text:
25/2015. (II. 25.) Korm. rendelete az önálló bírósági végrehajtók ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának ellenőrzésére irányuló vizsgálatok lefolytatásának részletes szabályairól.
A Kormány a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 307. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § Az önálló bírósági végrehajtók ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának ellenőrzésére e  rendeletet
kell alkalmazni. Az ellenőrzés célja az igazságszolgáltatásba vetett közbizalom megerősítése és megóvása.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) ellenőr:  az Igazságügyi Hivatalnál teljes vagy részmunkaidőben foglalkoztatott, jogviszonya keretében
az  önálló bírósági végrehajtók ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának ellenőrzését ellátó
személy;
b) ellenőrzési vezető:  az önálló bírósági végrehajtók ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának
ellenőrzését végző szervezeti egység vezetője;
c) ellenőrzés lezárása: egy adott ellenőrzés akkor tekinthető lezártnak, ha az ellenőrzési jelentést az ellenőrzési
vezető megküldte az ellenőrzött végrehajtó részére;
d) intézkedési terv:  az ellenőrzési javaslatok alapján a  végrehajtó által készített intézkedések végrehajtásának
ütemezése a végrehajtásban részt vevő személyek és a vonatkozó határidők megjelölésével;
e) kockázatelemzés: objektív módszer az  ellenőrizendő területek kiválasztására, mely meghatározza
a végrehajtói tevékenységben rejlő kockázatokat;
f ) lezárt ellenőrzési jelentés:  az ellenőr által elkészített, az  ellenőrzött végrehajtóval egyeztetett, az  elfogadott
észrevételek átvezetésével véglegezésre került és aláírt, vagy kifogás alapján módosított ellenőrzési jelentés;
g) vizsgálatvezető: az ellenőrzési vezető által kijelölt, az adott ellenőrzés irányításáért felelős ellenőr.
3. Az ellenőrzésre jogosult szerv, az ellenőrzés alapelvei
3. § Az Igazságügyi Hivatal (a  továbbiakban: hivatal) a  bírósági végrehajtók ügyvitelének, hivatali működésének és
magatartásának ellenőrzése során önállóan jár el, ellenőrzési tervét kockázatelemzésre alapozva, a  célvizsgálat
lefolytatására tett javaslatok, és a  soron kívüli vizsgálat lefolytatása iránti igények tervezett számának
figyelembevételével állítja össze. Az  ellenőrzés lefolytatásához legalább 2 ellenőr kijelölése szükséges, akik közül
az egyik a vizsgálat vezetője.
4. § (1) Az  ellenőrnek, a  bevont végrehajtónak és a  szakértőnek tevékenysége során függetlennek, külső befolyástól
mentesnek, pártatlannak és tárgyilagosnak kell lennie.
(2) Az ellenőrzéseket az e rendeletben foglalt eljárási szabályok betartásával a Végrehajtók Ellenőrzésének Kézikönyve
(a továbbiakban: ellenőrzési kézikönyv) alapján kell lefolytatni.
(3) Az ellenőrzési kézikönyv tartalmazza:
a) a vizsgálati tárgyköröket,
b) az ellenőrzésre vonatkozó részletes eljárási és módszertani szabályokat,
c) a tervezés megalapozásához alkalmazott kockázatelemzési módszertan leírását,
d) az ellenőrzési dokumentumok formai követelményeit, az alkalmazott iratmintákat,
e) az ellenőrzési megállapítások hasznosításának nyomon követését és
f ) az  ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, más hatósági illetve fegyelmi eljárás megindítására okot adó
cselekmény, mulasztás vagy hiányosság feltárása esetén alkalmazandó eljárást.
(4) Az  ellenőrzési kézikönyvet a  hivatal főigazgatója (a  továbbiakban: főigazgató) előterjesztése alapján
az  igazságügyért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) hagyja jóvá. Az  ellenőrzési kézikönyvet a  hivatal
internetes honlapján elérhetővé kell tenni.
4. Az ellenőrzés típusai 5. § A hivatal a végrehajtó ügyvitelének, hivatali működésének, magatartásának ellenőrzése érdekében
a) átfogó vizsgálatot,
b) soron kívüli vizsgálatot,
c) célvizsgálatot és
d) utóvizsgálatot
folytat le.
6. § (1) Az átfogó vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az ellenőrzött végrehajtó tevékenysége során érvényesülnek-e
a  hatályos jogszabályok és a  Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara (a  továbbiakban: kamara) iránymutatásai,
valamint, hogy a végrehajtói intézkedések pénzügyi elszámolásai és azok nyilvántartása megfelelően történik-e.
(2) Az  átfogó vizsgálatot a  végrehajtó kinevezését követő egy év elteltével, ezt követően a  végrehajtó szolgálati
viszonyának fennállása alatt legalább négyévenként el kell végezni. A vizsgálat időtartamába nem számít bele az az
időszak, amely alatt a végrehajtó helyett tartós helyettes jár el.
(3) Amennyiben a végrehajtó tartós helyettesítésére kerül sor, és a tartós helyettesítési kirendelés kezdete óta három év
már eltelt, a kirendelt végrehajtót átfogó vizsgálat alá kell vonni.
7. § (1) Súlyos vagy rendszeres jogszabálysértés, vagy a  kamara iránymutatásaiban foglaltak megsértésének gyanúja
esetén a  miniszter, a  végrehajtó székhelye szerinti törvényszék elnöke, a  kamara elnöke, valamint az  ellenőrzési
vezető írásbeli javaslata alapján a  főigazgató elrendelheti a  végrehajtó tevékenységének soron kívüli vizsgálatát.
A miniszter írásbeli javaslata alapján a soron kívüli vizsgálatot el kell rendelni.
(2) Soron kívüli vizsgálat keretében az ellenőrzési kézikönyvben meghatározott vizsgálati tárgykörök összessége, vagy
az ellenőrzés elrendelésére irányuló javaslatban megjelölt tárgykörök ellenőrizhetők.
(3) Ha a  végrehajtó tartós helyettesítésére kerül sor, a  legalább összefüggő 6 hónap időtartamú tartós helyettesítés
lejártával a helyettesítést ellátó végrehajtónak a helyettesítés keretében végzett tevékenységét soron kívüli vizsgálat
alá kell vonni.
(4) Végrehajtó-helyettes – ide nem értve a tartós helyettesi feladatot ellátó végrehajtó-helyettest – és végrehajtójelölt
esetében csak soron kívüli vizsgálat folytatható le.
8. § (1) A végrehajtók egyes tevékenységei a miniszternek és a kamara elnökének az éves ellenőrzési terv összeállítása során
tett javaslatai alapján célvizsgálat keretében ellenőrizhetők.
(2) A  célvizsgálattal érintett végrehajtók körére a  kockázatelemzést követően a  főigazgató tesz javaslatot, melyet
a miniszter hagy jóvá.
9. § (1) Az  ellenőrzések javaslatai alapján tett intézkedések nyomon követése érdekében az  ellenőrzési vezető
utóvizsgálatot rendelhet el.
(2) Az  utóvizsgálat célja, hogy az  ellenőr bizonyosságot szerezzen az  intézkedési tervben foglalt feladatok
végrehajtásáról, és arról, hogy a  megállapított kockázat ténylegesen megszűnt vagy a  kockázati tűréshatár alá
csökkent.
5. Az ellenőrzési vezető feladata 10. § (1) Az ellenőrzési vezető feladata:
a) az ellenőrzési kézikönyv elkészítése,
b) az  ellenőrzési kézikönyv rendszeres, de legalább kétévente történő felülvizsgálata, és a  módosítások
átvezetése, c) a  kockázatelemzéssel alátámasztott stratégiai és éves ellenőrzési tervek összeállítása, a  főigazgató
jóváhagyása után a tervek végrehajtása, valamint azok megvalósításának nyomon követése,
d) az ellenőrzési tevékenység megszervezése, az ellenőrzések végrehajtásának irányítása,
e) az ellenőrzések összehangolása,
f ) szakértő kijelölésének kezdeményezése,
g) amennyiben az ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, más hatósági illetve fegyelmi eljárás megindítására
okot adó cselekmény, mulasztás vagy hiányosság alapos gyanúja merül fel, javaslattétel a megfelelő eljárások
megindítására,
h) a lezárt ellenőrzési jelentés ellenőrzött végrehajtó részére történő megküldése,
i) az éves ellenőrzési jelentés összeállítása,
j) utóvizsgálat elrendelése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokon túl az ellenőrzési vezető köteles:
a) gondoskodni az  ellenőrzési dokumentumok megőrzéséről, illetve a  dokumentumok és az  adatok
biztonságos tárolásáról,
b) biztosítani az  ellenőrök szakmai továbbképzését, ennek érdekében éves képzési tervet készíteni és
gondoskodni annak megvalósításáról,
c) tájékoztatni a főigazgatót az éves ellenőrzési terv megvalósításáról és az attól való eltérésekről,
d) betartani az  ellenőrzési tevékenység során kezelt adatokat illetően a  titokvédelmi előírásokat, valamint
gondoskodni arról, hogy az ellenőrzést végzők tevékenységüket ezek figyelembevételével végezzék.
6. Az ellenőrre vonatkozó általános és szakmai követelmények
11. § Ellenőrzési tevékenységet az láthat el, aki
a) legalább 3 éves ellenőrzési, pénzügyi, számviteli gyakorlattal és a  következő szakirányú szakképzettségek
valamelyikével rendelkezik:
aa) jogász, közgazdász, okleveles közgazdász vagy
ab) más, az  aa)  pontban meg nem határozott felsőfokú végzettséggel és emellett okleveles pénzügyi
revizori, pénzügyi-számviteli szakellenőri, okleveles könyvvizsgálói vagy mérlegképes könyvelői
szakképesítéssel vagy
b) felsőfokú végzettséggel és legalább 3 éves végrehajtói vagy végrehajtó-helyettesi szolgálati jogviszonnyal
rendelkezik.
7. Az ellenőr jogai és kötelezettségei 12. § Az ellenőr a  bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a  továbbiakban: Vht.) 230/A.  § (2)  bekezdésében
foglaltak mellett jogosult:
a) az ellenőrzött végrehajtónál az ellenőrzés tárgyához kapcsolódó elektronikus adathordozón tárolt adatokba
betekinteni, azokról kivonatot, illetve tanúsítványt készíttetni, indokolt esetben az eredeti dokumentumokat
másolat hátrahagyása mellett jegyzőkönyvben rögzítetten átvenni,
b) az ellenőrzött végrehajtótól és bármely alkalmazottjától írásban vagy szóban információt kérni és
c) a vizsgálatba szakértő bevonását kezdeményezni.
13. § Az ellenőr köteles:
a) ellenőrzési tevékenysége során az ellenőrzési programban foglaltakat végrehajtani,
b) megbízólevelét az ellenőrzött végrehajtónak bemutatni,
c) a véleménye kialakításához elengedhetetlen dokumentumokat és körülményeket megvizsgálni,
d) megállapításait, következtetéseit és javaslatait tárgyszerűen, a  valóságnak megfelelően írásba foglalni, és
azokat bizonyítékkal alátámasztani,
e) az ellenőrzési tevékenységet az ellenőrzési kézikönyvben meghatározott módon, megfelelően dokumentálni,
az  ellenőrzés során készített iratokat és iratmásolatokat – az  adatvédelmi előírások betartásával –
az ellenőrzés dokumentációjához csatolni,
f ) amennyiben az ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, más hatósági, illetve fegyelmi eljárás megindítására
okot adó cselekmény, mulasztás vagy hiányosság alapos gyanúja merül fel, haladéktalanul jelentést tenni
az ellenőrzési vezetőnek,
g) az  ellenőrzési jelentés tervezetét az  ellenőrzött végrehajtóval egyeztetni, ellenőrzési jelentést készíteni,
az ellenőrzési jelentés aláírását követően a lezárt ellenőrzési jelentést az ellenőrzési vezetőnek átadni,
h) a  személyére vonatkozó összeférhetetlenségi ok tudomására jutásáról haladéktalanul jelentést tenni
az ellenőrzési vezetőnek,
i) az  eredeti dokumentumokat az  ellenőrzés lezárásakor hiánytalanul visszaszolgáltatni, illetve amennyiben
az  ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, más hatósági, illetve fegyelmi eljárás megindítására okot adó
cselekmény, mulasztás vagy hiányosság alapos gyanúja merül fel, az eredeti dokumentumokat a szükséges
intézkedések megtétele érdekében az ellenőrzési vezetőnek jegyzőkönyv alapján átadni,
j) az ellenőrzött végrehajtó, végrehajtói iroda munkarendjét és biztonsági előírásait figyelembe venni és
k) a  vizsgálat során megismert adatok tekintetében a  Vht. 229.  §-ában meghatározott titoktartási
kötelezettséget betartani, a tudomására jutott üzleti titkot vagy törvény által védett egyéb titkot megőrizni.
8. Az ellenőrzött végrehajtó jogai és kötelezettségei 14. § Az ellenőrzött végrehajtó és alkalmazottai jogosultak:
a) az  ellenőr és a  szakértő személyazonosságának bizonyítására alkalmas okirat, illetve megbízólevél
bemutatását kérni, ennek hiányában az együttműködést megtagadni és
b) az ellenőrzés megállapításait megismerni, azokra észrevételeket tenni és az észrevételekre választ kapni.
15. § Az ellenőrzött végrehajtó és alkalmazottai a Vht. 230/A. § (3) bekezdésében foglaltak mellett kötelesek:
a) az ellenőrzés végrehajtását elősegíteni, az ellenőrzést végzőkkel együttműködni,
b) az ellenőr részére szóban vagy írásban a kért tájékoztatást, felvilágosítást, nyilatkozatot megadni,
c) az  ellenőrzés megállapításai, és javaslatai alapján az  annak végrehajtásában résztvevőket és a  végrehajtás
határidejét feltüntető intézkedési tervet készíteni, az  intézkedéseket a megadott határidőig végrehajtani és
arról az ellenőrzési vezetőt tájékoztatni és
d) az ellenőrzésben részt vevők számára megfelelő munkakörülményeket biztosítani.
9. Önálló bírósági végrehajtók, végrehajtó-helyettesek és volt végrehajtók bevonása az ellenőrzésbe
16. § (1) Az ellenőrzésbe végrehajtó, végrehajtó-helyettes és volt végrehajtó (a továbbiakban együtt: bevont végrehajtó) is
bevonható.
(2) A  kamara a  bevont végrehajtói tevékenységet díjazás ellenében vállaló személyekről minden évben listát készít,
amelyet megküld a hivatalnak.
(3) A listára olyan személy vehető fel, aki
a) jogász szakképzettséggel vagy más felsőfokú végzettséggel és legalább 2 éves végrehajtói szolgálati
jogviszonnyal,
b) végzettségre tekintet nélkül legalább 10 éves végrehajtói szolgálati jogviszonnyal vagy
c) jogi szakvizsgával és legalább 2 éves végrehajtó-helyettesi szolgálati jogviszonnyal rendelkezik.
(4) A  végrehajtó bevonásáról az  ellenőrzési vezető dönt a  kamara általa készített listáról való kijelöléssel. A  bevont
végrehajtó köteles a  vizsgálatban részt venni, és szakmai tapasztalatával, szakértelmével a  vizsgálat lefolytatását
segíteni.
(5) A végrehajtó a kijelölést csak különösen indokolt esetben, írásos formában utasíthatja vissza a kijelölés átadásától
számított 3 munkanapon belül.
(6) A  bevont végrehajtó köteles a  vizsgálat során megismert adatok tekintetében a  Vht. 229.  §-ában meghatározott
titoktartási kötelezettséget betartani, a  tudomására jutott üzleti titkot, vagy törvény által védett egyéb titkot
megőrizni.
10. Szakértők bevonása az ellenőrzésbe 17. § (1) Ha az  ellenőrzés lefolytatása szempontjából jelentős tény vagy egyéb körülmény megállapításához olyan
különleges szakértelem szükséges, amellyel az ellenőr vagy az ellenőrzésbe bevont végrehajtó nem rendelkeznek,
szakértőt kell igénybe venni. Szakértő igénybevételére kapacitáshiány és egyéb indokolt esetben is sor kerülhet.
(2) Szakértőként minden olyan személy vagy szervezet bevonható, aki vagy amely a  feladat ellátásához megfelelő
szakmai felkészültséggel rendelkezik.
(3) Az  ellenőrzési vezető a  szakértővel közli mindazokat az  adatokat, amelyekre feladatának teljesítéséhez szüksége
van. A szakértő az ellenőrzés iratait a feladatának ellátásához szükséges mértékben megismerheti.
(4) A szakértő köteles a vizsgálat során megismert adatok tekintetében a Vht. 229. §-ában meghatározott titoktartási
kötelezettséget betartani, a tudomására jutott üzleti titkot vagy törvény által védett egyéb titkot megőrizni.
11. Összeférhetetlenség 18. § (1) Nem járhat el a vizsgálat során ellenőrként, bevont végrehajtóként vagy szakértőként
a) a  végrehajtónak a  polgári perrendtartásról szóló törvény kizárási szabályai tekintetében meghatározottak
szerinti hozzátartozója,
b) a végrehajtó volt házastársa, volt élettársa,
c) az, aki a végrehajtóval a Vht. 242. § (1) bekezdése szerinti közös irodában végzi tevékenységét,
d) aki tagja annak a végrehajtó irodának, amelynek a vizsgált végrehajtó is tagja,
e) akitől az ellenőrzés tárgyilagos lefolytatása vagy tárgyilagos szakvélemény adása egyéb okból nem várható
el.
 (2) A kizáró ok fennállását az ellenőr, a bevont végrehajtó és a szakértő haladéktalanul köteles bejelenteni az ellenőrzési
vezetőnek.
 (3) Az  összeférhetetlenségről az  ellenőrzési vezető az  összeférhetetlenség tudomására jutásától számított 8 napon
belül határoz azzal, hogy a bevont végrehajtó által bejelentett összeférhetetlenség esetén az összeférhetetlenségről
szóló döntés meghozatalához a  kamara véleményének beszerzése szükséges. A  döntés meghozataláig
az összeférhetetlenséggel érintett ellenőrzést meg kell szakítani.
(4) Ha az (1) bekezdés szerinti összeférhetetlenség az ellenőrzési vezetővel kapcsolatban merül fel, az ellenőrzési vezető
köteles azt haladéktalanul a  főigazgatónak bejelenteni. Az  összeférhetetlenségről ebben az  esetben a  főigazgató
dönt.
12. A kamara és választott szervei jogai és kötelezettségei az ellenőrzésben
19. § (1) A kamara jogosult:
a) soron kívüli vizsgálat elrendelését kezdeményezni,
b) az éves ellenőrzési terv összeállítása során célvizsgálat lefolytatására irányuló javaslatot tenni,
c) az  ellenőrzési jelentések, valamint az  éves ellenőrzési terv és az  éves ellenőrzési jelentés tartalmát
megismerni,
d) az intézkedési tervi feladatok végrehajtásával kapcsolatos nyilvántartásból adatszolgáltatást kezdeményezni.
(2) A kamara köteles:
a) az  ellenőrzéshez szükséges, és az  ellenőrzési vezető által rendszeresen vagy esetileg igényelt adatokat,
információkat megadni,
b) a bevont végrehajtó összeférhetetlenségével kapcsolatos kérdésekben véleményt nyilvánítani,
c) az ellenőrzésbe bevonható végrehajtókról évente listát készíteni.
13. Az ellenőrzés tervezése 20. § (1) Az ellenőrzési munka megtervezéséhez az ellenőrzési vezető kockázatelemzés alapján stratégiai ellenőrzési tervet
készít, melyet a főigazgató hagy jóvá.
(2) A stratégiai ellenőrzési terv – a végrehajtási szervezetrendszer hosszú távú céljaival összhangban – meghatározza
az ellenőrzésre vonatkozó stratégiai fejlesztéseket a következő négy évre, és az alábbiakat tartalmazza:
a) a középtávú célkitűzéseket, stratégiai célokat,
b) a kockázati tényezőket és értékelésüket,
c) az ellenőrzésre vonatkozó fejlesztési és képzési tervet,
d) a szükséges erőforrások felmérését elsősorban a létszám, képzettség, tárgyi feltételek tekintetében és
e) az a) és b) pontok alapján meghatározott ellenőrzési prioritásokat és az ellenőrzési gyakoriságot.
(3) A stratégiai ellenőrzési tervet szükség szerint felül kell vizsgálni.
21. § (1) Az ellenőrzési vezető – a stratégiai ellenőrzési tervvel összhangban – összeállítja a tárgyévet követő évre vonatkozó
éves ellenőrzési tervet.
(2) Az  éves ellenőrzési tervnek a  stratégiai ellenőrzési terven és a  kockázatelemzés alapján felállított prioritásokon,
valamint az ellenőrzés rendelkezésére álló erőforrásokon kell alapulnia.
(3) Az  éves ellenőrzési terv összeállítása során figyelembe kell venni a  miniszter és a  kamara elnöke célvizsgálat
lefolytatására irányuló javaslatait.
(4) Az  elvégzett kockázatelemzés során magas kockázatúnak minősített területekre az  éves ellenőrzési terv készítése
során kiemelt figyelmet kell fordítani.
(5) Az éves ellenőrzési terv tartalmazza:
a) az ellenőrzési tervet megalapozó elemzések és a kockázatelemzés eredményének összefoglaló bemutatását,
b) a tervezett ellenőrzések tárgyát,
c) az ellenőrzések célját,
d) az ellenőrizendő időszakot,
e) a rendelkezésre álló és a szükséges ellenőrzési kapacitás meghatározását,
f ) az ellenőrzések típusát,
g) az ellenőrzések tervezett ütemezését,
h) az ellenőrzött végrehajtók megnevezését,
i) a soron kívüli ellenőrzésekre tervezett kapacitást,
j) a képzésekre tervezett kapacitást és
k) az egyéb tevékenységeket.
(6) Az  éves ellenőrzési tervet a  főigazgató hagyja jóvá, és a  tárgyévet követő évre vonatkozó éves ellenőrzési tervet
minden év december 15-ig megküldi a miniszternek és a kamara elnökének.
(7) Az éves ellenőrzési terv módosítására a  (6) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy a módosított éves
ellenőrzési tervet a jóváhagyást követő 15 napon belül kell megküldeni.
14. Az ellenőrzési program 22. § (1) Az ellenőrzési vezető jelöli ki a vizsgálatvezetőt és az ellenőrzést lefolytató ellenőröket.
 (2) Az ellenőrzési programot a vizsgálatvezető állítja össze.
 (3) Az ellenőrzési programot az ellenőrzési vezető hagyja jóvá.
 (4) Az ellenőrzési program tartalmazza:
a) az ellenőrzött végrehajtó megnevezését,
b) az ellenőrzés típusát,
c) az ellenőrzés tárgyát és célját,
d) az ellenőrizendő időszakot,
e) az ellenőrzés tervezett időtartamát, a jelentés elkészítésének határidejét,
f ) az  ellenőrök, bevont végrehajtók, szakértők, valamint a  vizsgálatvezető megnevezését, megbízólevelük
számát, a feladatmegosztást,
g) az ellenőrzés részletes feladatait és az alkalmazott módszereket,
h) a kiállítás keltét és
i) az ellenőrzési vezető aláírását.
(5) Az  ellenőrzési program végrehajtását az  ellenőrzési vezető felügyeli. A  programtól eltérni az  ellenőrzési vezető
jóváhagyásával lehet, a program módosítását a vizsgálatvezető kezdeményezheti.
15. A megbízólevél 23. § (1) Az  ellenőrt, a  vizsgálatba bevont végrehajtót és a  szakértőt megbízólevél kiadásával kell kijelölni, amelyet
az ellenőrzési vezető ír alá. A vizsgálatban résztvevő ellenőrzési vezető megbízólevelét a főigazgató adja ki.
(2) A megbízólevél – e megnevezés mellett – tartalmazza:
a) az  ellenőr, a  bevont végrehajtó vagy a  szakértő nevét, személyazonosító igazolványának, vezetői
engedélyének vagy útlevelének számát,
b) az ellenőrzött végrehajtó megnevezését,
c) az ellenőrzés típusát,
d) az ellenőrzés tárgyát és célját,
e) az ellenőrzésre vonatkozó jogszabályi felhatalmazásra hivatkozást,
f ) az arra való utalást, hogy a megbízólevél a vizsgálat lezárásáig vagy visszavonásáig hatályos,
g) a kiállítás keltét és
h) a kiállításra jogosult aláírását, bélyegzőlenyomatát.
16. Az ellenőrzések lefolytatása 24. § (1) Az  ellenőrzés megkezdéséről tértivevény többletszolgáltatással feladott postai küldeményként írásban vagy
az elektronikus kézbesítési rendszer útján értesíteni kell az ellenőrzött végrehajtót. Ennek keretében az ellenőrzési
vezető tájékoztatást ad az ellenőrzés céljáról és típusáról, az ellenőrzés várható időtartamáról, valamint az iroda és
az eljárási cselekmények ellenőrzése megkezdésének tervezett időpontjáról.
(2) Az iroda és az eljárási cselekmények ellenőrzése esetén az ellenőrzés bejelentésére legalább 10 nappal az ellenőrzés
tervezett megkezdése előtt kell, hogy sor kerüljön.
(3) Soron kívüli, cél- és utóvizsgálat során előzetes bejelentést nem kell megtenni, ha az – a rendelkezésre álló adatok
alapján – meghiúsíthatja az ellenőrzés eredményes lefolytatását. Az előzetes bejelentés elhagyásáról az ellenőrzési
vezető dönt.
(4) Ha a  végrehajtó a  helyszínen nincs jelen, vagy onnan eltávozik, az  a  vizsgálat lefolytatását nem akadályozza. Ha
a végrehajtó neki felróható magatartással a vizsgálatot akadályozza, az a Vht. 239. § (4a) bekezdése szempontjából
a végrehajtó jogszabályban meghatározott kötelezettségei súlyos megszegésének minősül.
25. § (1) Az ellenőrzés összehangolt, az ütemezésnek megfelelő végrehajtásáról a vizsgálatvezető köteles gondoskodni.
 (2) Az  ellenőrzést a  helyszínen, illetve adatbekérés útján, a  kamara által szolgáltatott adatok felhasználásával,
az ellenőrzési programban meghatározott ellenőrzési módszerek alkalmazásával kell végrehajtani.
 (3) Az adatbekérés útján kapott információk valódiságát az ellenőr vizsgálni köteles.
26. § (1) Az ellenőrzés megállapításainak bizonyítására felhasználható különösen
a) az eredeti dokumentum,
b) a másolat, amely egyszerű másolat, vagy az eredeti dokumentum hitelesített másolata lehet,
c) a kivonat, amely az eredeti dokumentum meghatározott részének, részeinek szöveghű, hitelesített másolata,
d) a tanúsítvány, amely több eredeti dokumentumnak, másolatnak vagy nyilvántartásnak az  ellenőr által
meghatározott szövegrészét és számszaki adatait tartalmazó hitelesített dokumentum,
e) a jegyzőkönyv, amely az  ellenőrzött végrehajtónak vagy alkalmazottjának az  ellenőr előtt tett szóbeli
nyilatkozata dokumentálására szolgál,
f ) a közös jegyzőkönyv, amely olyan tényállás igazolására szolgál, amelyről nincs egyéb dokumentum, de
amelynek valódiságát az  ellenőr és az  ellenőrzött végrehajtó vagy alkalmazottja közösen megállapítja, és
e tényt aláírásával igazolja,
g) az engedéllyel készített fénykép, videofelvétel vagy más kép- és hangrögzítő eszközzel készített felvétel vagy
h) a nyilatkozat, amely az  ellenőrzött végrehajtó olyan alkalmazottjának vagy olyan személynek írásbeli
kijelentése, aki az ellenőrzés tárgyával összefüggő információval rendelkezik vagy rendelkezhet.
 (2) Az  ellenőrzés során az  ellenőr kérésére az  ellenőrzött végrehajtó köteles csatolni az  ellenőrzés során átadott
dokumentumok felsorolását, valamint teljességi nyilatkozatot adni, amelyben igazolja, hogy az ellenőrzött feladattal
összefüggő, felelősségi körébe tartozó valamennyi dokumentumot, illetve információt hiánytalanul az  ellenőrzés
rendelkezésére bocsátotta.
17. Az ellenőrzés megszakítása, felfüggesztése 27. § (1) Az ellenőrzést az ellenőrzési vezető legfeljebb 90 napra megszakíthatja, ha
a) az erre a célra tervezett kapacitást meghaladóan kell soron kívüli vizsgálatot lefolytatni vagy
b) a vizsgálatvezető, a bevont végrehajtó vagy az ellenőr az ellenőrzés lefolytatásában akadályoztatva van.
(2) Az ellenőrzést az ellenőrzési vezető felfüggesztheti, ha az ellenőrzöttnél
a) az ellenőrzést érintő személyi vagy szervezeti változás,
b) a dokumentáció és a nyilvántartások hiányossága,
c) az ellenőrzött végrehajtó jogsértő magatartása vagy
d) más elháríthatatlan ok
az ellenőrzés folytatását akadályozza.
(3) Az  ellenőrzési vezető az  ellenőrzés megszakítása vagy felfüggesztése esetén ennek tényéről tértivevény
többletszolgáltatással feladott postai küldeményként írásban vagy az  elektronikus kézbesítési rendszer útján
tájékoztatja az  ellenőrzött végrehajtót, és az  ellenőrzés felfüggesztése esetén határidő megállapításával felhívja
az akadály megszüntetésére. Az ellenőrzés megszakításáról vagy felfüggesztéséről az ellenőrzési vezető egyidejűleg
írásban tájékoztatja a főigazgatót.
(4) A  megszakított, illetve felfüggesztett ellenőrzést az  elrendelése okául szolgáló akadály elhárulásától számított
15 napon belül folytatni kell. Ennek időpontjáról az ellenőrzési vezető dönt, és az ellenőrzés folytatásáról tértivevény
többletszolgáltatással feladott postai küldeményként írásban vagy az elektronikus kézbesítési rendszer útján értesíti
az ellenőrzött végrehajtót.
(5) Az ellenőrzés megszakításának vagy felfüggesztésének időtartama nem számít bele az ellenőrzési határidőbe.
18. Az ellenőrzési jelentés 28. § (1) A  vizsgálatvezető felel az  ellenőrzési jelentés elkészítéséért, annak tartalmáért, a  levont következtetésekért és
a kapcsolódó javaslatokért.
(2) Az ellenőr felel az ellenőrzési jelentésben tett megállapítások valódiságáért és alátámasztásáért.
 (3) Az ellenőrzési jelentésnek tartalmaznia kell:
a) az ellenőrzött végrehajtó megnevezését,
b) az ellenőrzés típusát,
c) az ellenőrzés tárgyát,
d) az ellenőrzés célját,
e) az ellenőrzött időszakot,
f ) az ellenőrzés kezdetét és végét,
g) az alkalmazott ellenőrzési módszereket és eljárásokat,
h) vezetői összefoglalót,
i) az  ellenőrzési megállapításokat, következtetéseket és javaslatokat, valamint a  köztük fennálló
összefüggéseket és
j) a jelentés dátumát és az ellenőrzésben közreműködött ellenőrök, bevont végrehajtók és szakértők nevét és
aláírását. 29. § (1) Az ellenőrzési jelentésben foglaltakat bizonyítékokkal kell alátámasztani, a bizonyítékokat az ellenőrzési jelentésben
értékelni kell.
(2) A  megállapításokat, következtetéseket úgy kell lényegre törően és világosan megfogalmazni, hogy az  ellenőrzött
végrehajtó működése, intézkedései vagy az ellenőrzött tevékenység objektíven értékelhető legyen. A javaslatoknak
végrehajthatónak, teljesítésüknek ellenőrizhetőnek és számon kérhetőnek kell lenni.
(3) Az  ellenőr köteles az  ellenőrzési jelentésben objektíven szerepeltetni minden olyan lényeges tényt, pozitív és
negatív megállapítást, hiányosságot és ellentmondást, amely biztosítja a  vizsgált tevékenységről szóló ellenőrzési
jelentés teljességét.
(4) Az  ellenőrök az  ellenőrzési jelentés elkészítésénél kötelesek értékelni minden, a  vizsgált végrehajtó, illetve egyéb
felek által rendelkezésükre bocsátott információt.
(5) Az ellenőrzési jelentés vezetői összefoglalójában az ellenőrzés eredményét és a feltárt hiányosságokat összefoglaló
értékelést kell adni.
19. A jelentéstervezet egyeztetése 30. § (1) Az  ellenőrzési vezető a  jelentés tervezetét – tértivevény többletszolgáltatással feladott postai küldeményként
írásban vagy az elektronikus kézbesítési rendszer útján – egyeztetés céljából megküldi az ellenőrzött végrehajtónak.
(2) Az  ellenőrzött végrehajtó dokumentumokkal alátámasztott észrevételeit a  jelentéstervezet kézhezvételétől
számított 8 napon belül köteles megküldeni az ellenőrzési vezető részére.
(3) A  jelentéstervezet megküldésére vonatkozó kísérő levélben fel kell hívni az  ellenőrzött végrehajtó figyelmét arra,
hogy a nemleges választ is jelezni kell a határidőn belül, valamint, hogy az észrevételek megküldésével egy időben
egyeztető megbeszélés kezdeményezésére is lehetőség van.
(4) Az észrevétel elfogadásáról vagy elutasításáról a vizsgálatvezető dönt, amelyről az észrevételezési határidő lejártától
számított 8 napon belül az  érintetteknek írásbeli tájékoztatást ad, és indokolja az  el nem fogadott észrevételeket
vagy egyeztető megbeszélés összehívását kezdeményezi.
(5) Az elfogadott észrevételeket a vizsgálatvezető átvezeti az ellenőrzési jelentéstervezeten. Az ellenőrzött végrehajtó
észrevételeit, illetve a vizsgálatvezető válaszát az ellenőrzés dokumentációjához csatolni kell.
31. § (1) Az ellenőrzött végrehajtó kezdeményezésére egyeztető megbeszélést kell tartani.
 (2) Az  egyeztető megbeszélésen részt vesz a  vizsgálatvezető, az  ellenőrzést végző ellenőrök, a  bevont végrehajtó,
a szakértő, az ellenőrzési vezető, az ellenőrzött végrehajtó és szükség szerint más olyan személy, akinek meghívása
a  vizsgálat tárgya vagy megállapításai miatt indokolt. Az  egyeztető megbeszélésről jegyzőkönyvet kell készíteni,
amely tartalmazza a megbeszélés eredményét. A jegyzőkönyvet csatolni kell az ellenőrzési jelentéshez.
(3) Az ellenőrzési jelentést a vizsgálatvezető, a vizsgálatot végző valamennyi ellenőr, a bevont végrehajtó és a szakértő
aláírását követően az  ellenőrzési vezető hagyja jóvá és megküldi az  ellenőrzött végrehajtónak, aki a  kézbesítéstől
számított 8 napos jogvesztő határidőn belül a  főigazgatóhoz címzett kifogásban vitathatja az  ellenőrzési
megállapításokat, következtetéseket és javaslatokat.
(4) Ha a végrehajtó az ellenőrzési jelentést nem kifogásolja, az ellenőrzési vezető az ellenőrzési jelentést lezárja, erről
tájékoztatja az ellenőrzött végrehajtót, és az ellenőrzési jelentést megküldi a kamarának.
(5) A  megalapozott kifogás alapján a  főigazgató 30 napon belül határozatával módosítja az  ellenőrzési jelentést,
az  alaptalan kifogást elutasítja. A  határozat jogorvoslattal nem támadható. Az  ellenőrzési vezető a  módosított,
alaptalan kifogás esetén a  kifogással megtámadott ellenőrzési jelentést lezárja, és azt megküldi az  ellenőrzött
végrehajtónak, valamint a kamarának.
(6) Amennyiben az  ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, más hatósági illetve fegyelmi eljárás megindítására
okot adó cselekmény, mulasztás vagy hiányosság alapos gyanúja merül fel, az  ellenőrzési vezető a  főigazgató
intézkedését kezdeményezi, ami nem befolyásolja az ellenőrzés lezárását.
20. Az intézkedési terv és az intézkedési tervi feladatok nyilvántartása
32. § (1) A végrehajtó a lezárt ellenőrzési jelentés alapján intézkedési tervet készít.
 (2) Az  intézkedési terv elkészítéséért, végrehajtásáért és a  megtett intézkedésekről történő beszámolásért
az ellenőrzött végrehajtó felelős.
 (3) Az  intézkedési tervet a  szükséges intézkedések végrehajtásában résztvevő személyek és a  vonatkozó határidők
megjelölésével kell elkészíteni. Az  intézkedési tervben az  egyes feladatokhoz kapcsolódó határidőket úgy kell
meghatározni, hogy azok számon kérhetőek legyenek. Amennyiben a  feladat jellege egy éven túlmutat, akkor
részfeladatokat, illetve részhatáridőket kell meghatározni, ahol értelmezhető.
(4) Az  intézkedési tervet a  lezárt ellenőrzési jelentés kézhezvételétől számított 8 napon belül kell elkészíteni és
megküldeni az ellenőrzési vezető részére.
(5) Az intézkedési terv elfogadásáról az ellenőrzési vezető az intézkedési terv kézhezvételétől számított 8 napon belül
– a vizsgálatvezető véleményének kikérésével – dönt.
(6) Az  ellenőrzött végrehajtó az  intézkedési tervben meghatározott egyes feladatok végrehajtására – a  határidő
lejártát megelőzően – legfeljebb egy alkalommal határidő módosítást kérhet az  ellenőrzési vezetőtől. A  kérelem
elfogadásáról vagy elutasításáról – a vizsgálatvezető véleményének kikérését követően – az ellenőrzési vezető dönt
és erről tájékoztatja az ellenőrzött végrehajtót.
33. § (1) Az  ellenőrzött végrehajtó az  intézkedési tervben meghatározott egyes feladatok végrehajtásáról az  intézkedési
tervben meghatározott legutolsó határidő lejártát követő 8 napon belül írásban beszámol az ellenőrzési vezetőnek
és a kamarának.
(2) Az  intézkedési tervi feladatok végrehajtásáról szóló beszámoló tartalmazza a  megtett intézkedések rövid
leírását, a  végre nem hajtott intézkedések okát, illetve a  32.  § (6)  bekezdése szerinti határidő hosszabbítás
kezdeményezésére történő utalást, valamint a módosított határidő megjelölését.
(3) Az  ellenőrzött végrehajtó emellett a  tárgyévet követő év január 31-éig beszámolót készít az  elmúlt évben lejárt
határidejű intézkedési tervi feladatok megvalósításáról, melyet az ellenőrzési vezetőnek köteles megküldeni.
(4) Amennyiben az  ellenőrzött végrehajtó az  intézkedési tervben meghatározott feladatok végrehajtásáról az  (1) és
(3) bekezdésben megjelölt határidőn belül nem számol be, és határidő hosszabbítást nem kért, az ellenőrzési vezető
utóvizsgálatot kezdeményezhet.
(5) Az ellenőrzési vezető az (1) és (3) bekezdésekben meghatározott tájékoztatás alapján éves bontásban nyilvántartást
vezet az  ellenőrzési jelentésekben tett megállapítások, javaslatok, a  vonatkozó intézkedési tervek és azok
végrehajtásának figyelemmel kísérése érdekében.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott nyilvántartásnak tartalmaznia kell az ellenőrzési jelentésben szereplő javaslatot,
az elfogadott intézkedési tervet, az intézkedési terv alapján végrehajtott intézkedések rövid leírását és a végre nem
hajtott intézkedések okát.
(7) A  (6)  bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő adatokról a  miniszter és a  kamara elnöke írásban bármikor
tájékoztatást kérhet, mely megkeresésre – az  ellenőrzési vezető közreműködésével – a  főigazgató 5 napon belül
köteles adatot szolgáltatni.
21. Az éves ellenőrzési jelentés 34. § (1) Az  éves ellenőrzési jelentés elkészítéséért az  ellenőrzési vezető felelős, amelyet jóváhagyásra megküld
a főigazgatónak.
(2) A főigazgató az éves ellenőrzési jelentést a tárgyévet követő év március 1-ig megküldi a miniszternek és a kamara
elnökének.
(3) Az éves ellenőrzési jelentés tartalmazza:
a) az éves ellenőrzési feladatok teljesítésének értékelését,
b) az ellenőrzések fontosabb megállapításait és javaslatait,
c) az ellenőrzési jelentések alapján készített intézkedési tervekben foglaltak időarányos teljesítésének
bemutatását,
d) tájékoztatást az  ellenőrzés során feltárt büntető-, szabálysértési, más hatósági vagy fegyelmi eljárás
megindítására okot adó cselekményekről, mulasztásokról vagy hiányosságokról, valamint ezen eljárások
állásáról, eredményéről és
e) az ellenőrzések személyi és tárgyi feltételeit, az ellenőrzési tevékenységet elősegítő és akadályozó tényezőket.
22. Az ellenőrzések nyilvántartása 35. § (1) A hivatal köteles nyilvántartást vezetni az elvégzett ellenőrzésekről és gondoskodni az ellenőrzési dokumentumok
megőrzéséről.
(2) A nyilvántartás tartalmazza:
a) az ellenőrzés azonosítóját,
b) az ellenőrzött végrehajtó nevét,
c) az ellenőrzés típusát,
d) az ellenőrzés kezdetének és lezárásának időpontját,
e) az ellenőrzést végzők nevét és
f ) az intézkedési terv készítésének szükségességét.
23. Záró rendelkezések 36. § Ez a rendelet 2015. március 1. napján lép hatályba.
37. § A rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult ellenőrzésekre kell alkalmazni.
24. Módosuló jogszabály 38. § (1) Az  Igazságügyi Hivatalról szóló 233/2014. (IX. 18.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 3.  §
(1) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(az Igazságügyi Hivatal)
„i) ellátja a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 254/I. §-a szerinti feladatokat.”
(2) A  Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés h)  pontjában a „szakvizsgabizottság” szövegrész helyébe a „szakvizsgáztatás”
szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1773/2018. (XII. 21.) Korm. határozata az egészségügyi alapellátás 2019–2022. évekre vonatkozó szakpolitikai programjának kidolgozásáról és az ahhoz kapcsolódó intézkedési tervről.
A Kormány a lakosság egészségi állapotának javítása és az egészségügyi alapellátás fejlesztése érdekében
 1. jóváhagyja az  egészségügyi alapellátás 1.  melléklet szerinti intézkedési tervét és felhívja az  emberi erőforrások
miniszterét, hogy ennek alapul vételével dolgozza ki az  egészségügyi alapellátás 2019–2022.  évekre vonatkozó
szakpolitikai programját;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pont szerinti szakpolitikai program
megvalósítása érdekében működjenek együtt az  egyes intézkedések végrehajtásához szükséges költségvetési
források tervezése és azok biztosítása érdekében a rendelkezésre álló források figyelembevételével;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter Határidő: folyamatos 3. egyetért azzal, hogy az  egészségügyi alapellátás 2019–2022.  évekre vonatkozó szakpolitikai programja keretében
az emberi erőforrások minisztere
a) gondoskodik – az  Egészségügyi Szakmai Kollégium illetékes tagozatainak bevonásával – a  háziorvosi
alapellátás hatásköri listájának összeállításáról,
b) meghatározza a jelenleg a járóbeteg-szakellátás körébe tartozó, az alapellátásban is végezhető szolgáltatások
körét, a  meghatározott szolgáltatások egészségügyi alapellátásban való végzéséhez szükséges személyi és
tárgyi feltételeket,
c) gondoskodik a járóbeteg-szakellátás körébe tartozó, az alapellátásban is végezhető szolgáltatások végzéshez
szükséges alapellátási licenc és emelt szintű jártasság kereteinek jogszabályi rögzítéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a  jelenleg a  járóbeteg-szakellátás körébe
tartozó, az alapellátásban is végezhető szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  egészségügyi alapellátásban működő
praxisközösségek és praxisok közti együttműködések folyamatos szakmai és operatív támogatásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. június 30.
6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) mérje fel egy, az  Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Térhez kapcsolódó egységes alapellátási szoftver
kialakításának feltételeit,
b) gondoskodjon róla, hogy a  törzskartonhoz kapcsolódó egészségi állapotfelmérés országos bevezetésének
időpontja a monitorozás tapasztalatainak ismeretében kerüljön meghatározásra,
c) gondoskodjon a működő praxisközösségek tevékenységének, működési formáinak monitorozásáról,
d) készítsen beszámolót a  Kormány részére a  praxisközösségek helyzetéről, tapasztalatairól, a  lehetséges
fejlesztési irányokról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a)–c) alpont tekintetében 2019. március 31.
a d) alpont tekintetében 2019. június 30.
 7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg az  egészségügyi alapellátás humán erőforrása
utánpótlásának lehetőségeit, ennek keretében
a) az egészségügyi képzést folytató egyetemek bevonásával az alapellátás hangsúlyának növelését az általános
orvosképzés keretében, a  háziorvosi praxisokban tartott gyakorlatok arányának növelését, valamint
az általános orvosképzés képzési és kimeneti követelményeinek módosítását,
b) a háziorvosi rezidensképzésben a kis településeken, valamint a kedvezményezett járások településein végzett
praxisgyakorlatok arányának növelését,
c) az a) és b)  pontokban foglalt beavatkozásokhoz szükséges tárgyi és személyi feltételeket, az  ehhez
kapcsolódó költségigényt,
d) a pénzügyminiszter bevonásával az  a) és b)  alpontban foglalt beavatkozások feltételeinek biztosításához
szükséges pénzügyi források mértékét;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. február 28. 8. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést
a) az egészségügyi alapellátáshoz kapcsolódó adminisztratív terhek csökkentésének, valamint az  ehhez
kapcsolódó jogszabályi dereguláció lehetőségeiről,
b) a kedvezményezett településeken működő egészségügyi alapellátási szolgálatok többletterhelésének
kompenzációját és az  ilyen településen élők egészségügyi alapellátáshoz való hozzáférését szolgáló
finanszírozási megoldásról,
c) az egészségügyi alapellátáshoz kapcsolódó ügyeletek fejlesztésére vonatkozóan, ennek során térjen ki
az  egészségügyi alapellátáshoz kapcsolódó ügyeletek, háziorvosi ügyeletek, központi ügyeletek országos
helyzetének bemutatására, beleértve az  egyes járásokhoz, településekhez kapcsolódóan az  ügyeleti
szolgáltatókra, azok finanszírozására, az  ellátandó lakosság számára, az  ellátott esetekre, a  szolgáltatást
biztosító szakemberekre vonatkozó adatokat;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. január 31.
9. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg
a) a foglalkozás-egészségügyi rendszer megújításának lehetőségét, ennek keretében a  szakmai
minimumfeltételeket és a  foglalkozás-egészségügyi kompetenciákat, valamint a háziorvosi rendszerrel való
informatikai összeköttetés megvalósíthatóságát,
b) a lakosság megelőzésben, a  szervezett népegészségügyi valamint a  háziorvos által végzett alkalmi
szűréseken történő részvételének ösztönzésének lehetőségét, ideértve a  lakossági ösztönző és motivációs
rendszer bevezetésének lehetőségét az egészségügyi ellátásban, járulékkedvezmények területén.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2008. (II. 14.) Korm. rendelete a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal műszaki biztonsági tevékenységének és piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva a
következőket rendeli el:
Műszaki biztonsági hatósági tevékenység 1. § (1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) illetékes területi mérésügyi és
műszaki biztonsági hatósága (a továbbiakban: műszaki
biztonsági hatóság) műszaki biztonsági hatósági tevékenységének keretében ellenőrzi a Hivatalról szóló jogszabályban meghatározott létesítmények, berendezések
a) létesítésére, kivitelezésére, felállítására,
b) üzembe helyezésére,
c) üzemeltetésére,
d) időszakos ellenőrzésére,
e) vizsgálatát végző szervezetek tevékenységének
ellenőrzésére,
f) kezelését végzők szakképesítésére vonatkozó jogszabályi rendelkezések megtartását és érvényesülését.
(2) A műszaki biztonsági hatóság az (1) bekezdés szerinti létesítmények, berendezések, szervezetek vonatkozásában:
a) engedélyezési és hatósági ellenőrzési jogkört gyakorol, b) bejelentés alapján kivizsgálja a hatáskörébe tartozó
rendkívüli események okait és következményeit.
(3) A Hivatal a műszaki biztonsági felügyeleti feladatés hatáskörében a műszaki biztonsági követelmények
megtartása érdekében ellátja mindazokat a feladatokat,
amelyeket külön jogszabályok a hatáskörébe utalnak.
2. § (1) Ha a műszaki biztonsági hatóság eljárása során a
megfelelő biztonsággal és megbízhatósággal kapcsolatos
előírások teljesülésében hibát, hiányosságot állapít meg,
és a létesítmény, berendezés az egészség, az anyagi javak,
vagy a környezet sérülésének, károsodásának forrásává
válhat, vagy a működése ezek sérülését okozó helyzetet
teremthet, úgy jogosult
a) a hiányosság megszüntetését, illetve a hiba kijavítását – a körülmények figyelembevételével, a teljesítéshez
szükséges határidő vagy határnap megállapítása mellett –
elrendelni,
b) a létesítménynek, berendezésnek – közvetlen veszélyhelyzetet előidéző hibája esetén – a használatát azonnali hatállyal véglegesen, vagy ha a veszélyhelyzet megszüntethető, annak megszüntetéséig ideiglenesen megtiltani,
c) az engedélyek kiadását megelőzően vizsgált feltételek megváltozása vagy rendeltetéstől eltérő használat esetén a vonatkozó engedélyt ideiglenesen, vagy véglegesen
visszavonni.
(2) Ha a műszaki biztonsági hatóság műszaki biztonsági
feladatkörében végzett tevékenysége során a Hivatal piacfelügyeleti feladatkörébe tartozó termék olyan hibáját észleli, amely alapján feltételezhető, hogy az adott termék
nem elégíti ki a vonatkozó külön jogszabály szerinti alapvető védelmi követelményeket, azonnal értesíti az eljárásra jogosult piacfelügyeleti hatóságot.
3. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó létesítmények, berendezések üzemeltetője az azok üzemeltetése, tárolása, szállítása során bekövetkezett rendkívüli eseményeket köteles
bejelenteni a műszaki biztonsági hatóságnak. A rendelet
alkalmazásában rendkívüli esemény különösen a létesítmény, berendezés üzemeltetése során bekövetkezett
a) a létesítmény, berendezés sérülése,
b) robbanás,
c) tűzeset,
d) a létesítmény, berendezés működésével összefüggé
sében bekövetkezett személyi sérülés,
e) egyéb súlyos üzemzavar.
(2) Ha más hatóság a Hivatal műszaki biztonsági tevékenységével összefüggő rendkívüli eseményről szerez tudomást, a műszaki biztonsági hatóságot arról tájékoztatja.
(3) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a műszaki
biztonsági hatóság vizsgálja ki az (1) bekezdés szerinti
események körülményeit, okát, ennek során az élet- és
vagyonvédelem érdekében az üzemeltetőt a szükséges
intézkedések megtételére kötelezi.
Piacfelügyeleti tevékenység 4. § (1) A Hivatal kereskedelmi és piacfelügyeleti hatósága
(a továbbiakban: piacfelügyeleti hatóság) piacfelügyeleti
tevékenységének keretében ellenőrzi a külön jogszabályban meghatározott gazdasági célfelhasználásra szánt termékek (a továbbiakban: termék) megfelelőségére vonatkozó, a külön jogszabályokban foglalt alapvető védelmi
követelmények betartását.
(2) Piacfelügyeleti eljárás keretében kell az olyan termékek megfelelőségét is elbírálni, amelyek
a) használatbavételéhez összeszerelés, helyre szerelés
vagy más installációs műveletek elvégzése szükséges;
b) alkalmazhatóságára a forgalmazási műveletek
– különösen a szállítás, raktározás – hatással lehetnek;
c) esetében nem történt forgalomba hozatal a használatbavételt megelőzően, így különösen a saját használatra
és egyedi megrendelésre gyártott termékek esetén.
(3) A piacfelügyeleti hatóság kijelölt piacfelügyeleti
hatóságként részt vesz a piacfelügyeleti tevékenység koordinálása érdekében – az érintett tárcák és hatóságok részvételével – működtetett Piacfelügyeleti Tanács munkájában.
(4) A piacfelügyeleti hatóság eljárása során a szükséges
vizsgálatok elvégzéséhez akkreditált vagy bejelentett szervezetek közreműködését veheti igénybe.
(5) A piacfelügyeleti hatóság megbízására nem járhat el
olyan akkreditált vagy bejelentett szervezet, amely a termék megfelelőségét korábban vizsgálta.
(6) A piacfelügyeleti hatóság a felhasználók széles
körét érintő vizsgálatok eredményeit és tapasztalatait nyilvánosságra hozza.
(7) Ha a piacfelügyeleti hatóság az üzleti titok körébe
tartozó információkhoz jut hozzá, gondoskodik ezen
információk védelméről. Az üzleti titok nem akadályozhatja azt, hogy a piacfelügyeletre irányuló tevékenységek
hatékonyságának biztosítása szempontjából jelentős információkat az illetékes piacfelügyeleti hatóságok egymás,
valamint a vizsgáló és tanúsító intézmények a piacfelügyeleti hatóság tudomására hozzák.
5. § A piacfelügyeleti hatóság a piacfelügyeleti ellenőrzés
során jogosult:
a) tájékoztatást kérni a gyártótól és a forgalmazótól,
b) biztonságossági és más megfelelőségi vizsgálatok
elvégzése céljából jegyzőkönyv felvétele mellett a gyártótól és a forgalmazótól ingyenes mintát és ellenmintát
venni,
c) belépni a termék megfelelőségének ellenőrzéséhez
szükséges valamennyi helyiségbe, telephelyre,
d) akadályoztatása esetén a rendőrséget igénybe venni,
e) az ellenőrzéshez szükséges valamennyi dokumen
tumot megtekinteni, és azokról másolatot készíteni,
f) az ellenőrzés lefolytatásához szükséges hang- és kép
felvételt készíteni,
g) a biztonságossági és más megfelelőségi vizsgálathoz
szükséges időtartamra ideiglenes intézkedéssel a termék
forgalmazását, reklámozását, illetve kiállításon való bemutatását megtiltani, ha a termék megfelelőségéhez alapos
kétség fér.
6. § (1) Ha a piacfelügyeleti hatóság ellenőrzése során megállapítja, hogy a termék nem felel meg a külön jogszabályokban foglalt alapvető védelmi követelményeknek,
jogosult:
a) a termék használatából származó veszélyre vonatkozó figyelmeztető tájékoztatás elhelyezését előírni,
b) széles körű tájékoztatást elrendelni úgy, hogy a termék használatából származó veszélyről a felhasználók
megfelelő időben és módon – szükség esetén a rádió és
a televízió műsorszolgáltatásában vagy sajtótermékből –
értesüljenek,
c) a termék forgalomba hozatalát, reklámozását korlátozni vagy megtiltani, és a tilalom betartásához szükséges
kísérő intézkedéseket megtenni,
d) a már forgalomba hozott termék forgalomból való
kivonását, és az erről való tájékoztatást a b) pontban meghatározott módon elrendelni,
e) elrendelni a termék visszahívását, vagy – indokolt
esetben – a gyártókkal és a forgalmazókkal együttműködve megszervezni a termék felhasználóktól történő visszahívását, és környezetvédelmi szempontok figyelembevételével történő megsemmisítését, valamint ellenőrizni
ezek végrehajtását.
(2) A piacfelügyeleti hatóság a termék visszahívását
végső esetben rendelheti el, ha a fennálló veszélyek elhárítására más intézkedések nem elégségesek. Amennyiben a
gyártó vagy forgalmazó szükségesnek tartja, a terméket
hatósági határozat hiányában is önként visszahívhatja.
(3) A piacfelügyeleti hatóság vizsgálata során megállapítja, mely termék nem felel meg a külön jogszabályokban
foglalt alapvető védelmi követelményeknek, a hatóság
ezen megállapítása a tételazonosítóval rendelkező termék
esetén az azonos tételazonosítóval legyártott, illetve forgalomba hozott mennyiségre vonatkozik; tételazonosítóval
nem megjelölt termékek esetén pedig a teljes legyártott,
illetve forgalomba hozott mennyiségre vonatkozik. Ha a
hiba természetéből adódóan megszüntethető, és a gyártó a
már legyártott mennyiségre vonatkozóan utólag a veszélyforrást megszünteti, az ismételt forgalomba hozatalra csak
módosított tételazonosító, illetve termékazonosító alkalmazásával kerülhet sor.
(4) Ha a termék valamely jellemzője nem felel meg a
külön jogszabályokban foglalt alapvető védelmi követelményeknek, a piacfelügyeleti hatóság döntésének megfelelően az a gyártó vagy forgalmazó, amelynél a terméket
vizsgálat alá vonták, köteles megfizetni a vizsgálati díjat.
(5) A terméknek a külön jogszabályokban foglalt előírásoknak való megfelelése nem zárja ki, hogy a piacfelügyeleti hatóság a termék forgalomba hozatalának korlátozását, piacról történő kivonását vagy visszahívását rendelje el, ha azt állapítja meg, hogy a termék a megfelelősége ellenére veszélyes.
(6) Ha a piacfelügyeleti hatóság a piacfelügyeleti ellenőrzés során megállapítja, hogy a CE megfelelőségi jelölést
nem jogszerűen tüntették fel, a külön jogszabály, valamint
a 93/465/EGK tanácsi határozat melléklete B. pontjának
l) alpontjában meghatározottak szerint jár el.
(7) A piacfelügyelet hatóság a meghozott intézkedéséről, a külön jogszabályban meghatározottak szerint értesíti
az Európai Bizottságot és a többi tagállamot.
7. § A piacfelügyeleti hatóság jogait és kötelezettségeit a
veszély súlyosságával arányos módon és az érintett felek
érdekeinek figyelembevételével gyakorolhatja.
8. § A gyártó, a forgalmazó kötelesek
a) a termékek piacfelügyeleti ellenőrzésére jogosult
szervezet kérésére azok feladatai ellátásához szükséges
információkat megadni,
b) az általuk forgalmazott termékek által jelentett
veszélyek elkerülése érdekében tett intézkedések során a
piacfelügyeleti hatósággal együttműködni,
c) az elrendelt intézkedéseket végrehajtani. Záró rendelkezések 9. §
(1) Ez a rendelet a kihirdetést követő 8. napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő eljárásokban is
alkalmazni kell.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról
szóló 297/2005. (XII. 23.) Korm. rendelet,
b) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról
szóló 260/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 14. §-a (1) bekezdésének a) pontja.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésének
a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A miniszter a kereskedelemért való felelőssége körében
irányítja]
„a) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalt,
ennek keretében a turizmusért felelős miniszterrel együttműködik a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról szóló 260/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 6. §-ának
b)–e) pontjában foglalt idegenforgalmi feladatok tekintetében,”
10. § Felhatalmazást kap az iparügyekért felelős miniszter,
hogy
a) az e rendelet hatálya alá tartozó műszaki biztonsági
hatósági tevékenység ellátásához szükséges képesítési
követelményeket,
b) a rendkívüli események bejelentésének és vizsgálatának részletes szabályait,
c) a Hivatal műszaki biztonsági hatósági felügyelete
alá tartozó
ca) a nyomástartó berendezések, rendszerek,
cb) szállítható nyomástartó berendezések beleértve
azokat a berendezéseket is, amelyeknek megfelelőség újraértékelése nem történt meg,
cc) a ca)–cb) pontban említett nyomástartó berendezések töltésére szolgáló berendezések,
cd) a veszélyes folyadékok és olvadékok – nyomástartó
berendezésnek nem minősülő – tárolótartályai és tárolólétesítményei, valamint azok működéséhez szükséges
technológiai, biztonsági berendezések, csővezetékek, szerelvények, tartozékok, beleértve az üzemi üzemanyagtöltő
állomások,
ce) a nyomástartó berendezésnek nem minősülő gáztárolók és üzemi berendezései,
cf) a gázüzemű közúti járművek, munkagépek és nem
közúti gépek üzemanyag-ellátó berendezései, és az egyedi
sűrített földgáztöltő berendezések,
cg) a veszélyes áruk szállítására használt nem nyomástartó tartályok, tartányok, csomagolóeszközök, kivéve az
ezek szállítására szolgáló szállítóeszközök,
ch) gázpalackból turista gázpalackba átfejtő berendezések, ci) a cseppfolyósított szénhidrogéngáz-tároló létesítmények üzemeltetőire vonatkozó kötelezettségeket, a
hatósági engedélyek megszerzésének módját, valamint a
hatósági ellenőrzések tartalmát, időszakát
rendeletben szabályozza.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
155/2003. (X. 1.) Korm. rendelete a polgári célú pirotechnikai tevékenységek felügyeletéről.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
100. §-a (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya nem terjed ki a Magyar Honvédség,
a Határőrség, a rendvédelmi szervek, továbbá a Magyar
Köztársaság területén állomásozó fegyveres szervek szolgálati, kiképzési célú pirotechnikai tevékenységére.
2. § E rendelet előírásai nem alkalmazhatók
a) a katonai, rendvédelmi felhasználásra kifejlesztett
pirotechnikai termékre,
b) a csillagszóróra,
c) a gyufára.
3. § E rendelet alkalmazásában
1. forgalmazás: a pirotechnikai termék továbbadására
irányuló tevékenység; 2. forgalomba hozatal: e rendelet hatálya alá tartozó
pirotechnikai terméknek ellenszolgáltatás ellenében vagy
anélkül, a pirotechnikai termék gyártója vagy importőre
által történő átengedése;
3. gazdálkodó szervezet: a Polgári Törvénykönyvről
szóló 1959. évi IV. törvény 685. §-ának c) pontjában meghatározott szervezet és a külföldi székhelyű vállalkozások
magyarországi fióktelepei;
4. hatóanyag-tartalom: egy önálló pirotechnikai termék összetevőinek tartalma tömegmértékben meghatározva;
5. játékos pirotechnikai termékek (I. pirotechnikai osztály): olyan pirotechnikai termékek, melyek összetevőinek
mennyisége (gyújtó- és/vagy hajtóanyag- és/vagy effektanyag-tartalma) legfeljebb 3 g termékenként, iniciáló
anyag tartalma legfeljebb 2,5 mg, nitrocellulóz tartalom
legfeljebb 0,5 g, illetve azon termékeknél, ahol a keletkező
égéstermékek irányított kiáramlása biztosított, megengedett a 20 g nitrocellulóz tartalom, késleltetővel egybekötött termékeknél (bombatelep, római gyertya) az összetevők mennyisége csövenként, illetve töltet egységenként
értendő;
6. késleltetési időtartam (gyújtáskésleltetés): az indítás
pillanatától az elsődleges pirotechnikai hatás (effektus)
létrejöttéig eltelt időtartam;
7. kis tűzijátékok (II. pirotechnikai osztály): olyan pirotechnikai termékek, melyek összetevőinek mennyisége
(gyújtó- és/vagy hajtó és/vagy effektanyag-tartalma) legfeljebb 50 g, vízesésnél 150 g, rakétáknál 20 g, tömörített
bengáli elegy esetén legfeljebb 2500 g termékenként, ezen
belül az iniciálóanyag tartalom legfeljebb 2,5 mg, feketelőpor-tartalom legfeljebb 20 g, rakétáknál legfeljebb 10 g,
késleltetővel egybekötött termékeknél (bombatelep,
római gyertya) az összetevők mennyisége csövenként, illetve
töltet egységenként értendő;
8. közepes tűzijátékok (III. pirotechnikai osztály): olyan
pirotechnikai termékek, melyek összetevőinek mennyisége (gyújtó- és/vagy hajtó- és/vagy effektanyag-tartalma)
legfeljebb 250 g, a rakétáknál 75 g, a ,,vízesés’’ terméknél legfeljebb 1200 g, késleltetővel egybekötött termékeknél (bombatelep, római gyertya) az összetevők
mennyisége csövenként, illetve töltet egységenként értendő;
9. műszaki pirotechnikai termékek (V. pirotechnikai osztály): kifejezetten mezőgazdasági, erdőgazdasági, ipari
vagy technikai felhasználás céljára előállított pirotechnikai termékek, így különösen az automata biztonsági öv
övfeszítője, a gépjárműbe szerelt légzsák, izzógyújtó, a durranópatron, a fémhegesztő elegy, a ködgyertya, a légi és a
vízi jelzőrakéta, a piro- és a szikrázógyújtó, a vulkanizálóbetét;
10. nagy tűzijátékok (IV. pirotechnikai osztály): olyan
pirotechnikai termékek, amelyek a 8. pontban meghatározott határértékek valamelyikét meghaladják;
11. pirotechnikai termék felhasználása: a pirotechnikai
termék megsemmisülését eredményező rendeltetésszerű
működtetés;
12. pirotechnikai termék gyártása: a pirotechnikai termék előállítására irányuló üzletszerű tevékenység;
13. pirotechnikai termék megsemmisítése: pirotechnikai
termék rendeltetésszerű felhasználásra alkalmatlanná
tétele olyan módon, hogy az a művelet következtében környezetére veszélytelen állapotba kerüljön;
14. pirotechnikai termék: olyan tárgy, amelyik működtetésekor az égési folyamat eredményeként szabályozott fény-, láng-, szikra-, hang- vagy füst, illetve ködhatást fejt ki;
15. pirotechnikai tevékenység: a pirotechnikai termék
felhasználása, forgalmazása, gyártása, kiállítása, tárolása,
kivitele, behozatala;
16. védőterület: az a terület, amelyen belül a pirotechnikai termék működése balesetet, sérülést, kárt okozhat.
4. § (1) E rendelet eltérő rendelkezésének hiányában a pirotechnikai tevékenység folytatásához hatósági engedély
(a továbbiakban: engedély) szükséges.
(2) Engedély gazdálkodó szervezet részére adható. Magánszemély csak játékos pirotechnikai terméket
és a 30. § (2) bekezdésében meghatározott időtartamban kis tűzijáték terméket birtokolhat, tárolhat, használhat fel.
(3) E rendelet eltérő rendelkezése hiányában a pirotechnikai termék birtokosa a pirotechnikai terméket csak engedéllyel rendelkezőnek, illetve külön jogszabályban meghatározott pirotechnikusi szakképesítéssel rendelkező
(a továbbiakban: pirotechnikus) megbízottjának adhatja át.
(4) A hatóság az engedélyt akkor adja ki, ha a kérelmező
a tevékenységhez a jogszabályokban előírt követelményeket biztosította. Az egyes követelmények — különösen
e rendelet 7. §-ának (1) bekezdésében írtak — maradéktalan teljesüléséhez szükséges feltételeket az engedélyben
kell meghatározni.
(5) Az engedélyt vissza kell vonni, ha az engedély kiadásának e rendeletben meghatározott valamely feltétele nem
áll fenn.
5. § (1) Engedély — e rendelet eltérő rendelkezése hiányában — a biztonsági követelményeknek megfelelő pirotech
nikussal rendelkező gazdálkodó szervezetnek (a továbbiakban: engedélyes) adható.
(2) A pirotechnikus nem felel meg a biztonsági követelményeknek, ha
a) állam elleni bűncselekmény [a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.)
X. fejezet], emberiség elleni bűncselekmény (Btk. XI. fejezet), személy elleni bűncselekmény [Btk. XII. fejezet I. cím
166—168. §, 170. § (2)—(5) bekezdés, 171. § III. cím,
174. §, 175/B. §], nemi erkölcs elleni erőszakos bűncselekmény [Btk. XIV. fejezet II. cím 197—198. §, 207. § (3) bekezdés b) pont], hivatalos személy elleni bűncselekmények
(Btk. XV. fejezet V. cím), embercsempészés (Btk. 218. §),
közérdekű üzem működésének megzavarása (Btk. 260. §),
terrorcselekmény (Btk. 261. §), nemzetközi jogi kötelezettség megszegése (Btk. 261/A. §), légi jármű, vasúti, vízi,
közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra
alkalmas jármű hatalomba kerítése (Btk. 262. §), visszaélés
lőfegyverrel vagy lőszerrel (Btk. 263/A. §), a Btk.
263/A. §-ának (5) bekezdésében meghatározott — a különös visszaesés szempontjából a visszaélés lőfegyverrel vagy
lőszerrel bűncselekményhez hasonló — bűncselekmény,
bűnszervezetben részvétel (Btk. 263/C. §) garázdaság (Btk.
271. §), önbíráskodás (Btk. 273. §), visszaélés kábítószer
előállításához használt anyaggal (Btk. 282. §) vagy vagyon
elleni szándékos bűncselekmény (Btk. XVIII. fejezet
316—324. § és 326—327. §) elkövetése miatt elítélték, illetőleg vele szemben intézkedést alkalmaztak, a büntetés
vagy intézkedés külön jogszabályban meghatározott bűnügyi nyilvántartásának időtartamáig, de legalább a jogerős
döntés meghozatalát követő három évig;
b) bűncselekmény bűnszervezetben történt elkövetése
miatt elítélték, illetve, ha vele szemben bűncselekmény
bűnszervezetben történt elkövetése miatt intézkedést alkalmaztak, a büntetés vagy intézkedés külön jogszabályban
meghatározott bűnügyi nyilvántartásának időtartamáig, de
legalább a jogerős döntés meghozatalát követő három évig;
c) ellene az a)—b) pontban meghatározott bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt büntetőeljárás folyik;
(3) A pirotechnikusnak rendelkeznie kell a pirotechnikai tevékenység helye szerint illetékes megyei (budapesti)
rendőr-főkapitányságnak a (2) bekezdésben foglaltak
ellenőrzése alapján kiadott igazolásával.
(4) A pirotechnikai tevékenység helye szerint illetékes
megyei (budapesti) rendőr-főkapitányság az engedélyes
kezdeményezésére igazolja, hogy a pirotechnikus megfelel-e a biztonsági követelményeknek.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott igazolás kiadásához a megyei (budapesti) rendőr-főkapitányság a bűnügyi
nyilvántartásról és a hatósági erkölcsi bizonyítványról
szóló 1999. évi LXXXV. törvény 19. §-ának k) pontja és
29. §-ának f) pontja alapján jogosult a bűnügyi nyilvántartás adatainak megismerésére.
6. § (1) A jogszabályban és az engedélyben meghatározott
kötelezettségek megtartását az engedélyezési eljárásban
közreműködő szervek a rájuk irányadó jogszabályok szerint ellenőrzik.
(2) Az ellenőrzés során a pirotechnikai termékre, illetőleg a pirotechnikai tevékenységre vonatkozó műszakibiztonsági követelmények betartásával kell eljárni.
(3) Az engedélyes köteles az ellenőrzést lehetővé tenni,
az ellenőrzést végző részére a szükséges tájékoztatást, felvilágosítást megadni, felhívására a pirotechnikai terméket
átadni.
7. § (1) A pirotechnikai tevékenység nem sértheti, illetve
nem veszélyeztetheti
a) az emberek és állatok életét, testi épségét, egészségét;
b) az emberek vagyonát;
c) a természeti és az épített környezetet.
(2) A pirotechnikai tevékenység nem sértheti a tűzvédelmi előírásokat.
(3) Játékos pirotechnikai termék kivételével tilos pirotechnikai terméket védett természeti területen felhasználni. Tűzgyújtási tilalom esetén védett természeti területen a játékos pirotechnikai termék felhasználása is tilos.
(4) Az életet, testi épséget, egészséget, illetve a vagyonbiztonságot sértő vagy veszélyeztető pirotechnikai tevékenység megkezdését, folytatását a rendőrség megtiltja.
(5) Pirotechnikai termék jogosulatlan birtoklása, illetve
felhasználása esetén a rendőrség köteles intézkedni a jogosulatlan birtoklás és felhasználás megakadályozására.
8. § (1) A szabadon birtokolható pirotechnikai termékek
kivételével a talált pirotechnikai terméket haladéktalanul
be kell jelenteni a rendőrségnek.
(2) Az engedélyes a pirotechnikai termék, illetve az
engedély elvesztését köteles az engedélyező hatóságnál
haladéktalanul bejelenteni.
(3) Az engedélyes halála vagy a gazdálkodó szervezet
megszűnése esetén az örökös, illetve a jogutód a halál,
illetve a megszűnés időpontját követő nyolc napon belül
— jogszabály eltérő rendelkezése hiányában — az engedélyt a rendőrségnek köteles leadni.
(4) Az engedély visszavonása esetén és a (3) bekezdésben meghatározott esetben a rendőrség intézkedik a pirotechnikai termék(ek) helyszínen történő zárolásáról.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott zárolás költségeit
az örökös, illetve a jogutód köteles megtéríteni.
(6) Az engedélyes örököse, illetőleg a jogutód a rendőrhatóság által zárolt pirotechnikai terméket arra jogosult
részére a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően
elidegenítheti, illetve megsemmisítését kezdeményezheti.
(7) A rendőrség a talált, valamint a zárolt pirotechnikai
termék megsemmisítéséről gondoskodik; ha
a) az hibás vagy lejárt szavatosságú;
b) a jogosult annak elszállításáról, értékesítéséről vagy
megsemmisítéséről a rendőrségi tárolás megkezdését,
illetve a helyszínen történő zárolás elrendelését követő egy
éven belül nem gondoskodott.
9. § (1) A pirotechnikai termék gyártását az Országos
Rendőr-főkapitányság engedélyezi.
(2) A pirotechnikai termék felhasználását, forgalmazását, tárolását (bértárolását), kiállítását a tevékenység helye
szerint illetékes megyei (budapesti) rendőr-főkapitányság
engedélyezi.
(3) A pirotechnikai termék gyártására vonatkozó engedélyezési eljárásban a BM Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság, a pirotechnikai termék felhasználására,
forgalmazására, kiállítására, tárolására vonatkozó engedélyezési eljárásban a tevékenység helye szerint illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatóság, Budapesten a Fővárosi Tűzoltóparancsnokság szakhatóságként vesz részt.
(4) Tárolóhely engedélyezésében a környezetvédelmi
— és érintettség esetén a természetvédelmi — hatóság
szakhatóságként részt vesz.
(5) A pirotechnikai terméknek a Magyar Köztársaság
területéről történő kivitele, illetőleg a Magyar Köztársaság
területére történő behozatala külön jogszabály alapján engedélyhez köthető.
10. § A 9. § (1)—(3) bekezdésében foglalt engedélyezési eljárásokért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
11. § Az egyes pirotechnikai termékosztályokra vonatkozó
közös szakmai ismérveket az 1. számú melléklet, a pirotech
nikai termékek csomagolási előírásait a 2. számú melléklet
tartalmazza.
A pirotechnikai termék gyártásának engedélyezése 12. § (1) A gyártási tevékenységi engedély iránti kérelemnek
tartalmaznia kell
a) a gyártó megnevezését, székhelyét, cégszerű aláírását; b) a gyártási tevékenység és a pirotechnikai termék
tárolásának pontos helyét (település, utca, házszám vagy
helyrajzi szám);
c) a gyártásra tervezett pirotechnikai termék(ek) csoportba sorolásának számát;
d) a kísérleti-ellenőrző vizsgálat, illetve bemutatás céljára igénybe vehető terület, kilövőtér vagy laboratórium
megjelölését, valamint a tervezett őrzésvédelmi intézkedéseket.
(2) A kérelemhez mellékelni kell a gyártásra szolgáló
létesítmények alaprajzát, műszaki leírását, a biztonságtechnikai berendezések elhelyezésének vázlatrajzát.
13. § A gyártó köteles
a) a birtokában lévő pirotechnikai termékekről napra
kész terméknyilvántartást vezetni, és azt a nyilvántartás
felvételétől számított öt éven át megőrizni akkor is, ha
befejezte tevékenységét;
b) a gyártás megindítását és a pirotechnikus(ok) személyének megváltozását, illetőleg a gyártási tevékenység
kettő hónapon túli szüneteltetését az Országos Rendőrfőkapitányságnak haladéktalanul bejelenteni;
c) a gyártási tevékenység megszüntetése esetén nyolc
napon belül az engedélyt az Országos Rendőr-főkapitányságnak megküldeni.
Pirotechnikai termék forgalomba hozatala, forgalmazása 14. § (1) Pirotechnikai termék akkor hozható forgalomba és
akkor forgalmazható, ha e rendelet, valamint más jogszabály által megállapított követelményeknek — különösen a
termékfelelősséggel és a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos
előírásoknak — megfelel.
(2) A Magyar Köztársaságban az Európai Unióhoz történő csatlakozást követően pirotechnikai termék akkor
hozható forgalomba és akkor forgalmazható, ha az e rendelet, valamint más jogszabály által megállapított követel
ményeknek — különösen a termékfelelősséggel és a
fogyasztóvédelemmel kapcsolatos előírásoknak — megfelel, vagy ha az Európai Unió valamely másik tagállamában jogszerűen gyártották és/vagy forgalomba helyezték.
15. § (1) A 14. §-ban előírt követelmények meglétét a Magyar
Köztársaság területén gyártott pirotechnikai termék esetében a gyártó vagy a gazdasági és közlekedési miniszter által
külön jogszabályban meghatározott eljárás szerint kijelölt
szervezet tanúsítja.
(2) Az Európai Unióhoz nem tartozó államból behozott
pirotechnikai terméknek a 14. §-ban előírt követelményeknek való megfelelőségét a gazdasági és közlekedési
miniszter által külön jogszabályban meghatározott eljárás
szerint kijelölt szervezet tanúsítja.
16. § (1) Amennyiben az Országos Rendőr-főkapitányság
megállapítja, hogy a rendeltetésszerűen használt pirotechnikai termék veszélyezteti a felhasználással érintettek életét, testi épségét, egészségét, vagyonát, akkor megtiltja
annak forgalomba hozatalát.
(2) A 2. számú mellékletben foglaltak ellenőrzésére a
fogyasztói forgalomba kerülő pirotechnikai termékek forgalmazása során a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőségek és
a területi fogyasztóvédelmi felügyelőségek is jogosultak, a
fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
(a továbbiakban: Fgytv.), valamint az eljárásukra irányadó
más jogszabályok alapján.
Pirotechnikai termékek forgalmazásának engedélyezése 17. § (1) A forgalmazási engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező gazdálkodó szervezet nevét, székhelyét,
cégszerű aláírását;
b) a forgalmazás és a pirotechnikai termék(ek) tárolásának pontos helyét (település, utca, házszám vagy helyrajzi szám);
c) a forgalmazni kívánt pirotechnikai termék(ek) osztályba sorolásának számát.
(2) A kérelemhez mellékelni kell
a) a forgalmazásra szolgáló létesítmények alaprajzát,
műszaki leírását, a biztonságtechnikai berendezések elhelyezésének vázlatrajzát; b) a pirotechnikai termék megsemmisítésére jogosult
gazdálkodó szervezettel kötött megállapodás hiteles másolati példányát.
18. § (1) A gyártó a gyártási engedélyében szereplő pirotechnikai terméket telephelyén — külön engedély nélkül —
forgalmazhatja.
(2) A pirotechnikai termék üzletben történő forgalmazása — külön jogszabály alapján kiadott — működési engedély birtokában kezdhető meg, illetve folytatható.
(3) Tilos a pirotechnikai termék postai, illetve csomagküldő szolgálat — beleértve az elektronikus szolgáltatás
révén történő eladást is — útján történő értékesítése.
19. § A forgalmazó köteles
a) a birtokában lévő pirotechnikai termékekről napra
kész terméknyilvántartást vezetni, és azt — akkor is, ha
befejezte tevékenységét — a nyilvántartás felvételétől számított öt éven át megőrizni;
b) a pirotechnikai termék értékesítését bizonylatolni,
és a bizonylatokat öt évig megőrizni;
c) a forgalmazás megkezdését, és a pirotechnikus(ok)
személyének megváltozását, illetőleg a forgalmazás kettő
hónapon túli szüneteltetését az engedélyt kiadó hatóságnak haladéktalanul bejelenteni;
d) a forgalmazás megszüntetése esetén nyolc napon belül az engedélyt az azt kiadó megyei (budapesti) rendőrfőkapitányságnak megküldeni.
Pirotechnikai termék kiállításának engedélyezése 20. § (1) Kiállítási engedély a kiállítás időtartamára, de legfeljebb egy év időtartamra adható.
(2) A pirotechnikai termék kiállítása iránti kérelemnek
tartalmaznia kell
a) a kérelmező megnevezését, székhelyét, cégszerű aláírását; b) a kiállítás pontos helyét (település, utca, házszám
vagy helyrajzi szám), időtartamát;
c) a kiállítási terület helyszínrajzát;
d) a tervezett biztonsági intézkedéseket;
e) a kiállításra tervezett pirotechnikai termék(ek) meg
nevezését, pirotechnikai osztályba sorolásának számát és
mennyiségét. A pirotechnikai termék tárolásának engedélyezése
21. § (1) A pirotechnikai tárolóhelyek telepítési és tűzvédelmi előírásait a 3. számú melléklet, a pirotechnikai termékek
tárolási előírásait a 4. számú melléklet tartalmazza.
(2) A tárolási (bértárolási) engedély iránti kérelemnek
tartalmaznia kell
a) a kérelmező gazdálkodó szervezet nevét, székhelyét,
cégszerű aláírását;
b) a tárolni kívánt pirotechnikai termék(ek) osztályba
sorolásának számát, mennyiségét;
c) a tárolásra szolgáló létesítmény pontos helyét (a település megnevezése, utca, házszám vagy helyrajzi szám);
d) a tárolásáért felelős természetes személy családi és
utónevét; nők esetében születési nevét, születési helyét és
idejét, anyja születési nevét, lakóhelyét, állampolgárságát.
(3) A tárolási engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) a tárolásra szolgáló létesítmény tulajdonjogát vagy
használati jogát bizonyító okirat vagy bérleti szerződés
hiteles másolatát;
b) a tárolásra szolgáló létesítmény alaprajzát, műszaki
leírását, a biztonságtechnikai berendezések vázlatrajzát;
c) a pirotechnikai termék megsemmisítésére jogosult
gazdálkodó szervezettel kötött megállapodás hiteles másolati példányát.
Pirotechnikai termék felhasználásának engedélyezése 22. § (1) A felhasználási engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a felhasználásra kerülő pirotechnikai termék(ek)
megnevezését, pirotechnikai osztályba sorolásának számát, mennyiségét;
b) a felhasználás pontos helyét és időtartamát;
c) a felhasználás során tervezett biztonsági intézkedé
seket;
d) a felhasználásért felelős természetes személy szüle
tési nevét és házassági nevét, születési helyét és idejét, anyja
születési nevét, lakóhelyét, állampolgárságát.
(2) A felhasználási engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) a pirotechnikai tevékenységgel érintett terület helyszínrajzát, külön megjelölve a telepítés helyét, illetve a
védőterületet;
b) a pirotechnikai termék felhasználása során igénybe
vehető terület, műtárgy, létesítmény birtokosának vagy
képviselőjének hozzájárulását tartalmazó nyilatkozatot.
23. § A pirotechnikai termék felhasználásának engedélyezésére irányuló hatósági eljárásban a szakhatósági hozzájárulást 5 munkanapon belül, az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 10 munkanapon belül kell
kiadni.
24. § E rendelet eltérő rendelkezése hiányában a 22 órától
8 óráig tartó időszakban pirotechnikai terméknek a település belterületén, illetve külterületi lakott helyen történő
szabadtéri felhasználása a pirotechnikai tevékenység helye
szerint illetékes helyi önkormányzat (Budapesten a kerületi önkormányzat) jegyzője véleményének figyelembevételével engedélyezhető.
25. § Kis tűzijáték termék december 31-én 18 órától január
1-jén 06 óráig a 24. §-ban megjelölt vélemény, illetve engedély hiányában is felhasználható.
A játékos pirotechnikai termékre (I. pirotechnikai osztály)
vonatkozó szabályok
26. § (1) A játékos pirotechnikai termékre a rendelet előírásait a (2) és (3) bekezdésben, valamint a 27. §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A játékos pirotechnikai terméket 14. életévüket betöltött személyek engedély nélkül megvásárolhatják, birtokolhatják, tárolhatják és a használati utasításban meghatározottak szerint felhasználhatják.
(3) A 14. életévét be nem töltött személy csak nagykorú
személy felügyelete mellett használhat fel játékos pirotechnikai terméket.
27. § (1) Játékos pirotechnikai termék közintézményben,
középületben, sportlétesítményben, repülőtéren és
,,A’’—,,C’’ tűzveszélyességi osztályba tartozó helyen, pirotechnikus irányításával használható fel.
(2) Játékos pirotechnikai termék tömegközlekedési eszközön nem használható fel, és csak zárt csomagolásban
szállítható.
(3) A hibás vagy lejárt szavatosságú játékos pirotechnikai terméket a fogyasztó köteles a vásárlás helyére visszaszállítani, a forgalmazó köteles azt visszavenni.
28. § (1) A játékos pirotechnikai termék forgalmazását a tevékenység megkezdése előtt legalább tizenöt munkanappal
be kell jelenteni a forgalmazás (az üzlet működési) helye
szerint illetékes rendőrkapitányságon.
(2) A bejelentésnek tartalmaznia kell a) a tevékenységet végző gazdálkodó szervezet megnevezését, székhelyét, cégszerű aláírását, a kereskedelmi
megbízott születési nevét és házassági nevét, születési helyét és idejét, anyja születési nevét, lakóhelyét, állampolgárságát;
b) a forgalmazás és a pirotechnikai termék(ek) tárolásának pontos helyét (település megnevezése, utca, házszám
vagy helyrajzi szám).
(3) A bejelentéshez mellékelni kell a forgalmazó tárolási engedélye másolati példányát, a forgalmazásra szolgáló
létesítmény(ek) alaprajzát, műszaki leírását, a biztonsági
védőberendezések vázlatrajzát.
(4) A bejelentésről a rendőrség igazolást ad ki.
(5) Ha a bejelentés alapján a jogszabályok előírásainak
megfelelő, biztonságos forgalmazás és tárolás feltételei
nem biztosítottak, a forgalmazás megkezdése előtt legalább három munkanappal a tevékenység végzését az
(1) bekezdésben megjelölt rendőrkapitányság határozattal
megtiltja.
29. § Játékos pirotechnikai termék csak az e célra szakosodott
nyílt árusítású üzletben vagy egyéb üzlet megfelelően elkülönített részében árusítható.
A kis tűzijáték termékre (II. pirotechnikai osztály)
vonatkozó szabályok
30. § (1) A kis tűzijáték termékre a rendelet előírásait a (2) és
(3) bekezdésben, valamint a 31. §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Kis tűzijáték terméket nagykorú személyek december 28-a és 31-e között engedély nélkül megvásárolhatják,
birtokolhatják tárolhatják, és a használati utasításban
meghatározottak szerint felhasználhatják.
(3) A kis tűzijáték termék használati utasításának tartalmaznia kell az engedély nélküli felhasználhatóság időtartamát.
31. § (1) Kis tűzijáték termék közintézményben, középületben, sportlétesítményben, repülőtéren és ,,A’’—,,C’’
tűzveszélyességi osztályba tartozó helyen pirotechnikus
irányításával használható fel.
(2) Kis tűzijáték termék tömegközlekedési eszközön
nem használható fel, és csak zárt csomagolásban szállítható.
(3) A fel nem használt hibás vagy lejárt szavatosságú,
továbbá a vevő által visszaadott kis tűzijáték terméket a
30. § (2) bekezdésében meghatározott időtartam lejártát
követő öt napon belül a forgalmazónak vissza kell szállítani, aki ezt köteles térítés nélkül visszavenni.
A műszaki pirotechnikai termékre (V. pirotechnikai
osztály) vonatkozó szabályok
32. § (1) A műszaki pirotechnikai termékre a rendelet előírásait A (2)—(6) bekezdésben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A műszaki pirotechnikai termékeket összetevőik
mennyiségének megfelelően V/1., V/2. és V/3. csoportba
kell sorolni.
Az V/1. csoportba tartozó műszaki pirotechnikai termék a II. pirotechnikai osztályba, az V/2. csoportba tartozó
műszaki pirotechnikai termék a III. pirotechnikai osztályba, az V/3. csoportba tartozó pirotechnikai termék a
IV. pirotechnikai osztályba tartozik.
(3) Az V/1. csoportba tartozó műszaki pirotechnikai
terméket nagykorú személyek engedély nélkül megvásárolhatják, birtokolhatják, tárolhatják, és a használati utasításban meghatározottak szerint felhasználhatják.
(4) Az V/2. és V/3. csoportba tartozó műszaki pirotechnikai terméket tárolási engedéllyel (21. §) rendelkező gazdálkodó szervezetek megvásárolhatják, birtokolhatják és
tevékenységük során engedély nélkül felhasználhatják.
(5) Műszaki pirotechnikai termék tömegközlekedési
eszközön nem használható fel, és csak zárt csomagolásban
szállítható.
(6) A hibás vagy lejárt szavatosságú műszaki pirotechnikai terméket a vevő köteles a vásárlás helyére visszaszállítani, a forgalmazó köteles azt visszavenni.
Záró rendelkezések 33. § (1) E rendelet a kihirdetését követő második hónap első
napján lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a pirotechnikai termékek gyártásának, forgalombahozatalának, vásárlásának, szállításának és felhasználásának engedélyezéséről szóló 4/1978. (VI. 21.) BM rendelet;
b) a közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről
szóló 124/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet 1. §-ának (2) bekezdése.
34. § (1) A rendelet előírásait az első fokú határozattal még
el nem bírált ügyekben is alkalmazni kell.
(2) E rendelet hatálybalépése előtt kiadott engedélyek
e rendelet hatálybalépését követő hatodik hónap utolsó
napjáig érvényesek.
(3) A rendelet létesítésre vonatkozó rendelkezéseit új
létesítménynél, építménynél, valamint a meglévők átalakításakor vagy bővítésekor, rendeltetésének megváltoztatásakor az átalakítás, a bővítés, illetőleg a változtatás körében és mértékében kell alkalmazni.
35. § (1) Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I. 22.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 4. §-ának c) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
[4. § Az üzlet működésének engedélyezésében közreműködő hatóságok:]
,,c) a tűzvédelmi szakhatóság, ha az üzletben ,,A’’ és ,,B’’
tűzveszélyességi osztályba tartozó vegyi árut és anyagot,
pirotechnikai terméket, tüzelő- és építőanyagot értékesítenek, valamint kereskedelmi szálláshely, áruház (kisáruház), vendéglátó üzlet esetén,’’
(2) Az R. 1. számú melléklete a következő új üzletkörrel
egészül ki:
[Az üzletkörök]
,,1616. Pirotechnikai termékek üzlete [TEÁOR 5248-ból]’’.
(3) A vásárokról és piacokról szóló 35/1995. (IV. 5.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Vpr.) 3. §-a (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(2) Vásáron és piacon még működési engedéllyel rendelkező üzletben sem hozható forgalomba:]
,,f) fegyver, lőszer, robbanó- és robbantószer, külön jogszabály alapján II., III., IV. vagy V. osztályba tartozó pirotechnikai termék, gázspray;’’
(4) A Vpr. 3. §-ának (3) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
[(3) Vásáron és piacon csak működési engedéllyel rendelkező üzletben hozható forgalomba:]
,,f) külön jogszabály alapján I. osztályba tartozó pirotechnikai termék,’’
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1082/2003. (VIII. 15.) Korm. határozata a Bajai Országos Közforgalmú Kikötő Ro-Ro termináljának vámúttá nyilvánításáról és határátkelőhely létesítéséről.
A Kormány a határőrizetről és a Határőrségről szóló
1997. évi XXXII. törvény 19. §-a, valamint a vámjogról, a
vámeljárásról és a vámigazgatásról szóló 1995. évi C. törvény 4. §-ának (4) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján a következő döntéseket hozta:
1. A Duna bal partján az 1479 fkm-nél, annak
1479+270 és az 1479+140 fkm szelvényei között lévő Bajai
Országos Közforgalmú Kikötő kombinált (Ro-Ro) terminálját (a továbbiakban: Kikötő) 2004. május 1. napjától
vámúttá nyilvánítja, és ott nemzetközi áruforgalomra vízi
határátkelőhelyet létesít.
2. a) Az 1. pontban meghatározott határátkelőhely
nyitvatartási ideje 2004. május 1. napjától naponta
9—19 óra;
b) A határátkelőhely használata kiterjed a Kikötőben a
nemzetközi kombinált (Ro-Ro) forgalomban közlekedő
hajóknak, rakományoknak és személyzetüknek ki- és beléptetésére;
c) A határátkelőhelyen a veszélyes áruk, továbbá a
növény- és állategészségügyi ellenőrzés alá tartozó áruk
forgalma kizárt.
3. A gazdasági és közlekedési miniszter tegye meg a
szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a Kikötő
üzemeltetője külön megállapodás mellett — a mindenkor
hatályos jogszabályoknak megfelelően — biztosítsa a határforgalom ellenőrzését végző hatóságok részére az elhelyezést és megfelelő mértékben az ellenőrzés feltételeit.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: 2004. január 1.
4. A belügyminiszter a határátkelőhelyek megnyitásának, megszüntetésének, a működtetés rendjének és feltételeinek szabályairól szóló 305/2001. (XII. 27.) Korm. rendelet 6. §-a alapján, a pénzügyminiszterrel egyetértésben
intézkedjék a határátkelőhely megnyitására vonatkozó engedély kiadása iránt.
Felelős: belügyminiszter
pénzügyminiszter Határidő: a 3. pontban szereplő megállapodás létre jöttét követően haladéktalanul
5. A pénzügyminiszter egészítse ki a vámúttá nyilvánított határátkelőhellyel a vámtörvény végrehajtásának részletes szabályairól szóló 10/1996. (III. 25.) PM rendelet 2. és
5. számú mellékleteit.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2004. május 1. 6. Az érintett miniszterek az állandó határátkelőhelykénti működtetéshez szükséges személyi feltételek, valamint a határforgalom-ellenőrzéshez szükséges technikai
eszközök pénzügyi forrásairól a saját költségvetésükön belül gondoskodjanak.
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
gazdasági és közlekedési miniszter Határidő: 2004. évi költségvetés tervezés során
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök