text:
2019. LIII. törvény az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri
Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„BERUHÁZÁSVÉDELMI MEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI,
MÁSRÉSZRŐL A SZINGAPÚRI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT
AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az Európai Unió),
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, és
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
egyrészről, A SZINGAPÚRI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Szingapúr, másrészről,
a továbbiakban együttesen: a Felek, vagy a továbbiakban egyenként: a Fél,
A törvényt az Országgyűlés a 2019. június 18-i ülésnapján fogadta el.
FELISMERVE az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, másrészről a  Szingapúri Köztársaság között kötött
partnerségi és együttműködési megállapodásban tükröződő közös alapelveken és értékeken nyugvó tartós
és erős partnerségüket, valamint az  Európai Unió és a  Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi
megállapodásban (a továbbiakban: EUSFTA) tükröződő lényeges gazdasági, kereskedelmi és beruházási
kapcsolataikat;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy tovább erősítsék kapcsolatukat, amely része átfogó kapcsolataiknak és azzal összhangban
áll, és meggyőződve arról, hogy e  megállapodás új környezetet biztosít majd a  Felek közötti beruházás további
fejlesztéséhez;
ELISMERVE, hogy e megállapodás kiegészíti és előmozdítja majd a  regionális gazdasági integráció érdekében tett
erőfeszítéseket;
AZZAL A  SZÁNDÉKKAL, hogy a  fenntartható fejlődés célkitűzésével összhangban – annak gazdasági, társadalmi
és környezetvédelmi dimenziójában – erősítsék a  gazdasági, kereskedelmi és a  beruházások terén létesült
kapcsolataikat és oly módon mozdítsák elő a  beruházásokat, hogy figyelembe veszik a  környezetvédelem
és a  munkaügyi védelem magas szintjét, valamint a  kapcsolódó nemzetközileg elismert normákat és azon
megállapodásokat, amelyeknek részes Felei;
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a fenntartható fejlődés és az átláthatóság iránt, az EUSFTA-ban foglaltak
szerint;
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE az  egyes Feleknek a  legitim szakpolitikai célkitűzések, köztük a  társadalmi,
környezetvédelmi, biztonsági, közegészségügyi és -biztonsági, valamint a  kulturális sokszínűség ösztönzésére
és védelmére irányuló célkitűzések megvalósításához szükséges intézkedések elfogadására és végrehajtására
vonatkozó jogát;
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket az  Egyesült Nemzetek Alapokmánya iránt, amelyet 1945. június 26-án
San Franciscóban írtak alá, továbbá az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában kifejtett alapelvekre figyelemmel,
amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése 1948. december 10-én fogadott el;
ELISMERVE a  nemzetközi kereskedelem és beruházások átláthatóságának fontosságát minden érdekelt fél
szempontjából;
ÉPÍTVE azon vonatkozó jogaikra és kötelezettségeikre, amelyek a  WTO-egyezmény, valamint egyéb többoldalú,
regionális és kétoldalú megállapodások és intézkedések alapján állnak fenn, amelyeknek részes felei, különös
tekintettel az EUSFTA-ra,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG: ELSŐ FEJEZET
CÉLKITŰZÉSEK ÉS ÁLTALÁNOS MEGHATÁROZÁSOK
1.1. CIKK
Célkitűzés
E megállapodás célja, hogy e megállapodás rendelkezései szerint javítsa a Felek közötti beruházási környezetet.
1.2. CIKK
Fogalommeghatározások
E megállapodás alkalmazásában:
 1. „érintett beruházás”: olyan beruházás, amely valamelyik Fél érintett beruházójának közvetlen vagy közvetett
tulajdonában, vagy ellenőrzése alatt áll a másik Fél területén1;
 2. „beruházás”: minden olyan eszköz, amely rendelkezik egy beruházás jellemzőivel, ideértve az  olyan
jellemzőket is, mint a tőke vagy egyéb források lekötése, az elvárt haszon vagy nyereség, a kockázatvállalás,
illetve egy bizonyos időtartam. Egy beruházás a következő formákat öltheti:
(a) materiális és immateriális, ingó és ingatlan javak, valamint egyéb vagyoni jogok, mint például
a bérlet, a jelzálog, a zálog és az ígérvény;
(b) a vállalkozás, ideértve a fióktelepet, a részvényeket és az egyéb részesedéseket is egy vállalkozáson
belül, beleértve az abból eredő jogokat is; 1 Az egyértelműség kedvéért, „a másik Fél területén” végrehajtott beruházások magukban foglalják az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i
Tengerjogi Egyezményében meghatározott kizárólagos gazdasági övezetben vagy a kontinentális talapzaton eszközölt beruházásokat is.
(c) kötvények, hitelek és más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, ideértve az  ezekből eredő
jogokat is;
(d) egyéb pénzügyi eszközök, ideértve a  származtatott pénzügyi eszközöket, a  határidős tőzsdei
ügyleteket és az opciós ügyleteket is;
(e) kulcsrakész kivitelezésekről szóló szerződések, valamint építési, üzemeltetési, gyártási, koncessziós,
bevételmegosztásról rendelkező és egyéb hasonló szerződések;
(f ) pénz vagy egyéb eszközök iránti, vagy bármely gazdasági értékkel bíró szerződéses teljesítés iránti
igények;
(g) szellemitulajdon-jog2 és üzleti vagy cégérték; és
(h) tanúsítványok, engedélyek, jogosítványok és hasonló, a  nemzeti jog alapján biztosított jogok,
ideértve a  természeti erőforrások felkutatására, megművelésére, kinyerésére vagy kiaknázására
vonatkozó bármely koncessziót is3.
A befektetett hozamokat beruházásként kell kezelni, az  eszközök beruházásának vagy újraberuházásának
formájában tett változások nem érintik a beruházásnak minősülést.
3. „érintett beruházó”: a  Fél természetes személye4 vagy jogi személye, aki vagy amely beruházást eszközölt
a másik Fél területén;
4. „a Fél természetes személye”: szingapúri állampolgár vagy az Unió valamely tagállamának állampolgára a saját
jogszabályai szerint;
5. „jogi személy”: olyan jogalany, amelyet a  hatályos jog szerint megfelelő formában hoztak létre vagy más
módon szerveztek meg, függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt-e vagy sem, illetve magán- vagy állami
tulajdonban áll-e, ideértve a  társasági és tröszti formát, valamint a  társas vállalkozást, a  közös vállalkozást,
az egyéni vállalkozást és a társulást is;
6. „uniós jogi személy” vagy „szingapúri jogi személy”: az  Unió, vagy valamely uniós tagállam, illetve Szingapúr
jogával összhangban létrehozott olyan jogi személy, amelynek bejegyzett székhelye, központi ügyvezetése5
vagy üzleti tevékenységének fő helye az  Unió, illetve Szingapúr területén található. Ha a  jogi személy
csak bejegyzett székhelyét vagy központi ügyvezetését működteti az  Unió vagy Szingapúr területén,
akkor az  ilyen jogi személy nem tekintendő uniós vagy szingapúri jogi személyének, kivéve, ha üzleti
tevékenységeinek lényeges részét6 az Unió vagy Szingapúr területén végzi;
7. „intézkedés”: bármely törvény, rendelet, eljárás, előírás vagy gyakorlat;
 8. „elbánás” vagy „intézkedés”7: a Fél által elfogadott vagy fenntartott intézkedés, ideértve a következőket:
(a) a központi kormány, a regionális vagy helyi önkormányzatok és hatóságok; és
(b) a központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok vagy hatóságok által átruházott
jogosítványok alapján működő nem kormányzati testületek; 2 „szellemitulajdon-jogok”:
(a) a WTO-egyezmény 1C. mellékletében foglalt, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (a továbbiakban:
TRIPS-megállapodás) II. része 1–7. szakaszának tárgyát képező szellemi tulajdon valamennyi kategóriája, nevezetesen:
 (i) szerzői jogok és szomszédos jogok;
 (ii) szabadalmak (amelyek az Unió esetében tartalmazzák a kiegészítő oltalmi tanúsítványokból eredő jogokat);
 (iii) védjegyek;
 (iv) formatervezési minták;
 (v) integrált áramkörök topográfiája;
 (vi) földrajzi árujelzők;
 (vii) a nyilvánosságra nem hozott adatok védelme; és
(b) növényfajta-oltalmi jogok.
3 Az egyértelműség kedvéért, a bírósági vagy közigazgatási eljárás során hozott végzés vagy ítélet önmagában véve nem minősül beruházásnak.
4 A „természetes személy” kifejezés magában foglalja mindazokat a természetes személyeket, akik állandó tartózkodási helye Lettország és nem
állampolgárai Lettországnak vagy bármely más országnak, de akik a lettországi törvények és előírások alapján jogosultak a nem állampolgároknak
kiállított útlevél (külföldiek útlevele) megszerzésére.
5 A „központi ügyvezetés” azt a központot jelöli, ahol a végső döntéshozatalra sor kerül.
6 Az uniós Fél az Európai Unió működéséről szóló szerződés 54. cikkében meghatározott, az Unió egy tagállama gazdaságával fenntartott „tényleges
és folyamatos kapcsolat” fogalmát egyenértékűnek tartja a „jelentős üzleti tevékenység” fogalmával. Ennek megfelelően, a szingapúri jogszabályok
szerint létrehozott olyan jogi személyre, amelynek csak a létesítő okirat szerinti székhelye vagy a központi ügyvezetése van Szingapúr területén,
az uniós Fél csak akkor terjeszti ki az e megállapodás alapján biztosított előnyöket, ha az adott jogi személy tényleges és folyamatos gazdasági
kapcsolatban van Szingapúr gazdaságával.
7 Az egyértelműség kedvéért, a Felek egyetértenek abban, hogy az „elbánás” vagy „intézkedés” kifejezés intézkedés elmaradását is jelentheti.
9. „hozamok”: valamennyi, egy beruházás vagy újraberuházás eredményeként létrejött, vagy abból származó
összeg, beleértve a  nyereségeket, osztalékokat, tőkenyereséget, jogdíjakat, kamatokat, a  szellemitulajdonjogokból származó kifizetéseket, a természetben történő kifizetéseket és minden egyéb jogszerű bevételt;
10. „szabadon átváltható valuta”: a  nemzetközi devizapiacokon széles körben forgalmazott és a  nemzetközi
ügyletekben széles körben használt valuta;
11. „letelepedés”:
(a) egy jogi személy alapítása, megszerzése vagy fenntartása; vagy
(b) egy fiók vagy képviseleti iroda létrehozása vagy fenntartása,
a tartós gazdasági kapcsolatok létrehozása vagy fenntartása céljából, az  egyik Fél területén gazdasági
tevékenység végzése céljából;
12. „gazdasági tevékenység”: magában foglal bármilyen olyan gazdasági jellegű tevékenységet, kivéve
az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységeket, azaz a nem üzleti alapon, illetve a nem egy vagy
több gazdasági szereplővel versenyezve végzett tevékenységeket;
13. „uniós Fél”: az  Unió vagy tagállamai, illetve az  Unió és tagállamai az  Európai Unióról szóló szerződésből és
az Európai Unió működéséről szóló szerződésből eredő saját hatáskörükben.
MÁSODIK FEJEZET
BERUHÁZÁSVÉDELEM 2.1. CIKK
Hatály 1. Ez a  fejezet alkalmazandó az  érintett beruházókra és az  alkalmazandó joggal összhangban eszközölt érintett
beruházásokra, függetlenül attól, hogy az  ilyen beruházásokra e megállapodás hatálybalépését megelőzően, vagy
azt követően került-e sor8.
2. E megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, a 2.3. cikk (Nemzeti elbánás) nem vonatkozik a valamelyik
Fél által nyújtott támogatásokra vagy vissza nem térítendő támogatásokra, ideértve az  államilag támogatott
hiteleket, garanciákat és biztosítást.
3. A 2.3. cikk (Nemzeti elbánás) nem alkalmazandó:
(a) a kormányszervek által, kormányzati célokra vásárolt áruk és szolgáltatások közbeszerzésre, amennyiben
nincs szó ezek kereskedelmi viszonteladásáról, illetve kereskedelmi értékesítésre szánt áruk vagy
szolgáltatások nyújtásáról; vagy
(b) az audiovizuális szolgáltatásokra;
(c) az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységekre a  Felek vonatkozó területein. E  megállapodás
alkalmazásában az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenység alatt bármely tevékenység értendő,
kivéve azt a  tevékenységet, amelyet kereskedelmi alapon vagy egy vagy több szolgáltatóval versenyezve
végeznek.
2.2. CIKK
Beruházás és szabályozási intézkedések 1. A Felek újólag megerősítik azon jogukat, hogy a  területükön belül szabályozási intézkedéseket hozzanak
olyan legitim szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, mint például a  közegészségügy, a  szociális
szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet vagy a közerkölcs védelme, a szociális vagy fogyasztóvédelem,
a magánélet védelme és az adatvédelem, valamint a kulturális sokféleség előmozdítása és védelme.
2. Az egyértelműség kedvéért csupán az a tény, hogy a Fél szabályozási intézkedéseket hoz – ideértve azt is, hogy úgy
módosítja saját jogszabályait, hogy az negatívan befolyásol egy beruházást vagy kihat egy beruházó várakozásaira,
többek közt várható nyereségeire, nem minősül az e fejezet szerinti valamely kötelezettség megsértésének.
3. Az egyértelműség kedvéért, a Fél arra vonatkozó döntése, hogy nem nyújt, nem hosszabbít meg vagy nem tart fenn
egy támogatást vagy vissza nem térítendő támogatást, nem minősül e fejezet rendelkezései megsértésének, ha:
(a) a nemzeti jog szerint vagy egy szerződés alapján nem kerül sor semmilyen külön kötelezettségvállalásra,
amely egy támogatás vagy vissza nem térítendő támogatás megítélésére, meghosszabbítására vagy
fenntartására vonatkozik; vagy
8 Az egyértelműség kedvéért, ez a fejezet nem alkalmazandó arra az elbánásra, amelyet valamelyik Fél az érintett beruházókkal vagy az érintett
beruházásokkal szemben e megállapodás hatálybalépését megelőzően alkalmaz.
(b) a határozat meghozatalára a  támogatás vagy vissza nem térítendő támogatás biztosításához,
meghosszabbításához vagy fenntartásához kapcsolódó feltételekkel összhangban kerül sor, amennyiben
vannak ilyenek.
4. Az egyértelműség kedvéért e fejezet egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy kizárja bármelyik Fél számára,
hogy a támogatás9 nyújtását megszüntesse vagy a támogatást visszafizettesse, ha az  ilyen intézkedést az  illetékes
bíróság, közigazgatási bíróság vagy más illetékes hatóság10 rendelte el, továbbá nem értelmezhető úgy, hogy
az érintett Fél kártalanítani köteles ezért a beruházót.
2.3. CIKK
Nemzeti elbánás 1. Az egyes Felek területükön a másik Fél érintett beruházóit és azok érintett beruházásait olyan elbánásban részesítik,
amelyek nem kevésbé kedvezőek, mint az  az elbánás, amelyet saját beruházóik és azok beruházásai számára
hasonló helyzetben beruházásaik üzemeltetése, kezelése, ellenőrzése, fenntartása, használata, haszonélvezete és
értékesítése vagy az azokról való egyéb rendelkezés vonatkozásában biztosítanának.
2. Az (1) bekezdéstől eltérve az egyes Felek elfogadhatnak vagy fenntarthatnak valamely létesítmény üzemeltetésére,
kezelésére, irányítására, fenntartására, használatára, haszonélvezetére és értékesítésére vagy az  azokról való
egyéb rendelkezésre vonatkozó intézkedéseket, amelyek nem állnak ellentétben az  EUSFTA 8. fejezetének
(Szolgáltatáskereskedelem, letelepedés és elektronikus kereskedelem) 8-A. vagy 8-B. mellékletében szereplő egyedi
kötelezettségvállalások jegyzékében felsorolt kötelezettségvállalásaikkal11, feltéve, hogy az ilyen intézkedések:
(a) olyan intézkedések, amelyek legkésőbb e megállapodás hatálybalépését megelőzően kerültek elfogadásra;
(b) olyan, az  a)  pont szerinti intézkedések, amelyeket e  megállapodás hatálybalépését követően folytatnak,
helyettesítenek vagy módosítanak, feltéve, hogy az  intézkedések folytatásuk, helyettesítésük vagy
módosításukat követően ugyanannyira összeegyeztethetők az  (1)  bekezdéssel, mint folyatatásukat,
helyettesítésüket vagy módosításukat megelőzően; vagy
(c) olyan intézkedések, amelyek nem tartoznak az  a) vagy b)  pont alá, feltéve, hogy nem olyan, érintett
beruházásokra alkalmazzák azokat, amelyeket a  Fél területén az  ilyen intézkedések hatálybalépését
megelőzően eszközöltek, vagy pedig nem olyan módon alkalmazzák azokat, amelyek az  érintett
beruházásokban veszteséget vagy kárt okoznak12.
3. Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve valamelyik Fél bevezethet vagy végrehajthat olyan intézkedéseket, amelyek által
a  másik Fél érintett beruházói vagy beruházásai azonos helyzetben kevésbé kedvezőbb elbánást tapasztalnak,
mint a  saját beruházók és beruházások, feltéve, hogy ezeket az  intézkedéseket nem olyan módon alkalmazzák,
hogy az  az egyik Fél területén a  másik Fél érintett beruházóival és beruházásaival szemben önkényes és jogtalan
megkülönböztetéshez vagy az  érintett beruházásokra vonatkozó rejtett korlátozáshoz vezet, amennyiben ezek
az intézkedések:
(a) a közbiztonság vagy a közerkölcs védelméhez, illetve a közrend fenntartásához szükségesek13;
(b) az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelme;
(c) a kimerülő természeti erőforrások megőrzéséhez kapcsolódnak, amennyiben az ilyen intézkedéseket a hazai
beruházók vagy beruházások korlátozásával összefüggésben léptetik hatályba;
(d) a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme;
9 Az uniós Fél esetében a „támogatás” fogalma magában foglalja az uniós jog által meghatározott „állami támogatást” is.
10 Az uniós Fél esetében az állami támogatásra vonatkozó uniós jog alkalmazásakor a 2.2. cikk (4) bekezdésében említett tevékenységek elrendelésére
jogosult illetékes hatóságok az Európai Bizottság, illetve valamely bíróság vagy valamely tagállami törvényszék.
11 Az intézkedések tekintetében a Felek rögzítik, hogy „amelyek nem állnak ellentétben az EUSFTA 8. fejezetének (Szolgáltatáskereskedelem,
letelepedés és elektronikus kereskedelem) 8-A. vagy 8-B. mellékletében szereplő egyedi kötelezettségvállalások jegyzékében felsorolt
kötelezettségvállalásaikkal”, magukban foglalják az összes, bármely ágazatot érintő, nem felsorolt intézkedést, valamint az összes olyan
intézkedést, amelyek nem állnak ellentétben a mindenkori jegyzékben valamely ágazat tekintetében meghatározott feltételekkel, korlátozásokkal
vagy kikötésekkel, tekintet nélkül arra, hogy ezek az intézkedések érintik-e a „letelepedést” az EUSFTA 8.8. cikkének (Fogalommeghatározások)
d) pontjában meghatározottak szerint.
12 A (2) bekezdés c) pontjának alkalmazásában egyetértés mutatkozik azt illetően, hogy annak a kérdésnek az eldöntése során, hogy az intézkedés
hatálybalépését megelőzően eszközölt, érintett beruházások az intézkedés által veszteséget vagy kárt szenvedtek-e, tekintetbe kell venni az
olyan tényezőket is, mint például azt, hogy valamelyik Fél egy intézkedés végrehajtásának tekintetében megfelelő átmeneti időről gondoskodott,
vagy hogy valamelyik Fél egyéb módon kísérletet tett arra, hogy kezelje az intézkedésnek az intézkedés hatálybalépését megelőzően eszközölt
beruházásokra gyakorolt hatását.
13 A közrendre hivatkozó kivétel csak akkor alkalmazható, ha a társadalom valamely alapvető érdeke valódi és kellően súlyos fenyegetettség alatt áll.
(e) azon törvények vagy rendeletek betartásának biztosításhoz szükségesek, amelyek nem ellentétesek e fejezet
rendelkezéseivel, ideértve a következőkre vonatkozókat is:
(i) félrevezető vagy csalárd gyakorlatok megakadályozása vagy egy szerződés nem teljesítéséből
adódó hatás kezelése;
(ii) az egyének személyiségi jogainak védelme a  személyes adatok kezelése és terjesztése során, és
az egyéni nyilvántartások és számlák titkosságának védelme;
(iii) biztonság; vagy
(f ) azt a célt szolgálják, hogy a másik Fél beruházói vagy beruházásai tekintetében biztosítsák a közvetlen adók
hatékony vagy méltányos14 kivetését vagy beszedését.
2.4. CIKK
Előírt elbánás 1. Az egyes Felek a  saját területükön a  másik Fél érintett beruházásai számára tisztességes és méltányos elbánást15,
valamint teljes körű védelmet és biztonságot biztosítanak a (2)–(6) bekezdéssel összhangban.
2. A tisztességes és méltányos elbánás (1)  bekezdés szerinti biztosítására vonatkozó kötelezettség Fél általi
megszegésének minősül, amennyiben egy intézkedés vagy intézkedéssorozat a következőket valósítja meg:
(a) az igazságszolgáltatás megtagadása16 büntető, polgári vagy közigazgatási eljárás során;
(b) a jogszerű eljárás súlyos megsértése;
(c) nyilvánvalóan önkényes viselkedés;
(d) zaklatás, kényszerítés, hatáskörrel való visszaélés vagy hasonló rosszhiszemű viselkedés.
3. Annak eldöntésekor, hogy megsértették-e a (2) bekezdés szerinti tisztességes és méltányos elbánási kötelezettséget,
a  Bíróság figyelembe veheti, hogy tett-e valamelyik Fél olyan konkrét vagy félreérthetetlen ajánlatot17 egy
beruházónak egy érintett beruházás beindítása érdekében, amely jogos várakozásokat keletkeztetett, és amelyekre
az érintett beruházó támaszkodott, de amelyet a Fél ezt követően meghiúsított18.
4. A Felek – valamelyik Fél kérelmére vagy a  bizottság ajánlására – a  4.3.  cikkben (Módosítások) meghatározott
módosításokra vonatkozó eljárás szerint felülvizsgálják a  tisztességes és méltányos elbánás biztosítására irányuló
kötelezettség tartalmát, különösen azt, hogy a  (2)  bekezdésben felsoroltaktól eltérő elbánás is jelentheti-e
a tisztességes és méltányos elbánás megsértését.
5. Az egyértelműség érdekében, a „teljes körű védelem és biztonság” csak a Félnek az érintett beruházók és az érintett
beruházások fizikai biztonságával kapcsolatos kötelezettségére vonatkozik.
14 Azon intézkedések körébe, amelyek célja a közvetlen adók hatékony vagy méltányos kivetésének vagy beszedésének biztosítása, az adott Fél által
saját adózási rendszere keretében hozott intézkedések tartoznak, amelyek:
(a) a nem belföldi illetőségű beruházókra vagy beruházásokra alkalmazandók, elismerve azt, hogy a nem belföldi illetőségű adóalanyok
adókötelezettségét a Fél területén szerzett vagy található adóköteles tételek tekintetében határozzák meg;
(b) a nem belföldi illetőségű adóalanyokra alkalmazandók annak érdekében, hogy biztosítsák az adók kivetését vagy beszedését a Fél területén;
(c) a nem belföldi illetőségű vagy belföldi illetőségű adóalanyokra alkalmazandók annak érdekében, hogy megakadályozzák az adóelkerülést
vagy adócsalást, ideértve a megfelelési intézkedéseket is;
(d) az egyik Fél területén található vagy területéről származó beruházásokra alkalmazandók annak érdekében, hogy biztosítsák az ilyen
fogyasztókat terhelő adó kivetését vagy beszedését, amelyet a Fél területén lévő forrásokból vezetnek le;
(e) különbséget tesznek azon beruházók vagy beruházások között, akikre globális adózás szerinti tételek alapján vetnek ki adót, valamint más
beruházók és beruházások között, elismerve az adóalap természetében megmutatkozó eltéréseket; vagy
(f ) belföldi illetőségű személyeknél vagy fióktelepeken, illetve kapcsolt viszonyban álló személyek vagy ugyanazon személy fióktelepei
között jövedelmet, profitot, nyereséget, veszteséget, csökkentést vagy jóváírást határoznak meg, allokálnak vagy osztanak fel, hogy védjék
valamelyik Fél adóalapját.
Az f ) pontban és az ebben a lábjegyzetben említett adózási feltételeket és fogalmakat az intézkedést hozó Fél belső törvényei szerinti adózási
meghatározások vagy fogalmak, illetve ezekkel egyenértékű vagy hasonló meghatározások és fogalmak alapján kell meghatározni.
15 E cikk alkalmazásában az elbánás magában foglalja az azon érintett beruházókkal szemben alkalmazott elbánást is, amelyek az érintett
beruházókat közvetlenül vagy közvetve azok érintett beruházásainak üzemeltetése, kezelése, irányítása, fenntartása, használata, haszonélvezete és
értékesítése vagy az azokról való egyéb rendelkezés során akadályozzák.
16 Az egyértelműség érdekében az a tény, hogy az érintett beruházó keresetét visszautasították vagy elutasították, illetőleg sikertelen volt, nem jelenti
önmagában véve az igazságszolgáltatás megtagadását.
17 Az egyértelműség érdekében, azok a nyilatkozatok, amelyek a beruházót a beruházás megtételére ösztönzik, magukban foglalják azokat a
nyilatkozatokat is, amelyek a beruházót arról hivatottak meggyőzni, hogy folytassa beruházásait, álljon el a felszámolástól, illetőleg további
beruházásokat tegyen.
18 Az egyértelműség érdekében az e bekezdésben említett jogos várakozások meghiúsulása önmagában nem vezet a (2) bekezdés megsértéséhez,
és a jogos várakozások ilyen jellegű meghiúsulása ugyanazon eseményekből vagy körülményekből következik, mint amelyek a (2) bekezdés
megsértését eredményezik.
6. Ha a  Fél saját maga, vagy valamely, a  1.2.  cikk (Fogalommeghatározások) (8)  bekezdésében említett jogalany
által a  másik Fél érintett beruházója részére az  érintett beruházó valamely beruházása vagy egy ilyen beruházás
tekintetében egyedi és kifejezett beleegyezését adja írásos szerződéses kötelezettségvállalás19 formájában,
úgy ez  a  Fél az  ilyen beleegyezés betartását nem hiúsíthatja meg, vagy nem gyengítheti meg az  államhatalom
gyakorlása által20, méghozzá sem:
(a) szándékosan; vagy
(b) olyan módon, amely jelentősen megváltoztatja az  írásos szerződéses kötelezettségvállalásban foglalt
jogok és kötelezettségek egyensúlyát, kivéve, ha a  Fél észszerű kártérítést biztosít annak érdekében, hogy
az  érintett beruházót vagy az  érintett beruházást olyan helyzetbe hozza, mint amilyenben lett volna, ha
a beleegyezés meghiúsul vagy veszélybe kerül.
7. Sem e  megállapodás megsértése valamely egyéb rendelkezésének megsértése vagy egy ettől különböző
nemzetközi megállapodás nem jelenti e cikk megsértését.
2.5. CIKK
Veszteségek miatti kártalanítás 1. A Fél érintett beruházói számára, amelyek beruházásai a másik Fél területén lezajló háború vagy egyéb fegyveres
konfliktus, egy forradalom, egy szükségállapot, egy zavargás, egy felkelés vagy egy lázadás miatt veszteségeket
szenvednek, a  másik Fél a  jóvátétel, kárpótlás, kártalanítás vagy egyéb kárrendezés tekintetében legalább olyan
kedvező elbánást biztosít, mint amelyet saját beruházói vagy bármely harmadik ország beruházója számára
biztosítana, attól függően, hogy az említettek közül melyik kedvezőbb az adott érintett beruházó számára.
2. Az (1)  bekezdés sérelme nélkül, ha az  egyik Fél érintett beruházói az  (1)  bekezdésben említett helyzetek
bármelyikében veszteségeket szenvednek a másik Fél területén a következőkből eredően:
(a) érintett beruházásainak vagy annak részeinek lefoglalása a másik Fél fegyveres erői vagy hatóságai által; vagy
(b) érintett beruházásainak vagy annak részeinek megsemmisítése a  másik Fél fegyveres erői vagy hatóságai
által, amit az adott helyzet nem tett szükségessé;
úgy az egyik Fél érintett beruházói a másik Fél általi jóvátételben vagy kárpótlásban részesülnek.
2.6. CIKK
Kisajátítás21 1. Az egyik Fél a másik Fél érintett beruházóinak érintett beruházásait – sem közvetlen, sem közvetett módon – nem
államosíthatja, nem sajátíthatja ki vagy vetheti alá egyéb, az  államosítás vagy a  kisajátítás hatásával egyenértékű
hatással járó intézkedésnek (a továbbiakban: kisajátítás), kivéve a következők esetén:
(a) közérdekű cél;
(b) egy jogszerű eljárással összhangban;
(c) megkülönböztetésmentesség alapján; és
(d) a (2) bekezdésnek megfelelő, azonnali, megfelelő és hatékony kártalanítás fizetése ellenében.
2. A kártalanítás összege az  érintett beruházás közvetlenül a  kisajátítás vagy a  tervezett kisajátítás nyilvánosságra
kerülését megelőző tisztességes piaci értékének, valamint az  üzletileg észszerű, megfelelő kamatláb szerint
számított kamatoknak felel meg, a  kisajátítás és a  fizetés közötti időtartam figyelembevételével. Az  ilyen
kártalanításnak – összhangban a 2.7. cikkel (Átutalás) – eredményesen realizálhatónak és szabadon átruházhatónak
kell lennie, és azt haladéktalanul végre kell hajtani.
A tisztességes piaci érték méltányos megállapításához alkalmazott értékmegállapítási szempontok között kell
szerepelnie a  vállalkozás folytatásának feltételezésével számított értéknek, az  eszközértéknek – ideértve a  tárgyi
eszközök bejelentett adóértékét is, és adott esetben egyéb szempontoknak is.
19 E bekezdés alkalmazásában az „írásos szerződéses kötelezettségvállalás” olyan írásos megállapodást jelent, amely a Fél saját maga vagy egy,
az 1.2. cikk (Fogalommeghatározások) (8) bekezdésében említett bármely jogalany és egy érintett beruházó vagy egy érintett beruházás között jött
létre (egyazon vagy több okirat formájában), és amely mindkét Fél számára kötelező erejű jogokat és kötelezettségeket keletkeztet.
20 E cikk alkalmazásában a Fél akkor hiúsítja meg vagy veszélyezteti egy beleegyezés betartását a kormányhatalom gyakorlása által, ha az említett
beleegyezés betartását olyan intézkedések bevezetése, fenntartása vagy nem teljesítése által hiúsítja meg vagy veszélyezteti, amelyek belső joga
szerint kötelezőnek vagy végrehajthatónak minősülnek.
21 Az egyértelműség érdekében, ez a cikk az 1–3. melléklettel összhangban értelmezendő.
3. Ez a  cikk nem alkalmazandó az  olyan kényszerengedélyekre, amelyek kibocsátására a  szellemitulajdon-joggal
kapcsolatban került sor, amennyiben az ilyen kibocsátás a TRIPS-megállapodással összhangban áll.
4. Az érintett beruházó kérésére az  intézkedést meghozó Fél igazságügyi hatósága vagy más független hatósága
valamennyi kisajátítási, illetve értékelési intézkedést felülvizsgálja.
2.7. CIKK
Átutalás 1. A Fél lehetővé teszi az  érintett beruházáshoz kapcsolódó valamennyi átutalást, amelyet szabadon átváltható
pénznemben, korlátozás vagy késedelem nélkül kell végrehajtani. Az ilyen átutalások közé tartoznak:
(a) a tőkehozzájárulások, mint a  tőkeösszeg és az  érintett beruházás fenntartására, fejlesztésére és bővítésére
szolgáló további források;
(b) az érintett beruházás vagy az  érintett beruházás bármely részének és az  érintett beruházás részleges vagy
teljes felszámolásából származó nyereségek, osztalékok, tőkenyereségek és egyéb hozamok, bevételek;
(c) a kamatok, a  jogdíjkifizetések, az  igazgatási szolgáltatási díjak, a  műszaki segítségnyújtás díjai és az  egyéb
díjak;
(d) az érintett beruházó vagy annak érintett beruházása által kötött szerződés, ideértve a  hitelmegállapodás
szerint eszközölt kifizetéseket is;
(e) az érintett beruházással kapcsolatosan külföldről felvett azon személyzet illetménye és egyéb javadalmazása,
akik az érintett beruházással kapcsolatban végzik munkájukat;
(f ) a 2.6. cikk (Kisajátítás) és a 2.5. cikk (Veszteségek miatti kártalanítás) szerinti kifizetések; valamint
(g) a 3.18. cikkből (Ítélet) eredő kifizetések.
2. E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az megakadályozza azt, hogy valamelyik Fél méltányos és
megkülönböztetésmentes módon alkalmazza a következőkhöz kapcsolódó saját jogszabályait:
(a) csőd, fizetésképtelenség vagy a hitelezők jogainak védelme;
(b) értékpapírok, határidős, opciós vagy származtatott termékek kibocsátása, az  azokkal való kereskedelem és
tevékenységek;
(c) pénzügyi jelentés készítése vagy az utalásokra vonatkozó bizonylatok megőrzése, ha ez a bűnüldöző szervek
vagy a pénzügyi szabályozó hatóságok részére történő segítségnyújtás érdekében szükséges;
(d) bűncselekmények;
(e) a bírósági vagy közigazgatási eljárásokban hozott végzések vagy ítéletek betartásának biztosítása.
(f ) szociális biztonság, állami nyugdíjbiztosítás vagy kötelező megtakarítási rendszerek; vagy
(g) adózás.
3. Ha a  tőkemozgások – kivételes körülmények között – súlyos nehézségeket okoznak vagy súlyos nehézségek
okozásával fenyegetik a Fél gazdaság- és monetáris politikáját vagy árfolyam-politikáját, az érintett Fél átmenetileg
az  átutalásokat érintő védintézkedéseket hozhat. Az  említett intézkedések feltétlenül szükségesek, időtartamuk
semmilyen esetben sem haladja meg a hat hónapot22, és nem jár önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetéssel
a hasonló helyzetben lévő Fél és nem-Fél között.
A védintézkedéseket elfogadó Fél haladéktalanul tájékoztatja a  másik Felet, és a  lehető legkorábban bemutatja
az intézkedések megszüntetésére vonatkozó ütemezést.
4. Ha valamelyik Félnek súlyos nehézségei vannak a folyó fizetési mérleggel és a külső finanszírozással kapcsolatban,
illetve ennek veszélye fenyeget, korlátozó intézkedéseket fogadhat el és tarthat fenn a beruházásokkal összefüggő
átutalásokkal kapcsolatban.
5. A Felek törekednek arra, hogy elkerüljék az  (4)  bekezdésben említett korlátozó intézkedések alkalmazását.
A  (4)  bekezdés szerint elfogadott vagy fenntartott korlátozó intézkedéseknek megkülönböztetésmentesnek,
korlátozott időtartamúnak kell lenniük, továbbá nem haladhatják meg azt a  mértéket, amely a  folyó a  fizetési
mérleg helyzetének és a  külső finanszírozás helyzetének helyreállításához szükségesek. A  korlátozó intézkedések
összhangban vannak a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó, 1994. április 15-i Marrákesi Egyezményben
(a továbbiakban: WTO-egyezmény) megállapított feltételekkel, és adott esetben összeegyeztethetők a Nemzetközi
Valutaalap alapokmányával.
22 A védintézkedések alkalmazása a rendkívüli körülmények folyamatos fennállása esetén meghosszabbítható azok formális újrabevezetésével,
a javasolt formális újrabevezetéssel kapcsolatban a Felek között tartott előzetes konzultációt követően.
6. Az a Fél, amelyik a (4) bekezdés szerint korlátozó intézkedéseket tart fenn vagy fogad el, vagy az ilyen intézkeseket
módosítja, haladéktalanul értesíti azokról a másik Felet.
7. Korlátozások (4)  bekezdés szerinti elfogadása vagy fenntartása esetén haladéktalanul konzultációt kell tartani
a bizottságban. Az ilyen konzultáció értékeli az érintett Fél fizetési mérlegének helyzetét és a (4) bekezdés alapján
elfogadott vagy fenntartott korlátozó intézkedéseket, figyelembe véve többek között az olyan tényezőket, mint:
(a) a folyó fizetési mérleggel és a külső finanszírozással kapcsolatos nehézségek természete és mértéke;
(b) a külső gazdasági és kereskedelmi környezet; vagy
(c) a rendelkezésre álló alternatív korrekciós intézkedések.
A konzultáció során megvizsgálják, hogy a  korlátozó intézkedések megfelelnek-e a  (4) és az  (5)  bekezdésnek.
Az árfolyamra, monetáris tartalékokra és a fizetési mérlegre vonatkozóan a Nemzetközi Valutaalap (a továbbiakban:
IMF) által rendelkezésre bocsátott valamennyi statisztikai és egyéb ténymegállapítást el kell fogadni, és
a  következtetések alapjául az  IMF által az  érintett Fél folyó fizetési mérlegéről és külső finanszírozási helyzetéről
készített felméréseket kell felhasználni.
2.8. CIKK
Engedményezés
Ha a  Fél, vagy a  Fél nevében eljáró ügynökség bármely beruházója részére kifizetést teljesít garancia, biztosítási
szerződés vagy a  kártalanítás egyéb formájának keretében, amelyet egy beruházásra tekintettel kötött vagy
nyújtott, a  másik Fél – az  ilyen beruházás tekintetében – elismeri bármely jog vagy jogcím vagy a  követelés
engedményezését vagy átruházását. A  Fél, illetve az  ügynökség a  beruházó eredeti jogának vagy követelésének
a  mértékéig jogosult az  engedményezett, illetve átruházott jog vagy követelés gyakorolására. Az  ilyen
engeményezett jogok gyakorolására a  Fél vagy az  ügynökség vagy a  beruházó jogosult, amennyiben a  Fél vagy
az ügynökség erre felhatalmazást ad.
HARMADIK FEJEZET
A JOGVITÁK RENDEZÉSE A. SZAKASZ
A BERUHÁZÓK ÉS A FELEK KÖZÖTTI JOGVITÁK RENDEZÉSE
3.1. CIKK
Hatály és fogalommeghatározások 1. Ez a  szakasz alkalmazandó a  felperes egyik fél és a  másik fél közötti jogvitákra, amelyet a  Második fejezet
(Beruházásvédelem) rendelkezéseit állítólag megsértő bánásmód23 miatt kezdeményeztek, amennyiben feltehetően
veszteséget vagy kárt okozott a felperes vagy annak helyben alapított vállalkozása számára.
2. Eltérő rendelkezés hiányában e szakasz alkalmazásában:
(a) „jogvitát folytató felek”: a felperes és az alperes;
(b) „felperes”: az  egyik Fél beruházója, aki az  e  szakasz szerinti keresetet benyújtja, vagy már benyújtotta, és
amely vagy:
(i) a saját nevében jár el; vagy
(ii) a c)  pont szerinti helyben létesített vállalkozás nevében jár el, amelynek tulajdonosa vagy amely
ellenőrzése alatt áll24;
(c) „helyben alapított vállalkozás”: olyan jogi személy, amely az  egyik Fél beruházója tulajdonában vagy
ellenőrzése alatt áll25, amelyet a másik Fél területén hoztak létre;
23 A Felek egyetértenek abban, hogy a „bánásmód” kifejezés intézkedés elmaradását is jelentheti.
24 A félreértések elkerülése végett a (2) bekezdés b) pontja magában foglalja a Felek arra vonatkozó megállapodását, hogy a helyben alapított
vállalkozást az 1965. március 18-i, az államok és más államok állampolgárai között keletkező beruházási viták rendezéséről szóló egyezmény 25. cikke
(2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában a másik szerződő állam állampolgárának tekintik.
25 A jogi személy:
(a) a másik Fél természetes vagy jogi személyeinek tulajdonában áll, amennyiben alaptőkéjének több mint 50 %-a a másik Fél természetes vagy
jogi személyeinek tulajdonában áll;
(b) a másik Fél természetes vagy jogi személyeinek irányítása alatt áll, ha ezek a természetes vagy jogi személyek jogosultak az igazgatók
többségét kinevezni vagy más módon jogilag irányítani tevékenységét.
(d) „jogvitát nem folytató fél”: vagy Szingapúr, amennyiben az alperes az Unió vagy az Unió valamely tagállama;
vagy az Unió, amennyiben Szingapúr az alperes;
(e) „alperes”: vagy Szingapúr, vagy az  uniós Fél esetében vagy az  Unió vagy az  Unió tagállama, a  3.5.  cikknek
(Szándéknyilatkozat) megfelelő értesítés szerint; és
(f ) „harmadik fél általi finanszírozás”: bármilyen olyan természetes vagy jogi személy által nyújtott finanszírozás,
aki vagy amely nem jogvitát folytató fél, amennyiben az ilyen személy megállapodást köt valamelyik jogvitát
folytató féllel annak érdekében, hogy részben vagy egészben finanszírozza az eljárást olyan részesedés vagy
egyéb, az  eljárásokból származó bevételek vagy lehetséges bevételek ellenében, amelyre vonatkozóan
a  jogvitát kezdeményező fél jogosult lehet, vagy amennyiben az  ilyen személy finanszírozást biztosít
adomány vagy vissza nem fizetendő támogatás formájában.
3.2. CIKK
Békés rendezés
Amennyire lehetséges, törekedni kell a  jogviták lehetőség szerint tárgyalások útján történő, békés rendezésére,
még a  3.3.  cikk (Konzultációk) szerinti konzultációk iránti kérelem benyújtását megelőzően. A  békés rendezésről
bármikor, így az e szakasz szerinti, a jogviták rendezésére irányuló eljárás kezdetét követően is meg lehet állapodni.
3.3. CIKK
Konzultációk 1. Ha valamely jogvitát nem lehet megoldani a 3.2. cikkben (Békés rendezés) meghatározott módon, a Második fejezet
(Beruházásvédelem) rendelkezésének megsértését állító Fél felperese konzultációk iránti kérelmet nyújthat be
a másik Félhez.
2. A konzultációk iránti kérelem a következő információkat tartalmazza:
(a) a felperes neve és címe, továbbá amennyiben az ilyen kérelem benyújtására egy helyben alapított vállalkozás
nevében kerül sor, a helyben alapított vállalkozás neve, címe és a cégbejegyzés helye;
(b) a Második fejezet (Beruházásvédelem) azon rendelkezései, amelyeket állítólagosan megsértettek;
(c) a jogvita jogi és ténybeli alapja, ideértve bánásmódot is, amelyek a  Második fejezet (Beruházásvédelem)
rendelkezéseinek állítólagos megsértését jelentik; és
(d) a veszteség vagy kár azon becsült mértéke, amelyet a  korrekciós intézkedések és a  felperes vagy az  általa
helyben alapított vállalkozás számára a rendelkezések említett megsértése állítólagosan okozott.
 3. A konzultációk iránti kérelem benyújtására vonatkozó határidők:
(a) azon időpontot követő 30 hónap, amikor a  felperes, vagy adott esetben a  helyben alapított
vállalkozás először tudomást szerzett vagy először kellett volna tudomást szereznie a  Második fejezet
(Beruházásvédelem) rendelkezéseinek állítólagos megsértését jelentő bánásmódról; vagy
(b) abban az  esetben, ha olyankor vették igénybe a  nemzeti jogorvoslati lehetőségeket, amikor az  a)  pontban
említett időszak már letelt, a  helyi jogorvoslati lehetőségek igénybevételének a  felperes, vagy adott
esetben a  helyben alapított vállalkozás általi megszüntetését követő egy év, valamint minden esetben
legkésőbb 10 évvel azt követően, hogy a felperes, vagy adott esetben a helyben alapított vállalkozás először
tudomást szerzett vagy először kellett volna tudomást szereznie a  Második fejezet (Beruházásvédelem)
rendelkezéseinek állítólagos megsértését jelentő bánásmódról.
4. Ha a felperes nem nyújtott be a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek benyújtása) szerinti, bírósági eljárás iránti
keresetet a konzultációk iránti kérelem benyújtásától számított 18 hónapon belül, úgy kell tekinteni, hogy a felperes
visszavonta a  konzultációk iránti kérelmét és a  bírósági eljárásra irányuló esetleges szándéknyilatkozatát, továbbá
úgy kell tekinteni, hogy lemondott egy ilyen kereset benyújtására vonatkozó jogairól. A konzultációkban részt vevő
felek megállapodhatnak az említett időszak meghosszabbításáról.
5. A kereset nem nyilvánítható elfogadhatatlanná a  (3) és (4)  bekezdésben említett határidők túllépése alapján,
ha a  felperes bizonyítani tudja, hogy – az  esettől függően – a  konzultációk iránti kérelem vagy a  bírósági eljárás
iránti kereset meghiúsulását a  felperesnek a  másik Fél szándékos intézkedéseiből eredő intézkedésképtelensége
okozta, feltéve, hogy a  felperes az  erre utaló bizonyítékokat intézkedési képességének visszanyerését követően
haladéktalanul benyújtja.
6. Ha a  konzultációk iránti kérelem e  megállapodásnak az  Unió vagy az  Unió bármely tagállama általi állítólagos
megsértésére vonatkozik, a kérelmet az Unióhoz kell eljuttatni.
7. A jogvitát folytató felek adott esetben videokonferencia útján vagy egyéb módon is folytathatnak egyeztetést,
például abban az esetben, ha a felperes kis- vagy középvállalkozás.
3.4. CIKK
A közvetítés és alternatív vitarendezés 1. A jogvitát folytató felek bármikor, így a  szándéknyilatkozat kézhezvételét megelőzően is megállapodhatnak arról,
hogy közvetítést vesznek igénybe.
2. A közvetítés igénybevétele önkéntes, és nem érinti a jogvitát folytató fél jogi helyzetét.
 3. A közvetítés a  6.  mellékletben (A beruházók és a  Felek közötti közvetítési mechanizmus) meghatározott
szabályok vagy egyéb, a  jogvitát folytató felek által megállapítható szabályok alapján történhet. A 6. mellékletben
(A  beruházók és a  Felek közötti közvetítési mechanizmus) említett valamennyi határidő módosítható a  jogvitát
folytató felek kölcsönös egyetértésével.
4. A közvetítő kijelölése a  jogvitát folytató felek megállapodása alapján vagy a  6.  melléklet (A beruházók és a  Felek
közötti közvetítési mechanizmus) 3. cikkével (A közvetítő kijelölése) összhangban történik. A közvetítők megfelelnek
a 7. mellékletnek (A Bíróság, a Fellebbviteli Bíróság tagjai és a közvetítők magatartási kódexe).
5. A jogvitát folytató felek törekednek arra, hogy a  közvetítő kinevezését követő 60 napon belül kölcsönösen
elfogadott megoldást találjanak.
6. Ha a  jogvitát folytató felek megállapodnak a  közvetítés igénybevételéről, a  3.3.  cikk (Konzultációk) (3) és
(4)  bekezdése nem alkalmazandó a  közvetítés igénybevételéről való megállapodás napja, valamint 30 nappal
az azt követő nap között, hogy a jogvitát folytató felek valamelyike a közvetítés megszüntetése mellett dönt és ezt
levélben közli a közvetítővel és a jogvitát folytató másik féllel.
7. Az e cikkben foglaltak nem akadályozzák meg a jogvitát folytató feleket abban, hogy igénybe vegyék az alternatív
vitarendezés egyéb formáit.
3.5. CIKK
Szándéknyilatkozat 1. Ha a jogvitát nem sikerül rendezni a konzultációk iránti kérelem benyújtását követő három hónapon belül, a felperes
szándéknyilatkozatot nyújthat be, amelyben írásban rögzíti a jogvita rendezése iránti szándékát, amely a következő
információkat tartalmazza:
(a) a felperes neve és címe, továbbá amennyiben a  kérelem benyújtására egy helyben alapított vállalkozás
nevében kerül sor, a helyben alapított vállalkozás neve, címe és a cégbejegyzés helye;
(b) a Második fejezet (Beruházásvédelem) állítólagosan megsértett rendelkezései;
(c) a jogvita jogi és ténybeli alapja, ideértve a Második fejezet (Beruházásvédelem) rendelkezéseinek állítólagos
megsértését jelentő bánásmódot; és
(d) a korrekciós intézkedések és a felperes vagy az általa helyben alapított vállalkozás számára a rendelkezések
említett megsértése által állítólagosan okozott veszteség vagy kár becsült mértéke.
A szándéknyilatkozatot az esettől függően az Uniónak vagy Szingapúrnak kell elküldeni.
2. Ha a szándéknyilatkozatot az Uniónak küldték el, az Unió a nyilatkozat kézhezvételétől számított két hónapon belül
eldönti az alperesi jogállást. Az Unió haladéktalanul tájékoztatja a felperest az alperesi jogállás eldöntéséről, amely
alapján a felperes benyújthatja a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek benyújtása) szerinti keresetet.
3. Arra az esetre, ha nem döntötték el az alperesi jogállást a (2) bekezdés szerint, a következő alkalmazandó, ha:
(a) a szándéknyilatkozat kizárólag az  Unió valamely tagállama általi elbánásra utal, az  adott tagállam jár el
alperesi minőségben;
(b) a szándéknyilatkozat kizárólag az  Unió valamely intézménye, szerve vagy ügynöksége általi elbánásra utal,
az Unió jár el alperesi minőségben.
 4. Akár az  Unió, akár valamely tagállam jár el alperesi minőségben, sem az  Unió, sem az  érintett tagállam nem
minősítheti a  keresetet elfogadhatatlannak, illetőleg nem állíthatja más módon, hogy a  kereset vagy az  ítélet
megalapozatlan vagy érvénytelen, arra hivatkozva, hogy a  megfelelő alperes az  Unió lenne vagy lett volna
az érintett tagállam helyett, illetve fordítva.
5. Az egyértelműség érdekében e  megállapodás, illetőleg az  alkalmazandó vitarendezési szabályok nem gátolhatják
az Uniót és az érintett tagállamot abban, hogy a jogvita vonatkozásában bármilyen információt kicseréljenek.
3.6. CIKK
Bírósági eljárás iránti keresetek benyújtása 1. A felperes legkorábban a  3.5.  cikk (Szándéknyilatkozat) szerinti szándéknyilatkozat keltétől számított legkésőbb
három hónapot követően nyújthatja be a  Bírósághoz a  keresetet a  következő vitarendezési szabályok egyikének
keretében26:
(a) az 1965. március 18-i, az  államok és más államok állampolgárai között keletkező beruházási viták
rendezéséről szóló egyezmény (a továbbiakban: ICSID-egyezmény), feltéve, hogy az  alperes és a  felperes
állama is az ICSID-egyezmény részes fele;
(b) az ICSID-egyezmény, összhangban a  Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja Titkársága
általi lefolytatásához szükséges kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályokkal (a továbbiakban:
az  ICSID  kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályai), és feltéve, hogy vagy az  alperes, vagy a  felperes
állama az ICSID-egyezmény részes fele27;
(c) az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) választottbírósági szabályai;
vagy
(d) bármely egyéb szabály, amennyiben a jogvitát folytató felek erről megállapodnak.
 2. E cikk (1)  bekezdése magában foglalja az  alperes beleegyezését a  bírósági eljárás iránti kereset e  szakasz szerinti
benyújtásához. Az  (1)  bekezdés szerinti beleegyezés és a  bírósági eljárás iránti keresetnek e  szakasz szerinti
benyújtását úgy kell tekinteni, hogy az megfelel:
(a) a jogvitát folytató felek írásbeli hozzájárulása tekintetében az  ICSID-egyezmény II. fejezetében foglalt
követelményeknek és az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályainak; és
(b) a külföldi választottbírósági ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 1958. június 10-én New Yorkban
kelt ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: New York-i egyezmény) II.  cikkében foglalt, írásos megállapodásra
vonatkozó követelményeknek.
3.7. CIKK
A kereset benyújtásának feltételei 1. A kereset e szakasz alkalmazásában kizárólag akkor nyújtható be, ha:
(a) a kereset benyújtásához csatolják a  felperesnek a  vitarendezési eljáráshoz adott írásos beleegyezését
az  e  szakaszban meghatározott eljárások szerint, továbbá a  3.6.  cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek
benyújtása) (1) bekezdésében említett fórumokra vonatkozó szabályok egyikének vitarendezési szabályként
történő meghatározását;
(b) legalább hat hónap eltelt a 3.3. cikk (Konzultációk) szerinti konzultációk iránti kérelem benyújtását követően,
és legalább három hónap eltelt a 3.5. cikknek (Szándéknyilatkozat) megfelelő szándéknyilatkozat benyújtását
követően;
(c) a felperes által benyújtott konzultációk iránti kérelem és szándéknyilatkozat megfelel a  3.3.  cikk
(Konzultációk) (2) bekezdésének, illetőleg a 3.5. cikk (Szándéknyilatkozat) (1) bekezdésének;
(d) a jogvita jogi és ténybeli alapja tárgyát képezte a 3.3. cikk (Konzultációk) szerinti előzetes konzultációnak;
(e) a 3.6.  cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek benyújtása) szerint benyújtott keresetben meghatározott
valamennyi panasz a 3.5. cikk (Szándéknyilatkozat) szerinti bírósági eljárásra irányuló szándéknyilatkozatban
meghatározott bánásmódra vonatkozik; és
26 Az egyértelműség érdekében:
(a) az adott vitarendezési mechanizmussal kapcsolatos szabályok az ebben a szakaszban meghatározott konkrét szabályokra figyelemmel
alkalmazandók, illetőleg a 4.1. cikk (Bizottság) (4) bekezdésének g) pontja szerint elfogadott határozatok útján lehet kiegészíteni őket; és
(b) nem elfogadhatók azok a keresetek, amelyek esetében egy képviselő nyújt be keresetet egy meghatározatlan számú felperesből álló csoport
nevében azzal a szándékkal, hogy az eljárást ezen felperesek érdekét képviselve folytassa le, illetőleg a keresettel kapcsolatos valamennyi
döntést az ő nevükben hozza meg.
27 Az a) és b) pontok alkalmazásában az „állam” kifejezés magában foglalja az Uniót, amennyiben az Unió csatlakozik az ICSID-egyezményhez.
(f ) a felperes:
(i) visszavonja a Bírósághoz, vagy bármely egyéb nemzeti vagy nemzetközi bírósághoz, nemzeti vagy
nemzetközi jog hatálya alá tartozó igazságszolgáltatási fórumhoz benyújtott, a  Második fejezet
(Beruházásvédelem) rendelkezéseit állítólagosan megsértő bánásmódra vonatkozó bármely
függőben lévő keresetét;
(ii) nyilatkozatot tesz, miszerint nem nyújt be ilyen keresetet a jövőben; és
(iii) nyilatkozatot tesz, miszerint nem hajtja végre az  e  szakasz szerint hozott ítéletet annak jogerőre
emelkedését megelőzően, és nem kéri az e szakasz alapján hozott ítélet elleni fellebbezést, annak
felülvizsgálatát, felmentését, hatályon kívül helyezését, megsemmisítését,vagy módosítását vagy
nem kezdeményezi bármely hasonló eljárás megindítását nemzetközi vagy hazai bíróság vagy
igazságszolgáltatási fórum előtt.
2. Az (1)  bekezdés f )  pontja alkalmazásában a „felperes” kifejezés a  beruházóra, illetőleg adott esetben a  helyben
alapított vállalkozásra vonatkozik. Továbbá, az  (1)  bekezdés f )  pontjának i.  alpontja alkalmazásában a „felperes”
kifejezés magában foglalja az  összes olyan személyt, amely közvetlen vagy közvetett tulajdonosi részesedéssel
rendelkezik a beruházóban, illetőleg adott esetben a helyben alapított vállalkozásban, vagy amely a beruházó, vagy
adott esetben a helyben alapított vállalkozás ellenőrzése alá tartozik.
3. Az alperes kérésére a  Bíróság megállapítja saját joghatóságának hiányát, amennyiben a  felperes nem tartja
tiszteletben az (1) és (2) bekezdésben említett előírásokat vagy nyilatkozattételeket.
4. Az (1)  bekezdés f )  pontja nem gátolja a  felperest abban, hogy a  3.6.  cikkben (Bírósági eljárás iránti keresetek
benyújtása) említett valamely vitarendezési fórum előtti eljárásokat megelőzően, vagy az  ilyen eljárások alatt
ideiglenes jogvédelmi intézkedésekért forduljon az  alperessel szemben bíróságok vagy közigazgatási bíróságok
előtt. E cikk alkalmazásában az ideiglenes jogvédelmi intézkedések kizárólagosan a felperes jogainak és érdekeinek
védelmét szolgálják, és nem foglalják magukban sem a  kártérítés fizetését, sem a  jogvita tárgyát illető érdemi
döntést.
5. Az egyértelműség érdekében a  Bíróság megállapítja saját joghatóságának hiányát, amennyiben a  jogvita eredete
ténylegesen vagy nagy valószínűség szerint egy olyan időszakra tehető, amikor a  felperes tulajdonjogot szerzett
vagy megszerezte az  irányítást a  jogvita tárgyát képező beruházás fölött, és a  bíróság a  tényállás alapján úgy
dönt, hogy a  beruházás tulajdonjogának, illetve az  a  feletti irányításnak a  megszerzése a  felperes részéről azzal
a  céllal történt, hogy a  kereset benyújtására e  szakasz hatálya alatt kerüljön sor. Ez  a  bekezdés nem érinti azokat
a joghatósággal kapcsolatos egyéb kifogásokat, amelyeket a Bíróság vizsgálhat.
3.8. CIKK
Harmadik fél általi finanszírozás 1. Harmadik fél általi finanszírozás esetében az  ilyenből részesülő jogvitát folytató fél tájékoztatja a  másik jogvitát
folytató felet és a Bíróságot a finanszírozó harmadik fél nevéről és címéről.
2. Az ilyen értesítést a  kereset benyújtásakor kell megtenni, vagy haladéktalanul, amint a  harmadik fél általi
finanszírozásról szóló megállapodást megkötik, vagy adott esetben az adományt vagy támogatást nyújtják.
3.9. CIKK
Elsőfokú Bíróság 1. Elsőfokú Bíróság (a továbbiakban: Bíróság) kerül létrehozásra a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek benyújtása)
alapján benyújtott keresetek tárgyalására.
2. A bizottság e megállapodás hatálybalépésekor kinevezi a Bíróság hat tagját. E megállapodás alkalmazásában:
(a) Az uniós Fél két tagot nevez ki;
(b) Szingapúr két tagot nevez ki; és
(c) Az uniós Fél és Szingapúr együttesen két tagot nevez ki, akik nem az  Unió valamely tagállamának vagy
Szingapúrnak az állampolgárai.
 3. A bizottság dönthet a tagok számának a három többszörösével történő növeléséről vagy csökkentéséről. A további
tagokat a (2) bekezdésekben leírtak szerint nevezik ki.
 4. A tagoknak olyan képesítéssel kell rendelkezniük, amelyet saját országuk előír a bírói kinevezéshez, vagy elismert
szakértelemmel rendelkező jogásznak kell lenniük. Szakértelemmel vagy tapasztalattal kell rendelkezniük
a  nemzetközi közjog területén. Kívánatos, hogy szakértelemmel rendelkezzenek különösen a  nemzetközi
beruházási jog, a  nemzetközi kereskedelmi jog és a  nemzetközi beruházásokkal vagy nemzetközi kereskedelmi
megállapodásokkal kapcsolatban felmerült viták rendezése területén.
5. A tagokat nyolcéves időtartamra nevezik ki. Ugyanakkor közvetlenül az e megállapodás hatálybalépését követően
kinevezett hat személy közül három, sorsolás útján megállapított személyt tizenkét éves időtartamra kell
kinevezni. A tagok megbízatásának lejártakor a tagok kinevezése a bizottság határozata útján meghosszabbítható.
A  megüresedő helyeket az  üresedések sorrendjében töltik be. Ha valakit olyan személy helyére jelölnek, aki nem
töltötte ki a szolgálati idejét, elődje idejének végéig marad hivatalban. A Bíróság valamely tanácsában eljáró személy
hivatali ideje lejártakor – a Bíróság elnökének engedélyével – továbbra is részt vehet a tanács munkájában az adott
tanács eljárásainak lezártáig, és úgy kell tekinteni, hogy kizárólag e célból bírósági tagsága folytatódik.
6. A Bíróság elnöke és alelnöke felelős a szervezési kérdésekért; őket a (2) bekezdés c) pontja szerint kinevezett tagok
közül sorshúzással, négyéves időtartamra nevezik ki. Tisztségüket rotációs alapon töltik be, melynek sorrendjét
a  bizottság elnöke által elvégzett sorshúzással határozzák meg. Az  elnököt akadályoztatása esetén az  alelnök
helyettesíti.
7. A Bíróság három tagból álló tanácsban tárgyalja az ügyeket: egy tagot a (2) bekezdés a), egy tagot a (2) bekezdés
b) és egy tagot pedig a (2) bekezdés c) pontja szerint neveznek ki. A tanács elnöki tisztjét a (2) bekezdés c) pontja
szerint kinevezett tag tölti be.
8. A 3.6.  cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek benyújtása) szerinti kereset benyújtásától számított 90 napon belül
a  Bíróság elnöke rotációs alapon kinevezi a  Bíróságnak az  ügyet tárgyaló tanácsát alkotó tagjait, biztosítva, hogy
minden egyes tanács összetétele véletlenszerű legyen és ne legyen előre kiszámítható, ugyanakkor egyenlő esélyt
biztosítva valamennyi tag számára tisztsége gyakorlására.
9. A (7)  bekezdéstől eltérve a  jogvitát folytató felek megegyezhetnek abban, hogy az  ügyet a  Bíróság egyetlen
tagja tárgyalja, akit a  (2)  bekezdés c)  pontja szerint kinevezett tagok közül a  Bíróság elnöke nevez ki. Az  alperes
jóhiszeműen mérlegeli a  felperestől érkező kérelmet, különös tekintettel arra, ha a  felperes kis- vagy
középvállalkozás, illetőleg amennyiben az  igényelt kártérítés vagy kártalanítás mértéke viszonylag alacsony. Ilyen
kérelmet a  3.6.  cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek benyújtása) szerint benyújtott keresettel egyidejűleg lehet
benyújtani.
10. A Bíróság megállapítja saját munkarendjét.
 11. A Bíróság tagjainak gondoskodniuk kell arról, hogy rendelkezésre álljanak, és hogy képesek legyenek ellátni
az e szakasz szerinti feladataikat.
 12. Rendelkezésre állásuk biztosítása érdekében a Bíróság tagjai havi rendelkezésre állási díjban részesülnek, melynek
mértékét a  bizottság határozza meg. A  Bíróság elnöke és adott esetben alelnöke a  3.10.  cikk (Fellebbviteli
Bíróság) (11)  bekezdése szerint meghatározott díjjal egyenértékű díjazásban részesül a  Bíróság elnöki funkcióinak
az e szakasz értelmében történő betöltését szolgáló munkavégzés minden egyes napjáért.
13. A Bíróság elnökének és alelnökének járó rendelkezésre állási díjat és napidíjakat a  Bíróság elnöki funkcióinak
az  e  szakasz értelmében történő betöltését szolgáló munkavégzés során az  ICSID titkársága által kezelt számlára
mindkét Fél egyaránt megfizeti. Ha a  Fél elmulasztja a  díj megfizetését, a  másik Fél dönthet úgy, hogy megfizeti
a díjat. Minden ilyen hátralékot a megfelelő mértékű kamattal együtt kell kifizetni.
14. Kivéve, ha a bizottság a (15) bekezdés szerinti határozatot fogad el, a Bíróság valamely tanácsa tagjainak járó egyéb
díjak és kiadások összegét az ICSID-egyezménynek a kereset benyújtása napján hatályos adminisztratív és pénzügyi
szabályzata 14.  cikkének (1)  bekezdése szerint kell meghatározni, és azok viselésére a  jogvitát folytató feleket
a Bíróságnak a 3.21. cikk (Költségek) szerint kell köteleznie.
15. A bizottság határozat útján rendszeres fizetéssé alakíthatja a  rendelkezésre állási díjat és a  többi díjat és kiadást.
Ilyen esetben a  tagok teljes munkaidőben teljesítenek szolgálatot, és a  bizottság meghatározza díjazásukat és
a kapcsolódó szervezési ügyeket. Ilyen esetben a tagok akár kereső, akár egyéb tevékenységet nem folytathatnak,
kivéve, ha a Bíróság elnöke kivételesen ennek a tagnak mentességet biztosít.
16. A Bíróság titkárságának szerepét az  ICSID-titkárság tölti be, amely munkáját megfelelően segíti. E  támogatás
költségeit a Bíróság a 3.21. cikknek (Költségek) megfelelően a jogvitát folytató felek között osztja el.
3.10. CIKK
Fellebbviteli Bíróság 1. Egy állandó Fellebbviteli Bíróság kerül létrehozásra, amely elbírálja a  Bíróság által hozott előzetes ítéletek ellen
benyújtott fellebbezéseket.
2. A bizottság e  megállapodás hatálybalépésekor kinevezi a  Fellebbviteli Bíróság hat tagját. E  megállapodás
alkalmazásában:
(a) Az uniós Fél két tagot nevez ki;
(b) Szingapúr két tagot nevez ki; és
(c) Az uniós Fél és Szingapúr együttesen két tagot nevez ki, akik az Unió bármely tagállamának és Szingapúrnak
az állampolgárai.
 3. A bizottság dönthet a  Fellebbviteli Bíróság tagjai számának a  három többszörösével történő növeléséről vagy
csökkentéséről. A további tagokat a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően nevezik ki.
 4. A Fellebbviteli Bíróság tagjainak olyan képesítéssel kell rendelkezniük, amelyet saját országuk előír a  legfelsőbb
bírói kinevezéshez, vagy elismert szakértelemmel rendelkező jogásznak kell lenniük. A tagok szakértelemmel vagy
tapasztalattal rendelkeznek a  nemzetközi közjog területén. Kívánatos, hogy szakértelemmel vagy tapasztalattal
rendelkezzenek különösen a  nemzetközi beruházási jog, a  nemzetközi kereskedelmi jog és a  nemzetközi
beruházásokkal vagy nemzetközi kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatban felmerült viták rendezése
területén.
5. A Fellebbviteli Bíróság tagjait nyolc évre nevezik ki. Ugyanakkor közvetlenül az  e  megállapodás hatálybalépését
követően kinevezett hat személy közül három, sorsolás útján megállapított személyt tizenkét éves időtartamra
kell kinevezni. A  megbízatás lejártakor a  tagok kinevezése a  bizottság határozata útján meghosszabbítható.
A  megüresedő helyeket az  üresedések sorrendjében töltik be. Ha valakit olyan személy helyére jelölnek, aki nem
töltötte ki a szolgálati idejét, elődje idejének végéig marad hivatalban. A Fellebbviteli Bíróság valamely tanácsában
eljáró személy hivatali ideje lejártakor – a  Fellebbviteli Bíróság elnökének engedélyével – továbbra is részt vehet
a tanács munkájában az adott tanács eljárásainak lezártáig, és kizárólag e célból folytatódhat fellebbviteli bírósági
tagsága is.
6. A Fellebbviteli Bíróság elnöke és alelnöke felelős a szervezési kérdésekért. Az elnököt és az alelnököt a (2) bekezdés
c)  pontja szerint kinevezett Fellebbviteli Bírósági tagok közül sorshúzással, négyéves időtartamra nevezik ki.
Tisztségüket rotációs alapon töltik be, melynek sorrendjét a bizottság elnöke által elvégzett sorshúzással határozzák
meg. Az elnököt akadályoztatása esetén az alelnök helyettesíti.
7. A Fellebbviteli Bíróság három tagból álló tanácsban tárgyalja az  ügyeket: egy tagot a  (2)  bekezdés a), egy tagot
a (2) bekezdés b), egy tagot pedig a (2) bekezdés c) pontja szerint neveznek ki. A tanács elnöki tisztjét a (2) bekezdés
c) pontja szerint kinevezett tag tölti be.
8. A Fellebbviteli Bíróság elnöke rotációs alapon kinevezi a  Fellebbviteli Bíróságnak a  fellebbezést tárgyaló tanácsát
alkotó tagjait, biztosítva, hogy a  tanács összetétele véletlenszerű legyen és ne legyen előre kiszámítható,
ugyanakkor egyenlő esélyt biztosítva a Fellebbviteli Bíróság valamennyi tagjának tisztsége gyakorlására.
9. A Fellebbviteli Bíróság megállapítja saját munkarendjét.
 10. A Fellebbviteli Bíróság tagjainak gondoskodniuk kell arról, hogy rendelkezésre álljanak, és hogy képesek legyenek
ellátni az e szakasz szerinti feladataikat.
 11. Rendelkezésre állásuk biztosítása érdekében a  tagjai havi rendelkezésre állási díjban részesülnek és a  tagként
ledolgozott minden egyes napért díjat kapnak, melynek mértékét a  bizottság határozatban állapítja meg.
A Fellebbviteli Bíróság elnöke és adott esetben alelnöke díjat kap az e szakasz szerinti Fellebbviteli Bíróság elnöki
funkcióinak betöltését szolgáló munkavégzés minden egyes napjáért.
12. A Fellebbviteli Bíróság elnökének és alelnökének járó rendelkezésre állási díjat és napidíjakat a Fellebbviteli Bíróság
elnöki funkcióinak az e szakasz értelmében történő betöltését szolgáló munkavégzés során az ICSID titkársága által
kezelt számlára a két Fél egyenlő mértékben fizeti. Ha az egyik Fél elmulasztja a díj vagy a napidíjak megfizetését,
a másik Fél dönthet úgy, hogy megfizeti a díjat. Minden ilyen hátralékot a megfelelő mértékű kamattal együtt kell
kifizetni.
13. A bizottság határozat útján rendszeres állandó fizetéssé alakíthatja a rendelkezésre állási díjat és a napidíjakat. Ilyen
esetben a  Fellebbviteli Bíróság tagjai teljes munkaidőben teljesítenek szolgálatot, és a  bizottság meghatározza
díjazásukat és a kapcsolódó szervezési ügyeket. Ilyen esetben a Fellebbviteli Bíróság tagjai akár kereső, akár egyéb
tevékenységet nem folytathatnak, kivéve, ha a Fellebbviteli Bíróság elnöke kivételesen mentességet biztosít.
14. A Fellebbviteli Bíróság titkárságának szerepét az  ICSID tölti be, amely munkáját megfelelően segíti. E  támogatás
költségeit a Bíróság a 3.21. cikknek (Költségek) megfelelően a jogvitát folytató felek között osztja el.
3.11. CIKK
Etika 1. A Bíróság és a Fellebbviteli Bíróság tagjait olyan személyek közül választják, akik függetlenségéhez nem fér kétség.
A  tagok nem állhatnak kapcsolatban egyetlen kormánnyal sem28 és elsősorban nem fogadhatnak el utasításokat
semmilyen kormánytól vagy szervezettől a  jogvita tárgyát képező ügyekben. Nem vehetnek részt olyan jogvita
elbírálásában, amely közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget eredményezne. A  tagok megfelelnek
a  7.  melléklet (A Bíróság, a  Fellebbviteli Bíróság tagjai és a  közvetítők magatartási kódexe) rendelkezéseinek.
Ezenkívül kinevezésüktől kezdve nem járhatnak el jogi képviselőként vagy a Fél által kinevezett szakértőként vagy
tanúként semmilyen folyamatban lévő vagy új, e megállapodás vagy bármely más megállapodás, illetőleg nemzeti
jogszabályok hatálya alá tartozó beruházásvédelemmel kapcsolatos vitában.
2. Ha valamely, jogvitát folytató fél úgy véli, hogy egy taggal kapcsolatban összeférhetetlenség merül fel, úgy
a  szóban forgó tagnak a  Bíróság elnökévé vagy a  Fellebbviteli Bíróság elnökévé történő kinevezésére vonatkozó
kifogásolásról szóló értesítést nyújthat be. A kifogásolásról szóló értesítést a jogvitát folytató félnek a Bíróság vagy
a  Fellebbviteli Bíróság tanácsának összetételéről való értesítésétől számított 15 napon belül, vagy attól a  naptól
számított 15 napon belül kell megküldenie, amelyen tudomást szerzett a releváns tényekről, ha nem volt elvárható,
hogy e  tényekről tudomása legyen a  tanács összeállításakor. A  kifogásolásról szóló értesítésnek tartalmaznia kell
az annak alapjául szolgáló indokokat.
3. Ha a  kifogásolt tag a  kifogásról szóló értesítés napjától számított 15 napon belül úgy dönt, hogy nem mond le,
a  Bíróság elnöke és a  Fellebbviteli Bíróság elnöke a  jogvitát folytató felek meghallgatását, valamint azt követően,
hogy a  tagnak lehetőséget biztosít észrevételei közlésére, a kifogásról szóló értesítés napjától számított 45 napon
belül határozatot hoz, és haladéktalanul értesíti a jogvitát folytató feleket és a tanács többi tagját.
4. A Bíróság elnöki tanácsához történő kinevezés elleni kifogásolásról a  Fellebbviteli Bíróság elnöke hoz döntést és
fordítva.
5. A Fellebbviteli Bíróság elnökének indokolással ellátott ajánlását követően a  Felek a  bizottság határozata útján
dönthetnek úgy, hogy leváltják a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság tagját, amennyiben annak magatartása nem
felel meg az  (1) bekezdésben foglalt kötelezettségeknek, és összeegyeztethetetlen azzal, hogy az érintett személy
továbbra is a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság tagja legyen. Ha a szóban forgó magatartás állítólag a Fellebbviteli
Bíróság elnökének tulajdonítható, úgy az Elsőfokú Bíróság elnöke indokolással ellátott ajánlást nyújt be. A 3.9. cikk
(Elsőfokú Bíróság) (5) bekezdése és a 3.10. cikk (Fellebbviteli Bíróság) (5) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó
az e bekezdés szerinti üres álláshelyek betöltésére vonatkozóan.
3.12. CIKK
Többoldalú vitarendezési mechanizmus
A Felek egymással és a többi érdekelt kereskedelmi partnerrel együtt multilaterális beruházási igazságszolgáltatási
fórumot és fellebbviteli mechanizmust hoznak létre a  nemzetközi beruházásokkal kapcsolatos jogviták rendezése
érdekében. Az  ilyen multilaterális mechanizmus létrejöttét követően a  bizottság határozatot fogad el arról, hogy
az e szakasz szerinti beruházásokkal kapcsolatos vitákat a multilaterális mechanizmus alapján rendezik, és megteszi
a megfelelő átmeneti intézkedéseket.
3.13. CIKK
Alkalmazandó jog és értelmezési szabályok 1. A Bíróság eldönti, hogy a  kereset tárgyát képező bánásmód a  Második fejezet (Beruházásvédelem) hatálya alá
tartozó valamely kötelezettség megszegését jelenti-e.
2. A (3) bekezdést fenntartva a Bíróság ezt a megállapodást a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény és a Felekre
alkalmazandó egyéb nemzetközi jogi szabályok és elvek szerinti értelmezésnek megfelelően alkalmazza29.
28 Az egyértelműség érdekében az a tény, hogy egy személy javadalmazást kap egy kormánytól, vagy korábban a kormány alkalmazásában
állt, illetőleg családi kapcsolatban áll egy, a kormánytól javadalmazásban részesülő személlyel, önmagában még nem zárja ki az adott személy
megfelelőségét.
29 Az egyértelműség érdekében a Felek (belső) nemzeti jogszabályai nem képezik az alkalmazandó jogszabályok részét. Amennyiben a Bíróságnak
értelmeznie kell az egyik Fél nemzeti jogszabályának valamely rendelkezését, úgy követnie kell a szóban forgó rendelkezésnek az adott Fél bíróságai
vagy hatóságai általi értelmezését, és a nemzeti jognak a Bíróság általi értelmezése nem kötelező egyik Fél bíróságaira vagy hatóságaira nézve sem.
A Bíróságnak nincs joghatósága arra, hogy megállapítsa egy, e megállapodást állítólagosan sértő intézkedés jogvitát folytató fél nemzeti joga szerinti
jogszerűségét.
3. Ha az értelmezés tekintetében komoly, e megállapodás tárgyát érintő aggályok merülnek fel, a bizottság a 4.1. cikk
(Bizottság) (4)  bekezdésének f )  pontja szerint határozhat e  megállapodás rendelkezéseinek értelmezéséről.
A  bizottság által elfogadott bármely értelmezés kötelező erejű a  Bíróságra és a  Fellebbviteli Bíróságra nézve,
és valamennyi ítéletnek összhangban kell állnia ezzel a  határozattal. A  bizottság dönthet arról, hogy valamely
értelmezés egy meghatározott időponttól kezdve kötelező erejű.
3.14. CIKK
Nyilvánvalóan jogalap nélküli keresetek 1. Az alperes legkésőbb 30 nappal a Bíróság tanácsának a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) szerinti létrehozását követően, és
mindenképpen a Bíróság tanácsának első ülése előtt kifogást nyújthat be, miszerint a kereset nyilvánvalóan nélkülöz
minden jogalapot.
2. Az alperes a lehető legpontosabban megindokolja a kifogást.
 3. A Bíróság lehetőséget biztosít a  jogvitát folytató felek számára a  kifogással kapcsolatos állásfoglalásra, majd
a bírósági tanács első ülésén vagy azt követően haladéktalanul határozatot vagy előzetes ítéletet hoz a kifogással
kapcsolatosan.
4. Sem az  említett eljárás, sem a  Bíróság bármely határozata nem érinti az  alperes azon jogát, hogy a  3.15.  cikk
(Megalapozatlan keresetek) szerint vagy az eljárás folyamán a kereset megalapozottságával kapcsolatban kifogással
éljen, továbbá nem érinti a Bíróság arra vonatkozó hatáskörét sem, hogy más kifogásokat tárgyaljon előkérdésként.
3.15. CIKK
Jogilag megalapozatlan keresetek 1. A Bíróság arra vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül, hogy más kifogásokat kezeljen előkérdésként, illetőleg
az alperes arra vonatkozó jogának sérelme nélkül, hogy bármely megfelelő időpontban ilyen kifogásokat terjesszen
elő, a  Bíróság előzetes kérdésként foglalkozik az  alperes bármely kifogásával, illetőleg határozatot hoz az  alperes
bármely arra irányuló kifogását illetően, miszerint valamely, a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek benyújtása)
szerint benyújtott kereset vagy annak bármely része jogi okokból nem vezethet aze szakasz alapján a  felperes
javára hozott ítélethez, még abban az esetben sem, ha az állított tények igaznak bizonyultak. A Bíróság mérlegelhet
bármely olyan egyéb lényeges tényt is, amely nem tartozik a jogvitához.
2. Az (1) bekezdés szerinti kifogást a Bírósághoz kell benyújtani a Bíróság tanácsának létrehozását követően a lehető
leghamarabb, de legkésőbb abban az  időpontban, amelyet a  Bíróság az  alperes számára a  válaszirat vagy
ellenkérelem benyújtása céljára meghatározott, illetőleg a  kereset módosulása esetén abban az  időpontban,
ameddig az alperesnek a módosított keresetre válaszolnia kell. Nem nyújtható be kifogás az  (1) bekezdés alapján,
ameddig függőben vannak a 3.14. cikk (Nyilvánvalóan jogalap nélküli keresetek) szerinti esetleges eljárások, kivéve,
ha a Bíróság az eset körülményeinek értékelését követően engedélyezi az e cikk szerinti kifogás benyújtását.
3. Az (1)  bekezdés szerinti kifogás kézhezvételét követően a  Bíróság – amennyiben nem tekinti a  kifogást
nyilvánvalóan megalapozatlannak – felfüggeszti az ügy érdemi vizsgálatát, ütemtervet készít a kifogás vizsgálatára,
amely összhangban áll az  egyéb előkérdések vizsgálatára vonatkozó, általa már elkészített esetleges ütemtervvel,
és indoklással ellátott határozatot vagy előzetes ítéletet hoz a határozatra vagy előzetes ítéletre vonatkozó kifogás
vonatkozásában.
3.16. CIKK
Az eljárások átláthatósága
A 8.  melléklet (A dokumentumokhoz, meghallgatásokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályok,
valamint harmadik személyek beadványok benyújtására vonatkozó joga) alkalmazandó az e szakasz szerinti vitákra.
3.17. CIKK
A megállapodás jogvitát nem folytató felei
1. A Bíróság befogadja, a megállapodás jogvitát nem folytató feleinek a szerződés értelmezésével kapcsolatos szóbeli
vagy írásbeli beadványait, vagy a jogvitát folytató felekkel folytatott konzultációt követően felkérheti a jogvitát nem
folytató feleket az ilyen beadványok benyújtására.
2. A Bíróság semmilyen következtetést nem von le abból, ha nem kerül benyújtásra az (1) bekezdés szerinti beadvány,
vagy nem érkezik válasz az említett felkérésre.
3. A Bíróság biztosítja, hogy egy ilyen beadvány nem szakítja meg, vagy nem akadályozza szükségtelenül a bírósági
eljárásokat, illetőleg nem okoz tisztességtelen hátrányt egyik jogvitát folytató fél számára sem.
4. A Bíróság biztosítja, hogy a  jogvitát folytató felek megfelelő lehetőséget kapnak arra, hogy állást foglaljanak
a jogvitát nem folytató felek által benyújtott beadvánnyal kapcsolatosan.
3.18. CIKK
Ítélet 1. Ha a  Bíróság úgy határoz, hogy a  jogvita tárgyát képező elbánás a  Második fejezet (Beruházásvédelem) hatálya
alá tartozó valamely kötelezettség megszegését jelenti, a  Bíróság ítéletében – külön vagy együttesen – kizárólag
a következőket ítélheti meg30:
(a) pénzbeli kártérítés, az adott esetben alkalmazandó kamatokkal; és
(b) tulajdon visszaszolgáltatása azzal a  feltétellel, hogy az  alperes a  visszaszolgáltatás helyett megfizetheti
a  Bíróság által a  Második fejezetnek (Beruházásvédelem) megfelelő mértékben meghatározott pénzbeli
kártérítést és az adott esetben alkalmazandó kamatokat.
2. A pénzbeli kártérítés összege nem lehet magasabb, mint a  felperes vagy a  helyben alapított vállalkozása által
a  Második fejezet (Beruházásvédelem) vonatkozó rendelkezéseinek megsértése következtében adott esetben
elszenvedett veszteség összegének mértéke, csökkentve az érintett fél által már teljesített előzetes kártérítés vagy
kártalanítás összegével. A Bíróság nem ítél meg büntető jellegű kártérítést.
3. Ha a  keresetet egy helyben létrehozott vállalkozás nevében nyújtották be, az  ítélet a  helyben létrehozott
vállalkozásra irányul.
4. Általános szabályként a  Bíróság előzetes ítéletet bocsát ki a  kereset benyújtásának időpontjától számított
18 hónapon belül. Ha a Bíróság úgy ítéli meg, hogy előzetes ítéletét nem tudja 18 hónapon belül meghozni, úgy
írásban tájékoztatja a jogvitát folytató feleket a késedelem okairól, valamint arról a becsült időtartamról, amely alatt
előzetes ítéletét módjában áll kibocsátani. Az  előzetes ítélet a  kihirdetését követő 90 napon emelkedik jogerőre,
feltéve ha az egyik jogvitát folytató fél sem nyújtott be fellebbezést az ítélet ellen a Fellebbviteli Bírósághoz.
3.19. CIKK
Jogorvoslati eljárás 1. A jogvitát folytató felek bármelyike előzetes ítélet ellen annak meghozatalától számított 90 napon belül nyújthat be
fellebbezést a Fellebbviteli Bírósághoz. A fellebbezés indokai a következők:
(a) a Bíróság tévedett az alkalmazandó jogszabályok értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban;
(b) a Bíróság nyilvánvalóan tévedett a  tények mérlegelésében, ideértve a  vonatkozó nemzeti jogszabályok
mérlegelését is; vagy
(c) az ICSID-egyezmény 52.  cikkében szereplő indokok alapján, amennyiben azok nem tartoznak az  a) vagy
a b) pont hatálya alá.
 2. Ha a  Fellebbviteli Bíróság nem ad helyt a  fellebbezésnek, az  előzetes ítélet jogerőre emelkedik. A  Fellebbviteli
Bíróság is visszautasíthatja a  fellebbezést gyorsított eljárásban, amennyiben egyértelmű, hogy a  fellebbezés
nyilvánvalóan megalapozatlan. Ez esetben az előzetes ítélet emelkedik jogerőre.
3. Ha a  Fellebbviteli Bíróság helyt ad a  fellebbezésnek, teljes mértékben vagy részben módosítja vagy visszavonja
az  előzetes ítéletben foglalt jogi ténymegállapításokat és következtetéseket. A  Fellebbviteli Bíróság visszautalja
az  ügyet a  Bírósághoz, pontosan megjelölve, hogyan módosította vagy vonta vissza a  Bíróság releváns
ténymegállapításait és következtetéseit. A  Bíróságra nézve kötelezőek a  Fellebbviteli Bíróság ténymegállapításai
és következtetései, és a  jogvitát folytató felek meghallgatását követően, adott esetben ennek megfelelően
felülvizsgálja előzetes ítéletét. A Bíróság törekszik arra, hogy az ügy visszautalását követő 90 napon belül kibocsássa
felülvizsgált ítéletét.
4. Általános szabály, hogy a  jogvitát folytató fél fellebbezési szándékának hivatalos bejelentésétől számítva,
a  Fellebbviteli Bíróság határozata kiadásának időpontjáig tartó eljárás nem haladhatja meg a  180 napot.
Ha  a  Fellebbviteli Bíróság úgy ítéli meg, hogy határozatát nem tudja 180 napon belül meghozni, úgy írásban
tájékoztatja a  jogvitát folytató feleket a  késedelem okairól, valamint arról a  becsült időtartamról, amely alatt
határozatát módjában áll kibocsátani. Az eljárás semmiképp sem haladhatja meg a 270 napot.
30 Az egyértelműség érdekében, az ítélet alapját a felperes keresete képezi, meghozatalára pedig a jogvitát folytató felek esetleges észrevételeinek
mérlegelését követően kerül sor.
5. A fellebbezést benyújtó jogvitát folytató fél biztosítékkal szolgál a  fellebbezés költségeit illetően. A  Fellebbviteli
Bíróság elrendelheti, hogy a jogvitát folytató fél is szolgáltasson egyéb biztosítékot a költségeket illetően.
6. A 3.8. cikk (Harmadik fél általi finanszírozás) rendelkezései, a 8. melléklet (A dokumentumokhoz, meghallgatásokhoz
való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályok, valamint harmadik személyek beadványok benyújtására
vonatkozó joga), a 3.17. cikk (A megállapodás jogvitát nem folytató fele) és a 3.21. cikk (Költségek) értelemszerűen
alkalmazandók a fellebbezési eljárás tekintetében.
3.20. CIKK
Kártalanítás vagy egyéb kártérítés
Az alperes védekezésként, viszontkeresetként, beszámítási jogként vagy egyéb oknál fogva nem tehet olyan
kijelentést, miszerint az  e  szakasz alapján kezdeményezett jogvitában a  felperes által megtéríttetni kívánt kár
egészének vagy egy részének a megtérítésére vagy a kártalanításra biztosítási vagy garanciaszerződés alapján került
vagy kerül sor. A Bíróság sem ad helyt egy ilyen kijelentésnek.
3.21. CIKK
Költségek 1. A Bíróság elrendeli, hogy az  eljárás költségeit a  jogvita pervesztes fele viseli. Kivételes körülmények esetén – és
amennyiben az ügy körülményei alapján indokoltnak ítéli – a Bíróság feloszthatja a költségeket a  jogvitát folytató
felek között.
2. Az egyéb észszerű költségeket, ideértve a  jogi képviselet és tanácsadás költségeit, a  vesztes fél viseli, kivéve, ha
a Bíróság úgy ítéli meg, hogy a költségek ilyen felosztása nem megfelelő az ügy körülményeire tekintettel.
3. Ha a keresetnek csak részben adtak helyt, a megítélt költségeket ki kell igazítani annak megfelelően, hogy mekkora
számban vagy terjedelemben ítélték meg a kereset megítélt részeit.
4. Ha a  keresetet a  3.14.  cikk (Nyilvánvalóan jogalap nélküli keresetek) vagy a  3.15.  cikk (Jogilag megalapozatlan
keresetek) alkalmazásában részben vagy egészben elutasítják, a  Bíróság elrendeli, hogy valamennyi egy ilyen
keresettel vagy annak részeivel összefüggő költséget, így különösen az eljárással összefüggő költségeket, és minden
egyéb, észszerűen elfogadható költséget, ideértve a jogi képviselet és tanácsadás költségeit, a pervesztes fél viseli.
5. A bizottság mérlegelheti a  díjakkal kapcsolatos kiegészítő szabályok elfogadását annak érdekében, hogy
meghatározza a jogi képviselet és tanácsadás maximális költségeit, amelyet a jogvitát folytató vesztes fél bizonyos
kategóriáinak kell viselnie. Az  ilyen kiegészítő szabályok figyelembe veszik a felperes pénzügyi forrásait, aki/amely
természetes személy vagy kis vagy középvállalkozás. A  bizottság törekszik arra, hogy e  kiegészítő szabályokat
legkésőbb e megállapodás hatálybalépését követő egy éven belül elfogadja.
3.22. CIKK
Ítéletek érvényesítése 1. Az e  szakasz szerint hozott ítélet nem érvényesíthető a  3.18.  cikk (Ítélet) (4)  bekezdése, a  3.19.  cikk (Jogorvoslati
eljárás) (2) bekezdése, vagy a 3.19. cikk (Jogorvoslati eljárás) (3) bekezdése értelmében annak jogerőre emelkedését
megelőzően. A Bíróság által az e szakasz szerint meghozott jogerős ítéletek a jogvitát folytató felekre nézve kötelező
erejűek, és azok ellen nem nyújtható be fellebbezési, felülvizsgálati, felmentési, hatályon kívül helyezési vagy egyéb
jogorvoslati kérelem31.
2. A Felek kötelező erejű ítéletként elismerik az  e  megállapodás szerint hozott ítéletet, és területükön valamely
bíróságuk által hozott jogerős ítélet végrehajtásával azonos módon biztosítják a  pénzbírsággal járó kötelezettség
teljesítését.
3. Az ítélet végrehajtására azon terület joga szerinti hatályos végrehajtási szabályok vonatkoznak, ahol az  ítélet
végrehajtandó.
4. Az egyértelműség érdekében a  Negyedik fejezet (Intézményi, általános és záró rendelkezések) 4.11.  cikke
(A  közvetlen hatály hiánya) nem akadályozza meg az  e  szakasz szerint hozott ítéletek elismerését, végrehajtását
vagy érvényesítését.
31 Az egyértelműség érdekében, ez nem gátolja a jogvitát folytató felet abban, hogy a szóban forgó eljárásra alkalmazandó módon – az ICSIDegyezmény 50. és 51. cikke vagy az UNCITRAL választottbírósági szabályainak 37. és 38. cikke, illetőleg egyéb szabályok egyenértékű rendelkezései
értelmében – felkérje a Bíróságot egy ítélet felülvizsgálatára, helyesbítésére vagy értelmezésére.
5. Az e  szakasz szerint hozott jogerős ítélet a  New York-i egyezmény I.  cikkének értelmében vett, kereskedelmi
jogviszonyból vagy ügyletből eredő jogvitával kapcsolatos választottbírósági ítéletnek minősül.
6. Az egyértelműség érdekében és az (1) bekezdés alapján: ha egy keresetet a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek
benyújtása) (1) bekezdésének a) pontja alapján nyújtottak be vitarendezés céljából, az e szakasz szerint meghozott
jogerős ítélet az ICSID-egyezmény IV. fejezetének 6. szakasza szerint meghozott ítéletnek minősül.
3.23. CIKK
A megállapodás feleinek szerepe 1. Egyik Fél sem nyújt diplomáciai védelmet és nem érvényesít nemzetközi jogi keresetet olyan jogvita
vonatkozásában, amelyet az  adott Fél egyik beruházója és a  másik Fél egyhangúlag az  e  szakasz szerinti
vitarendezés elé utal vagy utalt, kivéve, ha a  másik e  jogvita keretében hozott ítéletnek nem tesz eleget. Azok
az  informális diplomáciai jegyzékváltások, amelyek egyedüli célja a  jogvita rendezésének előmozdítása, nem
tartoznak a diplomáciai védelem e bekezdésben meghatározott fogalma alá.
2. Az egyértelműség érdekében, az  (1) bekezdés nem zárja ki annak lehetőségét, hogy valamely jogvitát folytató fél
egy általános hatályú intézkedés vonatkozásában igénybe vegye a  Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakasza
(A Felek közötti vitarendezés) szerinti valamely vitarendezési eljárást, még akkor is, ha az adott intézkedés egy adott
beruházás tekintetében, amelyre vonatkozóan keresetet nyújtottak be a  3.6.  cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek
benyújtása) szerint, állítólagosan megsértette ezt megállapodást, továbbá az (1) bekezdés nem érinti a 3.17. cikket
(A megállapodás jogvitát nem folytató fele).
3.24. CIKK
Eljárások egyesítése 1. Ha két vagy több, a  3.6.  cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek benyújtása) szerint külön-külön benyújtott kereset
azonos jogi és ténybeli kérdést vet fel, valamint ugyanazon eseményekből vagy körülményekből adódik, bármelyik
jogvitát folytató fél kérheti a  Bíróság külön tanácsának (a továbbiakban: egyesítést végző tanács) létrehozását,
továbbá kérelmezheti, hogy e tanács bocsásson ki határozatot az eljárások egyesítéséről:
(a) a határozat által érintett valamennyi jogvitát folytató fél beleegyezésével, amely esetben a  jogvitát folytató
felek közös kérelmet nyújtanak be a (3) bekezdés szerint; vagy
(b) a (2)–(12) bekezdés alapján, amennyiben a határozat csak egy alperest érint.
2. Mielőtt bármely jogvitát folytató fél kérelmezi az egyesítés elrendelését, értesítést küld az arról szóló határozat által
érintett másik jogvitát folytató félhez. Ez az értesítés tartalmazza:
(a) a határozat által érintett valamennyi jogvitát folytató fél nevét és címét;
(b) a határozat által érintett kereseteket vagy azok részeit; és
(c) az eljárások egyesítésére irányuló kérelem indoklását.
A jogvitát folytató felek törekednek arra, hogy megállapodjanak az  eljárások egyesítéséről és az  alkalmazandó
vitarendezési szabályokról.
3. Ha a  (2)  bekezdésben említett, jogvitát folytató felek nem jutottak megállapodásra az  eljárások egyesítését
illetően az  értesítést követő 30 napon belül, bármelyik jogvitát folytató fél kérelmezheti az  eljárások egyesítését
a  (3)–(7)  bekezdés alapján. A  kérelmet írásban kell benyújtani a  Bíróság elnökének, valamint az  egyesítés által
érintett valamennyi jogvitát folytató félnek. E kérelemnek tartalmaznia kell:
(a) a határozat által érintett valamennyi jogvitát folytató fél nevét és címét;
(b) a határozat által érintett kereseteket vagy azok részeit; és
(c) az eljárások egyesítésére irányuló kérelem indoklását.
Ha a jogvitát folytató felek megállapodnak az eljárások egyesítését illetően, úgy e bekezdéssel összhangban közös
kérelmet nyújtanak be a Bíróság elnökének.
4. Ha a  Bíróság elnöke a  (3)  bekezdés szerinti kérelem átvételét követő 30 napon belül nem állapítja meg, hogy
a kérelem nyilvánvalóan megalapozatlan, a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) (8) bekezdésével összhangban létre kell hozni
a Bíróság egyesítést végző tanácsát.
5. A Bíróság egyesítést végző tanácsa az alábbi módon jár el az eljárás során:
(a) ha azokat a kereseteket, amelyek egyesítésének elrendelését kérelmezik, ugyanazon vitarendezési szabályok
hatálya alatt terjesztették be, az egyesítést végző tanács is ugyanazon vitarendezési szabályok szerint jár el,
kivéve, ha a jogvitát folytató felek ettől eltérően állapodnak meg;
(b) ha azokat a kereseteket, amelyek egyesítésének elrendelését kérelmezik, különböző vitarendezési szabályok
hatálya alatt terjesztették a Bíróság elé:
(i) a jogvitát folytató felek megállapodhatnak a  3.6.  cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek benyújtása)
szerint rendelkezésre álló, alkalmazandó vitarendezési szabályokról, amely az egyesített eljárásokra
alkalmazandó; vagy
(ii) ha a  jogvitát folytató felek nem tudnak megállapodni az  alkalmazandó vitarendezési szabályok
tekintetében a  (3) bekezdés szerinti kérelem benyújtásától számított 30 napon belül, az egyesítési
eljárásokra az UNCITRAL választottbírósági szabályait kell alkalmazni.
6. Ha az  egyesítést végző tanács meggyőződött arról, hogy a  3.6.  cikk (Bírósági eljárás iránti keresetek benyújtása)
szerinti két vagy több kereset azonos jogi és ténybeli kérdést vet fel, továbbá ugyanazon eseményekből vagy
körülményekből adódik, az  egyesítést végző tanács a  keresetek tisztességes és hatékony rendezése érdekében,
ideértve a következetes ítéleteket is, továbbá a jogvitát folytató felek meghallgatását követően határozat útján:
(a) vállalhatja a  joghatóságot, és egyesítve tárgyalhatja a  keresetek egészét vagy részeit, illetőleg hozhat
határozatot; vagy
(b) vállalhatja a  joghatóságot, továbbá a  tárgyalást és a  határozathozatalt egy vagy több kereset esetében,
amennyiben úgy véli, hogy ez segítheti az egyéb keresetek rendezését.
 7. Az egyesítést végző tanács létrehozását követően az a felperes, amely benyújtotta a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti
keresetek benyújtása) szerinti keresetet, továbbá amely nem került név szerint meghatározásra a  (3)  bekezdés
alapján benyújtott kérelemben, írásos kérelmet terjeszthet elő az  egyesítést végző tanácshoz, hogy részese
lehessen a  (6)  bekezdés szerint hozott határozatoknak. A  kérelemben meg kell felelnie a  (3)  bekezdésben leírt
követelményeknek.
8. A jogjogvitát folytató fél kérelmére az  egyesítést végző tanács a  (6)  bekezdés szerinti határozata meghozataláig
elrendelheti a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) szerint létrehozott tanács előtt folyamatban lévő eljárások felfüggesztését,
kivéve, ha ez utóbbi tanács már felfüggesztette eljárásait.
9. Megszűnik a  3.9.  cikk (Elsőfokú Bíróság) szerint létrehozott Bíróság tanácsának valamely kereset részének vagy
egészének elbírálásával kapcsolatos hatásköre, ha az  egyesítést végző tanács megállapítja joghatóságát; és
a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) szerint létrehozott tanács eljárását ennek megfelelően felfüggesztik vagy elnapolják.
10. Az egyesítést végző tanács olyan keresetekkel vagy az  olyan keresetek részeivel kapcsolatos ítélete, amellyel
kapcsolatban elismerte joghatóságát, kötelező erővel bír a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) szerint létrehozott tanácsokra
nézve az említett keresetek tekintetében, az ítélet jogerőre emelkedésének időpontjától kezdve, a 3.18. cikk (Ítélet)
(4) bekezdése, a 3.19. cikk (Jogorvoslati eljárás) (2) bekezdése vagy a 3.19. cikk (Jogorvoslati eljárás) (3) bekezdése
szerint.
11. A felperes visszavonhatja az  egyesített eljárásban tárgyalt keresetét vagy annak egy részét az  e  cikk szerinti
vitarendezési eljárásból; a keresetet vagy annak érintett részét azonban nem lehet ezt követően a 3.6. cikk (Bírósági
eljárás iránti keresetek benyújtása) szerint ismét eljárásra utalni.
12. Az egyesítést végző tanács bármely jogvitát folytató fél kérésére megteheti az  összes általa szükségesnek ítélt
intézkedést annak érdekében, hogy megőrizze a  védett információk bizalmas jellegét a  többi jogvitát folytató
féllel szemben. Többek között engedélyezheti, hogy a  többi jogvitát folytató fél számára a  védett információkat
tartalmazó dokumentumok esetében csak a  szerkesztett változat álljon rendelkezésre, valamint hogy a  tárgyalás
egyes részeit a nyilvánosság kizárásával folytassák le.
B. SZAKASZ
A FELEK KÖZÖTTI VITARENDEZÉS 3.25. CIKK
Hatály
E szakasz alkalmazandó az  e  megállapodás rendelkezéseinek értelmezéséből és alkalmazásából eredő bármilyen
Felek közötti jogvita rendezésére, kivéve, ha e megállapodás kifejezetten másképp rendelkezik.
3.26. CIKK
Konzultációk 1. A Felek törekednek arra, hogy a  3.25.  cikkben (Hatály) említett rendelkezések értelmezésével és alkalmazásával
kapcsolatos jogvitákat úgy rendezik, hogy jóhiszeműen konzultációt kezdeményeznek egy kölcsönösen elfogadott
megoldás elérése céljából.
2. Az egyik Fél a  másik Félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek másolatát
megküldi a bizottságnak, amelyben ismertetni kell a konzultációk kezdeményezésének indokát, ideértve a kérdéses
intézkedések megjelölését is, a 3.25. cikkben (Hatály) említett alkalmazandó rendelkezéseket és azokat az indokokat,
amelyek miatt ezek az intézkedések összeegyeztethetetlenek az ilyen rendelkezésekkel.
3. A konzultációkat a kérelem kézhezvételét követő 30 napon belül kell megtartani, és a Felek eltérő megállapodása
hiányában a  konzultációkat a  bepanaszolt Fél területén kell lefolytatni. A  Felek eltérő megállapodása hiányában
a  konzultáció a  kérelem kézhezvételének napjától számított 60 napon belül lezártnak tekintendő. A  konzultációk
bizalmasak és nem sérthetik egyik Fél jogait sem a további eljárások során.
4. Sürgős ügyben folytatott konzultációra a  kérelem kézhezvételének napjától számított 15 napon belül kerül sor,
a Felek eltérő megállapodása hiányában a konzultáció a kérelem kézhezvételének napjától számított 30 napon belül
pedig lezártnak tekintendő.
5. Ha a  kérelem címzettje a  kézhezvételt követő tíz napon belül nem válaszol a  konzultáció kezdeményezésére
irányuló kérelemre, vagy amennyiben a konzultációkat nem tartják meg a  (3), illetve a  (4) bekezdésben megadott
időkereteken belül, vagy amennyiben a  konzultációkat lefolytatták és nem értek el kölcsönösen elfogadott
megoldást, a panaszos Fél a 3.28. cikknek (A választottbírósági eljárás kezdeményezése) megfelelően választottbírói
testület létrehozását kezdeményezheti.
3.27. CIKK
Közvetítői eljárás
Bármely Fél kérheti a  másik Felet a  10.  melléklet (A Felek közötti vitákra vonatkozó közvetítői eljárás) szerinti
közvetítői eljárás megkezdésére bármely olyan intézkedés tekintetében, amely hátrányosan érinti a  Felek közötti
beruházást.
3.28. CIKK
A választottbírósági eljárás kezdeményezése 1. Ha a Feleknek a 3.26. cikkben (Konzultációk) előírt konzultáció igénybevételével nem sikerült rendezniük a jogvitát,
a panaszos Fél e cikknek megfelelően kérheti egy választottbírói testület létrehozását.
2. A választottbírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a  bepanaszolt Félhez és
a  bizottsághoz. A  panaszos Fél kérelmében meghatározza a  panasz tárgyát képező konkrét intézkedést és
egyértelműen ismerteti, hogy az ilyen intézkedés miért képezheti a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezéseknek
a panasz számára elégséges jogalapot nyújtó megsértését.
3.29. CIKK
A választottbírói testület létrehozása 1. A választottbírói testület három választottbíróból áll.
 2. A 3.28.  cikk (A választottbírósági eljárás kezdeményezése) (1)  bekezdésében említett választottbírói testület
létrehozása iránti kérelemnek a  bepanaszolt fél általi kézhezvételtől számított öt napon belül a  Feleknek
konzultációkat kell kezdeményezniük annak érdekében, hogy a  választottbírói testület összetételéről
megállapodjanak.
3. Ha a Felek a (2) bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő tíz napon belül nem tudnak megállapodni
a  választottbírói testület elnökének megválasztását illetően, akkor a  bizottság elnöke vagy az  elnök megbízottja
a  (2)  bekezdésében említett konzultációk megkezdését követő 20 napon belül a  3.44.  cikk (A választottbírák
névjegyzékei) (1)  bekezdésében említett jegyzékből sorsolás útján kiválaszt egy választottbírót, aki elnökként fog
eljárni.
4. Ha a Felek a (2) bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő tíz napon belül nem jutnak megállapodásra
a választottbírákat illetően:
(a) valamennyi Fél a  (2)  bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő 15 napon belül kiválaszt
a  3.44.  cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2)  bekezdése szerint meghatározott jegyzéken szereplő
személyekből egy választottbírót, aki nem látja el az elnöki tisztséget; és
(b) amennyiben a Fél nem tud a (4) bekezdés a) pontja szerint választottbírót kiválasztani, úgy a bizottság elnöke
vagy az  elnök megbízottja a  (2)  bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő 20 napon belül
sorsolás útján választ a  3.44.  cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2)  bekezdése szerint a  Fél által javasolt
személyek közül választottbírót.
5. Ha a  3.44.  cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2)  bekezdésében meghatározott jegyzék nem készül el
a (4) bekezdés alkalmazásában megállapított határidőre:
(a) amennyiben a  3.44.  cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2)  bekezdése alapján mindkét Fél javaslatot tett
bizonyos személyekre, úgy valamennyi Fél a  (2)  bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő
15 napon belül választhat a javasolt személyek közül egy választottbírót, aki nem látja el az elnöki tisztséget.
Ha a Fél nem tud választottbírót kiválasztani, úgy őt a bizottság elnöke vagy az elnök megbízottja sorsolás
útján választja ki azon Fél által javasolt személyek közül, akinek nem sikerült kiválasztania választottbíróját;
vagy
(b) amennyiben a  3.44.  cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2)  bekezdése alapján csak a  Fél tett javaslatot
bizonyos személyekre, úgy a  (2)  bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő 15 napon belül
valamennyi Fél választhat a javasolt személyek közül egy választottbírót, aki nem látja el az elnöki tisztséget.
Ha a  Fél nem tud választottbírót kiválasztani, a  bizottság elnöke vagy az  elnök megbízottja sorsolás útján
választja ki a javasolt személyek közül a választottbírót.
6. Ha a  3.44.  cikk (A választottbírák névjegyzékei) (1)  bekezdésében meghatározott jegyzék nem készül el
a  (3) bekezdés szerint megállapított határidőre, az elnököt sorsolás útján a WTO fellebbviteli testületének korábbi
tagjai közül választják, aki egyik Félhez tartozó természetes személy sem lehet.
7. A választottbírói testület létrehozásának időpontja az  az időpont, amikor a  három választottbíró közül az  utolsót
kiválasztották.
8. A választottbírák leváltására csak a  9.  melléklet (Eljárási szabályzat a  választottbírósági eljáráshoz)
18–24. szabályaiban leírt okokból, az ott részletezett eljárásoknak megfelelőenkerülhet sor.
3.30. CIKK
A sürgősségre vonatkozó előzetes döntés
Ha a Fél úgy kívánja, a választottbírói testület a létrehozásától számított tíz napon belül előzetes döntést hoz arról,
hogy sürgősnek tekinti-e az ügyet.
3.31. CIKK
A testület időközi jelentése 1. A választottbírói testület legkésőbb a  létrehozását követő 90 napon belül időközi jelentést készít a  Felek részére,
amelyben tájékoztatást nyújt a  tényállásról, megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazhatóságáról,
valamint a  megállapításait és ajánlásait alátámasztó alapvető indokokról. Amikor a  választottbírói testületúgy
véli, hogy a fenti határidő nem tartható, a választottbírói testület elnöke köteles a Feleket és a bizottságot írásban
értesíteni, jelezve a  késedelem okait és az  időközi jelentés kibocsátásának várható időpontját. Az  időközi jelentés
kibocsátására semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választottbírói testület létrehozatalának időpontját
120 nappal meghaladóan.
2. Az időközi jelentés közlésétől számított 30 napon belül a  Felek bármelyike írásban kérheti a  választottbírói
testületet, hogy vizsgálja felül az időközi jelentés meghatározott szempontjait.
3. Sürgős esetekben a választottbírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az (1) bekezdésben
említett időkeret felén belül kibocsássa az időközi jelentést, és bármelyik Fél bejelentését követő 15 belül jogosult
írásban kérelmezni a választottbírói testülettől az időközi jelentés meghatározott szempontjainak felülvizsgálatát.
4. A Felek által az  időközi jelentéssel kapcsolatban tett bármilyen írásbeli megjegyzések vizsgálatát követően
a  választottbírói testület módosíthatja a  jelentését és további, általa megfelelőnek ítélt vizsgálatot folytathat
le. A  választottbírói testület végleges határozatának megállapításai alapos indokolást tartalmaznak az  időközi
felülvizsgálat szakaszában megfogalmazott érvekre, és világos válaszokat adnak a  két Fél által megfogalmazott
kérdésekre és észrevételekre.
3.32. CIKK
A választottbírói testület ítélete 1. A választottbírói testület a  választottbírói testület létrehozásának időpontjától számított 150 napon belül értesíti
ítéletéről a Feleket és a bizottságot. Amikor a választottbírói testület úgy véli, hogy a  fenti határidő nem tartható,
a  választottbírói testület elnöke köteles a  Feleket és a  bizottságot írásban értesíteni, jelezve a  késedelem okait és
a  határozat kibocsátásának várható időpontját. Az  időközi jelentés kibocsátására semmilyen körülmények között
sem kerülhet sor a választottbírói testület létrehozatalának időpontját 180 nappal meghaladóan.
2. Sürgős esetekben a  választottbírói testület minden erőfeszítést megtesz az  ítéletének a  létrehozatala időpontját
követő 75 napon belüli kibocsátása érdekében. Az ítélet kibocsátására semmilyen körülmények között sem kerülhet
sor a választottbírói testület létrehozatalának időpontját 90 nappal meghaladóan.
3.33. CIKK
A választottbírói testület ítéletének teljesítése
A Felek megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy jóhiszeműen teljesítsék a választottbírói
testület ítéletében foglaltakat, és törekednek arra, hogy megegyezzenek az  ítéletben foglaltak teljesítéséhez
szükséges határidőről.
3.34. CIKK
Az ítélet teljesítésének észszerű időtartama 1. A bepanaszolt Fél a  választottbírói testület ítéletéről a  Feleknek küldött értesítés kézhezvételétől számított
legkésőbb 30 napon belül köteles a panaszos Felet és a bizottságot tájékoztatni a választottbírói testület ítéletben
foglaltak teljesítéséhez szükséges időtartamról (a továbbiakban: észszerű határidő), ha az  azonnali teljesítés nem
lehetséges.
2. Ha a  Felek nem egyeznek meg a  választottbírói testület ítéletének teljesítéséhez szükséges észszerű határidőről,
a  panaszos Fél az  (1)  bekezdés szerinti, a  bepanaszolt Fél által tett értesítésnek a  kézhezvételétől számított húsz
napon belül írásban felkéri az eredeti választottbírói testületet, hogy határozza meg az észszerű határidőt. Az ilyen
jellegű kérelmeket a  másik Félhez és a  bizottsághoz egyidejűleg el kell juttatni. Az  eredeti választottbírói testület
a kérés benyújtásának időpontjától számított 20 napon belül értesíti ítéletéről a Feleket és a bizottságot.
3. Ha az  eredeti választottbírói testület bármely tagja már nem áll rendelkezésre, a  3.29.  cikkben (A választottbírói
testület létrehozása) meghatározott eljárást kell alkalmazni. A  határozat kibocsátásának határideje
a (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 35 nap.
4. A bepanaszolt Fél köteles legalább egy hónappal az  észszerű időtartam lejártát megelőzően a  panaszos Felet
írásban tájékoztatni arról, hogyan halad előre a választottbírói testület ítéletének teljesítése.
5. Az észszerű határidő a Felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.
3.35. CIKK
A választottbírói testület ítéletének teljesítése céljából hozott intézkedések felülvizsgálata
1. Az észszerű határidő lejárta előtt a  bepanaszolt Fél köteles a  panaszos Felet és a  bizottságot tájékoztatni azokról
az intézkedésekről, amelyeket a választottbírói testület ítéletének teljesítése érdekében tett.
2. Abban az  esetben, ha a  Felek nem értenek egyet az  (1)  bekezdés szerint bejelentett bármilyen intézkedés
hatályosulásával vagy az  ilyen intézkedéseknek a  3.25.  cikkben (Hatály) említett rendelkezésekkel való
összeegyeztethetőségével kapcsolatban, a  panaszos Fél írásban kérheti az  eredeti választottbírói testületet,
hogy döntsön a  kérdésben. Az  ilyen kérelemben meg kell határozni az  érintett konkrét intézkedést, valamint
a  3.25.  cikkben (Hatály) említett azon rendelkezéseket, amelyekkel a  panaszos Fél szerint az  intézkedés nem
összeegyeztethető, elegendő részletezettséggel ahhoz, hogy a  panasz jogalapját világosan bemutassák. Az  ilyen
kérelemben ki kell fejteni továbbá, hogy a  kérdéses intézkedés miként nem egyeztethető össze a  3.25.  cikkben
(Hatály) említett rendelkezésekkel. Az  eredeti választottbírói testület a  kérelem benyújtásának időpontjától
számított 45 napon belül közli ítéletét.
3. Ha az  eredeti választottbírói testület bármely tagja már nem áll rendelkezésre, a  3.29.  cikkben (A választottbírói
testület létrehozása) meghatározott eljárást kell alkalmazni. Az  ítélet kibocsátásának határideje a  (2) bekezdésben
említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 60 nap.
3.36. CIKK
Ideiglenes jogorvoslatok az ítélet teljesítésének elmulasztása esetén
1. Ha a  bepanaszolt Fél elmulasztja közölni a  választottbírói testület ítéletének teljesítése érdekében hozott
intézkedéseket az  észszerű időtartam lejárta előtt, illetve ha a  választottbírói testület azt állapítja meg, hogy
a  teljesítés érdekében nem született ilyen intézkedés, vagy a  3.35.  cikk (A választottbírói testület ítéletének
teljesítése céljából hozott intézkedések felülvizsgálata) (1) bekezdése alapján közölt intézkedés nem egyeztethető
össze az említett Félre a 3.25. cikk (Hatály) rendelkezései alapján háruló kötelezettségekkel, akkor a bepanaszolt Fél
konzultációt kezd a  panaszos Féllel a  kártérítésre vonatkozó, egy kölcsönösen elfogadható megállapodás elérése
érdekében.
2. Ha nem sikerül megállapodásra jutni a  kártérítésről az  észszerű időtartam végétől, illetve a  választottbírói
testületnek a 3.35. cikk (A választottbírói testület ítéletének teljesítése céljából hozott intézkedések felülvizsgálata)
szerinti arra vonatkozó ítélete kibocsátásától számított 30 napon belül, hogy nem született a választottbírói testület
ítéletetében foglaltakat teljesítő intézkedés, illetve ezt az  ítéletet teljesítő intézkedés összeegyeztethetetlen
a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezésekkel, a panaszos Fél – a bepanaszolt Felet és a bizottságot értesítve –
jogosult megfelelő intézkedéseket hozni a sérelem által okozott érvénytelenséggel vagy károkozással egyenértékű
szinten. Az  értesítésnek meg kell határoznia a  meghozott intézkedéseket. A  panaszos Fél az  értesítésnek
a  bepanaszolt Fél általi kézhezvételétől számított tíz nap elteltét követő bármely időpontban meghozhatja
az  említett intézkedéseket, kivéve, ha a  bepanaszolt Fél a  (3)  bekezdés szerint választottbírósági eljárást
kezdeményezett.
3. Ha a bepanaszolt Fél úgy ítéli meg, hogy a panaszos Fél által hozott intézkedések szintje nem egyenlő az előnynek
a  jogsértés által okozott lehetetlenülése vagy a  hibás teljesítés mértékével, írásban kikérheti az  eredeti
választottbírói testület tárgyban hozott határozatát. Ezt a  kérelmet a  (2)  bekezdésben említett tíznapos időszak
lejártát megelőzően kell a panaszos Félnek és a bizottságnak elküldeni. Az eredeti választottbírói testület – indokolt
esetben szakértők véleményének kikérését követően – a kérelem benyújtását követő 30 napon belül közli a Felekkel
és a  bizottsággal a  kötelezettségek felfüggesztésének szintjére vonatkozó döntését. Az  eredeti választottbírói
testület határozatának közléséig az  intézkedések nem hozhatók meg, és az  intézkedésnek meg kell felelnie
a választottbírói testület határozatának.
4. Ha az  eredeti választottbírói testület bármely tagja már nem áll rendelkezésre, a  3.29.  cikkben (A választottbírói
testület létrehozása) meghatározott eljárást kell alkalmazni. Az  ítélet kibocsátásának határideje a  (3) bekezdésben
említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 45 nap.
5. Az e cikk szerinti intézkedések ideiglenesek és nem alkalmazhatók az alábbiakat követően:
(a) a Felek a 3.39. cikk (Kölcsönösen elfogadott megoldás) értelmében kölcsönösen elfogadtak egy megoldást;
vagy
(b) a Felek megállapodtak arról, hogy a 3.37. cikk (A meg nem felelés miatti ideiglenes jogorvoslat elfogadását
követően az ítélet teljesítése érdekében hozott intézkedések felülvizsgálata) (1) bekezdése szerint bejelentett
intézkedés szerint a bepanaszolt Fél megfelel-e a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezéseknek; vagy
(c) a Felek visszavonták vagy módosították a  3.25.  cikkben (Hatály) említett rendelkezésekkel
összeegyeztethetetlennek ítélt bármely intézkedést annak érdekében, hogy azok összeegyeztethetők
legyenek ezekkel a  rendelkezésekkel, a  3.37.  cikk (A meg nem felelés miatti ideiglenes jogorvoslat
elfogadását követően az  ítélet teljesítése érdekében hozott intézkedések felülvizsgálata) (2)  bekezdésében
foglaltak szerint.
3.37. CIKK
A meg nem felelés miatti ideiglenes jogorvoslat elfogadását követően az ítélet teljesítése érdekében
hozott intézkedések felülvizsgálata
1. Az a  Fél, amellyel szemben panaszt emeltek, értesíti a  másik Felet és a  bizottságot azokról az  intézkedésekről,
amelyeket a  választottbírói testület ítéletének teljesítése érdekében hozott, és kérelmezi a  panaszos Fél által
alkalmazott intézkedések befejezését.
2. Ha a  Felek az  értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül nem állapodnak meg arról, hogy a  bejelentett
intézkedés szerint a bepanaszolt Fél megfelel-e a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezéseknek, a panaszos Fél
írásban felkéri az  eredeti választottbírói testületet, hogy hozzon ítéletet az  ügyben. Az  ilyen jellegű kérelmeket
a  másik Félhez és a  bizottsághoz egyidejűleg el kell juttatni. A  választottbírói testület ítéletéről a  kérelem
benyújtásának napjától számított 45 napon belül értesíteni kell a  Feleket és a  bizottságot. Ha a  választottbírói
testület úgy dönt, hogy a teljesítés érdekében hozott valamely intézkedés összhangban áll a 3.25. cikkben (Hatály)
említett rendelkezésekkel, akkor a  3.36.  cikkben (Ideiglenes jogorvoslatok az  ítélet teljesítésének elmulasztása
esetén) említett intézkedéseket meg kell szüntetni.
3.38. CIKK
A választottbírósági eljárás felfüggesztése és befejezése
1. A választottbírói testület mindkét Fél írásbeli kérésére a  Felek által megállapított, tizenkét hónapot meg nem
haladó időtartamra bármikor felfüggeszti munkáját. A  választottbírói testület a  megállapított időtartam lejártakor
a  panaszos Fél írásbeli kérésére vagy a  megállapított időtartam lejártát megelőzően mindkét Fél írásbeli kérésére
folytatja munkáját. Ha a  panaszos Fél a  megállapított időtartam lejárta előtt nem kérelmezi a  választottbírói
testület munkájának folytatását, az  e  szakasz szerint kezdeményezett vitarendezési eljárás lezártnak tekintendő.
A  3.45.  cikkre (Kapcsolat a  WTO-kötelezettségekkel) figyelemmel a  választottbírói testület munkájának
felfüggesztése és lezárása nem sérti a Felek jogait más eljárásokban.
2. A Felek írásban bármikor megállapodhatnak abban, hogy lezárják az e szakasz szerint kezdeményezett vitarendezési
eljárást.
3.39. CIKK
Kölcsönösen elfogadott megoldás
A Felek bármikor találhatnak kölcsönösen elfogadott megoldást az e szakasz szerinti jogvitában. A Felek bármilyen
ily módon elfogadott megoldásról értesítik a bizottságot és a választottbírói testületet. Ha a megoldás bármely Fél
vonatkozó belső eljárásai szerint jóváhagyást igényel, az értesítésnek említenie kell e követelményt, és az e szakasz
szerint kezdeményezett vitarendezési eljárást fel kell függeszteni. A vitarendezési eljárást le kell zárni, amennyiben
nincs szükség jóváhagyásra, illetve bármely belső eljárás befejezéséről szóló értesítést követően.
3.40. CIKK
Eljárási szabályzat 1. Az e szakasz szerinti vitarendezési eljárásra a 9. mellékletet (Eljárási szabályzat a választottbírósági eljáráshoz) kell
alkalmazni.
2. A 9. melléklettel (Eljárási szabályzat a választottbírósági eljáráshoz) összhangban a választottbírói testület minden
ülése nyilvános.
3.41. CIKK
Az információ benyújtása 1. Az egyik Fél kérelmére vagy saját kezdeményezésére a választottbírói testület bármilyen olyan forrásból szerezhet
információkat, beleértve a jogvitában érintett Feleket is, amelyet a választottbírósági eljárást illetően szükségesnek
ítél. A  választottbírói testület saját belátása szerint jogosult megfelelő szakértői véleményt is kérni. A  szakértők
kiválasztása előtt a  választottbírói testület konzultál a  Felekkel. Az  ily módon kapott információkat ismertetik
a Felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk.
2. A Felek érdekelt természetes és jogi személyei jogosultak önzetlen tanácsadói (amicus curiae) leveleket küldeni
a választottbírói testületnek a 9. melléklettel (Eljárási szabályzat a választottbírósági eljáráshoz) összhangban.
3.42. CIKK
Értelmezési szabályok
A választottbírói testület a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezéseket a nemzetközi közjog szokásos szabályai
szerint értelmezi, a  szerződések jogáról szóló bécsi egyezményben foglalt rendelkezéseket is beleértve. Ha egy
e megállapodás szerinti kötelezettség megegyezik a WTO-megállapodás szerinti kötelezettséggel, a választottbírói
testület figyelembe vesz minden olyan értelmezést, amely összhangban áll a  WTO Vitarendezési Testülete
(a  továbbiakban: DSB) döntéseiben foglalt bármely vonatkozó értelmezéssel. A  választottbírói testület ítéletei
nem bővíthetik, illetve nem korlátozhatják a  3.25.  cikkben (Hatály) említett rendelkezésekben előírt jogokat és
kötelezettségeket.
3.43. CIKK
A választottbírói testület határozatai és ítéletei
1. A választottbírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal döntsön. Ha azonban
egy határozat nem hozható meg konszenzussal, az ügyet többségi szavazással kell eldönteni.
2. A választottbírói testület minden ítélete kötelező a  Felekre nézve, és az  ítéletből eredően semmilyen természetes
vagy jogi személyre vonatkozó jog vagy kötelezettség nem keletkezhet. Az ítélet rögzíti a megállapított tényállást,
a 3.25. cikkben (Hatály) említett megfelelő rendelkezések alkalmazhatóságát, valamint a testület megállapításait és
következtetéseit alátámasztó alapvető indokokat. A bizottságnak a választottbírói testület ítéleteit teljes egészében
nyilvánosan elérhetővé kell tennie, kivéve, ha a  Fél által megjelölt információk bizalmasságának megőrzése
érdekében másképp nem dönt.
3.44. CIKK
A választottbírák névjegyzékei 1. A Felek e megállapodás hatálybalépését követően összeállítanak egy legalább öt olyan személyből álló jegyzéket,
akik vállalják, hogy a 3.29. cikkben (A választottbírói testület létrehozása) említett választottbírói testület elnökeként
járnak el, továbbá alkalmasak erre.
2. A bizottság legkésőbb az e megállapodás hatálybalépését követően hat hónappal létrehozza annak a  legalább tíz
személynek a  jegyzékét, akik hajlandók és képesek választottbíróként szolgálni. E  megállapodás hatálybalépését
követően minden Fél legalább öt, választottbíróként szolgáló személyre tesz javaslatot.
3. A bizottság biztosítani fogja, hogy fenntartják a választottbírói testület elnökeként vagy választottbíróként szolgáló
személyeknek az (1) és (2) bekezdés szerint létrehozott jegyzékeit.
4. A választottbírák szakértelemmel vagy tapasztalattal rendelkeznek a  jog, a  nemzetközi kereskedelem vagy
beruházás, illetve a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokból eredő viták rendezése területén. A választottbírák
függetlenek, egyéni minőségükben járnak el, és nem állnak kapcsolatban egyik Fél kormányával sem, továbbá
eleget tesznek a 11. mellékletben (Választottbírák és közvetítők etikai kódexe) foglaltaknak.
3.45. CIKK
Kapcsolat a WTO-kötelezettségekkel 1. Az e szakasz vitarendezési rendelkezéseinek igénybevétele nem sérti a WTO keretében tett intézkedéseket, ideértve
a vitarendezési eljárásokat is.
2. Az (1) bekezdéstől eltérve, ha az egyik Fél egy adott intézkedés tekintetében vitarendezési eljárást kezdeményezett
vagy e  szakasz, vagy pedig a  WTO-egyezmény alapján, akkor más fórumon nem kezdeményezhet vitarendezési
eljárást ugyanarról az intézkedésről, amíg az első eljárás be nem fejeződött. Továbbá egyik Fél sem kezdeményezhet
e  szakasz és a  WTO-egyezmény szerinti vitarendezési eljárást, kivéve, ha a  két megállapodás szerinti alapvetően
különböző kötelezettségek képezik a  jogvita tárgyát, vagy kivéve, ha a  kiválasztott fórum eljárási vagy
jogszolgáltatási okokból nem tud a kötelezettséggel kapcsolatos jogorvoslati kérelemről állást foglalni, feltéve, hogy
a fórum nem a vitában álló Fél gondosságának hiánya miatt nem tudott állást foglalni.
3. A (2) bekezdés alkalmazásában:
(a) a WTO-egyezmény szerinti vitarendezési eljárások akkor tekintendők kezdeményezettnek, amikor az  egyik
Fél kéri a  WTO-egyezmény 2.  mellékletében található, a  vitarendezési szabályairól és eljárásairól szóló
egyetértés (a továbbiakban: DSU) 6. cikke szerinti bizottság létrehozását, és akkor tekintendők befejezettnek,
amikor a  DSB elfogadja a  bizottság jelentését és, adott esetben, a  Fellebbviteli Testület jelentését
a DSU 16. cikke és a 17. cikkének (14) bekezdése alapján; és
(b) az e  szakasz szerinti vitarendezési eljárást abban az  időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor
az  egyik Fél a  3.28.  cikk (A választottbírósági eljárás kezdeményezése) (1)  bekezdése szerinti választottbírói
testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a választottbírói testület a 3.32. cikk
(A választottbírói testület ítélete) (2) bekezdése szerint kibocsátja ítéletét a Feleknek és a bizottságnak, illetve
amikor a  Felek a  3.39.  cikk (Kölcsönösen elfogadott megoldás) szerint kölcsönösen elfogadott megoldást
találnak.
4. E szakasz egyik rendelkezése sem zárja ki, hogy a  Fél végrehajtsa a  Vitarendezési Testület által engedélyezett
kötelezettség-felfüggesztést. A  WTO-egyezmény és az  EUSFTA sem zárja ki, hogy a  Fél végrehajtsa a  3.36.  cikk
(Ideiglenes jogorvoslatok az ítélet teljesítésének elmulasztása esetén) szerinti megfelelő intézkedéseket.
3.46. CIKK
Határidők 1. Az e  szakaszban meghatározott valamennyi határidő, beleértve a  választottbírói testületek számára az  ítéleteik
közlésére meghatározott határidőket is – eltérő rendelkezés hiányában – naptári napban számolandó, azon
cselekmény vagy tény napját követő első naptól számítva, amelyre hivatkozik.
2. Az e szakaszban említett valamennyi határidő a Felek kölcsönös egyetértésével módosítható.
NEGYEDIK FEJEZET
INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 4.1. CIKK
Bizottság
1. A Felek létrehoznak egy bizottságot (a továbbiakban: a  bizottság), amely egyrészről az  uniós Fél, másrészről
Szingapúr képviselőiből áll.
2. A bizottság általánosságban kétévente egyszer, az Unióban és Szingapúrban felváltva, vagy indokolatlan késedelem
nélkül bármelyik Fél kérésére ülésezik. A bizottság társelnöki tisztét a szingapúri kereskedelmi és ipari miniszter és
az Európai Bizottság kereskedelemért felelős tagja – vagy meghatalmazottaik – látják el. A bizottság megállapodik
ülésezési rendjéről, és meghatározza napirendjét, valamint elfogadhatja saját eljárási szabályzatát.
3. A bizottság:
(a) biztosítja e megállapodás megfelelő érvényesülését;
(b) felügyeli és elősegíti e megállapodás végrehajtását és alkalmazását, és előmozdítja általános célkitűzéseit;
(c) megvizsgálja a Felek közötti beruházási kapcsolatok további javításának lehetőségeit;
(d) megvizsgálja azokat a nehézségeket, amelyek a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszának (A beruházó
és a  Felek közötti vitarendezés) végrehajtásából adódhatnak, és fontolóra veszi azok javítását szolgáló
lehetőségeket, különösen a  más nemzetközi fórumokon szerzett tapasztalat és az  ott tapasztalható
tendenciák fényében;
(e) általánosságban felülvizsgálja a  Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszának (A beruházók és a  Felek
közötti vitarendezés) működését, ideértve a  3.12.  cikkben (Többoldalú vitarendezési mechanizmus)
részletezett többoldalú vitarendezési mechanizmus létrehozására tett erőfeszítésekből eredő bármely kérdés
figyelembevételét;
(f ) a Harmadik fejezet (Vitarendezés) sérelme nélkül megfelelő módokat keres az  e  megállapodás hatálya alá
tartozó területeken esetlegesen felmerülő problémák megoldására, vagy az e megállapodás értelmezésével
vagy alkalmazásával kapcsolatos viták megoldására; és
(g) megvizsgál minden egyéb, e megállapodás hatálya alá tartozó területtel kapcsolatos kérdést.
 4. A bizottság a Felek egyetértésével és vonatkozó jogi követelményeik és eljárásaik teljesítését követően dönthet úgy,
hogy:
(a) kinevezi a  Bíróság tagjait és a  Fellebbviteli Bíróság tagjait a  3.9.  cikk (Elsőfokú Bíróság) (2)  bekezdése
és a  3.10.  cikk (Fellebbviteli Bíróság) (2)  bekezdése szerint, hogy a  3.9.  cikk (3)  bekezdése és a  3.10.  cikk
(3) bekezdése szerint növelje vagy csökkentse a tagok létszámát, valamint a 3.11. cikk (Etika) (5) bekezdése
szerint leváltsa a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság tagját;
(b) meghatározza a  3.9.  cikk (12)  bekezdése és a  3.10.  cikk (11)  bekezdése szerint a  Bíróság és a  Fellebbviteli
Bíróság tagjainak rendelkezésre állási havidíját, valamint a  3.10.  cikk (12)  bekezdése és a  3.9.  cikk
(13) bekezdése szerint a Fellebbviteli Bíróság valamely tanácsában szolgálatot teljesítő tagok és a Bíróság és
a Fellebbviteli Bíróság elnökeinek napidíját;
(c) rendszeres fizetéssé alakítja a Bíróság és a Fellebbviteli Bíróság tagjainak rendelkezésre állási díjat és a többi
díjat és kiadást a 3.9. cikk (15) bekezdése és a 3.10. cikk (13) bekezdése szerint;
(d) a 3.12.  cikk (Többoldalú vitarendezési mechanizmus) szerint meghatározza a  szükséges átmeneti
intézkedéseket;
(e) a 3.21. cikk (Költségek) (5) bekezdése szerint kiegészítő szabályokat fogad el a díjakkal kapcsolatban;
(f ) értelmezéseket fogad el e  megállapodás rendelkezéseit illetően, amelyek a  Felekre és az  e  megállapodás
szerint létrehozott valamennyi testületre nézve kötelező érvényűek, ideértve a  Harmadik fejezet
(Vitarendezés) A. szakaszában (A beruházók és a  Felek közötti vitarendezés) említett Bíróságot és
a  Fellebbviteli Bíróságot, valamint a  Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszában (A Felek közötti
vitarendezés) említett választottbírói testületeket; és
(g) elfogadja a  hatályos vitarendezési szabályokat vagy a  mellékletek szabályait kiegészítő szabályokat.
Az  említett szabályok kötelező erejűek a  Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszában (A beruházók
és a  Felek közötti vitarendezés) említett Bíróságra és Fellebbviteli Bíróságra, valamint a  Harmadik fejezet
(Vitarendezés) B. szakaszában (A Felek közötti vitarendezés) említett választottbírói testületekre nézve.
4.2. CIKK
Döntéshozatal 1. A Felek az  e  megállapodásban előírt rendelkezések szerint határozatot hozhatnak a  bizottságban. A  bizottságban
hozott határozatok kötelező erejűek a  Felekre nézve, akik megteszik azokat a  szükséges intézkedéseket, amelyek
a határozatok végrehajtásához szükségesek. .
2. A bizottság az e megállapodásban előírt rendelkezések szerint megfelelő ajánlásokat tehet.
 3. A bizottság a határozatait és az ajánlásait a Felek közötti megegyezés útján hozza meg.
4.3. CIKK
Módosítások 1. A Felek megállapodhatnak e megállapodás módosításáról. Egy módosítás azt követően lép hatályba, hogy a Felek
írásbeli jegyzéket cserélnek arról, hogy a módosítás eszközében meghatározottak szerint teljesítették a vonatkozó
jogi követelményeket és eljárásokat.
2. Az (1)  bekezdéstől eltérve a  Felek a  bizottságban határozatot fogadhatnak el e  megállapodás módosítására
vonatkozóan, ha az e megállapodásban foglaltak így írják elő.
4.4. CIKK
Prudenciális kivételek 1. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem tiltja a  Felek számára észszerű intézkedések elfogadását vagy
fenntartását prudenciális okokból, mint például a következők:
(a) a beruházók, betétesek, kötvénytulajdonosok vagy olyan személyek védelme érdekében, akiknek valamely
pénzügyi szolgáltató bizalmi kötelezettséggel tartozik;
(b) a pénzügyi szolgáltatók biztonságának, fizetőképességének, integritásának vagy pénzügyi
megbízhatóságának fenntartása érdekében; vagy
(c) a Fél pénzügyi rendszerének integritása és stabilitása érdekében.
2. Ezen intézkedések nem jelentenek a szükségesnél több terhet céljuk eléréséhez, és saját pénzügyi szolgáltatóihoz
képest nem jelentenek a  másik Fél pénzügyi szolgáltatóival szembeni önkényes vagy indokolatlan hátrányos
megkülönböztetési eszközt, vagy ezen intézkedések nem eredményezhetik a  pénzügyiszolgáltatás-kereskedelem
rejtett korlátozását.
3. A megállapodás egy rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az  előírja a  Fél részére az  egyedi fogyasztóinak
ügyeire és számlájára vonatkozó információk, vagy az állami szervek birtokában lévő bármely bizalmas vagy saját
információ közzétételét.
4.5. CIKK
Biztonsági kivételek
E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy:
(a) megkövetelné a  Féltől olyan információk benyújtását, amelyek közzétételét alapvető biztonsági érdekeivel
ellentétesnek ítél;
(b) a Felet megakadályozná az  általa alapvető belbiztonsági érdekei miatt szükségesnek tartott bármely
intézkedés megtételében, amely olyan:
(i) fegyverek, lőszerek és hadianyagok gyártására vagy kereskedelmére, valamint egyéb áruk
és anyagok kereskedelmére, továbbá azon gazdasági tevékenységre vonatkozik, amelyeket
közvetlenül vagy közvetve katonai létesítmények ellátása céljából végeznek;
(ii) szolgáltatások nyújtására vonatkozik, amelyeket közvetlenül vagy közvetve katonai létesítmények
ellátása céljából végeznek;
(iii) hasadó- vagy fúziós anyagokra, illetve ezek alapanyagaira vonatkozik; vagy
(iv) háború idején vagy más, a  nemzetközi kapcsolatokban fellépő szükséghelyzetre; vagy
a  legfontosabb közműhálózatok, illetve infrastruktúra szándékos megrongálástól való védelmére
vonatkozik (áruknak vagy szolgáltatásoknak a  nagyközönség számára történő biztosítása
a kommunikáció, a víz- vagy áramellátást nyújtó infrastruktúra terén);
(c) megakadályozná valamely Felet abban, hogy intézkedéseket hozzon a  nemzetközi béke és biztonság
fenntartása céljából.
4.6. CIKK
Adózás 1. E megállapodás csak annyiban vonatkozik az  adóintézkedésekre, amennyiben alkalmazása szükséges
a megállapodás rendelkezéseinek hatályosulásához32.
2. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem érinti az  Unió bármely tagállama vagy tagállamai és Szingapúr
között létrejött bármely adózási egyezmény alapján az Unióra vagy bármely tagállamára vagy Szingapúrra háruló
jogokat és kötelezettségeket. E  megállapodás és valamely ilyen egyezmény összeegyeztethetetlensége esetén
az összeegyeztethetetlenség erejéig az egyezmény élvez elsőbbséget. Az Unió és Szingapúr vagy az Unió bármely
tagállama vagy Szingapúr között létrejött adózási egyezmény esetén kizárólag az  egyezmény szerinti illetékes
hatóságok felelősek annak meghatározásáért, hogy fennáll-e bármilyen összeegyeztethetetlenség e megállapodás
és az adott egyezmény között.
3. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a  Felet olyan adóintézkedések elfogadásában
vagy fenntartásában, amelyek észszerű kritériumok alapján tesznek különbséget az  adóalanyok, mint például
az elsősorban lakóhelyüket vagy tőkebefektetésük helyét illetően eltérő helyzetben lévő adóalanyok között33.
4. E megállapodásban semmi sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná az adók elkerülését és az adócsalást célzó
intézkedések elfogadását vagy fenntartását a kettős adóztatás elkerüléséről szóló vagy más adózási szabályozások,
illetve belföldi pénzügyi szabályozás alapján.
5. E megállapodásban semmi sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná Szingapúrt azon adóintézkedések
elfogadásában vagy fenntartásában, amelyek Szingapúr számára a  hely sajátos korlátaiból eredő nyomós
közérdekek védelme szempontjából szükségesek.
4.7. CIKK
Különleges kivételek
E megállapodás egyetlen rendelkezése sem vonatkozik a  központi bank vagy monetáris hatóság vagy más állami
szerv által a monetáris és árfolyam-politika végrehajtása során kifejtett tevékenységekre.
4.8. CIKK
Állami befektetési alapok
Valamennyi Fél arra ösztönzi állami befektetési alapjait, hogy tartsák tiszteletben az  ún. santiagói elveket
(általánosan elfogadott elvek és gyakorlatok).
4.9. CIKK
Az információk közzététele 1. E megállapodás egyik rendelkezése sem igényli egyik Féltől sem, hogy olyan bizalmas információkat bocsásson
rendelkezésre, amelyek közlése gátolná a jogszabályok végrehajtását, más módon ellentétben állna a közérdekkel,
vagy amely egyes állami vállalatok vagy magánvállalkozások jogszerű kereskedelmi érdekeit sértené.
2. Ha a Fél a törvényei vagy rendeletei szerint bizalmasnak minősülő információt nyújt be a bizottsághoz, a másik Fél
köteles az információt bizalmasan kezelni, kivéve, ha az információt benyújtó Fél másként rendelkezik.
4.10. CIKK
A kötelezettségek teljesítése
Minden Fél bármilyen olyan általános vagy konkrét intézkedést meghoz, amely e  megállapodás szerinti
kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek. A  Felek gondoskodnak a  megállapodásban rögzített célkitűzések
megvalósításáról.
32 Az „e megállapodás rendelkezései” kifejezés azon rendelkezéseket jelenti, amelyek megegyeznek a következőknek:
(a) megkülönböztetésmentes elbánás biztosítása a beruházóknak a 2.3. cikkben (Nemzeti elbánás) előírt módon és mértékben; és
(b) a beruházók és beruházásaik kisajátítással szembeni védelme a 2.6. cikkben (Kisajátítás) előírt módon és mértékben.
33 Az egyértelműség kedvéért a Felek osztják azt a véleményt, hogy e megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy
megakadályozná a szociális jólét, a közegészség vagy egyéb társadalmi-közösségi célkitűzésekre, illetve a makrogazdasági stabilitásra irányuló
adóintézkedéseket; vagy a vállalat székhelyéhez és nem a vállalat tulajdonosának nemzetiségéhez kapcsolódó, adózásból eredő előnyöket.
A makrogazdasági stabilitást célzó adóintézkedések a nemzeti gazdaságban jelentkező irányvonalakra és tendenciákra válaszul hozott intézkedések,
amelyek célja, hogy kezeljék vagy megakadályozzák a nemzeti gazdaság stabilitását súlyosan veszélyeztető strukturális egyensúlytalanságokat.
4.11. CIKK
A közvetlen hatály hiánya
A nagyobb biztonság érdekében e megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy a nemzetközi
közjog alapján a  Felek között létrehozott jogoktól vagy kötelezettségektől eltérő jogokat vagy kötelezettségeket
ruház bármelyik Félre.
4.12. CIKK
Kapcsolat más megállapodásokkal 1. E megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrászről a Szingapúri Köztársaság közötti partnerségi
és együttműködési megállapodás által szabályozott átfogó kétoldalú kapcsolatok szerves részét és a  közös
intézményi keret részét képezi. E  megállapodás az  Európai Unió és a  Szingapúri Köztársaság közötti partnerségi
és együttműködési megállapodás kereskedelmi és beruházási rendelkezéseinek hatályosulását biztosító egyedi
megállapodásnak minősül.
2. A nagyobb biztonság érdekében a Felek egyetértenek abban, hogy e megállapodás egy rendelkezése sem írja elő
számunkra azt, hogy a WTO-egyezmény szerinti kötelezettségeikkel össze nem egyeztethető módon járjanak el.
3.
(a) E megállapodás hatálybalépésekor az  Unió tagállamai és Szingapúr közötti, az  5.  mellékletben
(A  4.12.  cikkben hivatkozott megállapodások) felsorolt megállapodások, ideértve az  ezekből
a  megállapodásokból eredő jogokat és kötelezettségeket, megszűnnek és hatályukat vesztik, és helyükbe
e megállapodás lép.
(b) E megállapodásnak az  e  megállapodás 4.15.  cikke (Hatálybalépés) (4)  bekezdése szerinti ideiglenes
alkalmazása esetén az  5.  mellékletben (A 4.12.  cikkben hivatkozott megállapodások) felsorolt
megállapodások rendelkezéseinek alkalmazását, csak úgy, mint az  ezekből a  megállapodásokból eredő
jogokat és kötelezettségeket fel kell függeszteni az  ideiglenes alkalmazás kezdetének időpontjától
kezdve. Abban az  esetben, ha e  megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnik, és ez  a  megállapodás
nem lép hatályba, a  felfüggesztést meg kell szüntetni, és az  5.  mellékletben (A 4.12.  cikkben hivatkozott
megállapodások) felsorolt megállapodások hatályosak.
(c) A (3)  bekezdés a) és b)  pontjától eltérve az  5.  mellékletben (A 4.12.  cikkben hivatkozott megállapodások)
felsorolt valamelyik megállapodás rendelkezései alapján kereset nyújtható be egy olyan elbánás
tekintetében, amelyet akkor biztosítottak, amikor az  ilyen megállapodás hatályban volt, az  abban
a  megállapodásban rögzített szabályok és eljárások alapján, feltéve, hogy legfeljebb három év telt el
a  megállapodás (3)  bekezdésének b)  pontja szerinti felfüggesztése óta, vagy ha a  megállapodást nem
függesztették fel a (3) bekezdés b) pontja szerint, e megállapodás hatálybalépése óta.
(d) A (3) bekezdés a) és b) pontjától eltérve, amennyiben e megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnik és
ez  a  megállapodás nem lép hatályba, a  kereset benyújtható a  Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakasza
(A beruházók és a  Felek közötti vitarendezés) alapján olyan elbánás tekintetében, amelyet e  megállapodás
ideiglenes alkalmazása idején biztosítottak, feltéve, hogy legfeljebb három év telt el az ideiglenes alkalmazás
megszűnésének napja óta.
E bekezdés alkalmazásában az  „e megállapodás hatálybalépése” fogalomnak a  4.15.  cikk (Hatálybalépés)
(4) bekezdésének d) pontja szerinti meghatározása nem alkalmazandó.
4.13. CIKK
Területi hatály
E megállapodást alkalmazni kell:
(a) az uniós Fél tekintetében azokon a területeken, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai
Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az azokban a szerződésekben meghatározott feltételekkel;
és
(b) Szingapúr tekintetében annak területén.
E megállapodás alkalmazásában a  „terület” kifejezés kifejezetten ellenkező rendelkezés hiányában ebben
az értelemben értendő.
4.14. CIKK
Mellékletek és egyetértési záradékok
E megállapodás elválaszthatatlan részét képezik annak mellékletei és egyetértési záradékai.
4.15. CIKK
Hatálybalépés 1. Ezt a megállapodást a Felek saját eljárásaikkal összhangban hagyják jóvá.
 2. Ez a  megállapodás az  azon időpontot követő második hónap első napján lép hatályba, hogy a  Felek írásbeli
értesítést cserélnek arról, hogy teljesítették az  e  megállapodás hatálybalépése tekintetében alkalmazandó jogi
követelményeket és eljárásokat. A Felek megegyezhetnek egy másik időpontban is.
3. Az értesítéseket az  Európai Unió Tanácsának főtitkársága és a  Szingapúri Kereskedelmi és Ipari Minisztérium
Észak-Amerika és Európa Osztálya igazgatója (Director, North America and Europe Division, Singapore Ministry of
Trade and Industry) vagy megfelelő jogutódja részére kell megküldeni.
4.
(a) Ha Felek megállapodnak, e megállapodás ideiglenesen alkalmazható. Ebben az esetben a megállapodást azt
követő hónap első napjától kell alkalmazni, amikor az  Unió és Szingapúr értesítették egymást a  vonatkozó
eljárásaik befejezéséről. A Felek kölcsönös egyetértésben meghatározhatnak egy másik időpontot.
(b) Ha e  megállapodás bizonyos rendelkezései nem alkalmazhatók ideiglenesen, az  a  Fél, amelyik nem
tudja vállalni az  ilyen ideiglenes alkalmazást, értesíti a  másik Felet arról, hogy mely rendelkezések nem
alkalmazhatók ideiglenesen.
Eltérve a  4.  cikk a)  pontjától, amennyiben a  másik Fél befejezte a  szükséges eljárásokat és a  bizonyos
rendelkezések ideiglenes alkalmazhatóságának kizárásáról szóló értesítéstől számított tíz napon belül nem
emel kifogást az ideiglenes alkalmazás ellen, e megállapodás azon rendelkezéseit, amelyekre a fenti értesítés
nem vonatkozott, az értesítést követő hónap első napjától ideiglenesen alkalmazni kell.
(c) Az ideiglenes alkalmazást az  Unió vagy Szingapúr a  másik Félhez intézett írásbeli értesítés útján
felmondhatja. Az ilyen felmondás az értesítést követő második hónap első napjával lép hatályba.
(d) Ha ezt a  megállapodást vagy annak bizonyos részeit ideiglenesen alkalmazzák, akkor az „e megállapodás
hatálybalépése” kifejezést az  ideiglenes alkalmazás időpontjára kell érteni. A  bizottság e  megállapodás
ideiglenes alkalmazása során gyakorolhatja funkcióit. Az e funkcióik gyakorlása során elfogadott határozatok
csak akkor veszítik hatályukat, ha e megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnik és e megállapodás nem
lép hatályba.
4.16. CIKK
Időtartam 1. Ez a megállapodás határozatlan időre szól.
 2. Az uniós Fél vagy Szingapúr is írásban értesítheti a  másik Felet az  e  megállapodás felmondására irányuló
szándékáról.
 3. A felmondás a (2) bekezdés szerinti értesítést követően hat hónappal lép hatályba, a 4.17. cikk (Megszűnés) sérelme
nélkül.
 4. A (2)  bekezdés szerinti értesítés kézbesítésétől számított 30 napon belül bármely Fél konzultációt kérhet arról,
hogy az  e  megállapodás valamely rendelkezésének felmondása a  (3)  bekezdésben meghatározott időpontnál
későbbi időpontban lép hatályba. E konzultációk a Fél kérelmének kézbesítésétől számított 30 napon belül veszik
kezdetüket.
4.17. CIKK
Megszűnés
Abban az esetben, ha e megállapodás a 4.16. cikk (Időtartam) értelmében megszűnik, e megállapodás a megszűnés
időpontjától számított további húsz évig hatályban marad a  jelen megállapodás megszűnésének időpontját
megelőzően eszközölt érintett beruházások tekintetében. Ez  a  cikk nem alkalmazandó abban az  esetben, ha
e megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnik, és e megállapodás nem lép hatályba.
4.18. CIKK
Új tagállamok csatlakozása az Unióhoz 1. Az Unió haladéktalanul értesíti Szingapúrt minden, harmadik országok részéről az Unióhoz benyújtott csatlakozás
iránti kérelemről.
2. Az Unió és az EU-hoz csatlakozni kívánó tagjelölt ország között folyó tárgyalások során az Unió arra törekszik, hogy:
(a) Szingapúr kérésére és a  lehető legnagyobb mértékben információkkal szolgáljon Szingapúr részére
az e megállapodás által érintett bármely kérdést illetően; és
(b) bármilyen Szingapúr által felvetett problémát figyelembe vesz.
3. Az Unió értesíti Szingapúrt egy tagjelölt országgal folytatott csatlakozási tárgyalások eredményéről és értesíti
Szingapúrt az Unióhoz való bármely csatlakozás hatálybalépéséről.
4. A bizottság keretei között és kellő idővel egy harmadik ország Unióhoz való csatlakozásának napja előtt, a  Felek
megvizsgálják az ilyen csatlakozás e megállapodásra gyakorolt lehetséges hatásait. A bizottságban hozott határozat
révén a Felek bármilyen szükséges kiigazításról vagy átmeneti intézkedésről dönthetnek.
5. Az Európai Unió bármely új tagállama az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál és a Szingapúri Kereskedelmi és Ipari
Minisztérium Észak-Amerika és Európa Osztályának igazgatójánál vagy jogutódjaiknál letétbe helyezett csatlakozási
okmány útján csatlakozik e megállapodáshoz.
4.19. CIKK
Hiteles szövegek
E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven;
a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennyolcadik év október havának tizenkilencedik napján.
1. MELLÉKLET KISAJÁTÍTÁS A Felek megerősítik, hogy egyetértenek a következőkben:
 1. A 2.6.  cikk (Kisajátítás) két esettel foglalkozik. Az  első eset a  közvetlen kisajátítás, amikor egy érintett beruházást
hivatalos tulajdonátruházás vagy akár lefoglalás útján államosítanak vagy más módon közvetlenül kisajátítanak.
A  második eset a  közvetett kisajátítás, amikor a  Fél intézkedése vagy intézkedéseinek sorozata a  közvetlen
kisajátítással egyenértékű hatással jár, amennyiben lényegében megfosztja az  érintett beruházót annak érintett
beruházásában fennálló alapvető tulajdonjogaitól, többek között a  használat, a  haszonélvezet vagy a  beruházás
feletti rendelkezés jogától, anélkül, hogy hivatalos tulajdonátruházásra vagy akár lefoglalásra sor kerülne.
2. Azt, hogy valamelyik Fél intézkedése vagy intézkedéseinek sorozata egy adott helyzetben közvetett kisajátításnak
minősül-e, eseti alapon történő, tényeken alapuló vizsgálatot tesz szükségessé, amely figyelembe veszi többek
között a következőket:
(a) az intézkedés vagy az  intézkedések sorozatának gazdasági hatása és időtartama, noha az  a  tény, hogy
valamelyik Fél intézkedései vagy intézkedéseinek sorozata kedvezőtlen hatással van egy beruházás
gazdasági értékére, önmagában véve nem bizonyítja, hogy közvetett kisajátításra került sor;
(b) annak mértéke, ahogyan az  intézkedés vagy az  intézkedések sorozata korlátozza a  tulajdonnal kapcsolatos
használat, haszonélvezet vagy a beruházás feletti rendelkezés jogának lehetőségét; és
(c) az intézkedés vagy intézkedések sorozatának jellege, nevezetesen tárgya, kontextusa és célja.
Az egyértelműség érdekében, valamely Fél megkülönböztetésmentes intézkedése vagy ilyen intézkedéseinek
sorozata, amelyet jogszerű közpolitikai célkitűzések védelmének érdekében (így például a közegészség, a biztonság
és a környezetvédelem céljával) dolgoznak ki és alkalmaznak, nem minősül közvetett kisajátításnak; kivételt képez
ez  alól az  a  ritka helyzet, amikor egy intézkedés vagy intézkedések sorozatának hatása – figyelembe véve annak
célját – annyira súlyos, hogy nyilvánvalóan túlzott mértékűnek tekinthető.
2. MELLÉKLET FÖLDTERÜLET KISAJÁTÍTÁSA 1. Amennyiben Szingapúr a kisajátító Fél, úgy – a 2.6. cikk (Kisajátítás) sérelme nélkül – bármely, a földszerzésről szóló
törvény (152. fejezet)34 szerinti földerület-kisajátítás esetén piaci értéken történő kártérítésre kerül sor az  említett
törvénynek megfelelően.
2. E megállapodás alkalmazásában bármely a  földszerzésről szóló törvény (152. fejezet) szerinti földterületkisajátításnak közérdeket kell szolgálnia vagy közérdekhez kell kapcsolódnia.
3. MELLÉKLET KISAJÁTÍTÁS ÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK Az egyértelműség érdekében, a  szellemitulajdon-jogok megszűnése, korlátozása vagy létrehozása nem minősül
kisajátításnak, amennyiben az  említett intézkedés összhangban áll a  TRIPS-megállapodással és az  EU–Szingapúr
Szabadkereskedelmi Megállapodás (a továbbiakban: EUSFTA) Tizedik fejezetével (Szellemi tulajdon). Ezenkívül
annak megállapításából, hogy az  intézkedés összeegyeztethetetlen a TRIPS-megállapodással és az  EUSFTA Tizedik
fejezetével (Szellemi tulajdon), nem lehet arra következtetni, hogy kisajátítás történt.
4. MELLÉKLET ÁLLAMADÓSSÁG 1. Nem terjeszthető elő arra vonatkozó igény, hogy valamelyik Fél adósságának átalakítása a  Második fejezet
(Beruházásvédelem) szerinti valamely kötelezettség megszegésének minősül, illetve ha ilyen igényt már
előterjesztettek, akkor az  nem folytatható a  Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakasza (A beruházók és
a  Felek közötti vitarendezés) szerint, ha az  adósságátalakítás az  előterjesztés időpontjában megegyezéses
adósságátalakítás, vagy az  ilyen igény előterjesztését követően megegyezéses adósságátalakítássá alakul;
e rendelkezés alól kivételt képeznek azonban az arra vonatkozó igények, amelyek szerint az adósságátalakítás sérti
a 2.3. cikket (Nemzeti elbánás)35.
2. A Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszának (A beruházók és a  Felek közötti vitarendezés) 3.6.  cikkétől
(Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) eltérve, és figyelemmel e  melléklet (1)  bekezdésére, egy beruházó nem
terjeszthet be a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakasza (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) szerinti
arra vonatkozó igényt, hogy az egyik Fél adósságátalakítása a Második fejezetnek (Beruházásvédelem) a 2.3. cikktől
(Nemzeti elbánás) eltérő kötelezettségét sérti, kivéve, ha eltelt 270 nap a  konzultáció kérésére vonatkozó
írásos kérelem benyújtásától a  Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszának (A beruházók és a  Felek közötti
vitarendezés) 3.3. cikke (Konzultációk) szerint.
3. E melléklet alkalmazásában:
„megegyezéses adósságátalakítás”: az  egyik Fél adósságának szerkezeti átalakítása vagy átütemezése, amelyre
i. hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok módosítása vagy kiegészítése útján került sor, azok feltételeinek
és az  azokra irányadó jognak megfelelően, vagy ii. adósságcsere vagy más hasonló folyamat útján, melynek
során az  átalakítandó fennálló adósság teljes tőkeösszege legalább 75%-ának jogosultjai beleegyeztek az  ilyen
adósságcserébe vagy más folyamatba.
hitelviszonyt megtestesítő instrumentumra „irányadó jog”: egy joghatóságnak az  adott hitelviszonyt megtestesítő
instrumentumra alkalmazandó jogi vagy szabályozási kerete.
34 A földszerzésről szóló törvény (152. fejezet) e megállapodás hatálybalépésének időpontjában.
35 E melléklet alkalmazásában pusztán az a tény, hogy a vonatkozó elbánás legitim közpolitikai célkitűzések alapján különbséget tesz beruházók vagy
beruházások között egy adósságválság vagy annak fenyegetése összefüggésében, nem minősül a 2.3. cikk (Nemzeti elbánás) megsértésének.
4. Az egyértelműség érdekében „egy Fél adóssága” az  Unió esetében kiterjed az  uniós tagállam kormányának
adósságára, vagy az uniós tagállamban működő, központi, regionális vagy helyi szintű kormány adósságára.
5. MELLÉKLET A 4.12. CIKKBEN HIVATKOZOTT MEGÁLLAPODÁSOK Az Unió tagállamai és Szingapúr közötti megállapodások:
 1. a Szingapúri Köztársaság kormánya és a  Bolgár Köztársaság kormánya között a  beruházások kölcsönös
ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban, 2003. szeptember 15-én kötött megállapodás;
 2. a Szingapúri Köztársaság kormánya és a Belga-Luxemburgi Gazdasági Unió között a beruházások ösztönzéséről és
védelméről Brüsszelben, 1978. november 17-én kötött megállapodás;
 3. a Szingapúri Köztársaság kormánya és a  Cseh Köztársaság kormánya között a  beruházások ösztönzéséről és
védelméről Szingapúrban, 1995. április 8-án kötött megállapodás;
 4. a Németországi Szövetségi Köztársaság és a  Szingapúri Köztársaság között a  beruházások ösztönzéséről és
kölcsönös védelméről Szingapúrban, 1973. október 3-án kötött szerződés;
 5. a Szingapúri Köztársaság kormánya és a  Francia Köztársaság kormánya között a  beruházások kölcsönös
ösztönzéséről és védelméről Párizsban, 1975. szeptember 8-án kötött megállapodás;
 6. a Szingapúri Köztársaság kormánya és a  Lett Köztársaság kormánya között a  beruházások ösztönzéséről és
védelméről Szingapúrban, 1998. július 7-én kötött megállapodás;
 7. a Szingapúri Köztársaság és a Magyar Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban,
1997. április 17-én kötött megállapodás;
 8. a Holland Királyság kormánya és a  Szingapúri Köztársaság kormánya között a  gazdasági együttműködésről
Szingapúrban, 1972. május 16-án kötött megállapodás;
 9. a Szingapúri Köztársaság kormánya és a  Lengyel Köztársaság kormánya között a  beruházások ösztönzéséről és
védelméről Varsóban (Lengyelország), 1993. június 3-án kötött megállapodás;
 10. a Szingapúri Köztársaság kormánya és a  Szlovén Köztársaság kormánya között a  beruházások kölcsönös
ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban, 1999. január 25-én kötött megállapodás;
 11. a Szingapúri Köztársaság és a  Szlovák Köztársaság között a  beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről
Szingapúrban, 2006. október 13-án kötött megállapodás; és
 12. a Szingapúri Köztársaság kormánya és az  Egyesült Királyság kormánya között a  beruházások ösztönzéséről és
védelméről Szingapúrban, 1975. július 22-én kötött megállapodás. 6. MELLÉKLET
KÖZVETÍTŐ MECHANIZMUS A BERUHÁZÓK ÉS A FELEK KÖZÖTTI VITARENDEZÉSRE
1. CIKK
Célkitűzés
A közvetítő mechanizmus célja annak elősegítése, hogy egy közvetítő segítségével zajló átfogó és gyors eljárás
révén kölcsönösen elfogadott megoldást sikerüljön találni a felek között.
A. SZAKASZ
A KÖZVETÍTŐ MECHANIZMUS SZERINTI ELJÁRÁS 2. CIKK
Az eljárás megindítása
1. A jogvitát folytató fél bármikor kérelmezheti a közvetítői eljárás megindítását. Az ilyen kérelmet írásban kell közölni
a másik féllel.
2. Az ilyen kérelmet a  címzett fél jóhiszeműen mérlegeli, és a  kézhezvételétől számított tíz napon belül a  kérelem
elfogadásával vagy elutasításával írásos választ ad rá.
3. Amennyiben a kérelem az Unió valamely intézménye, szerve vagy ügynöksége, illetőleg valamely tagállama általi
elbánásra vonatkozik, és az  alperesi jogállás nem került eldöntésre a  3.5.  cikk (2)  bekezdése (Szándéknyilatkozat)
szerint, a  kérelmet az  Uniónak kell címezni. Ha az  Unió elfogadja a  kérelmet, a  válaszban meghatározandó, hogy
a közvetítői eljárásban az Unió vagy az érintett uniós tagállam lesz-e a részt vevő fél36.
3. CIKK
A közvetítő kiválasztása 1. A jogvitát folytató felek törekednek arra, hogy legkésőbb az  e  melléklet 2.  cikkének (Az eljárás megindítása)
(2)  bekezdésében említett kérelemre adott válasz kézhezvételétől számított 15 napon belül megállapodjanak
a  közvetítő személyében. Ez  a  megállapodás tartalmazhatja a  3.9.  cikk (Elsőfokú Bíróság) szerint meghatározott
választóbírósági tagok közül egy közvetítő kijelölését.
2. Amennyiben a  jogvitát folytató felek nem tudnak megállapodni a  közvetítő személyében az  (1)  bekezdés szerint,
bármelyik jogvitát folytató fél kérheti, hogy a Bíróság elnöke sorshúzással válassza ki a közvetítőt a 3.9. cikk (Elsőfokú
Bíróság) szerint meghatározott választóbírósági tagok közül. A Bíróság elnöke a közvetítőt a  jogvitát folytató felek
bármelyikének kérelmétől számított tíz munkanapon belül kijelöli.
3. A közvetítő egyik Fél állampolgára sem lehet, kivéve, ha a jogvitát folytató felek ettől eltérően állapodnak meg.
 4. A közvetítő pártatlan és átlátható módon segíti a jogvitát folytató feleket abban, hogy tisztázzák az intézkedést és
annak a  beruházásokra gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásait, valamint kölcsönösen elfogadott megoldásra
jussanak.
4. CIKK
A közvetítői eljárás szabályai 1. A közvetítő kinevezését követő tíz napon belül a  közvetítő eljárást kezdeményező jogvitát folytató fél írásban
benyújtja a közvetítőnek és a másik jogvitát folytató félnek a probléma részletes leírását, leírva különösen az említett
intézkedés működését és annak a  beruházásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásait. A  probléma ismertetésének
elküldését követő 20 napon belül a  másik jogvitát folytató fél írásban észrevételeket tehet a  probléma leírásával
kapcsolatban. A  jogvitát folytató felek a  probléma leírásával kapcsolatban vagy az  azokkal kapcsolatos
észrevételeikben minden olyan információt megadhatnak, amelyet lényegesnek vélnek.
2. A közvetítő dönthet az érintett intézkedés és annak a beruházásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásainak tisztázására
vonatkozó legmegfelelőbb módról. A  közvetítő különösen megbeszéléseket szervezhet a  jogvitát folytató felek
között, közösen vagy külön-külön konzultálhat a  jogvitát folytató felekkel, megfelelő szakértőktől és az  érdekelt
felektől segítséget kérhet, illetve konzultálhat velük, valamint a  jogvitát folytató felek kérelmére bármely más
további segítséget nyújthat. A  megfelelő szakértőktől és érdekelt felektől kért segítséget, illetve a  velük történő
konzultációt megelőzően azonban konzultálnia kell a jogvitát folytató felekkel.
3. A közvetítő tanácsot nyújthat és mérlegelendő megoldást javasolhat a  jogvitát folytató felek számára, melyek
a javasolt megoldást elfogadhatják vagy elutasíthatják, illetve eltérő megoldásban is megegyezhetnek. A közvetítő
tanácsa, illetve megjegyzései azonban nem vonatkozhatnak arra, hogy az  intézkedésnek a  Második fejezettel
(Beruházásvédelem) összeegyeztethetőek-e.
4. A közvetítői eljárást annak a jogvitát folytató félnek a területén kell lefolytatni, amelyhez a kérelmet intézték, vagy
kölcsönös megegyezés alapján bármilyen más helyen vagy módon.
5. A jogvitát folytató felek törekednek arra, hogy a  közvetítő kinevezését követő 60 napon belül kölcsönösen
elfogadott megoldást találjanak. A végleges megoldás elfogadásáig a  jogvitát folytató felek lehetséges ideiglenes
megoldásokról egyezhetnek meg.
6. A kölcsönösen elfogadott megoldásokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A  nyilvánosságra hozott változat
azonban nem tartalmazhat olyan információt, melyet valamelyik jogvitát folytató fél bizalmasként jelölt meg.
36 Az egyértelműség kedvéért, amennyiben a kérelem az Unió általi elbánásra vonatkozik, a közvetítői eljárásban az Unió vesz részt, és valamennyi
érintett uniós tagállamot teljes mértékben bevonnak a közvetítői eljárásba. Amennyiben a kérelem kizárólag egy uniós tagállam általi elbánásra
vonatkozik, a közvetítői eljárásban az érintett uniós tagállam vesz részt, kivéve, ha e tagállam azt kéri, hogy az Unió vegyen részt.
7. A közvetítői eljárás befejeződik:
(a) a kölcsönösen elfogadott megoldásnak a  jogvitát folytató felek által történő elfogadásával, amely esetben
a közvetítői eljárás az elfogadás időpontjában befejeződik;
(b) a jogvitát folytató felek kölcsönös megállapodásával a  közvetítői eljárás bármelyik szakaszában, amely
esetben a közvetítői eljárás a megállapodás napján befejeződik;
(c) a jogvitát folytató felekkel való konzultációt követően a  közvetítő arról szóló írásos nyilatkozatával, hogy
a  közvetítésre irányuló további erőfeszítések nem vezetnek eredményre, amely esetben a  közvetítői eljárás
az ilyen nyilatkozat időpontjában befejeződik;
(d) valamely jogvitát folytató fél írásbeli nyilatkozatával, miután a  közvetítői eljárás keretében megismerte
a kölcsönösen elfogadott megoldásokat, és megfontolt minden tanácsadói véleményt és a közvetítő minden
javaslatát, amely esetben a közvetítői eljárás az ilyen nyilatkozattétel időpontjában befejeződik.
B. SZAKASZ
VÉGREHAJTÁS 5. CIKK
A kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása
1. Amennyiben a  jogvitát folytató felek megállapodtak egy megoldásban, a  jogvitát folytató felek mindegyike
a megállapodott időtartamon belül megtesz minden olyan intézkedést, amely a kölcsönösen elfogadott megoldás
végrehajtásához szükséges.
2. A jogvitában részes végrehajtó fél írásban tájékoztatja a  jogvitában részes másik felet a  kölcsönösen elfogadott
megoldás végrehajtása érdekében tett lépésekről vagy intézkedésekről.
3. A jogvitát folytató felek kérelmére a közvetítő írásban tényszerű jelentéstervezetet bocsát ki a jogvitát folytató felek
számára, amely rövid összefoglalást tartalmaz a  következőkről: (i) az  említett eljárások tárgyát képező kérdéses
intézkedés; (ii) a  követett eljárások; és (iii) bármely közösen elfogadott megoldás, mely az  említett eljárások
végeredményeként jött létre, ideértve a lehetséges ideiglenes megoldásokat is. A közvetítő a jogvitát folytató felek
számára 15 munkanapot biztosít a jelentéstervezet észrevételezésére. A közvetítő a jogvitát folytató felek határidőn
belül benyújtott észrevételeinek mérlegelését követő 15 munkanapon belül írásban tényszerű zárójelentést nyújt
be a  jogvitát folytató feleknek. A  tényszerű írásbeli zárójelentés nem tartalmazhat e  megállapodás értelmezésére
vonatkozó megállapításokat.
C. SZAKASZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 6. CIKK
Kapcsolat a vitarendezéssel
1. A közvetítő eljárásnak nem célja, hogy az  e  megállapodás vagy bármilyen egyéb megállapodás szerinti
vitarendezési eljárások alapjául szolgáljon. Ilyen vitarendezési eljárásban egyik jogvitát folytató fél sem
támaszkodhat az alábbiakra vagy nem hozhatja fel bizonyítékként, és semmilyen illetékes eljáró szerv, bíróság vagy
testület sem veheti figyelembe az alábbiakat:
(a) a jogvitát folytató fél által a közvetítői eljárás során elfoglalt álláspontok;
(b) az a tény, hogy a jogvitát folytató fél jelezte hajlandóságát arra, hogy elfogadjon egy megoldást a közvetítés
tárgyát képező intézkedésre; vagy
(c) a közvetítő által adott tanácsok vagy tett javaslatok.
2. A közvetítői mechanizmus nem érinti a  Felek és a  jogvitát folytató felek jogi helyzetét a  Harmadik fejezet
(Vitarendezés) A. szakaszának (A beruházók és a  Felek közötti vitarendezés) vagy B. szakaszának (A Felek közötti
vitarendezés) értelmében.
3. A jogvitát folytató felek eltérő megállapodásának hiányában és e melléklet 4. cikke (A közvetítői eljárás szabályai)
(6) bekezdésének sérelme nélkül, a közvetítői eljárás valamennyi lépését bizalmasan kezelik, ideértve a tanácsokat,
illetve a javasolt megoldásokat is. Bármely jogvitát folytató fél nyilvánosságra hozhatja azonban azt, hogy közvetítés
van folyamatban.
7. CIKK
Határidők
Az e mellékletben említett valamennyi határidő a jogvitát folytató felek kölcsönös egyetértésével módosítható.
8. CIKK
Költségek 1. A közvetítői eljárásban való részvételből eredő kiadások esetében mindkét jogvitát folytató fél a  saját kiadásait
viseli.
2. A jogvitát folytató felek egyenlő mértékben megosztják a  szervezési ügyekből eredő kiadásokat, ideértve
a közvetítőnek fizetendő díjazást és kiadásokat. A közvetítővel kapcsolatos díjak és költségek összhangban állnak
a  közvetítői eljárás kezdeményezésének időpontjában hatályos ICSID-egyezmény adminisztratív és pénzügyi
szabályzata 14. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott díjakkal és költségekkel.
7. MELLÉKLET A BÍRÓSÁG TAGJAI, A FELLEBBVITELI BÍRÓSÁG TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK MAGATARTÁSI KÓDEXE
Fogalommeghatározások
 1. E magatartási kódex alkalmazásában: „tag”: a  Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakasza (A beruházók és a  Felek közötti vitarendezés) szerint
meghatározott Bíróság vagy Fellebbviteli Bíróság tagja;
„közvetítő”: a  Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakasza (A beruházók és a  Felek közötti vitarendezés) szerint
közvetítést végző személy;
„jelölt”: olyan személy, akinek bírósági taggá történő kinevezését megfontolás tárgyává teszik;
„asszisztens”: olyan személy, aki – valamely tag megbízatásának keretében – kutatást végez vagy segítséget nyújt
a tagnak; és
„személyzet”: egy tag vonatkozásában azok a  személyek, akik a  tag irányítása és ellenőrzése alatt állnak, és nem
asszisztensek.
Az eljáró személyek felelőssége
 2. Valamennyi jelölt és tag elkerül minden szabálytalanságot és a  szabálytalanság látszatát, független és pártatlan,
elkerüli a  közvetlen és közvetett összeférhetetlenséget, és példamutató magatartási szabályokat követ,
a  vitarendezési mechanizmus egységességének és pártatlanságának megőrzése érdekében. A  tagok nem
fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól a  Bíróság vagy a  Fellebbviteli Bíróság elé
terjesztett ügyekben. A korábbi tagok kötelesek eleget tenni az e magatartási kódex (15)–(21) bekezdésében leírt
kötelezettségeknek.
Nyilvánosságra hozatali kötelezettségek
 3. Tagként való kiválasztását megelőzően a  jelölt nyilvánosságra hoz minden korábbi vagy jelenlegi érdekeltséget,
kapcsolatot vagy ügyet, amely valószínűleg hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy amely
a nem megfelelő viselkedés vagy elfogultság látszatát keltheti. Ebből a célból a  jelölt megtesz minden észszerűen
elvárható erőfeszítést azért, hogy tudatában legyen az ilyen érdekeknek, kapcsolatoknak és ügyeknek.
4. A tag a  jogvitát folytató felek és a  jogvitát nem folytató felek számára bejelenti az e magatartási kódex tényleges
vagy potenciális megsértésével kapcsolatos információt.
5. A tag mindenkor köteles minden észszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy megismerje
az  e  magatartási kódex (3)  bekezdésében említett minden érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, és azokat felfedje.
A  tájékoztatási kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a  tagot arra, hogy az  eljárás bármely szakaszában
a  lehető legrövidebb időn belül felfedjen minden olyan érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, amelyről tudomást
szerez. A  tag az  ilyen érdekekről, kapcsolatokról és kérdésekről oly módon tájékoztat, hogy azokat írásban,
megfontolás céljából közli a jogvitát folyató felekkel és a jogvitát nem folytató felekkel.
A tagok kötelezettségei
 6. A tag a teljes eljárás folyamán alaposan és gyorsan, valamint tisztességgel és szorgalommal látja el feladatait.
 7. A tag csak az eljárás folyamán felmerült, az ítélethozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladatot harmadik
személyre nem ruházhatja át.
 8. A tag köteles megtenni minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy asszisztense és munkatársai
e magatartási kódex (2), (3), (4), (5), (19), (20) és (21) bekezdésében foglalt szabályokat ismerje, és azokat betartsa.
 9. A tag az eljárást illetően nem léphet ex parte kapcsolatba.
A tagok pártatlansága és függetlensége
 10. A tag független és pártatlan, elkerüli az  elfogultság vagy a  szabálytalanság látszatát, önérdek, külső nyomás,
politikai megfontolások, társadalmi nyomás, valamely jogvitát folytató vagy jogvitát nem folytató félhez való
lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.
11. A tag közvetlenül vagy közvetve sem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely megzavarhatja
kötelezettségeinek megfelelő ellátását, vagy ennek látszatát keltheti.
12. A tag semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására sem használhatja fel a választottbíróságban betöltött
pozícióját, és kerüli mindazokat a  cselekményeket, amelyek olyan látszatot kelthetnek, miszerint mások olyan
sajátos helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.
13. A tag nem hagyja, hogy pénzügyi, üzleti, szakmai, családi vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek
befolyásolják magatartását vagy ítéletét.
14. A tag kerüli olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdek kialakítását, amely hatással lehet pártatlanságára, vagy észszerű
megfontolások alapján nem megfelelő viselkedés vagy elfogultság látszatát keltheti.
A korábbi tagok kötelezettségei
 15. Valamennyi korábbi tag elkerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek
ellátása során elfogult volt, vagy hogy a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság ítéletéből előnye származott.
 16. A 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) (5) bekezdésének és a 3.10. cikk (Fellebbviteli Bíróság) (4) bekezdésének sérelme nélkül
a tagok vállalják, hogy megbízatásuk lejártát követően semmilyen módon nem vesznek részt a következőkben:
(a) olyan beruházási jogvitákban, amelyek függőben voltak a  Bíróságon vagy a  Fellebbviteli Bíróságon
megbízatási idejük lejárta előtt;
(b) olyan beruházási jogvitákban, amelyek közvetlen és egyértelmű kapcsolatban álltak olyan jogvitákkal, köztük
lezárt jogvitákkal, amelyekkel a korábbi tag a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság tagjaként foglalkozott.
 17. A tagok vállalják, hogy megbízatásuk lejártát követően három évig nem járnak el bármelyik olyan fél
képviselőjeként, aki a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság által tárgyalt jogvitában részes fél volt.
 18. Amennyiben a  Bíróság elnökét vagy a  Fellebbviteli Bíróság elnökét arról tájékoztatják, vagy másképpen
a  tudomására jut, hogy a  Bíróság vagy a  Fellebbviteli Bíróság egy korábbi tagja állítólag megsértette
a  (15)–(17)  bekezdés szerinti kötelezettségeit, az  elnök megvizsgálja a  kérdést, és biztosítja a  meghallgatás
lehetőségét a  korábbi tag számára. Amennyiben ellenőrzést követően úgy véli, hogy az  állítólagos
kötelezettségszegést igazolni kell, tájékoztatja:
(a) a szakmai szervezetet vagy más hasonló intézményt, amelynek tagja a korábbi tag;
(b) a Feleket; és
(c) bármely más vonatkozó, első vagy másodfokú beruházási igazságszolgáltatási fórum elnökét.
A Bíróság elnöke vagy a Fellebbviteli Bíróság elnöke nyilvánosságra hozza az e bekezdés szerinti megállapításait.
Bizalmasság
 19. Egyetlen tag vagy korábbi tag sem fedhet fel vagy használhat fel semmilyen, az eljárással kapcsolatos vagy az eljárás
során szerzett nem nyilvános információt, kivéve, ha az az érintett eljárás céljaiból történik, és különösen semmilyen
esetben sem fedhet fel vagy használhat fel ilyen információt arra, hogy saját maga vagy mások számára előnyre
tegyen szert, vagy mások érdekeit befolyásolja.
20. A tag a 8. mellékletnek megfelelő közzétételt megelőzően nem hozhatja nyilvánosságra a határozatot vagy ítéletet,
vagy ezek részeit.
21. A tag vagy korábbi tag nem hozhatja nyilvánosságra a  Bíróság vagy a  Fellebbviteli Bíróság tanácskozásain
elhangzott információkat vagy bármely tag tanácskozásokkal kapcsolatos véleményét.
Kiadások
 22. A tagok nyilvántartást vezetnek és kimutatást készítenek az eljárásra fordított idejükről és felmerült költségeikről.
Közvetítők
 23. Az e  magatartási kódexben a  tagok és a  korábbi tagok részére előírt szabályok értelemszerűen alkalmazandók
a közvetítőkre is. Konzultatív bizottság
 24. A Bíróság elnökét és a  Fellebbviteli Bíróság elnökét konzultatív bizottság segíti, amely az  alelnökből és a  Bíróság,
illetve a Fellebbviteli Bíróság legidősebb tagjából áll. A konzultatív bizottság segít biztosítani a magatartási kódex és
a 3.11. cikk (Etika) megfelelő alkalmazását, valamint ilyen rendelkezés esetén bármely más feladat elvégzését.
8. MELLÉKLET A DOKUMENTUMOKHOZ, MEGHALLGATÁSOKHOZ VALÓ NYILVÁNOS HOZZÁFÉRÉSRE VONATKOZÓ
SZABÁLYOK, VALAMINT HARMADIK SZEMÉLYEK AZON LEHETŐSÉGE, HOGY BEADVÁNYOKAT
NYÚJTSANAK BE
1. CIKK
 1. E melléklet 2. és 4.  cikke szerint az  alperes a  következő dokumentumokat azok kézhezvételét követően
haladéktalanul továbbítja a  jogvitát nem folytató felek, valamint az  e  melléklet 5.  cikkében említett letéteményes
számára, amely biztosítja a dokumentumok nyilvános elérhetőségét:
(a) a 3.3. cikk (Konzultációk) (1) bekezdésében említett konzultációk iránti kérelem;
(b) a 3.5. cikk (Szándéknyilatkozat) (1) bekezdésében említett, a Bírósági eljárásra irányuló szándéknyilatkozat;
(c) a 3.5. cikk (Szándéknyilatkozat) (2) bekezdésében említett alperesi jogállás meghatározása;
(d) a 3.6. cikkben (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) említett kereset benyújtása;
(e) előterjesztések, peranyagok összefoglalásai és valamely jogvitát folytató fél által a  Bírósághoz benyújtott
feljegyzések, szakértői jelentések és bármely, az e melléklet 3.17. cikke (A megállapodás jogvitát nem folytató
felei) és 3. cikke szerint benyújtott írásos beadványok;
(f ) a Bírósági meghallgatásokról készült jegyzőkönyvek vagy átiratok, amennyiben rendelkezésre állnak; és
(g) a Bíróság vagy amennyiben alkalmazandó a  Fellebbviteli Bíróság elnökének vagy alelnökének végzései,
ítéletei és határozatai,.
 2. E melléklet 4.  cikkében meghatározott kivételek teljesülése esetén, a  Bíróság – saját kezdeményezésére vagy
bármely személy kérelmére, és a  jogvitát folytató felekkel való konzultációt követően – eldöntheti, hogy
szükséges-e a  Bíróság rendelkezésére bocsátott vagy a  Bíróság által kiadott, az  (1)  bekezdés hatálya alá nem
tartozó bármely egyéb dokumentum elérhetővé tétele, és ha igen, milyen módon. Sor kerülhet erre például az ilyen
dokumentumoknak egy meghatározott helyen való elérhetővé tétele által, vagy az e melléklet 5. cikkében említett
letéteményesen keresztül.
2. CIKK
A Bíróság nyilvános meghallgatásokat tart és a jogvitát folytató felekkel folytatott konzultáció alapján meghatározza
az  ezzel kapcsolatos logisztikai intézkedéseket. Ugyanakkor bármely jogvitát folytató fél, amelynek szándékában
áll a  meghallgatás során védettnek minősített adatot felhasználni, közli ezt a  Bírósággal. A  Bíróság megteszi
a megfelelő intézkedéseket az ilyen adatok nyilvánosságra hozatalának megakadályozására.
3. CIKK
 1. A Bíróság, a  jogvitát folytató felekkel folytatott konzultációt követően lehetővé teszi azon személy számára,
amely nem minősül sem a  megállapodás jogvitát folytató, sem a  megállapodás jogvitát nem folytató felének
(a  továbbiakban: harmadik személy), hogy írásos beadvánnyal forduljon a  Bírósághoz a  jogvita keretébe tartozó
ügyek tekintetében.
2. A beadvány lehetőségét igénybe venni kívánó harmadik személy kérelemmel fordul a  Bírósághoz, és az  eljárás
nyelvén, írásban, tömören, a Bíróság által adott esetben meghatározott terjedelmi korlátozásokat figyelembe véve
a Bíróság rendelkezésére bocsátja a következő információkat:
(a) a harmadik személy leírása, ideértve, amennyiben lényeges, tagsági és jogi helyzetét (pl. szakmai vagy egyéb
nem kormányzati szervezetben), főbb célkitűzéseit, tevékenységének jellegét és bármely anyaszervezetet, így
bármely olyan szervezetet, amely közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt a harmadik személy áll;
(b) valamennyi olyan közvetett vagy közvetlen kapcsolat, amely a harmadik személyt bármely jogvitát folytató
félhez fűzi;
(c) bármely olyan, valamely kormányzatra, személyre vagy szervezetre vonatkozó információ, amely pénzügyi
vagy más jellegű támogatást nyújtott a  beadvány előkészítéséhez, illetőleg lényeges támogatást nyújtott
a  harmadik személynek a  harmadik személy által az  e  cikk szerint benyújtott kérelmet megelőző két év
bármelyikében (pl. teljes tevékenységének mintegy 20%-át támogatta évente);
(d) a harmadik személy eljáráshoz fűződő érdekének ismertetése; és
(e) azon sajátos ténybeli és jogi kérdések meghatározása az  eljárás vonatkozásában, amelyekkel a  harmadik
személy írásos beadványában foglalkozni kíván.
 3. A Bíróság annak eldöntésében, hogy helyt ad-e egy ilyen beadványnak, tekintetbe veszi többek között
a következőket:
(a) a harmadik személynek lényeges érdeke fűződik-e az eljárásokhoz; és
(b) az a  mérték, amellyel a  beadvány megkönnyíti a  választottbíróság számára valamely, az  eljáráshoz
kapcsolódó ténybeli vagy jogi kérdés megállapítását azáltal, hogy a  jogvitát folytató felekétől eltérő
nézőpontot, különleges ismeretet vagy betekintést tartalmaz.
4. A harmadik személy által benyújtott beadvány:
(a) a harmadik személy nevében benyújtó személy által keltezett és aláírt;
(b) tömör és a Bíróság által megengedettnél semmi esetre sem hosszabb;
(c) világos állítást tartalmaz a harmadik személynek az adott kérdésekkel kapcsolatos álláspontjáról; és
(d) kizárólag a jogvita keretébe tartozó ügyekkel foglalkozik.
5. A Bíróság garantálja, hogy az  ilyen beadványok nem szakítják meg, vagy nem akadályozzák szükségtelenül
az  eljárásokat, illetőleg nem okoznak tisztességtelen hátrányt egyik jogvitát folytató fél számára sem. A  Bíróság
szükség esetén megfelelő eljárásokat fogadhat el az összetett beadványok kezelésére.
6. A Bíróság garantálja, hogy a jogvitát folytató felek észszerű lehetőséget kapnak arra, hogy ismertessék a harmadik
személy beadványával kapcsolatos észrevételeiket.
4. CIKK
 1. A (2)  bekezdésben meghatározott és a  (3)–(9)  bekezdés szerint azonosított bizalmas vagy védett információ nem
tehető nyilvánossá.
 2. Bizalmas vagy védett információnak a követezők minősülnek:
(a) bizalmas üzleti információk;
(b) információk, amelyeket e megállapodásnak megfelelően védenek a közzétételtől;
(c) információk, amelyek védelmét biztosítani kell a  közzététellel szemben, méghozzá az  alperes információi
esetében az adott állam joga alapján, illetőleg egyéb információk esetében azon jog vagy előírások alapján,
amelyet vagy amelyeket a Bíróság az ilyen információk közzétételére alkalmazandónak ítél.
3. Ha e  melléklet 1.  cikkének (1)  bekezdése alapján közzétesznek egy, a  Bíróság végzésétől vagy határozatától
eltérő dokumentumot, az  azt benyújtó jogvitát folytató fél, jogvitát nem folytató fél vagy harmadik személy
a dokumentum benyújtásakor:
(a) jelzi, hogy megítélése szerint a dokumentum tartalmaz-e olyan információt, amelynek védelmét biztosítani
kell a közzététellel szemben;
(b) világosan megjelöli az információt, annak a Bíróság felé való benyújtásakor; és
(c) haladéktalanul vagy a  Bíróság által meghatározott időn belül benyújtja a  dokumentum szerkesztett
változatát, amely nem tartalmazza az említett információt. 4. Ha a  Bíróság végzésétől vagy határozatától eltérő dokumentumot hozzáférhetővé kell tenni az  e  melléklet
1.  cikke (2)  bekezdésének megfelelő Bíróság határozata szerint, úgy a  jogvitát folytató fél, a  jogvitát nem folytató
fél vagy egy, a dokumentumot benyújtó harmadik személy – a Bíróság döntését követő 30 napon belül, miszerint
a dokumentumot a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni – jelzi, hogy megítélése szerint a dokumentum
tartalmaz-e olyan információt, amelynek védelmét biztosítani kell a  közzététellel szemben, és benyújtja
a dokumentum szerkesztett változatát, amely nem tartalmazza az említett információt.
5. Amennyiben a  (4)  bekezdés szerint javasolt a  szerkesztett változat elkészítése, bármely, az  ilyen dokumentum
benyújtójától eltérő, jogvitát folytató személy kifogással élhet a  javasolt szerkesztéssel szemben vagy javasolhatja
a  dokumentum más módon történő kiszerkesztését. Az  ilyen kifogást vagy ellenjavaslatot a  javasolt szerkesztett
dokumentum kézhezvételétől számított 30 napon belül kell megtenni.
6. Ha a  Bíróság valamely végzését, határozatát vagy ítéletét közzéteszik e  melléklet 1.  cikkének (1)  bekezdése
szerint, a  Bíróság valamennyi jogvitát folytató fél számára lehetővé teszi az  azzal kapcsolatos állásfoglalást, hogy
a  dokumentum mennyiben tartalmaz olyan információkat, amelyek védettségét biztosítani kell a  közzététellel
szemben, valamint a  dokumentum szerkesztésre vonatkozó javaslat megtételét, amelynek célja az  adott
információknak a közzététellel szembeni védelme.
7. A Bíróság dönt a dokumentum javasolt, a (3)–(6) bekezdés szerinti szerkesztésére vonatkozó valamennyi kérdésben,
és saját mérlegelési jogkörében határoz arról, hogy a közzéteendő dokumentumok által tartalmazott információkat
milyen terjedelemben kell szerkeszteni.
8. Ha a  Bíróság úgy dönt, hogy egy valamely dokumentum által tartalmazott információt nem kell szerkeszteni
a (3)–(6) bekezdés szerint, illetőleg a dokumentum számára nem kell védelmet biztosítani a közzététellel szemben,
bármely a dokumentumot saját elhatározásából az aktákhoz csatoló, jogvitát folytató fél, jogvitát nem folytató fél
vagy harmadik személy a Bíróság döntésétől számított 30 napon belül:
(a) az ilyen információkat tartalmazó dokumentumot részben vagy egészben eltávolíthatja az  eljárás aktáiból;
vagy
(b) a dokumentumot a bírósági döntésnek megfelelő formában ismételten benyújthatja.
9. Bármely jogvitát folytató fél, amelynek szándékában áll a  meghallgatás során általa bizalmasnak vagy védettnek
vélt adatot felhasználni, közli ezt a  Bírósággal. A  Bíróság a  jogvitát folytató felekkel való konzultációt követően
dönt arról, hogy az információt védeni kell-e, valamint intézkedéseket tesz a védett információknak a közzététellel
szembeni védelme érdekében e melléklet 2. cikkének megfelelően.
10. Nem tehető közzé az  az információ, amely esetében a  közzététel veszélyeztetné a  vitarendezései eljárás
(11) bekezdés szerinti feddhetetlenségét.
11. A Bíróság saját kezdeményezésére vagy a  jogvitát folytató felek bármelyikének kérelmére, a  jogvitát folytató
felekkel való konzultációt követően megteszi a  megfelelő intézkedéseket, hogy megakadályozza vagy
késleltesse az  információk közzétételét, amennyiben egy ilyen közzététel veszélyeztetné a  vitarendezési eljárás
feddhetetlenségét:
(a) mert az akadályozná a bizonyítékok beszerzését vagy rendelkezésre bocsátását; vagy
(b) mert az  a  tanúk, a  jogvitát folytató felek érdekében eljáró ügyvédek vagy a  Bíróság tagjainak
megfélemlítéséhez vezetne; vagy
(c) összehasonlíthatóan kivételes körülmények esetén.
5. CIKK
Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára az  UNCITRAL titkárságán keresztül az  adatok letéteményeseként
működik és az információkat e melléklet szerint teszi közzé.
6. CIKK
Amennyiben e  melléklet előírja a  Bíróság számára, hogy az  járjon el titoktartással, a  Bíróságnak titoktartással kell
eljárnia, figyelembe véve:
(a) a szerződésen alapuló beruházásivita-rendezési eljárás és a  konkrét eljárás átláthatóságához fűződő
közérdeket; és
(b) a jogvitát folytató feleknek a közöttük lévő jogvita méltányos és eredményes megoldásához fűződő érdekét.
9. MELLÉKLET ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT A VÁLASZTOTTBÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZ Általános rendelkezések
 1. A Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszában (A Felek közötti vitarendezés) és e melléklet alkalmazásában:
„tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik fél felkérésére tanácsot ad, vagy e felet segíti a választottbírósági eljárással
kapcsolatban;
„választottbíró”: a 3.29. cikk (A választottbírói testület létrehozása) szerint létrehozott választottbírói testület tagja;
„asszisztens”: az  a  személy, aki valamely választottbíró megbízásának megfelelően kutatást folytat vagy segítséget
nyújt az adott választottbíró részére;
„panaszos Fél”: bármelyik Fél, amely a 3.28. cikk (A választottbírósági eljárás kezdeményezése) szerint választottbírói
testület létrehozását kéri;
„bepanaszolt Fél”: az a Fél, amely állítólagosan megsértette a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezéseket;
„választottbírói testület”: a 3.29. cikk (A választottbírói testület létrehozása) szerint létrehozott testület;
„Fél képviselője”: a Felek valamelyikének kormányzati szerve, kormányzati ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti
egysége által kinevezett alkalmazott vagy más személy, aki a  Felet a  megállapodás szerinti vitarendezés céljából
képviseli.
2. A Felek eltérő megállapodásának hiányában ez  a  melléklet a  Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakasza (A Felek
közötti vitarendezés) szerinti vitarendezési eljárásokra alkalmazandó.
3. Eltérő megállapodás hiányában az a Fél, amellyel szemben panaszt emeltek, köteles gondoskodni a vitarendezési
eljárás logisztikai lebonyolításáról, így különösen a meghallgatások megszervezéséről. A Felek egyenlő mértékben
megosztják a szervezési ügyekből eredő kiadásokat, ideértve a választottbírák kiadásait is.
Értesítések
 4. A Felek és a  választottbírói testület e-mailben továbbítanak minden kérelmet, értesítést, írásos beadványt vagy
egyéb dokumentumot, emellett pedig másolatban ugyanazon a  napon telefaxon, ajánlott levélben, futárral,
tértivevénnyel vagy egyéb olyan távközlési eszközzel is továbbítják azokat, amely rögzíti az  elküldés tényét.
Az ellenkező bizonyításáig az e-mail az elküldésének napján kézbesítettnek tekintendő.
5. Írásos beadványaikról és viszontválaszaikról a  Fél elektronikus másolatot küld valamennyi választottbíró, továbbá
ezzel párhuzamosan a másik Fél számára. A dokumentumról papír alapú másolatot is biztosítani kell.
6. Minden értesítést a Szingapúri Kereskedelmi és Ipari Minisztérium Észak-Amerika és Európa Osztálya igazgatójának
(Director, North America and Europe Division, Singapore Ministry of Trade and Industry), illetve az  Unió részéről
az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságának kell címezni.
7. A választottbírói testület eljárásához kapcsolódó bármilyen kérelemben, értesítésben, írásos beadványban vagy
egyéb dokumentumban szereplő, elírásból származó csekély hibák egy új, a módosításokat egyértelműen feltüntető
dokumentummal kijavíthatók, hacsak a másik Fél ez ellen nem emel kifogást.
8. Amennyiben valamely dokumentum kézbesítési határidejének utolsó napja Szingapúr vagy az  Unió valamely
hivatalos munkaszüneti napjára esik, a dokumentum a következő munkanapon is kézbesíthető.
A választottbírósági eljárás megindítása
 9. (a) Amennyiben a  3.29.  cikk (A választottbírói testület létrehozása) vagy e  melléklet 21., 23. vagy 50. szabálya
alapján a választottbírói testület tagjait sorshúzással választják ki, mindkét Fél képviselőinek jelen kell lenniük
a sorshúzásnál.
(b) A Felek eltérő megállapodása hiányában a  létrehozását követő hét napon belül ülést tartanak
a  választottbírói testülettel, hogy döntsenek a  Felek vagy a  választottbírói testület által szükségesnek
talált kérdésekben, beleértve a  választottbíráknak fizetendő javadalmazást és egyéb költségeket is.
A választottbírák és a Felek képviselői az  ilyen üléseken telefonon vagy videokonferencián keresztül is részt
vehetnek.
10.
(a) A Feleknek a  választottbírói testület létrehozásától számított hét napon belüli eltérő megállapodása
hiányában a választottbírói testület feladatmeghatározása a következő:
 „a megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével megvizsgálja a  3.28.  cikk szerinti,
választottbírói testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügyet; határoz a kérdéses intézkedésnek
a  3.25.  cikkben említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről jogi és/vagy ténybeli
megállapítások és ezek indokolásának megtétele útján; valamint a  3.31. és a  3.32.  cikknek megfelelően
ítéletet hoz.”.
(b) Amennyiben a  Felek megállapodnak a  választottbírói testület feladatmeghatározásában, az  ilyen
megállapodásukról haladéktalanul értesítik a választottbírói testületet.
Az eljárást megindító beadványok
 11. A panaszos Fél legkésőbb a  választottbírói testület létrehozását követő 20 napon belül benyújtja az  eljárást
megindító keresetét. A  bepanaszolt Fél legkésőbb az  eljárást megindító írásbeli beadvány kézhezvételét követő
20 napon belül írásban előterjeszti viszontkeresetét.
A választottbírói testületek működése
 12. A a  választottbírói testület valamennyi ülését a  választottbírói testület elnöke vezeti. A  választottbírói testület
felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási vagy eljárási döntéseket hozzon.
 13. A Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszának (A Felek közötti vitarendezés) eltérő rendelkezései hiányában,
a  választottbírói testület tevékenységét bármilyen kommunikációs eszközön keresztül folytathatja, beleértve
a telefont, telefaxot vagy számítógépes kapcsolatot is.
14. A választottbírói testület tanácskozásában kizárólag választottbírák vehetnek részt, a  választottbírói testület
azonban tanácskozásain engedélyezheti asszisztensei jelenlétét.
15. Valamennyi ítélet megfogalmazása a választottbírói testület kizárólagos hatásköre, amely nem ruházható át.
 16. A Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszának (A Felek közötti vitarendezés) és mellékleteinek rendelkezései
által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a választottbírói testület a Felekkel folytatott konzultációt
követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.
17. Amennyiben a választottbírói testület megítélése szerint az eljárásban alkalmazandó valamely határidő módosítása,
illetve bármely más eljárási vagy adminisztratív kiigazítás szükséges, írásban értesíti a  feleket a  módosítás vagy
kiigazítás okairól és a szükséges határidőről vagy kiigazításról.
Leváltás
 18. Amennyiben egy választottbíró az  eljárásban nem tud részt venni, visszalép vagy le kell váltani, a  3.29.  cikkel
(A választottbírói testület létrehozása) összhangban új választottbírót kell választani a helyébe.
 19. Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy egy választottbíró nem felel meg a 11. mellékletben foglalt magatartási kódex
(a továbbiakban: magatartási kódex) követelményeinek, és ezért le kell váltani, e Félnek az attól a naptól számított
15 napon belül értesítenie kell a  másik Felet, hogy tudomására jutottak a  magatartási kódexnek a  választottbíró
általi megsértését alátámasztó körülmények.
20. Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy valamely, nem az  elnöki tisztséget betöltő választottbíró nem felel meg
a  magatartási kódex követelményeinek, akkor a  Felek konzultálnak, és amennyiben sikerül megállapodniuk,
a  kérdéses választottbíró helyébe a  3.29.  cikkben (A választottbírói testület létrehozása) megállapított eljárásnak
megfelelően kiválasztott választottbíró lép.
21. Ha a Felek a választottbíró leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, akkor bármelyik Fél kérheti
az ügynek a választottbírói testület elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.
Ha az említett kérés alapján az elnök megállapítja egy választottbíróról, hogy nem felel meg a magatartási kódex
követelményeinek, új választottbírót választanak.
Az a  Fél, amelyik a  leváltásra szoruló választottbírát választotta, választ egy választottbírát a  3.44.  cikk
(A  választottbírák névjegyzékei) (2)  bekezdése szerint összeállítottnévjegyzéken szereplő többi személy közül.
Amennyiben e  Fél a  választottbírói testület elnökének megállapításától számított öt napon belül nem választ
választottbírát, a bizottság elnöke vagy az elnök megbízottja választja ki a választottbírát sorshúzással a 3.44. cikk
(A választottbírák névjegyzékei) (2)  bekezdése szerint összeállított névjegyzéken szereplő többi személy közül,
a választottbírói testület elnökének megállapításától számított tíz napon belül.
Amennyiben a  3.44.  cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2)  bekezdése szerinti névjegyzéket még nem állították
össze a 3.29. cikk (A választottbírói testület létrehozása) (4) bekezdésének megfelelően, az a Fél, amelyik a leváltásra
szoruló választottbírát választotta, vagy – ha ez a Fél ezt elmulasztja – a bizottság elnöke vagy az elnök megbízottja
választ egy választottbírát a választottbírói testület elnökének megállapításától számított öt napon belül ha:
(a) a Fél nem javasolt személyeket a  másik Fél által a  3.44.  cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2)  bekezdése
szerint javasolt többi személy közül; vagy
(b) a Feleknek nem sikerült megállapodniuk a  neveket tartalmazó névjegyzékről a  3.44.  cikk (A választottbírák
névjegyzékei) (2)  bekezdése szerint, akkor azon személyek közül, amelyeket a  Fél a  3.44.  cikk
(A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése szerint javasolt.
22. Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a  választottbírói testület elnöke nem felel meg a  magatartási kódex
követelményeinek, akkor a  Felek konzultálnak, és amennyiben megállapodnak, az  elnök helyébe a  3.29.  cikkben
(A választottbírói testület létrehozása) meghatározott eljárásnak megfelelően kiválasztott elnök lép.
23. Ha a  Felek nem tudnak megállapodni a  választottbírói testület elnöke leváltásának szükségességében, akkor
bármelyikük kérheti, hogy az  ügyet terjesszék egy semleges harmadik fél elé. Amennyiben a  Felek nem tudnak
megállapodni semleges harmadik félről, az  ügyet a  3.44.  cikk (A választottbírák névjegyzékei) (1)  bekezdése
szerinti névjegyzéken szereplő tagok egyike elé kell utalni. Az  említett személyt a  bizottság elnöke vagy
az  elnök megbízottja sorshúzással választja ki. Az  e  személy által a  választottbírói testület elnöke leváltásának
szükségességéről hozott döntés végleges.
Ha e  személy megállapítja, hogy a  választottbírói testület eredetileg megválasztott elnöke nem felel meg
a  magatartási kódex követelményeinek, a  Felek megállapodnak a  leváltásról. Ha a  Feleknek nem sikerül
a  választottbírói testület új elnökről megállapodni, a  bizottság elnöke, vagy az  elnök megbízottja sorshúzással
választ a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (1) bekezdése szerinti névjegyzék többi tagja közül. A névjegyzék
többi tagja adott esetben nem foglalja magában azt a  személyt, aki arról döntött, hogy az  eredeti elnök nem
felel meg a  magatartási kódex követelményeinek. Az  új elnököt az  elnök leváltását megalapozó megállapítástól
számított öt napon belül választják ki.
24. A választottbírói testület eljárásait fel kell függeszteni az  e  melléklet 18., 19., 20., 21., 22. és 23. szabályában leírt
eljárások végrehajtásának időtartamára.
Meghallgatás
 25. Az elnök – a  Felekkel és a  többi választottbíróval egyeztetve – kitűzi a  meghallgatás napját és időpontját, és azt
írásban megerősíti a  Felek részére. Ezt az  információt az  eljárás logisztikai szervezéséért felelős Fél nyilvánosan
közzéteszi, kivéve, ha a meghallgatás nem nyilvános. Amennyiben azt egyik Fél sem ellenzi, a választottbírói testület
dönthet úgy is, hogy nem tart meghallgatást.
26. A Felek eltérő megállapodása hiányában a  meghallgatást Brüsszelben tartják, ha Szingapúr a  panaszos Fél, és
Szingapúrban, ha az Unió a panaszos Fél.
27. A választottbírói testület pótlólagos meghallgatásokat is kitűzhet, ha a Felek ebben megállapodnak.
 28. A választottbírák mindegyikének az összes meghallgatáson végig jelen kell lennie.
 29. A következő személyek jelen lehetnek a meghallgatáson, függetlenül attól, hogy az eljárás nyilvános-e:
(a) a Felek képviselői;
(b) a Felek tanácsadói;
(c) adminisztratív személyzet, tolmácsok, fordítók és bírósági jelentéstevők; és
(d) a választottbírák asszisztensei.
A választottbírói testület előtti felszólalás joga kizárólag a Felek képviselőit és tanácsadóit illeti meg.
30. A meghallgatás napja előtt legkésőbb öt nappal mindkét Fél párhuzamosan elküldi a  választottbírói testülethez,
valamint a  másik Félhez azon személyek névsorát, akik a  meghallgatáson az  említett Fél nevében szóban fogják
kifejteni álláspontjukat vagy előadást fognak tartani, illetve akik egyéb képviselőként vagy tanácsadóként
a meghallgatáson jelen lesznek.
31. A választottbírói testület meghallgatásai nyilvánosak, kivéve, ha a  Felek úgy döntenek, hogy azok részben vagy
egészben zártak legyenek. A  Felek eltérő megállapodása hiányában a  nyilvános meghallgatások alkalmával
a következők alkalmazandók:
(a) nyilvános, egyidejű, zártláncú televíziós közvetítést kell biztosítani a választottbírói eljárás helyszínén, külön
teremben elhelyezett kivetítők révén;
(b) a meghallgatás nyilvános közvetítésének megtekintését nyilvántartásba kell venni;
(c) a kivetítőteremben tilos hang- vagy videofelvételt, illetve fényképeket készíteni;
(d) a testületnek jogában áll bármely meghallhatást zárt ülésen megtartani annak érdekében, hogy bizalmas
információkkal kapcsolatos kérdésekről is tárgyalhassanak.
A választottbírói testület zárt ülést tart, ha a Felek beadványai és az érvelések bizalmas információkat tartalmaznak.
Különleges esetekben a testületnek saját kezdeményezésre, vagy valamelyik Fél kérése alapján bármikor jogában áll
a meghallgatást zárt ülésen megtartani.
32. A választottbírói testület a  meghallgatást a  következő módon hajtja végre, biztosítva, hogy a  panaszos Fél és
a bepanaszolt Fél egyenlő időt kapjon:
Beadványok
(a) a panaszos Fél beadványa;
(b) a bepanaszolt Fél ellenkérelme;
Viszontválaszok
(a) a panaszos Fél viszontválasza;
(b) a bepanaszolt Fél viszontválaszra adott ellenérvei.
33. A választottbírói testület a tárgyalás során bármikor kérdéseket intézhet bármelyik félhez.
 34. A választottbírói testület gondoskodik arról, hogy valamennyi meghallgatásról jegyzőkönyv készüljön, és hogy azt
a lehető leghamarabb kézbesítsék a Felek számára.
 35. A meghallgatást követő tíz napon belül bármely Fél kiegészítő írásos beadványt nyújthat be a  másik Félnek és
a  választottbírói testületnek egyidejűleg bármilyen olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a  meghallgatás során
felmerült.
Írásbeli kérdések
 36. A választottbírói testület az eljárás során írásban bármikor kérdést intézhet a Felek egyikéhez vagy mindkettőjükhöz.
A választottbírói testület által feltett valamennyi írásbeli kérdésről mindkét Fél másolatot kap.
 37. Mindegyik Fél köteles a  választottbírói testület által feltett kérdésre adott írásbeli válaszát másolatban
a választottbírói testület és ezzel párhuzamosan a másik Fél számára is megküldeni. Mindkét Fél számára biztosítani
kell a  lehetőséget, hogy a  másik Fél válaszának kézhezvételétől számított öt napon belül írásbeli észrevételeket
tehessen.
Bizalmasság
 38. Ha a  választottbírói testület meghallgatásait e  melléklet 31. szabályának megfelelően zárt ülés keretei között
tarjta, a  Felek és tanácsadóik megőrzik a  meghallgatás, a  tanácskozások és a  testület időközi jelentések, valamint
a  testületnek címzett valamennyi írásos beadvány, valamint a  testülettel folytatott valamennyi kommunikáció
bizalmasságát. Mindkét Fél és tanácsadói bizalmasan kezelik azokat az  információkat, amelyeket a  másik Fél
a  választottbírói testület elé terjesztett, amennyiben ez  a  Fél ezekat az  információkat bizalmasként jelölt meg.
Ha  valamelyik Fél választottbírói testület elé terjesztett beadványa bizalmas információkat tartalmaz, a  másik Fél
kérelmére 15 napon belül rendelkezésre bocsátja a  beadvány nyilvánosságra hozható, betekinthető változatát.
E melléklet nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy saját álláspontjukat olyan mértékig nyilvánosságra hozzák,
hogy az – amikor a másik Fél által benyújtott információra hivatkozik – ne fedje fel a másik Fél által bizalmasként
megjelölt információkat.
Ex parte kapcsolatfelvétel
 39. A választottbírói testület nem ülésezik, nem tart meghallgatást, illetve nem lép kapcsolatba egyik Féllel sem a másik
Fél távollétében.
 40. A választottbírák nem vitathatják meg az  eljárás tárgyának valamely részletét valamelyik Féllel vagy a  Felekkel
a többi választottbíró távollétében. Amicus curiae előterjesztések
 41. Amennyiben a  Felek a  választottbírói testület létrehozásától számított három napon belül eltérően nem
állapodnak meg, a  választottbírói testület foglalkozhat a  Felek érdekelt természetes vagy jogi személyei által
önállóan kezdeményezett írásbeli beadványokkal, amennyiben ezeket a  beadványokat a  választottbírói testület
megalakulását követő tíz napon belül előterjesztik, és megfogalmazásuk tömör, valamennyi mellékletükkel együtt
sem haladják meg a  15 gépelt oldalt, valamint közvetlenül kapcsolódnak a  választottbírói testület által tárgyalt
ténybeli kérdéshez.
42. A beadvány tartalmazza az  azt benyújtó természetes vagy jogi személy leírását, többek között a  személy
állampolgárságát vagy letelepedési helyét, a  személy tevékenységei természetét, a  személy finanszírozásának
forrását, és meghatározza, milyen jellegű érdeke fűződik az  adott személynek a  választottbírói eljáráshoz.
A beadványt a Felek által az e melléklet 45. szabálya szerint választott nyelveken kell benyújtani.
43. A választottbírói testület ítéletében felsorolja a  hozzá beérkezett összes olyan beadványt, amely megfelel
e  melléklet a  41. és 42. szabályának. A  választottbírói testület ítéletében nem köteles kitérni az  ezekben
a  beadványokban szereplő érvekre. A  választottbírói testület a  hozzá e  melléklet szerint benyújtott valamennyi
beadványt megküldi a Feleknek észrevételezés végett.
Sürgősségi eljárás
 44. A Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszában (A Felek közötti vitarendezés) említett sürgős esetekben
a  választottbírói testület a  Felekkel folytatott konzultációt követően adott esetben kiigazítja az  e  mellékletben
említett határidőket, és e kiigazításról értesíti a Feleket.
Fordítás és tolmácsolás
 45. A 3.26. cikkben (Konzultációk) említett konzultációk folyamán, legkésőbb az e melléklet 9. szabályának b) pontjában
említett ülésig a Felek megkísérelnek megállapodni a választottbírói testület előtti eljárás közös munkanyelvében.
 46. Az e melléklet szerint készült dokumentumok fordításával kapcsolatban bármely Fél tehet észrevételeket.
 47. Ha a  megállapodás kapcsán eltérő értelmezések merülnek fel, a  választottbírói testület figyelembe veszi, hogy
e megállapodásra vonatkozó tárgyalások angol nyelven zajlottak. A határidők számítása
 48. Amennyiben e melléklet 8. szabályának alkalmazása folytán az egyik Félhez egy dokumentum más napon érkezik
meg, mint a  másik Félhez, akkor a  dokumentum kézhezvételétől számított határidőket az  említett dokumentum
későbbi kézhezvételének napjától kell számítani.
Egyéb eljárások
 49. E melléklet szintén alkalmazandó a  3.34.  cikk (Az ítélet teljesítésének észszerű időtartama) (2)  bekezdésében,
a  3.35.  cikk (A választottbírói testület ítéletének teljesítése céljából hozott intézkedések felülvizsgálata)
(2)  bekezdésében, a  3.36.  cikk (Ideiglenes jogorvoslatok a  határozat teljesítésének elmulasztása esetén)
(3)  bekezdésében és a  3.37.  cikk (A meg nem felelés miatti ideiglenes jogorvoslat elfogadását követően az  ítélet
teljesítése érdekében hozott intézkedések felülvizsgálata) (2)  bekezdésében meghatározott eljárásokra.
Az  e  mellékletben megállapított határidőket az  említett egyéb eljárásokra vonatkozóan ki kell igazítani
a választottbírósági testület ítéleteinek meghozatalára vonatkozó különleges határidőknek megfelelően.
50. Amennyiben az  eredeti választottbírói testületnek vagy néhány tagjának nem áll módjában újra összeülni
a  3.34.  cikk (Az ítélet teljesítésének észszerű időtartama) (2)  bekezdésében, a  3.35.  cikk (A választottbírói testület
ítéletének teljesítése céljából hozott intézkedések felülvizsgálata) (2)  bekezdésében, a  3.36.  cikk (Ideiglenes
jogorvoslatok a  határozat teljesítésének elmulasztása esetén) (3)  bekezdésében és a  3.37.  cikk (A meg nem
felelés miatti ideiglenes jogorvoslat elfogadását követően az  ítélet teljesítése érdekében hozott intézkedések
felülvizsgálata) (2) bekezdésében meghatározott eljárások céljából, akkor a 3.29. cikkben (A választottbírói testület
létrehozása) szereplő eljárást kell alkalmazni. Ebben az  esetben az  ítélet kihirdetésének határideje 15 nappal
meghosszabbodik.
10. MELLÉKLET KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁS A FELEK KÖZÖTTI VITARENDEZÉSRE
1. CIKK
Célkitűzés és hatály 1. E melléklet célja annak megkönnyítése, hogy közvetítő segítségével zajló átfogó és gyors eljárás révén kölcsönösen
elfogadott megoldást sikerüljön találni a Felek között.
2. Ellenkező rendelkezés hiányában e  melléklet e  megállapodás hatálya alá tartozó bármely intézkedésre, valamint
a Felek közötti beruházásokat kedvezőtlenül érintő intézkedésre alkalmazandó.
2. CIKK
Információkérés 1. A közvetítői eljárás kezdeményezését megelőzően bármikor, a Fél írásban információt kérhet a másik Féltől a Felek
közötti beruházásokat kedvezőtlenül érintő intézkedésre vonatkozóan. Az  ilyen információ szolgáltatására felkért
Félnek 20 napon belül írásbeli választ kell adnia.
2. Amennyiben a válaszadó Fél úgy véli, hogy 20 napon belül nem áll módjában választ adni, tájékoztatja a kérelmező
Felet arról, hogy miért nem áll módjában választ adni a  késedelem okairól, valamint arról a  legrövidebb becsült
időtartamról, amely alatt válaszát módjában áll benyújtani.
3. CIKK
Az eljárás megindítása 1. A Fél bármikor kérelmezheti, hogy a  Felek közvetítői eljárást kezdjenek. Az  ilyen kérelmet írásban kell közölni
a  másik Féllel. A  kérelem kellően részletes ahhoz, hogy világosan bemutassa a  kérelmező Fél számára problémát
okozó pontokat, és:
(a) azonosítja a kérdéses konkrét intézkedést;
(b) megnevezi azokat a  feltételezett hátrányos hatásokat, amelyekkel a  kérelmező Fél szerint az  intézkedés
a Felek közötti beruházásokat érinti; és
(c) kifejti, hogy a kérelmező Fél szerint az említett kapcsolatok hogyan kötődnek az intézkedéshez.
2. Ezt a  kérelmet a  címzett Fél jóhiszeműen mérlegeli, és a  kézhezvételétől számított tíz napon belül a  kérelem
elfogadásával vagy elutasításával írásos választ ad rá.
4. CIKK
A közvetítő kiválasztása 1. A Felek törekednek arra, hogy legkésőbb az  e  melléklet 2.  cikkének (Az eljárás megindítása) (3)  bekezdésében
említett kérelemre adott válasz kézhezvételétől számított 15 napon belül megállapodjanak a  közvetítő
személyében.
2. Amennyiben a megállapított határidőn belül a Felek nem tudnak megállapodni a közvetítő személyében, bármely
Fél felkérheti a  bizottság elnökét, illetve az  általa meghatalmazott személyt, hogy a  3.44.  cikk (A választottbírák
névjegyzékei) (2)  bekezdése szerint felállított névjegyzékből sorshúzás útján nevezze ki a  közvetítőt. A  sorshúzás
idején mindkét Fél képviselői jelen lehetnek.
3. A (2)  bekezdésben említett kérelem benyújtásától számított öt munkanapon belül a  bizottság elnöke vagy
megbízottja kiválasztja a közvetítőt.
4. A közvetítő egyik Fél állampolgára sem lehet, kivéve, ha a Felek arról eltérően állapodnak meg.
 5. A közvetítő pártatlan és átlátható módon segíti a  Feleket abban, hogy tisztázzák az  intézkedést és annak
a kereskedelemre és a beruházásokra gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásait, valamint kölcsönösen elfogadott
megoldásra jussanak. A  11.  melléklet értelemszerűen a  közvetítőkre alkalmazandó. A  9.  melléklet 4–8. és
45–48. pontjai is értelemszerűen alkalmazandók.
5. CIKK
A közvetítői eljárás szabályai 1. A közvetítő kinevezését követő tíz napon belül a  közvetítő eljárást kezdeményező Fél a  közvetítőnek és a  másik
Félnek írásban benyújtja a probléma részletes leírását, ismertetve különösen az említett intézkedés működését és
annak a beruházásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásait. E probléma ismertetésére vonatkozó leírás elküldését követő
20 napon belül a másik Fél írásban észrevételeket tehet a probléma leírásával kapcsolatban. Valamennyi Fél minden
olyan információt megadhat problémaleírásában vagy az arra vonatkozó észrevételeiben, amelyet lényegesnek vél.
2. A közvetítő dönthet az érintett intézkedés és annak a beruházásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásainak tisztázására
vonatkozó legmegfelelőbb módról. A  közvetítő különösen megbeszéléseket szervezhet a  Felek között, közösen
vagy külön-külön konzultálhat a  Felekkel, megfelelő szakértőktől és az  érdekelt felektől segítséget kérhet, illetve
konzultálhat velük, valamint a Felek kérelmére bármely más további segítséget nyújthat. A megfelelő szakértőktől
és érdekelt felektől kért segítséget, illetve a  velük történő konzultációt megelőzően azonban konzultálnia kell
a Felekkel.
3. A közvetítő tanácsot nyújthat és megoldást javasolhat a Felek számára mérlegelésre, melyek a  javasolt megoldást
elfogadhatják vagy elutasíthatják, illetve eltérő megoldásban is megegyezhetnek. A  közvetítő tanácsa, illetve
megjegyzései azonban nem vonatkozhatnak arra, hogy az intézkedések összeegyeztethetőek-e e megállapodással.
4. A közvetítői eljárást annak a  Félnek a  területén kell lefolytatni, amelyhez a  kérelmet intézték, vagy kölcsönös
megegyezés alapján bármilyen más helyen vagy módon.
5. A Felek törekednek arra, hogy a  közvetítő kinevezését követő 60 napon belül kölcsönösen elfogadott megoldást
találjanak. A végleges megoldás elfogadásáig a Felek lehetséges ideiglenes megoldásokról egyezhetnek meg.
6. A megoldás elfogadására a  bizottság határozatával kerülhet sor. Az  így elfogadott megoldást bármely Fél
a  szükséges belső eljárásainak lezárulásától teheti függővé. A  kölcsönösen elfogadott megoldásokat nyilvánosan
hozzáférhetővé kell tenni. A  nyilvánosságra hozott változat azonban nem tartalmazhat olyan információt, melyet
egy Fél bizalmasként jelölt meg.
7. A közvetítői eljárás befejeződik:
(a) a kölcsönösen elfogadott megoldásnak a Felek által történő elfogadásával, amely esetben közvetítői eljárás
az elfogadás időpontjában befejeződik;
(b) a Felek kölcsönös megállapodásával az  eljárás bármelyik szakaszában, amely esetben közvetítői eljárás
a megállapodás napján befejeződik;
(c) a közvetítő írásos nyilatkozatával, a  Felekkel való konzultációt követően, arról, hogy a  közvetítésre irányuló
további erőfeszítések nem vezetnek eredményre, amely esetben közvetítői eljárás az  említett nyilatkozat
időpontjában befejeződik; vagy
(d) valamely Fél írásbeli nyilatkozatával, miután a  közvetítői eljárás keretében megismerte a  kölcsönösen
elfogadott megoldásokat, és megfontolt minden tanácsadói véleményt és a  közvetítő minden javaslatát,
amely esetben közvetítői eljárás az említett nyilatkozattétel időpontjában befejeződik.
6. CIKK
A kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása 1. Amennyiben a  Felek megállapodtak egy megoldásban, mindkét Fél a  megállapodott időtartamon belül megtesz
minden olyan intézkedést, amely a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtásához szükséges.
2. A végrehajtó Fél írásban tájékoztatja a másik Felet a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása érdekében tett
lépésekről vagy intézkedésekről.
3. A Felek kérelmére a  közvetítő írásban a  Felek rendelkezésére bocsát egy tényszerű jelentéstervezetet, amelyben
röviden összefoglalja az alábbiakat: i. ezen eljárásokban az említett intézkedés; ii. az alkalmazott eljárások; és iii. ezen
eljárások végeredményeként kölcsönösen elfogadott megoldás, ideértve a  lehetséges időközi megoldásokat  is.
A  közvetítő a  felek számára 15 munkanapot biztosít a  jelentéstervezet észrevételezésére. A  közvetítő a  Felek
határidőn belül benyújtott észrevételeinek mérlegelését követően 15 napon belül írásban tényszerű zárójelentést
nyújt be a  Feleknek. A  tényszerű végleges írásos jelentés nem tartalmazhat e  megállapodás értelmezésére
vonatkozó megállapításokat.
7. CIKK
Kapcsolat a vitarendezéssel 1. A közvetítő eljárás nem sérti a Feleknek a Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakasza (A Felek közötti vitarendezés)
szerinti jogait és kötelességeit.
2. A közvetítő eljárásnak nem célja, hogy e  megállapodás vagy bármilyen más megállapodás szerinti vitarendezési
eljárás alapjául szolgáljon. Ilyen vitarendezési eljárásban egyik Fél sem támaszkodhat az  alábbiakra vagy nem
hozhatja fel bizonyítékként, és a választottbírói testület sem veheti figyelembe az alábbiakat:
(a) a Fél által a közvetítői eljárás során elfoglalt álláspontok;
(b) az a tény, hogy a Fél jelezte hajlandóságát arra, hogy elfogadjon egy megoldást a közvetítés tárgyát képező
intézkedésre; vagy
(c) a közvetítő által adott tanácsok vagy tett javaslatok.
3. A Felek eltérő megállapodásának hiányában és e melléklet 5. cikke (A közvetítői eljárás szabályai) (6) bekezdésének
sérelme nélkül, a  közvetítői eljárás valamennyi lépését bizalmasan kezelik, ideértve az  adható tanácsokat, illetve
a  javasolt megoldásokat is. Azonban mindegyik Fél nyilvánosságra hozhatja azt a  tényt, hogy közvetítés van
folyamatban.
8. CIKK
Határidők
Az e mellékletben említett valamennyi határidő a Felek kölcsönös egyetértésével módosítható.
9. CIKK
Költségek 1. A közvetítői eljárásban való részvételből eredő kiadások esetében mindkét Fél a saját kiadásait viseli.
 2. A Felek egyenlő mértékben megosztják a  szervezési ügyekből eredő kiadásokat, ideértve a  közvetítő díjazását és
kiadásait is. A közvetítő díjazása összhangban van a 9. melléklet 9. b) pontjában foglaltakkal.
10. CIKK
Felülvizsgálat
A megállapodás hatálybalépése után öt évvel a Felek konzultálnak egymással arról, hogy – a közvetítői eljárás során
szerzett tapasztalatainak és a  WTO kereteiben egy megfelelő mechanizmus kialakításának figyelembevételével –
szükséges-e a közvetítő eljárás módosítása.
11. MELLÉKLET A VÁLASZTOTTBÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK MAGATARTÁSI KÓDEXE
Fogalommeghatározások
 1. E magatartási kódex alkalmazásában: „választottbíró”: a 3.29. cikk (A választottbírói testület létrehozása) szerint létrehozott választottbírói testület tagja;
„jelölt”: olyan személy, akinek neve a  3.44.  cikkben (A választottbírák névjegyzékei) említett választottbírói
névjegyzéken szerepel, és akinek a 3.29. cikk (A választottbírói testület létrehozása) szerinti választottbíróvá történő
kinevezését megfontolás tárgyává teszik;
„asszisztens”: az a személy, aki valamely választottbíró megbízásának megfelelően kutatást folytat vagy segítséget
nyújt az adott választottbíró részére;
„eljárás” eltérő rendelkezés hiányában a Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakasza (A Felek közötti vitarendezés)
szerinti választottbírósági eljárás;
„személyzet”: egy választottbíró tekintetében azok a személyek, akik az asszisztensen kívül a választottbíró irányítása
és ellenőrzése alá tartoznak.
Az eljáró személyek felelőssége
 2. Az eljárások során valamennyi jelölt és választottbíró elkerül minden szabálytalanságot és a  szabálytalanság
látszatát, független és pártatlan, elkerüli a  közvetlen és közvetett összeférhetetlenséget, és példamutató
magatartást tanúsít, hogy a  vitarendezési mechanizmus feddhetetlensége és pártatlansága ne sérüljön.
A  választottbírák nem fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól a  testület elé
terjesztett ügyekben. A  korábbi választottbírák kötelesek eleget tenni az  e  magatartási kódex (15), (16), (17) és
(18) bekezdésében leírt kötelezettségeknek.
Nyilvánosságra hozatali kötelezettségek
 3. Mielőtt megerősítenék a  választottbíróvá való kiválasztását a  Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakasza (A  Felek
közötti vitarendezés) alapján, a  jelölt nyilvánosságra hoz minden érdekeltséget, kapcsolatot vagy ügyet, amely
valószínűleg hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy amely a  nem megfelelő viselkedés
vagy elfogultság látszatát keltheti az  eljárás során. Ebből a  célból a  jelölt megtesz minden észszerűen elvárható
erőfeszítést azért, hogy tudatában legyen az ilyen érdekeknek, kapcsolatoknak és ügyeknek.
4. A jelölt vagy választottbíró csak az  e  magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos
információkat köteles a bizottság számára bejelenteni, hogy azt a Felek megfontolhassák.
5. A választottbíró megválasztását követően is köteles minden észszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy
megismerje az e magatartási kódex (3) bekezdésében említett minden érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, és azokat
felfedje. A tájékoztatási kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a választottbírót arra, hogy az eljárás bármely
szakaszában a  lehető legrövidebb időn belül felfedjen minden olyan érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, amelyről
tudomást szerez. A választottbíró az ilyen érdekekről, kapcsolatokról vagy kérdésekről oly módon tájékoztat, hogy
azokat írásban közli a bizottsággal, hogy a Felek megfontolhassák.
A választottbírák kötelezettségei
 6. Megválasztását követően a  választottbíró köteles feladatait alaposan és gyorsan, tisztességgel és gondossággal
ellátni az eljárás egésze folyamán.
 7. A választottbíró csak az eljárás folyamán felmerült, az ítélethozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladatot
harmadik személyre nem ruházhatja át.
 8. A választottbíró köteles megtenni minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy asszisztensei és
személyzete az  említett magatartási kódex (2), (3), (4), (5), (16), (17) és (18)  bekezdésében foglalt szabályokat
ismerjék, és azokat betartsák.
9. A választottbíró az eljárást illetően nem léphet ex parte kapcsolatba.
A választottbírák függetlensége és pártatlansága
 10. A választottbíró független és pártatlan, elkerüli a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát, önérdek, külső nyomás,
politikai megfontolások, társadalmi nyomás, valamely félhez való lojalitás vagy a  kritikától való félelem által nem
befolyásolt.
11. A választottbírák sem közvetlenül, sem közvetve nem vállalnak olyan kötelezettséget vagy fogadnak el olyan előnyt,
amely bármilyen módon hatással lehet kötelezettségeiknek megfelelő ellátására, vagy ilyen hatás látszatát keltheti.
12. A választottbírák nem használhatják fel a  választottbírói testületben betöltött pozícióikat semmilyen személyes
vagy magánérdek előmozdítására, és elkerülik mindazokat a  cselekményeket, amelyek olyan látszatot kelthetnek,
miszerint mások különleges helyzetükből adódóan képesek befolyásolni őket.
13. A választottbírák nem hagyják, hogy pénzügyi, üzleti, szakmai, családi vagy társadalmi kapcsolatok vagy
kötelezettségek befolyásolják magatartásukat vagy ítéletüket.
14. A választottbíró elkerüli az  olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdek létesítését, amely hatással lehet pártatlanságára,
vagy amely észszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.
A korábbi választottbírák kötelezettségei
 15. Valamennyi korábbi választottbíró elkerül minden olyan cselekményt, amely azt a  látszatot keltheti, hogy
kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a választottbírói testület ítéletéből, illetve határozatából előnye
származott.
Bizalmasság
 16. Egyetlen választottbíró vagy korábbi választottbíró sem fedhet fel vagy használhat fel semmilyen, az  eljárással
kapcsolatos, vagy az  eljárás során szerzett nem nyilvános információt, kivéve, ha az  az érintett eljárás céljaiból
történik, és semmilyen esetben sem fedhet fel vagy használhat fel ilyen információt arra, hogy saját maga vagy
mások számára előnyre tegyen szert, vagy mások érdekeit befolyásolja.
17. A választottbíró nem hozhatja nyilvánosságra a választottbírói testület ítéletét vagy annak részeit a Harmadik fejezet
(Vitarendezés) B. szakaszának (A Felek közötti vitarendezés) megfelelő közzétételt megelőzően.
18. A választottbíró vagy korábbi választottbíró nem hozhatja nyilvánosságra a  választottbírói testületben
a tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely választottbíró tanácskozásokkal kapcsolatos véleményét.
Kiadások
 19. A választottbírák nyilvántartást vezetnek és kimutatást készítenek az  eljárásra fordított időről és felmerült
költségeiről, valamint asszisztenseik ráfordított idejéről és költségeiről. Közvetítők
 20. Az e  magatartási kódexben a  választottbírák és a  korábbi választottbírák részére előírt szabályok értelemszerűen
alkalmazandók a közvetítőkre is. 1. EGYETÉRTÉSI ZÁRADÉK
SZINGAPÚR TERÜLETRE, ILLETVE A TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRE VONATKOZÓ
SAJÁTOS KORLÁTAIVAL KAPCSOLATBAN
1. A 2.3. cikk (Nemzeti elbánás) nem alkalmazandó a következőkkel kapcsolatos intézkedésekre:
(a) ivóvízellátás Szingapúrban;
(b) lakóingatlan37 tulajdonlása, vásárlása, fejlesztése, kezelése, fenntartása, használata, haszonélvezete, eladása
vagy más módon történő elidegenítése, illetve szociális lakásépítési program Szingapúrban.
 2. E megállapodás hatálybalépését követően három évvel, majd ezután kétévente – amennyiben az  Additional
Buyer’s Stamp Duty (a továbbiakban: ABSD) még mindig hatályos – a  bizottság felülvizsgálja a  helyzetet annak
megállapítása érdekében, hogy az ABSD szükséges-e a lakóingatlan-piac stabilitása érdekében. E konzultációk során
Szingapúr a lakóingatlan-piac helyzetére vonatkozó statisztikákat és információkat szolgáltat.
2. EGYETÉRTÉSI ZÁRADÉK
A VÁLASZTOTTBÍRÁK DÍJAZÁSÁVAL KAPCSOLATBAN A 9. melléklet 9. pontjára vonatkozóan a Felek megerősítik egyetértésüket az alábbiakban:
 1. A választottbíráknak juttatott díjazás és költségtérítés alapját a  hasonló, két- vagy többoldalú megállapodások
esetében alkalmazott nemzetközi vitarendezési mechanizmusok normái képezik.
 2. A díjazás és a  költségtérítés pontos összegében a  Felek a  9.  melléklet 9.  pontja szerinti, választottbírói testülettel
tartott ülést megelőzően megállapodnak.
 3. A Felek e megállapodást jóhiszeműen, a választottbírói testület működésének megkönnyítése céljából alkalmazzák.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 4.15.2. cikke szerint meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke