type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
14/2015. (III. 11.) MvM rendelete a nagyberuházást megelőző régészeti feltárás végzésére jogosult intézmények és a feltárásban alvállalkozóként részt vevő szervezetek akkreditálásának szabályairól és eljárásrendjéről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001.  évi LXIV.  törvény 93.  § (2)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 11.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az akkreditációs eljárás kizárólag a  kulturális örökség védelméért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter)
által lefolytatott, kizárólag a  kulturális örökség védelméről szóló 2001.  évi LXIV.  törvény (a  továbbiakban: Kötv.)
23/B. §-ában meghatározott nagyberuházáshoz kapcsolódó régészeti feladatellátás végzésére vagy az abban való
közreműködésre való jogosultság megállapítására irányuló minősítő eljárás.
(2) Akkreditáció iránti kérelmet a  Kötv. 20.  § (4)  bekezdése szerint feltárásra jogosult intézmény (a  továbbiakban:
intézmény), továbbá fő tevékenységként régészeti szolgáltatást nyújtó, a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI. törvény szerinti átlátható gazdálkodó szervezet (a továbbiakban: szervezet) nyújthat be.
(3) Akkreditált intézménynek vagy szervezetnek az az (1) bekezdés szerinti intézmény vagy szervezet minősül, amely
az akkreditációs eljárás során akkreditációt nyert.
(4) Akkreditációt az az intézmény vagy szervezet nyerhet el, amely teljesíti valamennyi e rendeletben előírt feltételt.
 (5) E rendelet hatálya kiterjed az akkreditáció iránt kérelmet előterjesztő, továbbá a nagyberuházást megelőző régészeti
feltárást végző vagy abban alvállalkozóként részt vevő akkreditált intézményekre, szervezetekre.
2. § (1) Az akkreditáció területi hatálya egy vagy több megyére, vagy az ország teljes területére terjed ki.
 (2) Az országos akkreditáció akkor nyerhető el, ha a kérelmező intézmény vagy szervezet a 3. alcímben meghatározott
kötelező feltételeken túlmenően a  2.  melléklet 2.  pontjában foglalt táblázat 9. sora szerint a  régészeti
feladatellátásra legalább 2 további régészeti csapatot ki tud állítani.
2. Az akkreditációs eljárás részletes szabályai 3. § (1) Az akkreditációs eljárás kérelemre indul, melyet az 1. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani
a miniszterhez. A kérelemhez csatolni kell az e rendeletben előírt mellékleteket, valamint – intézmények esetében –
a  fenntartó arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a  régészeti feladatellátáshoz az  e  rendeletben meghatározott
feltételeket az  akkreditáció érvényessége alatt folyamatosan biztosítja. A  kérelemben meg kell jelölni, hogy
a kérelmező mely területre kéri az akkreditációt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelmet minden év február 15-ig lehet benyújtani.
 (3) Ha az akkreditáció iránti kérelem hiányos, a miniszter annak kiegészítésére a kérelem beérkezésétől számított nyolc
napon belül, határidő tűzésével felhívja a kérelmezőt.
 (4) Az akkreditációs eljárás során a miniszter kikérheti az Ásatási Bizottság szakértői véleményét. Az Ásatási Bizottság
tíz napon belül küldi meg véleményét a miniszternek.
 (5) Az akkreditációs eljárás során meg kell állapítani az  akkreditációt nyert intézmények pontszámát és annak
megfelelően az  intézményeket rangsorolni kell azzal, hogy a  megyei hatókörű városi múzeum, amennyiben
megfelel a  kötelező akkreditációs feltételeknek, az  elért pontszámtól függetlenül gyűjtőterülete vonatkozásában
a rangsorban az első helyet kapja meg.
(6) A miniszter a 2. melléklet szerinti szempontok alapján vizsgálja az akkreditációs feltételeknek való megfelelést.
 (7) A miniszter a  többletfeltételek teljesítését a  2.  melléklet szerint vizsgálja és a  régészeti örökség és a  műemléki
érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló kormányrendelet szerinti kijelölés érdekében az  intézményekre
vonatkozóan pontozással értékeli a többletfeltételeknek való megfelelést.
(8) A szervezetek esetében a  miniszter az  akkreditációs eljárás során a  kötelező feltételeknek való megfelelést vizsgálja,
az országos akkreditációra vonatkozóan a 2. § (2) bekezdése szerinti 2 további régészeti csapat meglétének igazolásával.
(9) A miniszter minden év március 31-ig az  általa vezetett minisztérium honlapján közzéteszi az  akkreditációt nyert
intézmények és szervezetek jegyzékét, megjelölve az elnyert pontszámot és azt a területet, amelyre az akkreditáció
vonatkozik, valamint megyénként meghatározva az  akkreditációs időszakban az  adott megyére nagyberuházás
esetén feltárási jogosultsággal rendelkező intézmények kijelölésének sorrendjét.
(10) Az akkreditáció a  minősítés elnyerésétől számított három évig hatályos. Az  akkreditált intézménynek, illetve
szervezetnek az  akkreditáció hatálya alatt a  minősítés elnyeréséhez előírt feltételeknek folyamatosan meg kell
felelnie.
(11) A kérelmező, illetve a  már akkreditált intézmény vagy szervezet köteles a  változás bekövetkezésétől számított
tizenöt napon belül bejelenteni
a) az akkreditációs kérelemben megjelölt adatainak változását,
b) az akkreditációs feltételekben bekövetkezett változást,
c) az akkreditációt kizáró, illetve visszavonását megalapozó körülmény bekövetkezését,
d) a régészeti tevékenységének megszűnését, illetve megszüntetését,
e) ha végelszámolását határozta el, vagy vele szemben csődeljárás, felszámolási eljárás, kényszer-végelszámolás
vagy kényszer-törlési eljárás indult.
 (12) Ha az akkreditáció elnyeréséhez vagy az akkreditáció területi hatályához szükséges feltételekben változás következett
be, akkor az intézménynek vagy szervezetnek csatolnia kell a feltétel fennállását igazoló dokumentumokat.
3. Az akkreditáció követelményrendszere 4. § (1) A régészeti feladatellátáshoz szükséges személyi feltételek az intézmények és szervezetek esetében az alábbiak:
a) három fő régész munkakörben foglalkoztatott, határozatlan idejű, vagy az akkreditációs kérelem beadásához
képest legalább három év határozott idejű munkaviszonyban vagy közszolgálati jogviszonyban álló,
egyetemi régész végzettségű (MA), legalább három év szakmai gyakorlattal rendelkező szakember, aki
ásatásvezetésre alkalmas,
b) négy fő régésztechnikus munkakörben foglalkoztatott, határozatlan idejű vagy az  akkreditációs kérelem
beadásához képest legalább három év határozott idejű munkaviszonyban vagy közszolgálati jogviszonyban
vagy az adott intézménnyel megbízási szerződésben álló szakember, aki legalább régésztechnikusi, egyetemi
régész (BA) oklevéllel vagy legalább három év, régészeti feltáráson szerzett szakmai gyakorlattal rendelkezik,
c) a  restaurátori munkát ellátó, legalább középfokú szakképesítésű restaurátor, aki határozatlan idejű vagy
az  akkreditációs kérelem beadásához képest legalább három év határozott idejű szerződéssel vagy
kinevezéssel rendelkezik, vagy az adott intézménnyel megbízási szerződésben áll,
d) a  terepi földmérési munkát ellátó – a  földmérési és térképészeti tevékenység végzéséhez szükséges
szakképzettségről szóló 19/2013. (III. 12.) VM rendeletben meghatározott végzettséggel rendelkező  –
szakember határozatlan idejű vagy az  akkreditációs kérelem beadásához képest legalább három év
határozott idejű szerződéssel vagy kinevezéssel, vagy közreműködését az  intézmény vagy a  szervezet erre
vonatkozó rendelkezésre állási nyilatkozattal igazolja, és legalább egy év földmérési szakmai gyakorlattal,
valamint régészeti feltárással kapcsolatos geodéziai referenciával rendelkezik,
e) egy fő jogi előkészítő munkát ellátó jogász végzettségű szakember (határozatlan idejű vagy az akkreditációs
kérelem beadásához képest legalább három év határozott idejű munkaviszonyban vagy közszolgálati
jogviszonyban álló, vagy rendelkezésre állási nyilatkozattal igazolt), valamint
f ) az  akkreditációs időszakra, de legalább egy évre kiterjedő kapacitás igazolása a  régészeti bontómunkára,
illetve ha az intézmény nem rendelkezik a teljes akkreditációs időszakra kiterjedő kapacitással, az intézmény
nyilatkozata arról, hogy
fa) gondoskodik a kapacitás folyamatos rendelkezésre állásáról, illetve
fb) ha a kapacitás biztosításának forrásigénye nem éri el a közbeszerzési értékhatárt, eseti szerződések
megkötésével gondoskodik a feladat ellátásáról.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott követelmények igazolására a  kérelemhez a  3.  mellékletben meghatározott
dokumentumokat kell csatolni. 5. § (1) A régészeti feladatellátáshoz szükséges tárgyi feltételek az intézmények és a szervezetek esetében az alábbiak:
a) a terepi munkavégzés feltételei:
aa) két db terepi közlekedésre alkalmas jármű,
ab) egy db terepfelvételre alkalmas geodéziai műszer rendelkezésre állása,
ac) két db terepi használatra alkalmas laptop,
ad) két db terepi használatra alkalmas fényképezőgép,
ae) egy db térinformatikai célú műholdas helymeghatározó eszköz (GNSS),
af ) a  dokumentáláshoz és az  elsődleges feldolgozáshoz szükséges, laptoponként rendelkezésre álló
darabszámú jogtiszta szoftver,
b) régészeti feldolgozó munkára, régészeti leletanyag átmeneti tárolására alkalmas, őrzött ingatlan, valamint
c) bármely időpontban rendelkezésre álló őrzött, felszerelt, legalább kerámia restaurálására alkalmas
restaurátor műhely.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott követelmények igazolására a  kérelemhez a  4.  mellékletben meghatározott
dokumentumokat kell csatolni. 6. § (1) Az intézményeknek és szervezeteknek az akkreditációhoz az alábbi pénzügyi feltételeknek kell megfelelnie:
a) rendelkezik a működéséhez szükséges pénzügyi eszközökkel,
b) a kérelem benyújtását megelőzően kötött szerződéseiből fakadó alvállalkozói díjakat határidőre megfizette
az  építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet
szerint,
c) nem szerepel az  adóhiányosok, hátralékosok vagy végrehajtási eljárás alatt álló adózók listáján és nincs
hat hónapnál régebben lejárt adó-, vám-, járulékfizetési, illetve egyéb köztartozása, kivéve, ha a  tartozás
megfizetésére az illetékes hatósággal egyezséget kötött,
d) ellene sem csőd-, sem felszámolási eljárás nincs folyamatban.
 (2) A kérelmező az (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott követelmények teljesülését az 5. mellékletben felsorolt
dokumentumokkal köteles igazolni.
 (3) Az (1) bekezdés c)–d) pontjában meghatározott adatokat a miniszter hivatalból történő információszerzéssel ellenőrzi.
 (4) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételeken kívül a szervezet Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény
szerinti vezető tisztségviselőjének (a  továbbiakban: vezető) nyilatkozni kell, hogy vele szemben a  személyes
megbízhatóságot kizáró ok nem áll fenn. A vezető személyes megbízhatóságát kizárja, ha
a) vezető volt olyan gazdálkodó szervezetnél, amelyet a  cégbíróság megszüntetési eljárás során
a cégjegyzékből törölt, vagy
b) a korábban vezetése alatt álló gazdálkodó szervezetet vezetői megbízatása alatt egészségvédelmi, munka-,
vámjogi vagy örökségvédelmi jogszabályokban előírt kötelezettségeinek teljesítésében jelentkező súlyos
vagy ismétlődő mulasztás miatt jogerősen elmarasztalták.
(5) A  kizáró okokat a  bíróság határozatának jogerőre emelkedésétől számított öt évig kell az  engedélyezés során
figyelembe venni.
(6) A kérelmező szervezetnek igazolnia kell, hogy legalább három darab, egyenként 1 hektár területet elérő megelőző
feltárás régészeti feladatellátásában közreműködött.
(7) A  kérelmező a  (4) és (6)  bekezdésben foglalt követelmények teljesülését a  6.  mellékletben felsorolt
dokumentumokkal köteles igazolni.
4. Az akkreditáció ellenőrzése és felülvizsgálata 7. § (1) Az akkreditált intézmény vagy szervezet köteles az  akkreditáció időbeli hatálya alatt az  akkreditációs
követelményeknek megfelelően működni.
(2) A miniszter az  intézmény vagy szervezet e  rendelet szerinti feltételeknek való megfelelését és a  régészeti
feladatellátással kapcsolatos tevékenységét ellenőrizheti.
(3) A miniszter soron kívüli ellenőrzést folytat le, ha valószínűsíthető, hogy az intézmény vagy szervezet
a) az akkreditációs eljárás vagy a működése során megtévesztő vagy valótlan adatokat közölt,
b) a minősítés elnyeréséhez előírt feltételek változásával kapcsolatos bejelentését elmulasztotta.
(4) Az akkreditált intézmény vagy szervezet köteles lehetővé tenni az  ellenőrzést, az  ellenőrzés eredményes
lefolytatásához szükséges iratok megtekintését, a munkavégzés körülményeinek vizsgálatát.
(5) Az akkreditált intézménynek és szervezetnek az  akkreditáció időbeli hatálya alatt minden év február 1. napjáig
nyilatkoznia kell, hogy az e rendeletben előírt követelményeknek megfelel.
(6) A Kötv. 23/B. § (3) bekezdése szerinti felülvizsgálatot a miniszter hivatalból folytatja le.
 (7) Az akkreditáció visszavonására irányuló eljárásra az akkreditációs eljárásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
5. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § A 3. § (1) bekezdése szerinti kérelmeket – a 3. § (2) bekezdésétől eltérően – 2015-ben az e rendelet hatálybalépését
követő hatvanadik napig lehet benyújtani. A miniszter az akkreditációt nyert intézmények és szervezetek jegyzékét
2015-ben – a 3. § (9) bekezdésétől eltérően – május 31-ig teszi közzé.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
26/2003. (III. 4.) Korm. rendelete a területfejlesztési célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól.
A területfejlesztésről és területrendezésről szóló
1996. évi XXI. törvény 7. §-ának e) pontjában kapott
felhatalmazás alapján a területfejlesztési célfeladatok előirányzatának felhasználásával kapcsolatban a Kormány a
következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A területfejlesztési célelőirányzat rendeltetése:
a) a társadalmi és gazdasági térbeli — életkörülmé
nyekben, gazdasági, kulturális, oktatási-képzési és infrastrukturális feltételekben megnyilvánuló — jelentős esélyegyenlőtlenségek mérséklése;
b) az átfogó szerkezetátalakítási és a térségi integráción
alapuló gazdaságfejlesztési programok kialakításának és
végrehajtásának, valamint a Széchenyi Terv programjai
megvalósításának segítése;
c) a nemzetközi pénzügyi források, illetve a vállalkozói
és befektetői tőke területfejlesztési programokba való bevonásának elősegítése;
d) az Európai Unió Strukturális Alapjai fogadására
való felkészítés.
(2) A célelőirányzat felhasználása vonatkozásában az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: Ámr.) az
e rendeletben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel, valamint a vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások
tilalma alóli mentességek egységes rendjéről szóló
163/2001. (IX. 14.) Korm. rendeletet (a továbbiakban:
Vátr.) is alkalmazni kell.
2. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság
2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 1. számú melléklete X. Miniszterelnökség fejezet, 9. cím, 8. alcím, 1. jogcím-csoport területfejlesztési célfeladatok támogatással fedezett kiadásai és a
9. cím, 8. alcím, 1. jogcím-csoport, 1. előirányzat-csoportszám működési költségvetés bevétele megnevezés alatti
előirányzatra (a továbbiakban: területfejlesztési célelőirányzat).
(2) A megyei területfejlesztési tanácsok (a továbbiakban: megyei tanács) a külön jogszabályban1 meghatározott
összeg mértékéig pályázati rendszer keretében dönthetnek
a támogatásról. A külön jogszabályban meghatározott
összeg 4%-át fordíthatják a pályázati rendszer működtetésével kapcsolatos kiadásokra.
(3) A PHARE Árnyékprogram megvalósításában részt
vevő regionális fejlesztési tanácsok (a továbbiakban: regionális tanács) korábbi évekről áthúzódó kötelezettség
vállalásainak teljesítésére, a külön a jogszabályban meghatározott összeg fordítható. A külön jogszabályban meghatározott összeg a feladatfinanszírozás szabályai szerint
használható fel.
(4) A célelőirányzatnak a megyei, illetve regionális
tanácsok által felhasználható, külön jogszabály szerinti
részén felüli hányada a területfejlesztéssel kapcsolatos
központi feladatokat szolgálja.
A támogatás általános feltételei 3. § (1) Támogatás belföldi székhelyű jogi személyek és jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetek, egyéni vállalkozók, illetve belföldi állandó lakóhellyel rendelkező természetes személyek részére nyújtható.
(2) A lejárt, 60 napon túl meg nem fizetett köztartozással rendelkezőkkel a köztartozás megfizetéséig, valamint a
csőd-, felszámolási és végelszámolási eljárás alatt álló szervezetekkel támogatási szerződés nem köthető. A szerződéskötést követően felmerülő köztartozás, illetve meginduló felszámolási és végelszámolási eljárás esetén támogatás nem folyósítható, csődeljárás esetén a csődegyezség
jóváhagyásáig a támogatás folyósítását fel kell függeszteni.
1 A 2003. évi területfejlesztési célelőirányzat régiók és megyék, valamint a területi kiegyenlítést szolgáló fejlesztési célú támogatások megyék
közti felosztásáról szóló 25/2003. (III. 4.) Korm. rendelet.
4. § (1) A támogatási formák:
a) vissza nem térítendő támogatás,
b) visszatérítendő támogatás,
c) fejlesztési hitelekhez nyújtható kamattámogatás.
A támogatási formák együttesen is alkalmazhatók.
A Vátr. 2. számú mellékletében foglaltak figyelembevételével
kell meghatározni az adott támogatás esetében a)—c) pontokban megfogalmazott támogatási formák közös támogatástartalmát.
(2) Egy pályázatban csak egy támogatási cél jelölhető
meg. Egy adott beruházásra csak egyszer adható támogatás. A területfejlesztési célelőirányzat központi, valamint
megyei kereteiből azonban egy beruházásra együttesen is
megítélhető támogatás.
(3) A célelőirányzatból munkahelyteremtő és munkahelymegőrző beruházásokhoz támogatás csak új telephely
létesítése, meglévő telephely bővítése, illetve termékben
vagy termelési folyamatban (ésszerűsítés, diverzifikálás
vagy korszerűsítés útján) alapvető változást hozó beruházás esetén nyújtható. A célelőirányzatból szinten tartó beruházás nem finanszírozható.
(4) A célelőirányzatból nem adható támogatás azokhoz
a beruházásokhoz, amelyek a területi kiegyenlítést szolgáló
fejlesztési célú támogatási előirányzatból támogatást kaptak, kivéve az Országos Cigány Önkormányzat forrás kiegészítésre megítélt támogatást, illetve más központi előirányzattal közösen meghirdetett pályázatokból megítélt
támogatást.
(5) A támogatási igény benyújtása előtt megkezdett beruházáshoz, fejlesztéshez támogatás nem adható.
(6) A beruházás megkezdése időpontjának
a) építéssel járó beruházás esetén az építési naplóba
történő első bejegyzés napját,
b) építéssel nem járó beruházás (pl. önálló gépvásárlás)
esetén az első beszerzett gép szállítását igazoló okmányon
feltüntetett napot,
c) fejlesztési célú pénzeszközök átadása esetén az első
pénzátadás napját,
d) ingatlanvásárlás, földterület vásárlása esetén az
adásvételi szerződés megkötésének dátumát,
e) az a)—d) pontokban nem szereplő fejlesztések
(programkészítés, megvalósíthatósági tanulmány, pályázati dokumentáció) esetében a megbízói szerződés megkötésének időpontját
kell tekinteni. (7) Pályázati díjként a támogatási igény 5 ezrelékét — de
minimum 5000 Ft-ot, maximum 500 000 Ft-ot — kell
befizetni a MeH 10032000-01220029-54000007 számú
,,Területfejlesztési célfeladatok támogatással fedezett kiadásai’’ elnevezésű fejezeti számlára, a befizetés jogcímének és az ÁHT 209346 azonosító jel egyidejű feltüntetése
mellett. Mentesülnek a pályázati díj befizetése alóli kötelezettség teljesítésétől a külön jogszabályban meghatáro
zott 42 leghátrányosabb helyzetben lévő kistérségből
pályázatot benyújtó pályázók.
(8) Ha a pályázat elutasítása kizárólag a célelőirányzat
forráshiánya miatt történt, a pályázati díjat hivatalból, a
döntést követő 30 napon belül vissza kell utalni.
5. § (1) Pályázat a külön jogszabályokban2 meghatározott
kedvezményezett térségekben és településeken megvalósuló fejlesztések esetén nyújtható be a célelőirányzat decentralizált, illetve központi keretei terhére kiírt pályázati
felhívások alapján.
(2) Nem kedvezményezett térségben megvalósuló fejlesztések akkor részesülhetnek támogatásban, ha a beruházás az alábbiakban megfogalmazott feltételek közül bármelyiknek megfelel:
a) regionális, térségi, megyei, illetve kistérségi fejlesztési program megvalósítását szolgálja;
b) vállalkozási övezetben, illetve ipari parkban valósul meg.
6. § (1) A munkahelyteremtő és munkahelymegőrző beruházások esetén:
a) a beruházást a támogatási szerződésben szereplő
kezdési időponttól számított 24 hónapon belül meg kell
valósítani;
b) a tervezett foglalkoztatást a beruházás befejezésétől
számított 6 hónapon belül el kell érni, és a támogatással
létrehozott munkahelyeken a szerződésben vállalt mértékű többletfoglalkoztatást legalább 5 évig biztosítani kell;
c) a támogatandó tevékenység versenyképességét üzleti
tervvel és a minimálisan előírt működési időre számolt
költség-haszon elemzéssel kell alátámasztani.
(2) Az (1) bekezdésekben nem szabályozott fejlesztések,
beruházások, illetve programkészítés esetén a megvalósulás, illetve alkotás ideje maximum 24 hónap.
(3) Amennyiben kedvezményezett vállalkozás, vállalnia
kell, hogy a beruházással létrehozott kapacitásokat, szolgáltatásokat az eredeti célnak megfelelően 5 évig folyamatosan fenntartja és működteti. Amennyiben az elszámolható költségek a személyi jellegű ráfordítások alapján kerülnek kiszámításra, a 6. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak az irányadók.
(4) Termelő infrastrukturális beruházások esetén a beruházásnak a megkezdésétől számított 36 hónapon belül
meg kell valósulnia, és a szolgáltatást 10 éven keresztül
biztosítani kell.
2 A területfejlesztés kedvezményezett térségeinek jegyzékéről szóló
91/2001. (VI. 15.) Korm. rendelet, valamint a társadalmi-gazdasági és
infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről
szóló 7/2003. (I. 7.) Korm. rendelet.
7. § (1) A beruházásoknál a visszatérítendő, illetve a vissza
nem térítendő támogatások esetén a foglalkoztatási kötelezettség fennállásáig, valamint ipari parkok, innovációs
központok és inkubátor házak létrehozását szolgáló beruházásoknál, 5 évre megfelelő biztosítékot jelentő jelzálogjogot kell bejegyeztetni, vagy a támogatás teljes összegére
bank vagy más garanciavállalásra jogosult intézmény
garanciavállalásával, készfizető kezesi szerződéssel kell
biztosítékot nyújtani.
(2) Telephely vissza nem térítendő támogatásból történő vásárlása vagy építése esetén 5 évre teljes elidegenítési
és terhelési tilalmat, keretbiztosítási jelzálogjogot kell
nyújtani.
(3) A biztosíték jogosultja mindkét esetben a Miniszterelnöki Hivatal (a továbbiakban: MeH).
8. § (1) A fejlesztés megvalósításához
a) az önkormányzatoknak és a nonprofit szervezetek
nek 10%,
b) természetes személyeknek, egyéni vállalkozóknak, őstermelőknek, mikro-, kis- és középvállalkozásoknak 35%,
c) az egyéb szervezeteknek 50%
saját forrással kell rendelkezniük. (2) Kivételesen indokolt esetben — ha törvény másként
nem rendelkezik — nem kell saját forrással rendelkeznie a
külön jogszabályban3 meghatározott 42 leghátrányosabb
helyzetben lévő kistérségből pályázó önkormányzatnak, ha
az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő (működési
forráshiányos) önkormányzatok kiegészítő támogatási keretéből a 2001. és a 2002. évben is kaptak támogatást.
9. § Az egy projekthez igénybe vett, az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
15. §-ának hatálya alá tartozó, bármely államháztartási forrásból származó összes támogatás támogatási intenzitása
nem haladhatja meg a Vátr. 29. §-ában meghatározott mértéket.
10. § (1) A támogatás szempontjából elszámolható költségek
körét a vállalkozások esetében a Vátr. 3. számú melléklete
3 A területfejlesztési célok megvalósítását szolgáló fejezeti kezelésű
előirányzatok pályázati rendszerben történő felhasználása összehangolásának rendjéről szóló 24/2003. (III. 4.) Korm. rendelet.
alapján kell értelmezni. A beruházás előkészítés támogatására önálló pályázat nem nyújtható be. Az elszámolható
költségek köre a következő:
a) munkahelyteremtő beruházás esetén
aa) a Vátr. 3. számú mellékletének BAB. pontjában
meghatározott költségek, a meglévő tárgyi eszközök bővítésének, rendeltetésének, megváltoztatásának, átalakításának költségei azzal az eltéréssel, hogy a beruházás előkészítésével kapcsolatosan a licenc és know-how díjakról,
engedélyezési tervek költségeiről, a pályázatok benyújtását
megelőző 12 hónapon belül keletkezett számlák nyújthatók be, vagy
ab) a Vátr. 3. számú mellékletének BAA. pontjában
meghatározott költségek;
b) munkahelymegőrző beruházás esetében a Vátr.
3. számú mellékletének BAB. pontjában meghatározott
költségek, a meglévő tárgyi eszközök bővítésének, rendeltetésének, megváltoztatásának, átalakításának költségei
azzal az eltéréssel, hogy a beruházás előkészítésével kapcsolatosan a licenc és know-how díjakról, engedélyezési
tervek költségeiről, a pályázatok benyújtását megelőző 12
hónapon belül keletkezett számlák nyújthatók be;
c) az általános forgalmi adót is tartalmazó összköltség,
ha a kedvezményezettnek — külön jogszabály szerint —
a támogatással megvalósuló beruházással kapcsolatosan
általános forgalmi adó levonási joga nincs;
d) szerződés szerinti pénzeszközátadás esetén a szolgáltató és a pályázó között megkötött szerződésben fejlesztési célra átadásra kerülő pénzeszköz.
(2) Amennyiben a támogatás nem tartozik az Áht.
15. §-a alá, az elszámolható költségek köre:
a) önkormányzatok, egyéni vállalkozók, nonprofit
szervezetek által megvalósított fejlesztések esetén a beruházások, tárgyi eszközök és immateriális javak az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározottak szerint;
b) a képzési, átképzési, illetve programkészítés esetében a közbeszerzési eljárással kiválasztott megbízott megbízási díja.
(3) A támogatással létrehozott ipari parkokban megvalósuló beruházások esetében a támogatás szempontjából
az ingatlan megvásárlása nem elismerhető költség.
11. § (1) A támogatás a támogatási szerződésben rögzített
éves ütemezésben vehető igénybe. A támogatás mértéke
évente eltérő lehet, de egyik évben sem haladhatja meg a
melléklet szerinti támogatási intenzitás felső határát.
(2) A támogatás igénybevétele forrás és teljesítményarányosan — számla ellenében vagy fejlesztési célú pénzeszköz átadására létrejött megállapodás alapján, természetes
személytől történő ingatlanvásárlás esetében adásvételi
szerződés alapján annak kifizetéséhez, vagy a kifizetés
megtörténtét követően, utólagosan — történhet. A saját
vállalkozásban végzett beruházás esetén az elszámolás a
támogatási szerződésben meghatározott bizonylat alapján
történhet.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott igénybevételtől
eltérően a) kamattámogatás a hitelszerződésben rögzített ténylegesen felmerülő adósságszolgálat alapján, a hitelszerződésben rögzített kamatfizetési határidő szerint nyújtható,
b) programkészítés esetén a megítélt támogatás 20%-a
a szerződés aláírásakor vehető igénybe, ha program elfogadásának rendjét külön jogszabály nem írja elő, akkor a
támogató elfogadó nyilatkozata alapján, számla ellenében
igénybe vehető a további 80% is, amennyiben a program
elfogadásának rendjét külön jogszabály írja elő, akkor a
támogatás 60%-a az egyeztetésre alkalmas program elkészítését követően, számla ellenében vehető igénybe, a fennmaradó 20%-a külön jogszabályban meghatározott egyeztetések lezárása, az elfogadott észrevételek átvezetése után
a támogatási döntést hozó nyilatkozata alapján vehető
igénybe.
(4) Az Ámr. 91. §-ának (4) bekezdése alapján folyósított
előleg esetén annak összegére a felhasználásról történő, a
döntéshozó által meghatározott elszámolás időpontjáig a
7. § szerinti biztosítékot kell nyújtani, amennyiben azt a
rendelet a támogatási célhoz nem írja elő.
(5) Amennyiben a támogatott a szerződésben rögzített
kezdési időpontot követő 3 hónapon belül nem kezdi meg
a beruházást, nem kezdeményezi a támogatás — vagy a
támogatás egy részének — igénybevételét és a késedelem
okát nem indokolja, a támogatási döntés érvényét veszti.
12. § (1) A központi és a megyei pályázati rendszerekben
megítélt támogatások esetében a támogatási intenzitás
mértékét a melléklet tartalmazza. A támogatási tartalom
és/vagy támogatási intenzitás meghatározásánál figyelembe kell venni a (3)—(4) és a (7)—(8) bekezdésekben
meghatározott többlettámogatások mértékét.
(2) A kamattámogatás mértéke a felvett hitel kamatösszegének legfeljebb 50%-a, ha a beruházás más állami
támogatásban nem részesül. Más támogatási formában is
történő támogatás esetén a kamattámogatás legfeljebb
30% lehet. A felvett hitelek elismerhető költségeinél a
kamat nem haladhatja meg a jegybanki alapkamat +4%
mértéket. A kamattámogatások teljes összegével számított
támogatási intenzitás azonban nem haladhatja meg a mellékletben meghatározott felső határát.
(3) A vállalkozási övezetben, illetve ipari parkban megvalósuló beruházásoknál a támogatás mértéke 10% ponttal haladhatja meg a mellékletben meghatározott támogatási intenzitás felső határát.
(4) A cigányság életkörülményeit javító munkahelyteremtő és termelő infrastrukturális fejlesztések
15% ponttal magasabb támogatást kaphatnak a mellékletben meghatározott támogatási intenzitás felső határánál,
ha azt a településen működő cigány kisebbségi önkormányzat és/vagy szervezet támogatja.
(5) A munkahelyteremtő beruházásokhoz adható
visszatérítendő és vissza nem térítendő támogatás együttes
összege kamattámogatás nélküli mértékének felső határa
munkahelyenként nem haladhatja meg az 1 500 000 forintot.
(6) A munkahelymegőrző beruházásokhoz adható
visszatérítendő támogatás összege kamattámogatás nélküli mértékének felső határa munkahelyenként nem haladhatja meg az 1 000 000 forintot.
(7) Munkahelyteremtő beruházás esetén a támogatás
mértéke legalább 50 főt elérő új foglalkoztatást biztosító
fejlesztéseknél, az (5) bekezdésben megállapított egy munkahelyre jutó támogatás mértékét 500 000 forinttal meghaladhatja, azonban egy beruházás esetén a 200 000 000 forintot nem haladhatja meg.
(8) A külön jogszabályban4 meghatározott 42 és 52 hátrányos helyzetű kistérségben, a külön jogszabályban megállapított emelt mértékű támogatás adható.
(9) A célelőirányzat központi és decentralizált megyei
kereteiből egyaránt támogatott kistérségi fejlesztési programok megvalósítását szolgáló és munkahelyteremtő beruházások, fejlesztések esetében az együttes támogatás mértéke legfeljebb 15% ponttal haladhatja meg a mellékletben
meghatározott mértéket.
(10) A (3)—(4), (7), (8) és (9) bekezdések szerint nyújtható többlettámogatás csak egyszer és egy címen adható.
(11) A Vátr. szerinti érzékeny ágazathoz tartozó vállalkozások és nagy beruházások az előbbi kormányrendelettel összhangban támogathatók.
(12) A visszatérítendő támogatást a beruházás befejezését követően, 1 éves türelmi idő után, legfeljebb 4 év alatt
a Magyar Államkincstár Részvénytársaság (a továbbiakban: Kincstár) 10032000-01720275-00000000 számú bonyolítási számlára kell visszafizetni.
(13) Az igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás is
megítélhető, azonban ilyen esetben a támogatott jogosult
az eredeti pályázat műszaki tartalmának, illetve munkahelyteremtő beruházás esetén a vállalt létszám csökkentését kezdeményezni. Az átdolgozott pályázatot a döntéshozók kötelesek megvizsgálni, és támogatásáról dönteni különös tekintettel megvalósíthatóságára és életképességére.
A döntéshozók az átdolgozott pályázatok esetében csak
annak támogatásáról vagy nem támogatásáról dönthetnek,
ebben az esetben az igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás nem ítélhető meg.
4 A területfejlesztési célok megvalósítását szolgáló fejezeti kezelésű
előirányzatok pályázati rendszerben történő felhasználása összehangolásának rendjéről szóló 24/2003. (III. 4.) Korm. rendelet.
13. § E rendelet 20. §-ának c) pontja alapján nyújtott támogatás csekély összegű (de minimális) támogatásnak minősül. Egy vállalkozásnak csekély összegű támogatási jogcímen odaítélt támogatás támogatástartalma — 3 év vonatkozásában — nem haladhatja meg a Vátr. 40. §-ának
(4) bekezdésében meghatározott (100 ezer eurónak megfelelő Ft) összeget. Ezen a jogcímen nem részesülhetnek
támogatásban a szállítási ágazatban tevékenykedő vállalkozások és az exporthoz közvetlenül kapcsolódó tevékenységek.
14. § (1) A célelőirányzatból támogatott beruházással létrehozott vagyon a beruházás üzembe helyezésétől a támogatási szerződésben meghatározott kötelezettségvállalás időpontjáig csak a támogatási döntést hozó előzetes jóváhagyásával, illetve a szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek
(munkahelyteremtés, munkahelymegtartás stb.) más által
történő átvállalásával idegeníthető el, adható más társaság
tulajdonába, vagy adható bérbe.
(2) A döntést hozó előzetes hozzájárulásával történő
elidegenítés esetén, a támogatásban részesült beruházás
elidegenítésekor, a bevételből a támogatás arányának megfelelő, de legalább a támogatással azonos összeget kell
visszafizetni.
(3) Az igénybe vett támogatás teljes, késedelmi kamattal
növelt visszafizetésével és az igénybe nem vett támogatás
zárolásával vagy törlésével jár, ha az elidegenítésre, más
társaság tulajdonába adásra vagy a bérbeadásra a döntést
hozó jóváhagyása nélkül kerül sor.
15. § (1) Az igénybe vett támogatás arányos része késedelmi
kamattal növelt összegének visszafizetésével és az igénybe
nem vett támogatás zárolásával, törlésével és visszavonásával jár, ha a beruházás során
a) a foglalkoztatási kötelezettség, vagy
b) a jóváhagyott célkitűzés
csak részben, de 75%-ot meghaladó mértékben valósul
meg.
(2) Az igénybe vett támogatás teljes, késedelmi kamattal
növelt visszafizetésével és az igénybe nem vett támogatás
zárolásával vagy törlésével jár, ha
a) a beruházást nem helyezik üzembe, vagy
b) az elfogadott céltól eltérő beruházást valósítanak
meg, vagy
c) a szerződésben vállalt foglalkoztatási kötelezettség
75% alatt teljesül, vagy d) az e rendelet szerinti, illetőleg a támogatási szerződésben rögzített egyéb visszafizetési és egyéb kötelezettséget határidőn belül nem teljesítik.
(3) A késedelmi kamat a visszavonáskor érvényes jegybanki alapkamat kétszerese. A késedelmi kamatot a támogatás igénybevételétől a visszavonási döntés időpontjáig
kell felszámítani.
(4) A visszavont támogatást és késedelmi kamatait a
Kincstár 10032000-01720275-00000000 számú bonyolítási
számlára, az értesítés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül kell befizetni. A döntést hozó által engedélyezett elidegenítésből, a 14. § (2) bekezdése alapján járó
összeget, az elidegenítést követő 5 munkanapon belül kell
befizetni a Kincstár 10032000-01720275-00000000 számú
bonyolítási számlára.
(5) Abban az esetben, ha a támogatás és késedelmi
kamata, valamint az elidegenítésből járó összeg befizetésére a (4) bekezdésben meghatározott időtartamhoz képest
később kerül sor, az eltelt időszakra késedelmi kamatot
kell fizetni.
A pályázati rendszer általános szabályai 16. § (1) A támogatási pályázatoknak az Ámr. 83. §
(1)—(2) bekezdésében és (4) bekezdésében, valamint a
84. §-ában megjelölt adatokat kell tartalmazniuk.
(2) A pályázatbefogadás időpontjának a pályázati felhívásnak hiánytalanul megfelelő pályázat beérkezésének
időpontját kell tekinteni, ami hiánypótlás esetén annak
beérkezési időpontja. A pályázati felhívásnak nem megfelelő, hiányos pályázat esetében a pályázót a pályázat
benyújtását követő 15 napon belül hiánypótlásra kell felszólítani. Hiánypótlásra csak egyszer, a felszólítás kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül van lehetőség.
17. § (1) A támogatásra benyújtott pályázatról a befogadást
követő 60 napon belül dönt a megyei tanács, a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter (a továbbiakban: miniszter), (a továbbiakban együtt: támogatási döntést hozó).
(2) A döntés-előkészítéssel és a támogatási döntésekről
történő értesítéssel kapcsolatban az Ámr. 85. §-ában, valamint a 86. §-ának (2)—(3) bekezdéseiben foglaltakat is
alkalmazni kell.
(3) A támogatási szerződéseket a támogatási döntésről
szóló értesítő átvételét követő 90 napon belül meg kell
kötni. Amennyiben a szerződés megkötésére a kedvezményezett mulasztásából — a megadott 90 napos határidőtől
számított 30 napon belül — nem kerül sor, a támogatási
döntése érvényét veszti.
(4) Amennyiben a fejlesztés a közbeszerzésekről szóló
1995. évi XL. törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá
tartozik, a szerződésben ki kell kötni, hogy a támogatás
csak a közbeszerzési eljárás lefolytatása, illetve az eljárás
lefolytatását igazoló iratok bemutatása után kerül folyósításra. Abban az esetben, ha a közbeszerzési eljárás lefolytatása eredményeként a program, projekt összköltsége
(kiadása) a tervezetthez képest csökken, az Ámr.
87. §-ának (9) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
(5) A támogatási döntéseket, a támogatási döntést hozó
kezdeményezésére, a megyei tanács esetében a megyei önkormányzat hivatalos lapjában, a miniszter esetében a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőben nyilvánosságra kell
hozni. A támogatási döntéseket a megyei tanács esetében
a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőben is nyilvánosságra
kell hozni.
18. § (1) A támogatási igény, pályázat elfogadása esetén a
támogatási döntést hozó akkor köt támogatási szerződést
a kedvezményezettel, ha az
a) az Ámr. 87. §-ban foglalt feltételeket teljesítette, és
b) a szükséges összes forrás rendelkezésre állását iga
zolta. (2) A támogatást nyújtó köteles a szerződésben az elállás jogát kikötni arra az esetre, ha
a) az Ámr. 87. §-ának (4) bekezdésében meghatározott
feltételek közül legalább egy bekövetkezik;
b) a Kbt. rendelkezései alapján kötelezően lebonyolítandó közbeszerzési eljárások dokumentumait, a közbeszerzési eljárás eredményes lefolytatását követő 30 napon
belül a támogatott nem nyújtja be.
A támogatások folyósítása, ellenőrzése 19. § (1) A támogatásokat a Kincstár az Ámr. 90—92. §-ában
előírtak szerint folyósítja azzal, hogy
a) a támogatási szerződés és a kifizetés összehangolását
a MeH megbízása alapján a Kincstár végzi;
b) a támogatott számláját a Kincstárhoz nyújtja be, a
támogatás a 11. §, valamint a 17. § (4) bekezdésében meghatározott feltételek szerint nyújtható.
(2) A támogatási szerződések végrehajtásának ellenőrzésére a Kincstár, a miniszter felkérésére az érintett megyei, regionális tanács, továbbá a MeH Nemzeti Területfejlesztési Hivatal jogosult.
(3) A támogatásból megvalósuló beruházások, fejlesztések hatásait értékelő jelentéséket, a folyamatban lévők
nyomon követését és pénzügyi ellenőrzését tartalmazó
elemzéseket a megyei tanácsok a MeH által meghatározott
formában és tartalommal évente elkészítik, és a tárgyévet
követő február 15-éig megküldik a MeH részére.
A megyei pályázati rendszer 20. § A megyei tanács a pályázati rendszerben a rendelkezésre
álló keret terhére, amennyiben rendelkezik szabadon felhasználható forrással, támogatást nyújthat:
a) piac-, termék- és technológiaváltást környezetbarát
módon elősegítő munkahelyteremtő és megtartó fejlesztésekhez, beruházásokhoz;
b) ipari területek, innovációs központok és inkubátorházak kiépítéséhez;
c) térségi fejlesztési programok, a helyi társadalom fejlődését, önszerveződését elősegítő programok, valamint a
gazdaság fejlődését segítő megvalósíthatósági tanulmányok készítéséhez;
d) a megyei tanács határozatában rögzített roma programokban szereplő fejlesztésekhez
da) abban az esetben, ha a programban szereplő fejlesztés megvalósítása a Vátr. hatálya alá tartozik, annak szabályait alkalmazni kell.
21. § (1) A megyei tanács a támogatásra vonatkozó pályázati
felhívást és a pályázatokat elbíráló értékelő rendszerét
— első alkalommal e rendelet hatályba léptetését követő
15 napon belül — a megyei tanács elnökének a kezdeményezésére a megyei önkormányzat hivatalos lapjában és
legalább egy helyi napilapban köteles közzétenni. A pályázatokat folyó év augusztus 31-éig lehet benyújtani.
(2) A megyei tanács a pályázati felhívásban határozza
meg azt a szervezetet, ahová a pályázatokat be kell nyújtani.
A területfejlesztés központi előirányzata 22. § (1) A központi keret fedezetet nyújt a működtetési, a
tervezési és a kutatásfejlesztési feladatok ellátására.
(2) A miniszter a központi keretből nem pályázati rendszerben az Vátr. szabályaival összhangban támogatást biztosít:
a) az EU által társfinanszírozott fejlesztésből megvalósuló programokhoz;
b) kormányhatározatban rögzített és más kiemelt területfejlesztési és válságkezelő feladatok megvalósításához;
c) más központi forrásokkal közös finanszírozással meghirdetett központi fejlesztési programok beruházásaihoz.
(3) A miniszter, a központi keretből, amennyiben rendelkezik szabadon felhasználható forrással pályázati rendszerben támogatást biztosít:
a) a területfejlesztési stratégia megvalósítását szolgáló
fejlesztésekhez; b) a gazdaságtalan szénbányák felszámolásából adódó
társadalmi problémák kezeléséhez;
c) a 100 fő feletti munkahelyteremtő és a működő külföldi tőke bevonásával összefüggő beruházásokhoz.
23. § (1) A miniszter a támogatásra vonatkozó pályázati felhívást — első alkalommal e rendelet hatályba léptetését
követő 30 napon belül — a Magyar Közlöny Hivatalos
Értesítőben közzéteszi. A pályázatokat folyó év augusztus
31-éig lehet benyújtani.
(2) A célelőirányzat központi keretéből nyújtott támogatások esetén értelemszerűen érvényesíteni kell e rendelet 3—19. §-ában meghatározott támogatási, pályázati, támogatási szerződés megkötési feltételeket, intézkedéseket.
(3) A pályázatokat a MeH megbízásának megfelelően a
Kincstárhoz kell benyújtani. A Kincstár
a) a beérkezett pályázatokat regisztrálja;
b) a formailag és tartalmilag teljes pályázatokról egyedi
döntés-előkészítési lapot készít, a hiányos pályázatoknál a
hiánypótlás érdekében a 16. § (2) bekezdése szerint intézkedik.
(4) A támogatási döntések előkészítését a miniszter által
kijelölt 7 tagú Szakértői Bizottság végzi, amelynek elnökét,
és tagjait a miniszter nevezi ki.
(5) A Szakértői Bizottság állásfoglalása előtt az érintett
regionális, illetve megyei tanács véleményét ki kell kérni.
Amennyiben a kedvezményezett vállalkozás a Vátr. szerint
érzékenynek minősülő ágazatokban tevékenykedik, vagy a
fejlesztés nagy beruházásnak minősül, a Vátr. 47. §-a szerint kell eljárni.
(6) A Szakértői Bizottság javaslata alapján a támogatásokról a miniszter dönt.
(7) A döntést követően a támogatási szerződések előkészítését a Kincstár végzi, a támogatási szerződést a miniszter vagy megbízottja írja alá.
Értelmező és záró rendelkezések 24. § E rendelet alkalmazásában
a) visszatérítendő támogatás: a visszafizetési kötelezett
ség mellett kihelyezett kamatmentes forráskiegészítés;
b) kamattámogatás: az a támogatási forma, amely az
éven túli lejáratú, fejlesztési célú pénzintézeti hitelek után
fizetendő kamat meghatározott hányadát vállalja át a fennálló hitel lejártáig;
c) munkahelyteremtő beruházás: az a beruházás, amely
az adott térségben új munkahelyteremtő tevékenység indítását, illetve meglévő tevékenység esetében — a beruházás
előkészítő dokumentációja szerint — létszámnövekedéssel járó bővítést eredményez;
d) munkahelymegőrző beruházás: az a beruházás, amely
a meglévő tevékenységnél korszerűbb, termékváltást segítő, piacképes tevékenységet hoz létre a meglévő munkahelyek megtartásával;
e) foglalkoztatási kötelezettség: munkahelymegőrző és
munkahelyteremtő beruházásoknál a támogatási szerződésben vállalt kötelezettség; meghatározásának és teljesítésének alapját a telephely szintű éves átlagos foglalkoztatott létszám adja, ami nem foglalja magába a munkaviszonnyal rendelkező, de sorkatonai szolgálaton, 3 hónapon
túl táppénzen lévő, illetve gyed/gyesre jogosult munkavállalókat;
f) innovációs központ: az olyan szervezet, amelynek
adottságai és kapcsolatrendszere lehetővé teszi a korszerű
fejlesztési, technológiai eljárások telepítését, és amely ezáltal a műszaki fejlődésre általános ,,húzó’’ hatást fejthet ki;
g) támogatási döntést hozó: a decentralizált pénzeszközök esetében a megyei területfejlesztési tanácsok és a
regionális fejlesztési tanácsok, a központi feladatokat szolgáló keret esetében a Miniszterelnöki Hivatalt vezető
miniszter;
h) kistérség: a statisztikai számjelrendszerről szóló
9001/1999. (SK. 2.) KSH közleményben foglaltak szerinti
számjelkód 23—27. pozíciója szerint azonosan lehatárolt
települések összessége;
i) ipari terület: településrendezési tervben ipari célra
kijelölt, 25 hektárnál nem nagyobb terület;
j) termelő infrastrukturális beruházás: a gáz, az elektromos szolgáltatás, az ivóvíz- és a szennyvízhálózat, az utak,
a hidak és a vízi létesítmények, a közlekedési, a hírközlési,
az informatikai és a hulladékkezelő létesítmények, szakszerű egyedi szennyvíz-elhelyezési kislétesítmények létrehozása, valamint az ezek működését szolgáló technológia
és egyéb gépi beszerzés.
25. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba. Egyidejűleg a területfejlesztési célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól szóló 89/2001.
(VI. 15.) Korm. rendelet és a módosításáról szóló 38/2002.
(III. 7.) Korm. rendelet, valamint a területfejlesztés pénzeszközeinek felhasználását szabályozó egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 233/2002. (XI. 7.) Korm. rendelet 1—9. §-a hatályát veszti azzal, hogy a folyamatban
lévő ügyekben előírásaikat kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépése előtt a Földművelésügyi
és Vidékfejlesztési Minisztérium, illetve jogelődje által
megkötött, a területfejlesztési célelőirányzatból finanszírozott, szerződések tekintetében a MeH az e polgári jogi
szerződésekből eredő jogok és kötelezettségek polgári jogi
jogutódja.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
31/2011. (II. 18.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondásra tekintettel
dr. Kratochwill Dávidot,
dr. Palánky Klárát,
dr. Pirisi Katalint,
2011. február 28-ai hatállyal,
dr. Vécsi Rita Andreát
2011. április 19-ei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Gaál Irént,
dr. Kemény Éva Zsuzsannát,
dr. Rónaszéki Lászlót
2011. augusztus 31-ei hatállyal,
dr. Csepregi Emőke Adélt és
dr. Ország Polyák Editet
2011. október 31-ei hatállyal,
dr. Zarka Zsuzsannát
2011. november 30-ai hatállyal,
Martinecné dr. Szilágyi Csillát
2012. január 1-jei hatállyal,
dr. Garamvölgyi Ildikót
2012. február 29-ei hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt
dr. Gálné dr. Galóczi Máriát
2011. szeptember 7-ei hatállyal,
dr. Kazay Lászlót
2011. szeptember 23-ai hatállyal,
Wollner Róbertné dr. Molnár Editet
2012. február 21-ei hatállyal
bírói tisztségéből felmentem. Dr. Erdei Zsuzsát,
Kocsisné dr. Niedermüller Angelikát,
dr. Koós Béla Gergelyt,
dr. Kosztyu Tímeát,
dr. Margitta Krisztina Évát,
dr. Nagy Zsuzsannát,
dr. Orosz Jánost,
dr. Tóth Szilviát és
dr. Vona Lászlót
2011. március 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Bakos Réka Ilonát,
Csibané dr. Böcz Andreát,
dr. Csontos Katalint,
dr. Gyerkó Tamást,
dr. Lipovits Andrást,
Máténé dr. Rapport Gyöngyi Erikát,
dr. Polgár Csillát,
dr. Rajmon Balázst,
dr. Rácz Júlia Ágnest és
dr. Sztanó Anitát
2011. március 1. napjától 2014. február 28. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2011. február 8. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
56/2012. (VIII. 3.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek által a Stratégiai Légi Szállítási Képesség program kapcsán nyújtott egyes szolgáltatásokról és azok elszámolási, számlázási és egyéb eljárási rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján, figyelemmel a Magyar
Köztársaság Kormánya és az Észak-atlanti Szerződés
Szervezete közötti, a NATO Légi Szállítást Kezelő Szervezetének a Magyar Köztársaság területén való településről és működésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló
2008. évi XXXIV. törvény, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a NATO Légi Szállítást Kezelő Szervezet
közötti, a NAMO és a Nehéz Légi Szállító Ezred magyarországi településéhez kapcsolódó szolgáltatásokról szóló
Megállapodás rendelkezéseire, a következő
utasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. §
Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezetek) terjed ki.
2. Közüzemi és ingatlanüzemeltetési szolgáltatások 2. § (1) A NATO Légi Szállítást Kezelő Szervezet, illetve
annak jogutódja (a továbbiakban együtt: NAMO) részére
az irodai elhelyezés térítésmentesen kerül biztosításra az
állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény rendelkezéseinek figyelembevételével. A HM által biztosított helyiségeket a Honvédelmi Minisztérium és a NATO Légi
Szállítást Kezelő Szervezet közötti, a NAMO és a Nehéz
Légi Szállító Ezred magyarországi településéhez kapcsolódó szolgáltatásokról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Bázishasználati Megállapodás) határozza meg.
(2) A közüzemi díjak részletező és összesítő adatai kimutatásának alapját a közüzemi szolgáltatók által kiállított
számlák, mint alapbizonylatok képezik. Az ingatlanüzemeltetési szolgáltatás átalánydíjas, amelynek alapbizonylatát az adott objektumra vonatkozó számlatükör képezi.
(3) A honvédelmi szervezetek által a közvetített szolgáltatásként biztosított közüzemi és az ingatlanüzemeltetési szolgáltatásokat a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) által kiírt elhelyezési
tender mindenkori győztese nyújtja.
(4) A szolgáltatást nyújtó a fogyasztásmérők, vagy meghatározott norma, illetve arányszám alapján a Bázishasználati Megállapodásban rögzített telephelyek valamennyi
közüzemi felhasználását és ingatlanüzemeltetési költségét
a nemzeti és a nemzetközi szervezetek felhasználására
megbontja, erről elkülönített nyilvántartást vezet, majd az
ezen adatok alapján készített számlákat a HM FHH ellentételezés céljából megküldi a NATO Légi Szállítást Kezelő Ügynökség, illetve annak jogutódja (a továbbiakban
együtt: NAMA) részére.
(5) A közüzemi szolgáltatásokról, valamint az ingatlanüzemeltetési költségekről a HM FHH a szolgáltatást nyújtó által előzetesen megbontott általános forgalmi adót is
tartalmazó számlát állít ki.
(6) A NAMO, illetve Nehéz Légi Szállító Ezred (a továbbiakban: HAW) által igénybe vett közüzemi és ingatlanüzemeltetési szolgáltatások számlázása érdekében a
szükséges megosztási mérőszámok meghatározását a HM
FHH külön megállapodásban rendezi a NAMA vezérigazgatójával. A megállapodásban kell rögzíteni a NAMA által igényelt többletszolgáltatások körét és ellenértékét.
(7) A (6) bekezdésben meghatározott megállapodás hiányában a HM FHH a szolgáltatás jellegétől függően egyoldalúan határozza meg a költségmegosztás módját.
3. Üzemanyag 3. § (1) Az elszámolás és igénylés rendje tekintetében a külföldi fegyveres erők eszközei magyarországi, valamint
a Magyar Honvédség eszközei külföldön végrehajtott
üzemanyag feltöltésének és elszámolásának rendjéről
szóló 1/2012. (I. 13.) HM utasítás (a továbbiakban:
1/2012. HM utasítás) alkalmazandó.
(2) Amennyiben a NAMO tulajdonában lévő légi járművekhez, valamint az azok működésével közvetlenül
összefüggő járművekhez és eszközökhöz az üzemanyag,
hajtó- és kenőanyagok beszerzése általános forgalmiadóés jövedékiadó-mentesen történik, azokat elkülönítetten
kell tárolni, illetve azokról külön nyilvántartást kell vezetni.
(3) Amennyiben a NAMA, illetve HAW részére az
üzemanyagok a honvédelmi szervezetek részére beszerzett
készletekből kerülnek biztosításra, a számlázási ár
a) a hajtóanyagok esetében a felhasználás szerinti tárgyhónapban érvényes, a honvédelmi szervezetek részére a
szállító által megállapított egységár,
b) egyéb üzemanyagok esetében azok utolsó, a HM által
végrehajtott beszerzési eljárás során érvényes ára.
(4) Az üzemanyaggal, hajtó- és kenőanyagokkal és feltöltési szolgáltatással kapcsolatos számlákat az MH Veszélyesanyag Ellátó Központ (a továbbiakban: MH VEK)
állítja ki az 1/2012. HM utasításban foglalt adatszolgáltatások alapján.
4. Híradó és információvédelmi szolgáltatás 4. § (1) A NAMO, NAMA, illetve HAW szervezetek részére az MH Pápa Bázisrepülőtér (a továbbiakban: MH
PBRT) távbeszélő-hálózatán keresztül a honvédelmi szervezetek térítés nélkül biztosítják az MH Kormányzati Célú
Elkülönült Hírközlő Hálózatához és azon keresztül a
NATO távbeszélő hálózatához történő hozzáférést.
(2) A távbeszélő-szolgáltatások eléréséhez szükséges
hálózat aktív és passzív elemeket, mint a telefonközpont
előfizetői és trönkoldali kártyákat, 144 db analóg és 48 digitális ISDN asztali távbeszélő-készüléket, valamint azok
NAMO, NAMA, illetve HAW igény szerinti felprogramozását, a nemzetközi szervezet által beszerzésre kerülő telefonközpont és készülékek telepítéséig a honvédelmi szervezetek térítésmentesen biztosítják.
(3) A NAMO-, NAMA-, illetve HAW-felhasználók részére telepített, az MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatán üzemelő telefonkészülékekről közcélú
távbeszélőhívás az MH PBRT telefonközpontján keresztül
csak a nemzetközi szervezet által bérelt vonalakon létesülhet, és a hívások díját a civil távközlési szolgáltató közvetlenül a megrendelő részére számlázza.
(4) A NAMO-, NAMA-, illetve HAW-szervezetek az
MH PBRT területén, és annak 1 kilométeres körzetében az
Egységes Digitális Távközlési Rendszer (a továbbiakban:
EDR) rendelkezésre álló szolgáltatásait térítés nélkül vehetik igénybe. A szolgáltatások eléréséhez szükséges kézi
és mobil EDR-készülékek és diszpécserállomás, valamint
az esetleges többletszolgáltatások beszerzése a NAMO
feladata, azonban annak hardveres és szoftveres szempontból teljes mértékben interoperábilisnak kell lennie a
meglévő rendszerrel. A NAMO EDR-készülékeit honvédelmi szervezetek léptetik be az MH PBRT hálózatába és
hozzák létre az igények szerint elkülönített hívócsoportokat. Az EDR-készülékekről csak hálózaton belüli és az
MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatába
irányuló hívások az EDR-rendszerben meghatározott mér
tékben kezdeményezhetőek. Az EDR-készülékekről közcélú hálózatba irányuló hívások nem kezdeményezhetők.
(5) Az MH PBRT területén a magyarországi NATO
TITKOS hálózat (a továbbiakban: HU NSN) hozzáféréshez szükséges, a jelenleg rendelkezésre álló hálózatot a
honvédelmi szervezetek térítésmentesen biztosítják.
(6) A HM-II. objektumban települő NAMA-részleg részére az objektumban már meglévő HU NSN-rendszerhez
történő esetenkénti hozzáférést a honvédelmi szervezetek
térítésmentesen biztosítják.
(7) A NAMO által igényelt vagy a NAMO kérésére kiépítendő új HU NSN-munkaállomás kiépítésére vonatkozó számlákat az érintett katonai szervezetek adatszolgáltatása alapján a HM FHH állítja ki.
5. Karbantartás, felújítás 5. § (1) A központilag biztosított anyagok kiszámlázása során meghatározott ár a mérlegelt átlagár.
(2) A térítésköteles anyagokról és szolgáltatásokról az
érintett katonai szervezetek adatszolgáltatása alapján, a
HM FHH állítja ki az általános forgalmi adót is tartalmazó
számlákat.
(3) A HM FHH az általa végzett ingatlan-karbantartásról, -felújításról általános forgalmi adót is tartalmazó
számlát állít ki.
6. Környezetvédelem 6. § (1) Jelen alcím alkalmazásában környezetvédelmi szolgáltatásnak minősül a környezet védelme érdekében, szerződött vállalkozó által nyújtott szolgáltatás, különösen a
veszélyes hulladék elszállítása, ártalmatlanítása; a HAW
által használt területen és közvetlen környezetében időszakos felszíni és felszín alatti vizek mintavételezése és vizsgálata, a HAW kizárólagos használatában lévő létesítmények légszennyező pontforrásainak emissziós mérései.
(2) Az MH PBRT külső szolgáltatóval köt szerződést a
HAW részére biztosítandó környezetvédelmi szolgáltatások és szakanyagok beszerzésének vonatkozásában. A környezetvédelmi szolgáltatások és szakanyagok beszerzésének körét az MH PBRT és a NAMA együttesen határozza
meg. A szolgáltató által a NAMA nevére kiállított számlát
az MH PBRT, illetve a HAW kijelölt környezetvédelmi
tisztjei a teljesítést követően közösen igazolják.
(3) A jövedékiadó-mentesen beszerzett termékekből keletkezett veszélyes hulladék kezelésére a jövedéki adóról
és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvényben meghatározott feltételeknek megfelelő szervezet jogosult.
7. Egyéb szolgáltatások 7. § (1) Az étkezési lehetőség a nemzetközi állomány tagjai
részére biztosított, amelynek költségeit az igénybevételnek megfelelően, egyénileg térítik. Az egyénileg igénybe
vett üzemi étkezési szolgáltatásokról a nyugtát, külön kérésre számlát az MH PBRT a hatályos magyar jogszabályoknak megfelelően állítja ki.
(2) Egyéb, az MH PBRT által a helyszínen nyújtott szolgáltatások esetében, amennyiben külön megállapodás
másként nem rendelkezik, az MH PBRT állítja ki az általános forgalmi adót is tartalmazó számlát.
(3) A Bázishasználati Megállapodás alapján az egyéb
szolgáltatások körét a HM FHH és a NAMA együttesen
határozza meg.
(4) Az MH Légijármű Javítóüzem (a továbbiakban: MH
Lé. Jü.) a Bázishasználati Megállapodásban, valamint az
ennek végrehajtására megkötött technikai megállapodásokban megjelölt, térítésköteles szolgáltatásokról áfás
számlát bocsát ki a megrendelő NAMO, NAMA részére.
(5) A Bázishasználati Megállapodásban meghatározott,
tűzszerészeti tevékenység keretében nyújtott térítésköteles
szolgáltatásokról az MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Ezred (a továbbiakban: MH 1. HTHE) bocsát ki áfás
számlát a NAMO, NAMA részére.
(6) Az MH Logisztikai Ellátó Központ (a továbbiakban:
MH LEK) a Bázishasználati Megállapodásban meghatározott, a cseppfolyós oxigénhez kapcsolódó szolgáltatásokról állít ki áfás számlát a NAMO, NAMA részére.
(7) A Stratégiai Légi Szállítási Képességről szóló többoldalú Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről szóló
93/2008. (IV. 23.) Korm. rendelet alapján az Egyetértési
Megállapodást aláíró nemzetek nemzeti támogató elemeinek logisztikai biztosításával kapcsolatos kiadásokat a
HM FHH számlázza az adott haderő részére.
8. A bevételekkel kapcsolatos eljárás 8. § A térítéskötelesen nyújtott szolgáltatások esetében,
költségeik megtérítése érdekében a Bázishasználati Megállapodásban jelzett infrastrukturális, közüzemi és ingatlanüzemeltetési szolgáltatások biztosításából, valamint
a 7. § (7) bekezdés alapján várható bevételt a HM FHH a
kezelésébe tartozó központi költségvetésében, míg
a) az üzemanyagból és a hozzá kapcsolódó feltöltési és
leeresztési szolgáltatásokból származó bevételt a HM fejezet és az intézményi elemi költségvetés tervezésére vonatkozó intézkedésekben, utasításokban foglaltak szerint kell
megtervezni.
b) a 7. § (1)–(2) bekezdés alapján várható bevételt az
MH PBRT,
c) a 7. § (4) bekezdés alapján várható bevételt az MH
Lé. Jü.,
d) a 7. § (5) bekezdés alapján várható bevételt az MH
1. HTHE,
e) a 7. § (6) bekezdés alapján várható bevételt az MH
LEK
az intézményi költségvetésében tervezi.
9. § (1) A katonai légi járművek üzemanyag feltöltéséhez,
leeresztéséhez kapcsolódó szolgáltatás költségtérítéséből
származó bevételt a SAC program kapcsán felmerülő kiadások fedezetére kell fordítani.
(2) A 8. § a) pontjában foglalt feltöltési és leeresztési
szolgáltatásokból származó bevételt az MH VEK a HM
költségvetési fejezet központosított bevételként kezeli és
az 1/2011. (I. 11.) HM utasítás 5. §-ában foglaltak szerint
könyveli és fizeti be a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) központi számlájára.
(3) A (2) bekezdés szerint befizetett bevételekről a HM
KPH a jóváhagyott elemi költségvetések alapján negyedévente, költségvetés-arányosan az érintett honvédelmi
szervezetek részére a befolyt összegeket átutalja, a bevétel
teljesítésének könyvelése és a kiadások forrásának biztosítása érdekében.
(4) Az érintett honvédelmi szervezetek havonta, szolgáltatási nemenként a tárgyhónapot követő hónap 5. munkanapjáig tájékoztatják a befolyt bevételekről a HM
KPH-t.
9. A nyújtott szolgáltatások igazolása 10. § (1) A nyújtott szolgáltatások teljesítésének igazolása a
jelen utasítás 1. mellékletében szereplő STANAG 6025
B melléklete szerinti formanyomtatvány kitöltésével történik.
(2) Az MH PBRT területén a NAMO, NAMA, illetve
HAW részére nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatosan az
MH PBRT parancsnoka vagy az általa írásban kijelölt személy végzi a nyújtott szolgáltatások nyilvántartását, valamint – együttműködve a NAMO, NAMA, vagy a HAW
képviselőjével – az igénybevevővel leigazoltatja azok jogosságát.
(3) A számlák kiállítása érdekében az MH PBRT parancsnoka a honvédelmi szervezetek által nyújtott szolgáltatásoknak a NAMO, NAMA vagy a HAW általi leigazolását megküldi a számlát kibocsátó katonai szervezet részére, amely e dokumentumokat csatolja az általa kiállított
számlákhoz.
10. A számlázás egyéb szabályai 11. § (1) A számlázás forintban történik.
(2) A Bázishasználati Megállapodásban külföldi devi
zanemben meghatározott árak esetében a forintra történő
átszámítás a Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetés-gazdálkodási információs rendszere felépítéséről, működési rendjéről, üzemeltetéséről és továbbfejlesztéséről
szóló 97/2007. (HK 17.) HM utasítás szerinti adatbázisban
meghatározott, a teljesítés időpontjában érvényes vállalati
árfolyamon történik.
(3) A NAMO, NAMA és HAW részére nyújtott szolgáltatások esetében a számlák magyar és angol nyelven, a
NAMA nevére kerülnek kiállításra. A számlákon feltüntetendő név és cím: NATO Légi Szállítást Kezelő Ügynökség / NATO Airlift Management Agency, 8500 Pápa,
Vaszari u. 101.
(4) A számlákat a kiállító katonai szervezeteknek a teljesítést, valamint a számlázás alapját képező dokumentumok kézhezvételét követő 10 napon belül kell elkészítenie, és a háttérdokumentációval vagy annak fénymásolatával együtt megküldenie a HM KPH részére.
(5) Amennyiben a számlakibocsátó a rá vonatkozó adó
megállapítási időszakban több, számlakibocsátásra jogalapot teremtő ügyletet teljesít – így különösen az üzemanyag
biztosítását –, havonta az általános forgalmi adóról szóló
2007. évi CXXVII. törvény előírása szerinti gyűjtőszámlát
állít ki. A gyűjtőszámlát a tárgyhónapot követő hónap
7. munkanapjáig kell megküldeni a HM KPH részére.
(6) A HM KPH a részére megküldött számlákat, azok
számszaki és szakmai felülvizsgálatát követően, 5 napon
belül megküldi a NAMA részére a kifizetés és azt követően az adó-visszaigénylés rendezése érdekében.
(7) A HM KPH a kiállított számlák kezelésénél, valamint az adóigazgatási eljárásban segítséget nyújt a NAMA
részére.
(8) A kiállított számlákon a fizetési határidő – eltérő
megállapodás hiányában – a kiállítástól számított 45 nap.
11. Fejezetszintű ellenőrzés 12. § A NAMO, NAMA és a HAW részére nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó nyilvántartási, elszámolási és számlázási feladatok szabályszerű végrehajtásának fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzését a HM Belső Ellenőrzési Főosztály a vonatkozó jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és belső rendelkezések előírásai
szerint végzi.
12. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
(2) A 8. § a) pontja és a 9. § (3) bekezdése 2013. január
1-jén lép hatályba. A 2012. évben e jogcímen befolyó bevétel elosztására – a 9. § (3) bekezdéstől eltérően – a HM
FHH az MH ÖHP-val egyeztetve negyedévente tesz javaslatot a HM KPH részére.
(3) Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium és Magyar Honvédség szervei által a NAMO részére nyújtott
szolgáltatásokról és azok elszámolási és számlázási rendjéről szóló 24/2009. (IV. 3.) HM utasítás.
Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
379/2017. (XII. 11.) Korm. rendelete a nyilvános könyvtárak jegyzékének vezetéséről.
A Kormány a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. §
(1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) A  kultúráért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári
ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Kultv.) 54.  § (2)  bekezdése alapján,
az e rendeletben meghatározottak szerint vezeti a nyilvános könyvtárak jegyzékét (a továbbiakban: jegyzék).
(2) A  jegyzékre az  a  könyvtár vehető fel, amely teljesíti a  nyilvános könyvtár Kultv. 54.  § (1) és (1a)  bekezdésében
meghatározott alapkövetelményeit (a továbbiakban: alapkövetelmények).
(3) A jegyzék tartalmazza a könyvtár
a) nevét,
b) címét,
c) honlapjának címét,
d) fenntartójának, illetve működtetőjének megnevezését (a továbbiakban együtt: fenntartója).
2. § (1) A jegyzékbe történő felvétel iránti kérelmet a fenntartó nyújtja be a miniszternek.
 (2) A kérelemnek tartalmaznia kell a fenntartó nyilatkozatát arról, hogy
a) gondoskodik a könyvtár folyamatos és rendeltetésszerű működéséhez szükséges pénzügyi, személyi és tárgyi
feltételek biztosításáról,
b) a könyvtár megfelel az alapkövetelményeknek, valamint
c) a könyvtár biztosít-e nemzetiségi könyvtári ellátást.
(3) A kérelemhez mellékelni kell
a) a könyvtár vezetőjének szakképzettségét igazoló dokumentum másolatát,
b) kimutatást a felsőfokú szakirányú szakképzettséggel rendelkező foglalkoztattak számáról,
c) a Kultv. 54. § (1) bekezdés e) pontja szerinti ingyenes alapszolgáltatások felsorolását,
d) a Kultv. 55. § (1) bekezdés a) pontja alapján elkészült küldetésnyilatkozatot, valamint
e) tájékoztatást
ea) a könyvtár heti nyitvatartási idejéről,
eb) a könyvtár kizárólagosan könyvtári szolgáltatások céljaira alkalmas helyiségeinek alapterületéről,
ec) a  könyvtárhasználók által igénybe vehető munkaállomások számáról és azok felszereltségéről,
valamint
ed) a gyarapodási naplóban rögzítettek alapján a könyvtár – a kérelem benyújtásához képest – 3 évre
visszamenő gyarapodási adatairól.
 (4) Három évnél nem régebben alapított könyvtár esetén a  (3)  bekezdés e)  pont ed)  alpontja szerinti tájékoztatást
a fennálló időszak vonatkozásában kell megadni. 3. § Ha a kérelem elbírálása során szakvélemény beszerzése szükséges, a miniszter – a kulturális szakértői névjegyzéken
szereplő – könyvtári szakértőt rendel ki.
4. § Az alapkövetelmények teljesítését a miniszter a kérelem, a szakértői szakvélemény, valamint az Országos Statisztikai
Adatgyűjtési Program adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló kormányrendeletnek megfelelően készült
statisztikai jelentések figyelembevételével vizsgálja.
5. § (1) A miniszter dönt
a) a jegyzékbe való felvételről vagy
b) a jegyzékről való törlésről, ha
ba) a  könyvtár nem teljesíti az  alapkövetelményeket és a  könyvtár fenntartója a  Kultv. 54.  §
(5) bekezdése szerinti hiánypótlásnak 30 napnál nem rövidebb határidőben nem tett eleget, vagy
bb) a  Kultv. 54.  § (3)  bekezdésének hatálya alá nem tartozó könyvtár fenntartója a  miniszternek
megküldött kérelmével a törlést kezdeményezte.
(2) A miniszter elutasítja a kérelmet, ha a könyvtár nem teljesíti az alapkövetelményeket.
(3) A  1.  § (3)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti adatokban történő változás esetén megváltozott adatokat a  változást
követő 30 napon belül be kell jelenteni a  miniszternek, aki a  változást a  bejelentéstől számított 15 napon belül
módosítja a jegyzéken és gondoskodik a 6. § szerinti közzétételről.
6. § A miniszter a jegyzéket a kormányzati portálon félévente közzéteszi.
7. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
8. § A miniszter 2018. március 1-jéig gondoskodik a nyilvános könyvtárak jegyzékének vezetéséről szóló 120/2014. (IV. 8.)
Korm. rendelet alapján vezetett nyilvános könyvtári jegyzék beépítéséről az e rendelet alapján vezetett jegyzékbe.
9. § Hatályát veszti a nyilvános könyvtárak jegyzékének vezetéséről szóló 120/2014. (IV. 8.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2010. (VIII. 6.) NGM tájékoztatója a FAKTHORN Pénzügyi Zártkörűen Működő Részvénytársaság által indított bírósági eljárásokat terhelő illeték utólagos elszámolással történő megfizetésének engedélyezéséről.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 74. § (5) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a FAKTHORN
Pénzügyi Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak székhely: 1012 Budapest, Logodi u. 44/C ép. I. lház.,
cégjegyzékszám: 01-10-044198, adószám: 11917113-1-41) az általános szabályoktól eltérő illetékfizetési módot
engedélyeztem, melynek alapján a gazdálkodószervezet a 2010. augusztus 1. napjától bármely, általa
kezdeményezett bírósági eljárás illetékét illetékbélyeg helyett, utólagos elszámolással az APEH Közép-magyarországi
Regionális Igazgatóságának illetékbeszedési számlájára pénzzel fizetheti meg. Az engedély határozott idejű, 1 évre –
vagyis 2011. július 31-ig – szól.
Az engedély magánszemély és gazdálkodószervezet (Pp. 396. §) mint adós ellen indított bírósági eljárás illetékére
egyaránt kiterjed.
A gazdálkodószervezetnek előleget kell fizetnie az engedélyben foglaltak szerint.
A gazdálkodószervezet valamennyi illetékköteles iraton az e célra rendszeresített gumibélyegzővel a következő
szöveget tünteti fel:
„A bírósági (nem peres és peres) eljárást terhelő ....... Ft bírósági eljárási illeték megfizetésére az adópolitikáért felelős
miniszter 8740/2/2010. számú engedélye alapján utólagos elszámolással kerül sor.”
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
241/2019. (VI. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Gyulai Olgát 2019. december 27-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1103/2018. (III. 19.) Korm. határozata helyi önkormányzat közbiztonság-fejlesztéssel összefüggő támogatásáról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének az 59. Pécs Megyei
Jogú Város közbiztonságának javítása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet 59. Pécs Megyei Jogú Város közbiztonságának javítása
cím javára 135 890 000 forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerint biztosított összeg terhére külön pályázat és kérelem
benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának
részletes feltételeit meghatározó támogatási szerződés alapján 135 890 000 forint támogatást nyújtson Pécs Megyei
Jogú Város részére térfigyelő kamerák telepítése érdekében a támogatási szerződés aláírását követően;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a belügyminisztert, hogy a 3. pontban foglalt támogatási szerződést csak abban az esetben kösse meg Pécs
Megyei Jogú Várossal, ha az önkormányzat a támogatási szerződésben vállalja, hogy
a) biztosítja a  Magyar Államkincstár megbízott munkatársainak a  támogatás felhasználása feletti folyamatos
előzetes kontrollját és utólagos ellenőrzését,
b) a  támogatás pénzügyi felhasználására csak a  Magyar Államkincstár megbízott munkatársainak előzetes
hozzájárulásával kerül sor. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2014. (III. 18.) MNB rendelete a „Mária aranyforintja” arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Mária királynő által kibocsátott aranyforint emlékére – „Mária aranyforintja”
megnevezéssel 50 000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. március 20. 2. § (1) Az emlékérme 986 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 3,491 gramm, átmérője 20 mm, széle sima.
 (2) Az emlékérme előlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, felső köriratban a  „MAGYARORSZÁG”,
alsó köriratban – egymástól ponttal elválasztva – az „50 000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. A  felső és
az  alsó köriratot bal oldalon, középen a „2014” verési évszám, jobb oldalon, középen a „BP.” verdejel választja el.
A  középmezőben – hatkaréjos, gótikus díszű keretben – a  Mária királynő által kibocsátott aranyforint előlapja
alapján készült érmeábrázolás látható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, felső köriratban – egymástól ponttal
elválasztva – a „MÁRIA” és az „1382–1395”, alsó köriratban az „ARANYFORINTJA” felirat olvasható. A  felső és az alsó
köriratot bal oldalon, középen Soltra E. Tamás tervezőművész mesterjegye, jobb oldalon, középen egy pont választja
el. A  középmezőben a  Mária királynő által kibocsátott aranyforint hátlapjának ábrázolása látható. Az  emlékérme
hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 2000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2014. március 20-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
19/2012. (II. 22.) Korm. rendelete a felsőoktatási minőségértékelés és -fejlesztés egyes kérdéseiről.
A Kormány a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 19. pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A FELSŐOKTATÁSI MINŐSÉGÉRTÉKELÉS, -FEJLESZTÉS ÁLTALÁNOS KERETEI
1. Általános rendelkezések 1. § A felsőoktatási intézményekben folyó képzés, tudományos kutatás, valamint művészeti alkotótevékenység
minőségértékelésére, a felsőoktatás fejlesztésével kapcsolatos döntés-előkészítő tevékenységre – ha jogszabály
eltérően nem rendelkezik – az e rendeletben foglaltakat kell alkalmazni.
2. § (1) A felsőoktatási képzés, tudományos kutatás, művészeti alkotótevékenység mint felsőoktatási alaptevékenység
minőségének biztosítása – a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvényben (a továbbiakban: Nftv.)
meghatározott keretek között – elsődlegesen a felsőoktatási intézmény feladata és felelőssége.
(2) A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság (a továbbiakban: MAB) mint szakértő testület az Európai Felsőoktatási
Minőségbiztosítási Szövetség (European Association for Quality Assurance in Higher Education) által elfogadott
„A felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjei és irányelvei”-vel összhangban folytatja tevékenységét.
3. § A Felsőoktatási Tervezési Testület (a továbbiakban: FTT) az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
felsőoktatás fejlesztési kérdésekben közreműködő véleményező és javaslattevő szakértő testülete.
2. A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság jogállása, szervezete
4. § (1) A MAB jogi személyiséggel rendelkező, független, országos szakértői feladatokat ellátó és a közhasznúsági
nyilvántartásba vétel nélkül közhasznú szervezet.
(2) A MAB működéséhez szükséges pénzügyi fedezetet a miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) költségvetésében elkülönítetten kell megtervezni. A MAB költségvetése felett a rendelkezési jog a MAB
elnökét illeti meg.
(3) A MAB feladatainak ellátásában, gazdálkodásában nem utasítható. A MAB szervezetét, működését úgy kell kialakítani,
hogy az a gazdálkodási hatékonyságot, az indokolatlan szervezeti párhuzamosságok elkerülését szolgálja.
(4) A MAB működésével, szervezetével kapcsolatos szabályokat a MAB a testületi tagjai kétharmadának szavazatával
elfogadott és a miniszter által jóváhagyott szervezeti és működési szabályzata tartalmazza. A miniszter a szervezeti és
működési szabályzat jóváhagyását csak akkor tagadhatja meg, ha az jogszabályt sért. A MAB szervezeti és működési
szabályzatát a miniszter a minisztérium hivatalos lapjában is közzéteszi.
(5) A MAB székhelye Budapest, képviseletére az elnök jogosult.
5. § (1) A MAB működésére és gazdálkodási rendjére az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek
működéséről és támogatásáról szóló törvény szabályai irányadók.
(2) A MAB minőségellenőrzési és minőségértékelési feladatait a következő közhasznú tevékenységek vonatkozásában
látja el: tudományos tevékenység, kutatás, nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés; kulturális
tevékenység.
(3) A MAB gazdálkodásának alapjául az Nftv. 84. § (2) bekezdés b)–d) pontjaiban meghatározott jogcímen biztosított
támogatások összegére tekintettel a miniszter által megállapított – a MAB jogszerű működését biztosító – támogatás
szolgál, amelyen kívül a MAB-nak egyéb bevételei is lehetnek.
(4) A MAB tevékenységének és gazdálkodásának legfontosabb adatait a minisztérium hivatalos lapjában évente
közzéteszi.
6. § (1) A MAB Testületből és a Testület mellett működő Titkárságból, továbbá az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról,
valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény szabályai szerint működő, a MAB Testületétől
és Titkárságától elkülönült Felügyelő Bizottságból áll.
(2) A MAB elnöke a MAB Testületének az elnöke.
(3) A MAB bizottságokat hozhat létre és szakértőket vehet igénybe.
(4) A MAB Testülete mellett működő Titkárság látja el a MAB adminisztratív, jogi és szervezési, valamint pénzügyi
feladatait.
(5) A MAB Titkársága a főtitkár irányításával látja el feladatait. A főtitkár felel a MAB Testülete és elnöke által megjelölt
titkársági feladatok megszervezéséért. 3. A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság testületi működésére vonatkozó szabályok
7. § (1) Az Nftv. 71. §-a szerint delegált személyekre vonatkozó javaslatot a miniszter – a delegálástól számított – harminc
napon belül felterjeszti a miniszterelnöknek. A miniszter a felterjesztésben a Magyar Tudományos Akadémia
elnökével egyeztetett javaslatot tesz a MAB tagjai közül az elnök személyére és annak kinevezésére.
(2) Ha az Nftv. 71. § (1) bekezdésében meghatározott ok miatt a testületi tagsággal való összeférhetetlenség áll fenn,
a miniszter a felterjesztést, a miniszterelnök a megbízást megtagadja.
8. § (1) Ha a tagot jogerősen végrehajtható szabadságvesztésre ítélik, vagy a tagság ideje alatt keletkezett, a tagsággal
összeférhetetlen okot, tényt a tag nem szünteti meg, az arra alapul szolgáló ok észlelését követően a miniszter vagy a
MAB elnöke kezdeményezi a tag felmentését.
(2) Ha a MAB elnöke az (1) bekezdés szerinti kötelezettségét elmulasztja, vagy a felmentés kezdeményezése a MAB
elnökével kapcsolatban merül fel, a Felügyelő Bizottság elnöke vagy bármely tag kezdeményezheti a felmentést.
(3) A MAB elnöke a jelenlévő testületi tagok kétharmadának szavazatával kezdeményezi a tag felmentését abban az
esetben is, ha a MAB Testületének megítélése szerint a tag elfogult, vagy a kezdeményezést megelőző egy éven belül
az ülések több mint felén nem jelenik meg.
9. § A MAB testületi tagság megszűnik:
a) a megbízatás lejártával,
b) a tag halálával,
c) a tag írásos lemondásával,
d) felmentésének kezdeményezése esetén, ha – a miniszter javaslatára – a miniszterelnök a tag megbízatását
visszavonja. 10. § (1) A tagság megszűnése esetén – a 8. § a) pontja kivételével – a delegáló testület, szervezet az eredeti tag megbízatásából
hátralévő időtartamra új tagot delegál.
(2) A 8. § c) pontja szerinti megszűnési okok bekövetkezése és a megbízatás visszavonása közötti időszakban a tagot nem
terhelik a tagsággal járó kötelezettségek, valamint nem gyakorolhatja a tagsággal járó jogosultságokat.
11. § (1) A tag felmentését a delegáló testület, szervezet is kezdeményezheti.
(2) A testületi tagság nem függeszthető fel és nem szüneteltethető.
12. § (1) A MAB elnökét, a MAB Testületének tagjait és tisztségviselőit tiszteletdíj illeti meg.
(2) Az elnök, a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott tisztségviselő és a tag tiszteletdíját a miniszter
állapítja meg. (3) A szakértők díjazásáról a MAB szervezeti és működési szabályzata rendelkezik.
(4) A MAB Felügyelő Bizottsága vezetőjét és tagjait félévente a MAB Testület tagjának havi tiszteletdíjával azonos összegű
tiszteletdíj illeti meg. 13. § (1) A MAB elnöke – valamint az e tisztségre javasolt személy – amennyiben egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is
betölt vezető tisztséget, erről köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni.
(2) Nem lehet a MAB elnöke, aki a jelölésének időpontját megelőző két éven belül megszűnt olyan közhasznú
szervezetnél töltött be a megszűnést megelőző két éven belül legalább egy évig vezető tisztséget, amely az adózás
rendjéről szóló törvény szerinti köztartozását nem egyenlítette ki.
(3) Amennyiben a MAB elnöke e megbízatásával összefüggésben – a MAB Testületének megítélése szerint – jogszabályba
ütköző cselekményt vagy mulasztást követ el, a MAB Testülete a miniszternek az elnök megbízásának visszavonására
tesz javaslatot. A MAB Testületének állásfoglalását a visszavonásról a MAB Testületének bármely tagja, vagy
a Felügyelő Bizottság írásos indoklással kezdeményezheti. A visszavonási javaslatot a MAB Testülete a tagok legalább
kétharmados jelenléte mellett a tagok többségének támogatásával teszi meg. Az elnök megbízásának visszavonására
a megbízással azonos rendben kerül sor.
14. § (1) A MAB Testületének ülései nyilvánosak, kivéve, ha azt törvény kizárja. A személyiségi jogok védelmére hivatkozva
a Testület egyes napirendi pontok zárt tárgyalásáról dönthet jelenlévő tagjainak kétharmados többségével.
(2) A MAB Testületének ülésén minden tag rendelkezik szavazati joggal, és minden szavazat egyenlő súlyú, de
szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. A szavazati jog és a tagsággal összefüggő egyéb jogok nem
ruházhatók át.
(3) A MAB Testülete üléseit – az alakuló ülés kivételével – a MAB elnöke, akadályoztatása esetén az általa kijelölt tag hívja
össze. A napirend tervezetét tartalmazó írásbeli meghívót a tagok részére legkésőbb az ülést megelőző nyolcadik
napon meg kell küldeni.
(4) A MAB Testülete üléseit – az alakuló ülés kivételével – az elnök, vagy akadályoztatása esetén a szervezeti és működési
szabályzatban meghatározott más tag vezeti.
4. A Felsőoktatási Tervezési Testület 15. § Az FTT tizenegy tagú testület. Egy-egy tagot delegál a miniszter, a foglalkoztatáspolitikáért, a vidékfejlesztésért,
a közigazgatás-fejlesztésért, a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter, a Magyar Tudományos Akadémia, a Magyar
Rektori Konferencia, Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája, kettő tagot a gazdasági kamarák és egy tagot
az egészségügyi kamarák.
16. § (1) Az FTT tagjait, elnökét a miniszterelnök három évre bízza meg. A megbízás egy alkalommal meghosszabbítható.
A tagok és az elnök személyére a miniszter tesz javaslatot.
(2) Az FTT működését az általa elfogadott és a miniszter által jóváhagyott ügyrend alapján folytatja.
(3) Az FTT működésének feltételeit a miniszter által kijelölt szervezet biztosítja.
(4) Az FTT elnökének, tagjainak névsorát Magyarország – valamint a minisztérium – hivatalos lapjában, továbbá
a minisztérium honlapján közzé kell tenni. 17. § (1) Az FTT tagság megszűnik
a) a megbízatás lejártával,
b) a tag halálával,
c) a tag írásos lemondásával,
d) visszahívásának kezdeményezése esetén, ha a miniszterelnök – a miniszter javaslatára – a megbízást visszavonja.
(2) Visszahívásra a delegáló jogosult.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti megszűnési okok bekövetkezése és a megbízatás visszavonása közötti időszakban
a tagot nem terhelik a tagsággal járó kötelezettségek, valamint nem gyakorolhatja a tagsággal járó jogosultságokat.
18. § (1) Az FTT ellátja az Nftv. 46. § (5) bekezdésben meghatározott feladatát.
(2) Az FTT az (1) bekezdésben meghatározott feladatai mellett
a) szakértői tevékenysége keretében felméri a felsőoktatással, a felsőoktatási képzéssel kapcsolatos társadalmi,
gazdasági és munkaerő-piaci igényeket és szükségleteket,
b) előrejelzést készít és annak alapján javaslatot tesz szakpolitikai és felsőoktatás-fejlesztési kérdésekben,
c) a miniszter felkérésére
ca) egyedi szakértői véleményt ad,
cb) az oktatáspolitikai döntéseket megalapozó elemzéseket készít, kutatást végez.
II. FEJEZET
ELJÁRÁSREND 5. A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tevékenységével kapcsolatos általános eljárási
kérdések
19. § (1) A MAB-nak döntés-előkészítő és döntéshozatali tevékenységei minden szintjén biztosítania kell az elfogulatlan,
pártatlan, objektív szempontokon alapuló szakmai álláspont kialakításának feltételeit.
(2) A bírálati szempontrendszer az Nftv. 70. § (1) bekezdésében a MAB számára előírt feladatok megvalósítását szolgálja.
20. § A MAB-ot a szakvélemény elkészítéséért a felsőoktatási hatósági eljárási díjakról szóló rendeletben meghatározott
mértékű díjazás illeti meg.
21. § (1) A MAB elnökének, tagjainak névsorát Magyarország – valamint a minisztérium – hivatalos lapjában, továbbá
a minisztérium honlapján közzé kell tenni.
(2) A MAB bírálati szempontrendszerét honlapján, valamint a minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni.
6. Szakértői tevékenység működési engedélyezési, képzés-engedélyezési, doktori iskola létesítési
eljárásban
22. § (1) A MAB az Oktatási Hivatal részére szakvéleményt készít a felsőoktatási intézmény működésének engedélyezésére,
valamint működési engedélyének felülvizsgálatára irányuló eljárásban. A szakvélemény elkészítésének határideje
kilencven nap, amelyet az Oktatási Hivatal hatvan nappal meghosszabbíthat.
(2) A MAB az Oktatási Hivatal részére szakvéleményt készít a felsőoktatási intézmény alap- és mesterképzés
engedélyezésére, ellenőrzésére (felfüggesztésére) irányuló eljárásában. A MAB a szakvéleményében javaslatot tehet
arra, hogy a felsőoktatási intézmény a képzés határozott ideig történő folytatására kapjon engedélyt. A szakvélemény
elkészítésének határideje hatvan nap, amelyet az Oktatási Hivatal harminc nappal meghosszabbíthat.
(3) A MAB az Oktatási Hivatal részére szakvéleményt készít a doktori iskola létesítésére, megszűnésére irányuló eljárásban.
A szakvélemény elkészítésének határideje kilencven nap, amelyet az Oktatási Hivatal hatvan nappal
meghosszabbíthat.
23. § (1) A MAB az Oktatási Hivatal részére – tudományos és ehhez kapcsolódó oktatási, kutatási kérdések tekintetében –
szakvéleményt készít a felsőoktatási intézmény alapító okiratában szereplő adatok változásaival kapcsolatos
eljárásában. A szakvélemény elkészítésének határideje harminc nap, amelyet az Oktatási Hivatal harminc nappal
meghosszabbíthat.
(2) A MAB az Oktatási Hivatal részére szakvéleményt készít a külföldi felsőoktatási intézmény magyarországi
működésének engedélyezésével kapcsolatban. A szakvélemény elkészítésének határideje kilencven nap, amelyet az
Oktatási Hivatal hatvan nappal meghosszabbíthat.
24. § (1) A MAB a 22–23. §-ban meghatározott szakvélemény elkészítéséhez szükséges intézményi dokumentumokat
bekérheti, vagy a helyszínen megtekintheti.
(2) A MAB a 22–23. §-ban meghatározott szakvélemény elkészítése során azt vizsgálja, hogy bírálati
szempontrendszerében meghatározott feltételeknek a felsőoktatási intézmény, képzés és doktori iskola megfelel-e.
7. Egyéb szakértői tevékenység 25. § A MAB az Nftv. 69. §-a alapján a felsőoktatási intézmény, vagy a miniszter részére szakértői véleményt készít az
egyetemi tanári munkaköri cím adományozásával kapcsolatban. A szakértői vélemény és az újabb szakértői vélemény
elkészítésének határideje hatvan nap.
26. § A MAB
a) a miniszter és az Oktatási Hivatal felkérésére a felsőoktatási képzés és a felsőoktatási intézmények fejlesztésével
kapcsolatban értékelést, jelentést készít, minőségfejlesztési kérdésekben működik közre,
b) a felsőoktatási intézmény felkérésére a felsőoktatási intézményről minőségbiztosítási rendszeréről értékelést
készít. 8. A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság újabb szakértői véleményének, szakvéleményének
kialakítása
27. § A MAB a szervezeti és működési szabályzatában meghatározott módon gondoskodik arról, hogy amennyiben részéről
azonos tárgyban, vagy ugyanazon személy tekintetében egy eljárás keretében újabb szakértői vélemény,
szakvélemény kialakítása szükséges, az elfogulatlan, pártatlan és objektív szempontokon alapuljon.
28. § (1) Az egyetemi tanári munkaköri cím adományozásával kapcsolatos eljárásban a szakértői véleményt a MAB Testület
fogadja el.
(2) Ha a miniszter az egyetemi tanári cím adományozásával kapcsolatban újabb szakértői vélemény kialakítása céljából
keresi meg a MAB-ot, az újabb szakértői véleményt a 27. §-ban foglaltakra tekintettel kell kialakítani.
9. A MAB Felügyelő Bizottsága 29. § (1) A MAB Felügyelő Bizottsága három tagból áll, akiket a miniszter nevez ki hatéves időtartamra. A megbízás
meghosszabbítható. A tagok közül egy személyre a Magyar Rektori Konferencia, egy személyre a Magyar Tudományos
Akadémia elnöke tesz javaslatot. A MAB Testületének tagjaira vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok a MAB
Felügyelő Bizottságának tagjaira is vonatkoznak.
(2) A MAB Felügyelő Bizottsága ügyrendjét maga állapítja meg, munkáját a MAB Titkársága segíti. A MAB Felügyelő
Bizottsága vezetőjét maga választja.
(3) A MAB Felügyelő Bizottsága ellenőrzi a MAB működését és gazdálkodását. Ennek során a MAB elnökétől jelentést,
a MAB Titkársága munkavállalóitól pedig tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá a MAB könyveibe és
irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 10. Hatályba léptető rendelkezések
30. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1–6., 8–12. §, 13. § (3) bekezdés, 14. § (1)–(2) bekezdés, 16. § (2)–(4) bekezdés, 17. §, 18. § (2) bekezdés, 19–29.,
32–33. § és 34. § (2) bekezdés 2012. március 1-jén lép hatályba.
(3) A 18. § (1) bekezdés 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
10. Átmeneti rendelkezések 31. § (1) E rendeletnek a 7. § (1) bekezdésében, 14. § (3)–(4) bekezdésében foglaltakat az Nftv. 116. § (1) bekezdésében
meghatározott első alkalommal történő delegálás során azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a miniszter a delegált
személyeket – a 7. § (2) bekezdésben és 13. § (2) bekezdésben foglaltak vizsgálatát, az elnök személyével kapcsolatos
egyeztetés lefolytatását követően – haladéktalanul terjeszti fel a miniszterelnöknek, az alakuló ülésre szóló meghívás
során a 14. § (3) bekezdésében írt határidőt nem kell megtartani.
(2) A MAB 2012. május 1-jéig készíti el és küldi meg a miniszternek szervezeti és működési szabályzatát.
32. § (1) E rendelet rendelkezéseit a hatályba lépésekor folyamatban lévő ügyek, és a hatályba lépését követően megismételt
eljárások tekintetében is kell alkalmazni.
(2) A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény alapján létrehozott MAB előtt indult és 2012. február 29-ig be nem
fejezett, továbbá a jelen rendelet szerint működő MAB előtt 2012. augusztus 31-ig indult ügyek tekintetében
– a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az ügyintézési határidő százötven nap.
(3) Az egyetemi tanári munkaköri cím adományozásával, valamint tanárképzési szak indításával kapcsolatos szakértői
vélemény tárgyában a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény alapján létrehozott MAB előtt indult és
2012. február 29-ig be nem fejezett, továbbá a jelen rendelet szerint működő MAB előtt 2012. április 30-ig indult ügyek
tekintetében az ügyintézési határidő százhúsz nap.
(4) A (2)–(3) bekezdésben meghatározott ügyintézési határidő kezdő napja a teljes kérelem benyújtásának napján
kezdődik.
33. § A MAB 2012. május 1-jéig elkészíti és az Nftv. 70. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően honlapján, valamint
a minisztérium hivatalos lapjában teszi közzé bírálati szempontrendszerét.
11. Hatályon kívül helyező rendelkezések 34. § (1) Hatályát veszti
a) a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságról szóló 69/2006. (III. 28.) Korm. rendelet 4. § (2)–(6) bekezdése,
5. §-a, 8. § (1)–(5) bekezdése.
(2) Hatályát veszíti
a) a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságról szóló 69/2006. (III. 28.) Korm. rendelet, valamint
b) a Felsőoktatási és Tudományos Tanácsról szóló 68/2006. (III. 28.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2019. (I. 16.) ME határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökhelyettesének felmentéséről.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI.  törvény 8. § (2) bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva
Spaller Endrét a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökhelyettesi tisztségéből
– 2019. január 15-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1779/2013. (X. 28.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0026 azonosító számú („M86 gyorsforgalmi út Szeleste–Csorna szakasz II. ütem megvalósítása Hegyfalu–Csorna szakasz a 105+800–139+165 km sz. között” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0026 azonosító számú, „M86 gyorsforgalmi út
Szeleste–Csorna szakasz II. ütem megvalósítása Hegyfalu–Csorna szakasz a 105+800–139+165 km sz. között” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. egyetért az 1. pont szerinti projekt kettő szakaszra bontásával,
 4. elrendeli a 3. pont szerinti szakaszok kivitelezéséhez szükséges vállalkozási szerződések megkötését,
 5. egyetért azzal, hogy a 3. pont szerinti szakaszok tekintetében a vállalkozási szerződések megkötése során a projekt
kedvezményezettje járjon el,
 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2014–2020 közötti programozási időszak azonos célt szolgáló
operatív programjának az  Európai Bizottság általi elfogadása esetén gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott
projekt 3. pont szerinti második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 7. hozzájárul a  3.  pont szerinti első szakasz támogatási szerződésének Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedés
Operatív Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárás eredményeként a nyertes ajánlattevővel
történő szerződéskötést követően azonnal
 8. felhívja a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2014–2020 közötti időszakban Magyarország számára elérhető uniós
források felhasználása keretrendszerének tervezése és kialakítása, valamint
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2014–2020 közötti időszakban a közlekedés fejlesztését célzó operatív
program előkészítése
során vegye figyelembe az 1. mellékletben szereplő projekt fentiekben vállalt költségeit.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök