foglalt feltételek fennállása esetén az  igazgatóság a támogatást – ha
jogszabály másként nem rendelkezik, vagy a  kérelemben más nem szerepel – nem új fenntartó esetén tárgyév
január 1-jétől, új fenntartó esetén a  befogadás, illetve azon tény szolgáltatói nyilvántartásba történő jogerős
bejegyzésének időpontjától kezdődően állapítja meg, hogy a fenntartó a támogatásra befogadás nélkül is jogosult.
(3) A  támogatást megállapító határozat a  közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben
meghatározottakon túl tartalmazza
a) a fenntartó nevét, székhelyét és adószámát,
b) valamennyi támogatásban részesülő engedélyes nevét, címét és ágazati azonosítóját, továbbá, ha
a támogatásban részesülő engedélyes telephely, a szolgáltató székhelyét és annak ágazati azonosítóját,
c) a támogatás jogcímét,
d) a támogatással érintett időszakot,
e) a jogosultság alapját,
f ) a fenntartónak megállapított támogatás teljes, valamint az egyes jogcímekre meghatározott összegét,
g) a folyósítás ütemét,
h) a támogatás elszámolásának határidejét és módját,
i) az igénybe vett támogatásról történő elszámolás és az ellenőrzés rendjéről, a köztartozás esetén követendő
eljárásról, valamint a visszafizetésről és a kamatfizetésről szóló tájékoztatást.
3. Pótigény és lemondás 11. § (1) A fenntartó a támogatási igény évközi változását pótigény vagy lemondás benyújtásával érvényesítheti.
 (2) A fenntartó pótigényt és lemondást legfeljebb tárgyév november 10-éig nyújthat be.
 (3) Pótigény vagy lemondás – ha jogszabály másként nem rendelkezik – naptári negyedévenként egyszer nyújtható be.
12. § (1) A pótigényben megjelölt feladatmutató akkor haladhatja meg a jogcímre az igényléskor megállapított támogatás,
illetve – ha az  alacsonyabb – a  pótigény elbírálásakor hatályos támogatás alapjául szolgáló feladatmutató
110 százalékát, ha azt a következő körülmények valamelyike megalapozza:
a) a  fenntartónak új engedélyest vagy új szolgáltatást jegyeztek be a  szolgáltatói nyilvántartásba, vagy
az engedélyes a fenntartó fenntartásába került,
b) az engedélyes támogatásra jogosító bejegyzett férőhelyszáma, az ellátható személyek támogatásra jogosító
bejegyzett száma, illetve a  nem hálózat keretében működő helyettes szülőnél elhelyezhető gyermekek
támogatásra jogosító bejegyzett száma emelkedett, vagy
c) a  tárgyév eltelt időszakában ténylegesen nyújtott ellátás adataiból éves szintre számított feladatmutató
legalább 10 százalékkal magasabb a megállapított támogatás alapjául szolgáló feladatmutatónál.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában foglalt korlátozást nem kell alkalmazni
a) hajléktalan személyek ellátása esetén,
b) a  szolgáltatói nyilvántartásba újonnan bejegyzett engedélyesre és az  engedélyeshez újonnan bejegyzett
szolgáltatásra abban a  hónapban, amelytől kezdődően az  engedélyes a  szolgáltatást nyújthatja, valamint
az azt követő tizenegy hónapban.
(3) A  fenntartó az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  11.  § (3)  bekezdésében foglaltakra tekintet nélkül nyújthat be
pótigényt.
(4) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben a soron kívüli pótigényt a bejegyzés jogerőre emelkedését követő
tizenöt napon belül lehet benyújtani. A  határidő elmulasztása esetén a  pótigény csak a  11.  § (3)  bekezdésében
foglaltak szerint nyújtható be.
13. § (1) A fenntartó a tárgyév áprilisában, júliusában és októberében (a továbbiakban együtt: felülvizsgálati hónap) köteles
megvizsgálni, hogy
a) a  felülvizsgálati hónapot megelőző hónapban ténylegesen nyújtott ellátás adataiból éves szintre számított
feladatmutató, és
b) a  felülvizsgálati hónapot megelőző tizenkét hónapban ténylegesen nyújtott ellátás adataiból éves szintre
számított feladatmutató
közül a magasabb jogcímenként eléri-e a megállapított támogatás alapjául szolgáló feladatmutató 90 százalékát.
(2) A fenntartó köteles a többlettámogatásról a 11. § (3) bekezdésében foglaltakra tekintet nélkül lemondani, ha
a) valamely engedélyesét vagy az  engedélyese által nyújtott szolgáltatást törölték a  szolgáltatói
nyilvántartásból, vagy az engedélyest más fenntartó fenntartásába adta,
b) az engedélyes támogatásra jogosító bejegyzett férőhelyszáma, az ellátható személyek támogatásra jogosító
bejegyzett száma, illetve a  nem hálózat keretében működő helyettes szülőnél elhelyezhető gyermekek
támogatásra jogosító bejegyzett száma a  megállapított támogatás alapjául szolgáló feladatmutató alá
csökken, vagy
c) az  (1)  bekezdés szerint vizsgálandó feladatmutató nem éri el a  jogcímre megállapított támogatás alapjául
szolgáló feladatmutató 90 százalékát.
(3) A  (2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti lemondást legkésőbb a  szolgáltatói nyilvántartásból való törlés, illetve
az  adatmódosítás végrehajthatóvá válásától számított tíz napon belül kell benyújtani. Nem kell a  (2)  bekezdés a)
és b) pontja alapján lemondást benyújtani, ha a  lemondási kötelezettséget megalapozó feltétel a tárgyév október
31-ét követően következik be.
(4) A  (2) bekezdés c) pontja szerinti lemondást legkésőbb a  felülvizsgálati hónap tízedik napján kell benyújtani. Nem
kell a (2) bekezdés c) pontja alapján lemondást benyújtani
a) hajléktalan személyek ellátása esetén,
b) a  szolgáltatói nyilvántartásba újonnan bejegyzett engedélyesre és az  engedélyeshez újonnan bejegyzett
szolgáltatásra abban a  hónapban, amelytől kezdődően az  engedélyes a  szolgáltatást nyújthatja, valamint
az azt követő tizenegy hónapban.
(5) Ha az  igazgatóság észleli, hogy a  fenntartó a  (2) bekezdés szerinti lemondási kötelezettségének határidőben nem
tett eleget, a  lemondás benyújtásáig hivatalból felfüggeszti a  támogatás folyósítását, és a  fenntartót felszólítja
a lemondási kötelezettség teljesítésére.
4. Folyósítás 14. § (1) Az  igazgatóságok az  összesített igényeket a  miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) által meghatározott módon, a  tárgyhónapot megelőző hónap 23-áig, januárban 12-éig küldik
meg a  minisztériumnak. A  minisztérium az  igényelt támogatást minden hónap 5-éig, januárban 16-áig utalja át
az igazgatóságoknak.
(2) A  támogatás megállapítására illetékes igazgatóság a  támogatást a  fenntartónak havi ütemezésben, a  tárgyhó
10-éig, januárban 20-áig, a  kérelemben megjelölt és a  fenntartó nevére szóló – magyarországi vagy az  Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi
szolgáltatónál vezetett – fizetési számlára folyósítja.
(3) Az  igazgatóság a  fenntartó kérelmére felfüggeszti a  támogatás folyósítását. A  kérelemre történt felfüggesztés
alapján visszatartott támogatás akkor folyósítható újból, ha a fenntartó ezt kéri, és a folyósítás feltételei fennállnak.
15. § (1) Pótigény és lemondás esetén a  módosított összeg folyósítására a  kérelem benyújtását követő hónaptól akkor
kerülhet sor, ha a fenntartó a pótigényt, illetve a lemondást a megelőző hónap 10-éig benyújtja.
(2) A  korábban folyósított és a  pótigény, illetve a  lemondás alapján módosított támogatás különbségének
–  a  módosítás alapján történő folyósítás idejét megelőző hónapokra számított – összegét egy összegben
kell folyósítani, illetve levonni. Ha a  visszafizetendő támogatás összege nem éri el az  ezer forintot, a  tartozást
a lemondással egyidejűleg nem kell megfizetni.
(3) A  fenntartó a  lemondással egyidejűleg a  fizetési kedvezményre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával
kérheti a  tartozás több részletben történő levonását azzal, hogy a  levonásnak a  tárgyévben meg kell történnie.
Ha a  levonásra a  tárgyévben folyósítandó támogatás nem nyújt fedezetet, a  fenntartó köteles a  különbözetet
a lemondás ügyében hozott határozat jogerőre emelkedését követő húsz napon belül visszafizetni. A visszafizetésről
a lemondás ügyében hozott határozatban rendelkezni kell.
(4) Az  elszámolás vagy az  ellenőrzés során megállapított többlettámogatást a  forrás – a  14.  § (1)  bekezdésben
meghatározottak szerint történő – biztosítását követő tíz napon belül kell folyósítani a  fenntartónak. Ha
az  elszámolás vagy az  ellenőrzés során megállapított többlettámogatás nem éri el az  ezer forintot, azt nem kell
folyósítani.
16. § (1) A  fenntartó a  támogatás felhasználását, nem önállóan gazdálkodó szolgáltatók esetén a  fenntartó és az  egyes
szolgáltatók gazdálkodását, továbbá a szolgáltató a támogatás és a térítési díj felhasználását a számviteli rendjében
feladatonkénti bontásban, elkülönítetten köteles kezelni. Az  egyházi kiegészítő támogatást a  számviteli rendben
a többi támogatástól elkülönítetten kell kezelni.
(2) Az  igazgatóságok a  fel nem használt vagy a  fenntartók által visszafizetett támogatást és a  megfizetett kamatot
– a felfüggesztés alapján visszatartott támogatás kivételével – december 31-éig utalják át a minisztériumnak.
5. Elszámolás 17. § (1) A  fenntartó az  igénybe vett támogatásról a  szolgáltató beszámolója és dokumentációja segítségével, a  teljesített
feladatmutatók alapján – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivételekkel – a tárgyévet követő év január 31-éig számol el.
(2) A megszűnt fenntartó – a (3) és (4) bekezdésben foglalt kivételekkel – a fenntartóváltozás időpontját, a szolgáltatói
nyilvántartásból való törlés időpontját, illetve a  támogatásra való jogosultság más okból történő megszűnését
követő tizenöt napon belül számol el.
(3) Ha az egyéni vállalkozó fenntartó meghal, az elszámolást az örökös köteles – legkésőbb a hagyaték jogerős átadását
követő tizenöt napon belül – benyújtani. Az elszámolás és az ellenőrzés során az örökösre a fenntartóra vonatkozó
rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(4) Ha eljárás indul a fenntartó jogutód nélküli megszűnése iránt, az elszámolást az eljárás megindítását követő tizenöt
napon belül be kell nyújtani.
(5) Ha az  új fenntartó a  korábbi fenntartó jogutódlással történő megszűnése révén jött létre, vagy az  özvegy vagy
az  örökös az  elhunyt egyéni vállalkozó fenntartó helyébe lépett, a  (2), illetve a  (3)  bekezdés alapján évközi
elszámolást nem kell benyújtani.
(6) Ha a  fenntartó pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak után járó, átlagbér alapú támogatást vett igénybe,
az elszámoláshoz csatolnia kell a támogatás igénybevételére jogosító személyek munkaszerződését.
18. § (1) A  fenntartó a  határidőben benyújtott elszámolásában többlettámogatást igényelhet, ha a  támogatásra
a tárgyévben jogosult volt. A fenntartó olyan jogcím vagy engedélyes után is igényelhet többlettámogatást, amely
után támogatást a tárgyévben nem igényelt.
(2) Ha a fenntartó
a) az elszámolást határidőben nem nyújtja be,
b) a hiánypótlási felhívásban foglaltaknak határidőben nem tesz eleget, vagy
c) az elszámolás hibás benyújtása esetén határidőben nem tesz nyilatkozatot,
és a  hiánypótlás, illetve a  nyilatkozat hiányában a  rendelkezésre álló adatok alapján az  elszámolásról nem
lehet dönteni, az  igazgatóság a  támogatás folyósítását – a  kötelezettség teljesítéséig, illetve az  elszámolási
kötelezettséggel érintett időszakban igénybe vett támogatásnak a  23.  § (4)  bekezdése alapján történő
visszafizetésére kötelező határozat jogerőre emelkedéséig – hivatalból felfüggeszti, és írásban felhívja a fenntartót,
hogy kötelezettségének a felhívás közlését követő nyolc napon belül tegyen eleget.
(3) Az  elszámolás elfogadásáról, a  többlettámogatási igényről, a  támogatás visszavonásáról, a  visszafizetésről és
a  kamatfizetésről az  igazgatóság a  tárgyévet követő év március 31-éig, megszűnt fenntartó esetén az  elszámolás
beérkezését követő naptól számított huszonegy napon belül határoz.
(4) Az  igazgatóság az  elszámolásokat a  minisztérium által meghatározott módon összesíti, és a  tárgyévet követő év
április 15-éig megküldi a minisztériumnak.
6. Ellenőrzés 19. § (1) A  támogatás igénylésének jogszerűségét és elszámolásának szabályszerűségét az  igazgatóságok ellenőrzik.
Az  ellenőrzés kiterjed a  támogatásra való jogosultsághoz előírt jogszabályi feltételek teljesítésének, az  igénylés
alapját jelentő feladatmutatók teljesítésének és megalapozottságának, valamint a  felhasználás jogszerűségének
a vizsgálatára.
(2) Az e rendelet szerinti hatósági ellenőrzés kérelemre nem indítható meg.
 (3) Az  adott évben ellenőrizendő fenntartókat és az  ellenőrizendő időszakot a  támogatás megállapítására illetékes
igazgatóság (a továbbiakban: ellenőrzést elrendelő igazgatóság) kockázatelemzéssel választja ki. Minden fenntartót
kétévente legalább egyszer ellenőrizni kell. Az ellenőrzést elrendelő igazgatóság soron kívüli ellenőrzés lefolytatását
is elrendelheti.
(4) A 17. § (2)–(4) bekezdése alapján benyújtott elszámolás esetén az ellenőrzést az elszámolás megérkezésétől, illetve
– ha az  igazgatóság a  fenntartót hiánypótlásra vagy nyilatkozattételre hívja fel – a  hiánypótlási, nyilatkozattételi
határidő leteltétől számított harminc napon belül kell lefolytatni.
(5) A  fenntartó engedélyeseinek címe szerint illetékes igazgatóságok a  kiválasztott fenntartó valamennyi
engedélyesének címén, valamint szükség szerint a  fenntartó székhelye szerint illetékes igazgatóság a  fenntartó
székhelyén helyszíni ellenőrzést folytat le (a helyszíni ellenőrzést lefolytató igazgatóságok a  továbbiakban együtt:
ellenőrző igazgatóság).
(6) Az ellenőrizendő időszak az ellenőrzés tapasztalatai alapján kiterjeszthető. Az ellenőrizendő időszakot az ellenőrző
igazgatóság értesítése alapján az  ellenőrzést elrendelő igazgatóság terjeszti ki, és erről értesíti az  ellenőrző
igazgatóságokat.
20. § (1) Ha a fenntartó, a szolgáltató vagy az engedélyes az ellenőrzést akadályozza, az igazgatóság a támogatás folyósítását
hivatalból felfüggeszti, és – ha az  akadályoztatás tizenöt napon belül nem szűnik meg – a  rendelkezésre álló
adatok alapján dönt. Az  igazgatóság az  ellenőrzés akadályozása miatt a  támogatás folyósítását az  akadályozás
megszűnéséig, illetve ha az igazgatóság az akadályoztatás miatt a rendelkezésre álló adatok alapján dönt, a döntés
jogerőre emelkedéséig függeszti fel.
(2) Az  igazgatóság a  lefolytatott ellenőrzés során tett megállapításokra figyelemmel, a  közérdek védelmében
a támogatás folyósítását a büntetőeljárás jogerős befejezéséig hivatalból felfüggesztheti, ha tudomására jut, hogy
a) a fenntartóval szemben,
b) a szolgáltatóval szemben vagy
c) a  fenntartó, illetve a  szolgáltató tisztségviselőjével, vezető tisztségviselőjével, ügyintéző és képviseleti
szervének tagjával vagy vezetőjével, kezelő szervével, kezelő szervének tagjával vagy vezetőjével, vezető
állású munkavállalójával, illetve a  fenntartó tevékenységét egyéb módon meghatározó munkavállalójával
szemben,
a fenntartó jogszabályszerű tevékenységével vagy a  szolgáltató működésével összefüggő ügyben büntetőeljárás
folyik.
21. § (1) Az  ellenőrző igazgatóság az  ellenőrzésről jegyzőkönyvet készít, amelyet a  fenntartóhoz tartozó, általa ellenőrzött
valamennyi engedélyes ellenőrzésének lezárását követő húsz napon belül megküld a fenntartónak.
(2) A fenntartó a jegyzőkönyvben foglaltakra a kézhezvételtől számított húsz napon belül észrevételeket tehet.
 (3) Ha az  ellenőrző igazgatóság a  fenntartó észrevételeivel egyetért, a  jegyzőkönyvet tíz napon belül módosítja, és
megküldi a fenntartó részére.
 (4) Az  ellenőrző igazgatóság a  végleges jegyzőkönyvet a  fenntartó észrevételeivel és – el nem fogadott észrevételek
esetén – az elutasítás indokaival együtt öt napon belül megküldi az ellenőrzést elrendelő igazgatóságnak.
22. § (1) A  fenntartónak az  ellenőrzés során többlettámogatás is megállapítható, ha a  támogatásra a  tárgyévben jogosult
volt, és az  ellenőrzést nem akadályozta. Többlettámogatás olyan jogcím vagy engedélyes után is megállapítható,
amely után a fenntartó a tárgyévben nem igényelt támogatást.
(2) Az  ellenőrzés során megállapított többlettámogatásról, a  visszafizetésről és a  kamatfizetésről az  ellenőrzést
elrendelő igazgatóság határoz.
(3) Ha az  ellenőrző igazgatóság az  engedélyes működésével kapcsolatban hiányosságot észlel, azt a  határozat,
jegyzőkönyv megküldésével egyidejűleg jelzi az engedélyes ügyeiben általános illetékességgel rendelkező első fokú
működést engedélyező szervnek.
7. Visszafizetés 23. § (1) A támogatás jogosulatlan igénybevételének minősül
a) a falugondnoki szolgáltatás és a tanyagondnoki szolgáltatás után igénybe vehető támogatás arányos része,
ha az igazolt munkaórák száma nem éri el a kétezret, illetve törtévi működés esetén annak időarányos részét,
b) ha a támogatásra való jogosultság jogszabályi feltételei az a) pontban foglalt eseteken túl nem teljesülnek,
vagy azok teljesülése a jogszabályban meghatározott módon nem igazolható.
(2) A  fenntartó az egyházi kiegészítő támogatást a központi költségvetésről szóló törvényben és az államháztartásról
szóló törvényben meghatározottak szerint használhatja fel, az egyéb támogatást az alapfeladatának ellátására vagy
működési, fenntartási kiadásaira fordíthatja.
(3) A támogatás jogosulatlan igénybevétele vagy a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő felhasználása esetén a fenntartó
a  támogatást vagy annak egy részét az  államháztartásról szóló törvényben meghatározottak szerint, az  ott
meghatározott ügyleti kamattal növelt összegben köteles visszafizetni.
(4) Ha a  fenntartó az  elszámolást az  igazgatóság erre vonatkozó, a  18.  § (2)  bekezdése szerinti felhívása ellenére,
az abban foglalt határidőben nem nyújtja be, köteles a tárgyévi támogatást az államháztartásról szóló törvényben
meghatározott ügyleti kamattal növelt összegben visszafizetni.
(5) A  kamatot az  elszámolás során, illetve – ha a  kamatfizetési kötelezettség az  ellenőrzés során keletkezik –
az ellenőrzés során kell felszámítani.
24. § (1) A  fenntartó az  elszámolás és az  ellenőrzés során keletkezett visszafizetési kötelezettségének és a  kamatfizetési
kötelezettségének – ha az  igazgatóság fizetési kedvezményt nem engedélyezett – az azt előíró határozat jogerőre
emelkedését követő húsz napon belül köteles eleget tenni.
(2) Ha a visszafizetendő támogatás és a fizetendő kamat együttes összege nem éri el az ezer forintot, a tartozást nem
kell nyilvántartani és megfizetni.
(3) Ha a  fenntartó a  visszafizetési és kamatfizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, a  tartozását
a késedelmi kamattal együtt a fizetési határidő lejártát követően folyósítandó támogatásból le kell vonni.
(4) Ha a fenntartó tartozása a folyósítandó támogatásból nem vonható le, vagy a fenntartó a 15. § (3) bekezdése szerinti
visszafizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, az  igazgatóság felhatalmazáson alapuló beszedési
megbízást nyújt be a fenntartó fizetési számláira.
(5) A beszedési megbízás érvényesítése után fennmaradó tartozás behajtása iránt az igazgatóság megkeresi a tartozás
adók módjára történő behajtására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező adóhatóságot.
25. § (1) A  közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény alapján fizetési kedvezmény úgy
engedélyezhető, hogy a visszafizetés és a kamatfizetés legfeljebb tizenkét hónap alatt megtörténjen.
(2) Fizetési kedvezmény engedélyezése esetén annak időtartamára a tartozás után késedelmi kamatot nem kell fizetni.
 (3) A  fizetési kedvezményben engedélyezett havi összeg a  fenntartó kérelmére a  folyósítandó támogatásból is
levonható.
 (4) Ha a  fenntartó a  fizetési kedvezményben engedélyezett feltételeknek nem tesz eleget, a  fennmaradó tartozást
–  a  visszafizetendő összeg után az  eredeti esedékességtől felszámított késedelmi kamattal növelt összegben –
a 24. § (3)–(5) bekezdésében foglaltak szerint kell végrehajtani.
26. § (1) Fenntartóváltozás esetén az  engedélyest átadó fenntartó által az  átadott engedélyes után visszafizetendő
támogatás és fizetendő kamat megfizetésére az engedélyest átvevő fenntartót is kötelezni kell, ha az engedélyest
átadó fenntartót megillető, pénzforgalmi szolgáltatónál kezelt pénzösszegre vezetett végrehajtás részben vagy
egészben eredménytelen volt.
(2) Az igazgatóság a fenntartóváltozást megelőzően az engedélyest átvevő fenntartó kérelmére – az engedélyest átadó
fenntartó egyidejű értesítése mellett – tájékoztatást nyújt az engedélyest átadó fenntartó által az engedélyes után
visszafizetendő támogatás és fizetendő kamat összegéről.
(3) Az engedélyest átvevő fenntartó fizetési kötelezettségének teljesítésére a 24. és 25. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
8. Az egyházi kiegészítő támogatás korrekciója 27. § (1) A  (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel a korrekcióra, illetve – ha a korrekció visszafizetéssel jár – a korrekció
megfizetésére a tárgyévben egyházi kiegészítő támogatásban részesült egyházi fenntartó jogosult, illetve köteles.
(2) Ha az  engedélyes fenntartását másik egyházi fenntartó vette át, a  korrekcióra, illetve a  korrekció megfizetésére
az engedélyest átvevő egyházi fenntartó jogosult, illetve köteles.
(3) A korrekció nem folyósítható, de – ha a korrekció visszafizetéssel jár – a korábbi egyházi fenntartó köteles a korrekció
megfizetésére, ha
a) az engedélyest törölték a szolgáltatói nyilvántartásból,
b) a fenntartó már nem minősül egyházi fenntartónak, vagy
c) az engedélyes fenntartását nem egyházi fenntartó vette át.
(4) A  korrekciónak az  egyházi fenntartót megillető, illetve terhelő összegét az  igazgatóság a  tárgyévi feladatmutató
alapján járó egyházi kiegészítő támogatás arányában, hivatalból állapítja meg.
(5) A  korrekcióról elszámolást nem kell benyújtani, a  korrekció felhasználásának jogszerűségét az  igazgatóság
a támogatás felhasználásának ellenőrzésével egyidejűleg ellenőrzi.
9. Az egyházi kiegészítő támogatás megtérítése 28. § (1) A  Gyvt. 145/A.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontja, illetve – ha az  engedélyest átadó, megszüntető fenntartó helyi
önkormányzat vagy társulás volt – az  Szt. 127/A.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti feltételek fennállását
a működést engedélyező szerv az egyházi fenntartású engedélyes bejegyzése során hivatalból állapítja meg.
(2) Ha az ellátottak azonossága az egyházi fenntartású engedélyes bejegyzése során nem állapítható meg, de legalább
részben azonos ellátási területen hasonló szolgáltatásokat nyújtó, helyi önkormányzat vagy társulás által fenntartott
– nappali szociális ellátás, bentlakásos szociális intézményi ellátás, valamint gyermekjóléti, gyermekvédelmi
intézmény esetén részben vagy egészben ugyanabban az  ingatlanban működő – engedélyes tizenkét hónapnál
nem régebben szűnt meg, a működést engedélyező szerv a bejegyzést követő hatvan napon belül ellenőrzést tart.
Ha az Szt. 127/A. § (2) bekezdés a) és b) pontja, illetve a Gyvt. 145/A. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételek
fennállnak, azt a működést engedélyező szerv hivatalból határozatban állapítja meg.
(3) A működést engedélyező szerv az (1) és (2) bekezdés szerinti határozatát közli az engedélyest átadó, megszüntető
állami fenntartóval, az  engedélyest átvevő, újraalapító egyházi fenntartóval, a  támogatásuk ügyében illetékes
igazgatóságokkal, a miniszterrel és a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel.
(4) A  megtérítendő egyházi kiegészítő támogatás összegéről, és annak esetleges változásáról az  engedélyest átvevő,
újraalapító egyházi fenntartó támogatása ügyében illetékes igazgatóság hivatalból dönt, amely az  üggyel
kapcsolatos döntését közli az  engedélyest átadó, megszüntető állami fenntartóval, a  működést engedélyező
szervvel, az  engedélyest átadó, megszüntető állami fenntartó támogatása ügyében illetékes igazgatósággal,
a miniszterrel és a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel.
(5) A megtérített egyházi kiegészítő támogatást a minisztérium – egyházi kiegészítő támogatás folyósítására szolgáló –
előirányzata javára kell átutalni.
29. § (1) Ha az  engedélyest átadó, megszüntető fenntartó nem állami fenntartó, és az  Szt. 127/A.  § (4)  bekezdése szerinti
feltételek fennállnak, a  működést engedélyező szerv a  fenntartóváltozás, illetve az  engedélyes bejegyzésére
irányuló eljárását hivatalból felfüggeszti, az eljárást felfüggesztő végzésben megállapítja a feltételek fennállását, és
megkeresi az engedélyest átadó, megszüntető nem állami fenntartó támogatása ügyében illetékes igazgatóságot.
(2) A  megtérítendő egyházi kiegészítő támogatás összegét az  engedélyest átadó, megszüntető nem állami fenntartó
támogatása ügyében illetékes igazgatóság hivatalból állapítja meg.
(3) Az  engedélyest átadó, megszüntető nem állami fenntartó a  megtérítendő egyházi kiegészítő támogatást – ha
fizetési kedvezményt nem engedélyeztek – az  azt megállapító határozat jogerőre emelkedését követő harminc
napon belül köteles megfizetni. Az  igazgatóság a  megtérítendő egyházi kiegészítő támogatás összegének
megfizetéséről értesíti a működést engedélyező szervet, amely az eljárását folytatja.
(4) Ha az  engedélyest átadó, megszüntető nem állami fenntartó a  megtérítendő egyházi kiegészítő támogatást
határidőben nem fizeti meg, vagy a  fizetési kedvezményben engedélyezett feltételeknek nem tesz eleget,
az  igazgatóság felhívja, hogy a  fennmaradó tartozását fizesse meg. Ha az  engedélyest átadó, megszüntető nem
állami fenntartó megszűnt, vagy a  fennmaradó tartozását a  felhívás közlését követő húsz napon belül nem fizeti
meg, az  igazgatóság értesíti a  működést engedélyező szervet, amely a  fenntartóváltozás bejegyzésére, illetve
az engedélyes bejegyzésére irányuló kérelmet elutasítja.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti ügyekben
a) a működést engedélyező szerv a döntését közli az engedélyest átadó, megszüntető nem állami fenntartóval,
az engedélyest átvevő, újraalapító egyházi fenntartóval, a támogatásuk ügyében illetékes igazgatóságokkal
és a miniszterrel,
b) az igazgatóság a döntését közli az engedélyest átadó, megszüntető nem állami fenntartóval, az engedélyest
átvevő, újraalapító egyházi fenntartóval, a működést engedélyező szervvel és a miniszterrel.
(6) A  megtérítendő egyházi kiegészítő támogatást az  engedélyest átadó, megszüntető nem állami fenntartó
támogatása ügyében eljárt igazgatóságnak kell megfizetni, amely az összeget a minisztérium – egyházi kiegészítő
támogatás folyósítására szolgáló – előirányzata javára utalja át.
10. Záró rendelkezések 30. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel – 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 32. § (1) bekezdése 2014. november 1-jén lép hatályba.
 (3) A 32. § (2) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.
31. § (1) A  2014. évet megelőző időszakra járó normatív állami hozzájárulás, illetve támogatás igénylésére – ideértve
a  pótigényt és a  lemondást is –, megállapítására, elszámolására, ellenőrzésére és – a  részletfizetés kivételével  –
visszafizetésére, továbbá a  kamatfizetésre és a  késedelem jogkövetkezményeire az  egyházi és nem állami
fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók normatív állami támogatásáról szóló
213/2009.  (IX. 29.) Korm. rendelet 2014. január 1-jét megelőzően hatályos szabályait kell alkalmazni azzal
az  eltéréssel, hogy a  fenntartó székhelyének megváltozása esetén az  új székhely szerinti igazgatóság rendeli el
az ellenőrzést.
(2) E rendelet szabályait a 2013. évi egyházi kiegészítő támogatás korrekciójára is alkalmazni kell.
 (3) A 2014. január 1-jén hatályos 7. §-ban foglaltakat a 2013. december 31-ét követően benyújtott, 2014. évi támogatás
iránti kérelmek esetén kell alkalmazni. A 2014. november 1-jén hatályos 7. §-ban foglaltakat először csak a 2015. évi
támogatás iránti kérelmek esetén kell alkalmazni.
32. § (1) Az  egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és
hálózatok állami támogatásáról szóló 489/2013. (XII. 18.) Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(1) A támogatás iránti kérelemben megjelölt feladatmutató legfeljebb 10 százalékkal haladhatja meg az igénylést
megelőző tizenkét hónapban ténylegesen nyújtott ellátás adataiból éves szintre számított feladatmutatót.”
(2) Az  egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és
hálózatok állami támogatásáról szóló 489/2013. (XII. 18.) Korm. rendelet 13.  § (1)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(1) A  fenntartó a  tárgyév áprilisában, júliusában és októberében (a továbbiakban együtt: felülvizsgálati hónap)
köteles megvizsgálni, hogy a  felülvizsgálati hónapot megelőző tizenkét hónapban ténylegesen nyújtott ellátás
adataiból éves szintre számított feladatmutató eléri-e a  megállapított támogatás alapjául szolgáló feladatmutató
90 százalékát.”
33. § A támogató szolgáltatás és a közösségi ellátások finanszírozásának rendjéről szóló 191/2008. (VII. 30.) Korm. rendelet
19. § (3b) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3b) Ha a Biztos Kezdet Gyerekházban a szolgáltatást adott hónapban átlagosan napi
a) ötnél kevesebb gyermek veszi rendszeresen igénybe olyan településen, ahol legfeljebb ezer állandó lakos él,
b) hétnél kevesebb gyermek veszi rendszeresen igénybe olyan településen, ahol ezernél több, de legfeljebb kétezer
állandó lakos él,
c) tíznél kevesebb gyermek veszi rendszeresen igénybe olyan településen, ahol kétezernél több állandó lakos él,
a tárgyévi működési támogatás adott hónapra számított részét vissza kell fizetni.”
34. § Hatályát veszti
a) a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatások 2007. évi irányított területi kiegyenlítési
rendszeréről szóló 239/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet,
b) a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatások 2008. évi irányított területi kiegyenlítési
rendszeréről szóló 260/2007. (X. 4.) Korm. rendelet,
c) az egyes szociális tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 339/2007. (XII. 15.) Korm. rendelet,
d) az egyes szociális tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 340/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet,
e) az egyes gyermekvédelmi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 173/2009. (VIII. 29.) Korm. rendelet,
f ) egyes szociális tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 174/2009. (VIII. 29.) Korm. rendelet 36. §-a,
g) az  egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók normatív
állami támogatásáról szóló 213/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet,
h) a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és
gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről szóló 259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet módosításáról, továbbá
egyes szociális tárgyú kormányrendeleteknek a  működési engedélyeztetéssel összefüggő módosításáról és
hatályon kívül helyezéséről szóló 320/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet,
i) a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények ágazati azonosítójáról és országos
nyilvántartásáról szóló 226/2006. (XI. 20.) Korm. rendelet és más szociális tárgyú kormányrendeletek
módosításáról szóló 38/2010. (II. 26.) Korm. rendelet,
j) az  egyes kormányrendeletek szociális és gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltatásokkal összefüggő
módosításáról szóló 330/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1631/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Trianon Múzeum
támogatására 50,0 millió forint, a Magyarországi Románok Kutatóintézete támogatására 35,0 millió forint 1. melléklet
szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 26. Alapítványok, közalapítványok által ellátott feladatok és általuk fenntartott intézmények támogatása alcím,
2. Kulturális alapítványok, közalapítványok jogcímcsoport, 10. Egyéb kulturális alapítványok, közalapítványok
támogatása jogcím javára, valamint az 56. Nemzetiségi támogatások alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
313/2012. (XI. 8.) Korm. rendelete az Építésügyi Dokumentációs és Információs Központról, valamint az Országos Építésügyi Nyilvántartásról.
A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 8., 9. és 28. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – az építésügy, a településfejlesztés- és rendezés körébe
tartozóan kiterjed: a) az e rendelet hatálybalépése előtt az építésügy, a településfejlesztés és -rendezés körébe tartozó dokumentációk
központi nyilvántartásáról szóló 277/2008. (XI. 24.) Korm. rendelettel a Dokumentációs Központ részére átadni
vagy szolgáltatni rendelt adatok, dokumentációk, tervtárak (ideértve a bauxitbeton és martinsalak
felhasználásával készült építményekre vonatkozó nyilvántartásokat és dokumentációkat, és az önkéntesen
átadott dokumentációkat, gyűjteményeket, dokumentumtárakat is), b) az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározott esetekben a megvalósítási és
kivitelezési dokumentációk, c) az építmény vagy telek állapotáról készített és az e rendelet hatálybalépését követően az építésügyi vagy
építésfelügyeleti hatósági eljárásban benyújtott – különösen az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 31. § (2) bekezdésében meghatározott követelmények
kielégítését igazoló – szakértői vélemények (szakvélemények) és az ezeket megalapozó dokumentációk,
d) jogszabályban előírt kötelezettség teljesítése céljából az építményre előírt és e rendelet hatálybalépését
követően keletkezett szakértői vélemények (szakvélemények), e) az energetikai tanúsítvány,
f) a településrendezési és építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló 252/2006. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) vagy
(4) bekezdése alapján kiadott tervtanácsi vélemény, g) a telek állapotáról jogszabályban előírt kötelezettség teljesítése céljából készített geodéziai, geotechnikai
szakvélemények, h) a helyi építészeti és természeti értékek védelmére, az azokkal összefüggő tilalmakra, korlátozásokra vonatkozó
határozatok, rendeletek, nyilvántartásba vételi és területi adatok, i) a településfejlesztési- és rendezési eszközökre, továbbá a tilalmakra, korlátozásokra vonatkozó, valamint
az Étv. 62. § (6)–(7) bekezdése szerinti önkormányzati rendeletek, és az Étv. 20. § (4) bekezdése szerinti
önkormányzati határozatok, j) az önkéntesen átadott dokumentációk, gyűjtemények, dokumentumtárak,
k) az építésügyi hatósági engedélyezési eljárást támogató elektronikus dokumentációs rendszerben (ÉTDR) és
egyéb építésfelügyeleti és építésügyi hatósági eljárásokban keletkezett iratok, dokumentumok és adatok,
l) a honvédelmi és katonai célú, valamint a nemzetbiztonsági célú, rendeltetésű építmények esetében az
építésfelügyeleti szankciók megállapítására és adataik, m) az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági ellenőrzési jegyzőkönyvek és fotómellékleteik,
n) az építési napló és mellékletei, o) az épület ingatlan-nyilvántartási feltüntetéséhez a vonatkozó jogszabályi előírások szerint szükséges, hatályos
földhivatali záradékkal ellátott változási vázrajz (a továbbiakban: épület-feltüntetési vázrajz),
p) a régészeti és a műemléki védelem alatt álló ingatlanok, területek – külön jogszabály szerinti – nyilvántartási
adatai [a továbbiakban az a)–o) pont együtt: dokumentációk] kezelésére, az építésügy körébe tartozó tevékenységekkel
összefüggő adatokra, azok átadására, kezelésére, továbbá az építésügy körébe tartozó hatósági és szakmai
tevékenységeket kiszolgáló központi elektronikus alkalmazások és adatállományok működésére és működtetésére.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki a) – az (1) bekezdés l) pontjában foglalt kivétellel – a sajátos építményfajták körébe tartozó honvédelmi és katonai
célú építményekre vonatkozó építésügyi hatósági engedélyezési eljárások szabályairól szóló kormányrendelet
szerinti honvédelmi és katonai célú építmények, b) – az (1) bekezdés l) pontjában foglalt kivétellel – a nemzetbiztonsági célú, rendeltetésű építmények, valamint
a védett személyek és a kijelölt létesítmények védelméről szóló 160/1996. (XI. 5.) Korm. rendelet 1. melléklet
2. pontjában megjelölt építmények, c) a villamos energiáról szóló törvény szerinti villamosmű, az összekötő és a felhasználói berendezés, a termelői
vezeték, magánvezeték és a közvetlen vezeték, a villamos hálózati- és a villamos energia termelői engedélyesek
tulajdonában vagy rendelkezésében lévő kormányzati célú hírközlési és adatátviteli rendszer,
d) a földgázellátásról szóló törvény szerinti nyomvonalas építmények a hozzájuk tartozó tartozékokkal és
szerelvényekkel, e) a bányászatról szóló törvény szerinti nyomvonalas építmények a hozzájuk tartozó tartozékokkal és
szerelvényekkel, f) az atomenergiáról szóló törvény szerinti nukleáris létesítmény, nukleáris létesítménnyel összefüggő építmény,
nukleáris rendszer és rendszerelem, g) a távhőszolgáltatásról szóló törvény szerinti távhő-szolgáltatási célra hőt termelő építmények, a távhő
továbbítására, elosztására szolgáló távhővezetékek, a távhőt továbbító hőhordozó közeg kiadására, elosztására,
fogadására és átalakítására szolgáló hőközpontok, h) a vasúti pálya, a vasút egyéb helyhez kötött létesítményei és berendezései, a sikló, a függőpálya, a távolsági
szalagpálya és a sífelvonó, i) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról és a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról szóló
320/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a)–j) pontjában meghatározott sajátos építményfajták
dokumentációinak kezelésére. 2. § E rendelet alkalmazásában 1. Dokumentációs Központ: az Építésügyi Dokumentációs és Információs Központ, amely az építésügy,
a településfejlesztés és -rendezés körébe tartozó dokumentációk és adatok központi gyűjteménye és azok
nyilvántartása, mely magában foglalja a Nyilvántartás működéséhez szükséges, valamint az abban létrehozott
adatállományt, dokumentációkat és adatokat is; 2. Nyilvántartás: az Országos Építésügyi Nyilvántartás, amely az építésügy körébe tartozó hatósági és szakmai
tevékenységeket kiszolgáló elektronikus alkalmazások, dokumentációk és adatállományok egységes, elektronikus
formában működtetett központi rendszere; 3. Nyilvántartás működését elősegítő elektronikus alkalmazások: az alábbi elektronikus alkalmazások:
a) e-bírság: az építésügyi és építésfelügyeleti hatóságok által kiszabott építésügyi, építésfelügyeleti, egyéb
közigazgatási és eljárási bírságok megállapítását, behajtását, kezelését támogató és a végrehajtást követő,
a Nyilvántartásnak adatot szolgáltató elektronikus alkalmazás, b) e-építési napló: olyan komplex elektronikus alkalmazás, amely lehetővé teszi az építőipari kivitelezési folyamat
teljes felügyeletét, az építési napló vezetését és az arra jogosultak számára hozzáférést, és elektronikus úton
biztosítja az építési beruházásra vonatkozó kivitelezési adatoknak a Nyilvántartásba kerülését,
c) e-kezelő felület: a Nyilvántartás valamennyi adatállományából lekérdezést biztosító, meghatározott cél érdekében
adott helyrajzi számhoz adatokat, dokumentumokat hozzárendelő elektronikus alkalmazás (webes felület),
d) e-statisztika: a Nyilvántartás működését elősegítő elektronikus alkalmazásokban keletkezett adatok és
dokumentumok összesített adatait, valamint az építésügyi és építésfelügyeleti hatóságok személyi, tárgyi
feltételeinek, továbbá a döntés-előkészítők és döntéseik évenként, hatóságonként, ügyfajtánként és
döntéstípusonként összesített adatait kezelő és azokból jelentések készítő elektronikus alkalmazás,
e) e-szankció: az egyes szabálytalanságok tekintetében az építési folyamat résztvevőivel szemben alkalmazott
szankciók tényének, adatainak a Nyilvántartásban történő kezelését támogató elektronikus alkalmazás,
f) e-tanúsítás: olyan elektronikus alkalmazás, amely kizárólagosan biztosítja az energetikai tanúsító személyek és
szervezetek számára a hiteles energetikai tanúsítvány elektronikus formában történő előállítását és annak a
Nyilvántartásba vételét, g) építésügyi hatósági engedélyezési eljárást támogató elektronikus dokumentációs rendszer (ÉTDR): az építésügyi
és építésfelügyeleti hatóságok engedélyezési és tudomásulvételi eljárásainak elektronikus ügyintézését,
a döntéshozatalt, az ügyfelekkel és a szakhatóságokkal való kapcsolattartást biztosító, építésügyi hatósági
szolgáltatást elősegítő komplex elektronikus alkalmazás, mely az eljárás során beérkező és keletkező
dokumentumokat elektronikusan kezeli, és adatot szolgáltat a Nyilvántartásnak és egyéb alkalmazásainak,
h) építésügyi monitoring (ÉMO): településrendezési és építésügyi feladatokat támogató elektronikus térinformatikai
alkalmazás, amely a tervezett, az engedélyezett és a valós állapot összehasonlításával, az időbeli változások
kiszűrésével, a Nyilvántartás adatainak és a Dokumentációs Központ átvett dokumentumainak – egyéb
elektronikus alkalmazások segítségével történő – igénybevételével elősegíti a terület- és településrendezési, az
építésügyi és építésfelügyeleti hatósági feladatok végrehajtását, a szabálytalan építési tevékenységek
felkutatását és szankcionálását. 2. A Dokumentációs Központ és a Nyilvántartás működtetése, fenntartása és fejlesztése
3. § (1) Az Étv. 59. § (3) bekezdése szerinti feladatai ellátása keretében az építésügyért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) az 1. § (1) bekezdése szerinti dokumentációk országos központi tervtárának fenntartásáról,
a dokumentációk és adatok megőrzéséről és közérdekű hasznosításáról, valamint a Dokumentációs Központ és
a Nyilvántartás rendszerének működtetéséről, fenntartásáról és fejlesztéséről kizárólagos joggal a VÁTI Magyar
Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Kft. (a továbbiakban: Üzemeltető) útján gondoskodik.
(2) A Dokumentációs Központ a miniszter által jóváhagyott és – az Étv. 59. § (3) bekezdés c) pontja alapján működtetett
www.e-epites.hu, valamint az Üzemeltető honlapján – közzétett Üzemeltetési és Adatkezelési Szabályzat alapján
működik. (3) A Dokumentációs Központ Üzemeltetési és Adatkezelési Szabályzatának tartalmaznia kell
a) a díjak (5) bekezdés szerinti megállapítását, b) az alkalmazások működésének, valamint a személyes és nem személyes adatok védelmének, kezelésének
részletes technikai feltételeit, c) az 5. § (4) és (5) bekezdése szerinti adatszolgáltatások feltételeit és módjait,
d) az elektronikusan vagy ügyfélszolgálaton keresztül történő információkérés feltételeit és módját.
(4) A dokumentációkkal kapcsolatos adatszolgáltatás költségeit – az építésüggyel kapcsolatos hatósági tevékenységhez
nyújtott adatszolgáltatás kivételével – a Dokumentációs Központ az (5) bekezdés szerint az igénylőnek felszámítja.
(5) A dokumentációs adatállományból meghatározott szempontok szerint megrendelt dokumentációk, műszaki és
területi adatok kigyűjtéséért, vizsgálatáért, területi állapot felméréséért, mint közérdekű szolgáltatásért fizetendő
költségtérítést vagy díjat jogszabályban meghatározottak szerint kell megállapítani.
(6) A közérdekű adatok szolgáltatását és az azt meghaladó, egyéb feladatok közti költségek elszámolásának,
az e tevékenységek során felmerülő közös költségek megosztásának feltételeit a miniszter és az Üzemeltető között
kötött közhasznú szerződés rendezi. 3. Az építésügy, a településfejlesztés és -rendezés körébe tartozó dokumentációk kezelése
4. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti dokumentumok közül
a) az 1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetekben a megvalósítási dokumentáció, vagy ha megvalósítási
dokumentáció nem készült, a kivitelezési dokumentáció egy példányát a Nyilvántartásban biztosított felületen
– jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az építtető,
b) az 1. § (1) bekezdés d) és g) pontja szerinti, az építésügyi hatósághoz be nem nyújtandó dokumentumokat
és szakértői véleményeket (szakvéleményeket) azok elkészültét követő 30 napon belül a szakértő vagy a
szakvéleményt készítő szervezet, c) az 1. § (1) bekezdés e) pontja szerinti energetikai tanúsítványt elektronikus alkalmazás igénybevételével
az energetikai tanúsító, d) az 1. § (1) bekezdés f) pontja szerinti tervtanácsi szakmai véleményt a Nyilvántartásban biztosított felületen,
a tervtanács döntését követő 5 napon belül az országos főépítész vagy a területileg illetékes állami főépítész,
e) az 1. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti helyi építészeti, természeti értékek védelmét elrendelő döntést,
a településrendezési eszközöket, a rendeletet vagy határozatot és terv-mellékleteket az önkormányzat döntését
követő 30 napon belül a jegyző, f) az 1. § (1) bekezdés m) pontja szerinti ellenőrzési jegyzőkönyveket és fotókat a Nyilvántartásban biztosított
felületen, a jegyzőkönyv felvételét követő 5 napon belül az építésügyi és építésfelügyelet hatóság,
g) az 1. § (1) bekezdés o) pontja szerinti épület-feltüntetési vázrajzot a Nyilvántartásban biztosított felületen
– a jogszabályban meghatározottak szerint – az építtető
a (2) bekezdés szerint köteles a Dokumentációs Központ részére ingyenesen átadni vagy megküldeni.
(2) A dokumentumokat – az 1. § (1) bekezdés a) és j) pontja szerinti dokumentumok kivételével – jogszabályi előírás
hiányában a térképi alapú tervdokumentációkat GML (Geography Markup Language) formátumban, a többi
dokumentumot PDF (Portable Document Format) formátumban a) a Dokumentációs Központ honlapján közzétett terjedelemig elektronikus úton, a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó szabályai szerint,
b) a Dokumentációs Központ honlapján közzétett terjedelemig az építésügyi hatósági engedélyezési eljárást
támogató elektronikus dokumentációs rendszerben (ÉTDR) biztosított elektronikus alkalmazások
igénybevételével, vagy c) csak egyszer írható elektronikus adathordozón postai úton
kell a Dokumentációs Központ részére átadni. (3) A Dokumentációs Központ és a Nyilvántartás adatállományából – igény szerinti adatátadást követően – törölni kell
az utólagos rendeltetésváltozás miatt e rendelet hatálya alól kikerült, az 1. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti
építményre vonatkozó adatokat és dokumentációkat. A változást és az adatátadási igényt az építmény új rendeltetése
tekintetében feladatkörrel rendelkező miniszter köteles jelezni az Üzemeltető felé.
4. A Dokumentációs Központ üzemeltetői és adatszolgáltatási feladatai
5. § (1) Az Üzemeltető a) elkészíti és évente felülvizsgálja az Üzemeltetési és Adatkezelési Szabályzatát, jóváhagyás után gondoskodik
annak 3. § (2) bekezdése szerinti közzétételéről, b) vezeti a bauxitcementtel épült építmények központi nyilvántartását, mely tartalmazza:
ba) az építmény helyét (címét, helyrajzi számát), építésének évét,
bb) a szakértői vizsgálat időpontját, megállapításait, bc) a jókarbantartásra vagy szakértői vizsgálatra vonatkozó hatósági intézkedés időpontját, műszaki tartalmát,
c) törvényben meghatározottak szerint kezeli a dokumentumok személyesadat-tartalmát és vezeti azok
adatvédelmi nyilvántartását, d) országos központi tervtárában kezeli a papír alapon keletkezett és tárolt, valamint a Nyilvántartásban
elektronikusan keletkezett és tárolt dokumentumokat és adatokat, e) évente statisztikai összesítést és összefoglaló jelentést készít a Dokumentációs Központ adatállományáról,
valamint a Nyilvántartásban rögzített valamennyi adatról. (2) A dokumentációknak a Dokumentációs Központban történő adatkezelése a dokumentációkkal kapcsolatos szerzői
jogokat nem érinti. (3) A Dokumentációs Központ és a Nyilvántartás adatállományai nem nyilvánosak.
(4) Kérelemre az Üzemeltető az 1. § (1) bekezdése szerinti dokumentumállomány archivált és a külön jogszabály szerinti
újrahasznosítás céljából rendelkezésre bocsátható közérdekű adataiba betekintést biztosít, abból adatokat szolgáltat,
az adatokról másolatot ad a közadatok újrahasznosításáról szóló törvény, az információs önrendelkezési jogról és
az információszabadságról szóló törvény, valamint az Étv. 58–59. §-ának a személyes adatok kezelésére vonatkozó
rendelkezései szerint. (5) Az Üzemeltető a kérelmező megbízása alapján az építésügyi és építésfelügyeleti eljárásokhoz kapcsolódó más
dokumentációs és adattárakból dokumentációkat, közérdekű adatokat szerezhet be.
(6) Az Üzemeltető a nyilvántartási rendszer működtetése, fenntartása és fejlesztése érdekében
a) az (5) bekezdésben foglaltak teljesítése céljából, szolgáltatási szerződés vagy jogszabály alapján, saját
informatikai eszközeivel, közvetlen elérést biztosít aa) az ingatlan-nyilvántartásból – az Étv. 59. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott személyes adatokon
kívül – az építésügyi és építésfelügyeleti hatóságok által eljárás alá vont telkek címéhez, helyrajzi számához,
terület és művelési ág, valamint bejegyzett jog, tény adataihoz,
ab) a régészeti és a műemléki védelem alatt álló ingatlanok, területek közhiteles nyilvántartási adataihoz,
ac) a barlangok, védett természeti területek, nagyvízi medrek és a kapcsolódó korlátozások, tilalmak
nyilvántartási adataihoz, b) gondoskodik az elektronikus alkalmazások működtetéséről, valamint
c) kezeli az adatállomány és az alkalmazások hozzáférési jogosultsági adatait és vezeti azok nyilvántartását.
(7) Az Étv. 3. § (2) bekezdésében foglalt, az Étv. 5. §-ában meghatározott miniszteri feladatok ellátásához szükséges,
valamint az e rendeletben előírt közzétételi feladatok ellátásáról az Üzemeltető a www.e-epites.hu weboldal
működtetésével gondoskodik. 5. A Nyilvántartás működését elősegítő elektronikus alkalmazások
6. § (1) Az Üzemeltető gondoskodik a) az eljárás lezárását követően az építésügyi hatósági engedélyezési eljárást támogató elektronikus dokumentációs
rendszerben (ÉTDR) rögzített építészeti-műszaki dokumentációk, szakértői vélemények, engedélyek és fotók,
b) az e-statisztika teljes adatállományának, c) az építésügyi monitoring (ÉMO) teljes adatállományának,
d) az e-építési napló és mellékletei teljes adatállományának,
e) az e-tanúsítás teljes adatállományának elektronikus formában történő megőrzéséről.
(2) Az e-statisztika adatállományában a) az első és másodfokú építésügyi és építésfelügyeleti hatóságok minden tárgyévet követő január 31-ig rögzítik
a saját működésükkel kapcsolatos statisztikai adatokat, amely adatállományba betekintési joga van az első
és másodfokú építésügyi és építésfelügyeleti hatóságoknak és a szakmai felügyeletet ellátó szerveknek,
személyeknek; b) az 5. § (1) bekezdés e) pontja szerinti statisztikai adatok és jelentések rögzítését az Üzemeltető végzi minden
tárgyévet követő február 28-ig, amely adatállomány közérdekű adattartalmának nyilvánosságát, közzétételét
biztosítani kell. (3) Az e-bírság alkalmazásával az adatkezelő első és másodfokú építésügyi és építésfelügyeleti hatóság
a) előkészíti vagy csatolja a döntést, b) vezeti az építésügyi, építésfelügyeleti, egyéb közigazgatási és eljárási bírságok, valamint azok behajtásának
nyilvántartását, c) rögzíti a jogorvoslati eljárásban megváltoztatott vagy megsemmisített hatósági döntés megváltozott adatait.
(4) Az e-szankció alkalmazásban, az adatkezelő első és másodfokú építésügyi és építésfelügyeleti hatóságok, valamint
a területi mérnöki kamara, a területi építész kamara, a Magyar Építész Kamara, a Magyar Mérnöki Kamara és a Magyar
Kereskedelmi és Iparkamara a) a szankció megállapítását megelőzően ellenőrzi az adatállományban rögzített adatokat,
b) a figyelmeztetés közlésekor vagy a döntés jogerőre emelkedését követően az adatállományban rögzíti a saját
eljárásában alkalmazott, az Étv. 52. § (1) és (2) bekezdése szerinti jogkövetkezmény fajtáját, a szabálytalan
tevékenységgel érintett ingatlan címadatait, helyrajzi számát és a szankcionált személy vagy szervezet
– rendelkezésre álló – cégnyilvántartási és személyi azonosító adatait.
(5) Az e-szankció alkalmazásban a honvédelmi és katonai célú, valamint a nemzetbiztonsági célú és rendeltetésű
építmények tekintetében hatáskörrel rendelkező építésügyi és építésfelügyeleti hatóság
a) a szankció megállapítását megelőzően ellenőrzi az adatállományban rögzített adatokat,
b) a figyelmeztetés közlésekor vagy a döntés jogerőre emelkedését követően az adatállományban rögzíti a saját
eljárásában alkalmazott, az Étv. 52. § (1) és (2) bekezdése szerinti jogkövetkezmény fajtáját, a szankcionált személy
vagy szervezet – rendelkezésre álló – cégnyilvántartási és személyi azonosító adatait.
6. A Nyilvántartás általános adatkezelési szabályai 7. § (1) A Nyilvántartásban a dokumentumok és az adatok kezelését az e rendeletben és kormányrendeletben meghatározott
hatóság, közfeladatot ellátó szervezet vagy személy, mint adatkezelő végzi.
(2) Az adatkezelő felel a) a személyes adatkezelésre vonatkozó szabályok megtartásáért,
b) az általa rögzített adat és dokumentum valódiságáért,
c) a kötelező adatkezelés elvégzéséért, az adatkezelési határidők betartásáért.
(3) A Nyilvántartás adatkezelői feladatait – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a dokumentum vagy adat
keletkezése szerinti hatóság, közfeladatot ellátó szervezet vagy személy végzi.
(4) A Nyilvántartásban az adatkezelést – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában –
a) elektronikus formátumú dokumentum esetében az adat vagy dokumentum keletkezését vagy a hatósághoz
történő beérkezését követő egy munkanapon belül, b) nem elektronikus vagy az előírttól eltérő formátumú dokumentum esetében az adat vagy dokumentumnak
a hatósághoz történő beérkezését követő két munkanapon belül
kell elvégezni. (5) A Nyilvántartásban keletkezett elektronikus dokumentumokat az eljárás, alkalmazás lezárását követően a
Dokumentációs Központ kezeli tovább, amely a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről
szóló törvény és végrehatási rendeletei, valamint a keletkezett dokumentum típusára vonatkozó irattári terv szerint
– az Étv. 59. § (6)–(8) bekezdése figyelembevételével – gondoskodik az archiválásáról és megőrzéséről vagy
a törléséről. 7. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az 5. § (6) bekezdés a) pont aa) alpontja 2014. január 1-jén lép hatályba.
9. § (1) Az 1. § (1) bekezdés b)–d) és k)–m) pontja szerinti, 2013. január 1-je előtt indult eljárásokban nem elektronikusan
keletkezett dokumentumok Dokumentációs Központnak történő átadására az eljárás megindításakor hatályos
előírásokat kell alkalmazni. (2) A 4. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott dokumentációk közül a szabályozási tervet az a jegyző, akinél az nem
áll elektronikus úton rendelkezésre és annak elektronikus úton történő előállításhoz szükséges technikai feltételek is
hiányoznak, papíralapon adhatja át a Dokumentációs Központnak. (3) Az Üzemeltető 2014. január 1-jéig a nyilvántartási rendszer működtetése, fenntartása és fejlesztése érdekében
az 5. § (5) bekezdésében foglaltak teljesítése céljából egységes ügyintézői felületet biztosít – az Étv. 59. § (4) bekezdés
a) pontjában meghatározott személyes adatokon kívül – az építésügyi és építésfelügyeleti hatóságok által eljárás alá
vont telkek cím, helyrajzi szám-, terület- és művelési ág (ideértve a kivett terület megnevezését) adatainak
megismerése érdekében, az ingatlan-nyilvántartási adatbázisokhoz távoli hozzáférést lehetővé tevő TAKARNET
rendszeren keresztül történő lekérdezésekhez. 10. § A 3. § (2) bekezdése, a 3. § (3) bekezdés b) pontja, a 4. § (1) bekezdés c) pontja, a 6. § (1) bekezdés e) pontja az épületek
energiahatékonyságáról szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 18. cikk
(2)–(3) bekezdésének és II. mellékletének való megfelelést szolgálja.
11. § Hatályát veszti a) az építésügy körébe tartozó egyes hatósági nyilvántartásokról szóló 255/2007. (X. 4.) Korm. rendelet,
b) az építésügy, és a településfejlesztés és -rendezés körébe tartozó dokumentációk központi nyilvántartásáról szóló
277/2008. (XI. 24.) Korm. rendelet, c) az ingatlan adataiban bekövetkezett változások igazolásáért, egyes hatósági bizonyítványok kiállításáért,
az összevont eljárásért és az integrált eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 197/2009. (IX.15. )
Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
99/2013. (III. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar–georgiai politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként Zviad Chumburidze, Georgia budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. február 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1800/2017. (XI. 8.) Korm. határozata az egyes Borsod-Abaúj-Zemplén megyei települések egyházi ingatlanjait ért 2017. júniusi jégeső okozta károk helyreállításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  biztosítók által kifizetett kárösszeget meghaladó
tényleges károk rendezésére fordítandó, összesen 25 354 000 forint többletforrás rendelkezésre állásáról
a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára
az alábbiak szerint:
a) megyaszói görögkatolikus Árvácska, Gézengúz, Hóvirág és Forrás Lakásotthonok helyreállítása céljára
(kedvezményezett: Miskolci Egyházmegye) 12 585 000 forint,
b) megyaszói református templom és parókia helyreállítása céljára (kedvezményezett: Megyaszói Református
Egyházközség) 254 000 forint,
c) megyaszói római katolikus templom és plébánia helyreállítása céljára (kedvezményezett: Megyaszói Szűz
Mária Szeplőtelen Szíve Plébánia) 8 715 000 forint,
d) szentistvánbaksai református templom helyreállítása céljára (kedvezményezett: Szentistvánbaksai
Református Egyházközség) 3 800 000 forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti egyházi célú támogatások megvalósítása
érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket a  támogatási jogviszony létrehozására, valamint gondoskodjon
a kárrendezésre biztosított forrásnak a károsult egyházi szervek részére egy összegben történő folyósításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a forrás rendelkezésre állását és a támogatási jogviszony létrehozását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1845/2017. (XI. 14.) Korm. határozata a Mária Rádió Közhasznú Egyesület, a Mária Út Közhasznú Egyesület, illetve a Volkra Ottó János – Magyar Múzsa Alapítvány támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva a Mária Rádió Közhasznú Egyesület, a Mária Út Közhasznú Egyesület, illetve a Volkra
Ottó János – Magyar Múzsa Alapítvány támogatása érdekében 102 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
61. Civil és non-profit szervezetek támogatása alcím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2016. (III. 4.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állománya 2016. választható béren kívüli juttatásának szabályozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel a belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi
feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának és igazságügyi alkalmazottainak választható béren kívüli juttatásairól, valamint
a személyi juttatás terhére a 2016. évben teljesítendő egyes kifizetésekről szóló 1/2016. (II. 25.) BM utasítás 7–8. §-ára, az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állománya választható béren kívüli juttatásának szabályozására kiadom
az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Ezen utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban:
Rendőrség) személyi állományára (a továbbiakban együtt: jogosult), a közfoglalkoztatásban részt vevők és
„a  megváltozott munkaképességű emberek rehabilitációjának és foglalkoztatásának segítése” kiemelt projekt
keretében foglalkoztatottak kivételével.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A választható béren kívüli juttatás éves összege, az igénybevételt kizáró okok, a jogosultság ellenőrzése
2. A választható béren kívüli juttatás (a továbbiakban: cafetéria-juttatás) 2016. évi összege a 3. pont kivételével
(a továbbiakban: cafetéria-keret) bruttó 200 000 forint/fő.
3. A prémiumévek programban részt vevő jogosult cafetéria-kerete – a prémiumévek programról és a különleges
foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény 4. § (5) bekezdése szerint – bruttó 60 000 forint/fő.
4. Az év közben létesített vagy megszűnt jogviszony esetén a jogosultat a 2. és 3. pontban meghatározott cafetéria-keret
időarányos része illeti meg.
5. Nem jogosult cafetéria-juttatásra:
a) a hivatásos állomány tagja a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 176. § (2) bekezdésben meghatározott
esetben;
b) a kormánytisztviselői állomány tagja a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151. §
(2) bekezdésben foglalt esetekben;
c) az igazságügyi alkalmazotti állomány tagja az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló
1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 119. § (2) bekezdésében meghatározott esetben;
d) a közalkalmazotti és munkavállalói állomány tagja
da) amennyiben tartós külszolgálatot teljesít, illetve nemzeti szakértőként foglalkoztatják,
db) a távollét első napjától azon – 30 napot meghaladó egybefüggő – időtartam vonatkozásában,
amelyre illetményre vagy távolléti díjra nem jogosult. 6. Az 5. pont d) alpontja szerinti személyi állomány illetményre vagy távolléti díjra nem jogosító időtartamát nem lehet
összeszámítani.
7. A cafetéria-juttatásra való jogosultság fennállását a rendőri szerv gazdálkodását végző szervezeti eleme negyedévente
– a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszerből (a továbbiakban: Robotzsaru
rendszer) kigyűjtött, a szolgálatvezénylést alapul vevő lista alapján – ellenőrzi.
8. Amennyiben a rendőri szerv gazdálkodását végző szervezeti eleme az ellenőrzés során az 5. pont szerinti kizáró ok
fennállását állapítja meg, azt az érintett személy közvetlen vezetőjének írásban jelzi, egyidejűleg intézkedik a cafetériajuttatás folyósításának felfüggesztéséről, illetve a jogosulatlanul folyósított cafetéria-juttatás visszavonásáról.
2. A választható béren kívüli juttatások fajtái, mértéke
9. A jogosult az alábbi cafetéria-juttatások közül választhat azzal, hogy az Erzsébet-utalvány Plusz Kártya és a papíralapú
utalvány azonos juttatáson belüli egyidejű választása egymást kizárja:
a) Széchenyi Pihenő Kártya vendéglátás alszámla (egy összegben, legfeljebb 148 688 forint + 34,51% adó/fő/év
mértékig);
b) Széchenyi Pihenő Kártya szabadidő alszámla (egy összegben, legfeljebb 75  000 forint + 34,51% adó/fő/év
mértékig);
c) Széchenyi Pihenő Kártya szálláshely alszámla (egy összegben, legfeljebb 148 688 forint + 34,51% adó/fő/év
mértékig);
d) Erzsébet-utalvány da) papíralapú utalvány formájában (legalább 1000 forint, legfeljebb 8000 forint + 34,51% adó/hónap
mértékig, minimum 300 forintos címletekben) vagy
db) Erzsébet-utalvány Plusz Kártya Étkezési alszámlára utalással (havonta, legfeljebb 8000 forint + 34,51%
adó/fő/év mértékig)
2016. januártól 2016. decemberig fogyasztásra kész étel vásárlására és vendéglátó helyen történő étkezésre;
e) iskolakezdési támogatás
ea) papíralapú utalvány formájában (legalább 1000 forinttól legfeljebb 33  300 forint + 34,51% adó
mértékig) vagy
eb) Erzsébet-utalvány Plusz Kártya Iskolai alszámlára utalással (legfeljebb 33  300 forint + 34,51% adó
mértékig)
egy összegben, gyermekenként legfeljebb 33  300 forint + 34,51% adó mértékig, a családok támogatásáról
szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 9–14. §-a alapján családi pótlékra vagy a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. törvény) 3. § 78. pontjában meghatározott bármely EGT-állam
hasonló jogszabálya alapján családi pótlék juttatásra vagy hasonló ellátásra jogosult szülő vagy a vele közös
háztartásban élő házastárs jogán, amennyiben a gyermek a 2016/2017. tanévben közoktatásban vesz részt;
f ) kulturális szolgáltatásra, sporteseményre szóló belépő/bérlet
fa) papíralapú utalvány formájában (legalább 1000 forinttól legfeljebb 50 000 forint mértékig) vagy
fb) Erzsébet-utalvány Plusz Kártya Kultúra alszámlára utalással (legfeljebb 50 000 forint mértékig)
egy összegben igényelhető, adómentes, felhasználható sporteseményre vagy kulturális szolgáltatás
igénybevételére – muzeális intézmény és művészeti létesítmény (kiállítóhely) kiállítására, színház-, tánc-,
cirkusz- vagy zeneművészeti előadásra, közművelődési tevékenységet folytató szervezet által nyújtott
kulturális szolgáltatás igénybevételére – szóló belépőjegy, bérlet, továbbá könyvtári beiratkozási díj
kiegyenlítésére;
g) sportrendezvényre szóló belépő/bérlet
ga) papíralapú utalvány formájában (legalább 1000 forinttól legfeljebb 200 000 forint mértékig) vagy
gb) Erzsébet-utalvány Plusz Kártya Sport alszámlára utalással (legfeljebb 200 000 forint mértékig)
egy összegben, adómentes, felhasználható a sportról szóló 2004. évi I. törvény hatálya alá tartozó
sportrendezvényre szóló belépőjegy vásárlására;
h) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás (legfeljebb havi 55  500 forint + 34,51% adó
mértékig, havonta azonos összegben) 2016. márciustól 2016. novemberig, önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári
tagok számára;
i) önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás (legfeljebb havi 33 300 forint + 34,51% adó
mértékig, havonta azonos összegben) 2016. márciustól 2016. novemberig önkéntes kölcsönös egészségpénztári
tagok számára;
j) önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás (legfeljebb havi 33 300 forint + 34,51%
adó mértékig, havonta azonos összegben) 2016. márciustól 2016. novemberig, önkéntes kölcsönös
önsegélyező tagok számára;
k) munkahelyi étkezés (legfeljebb havi 12 500 forint + 34,51% adó mértékig 2016. januártól 2016. decemberig,
kizárólag a munkáltató telephelyén működő étkezőhelyen megvalósuló ételfogyasztásra felhasználható,
a munkáltató vagy az étkezőhelyet üzemeltető személy által kibocsátott utalvány vagy kártya formájában);
l) helyi utazásra szolgáló bérlet (havonta, a bérlet ára + 34,51% adó mértékig) 2016. januártól 2016. decemberig
a munkáltató nevére és címére szóló számlával megvásárolt, kizárólag a munkavállaló helyi utazására szolgáló
bérlet formájában);
m) lakáscélú munkáltatói támogatás az Szja. törvény 1. számú melléklet 2.7. pontja alapján (egy összegben,
legfeljebb 200 000 forint mértékig, adómentes).
10. Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári és önsegélyző pénztárba együtt a munkáltató a minimálbér 30%-áig
(legfeljebb havonta 33 300 forint + 34,51% adó) fizethet havonta pénztári hozzájárulást kedvezményes adózással.
Csak az egyik juttatási elem választása esetén a juttatás mértéke kiteheti a 30%-ot.
11. A cafetéria-keretből – ide nem értve a 9. pont f ), g) és m) alpontjában szereplő juttatást – 1000 forint lehívása
a juttatások adóvonzata miatt a cafetéria-keret 1345 forinttal történő csökkentését jelenti.
12. A jogosult által fel nem használt cafetéria-keret pénzbeli megváltására nincs lehetőség.
3. A cafetéria-juttatás kiválasztásának folyamata 13. A jogosult részére az őt megillető cafetéria-keret erejéig a 9. pontban meghatározott juttatások köréből szabad
választási lehetőséget kell biztosítani. Év közben keletkezett jogosultság esetén a jogosult részére az adott időpontban
még választható cafetéria-juttatások tekintetében kell biztosítani a választás lehetőségét.
14. A jogosult a cafetéria-juttatást az utasítás mellékleteiben meghatározott nyilatkozatok kitöltésével a Robotzsaru
rendszerből indítható NOVA–Dolgozói juttatások alrendszerben igényelheti.
15. A nyilatkozatok pénzügyi hitelesítését, nyomtatását és aláírását az arra feljogosított személynél (a továbbiakban:
anyagi-pénzügyi felelős) a kitöltést követően folyamatosan, de
a) legkésőbb 2016. március 10. napjáig;
b) lakáscélú munkáltatói támogatás igénylése esetén a helyi lakásügyi szerv 32. pont szerinti tájékoztatásának
kézhezvételét követő munkanapon
kell elvégezni. 16. A 15. pontban meghatározott határidőt követően létrejött jogviszony esetén a 14. pont szerinti nyilatkozatokat
a jogviszony keletkezésétől számított 15 napon belül kell kitölteni és hitelesíteni.
17. Az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) rendelkezési állományába tartozó jogosultak cafetériajuttatásával összefüggő adminisztratív feladatokat – az ORFK Humánigazgatási Szolgálat által biztosított adatok
alapján – a Készenléti Rendőrség Költségvetési Igazgatóság látja el.
18. Az anyagi-pénzügyi felelős a kitöltött, kinyomtatott és aláírt nyilatkozatokat 5 napon belül a hatáskörrel rendelkező
gazdasági vezetőhöz (a továbbiakban: gazdasági igazgató) továbbítja.
19. Az 1. melléklet szerinti nyilatkozat egy alkalommal, a gazdasági igazgatóhoz benyújtott kérelemmel módosítható.
A módosítás nem irányulhat a Széchenyi Pihenő Kártya, illetve az Erzsébet-utalvány Plusz Kártya egyik alszámlájáról
a  másik alszámlára történő átvezetésre. A nem pénzben biztosított juttatások jogosult részére történő átadását
követően nincs lehetőség a nyilatkozat módosítására.
20. Az 1. melléklet szerinti nyilatkozat legkésőbb 2016. szeptember 1. napjáig – a gazdasági igazgatóhoz címzett írásbeli
nyilatkozattal – felfüggeszthető, ha a jogosult lakáscélú munkáltatói támogatást kíván igénybe venni, és a hitelfelvétel
vagy a meglévő hitelével kapcsolatos szerződésmódosítás a cafetéria-juttatás igénylésekor nem zárult le, vagy
a jogosult az igénylés egyéb feltételének nem felel meg.
21. Széchenyi Pihenő Kártya vagy Erzsébet-utalvány Plusz Kártya igénybevétele esetén – az 1. és 2. mellékleten kívül –
a 3. és a 4. melléklet, míg az iskolakezdési támogatás igénybevételéhez az 5. melléklet szerinti nyilatkozatokat is ki kell
tölteni.
22. A Széchenyi Pihenő Kártya és az Erzsébet-utalvány Plusz Kártya megrendelése a jogosult igénylése alapján
a munkáltató feladata.
23. Ha a jogosult már rendelkezik Széchenyi Pihenő Kártyával vagy Erzsébet-utalvány Plusz Kártyával, akkor az igényelt
összeg a meglévő kártyára utalható.
24. A Széchenyi Pihenő Kártya és az Erzsébet-utalvány Plusz Kártya, valamint a hozzájuk kapcsolódó társkártya pótlásával,
igénylésével kapcsolatos ügyintézés a jogosultat terheli.
25. Cafetéria-juttatásként a helyben választható munkahelyi étkeztetés igénybevételének lehetőségéről a gazdasági
igazgató – a 15. pont a) alpontjában megállapított határidőt megelőzően – írásban tájékoztatja a személyi állományt.
26. Amennyiben a jogosult a nyilatkozattételi kötelezettségének hibásan vagy neki fel nem róható ok miatt, határidőben
nem tesz eleget, biztosítani kell részére annak lehetőségét, hogy az akadályoztatás megszűnésétől, illetve a hibás
nyilatkozattételtől számított 5 munkanapon belül nyilatkozatot tegyen a gazdasági igazgató által erre kijelölt
munkatársnál. Ebben az esetben a jogosult csak az adott időpontban még választható juttatásokra nyújthat be
kérelmet.
27. A munkáltató az 1. és 2. mellékletben szereplő nyilatkozatok kitöltését elmulasztó jogosult részére a 9. pont
a) alpontjában meghatározott cafetéria-juttatást biztosítja.
28. A cafetéria-juttatásokról a gazdasági igazgató nyilvántartást vezet. A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie arra,
hogy abból
a) a cafetéria-keret összege;
b) a választott cafetéria-juttatás jogcímenkénti bontásban;
c) a megvalósult cafetéria-juttatás jogcímenként;
d) a még felhasználható cafetéria-keret összege
egyénenként és szervezeti egységenként megállapítható legyen.
4. A lakáscélú munkáltatói támogatásra vonatkozó külön szabályok
29. A lakáscélú munkáltatói támogatás igényléséhez – az 1. és 2. mellékletben szereplő nyilatkozatokon kívül –
a 6. melléklet szerinti nyilatkozatot is ki kell tölteni a 7. mellékletben meghatározott útmutató alapján, és csatolni kell
hozzá a 6. melléklet szerinti nyilatkozatban foglaltakat alátámasztó iratokat.
30. Nem kell iratokat csatolni a 6. melléklethez annak, aki
a) lakáscélú munkáltatói kölcsönben részesült, és ehhez igényli a lakáscélú munkáltatói támogatást;
b) 2014-ben vagy 2015-ben lakáscélú munkáltatói támogatás juttatásban részesült,
amennyiben a jogosultsága elbírálása óta a körülményekben változás nem történt, és erről a 6. mellékletben
nyilatkozik.
31. A lakáscélú munkáltatói támogatásra való jogosultságot a lakáscélú munkáltatói kölcsönről szóló 44/2012. (VIII. 29.)
BM rendelet szerinti helyi lakásügyi szerv bírálja el. A helyi lakásügyi szerv az igénylőt a nyilatkozat benyújtását követő
5 munkanapon belül hiánypótlásra hívhatja fel.
32. A helyi lakásügyi szerv az elbíráláshoz szükséges valamennyi dokumentum hiánytalan benyújtását követő
15 munkanapon belül – a 6. melléklet záradékolásával – tájékoztatja az igénylőt, valamint a rendőri szerv gazdálkodását
végző szervezeti elemet arról, hogy jogosult-e a lakáscélú munkáltatói támogatás igénybevételére.
33. A jogosult a záradékkal ellátott 6. mellékletet – a kézhezvételét követő 10 munkanapon belül – a NOVA-Dolgozói
juttatások felületen a 14. pont szerinti igényléshez becsatolja.
34. A jogosult legkésőbb 2017. január 15. napjáig az adómentes munkáltatói lakáscélú támogatás folyósításának
szabályairól szóló 15/2014. (IV. 3.) NGM rendelet 6. § (1) bekezdésében felsorolt iratok – az illetékes számfejtő helyhez
történő – benyújtásával köteles igazolni a lakáscélú munkáltatói támogatás rendeltetésszerű felhasználását.
35. A 32. pont szerinti elbírálást követően, a hitelügyletet érintő változás (pl. hitelkiváltás) esetén a 6. melléklet szerinti
nyilatkozatot és a hozzá kapcsolódó mellékleteket a helyi lakásügyi szervhez – elbírálás céljából – a változást követő
15 napon belül ismét be kell nyújtani. A jogosult ezzel egyidejűleg – a 34. pont alkalmazásával – igazolja a lakáscélú
munkáltatói támogatás időarányos rendeltetésszerű felhasználását.
5. A cafetéria-juttatás kifizetésének szabályozása 36. A gazdasági igazgató a választott cafetéria-juttatások figyelembevételével soron kívül intézkedik a szükséges
szerződések megkötésére és a beszerzések végrehajtására.
37. A Széchenyi Pihenő Kártyára igényelt cafetéria-juttatást legkésőbb 2016. április 15. napjáig utalja a munkáltató
a jogosult Széchenyi Pihenő Kártyájára.
38. Az Erzsébet-utalványokat, illetve az Erzsébet-utalvány Plusz Kártya Étkezési alszámlájára igényelt cafetéria-juttatást
2016. januárig visszamenőleg, majd ezt követően minden hónapban az illetmény utalásával egyidejűleg – első
alkalommal legkésőbb 2016. április 15. napjáig – kell kiosztani/átutalni a jogosultaknak. A 2016. december hónapban
esedékes Erzsébet-utalványokat, illetve az Erzsébet-utalvány Plusz Kártya Étkezési alszámlájára igényelt cafetériajuttatást 2016. decemberben kell a jogosult rendelkezésére bocsátani.
39. A kulturális szolgáltatásra, sporteseményre szóló belépő/bérlet és a sportrendezvényre szóló belépő/bérlet
megvásárlására szolgáló utalványokat, illetve az Erzsébet-utalvány Plusz Kártya Kultúra, illetve Sport alszámlájára
igényelt cafetéria-juttatást legkésőbb 2016. április 15. napjáig kell a jogosultak rendelkezésére bocsátani.
40. Az iskolakezdési támogatást legkésőbb 2016. július 4. napján kell a jogosult rendelkezésére bocsátani utalvány
formájában vagy az Erzsébet-utalvány Plusz Kártya Iskolai alszámlájára történő utalással.
41. Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári, egészségpénztári, illetve önsegélyező pénztári befizetéseket a munkáltató
2016. március hónaptól kezdődően a tárgyhót követő hónap 15. napjáig – első alkalommal legkésőbb 2016. április
15. napjáig – utalja a jogosult pénztári számlájára, amennyiben az érintett pénztárakkal van érvényes munkáltatói
szerződés.
42. A jogosult tartós akadályoztatása esetére – a 38–40. pont szerinti – utalvány átvételére teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt meghatalmazást adhat.
43. Az utalványokat és az átvételt igazoló íveket az anyagi-pénzügyi felelős veszi át, aki gondoskodik az utalványok
kiosztásáról.
44. A helyi utazásra szolgáló éves bérlet esetén, amennyiben azt a munkáltató az Szja. törvény 71. § (1) bekezdés f ) pontja
alapján cafetéria-juttatásként biztosítja, a cafetéria-keret túllépésének elkerülése érdekében a cafetéria-keret még
felhasználható összegét a helyi utazási bérlet vételárának 34,51% adóval megnövelt összegével csökkenteni kell.
Emiatt a jogosult az 1. melléklet szerinti nyilatkozatban köteles nyilatkozni a helyi utazásra szolgáló bérlet
igénybevételéről, és a további juttatások kiválasztását a csökkentett összegű cafetéria-keret figyelembevételével kell
számára biztosítani.
45. A helyi utazásra szolgáló bérletet a munkáltató nevére és címére kiállított számlára kell megvásárolni. A bérlet árának
ellentételezését a jogosult a rendőri szerv gazdálkodását végző szervezeti elemnél történő számlaleadást követően,
utólagos folyószámlára utalással – első alkalommal 2016. januárig visszamenőleg – a számla leadását követő 30 napon
belül kapja meg. A számla leadásának határideje legkésőbb 2016. december 9.
46. A lakáscélú munkáltatói támogatást az illetékes számfejtő hely az 1. melléklet szerinti nyilatkozat pénzügyi hitelesítését
követő legkésőbb 15 napon belül – egy összegben – fizeti meg a jogosult részére.
6. Eljárás áthelyezés esetén 47. Áthelyezés esetén a jogosult cafetéria-juttatásra az egyes munkáltatóknál fennálló foglalkoztatási jogviszonnyal
időarányosan jogosult.
48. A Rendőrség szervei közötti áthelyezés esetén, ha a jogosult a korábbi munkáltatónál az időarányos részt meghaladó
mértékű cafetéria-juttatást vett igénybe, visszafizetési kötelezettség nem terheli, azonban az időarányos részt
meghaladó mértékkel az új munkáltatónál igénybe vehető cafetéria-juttatás mértékét csökkenteni kell.
49. Nem a Rendőrség címhez tartozó költségvetési szervekhez áthelyezett jogosultak esetében az elszámolási
kötelezettséget a szervek közötti megállapodás alapján előirányzat átadás-átvétellel (bruttó) kell rendezni.
7. Eljárás a jogviszony megszűnése esetén 50. A jogviszony tárgyév során történő megszűnése esetén
a) a hivatásos állomány tagja vonatkozásában a Hszt. 176. § (5) bekezdésében;
b) a kormánytisztviselői állomány tagja vonatkozásában a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról
és egyes illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdésében;
c) az igazságügyi alkalmazotti állomány tagja vonatkozásában az Iasz. 119. § (5) bekezdésében
foglaltak szerint kell eljárni.
51. Ha a közalkalmazotti vagy munkavállalói állományba tartozó jogosult jogviszonya a tárgyév során szűnik meg,
– a jogosult döntése szerint – a cafetéria-juttatás időarányos részét meghaladó értékét – nettó összegét – a jogviszony
megszűnésekor vissza kell fizetni, vagy ha a cafetéria-juttatás természete ezt lehetővé teszi, vissza kell adni. Nem kell
visszafizetni a cafeteria-juttatást, ha a jogviszony a jogosult halálával szűnik meg.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 52. Az ORFK mint középirányító szerv által a rendészeti szakközépiskolák által foglalkoztatott jogosultak cafetériajuttatásaira biztosított fedezet felhasználásához szükséges munkáltatói intézkedéseket – ezen utasítás
figyelembevételével – a rendészeti szakközépiskolák hajtják végre.
53. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2017. január 15. napján hatályát veszti. Ezen utasítás
rendelkezéseit 2016. január 1. napjától kell alkalmazni.
54. Hatályát veszti az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állománya 2015. évi választható
béren kívüli juttatásának szabályozásáról szóló 1/2015. (II. 16.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
447/2018. (X. 9.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Csernicskó Istvánt 2018. október 1.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. szeptember 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
107/2015. (XI. 26.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
dr. Tenk Miklósné dr. Zsebe Andrea főiskolai tanárt a Pető András Főiskolán
– a 2015. november 25-étől 2018. november 24-éig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes