type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2010. (VI. 4.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kialakult árvízi helyzetre tekintettel a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (1) bekezdése alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. A rendkívüli időjárási helyzet miatt kialakult árvízi védekezés és az újjáépítés koordinálása érdekében kinevezem
dr. Bakondi Györgyöt miniszteri biztossá. 2. A miniszteri biztos kinevezése 2010. június 5. naptól visszavonásig, de legfeljebb 6 hónapig szól.
3. A miniszteri biztos feladata az árvízi védekezés és az újjáépítés koordinálása.
4. A miniszteri biztos feladatainak gyakorlati végrehajtását a belügyminiszter irányítja.
5. A miniszteri biztos a tevékenységét soron kívül köteles megkezdeni.
6. Ez az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba, a miniszteri biztosi kinevezésének visszavonásával vagy
megszűnésével hatályát veszti. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1583/2018. (XI. 20.) Korm. határozata a Kenyai Köztársaság részére történő kötött segélyhitel felajánlásáról.
A Kormány
 1. az Eximbank által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről és a  segélyhitelnyújtás részletes szabályairól szóló
232/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet 5.  § (3)  bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva jóváhagyja 50 millió USD
keretösszegű kötött segélyhitel felajánlását a  Kenyai Köztársaság részére azzal, hogy a  hitel folyósítására olyan
ütemezéssel kerülhet sor, amely nem veszélyeztetheti a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi
CXCIV. törvény (a továbbiakban: Gst.) 9. § (4) bekezdése szerinti keretszám betartását;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  kötött segélyhitel felajánlásáról a  Kenyai Köztársaság
Kormányát értesítse;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy folytasson tárgyalásokat a  kenyai féllel annak érdekében, hogy
a  Magyarország Kormánya és a  Kenyai Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló megállapodás mielőbb megkötésre kerüljön;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  ügylethez kapcsolódó kamat- és díjtámogatás összegét
tervezze meg a központi költségvetés Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetének a kötött segélyhitelezéshez
kapcsolódó állami támogatás fedezetét biztosító előirányzatán a kötött segélyhitel program teljes futamideje alatt;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 5. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy terjessze a  Kormány elé a  kötött segélyhitelezés Gst. 9.  §
(3)–(7) bekezdésében foglaltak figyelembevételével elkészített stratégiáját.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2012. (XII. 7.) GVH utasítása a munkaidő-ráfordítást nyilvántartó programról.
A munkaidő-ráfordítás nyomon követése, mindenekelőtt a versenyfelügyeleti eljárásokra, illetve a bejelentéssel és panasszal
összefüggő eljárásokra, valamint az egyéb tevékenységre fordított időfelhasználás elemzése céljából az alábbiak szerint
rendelkezem: 1. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal Szervezeti és Működési Szabályzata szerinti szakmai szervezeti egységeken, a
Versenypolitikai Irodán, a Nemzetközi Irodán és a Versenytanácsnál foglalkoztatott vizsgáló, valamint a Versenytanács
tagja köteles az erre a célra szolgáló külön számítógépes programban rendszeresen nyilvántartani, hogy a
munkavégzés során mely időszakokban milyen típusú tevékenységet folytatott.
(2) A kitöltési kötelezettség betartatása és az adatok valódiságának ellenőrzése a szervezeti egység vezetőjének, illetve a
szervezeti egységet irányító vezetőnek a feladata. 2. § (1) A program kitöltését a kitöltésre kötelezett a saját számítógépén keresztül, egyedi jelszóval hozzáférhető felületen
keresztül végzi. (2) A program az adott héthez képest visszamenőleg két hétre teszi lehetővé a kitöltést.
(3) A programban a végzett tevékenység típusát tevékenységkódokkal kell jelezni. A programot úgy kell kialakítani, hogy
az legalább az 1. Mellékletben szereplő tevékenységkódok rögzítését lehetővé tegye. Ha a programban rögzített
tevékenységkód bejelentéssel összefüggő eljáráshoz vagy versenyfelügyeleti eljáráshoz köthető, a programban az
eljárás ügyszámát is meg kell adni. (4) Valamely az 1. Mellékletben nem szereplő eseti jellegű külön tevékenységtípusra önálló projektkód hozható létre.
A projektkód létrehozását a főtitkárnál az adott tevékenységet végző szervezeti egység vezetője vagy a szervezeti
egységet irányító vezető kezdeményezheti; ha a főtitkár a projektkód létrehozását szükségesnek tartja, intézkedik
annak szerepeltetéséről. A feladat megszűnéséről a projektkód megszüntetése céljából értesíteni kell a főtitkárt.
3. § A kitöltött adatokba a kitöltő személynek és a szervezeti egység vezetőjének, illetve a szervezeti egységet irányító
vezetőnek van betekintési joga. Az elnök valamennyi adatba betekinthet.
4. § A program rendszerfelügyeleti feladatait az Informatikai és Iratirányítási Iroda látja el. Az Informatikai és Iratirányítási
Iroda az elnök, az elnökhelyettesek és a főtitkár, valamint a munkaidő-ráfordítás nyilvántartására az 1. § szerint
kötelezett szervezeti egységek vezetői részére havi rendszerességgel összesített adatot szolgáltat az egyes szervezeti
egységek előző havi tevékenységén belül az egyes 1. Melléklet szerinti tevékenységtípusok arányáról és az adott
tevékenységtípusra fordított munkaidő mennyiségéről. 5. § Ez az utasítás 2012. december 1-jén lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a munkaidő-nyilvántartási programról szóló 7/Eln./2001. évi belső utasítás.
Budapest, 2012. november 29. Dr. Juhász Miklós s. k.,
elnök


text:
339/2010. (XII. 28.) Korm. rendelete a fogyasztóvédelmi hatóság által kiszabott egyes bírságok felhasználásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. §-a
(1) bekezdésének a) és c) pontjában, valamint 40. §-ának (3) bekezdésében megállapított feladatkörében eljárva, továbbá
a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 55. §-a (1) bekezdésének f) pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) A fogyasztóvédelmi hatóság által szabálysértési eljárása során kiszabott pénzbírság, valamint helyszíni bírság, továbbá
közigazgatási hatósági eljárása során kiszabott eljárási bírság, valamint rendbírság, illetve fogyasztóvédelmi bírság
a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) 48. §-ának rendelkezései szerint
a központi költségvetés bevételét képezi.
(2) A bírságot a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (továbbiakban: NFH) Magyar Államkincstárnál
– a 10032000–01494879–00000000 számlaszámon – vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell
befizetni, melyet az NFH havonta a Magyar Államkincstárnál a 10032000-00285575-60000006 számlaszámon
vezetett fejezeti befizetési számlára utalja.
2. § (1) Az NFH a 2. § (1) bekezdésében foglaltak alapján befolyt bírság összegéről – a bírság típusa szerinti bontásban –
negyedévente tájékoztatja a fogyasztóvédelemért felelős minisztert.
(2) Az NFH a fogyasztóvédelmi hatóság által kiszabott bírság behajtásában jelentkező hátralék összegéről
a rendelkezésére álló adatok, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal erre vonatkozó adatszolgáltatása alapján
negyedévente tájékoztatja a fogyasztóvédelemért felelős minisztert.
3. § (1) Az Fgytv. 48. §-ának (7) bekezdése szerinti, a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezetek
(a továbbiakban: társadalmi szervezetek) támogatására fordítandó összeg az Fgytv. 48. §-ának (3) és (4) bekezdésében
meghatározott központi költségvetési bevételnek a tárgyévet megelőző második költségvetési évben befolyt
legalább 10%-a.
(2) A támogatás pályázati úton történik a „Fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek támogatása” elnevezésű előirányzat
terhére.
(3) A pályázat keretében a társadalmi szervezetek működési feltételeinek biztosítása, valamint az Fgytv. 45. §-ának
(1) bekezdésében meghatározott célok meg valósítása támogatható.
(4) Ugyanazon társadalmi szervezet a működési feltételeinek biztosítása, valamint a folyamatosan vagy időszakonként
visszatérően elvégzendő feladatok ellátása céljából egy költségvetési éven belül több alkalommal is támogatható.
(5) A pályáztatásra – az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben – a fogyasztóvédelemért felelős miniszter fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló tárgyévi rendeletét kell alkalmazni.
4. § (1) E rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság által kiszabott egyes
bírságok felhasználásáról szóló 336/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
141/2013. (HK 5.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 7206 CFR 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 7206 (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének NATO
egységesítési egyezmények elfogadásáról szóló 38/2011.
(HK 10.) HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott, és a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének egyes
NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról
és hatályba léptetéséről szóló 9/2013. (HK 3.) HVKFH
szakutasításában hatályba léptetett STANAG 7206 CFR
(EDITION 1) – ASSESSMENT GUIDES FOR THE
PROVISION OF CRASH, FIRE AND RESCUE
SERVICES DURING DEPLOYED OPERATIONS címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A NATO dokumentum egységes szerkezetbe foglalja
a műveleti területen alkalmazandó tűzvédelmi kockázatok
elemzését.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
4/2014. (II. 7.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a diplomata, szolgálati és speciális útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. CCX. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi CCX. törvénnyel kihirdetett Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a diplomata,
szolgálati és speciális útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás 12.  cikkének
(1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodást a Felek határozatlan időre kötik, a Megállapodás a hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
követelmények teljesítéséről szóló írásbeli, diplomáciai úton történt értesítések közül az  utolsó kézhezvételétől
számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.”
A későbbi értesítés kézhezvételének napja: 2014. január 10.
A megállapodás hatálybalépésének napja: 2014. február 9.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi CCX. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a  Török Köztársaság Kormánya között a  diplomata, szolgálati és speciális útlevéllel rendelkező
állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. évi CCX. törvény 2. és 3.  §-a
2014. február 9-én, azaz kettőezer-tizennégy február kilencedikén hatályba lép.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
259/2016. (VII. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Heilingné dr. Demeter
Mariannát a 2016. szeptember 1. napjától 2019. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. július 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2013. (I. 21.) Korm. rendelete a közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről.
A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 5. pontjában, 16. pont a) alpontjában,
a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (1) bekezdés
p) pontjában, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. Hatály és általános rendelkezések
1. § (1) A rendelet hatálya a (2)–(5) bekezdésekben meghatározott kivételekkel
a) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 1. és 2. §-ában
meghatározott közigazgatási szervekre és – a kabinetfőnök, a politikai tanácsadó és politikai főtanácsadó,
valamint szakmai vezető, önkormányzati tanácsadó és főtanácsadó kivételével – az ott foglalkoztatott
kormánytisztviselőre és köztisztviselőre (a továbbiakban együtt: közszolgálati tisztviselő),
b) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 1. § (1) bekezdésében meghatározott fegyveres szervekre és a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjára (a továbbiakban: hivatásos állomány tagja), valamint
c) a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 1. § (1) bekezdésében
meghatározott hivatásos és a szerződéses állományú tisztekre és altisztekre (a továbbiakban együtt: katonai
állomány tagja) terjed ki. (2) A rendelet 11. § (7) bekezdése, 17. § (2) bekezdése, 19. § (1) bekezdés b) pontjának, 25. § (2) bekezdésének a hatálya
az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglaltakra terjed ki.
(3) A rendelet III. fejezetének, 12. §-ának, VII. fejezetének, 24. §-ának, 25. § (3) bekezdésének, 4. mellékletének a hatálya
az (1) bekezdés a) pontjában foglaltakra terjed ki.
(4) A rendelet 13. §-ának, 20. § (2) bekezdésének a hatálya az (1) bekezdés b) pontjában foglaltakra terjed ki.
(5) A rendelet 14. §-ának, 25. § (4) bekezdésének a hatálya az (1) bekezdés c) pontjában foglaltakra terjed ki.
2. § (1) A teljesítményértékelés kötelező elemeinek megállapítása, továbbá mérése, illetve értékelése e rendelet
1–3. mellékleteiben szereplő értékelő lapokon történik, elektronikus formában.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a hivatásos állomány tagja vonatkozásában a Kormány fegyveres szervet irányító tagja,
az Országgyűlési Őrség esetén a rendészetért felelős miniszter (a továbbiakban együtt: fegyveres szervet irányító
miniszter), a katonai állomány tagjai vonatkozásában a honvédelemért felelős miniszter rendelkezhet úgy, hogy
a teljesítményértékelés kötelező elemeinek megállapítása, továbbá mérése, illetve értékelése papír alapon e rendelet
1–3. mellékleteiben szereplő értékelő lapokon történik. 3. § (1) A közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter által kiadott módszertan
(a továbbiakban: módszertan) támogatást nyújt a teljesítményértékelés szabályainak alkalmazásához.
(2) A fegyveres szervet irányító miniszter, valamint a honvédelemért felelős miniszter a teljesítményértékelés ajánlott
elemeit, szintjeit, valamint az ajánlott elemek alkalmazásához kapcsolódó részletes eljárási szabályokat, továbbá
a fegyveres szervet irányító miniszter a minősítés tartalmi és eljárási szabályait a módszertan figyelembe vételével
készíti elő. 2. Értelmező rendelkezések 4. § E rendelet alkalmazásában
a) értékelés: a teljesítmény megállapítására irányuló tevékenység, amikor – mérhető mutatók hiányában –
az értékelő vezető megítélésén alapul a teljesítmény megállapítása;
b) értékelő vezető: a munkáltatói jogkör gyakorlója, illetve akire a munkáltatói jogkör gyakorlója a
teljesítményértékeléssel kapcsolatos jogkört átruházza; c) értékelt személy: a közszolgálati tisztviselő, a hivatásos állomány tagja, továbbá a katonai állomány tagja, akinek
a teljesítményét e rendeletben meghatározott szabályok szerint kell értékelni, illetve mérni;
d) fejlesztési célok: az egyén fejlődését és a munkavégzést együttesen támogató olyan célok, amelyek lehetnek
munkavégzéshez kötődőek és a munkavégzésen kívüliek; e) kompetencia: a közszolgálati feladatok ellátásához szükséges ismeret, jártasság, készség, képesség, szociális
szerep, vagy érték, az én-kép, valamint az alkalmazást segítő személyiségvonások és a hatékonysági motiváció
együttese; f) mérés: a teljesítmény megállapítására irányuló tevékenység, amikor konkrét eredményeken, határidőkön,
mérőszámokon, indikátorokon alapul a teljesítmény megállapítása; g) minősítés: a közszolgálati tisztviselő tárgyévre vonatkozó teljesítményértékelései eredményének százalékban
meghatározott számtani átlaga; h) munkaköri egyéni teljesítménykövetelmény: az értékelt személy munkaköri leírásában foglalt állandó, valamint
az adott évben aktuálisan felmerülő, időszakosan a munkaköri leírásába bekerülő feladataiból kiválasztott,
tárgyévben teljesítendő feladat; i) munkavégzésen kívüli fejlesztési cél: az intézményes keretek között zajló iskolarendszerű vagy iskolarendszeren
kívüli képzések (például továbbképzés, vezetőképzés, önképzés) eredményeként elérendő cél;
j) munkavégzéshez kötődő fejlesztési cél: az értékelő vezető által irányított, támogatott, a munkavégzéshez
kapcsolódó tudatos egyéni fejlesztés; k) stratégiai egyéni teljesítménykövetelmény: a szervezet stratégiai célkitűzéséből lebontott egyéni feladat,
amelynek teljesítésével a közszolgálati tisztviselő a stratégiai célok elérésére a munkavégzése során befolyással
lehet, és amellyel elő tudja mozdítani a szervezet eredményes és hatékony munkáját;
l) teljesítményértékelés: a közszolgálat egyéni teljesítményértékelésének a rendszere. Ismétlődő, e rendeletben
meghatározott vezetői tevékenység, amelynek során az értékelő vezető az értékelt személy részére
meghatározza a teljesítményértékelés kötelező, valamint – a közszolgálati tisztviselők vonatkozásában –
ajánlott elemeit, valamint ezeket méri, illetve értékeli és erről az értékelt személy részére érdemi visszajelzést ad;
m) teljesítményértékelés ajánlott elemei: a 8. § (1) bekezdése szerinti stratégiai egyéni teljesítménykövetelmények,
egyéni fejlesztési célok, többletfeladatok és kompetenciák; n) teljesítményértékelés kötelező elemei: az 5. § szerinti munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények, valamint
a kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők. II. FEJEZET
A TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉS KÖTELEZŐ ELEMEI 3. A teljesítményértékelés kötelező elemei
5. § (1) Minden értékelt személy részére a) meg kell határozni legalább három, legfeljebb négy munkaköri egyéni teljesítménykövetelményt, valamint
b) elő kell írni a 3. melléklet szerinti értékelő lapon meghatározott kompetencia alapú munkamagatartás
értékelési tényezők alkalmazását. (2) Az (1) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően az értékelt személy részére kevesebb egyéni
teljesítménykövetelmény is meghatározható, ha a munkaköri feladatok száma nem teszi lehetővé három munkaköri
egyéni teljesítménykövetelmény meghatározását. 4. Az egyéni teljesítménykövetelmények meghatározása
6. § (1) Az értékelő vezetőnek – az értékelt személlyel történt előzetes megbeszélést követően – tárgyév január 31-ig meg kell
határoznia az értékelt személy első féléves, illetve éves munkaköri egyéni teljesítménykövetelményeit.
(2) Az értékelő vezetőnek – az értékelt személlyel történt előzetes megbeszélést követően – tárgyév július 15-ig meg kell
határoznia az értékelt személy második féléves munkaköri egyéni teljesítménykövetelményeit.
(3) A munkaköri egyéni teljesítménykövetelményeket év közben – az értékelt személlyel történt előzetes megbeszélést
követően – az értékelő vezető módosíthatja, ha ez a körülményekben beállott lényeges változás miatt szükséges.
A körülményekben beállott lényeges változást az értékelő vezetőnek indokolnia kell. A módosított
teljesítménykövetelményeket az értékelt személlyel írásban közölni kell. (4) A módosítás előtti teljesítménykövetelmények teljesítését – amennyiben azok mérhetőek, illetve értékelhetőek –
a módosított teljesítménykövetelmények teljesítésével együtt, a soron következő teljesítményértékeléskor kell mérni,
illetve értékelni. 7. § (1) Az értékelt személy munkaköri egyéni teljesítménykövetelményeit szövegesen kell meghatározni az 1. melléklet vagy
a 2. melléklet szerinti értékelő lapon, attól függően, hogy az adott teljesítménykövetelmény teljesítése mérhető vagy
értékelhető. (2) Az 1. melléklet szerinti értékelő lapon az (1) bekezdésben foglaltakon túl meg kell határozni a teljesítménykövetelmény
végrehajtásának elvárt eredményét, elvárt határidejét, elvárt mérőpontját, indikátorait.
III. FEJEZET A TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉS AJÁNLOTT ELEMEI A KÖZSZOLGÁLATI TISZTVISELŐK VONATKOZÁSÁBAN
5. A teljesítményértékelés ajánlott elemei 8. § (1) A közszolgálati tisztviselő részére
a) stratégiai egyéni teljesítménykövetelményeket, b) egyéni fejlesztési célokat,
c) év közben többletfeladatokat, d) kompetenciákat is meg lehet határozni.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti többletfeladat lehet munkaköri egyéni teljesítménykövetelmény, illetve stratégiai
egyéni teljesítménykövetelmény is. (3) A közszolgálati tisztviselő részére a 4. mellékletben meghatározott teljesítményértékelés kompetencia térképe alapján
lehet előírni kompetencia-értékelés alkalmazását. 6. A teljesítményértékelés ajánlott elemeinek alkalmazása
9. § (1) A teljesítményértékelés ajánlott elemeinek szervezeti szintű egységes alkalmazásáról – át nem ruházható hatáskörben
– a szervezet sajátosságainak figyelembevételével, a közigazgatási szerv vezetője dönt.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a fővárosi és megyei kormányhivatal esetében az ajánlott elemek alkalmazásáról
– a szakigazgatási szerv vezetőinek, valamint a járási hivatalvezetők véleményének a kikérésével –
a kormánymegbízott dönt. A szakigazgatási szervek kormánytisztviselőinek, valamint a járási hivatal
kormánytisztviselőinek teljesítményértékeléséről és minősítéséről a szakigazgatási szervek vezetői, valamint a járási
hivatalvezetők összefoglaló értékelésben évente tájékoztatják a kormánymegbízottat. (3) A teljesítményértékelés ajánlott elemeit belső szabályzatban kell meghatározni. Az ajánlott értékelési elemek
alkalmazását tárgyév elején felül lehet vizsgálni és ezeknek a köre – tárgyév január 1-je és január 31-e között –
módosítható. 7. A teljesítményértékelés ajánlott elemeinek meghatározása 10. § (1) Ha a 9. § (1) bekezdése alapján a közigazgatási szerv vezetője a teljesítményértékelés ajánlott elemeinek az
alkalmazásáról döntött, ezeket e § rendelkezései szerint kell meghatározni.
(2) A teljesítményértékelés ajánlott elemei meghatározásának módjára és határidejére, módosítására a 6. § rendelkezései
e §-ban foglaltakra figyelemmel alkalmazandóak. (3) Az egyéni fejlesztési célok lehetnek a munkavégzéshez kötődő egyéni fejlesztési célok és munkavégzésen kívüli
egyéni fejlesztési célok. A közszolgálati tisztviselő tárgyév január 31-ig javaslatot tesz egyéni fejlesztési céljaira,
amelyek figyelembevételével az értékelő vezető határozza meg a közszolgálati tisztviselő részére az adott év
célkitűzéseit. A közszolgálati tisztviselő javaslata nem köti az értékelő vezetőt.
(4) A közszolgálati tisztviselő részére többletfeladatokat év közben is meg lehet határozni.
(5) A közigazgatási szerv vezetője a 4. mellékletben szerelő kompetenciák közül hat értékelendő kompetenciát határoz
meg, amelyeken kívül a munkáltatói jogkör gyakorlója további három, a 4. mellékletben szereplő értékelendő
kompetenciát határoz meg. IV. FEJEZET A TELJESÍTMÉNY ÉRTÉKELÉSE, ILLETVE MÉRÉSE
11. § (1) Az értékelt személy teljesítményét 0–100%-ig terjedő, öt teljesítményfokozatra bontott mérőskálán kell mérni, illetve
értékelni. (2) A teljesítménykövetelményekhez, munkamagatartás értékelési tényezőkhöz, kompetenciákhoz, többletfeladatokhoz
(a továbbiakban együtt: értékelési szempontok) rendelt százalékos értékhez adott teljesítményfokozat tartozik.
(3) Az egyes értékelési szempontokhoz rendelt százalékos értékek együttes számtani átlaga adja a teljesítményszintet,
ami a teljesítményértékelés eredménye. (4) A százalékos értéksávok, a hozzá kapcsolódó teljesítményfokozatok és teljesítményszintek a következők:
Teljesítményszint Teljesítményfokozat Százalékos értéksávok A szint kivételes teljesítmény 100–91%
B szint jó teljesítmény 90–71% C szint megfelelő teljesítmény 70–51%
D szint átlag alatti teljesítmény 50–41% E szint elfogadhatatlan teljesítmény 40–0%
(5) A közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter, a fegyveres szervet irányító miniszter,
illetve a honvédelemért felelős miniszter rendelkezhet úgy, hogy a teljesítményértékelés kötelező, illetve ajánlott
elemei teljesítményértékelésének az eredményeit – az általa meghatározottak szerint – súlyozott értékkel kell
figyelembe venni. (6) A teljesítményértékelésnek tartalmaznia kell az értékelt személy észrevételeit a teljesítményértékelésével
kapcsolatban, valamint javaslatait, elképzeléseit életpályájával kapcsolatban. (7) A közszolgálati tisztviselő, illetve a hivatásos állomány tagjának kérésére a munkavállalói érdekképviseleti szerv, illetve a
területi szinten működő Magyar Kormánytisztviselői Kar (a továbbiakban: MKK) vagy a Magyar Rendvédelmi Kar
(a továbbiakban: MRK) a teljesítményértékelésre írásban észrevételt tehet, melyet a teljesítményértékelésen fel kell tüntetni.
V. FEJEZET A TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉS KÜLÖNÖS ELJÁRÁSI SZABÁLYAI 8. A teljesítményértékelés eljárási szabályai a Kttv. vonatkozásában
12. § (1) A közszolgálati tisztviselők vonatkozásában az értékelő vezetőnek a teljesítményértékelés kötelező és – a (2) bekezdésben
foglaltak kivételével – ajánlott elemeit évente kétszer, a) tárgyév első félévére vonatkozó teljesítményértékelési elemeket június 15-e és július 15-e között,
b) tárgyév második félévére, valamint egész tárgyévre vonatkozó teljesítményértékelési elemeket tárgyévet
követő év január 1-je és január 31-e között
kell mérnie, illetve értékelnie. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően a kompetenciák szintjeit évente egyszer, az egész tárgyév vonatkozásában kell az értékelő
lapon értékelni, tárgyévet követő év január 1-je és január 31-e között.
(3) A munkáltatói jogkör gyakorlója – a szervezet sajátosságaira tekintettel – tárgyévben további teljesítményértékeléseket
is végezhet. Két teljesítményértékelés között legalább két hónapnak el kell telnie.
(4) Amennyiben az egyéni fejlesztési célok végrehajtása átnyúlik a tárgyév értékelési időszakán, az áthúzódás tényét és
a teljesülés várható befejezési időpontját az értékelő vezetőnek az értékelő lapon rögzítenie kell.
9. A teljesítményértékelés eljárási szabályai a Hszt. vonatkozásában
13. § A hivatásos állomány tagja vonatkozásában az értékelő vezetőnek a teljesítményértékelés kötelező elemeit évente
kétszer, a) tárgyév első félévére vonatkozó teljesítményértékelési elemeket június 15-e és július 15-e között,
b) tárgyév második félévére, valamint az egész tárgyévre vonatkozó teljesítményértékelési elemeket tárgyévet
követő év január 1-je és január 31-e között
kell mérnie, illetve értékelnie. 10. A teljesítményértékelés eljárási szabályai a Hjt. vonatkozásában
14. § (1) Az értékelő vezetőnek a teljesítményértékelés kötelező elemeit egész tárgyév vonatkozásában tárgyévet követő év
január 1-je és január 31-e között kell mérnie, illetve értékelnie.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója – a szervezet sajátosságaira tekintettel – tárgyévben további teljesítményértékeléseket
is végezhet. Két teljesítményértékelés között legalább két hónapnak el kell telnie.
VI. FEJEZET AZ ÉRTÉKELT SZEMÉLY JOGAI, ÉRTÉKELŐ MEGBESZÉLÉS, ÖNÉRTÉKELÉS
11. Az értékelt személy jogai 15. § (1) Az értékelő vezetőnek
a) az értékelt személyt tárgyév január 1-je és január 31-e között, valamint
b) a közszolgálati tisztviselőt és a hivatásos állomány tagját július 1-je és július 15-e között
tájékoztatnia kell a részére meghatározott, valamint előírt kötelező, illetve – a közszolgálati tisztviselők
vonatkozásában – ajánlott teljesítményértékelési elemekről. (2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás során az értékelő vezető ismerteti a teljesítményértékelés, illetve – a közszolgálati
tisztviselők vonatkozásában – a minősítés célját, alapelveit, a mérés és az értékelés szempontjait, a mérés és az
értékelés folyamatát. (3) A teljesítményértékelés és – a közszolgálati tisztviselők vonatkozásában – a minősítés eredményét az értékelt személy
jogosult megismerni. 12. Önértékelés 16. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója írásban rendelkezhet úgy, hogy az értékelő vezető általi teljesítményértékelés előtt
az értékelt személy az értékelő lapon önértékelést végezzen. Ebben az esetben az értékelt személy az értékelő vezető
által végzett értékeléssel azonos módon méri, illetve értékeli a saját teljesítményét.
(2) Az értékelt személy részére önértékelése elkészítéséhez annyi időt szükséges biztosítani, amennyi – figyelemmel
különösen az önértékelését megalapozó értékelési szempontok számára, összetettségére, feladatai jellegére –
elegendő ahhoz, hogy azt megalapozottan el tudja készíteni.
(3) Az önértékelést az értékelő vezető jogosult megismerni, azonban azt nem köteles figyelembe venni.
13. Értékelő megbeszélés 17. § (1) A teljesítményértékeléskor az értékelő vezető és az értékelt személy között értékelő megbeszélésre kerül sor, amelyen
az értékelő vezető részletesen ismerteti és indokolja az értékelt személlyel az általa kialakított teljesítménymérési,
illetve teljesítményértékelési eredményeket. Ezekre az értékelt személy észrevételt, javaslatot tehet, amelyet írásban
kell rögzíteni. (2) A közszolgálati tisztviselő, illetve a hivatásos állomány tagjának kérésére az értékelő vezető az értékelő megbeszélésbe
a szervnél működő munkavállalói érdekképviseleti szervet, a területi szinten működő MKK-t, illetve az MRK-t köteles
bevonni. VII. FEJEZET A MINŐSÍTÉS A KÖZSZOLGÁLATI TISZTVISELŐK VONATKOZÁSÁBAN
18. § (1) Az értékelő vezetőnek a tárgyévre vonatkozó minősítést tárgyévet követő év január 1-je és január 31-e között kell
elkészítenie. (2) A minősítés szintjei azonosak a teljesítményértékelés 11. § (4) bekezdésében meghatározott szintjeivel.
(3) A minősítést két példányban kell kinyomtatni, melynek egy példánya aláíráskor a közszolgálati tisztviselőhöz kerül.
VIII. FEJEZET EGYÉB ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 14. Az értékelő vezetőre vonatkozó egyéb szabályok
19. § (1) Nem lehet értékelő vezető, a) aki etikai vagy fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
b) akinek a munkavégzéstől való egybefüggő távolléte a teljesítményértékelési időszak alatt meghaladja a két
hónapot. (2) Az értékelő vezető figyelemmel kíséri az értékelt személy év közbeni teljesítményét és a teljesítményértékelések
alkalmával – ha indokolt – felhívja a figyelmét a teljesítmény javítására.
20. § (1) A 19. § (1) bekezdése szerinti esetben, továbbá ha az értékelő vezető munkaköre tárgyév során módosul vagy
jogviszonya megszűnik, az általa értékelt személyek teljesítményértékelésére a munkáltató jogkör gyakorlója új
értékelő vezetőt jelöl ki. (2) A hivatásos állomány tagja esetében az értékelő vezető kijelölésére a munkáltatói jogkör gyakorlója az értékelt
személy és az értékelő vezető munkaköri leírásában intézkedik. Értékelő vezető olyan elöljáró lehet, akinek irányítása
alá legfeljebb ötven értékelendő személy tartozik. 15. Szabályok új belépők, kilépők, tartós távollét és munkakör-módosulás esetén
21. § Ha az értékelt személy jogviszonya év közben keletkezik, a jogviszony keletkezésétől számított harminc napon belül,
a katonai állomány tagja esetében a próbaidő leteltéig meg kell állapítani részére a teljesítményértékelés kötelező és
– a közszolgálati tisztviselők vonatkozásában – ajánlott elemeit.
22. § (1) A teljesítményértékelésre – a 20. § (1) bekezdésében, valamint a (2)–(4) bekezdésekben foglalt eltéréssel – csak akkor
kerülhet sor, ha az értékelt személy az értékelés alapjául szolgáló időszakban legalább két hónapig az értékelő
vezetőjének irányítása alatt állt. (2) Ha az értékelt személy jogviszonya év közben megszűnik, vagy ha a munkavégzéstől való előre tervezett tartós
távolléte előreláthatóan nem ér véget a soron következő teljesítményértékeléséig – így különösen, ha hosszabb fizetés
nélküli szabadságot vesz igénybe vagy tartósan vezénylésre kerül –, teljesítményértékelését jogviszonya
megszűnésekor, illetve a tartós távollét kezdetéig akkor is el kell végezni, ha kevesebb, mint két hónapig állt az értékelő
vezetőjének az irányítása alatt. (3) Ha az értékelt személy munkaköre a tárgyév során módosul,
a) a korábbi munkakörében a korábbi munkakör tekintetében illetékes értékelő vezető végzi el a
teljesítményértékelését a soron következő teljesítményértékeléskor, b) az új munkakörben az új munkakör szerint illetékes értékelő vezető az értékelt személy munkába lépését
követő harminc napon belül új kötelező és – a közszolgálati tisztviselők vonatkozásában – ajánlott
teljesítményértékelési elemeket állapít meg. (4) A (3) bekezdés rendelkezései megfelelően alkalmazandóak az értékelt személy végleges áthelyezése esetén. Az új
munkáltatónak figyelmembe kell vennie az értékelt személyre vonatkozó – az áthelyezése előtti munkáltató által
végzett – tárgyévi teljesítményértékeléseket. 16. Közreműködő személyek, szervezetek
23. § (1) A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal (a továbbiakban: személyügyi központ) – a közigazgatási minőségpolitikáért
és személyzetpolitikáért felelős miniszter által meghatározott szempontrendszer alapján – minden év március 31-ig
jelentést készít a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter részére a tárgyévet
megelőző év teljesítményértékelésének tapasztalatairól. (2) A közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter tájékoztatást kérhet a fegyveres szervet
irányító minisztertől és a honvédelemért felelős minisztertől a teljesítményértékelések tapasztalatairól.
(3) A személyügyi központ módszertani támogatást nyújt a teljesítményértékelések elvégzéséhez.
(4) A módszertan módosítását a személyügyi központ készíti elő és a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért
felelős miniszter adja ki. IX. FEJEZET A TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉSHEZ, MINŐSÍTÉSHEZ FŰZŐDŐ JOGKÖVETKEZMÉNYEK
24. § (1) A Kttv. 65. § (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak vonatkozásában a közszolgálati tisztviselő munkaköri
feladatainak ellátása nem megfelelő színvonalú, ha tárgyévet megelőző évre vonatkozó minősítése E szintű.
(2) A Kttv. 118. § (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak alapján „megfelelt fokozatú minősítés” a C szintű minősítés.
(3) A Kttv. 121. § (1) bekezdésében a „megfeleltnél alacsonyabb fokozatú minősítés” a D és az E szintű minősítés.
(4) A Kttv. 235. § (1) bekezdésében a köztisztviselő akkor nyújt kimagasló teljesítményt, ha minősítése A szintű.
X. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 25. § (1) Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
(2) A közszolgálati tisztviselő és a hivatásos állomány tagja részére a teljesítményértékelés második félévre vonatkozó
kötelező elemeit, valamint a közszolgálati tisztviselő részére a teljesítményértékelés második félévre vonatkozó
ajánlott elemeit 2013. évben 2013. július 31-ig kell megállapítani.
(3) A közszolgálati tisztviselők vonatkozásában a 2013. évre vonatkozó minősítésnek
a) 2013. január 1-je és 2013. június 30-a között a szakmai munka értékelését,
b) 2013. július 1-je és 2013. december 31-e között a teljesítményértékelés eredményét
kell tekinteni. (4) A katonai állomány tagjára e rendelet szabályait 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
364/2015. (VIII. 26.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésekről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Ábrahám Istvánt,
Dr. Ács Nándort,
Dr. Aubert Antalt,
Dr. Bagi Dánielt,
Dr. Bakonyi Tamást,
Balázs Gábor DLA-t,
Dr. Berde Évát,
Dr. Bergou Jánost,
Besesekné Dr. Molnár Gyöngyvért,
Dr. Bodó Gábort,
Dr. Borbás Anikót,
Dr. Bozóki Zoltán Józsefet,
Dr. Cinkler Tibort,
Dr. Csámpai Antalt,
Dr. Csanádi Zoltánt,
Dr. Csutora Máriát,
Dr. Csuzdi Csabát,
Dr. Dezső Balázst,
Dr. Dusek Tamást,
Dr. Farkas István Pétert,
Dr. Ferencz Marcelt,
Dr. Ferenczi Miklóst,
Dr. Fónai Mihály Ferencet,
Dr. Füzi Jánost,
Dr. Fűzné Dr. Pikó Bettina Franciskát,
Dr. Gáti Istvánt,
Dr. Geiszt Miklóst,
Dr. Gelei Andreát,
Dr. Gergely Árpád Lászlót,
Dr. Gingl Zoltánt,
Dr. Gribovszki Zoltánt,
Dr. Gulyás Lászlót,
Dr. Gyulai Rollandot,
Dr. Hajdu Ottót,
Dr. Halász Gábor Józsefet,
Dr. Halbritter András Ernőt,
Dr. Horn Ildikót,
Dr. Horváth Dezsőt,
Dr. Kacskovics Imrét,
Dr. Kállay Mihály Balázst,
Dr. Kálmán Bernadette-et,
Dr. Kappanyos Andrást,
Dr. Karátson Jánost,
Dr. Kertész András Tibort,
Dr. Keserű György Miklóst,
Dr. Kiss Rita Máriát,
Dr. Koppa Pált,
Dr. Kovács Mihályt,
Dr. Kőrösi Gábort,
Dr. Kroó Katalint,
Dr. Lázárné Dr. Oláh Juditot,
Dr. Lente Gábort,
Dr. Mezősi Emesét,
Dr. Mócsai Attilát,
Molnár György DLA-t,
Dr. Muraközy Lászlót,
Dr. Nagy Beátát,
Dr. Nagy Péter Viktort,
Dr. Nemes Attilát,
Dr. Nemes László Norbertet,
Dr. Nguyen Duc Quangot,
Dr. Nuzzo Armandót,
Dr. Olay Csabát,
Dr. Ormos Mihályt,
Dr. Pálinkó Istvánt,
Dr. Péntek Mártát,
Dr. Pinke Gyulát,
Dr. Piskóti Istvánt,
Dr. Polgár Csabát,
Dr. Radeleczki Sándort,
Dr. Radnai Mártát,
Dr. Rakonczai Jánost,
Dr. Ravaszné Dr. Zsolnai Anikót,
Sass Valéria DLA-t,
Selmeczi György DLA-t,
Dr. Simon Mariannát,
Dr. Solymosi István Tamást,
Dr. Stumpf Istvánt,
Dr. Szabó Andrást,
Dr. Szatmáry Károlyt,
Dr. Szilágyi Zsófiát,
Dr. Szűcs Gabriellát,
Dr. Tallér Zsófiát,
Dr. Tapolcai Jánost,
Dr. Tóth Józsefet,
Dr. Tóth Pétert,
Dr. Varga Istvánt,
Dr. Varga Jánost és
Dr. Vaszil Györgyöt
2015. szeptember 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem. Budapest, 2015. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1633/2016. (XI. 17.) Korm. határozata egyes állami tulajdonú ingóságoknak a Macedón Köztársaság Kormányának történő ingyenes átruházásáról.
A Kormány, figyelemmel Magyarországnak az  Európai Unió válságkezelési mechanizmusában való részvételéből
eredő segítségnyújtási szándékára
a) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés b) pontja és (3) bekezdése alapján az állam
tulajdonában és a  Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében álló, 1.  melléklet szerinti vagyonelemek
tulajdonjogának ingyenes átruházásáról dönt a Macedón Köztársaság Kormánya részére;
b) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy az  átadás-átvétel megvalósítása érdekében vegye fel a  kapcsolatot
a kijelölt átvevővel, és gondoskodjon az átadás-átvétel lebonyolításáról.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1037/2010. (II. 17.) Korm. határozata a stabilitási tartalék felhasználásának feltételéről.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továb biak ban:
költségvetési törvény) 31. § (16) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a stabilitási tartalék előirányzatának
(X. Miniszterelnökség fejezet, 20. cím, 3. alcím) felhasználásáról a költségvetési törvény 32. § (1) bekezdésében
meghatározott bevételi előirányzatok együttesen legalább 102,0%-os várható teljesülése esetén hoz döntést.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2010. (III. 19.) MNB rendelete a „Kosztolányi” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Kosztolányi Dezső születésének 125. évfordulója alkalmából – „Kosztolányi” megnevezéssel
5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki. (2) A kibocsátás időpontja: 2010. március 29.
2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm.
(2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben egymás alatti vízszintes sorokban az „5000” értékjelzés, a „FORINT”,
a „MAGYAR” és a „KÖZTÁRSASÁG” felirat, a „BP.” verdejel, valamint a „2010” verési évszám olvasható. Az emlékérme
jobb oldalán egy romos kőfal ábrázolása látható, utalva Kosztolányi városi költészetére. Az emlékérme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján Kosztolányi Dezső – Halmi Béla fotója alapján készült – portréja látható. A portrétól balra,
egymás alatti vízszintes sorokban a „KOSZTOLÁNYI”, a „DEZSŐ”, valamint az „1885–1936” felirat olvasható. A portrétól
jobbra, az emlékérme szélén található Holló István tervezőművész mesterjegye. Az emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza. 3. § Az emlékérméből 8000 darab készíthető, amelyből 5000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2010. március 29-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
164/2013. (V. 24.) Korm. rendelete a TANÚSZ Tanuszodákat Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló 198/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a TANÚSZ Tanuszodákat Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló 198/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
195/2013. (IV. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – drágos antalt kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom Magyarország kabuli nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2012. június 19. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1479/2018. (X. 2.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a kecskeméti állami repülések céljára szolgáló repülőtér közös felhasználású (katonai-polgári) fejlesztéseinek támogatásához 2018. évben szükséges forrás előirányzat-átcsoportosításáról.
A Kormány a  Modern Városok Program keretében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  §
(2)  bekezdésében biztosított jogkörében, a  kecskeméti állami repülések céljára szolgáló repülőtér közös
felhasználású (katonai-polgári) fejlesztése céljából 1 812 600 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet,
1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek alcím, továbbá a 2. Magyar Honvédség cím, 2. MH ÖHP
és alárendelt szervezetei alcím, valamint a 8. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Ágazati célelőirányzatok alcím,
25. Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
honvédelmi miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1517/2018. (X. 17.) Korm. határozata Magyarország Dublini Nagykövetségének elhelyezését biztosító ingatlan megvásárlásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. Magyarország külgazdasági és külpolitikai érdekeinek érvényesülése érdekében – figyelemmel
a  költséghatékonysági és gazdaságossági szempontokra – egyetért Magyarország Dublini Nagykövetségének
elhelyezését biztosító, a  reprezentációs céloknak megfelelő ingatlannak a  Magyar Állam részére történő
megvásárlásával;
2. az 1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy
folytasson tárgyalásokat No. 2. Fitzwilliam Place, Grand Canal Dock, Dublin 2, D02 K227 alatt található ingatlan
(a  továbbiakban: Ingatlan) tulajdonosával az  épület – földterülettel együtt történő – megvásárlásáról azzal, hogy
a  tulajdonszerzés költségei – ideértve különösen, de nem kizárólagosan az  Ingatlan vételárát és a  tranzakcióhoz
kapcsolódó költségeket – az 1 550 400 000 forintot nem haladhatják meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, valamint a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert,
hogy az Ingatlan megvásárlásával összefüggő előkészületeket tegye meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján – a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával gondoskodjon
a  2.  pontban megjelölt, a  Magyar Állam tulajdonába kerülő Ingatlannak a  Külgazdasági és Külügyminisztérium
részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a tulajdonjog megszerzését követően azonnal
 5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerinti tranzakció előkészítésével, engedélyezési
eljárásával és a  lebonyolítással kapcsolatban felmerülő költségek, továbbá az  Ingatlan teljes vételára
finanszírozása érdekében Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet
XVIII.  Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára 1 302 800 000 forint
többletforrás biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerinti tranzakció előkészítésével,
engedélyezési eljárásával és a lebonyolítással kapcsolatban felmerülő költségek, továbbá az Ingatlan teljes vételára
finanszírozása érdekében 247 600 000 forint forrás biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek
igazgatása címen belül;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  külgazdasági és külügyminiszterrel folytatott egyeztetések alapján –
gondoskodjon a  2019. költségvetési évre a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L.  törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára,
valamint a  2020–2021. évi központi költségvetési évekre a  Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetben
az Ingatlan felújításának finanszírozása érdekében összesen legfeljebb 1 273 000 000 forint forrás biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2019. évi költségvetés végrehajtása során, illetve a 2020. és 2021. évi központi költségvetés
tervezése során
 8. egyetért azzal, hogy Magyarország Dublini Nagykövetségének elhelyezését biztosító ingatlan megvásárlásával és
átalakításával kapcsolatos kiadások terhére megvalósuló eszközbeszerzések lefolytatása során a Kormány irányítása
alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat
rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
122/2011. (VII. 15.) Korm. rendelete az egyes művészi és művészeti munkakörökről, valamint a betöltésükhöz szükséges képesítési és egyéb feltételek részletes szabályairól.
Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény 47. §
(1) bekezdés b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljárva a Kormány a következőket rendeli el:
1. § Az előadó-művészeti szervezetekben az egyes művészi és művészeti feladatok ellátása a melléklet szerinti
munkakörökben, munkaviszony keretében történő foglalkoztatás esetén akkor lehetséges, ha az érintett személy
az adott munkakör betöltéséhez a melléklet szerint feltételként meghatározott képesítéssel rendelkezik.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. szakirányú felsőfokú végzettség és szakképzettség: a művészeti képzési területen, a munkakörnek megfelelő alapvagy mesterképzési szakon szerzett oklevéllel tanúsított végzettség és szakképzettség vagy annak megfeleltethető
korábbi főiskolai vagy egyetemi oklevéllel tanúsított végzettség és szakképzettség;
2. szakirányú szakképesítés: a munkakör betöltéséhez szükséges szakmában szerzett, az Országos Képzési Jegyzékben
(a továbbiakban: OKJ) szereplő szakmai végzettséget igazoló bizonyítvánnyal tanúsított szakképesítés, az OKJ-ben
szereplő szakképesítésnek tartalmilag megfeleltethető végzettség, vagy jogszabályban meghatározott szakmai
feltételek teljesítése alapján szerzett művészi vagy művészeti munkakör betöltéséhez előírt szakmai végzettség.
3. § Ha a munkavállaló képesítése az e rendeletben meghatározott képesítésnek nem felel meg, és e rendelet
hatálybalépésekor a munkavállalónak a nyugdíjjogosultságához szükséges korhatár eléréséig
a) tíz év vagy annál kevesebb idő van hátra, legfeljebb a nyugdíjkorhatár eléréséig változatlan munkakörben tovább
foglalkoztatható; b) tíz évnél több idő van hátra, az adott munkakörben csak akkor foglalkoztatható tovább, ha e rendelet
hatálybalépésének napjától számított három éven belül a tanulmányait a rendeletben meghatározott képesítés
megszerzése céljából megkezdte, és legfeljebb tíz éven belül a képesítést igazoló oklevelet vagy bizonyítványt
megszerezte. 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2013. (II. 21.) OGY határozata az atomenergia 2009., 2010. és 2011. hazai alkalmazásának biztonságáról szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az atomenergia 2009., 2010. és 2011. évi hazai alkalmazásának biztonságáról szóló jelentést
elfogadja. 2. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
311/2018. (VII. 9.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993.  évi LV.  törvény
9. §-a alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/506/3/2018. számú előterjesztésére – Rozman Mihály
(névmódosítás előtti neve: Rozman Mihájlo Vitalijovics; születési hely, idő: Kövesliget [Ukrajna], 1993. január 8.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. június 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
25/2016. (VI. 30.) BM rendelete a bizalmi felügyeletnek fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak mértékéről.
Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 106. § c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  §
5.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI.  6.)
Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. § A Nemzeti Média és Hírközlési Hatóság Hivatala mint bizalmi felügyelet által az elektronikus ügyintézés és a bizalmi
szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény (a  továbbiakban: E-ügyintézési tv.) 93.  §
(4) bekezdése szerinti eljárások lefolytatásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértéke
a) minősített bizalmi szolgáltatás bejelentése esetén a  belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz
kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
(a  továbbiakban: eIDAS Rendelet) 3.  cikk 17.  pontja szerinti minősített bizalmi szolgáltatásonként,
valamint az  E-ügyintézési tv.-ben meghatározott nemzeti minősített bizalmi szolgáltatási kategóriájú
szolgáltatásonként 1 000 000 forint,
b) az  a)  pont szerinti bejelentés adataival kapcsolatos, a  bizalmi felügyelet által vezetett nyilvántartások
tartalmáról és a  bizalmi szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos bejelentésekről szóló 26/2016. (VI. 30.)
BM rendelet (a továbbiakban: R.) 3. § (1) bekezdése szerinti változásbejelentés esetén 300 000 forint,
c) nem minősített bizalmi szolgáltatás bejelentése esetén a  bizalmi felügyelet által közzétett nem minősített
bizalmi szolgáltatási kategóriájú szolgáltatásonként 300 000 forint,
d) a c) pont szerinti bejelentés adataival kapcsolatos, az R. 3. § (1) bekezdése szerinti változásbejelentés esetén
150 000 forint,
e) szolgáltatás megszüntetésével kapcsolatos bejelentés (törlés) esetén minősített bizalmi szolgáltatásonként
75 000 forint,
f ) minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó eszköz bejelentése esetén
eszközönként 100 000 forint,
g) az f ) pont szerinti bejelentés adataival kapcsolatos, az R. 3. § (1) bekezdés szerinti változásbejelentés esetén
50 000 forint.
2. § E rendelet hatálya nem terjed ki a  jogszabály vagy uniós jogi aktus változása miatt kötelező változásbejelentési
eljárás, továbbá az R. 3. § (2) bekezdésében meghatározott adatok vonatkozásában tett (változásbejelentésnek nem
minősülő, de adatváltozásra vonatkozó) bejelentésre.
3. § Az e  rendeletben meghatározott díjak mértéke az  adott eljárással kapcsolatban a  bizalmi felügyeletnél felmerülő
és másra át nem hárítható valamennyi költségre fedezetet biztosít azzal, hogy az  e  rendelet szerinti igazgatási
szolgáltatási díj megfizetése az  eIDAS Rendelet 20.  cikk (2)  bekezdése szerinti eljárási költségek megtérítése alól
nem mentesít.
4. § (1) Az e rendelet szerinti díjak megfizetésére a bizalmi szolgáltató köteles.
 (2) A  díjfizetésre kötelezettnek a  díjat a  kérelem benyújtását megelőzően, átutalással kell megfizetnie a  bizalmi
felügyelet Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00300939-00000017 számú pénzforgalmi számlájára.
 (3) Az  átutalási megbízás közlemény rovatában a  díjfizetésre kötelezett a  nevét, az  adószámát és az  eljárás tárgyát
köteles feltüntetni.
 (4) A bejelentő a díjfizetés megtörténtét igazoló bizonylatot a bejelentéshez csatolja.
 (5) A bejelentés elutasítása vagy a kérelem visszavonása esetén a befizetett díjat a bizalmi felügyelet nem téríti vissza.
5. § (1) Ha eljárás kezdeményezése nélkül történt díjfizetés, valamint ha az  1.  §-ban meghatározott összegnél magasabb
díjat fizettek (a  továbbiakban együtt: túlfizetés), a  díj befizetője kérheti a  túlfizetés visszatérítését. Ha a  túlfizetést
a bizalmi felügyelet észleli, annak visszatérítéséről hivatalból intézkedik.
(2) Ha a  visszatérítés kérelemre történik, a  kérelemben meg kell jelölni a  visszatérítés indokát, a  számlatulajdonos
nevét, a  számlaszámot vagy a  postai címet, ahová a  kérelmező a  visszatérített összeg utalását kéri. Ha a  kérelem
megalapozott, a  díj visszatérítését a  bizalmi felügyelet a  kérelmező által megjelölt számlaszámra átutalással, vagy
a postai címre kiutalással teljesíti a visszatérítési kérelem beérkezését követő harminc napon belül.
(3) Hivatalból történő visszatérítés esetén azt a  bizalmi felügyelet a  visszatérítésre okot adó körülmény észlelésétől
számított 30 napon belül a  fizetési számla megterhelését tartalmazó napi kivonaton, a  postai készpénz-átutalási
megbízás feladását igazoló szelvényrészen vagy ezek másolatán feltüntetett fizetési számlaszámra átutalással, vagy
az azon feltüntetett címre történő kiutalással teljesíti.
6. § Az e  rendeletben nem szabályozott kérdésekre az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 28.  §
(2)–(4)  bekezdésében, 31.  § (2) és (3)  bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy ahol
e törvény illetékről rendelkezik, azon e rendelet alkalmazásában díjat, ahol illetékfizetési kötelezettséget említ, azon
díjfizetési kötelezettséget kell érteni.
7. § Ez a rendelet 2016. július 1-jén lép hatályba.
8. § Ez a rendelet a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi
szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. július 23-i 910/2014/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
2013. CCXX. törvény az állami és önkormányzati nyilvántartások együttműködésének általános szabályairól.
Az Országgyűlés – az Európai Unió interoperabilitási stratégiai céljainak hazai megvalósításaként – a következő törvényt alkotja:
– a  közfeladatot ellátó szervek által vezetett állami és önkormányzati nyilvántartások együttműködésének megvalósítása
és növelése,
– az állami versenyképesség növelése,
– az állami működés költséghatékonyságának növelése, valamint
– a nemzeti és nemzetközi szervek közötti együttműködés elősegítése
érdekében.
I. FeJezet
ÁLtaLÁnos rendeLKezéseK 1. A törvény hatálya
1. § (1) E  törvényt a  közfeladatot ellátó szervek által közfeladatuk ellátása során vagy azzal összefüggésben létrehozott
– jogszabály által meghatározott adatokat tartalmazó és az adatok változásának a nyilvántartáson való átvezetésére
irányuló, jogszabályban meghatározott eljárásrenddel rendelkező – nyilvántartásuk (a továbbiakban: nyilvántartás)
más nyilvántartással való együttműködési képességének biztosítása érdekében kell alkalmazni.
(2) E  törvény rendelkezéseit a  hazai nyilvántartások adatainak az  Európai Unió intézményei és tagállamai részére
történő átadására is alkalmazni kell.
(3) E törvény rendelkezéseit nem kell alkalmazni a nemzetbiztonsági szolgálatok, a Nemzeti Biztonsági Felügyelet által
vezetett nyilvántartások, a közfeladatot ellátó szervek belső nyilvántartásai, valamint a minősített adat védelméről
szóló törvény hatálya alá tartozó minősített adatokat tartalmazó nyilvántartások vonatkozásában.
(4) E törvény rendelkezései nem érintik a nyilvántartók személyes adatok kezelésére vonatkozó, más jogszabályokban
meghatározott személyes adatok továbbításával kapcsolatos jogait és kötelezettségeit.
(5) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal tekintetében a  nyilvántartások felügyeletéért felelős szerv 8.  § (1)  bekezdés b) és
d) pontjában, a 8. § (2) és (4) bekezdésében és a 13. §-ban nevesített feladatainak ellátásáról az adópolitikáért felelős
miniszter gondoskodik.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
 1. adatátadás: adatok átadása egy másik nyilvántartónak,
 2. adatforrás: valamely adat nyilvántartásba vételének alapjául szolgáló, jogszabályi feltételeken alapuló egyedi
döntés, nyilatkozat, irat vagy tárgyi bizonyíték,
 3. adatkapcsolat-szolgáltatás: olyan szolgáltatás, amelynek keretében a  nyilvántartó adatokat ad át egy másik
nyilvántartónak, ami az  adatokat e  törvényben meghatározott egyszerű adatátvétel vagy automatikus
adatátvétel útján veszi át,
4. automatikus adatátvétel: adatok átvétele egy másik nyilvántartótól, az  adatok egyezőségének biztosítása,
megőrzése vagy ellenőrzése érdekében, emberi beavatkozást nem igénylő módon,
5. automatikus adatelérési felület: nyilvántartó által létrehozott és üzemeltetett, a  nyilvántartó részéről emberi
beavatkozást nem igénylő adatátadást lehetővé tevő műszaki megoldás,
6. belső nyilvántartás: olyan nyilvántartás, aminek a  vezetése kizárólag a  nyilvántartó saját céljait, saját
feladatellátását, saját ellenőrzési tevékenységét szolgálja, és nem célja, hogy harmadik személy számára
adatot adjon át, valamint nem minősül adatforrásnak harmadik személy számára,
7. egyszerű adatátvétel: adatok átvétele egy másik nyilvántartótól, az  adatok egyezőségének biztosítása,
megőrzése vagy ellenőrzése érdekében, emberi beavatkozást igénylő módon,
8. elsődleges adat: olyan adat, amit e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendelet annak minősít,
 9. közfeladatot ellátó szerv: a  köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló
törvényben meghatározott közfeladatot ellátó szerv, A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 9-i ülésnapján fogadta el.
10. nyilvántartott adat: az 1. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartásban kezelt adat,
11. nyilvántartó: nyilvántartást vezető szerv vagy személy,
12. összerendelési nyilvántartás: a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok
használatáról szóló törvény szerinti összerendelési nyilvántartás,
13. származtatott adat: más nyilvántartásból adatkapcsolat-szolgáltatás keretében átvett adat.
II. FeJezet
a nyILvÁntartÁsoK együttműKödésI Képességét bIztosító szabÁLyoK
3. A nyilvántartások együttműködési képessége 3. § (1) A  nyilvántartó a  nyilvántartást az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló
törvény szerinti elektronikus információs rendszerben vezeti.
(2) A nyilvántartó a nyilvántartások közötti egyszerű adatátvételt és automatikus adatátvételt elektronikus úton teljesíti,
kivéve, ha ez az adott adat tekintetében nem értelmezhető vagy az aránytalanul nagy nehézséggel járna.
(3) A nyilvántartó a nyilvántartás elektronikus információs rendszerét úgy tervezi, alakítja ki és működteti, hogy képes
legyen adatkapcsolat-szolgáltatásokat nyújtani.
(4) A  nyilvántartó a  nyilvántartások elektronikus információs rendszerének tervezése, kialakítása és működtetése,
valamint az  adatkapcsolat-szolgáltatások nyújtása során gondoskodik az  állami és önkormányzati szervek
elektronikus információbiztonságáról szóló törvény és végrehajtási rendeletei előírásainak való megfelelésről.
4. Adatforrások, adatkapcsolatok 4. § (1) A nyilvántartó adatkapcsolat-szolgáltatást nyújthat más nyilvántartók részére.
 (2) Személyes adatok adatkapcsolat-szolgáltatás keretében történő átadására csak a  személyes adatok kezelését
szabályozó törvények előírásainak betartásával kerülhet sor. Ha egyszerű adatátvétel vagy automatikus adatátvétel
útján személyes adatok átadására kerül sor, úgy az  összerendelési nyilvántartás szolgáltatáshoz csatlakozott,
a  természetes személyazonosító adatoktól eltérő azonosítót használó nyilvántartók közötti adatátadás
az összerendelési nyilvántartás alkalmazásával is megvalósítható.
(3) Elsődleges adatot tartalmazó nyilvántartás nyilvántartója más nyilvántartók számára adatkapcsolat-szolgáltatást
nyújt, amelynek keretében biztosítja az  elsődleges adatok átvételét egyszerű adatátvétel vagy automatikus
adatátvétel útján. A  nyújtott adatkapcsolat-szolgáltatások körét, formáját és igénybevételének feltételeit
az elsődleges adatot tartalmazó nyilvántartás nyilvántartója határozza meg.
(4) A  Kormány rendeletben határozza meg, hogy az  egyes nyilvántartások mely adatokat tartalmazzák elsődleges
adatként. Az  elsődleges adatot tartalmazó nyilvántartások kijelölése során figyelembe kell venni, hogy az  adatot
mely nyilvántartó képzi, az  adat mely nyilvántartásban keletkezik, annak változása esetén mely nyilvántartásban
változik meg először.
(5) E  törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott elsődleges adatot tartalmazó
nyilvántartás nyilvántartója gondoskodik arról, hogy az  elsődleges adatokat adatkapcsolat-szolgáltatás keretében
automatikus adatelérési felületen keresztül is át tudja adni, ha ezt számára az  e  törvény felhatalmazása alapján
kiadott kormányrendelet kötelezővé teszi.
5. § (1) A  nyilvántartó a  nyilvántartandó adatot olyan nyilvántartásból veszi át adatkapcsolat-szolgáltatás igénybevétele
útján, amely az  adatot elsődleges adatként tartalmazza, feltéve, hogy ezt jogszabály nem zárja ki és az  adat
átvételének egyéb jogszabályi feltételei is fennállnak.
(2) Ha jogszabály előírja, hogy olyan adatot adatforrásból kell beszerezni, amely adatot egy nyilvántartás egyébként
elsődleges adatként tartalmaz, a  nyilvántartó az  adatforrás szolgáltatására köteles személy kérelmére az  adatot
az 5. § (1) bekezdése alapján veszi át.
(3) Ha törvény előírja, hogy olyan személyes adatot adatforrásból kell beszerezni, amely adatot egy nyilvántartás
egyébként elsődleges adatként tartalmaz, a  nyilvántartó az  adatforrás szolgáltatására köteles személy kérelmére,
az érintett hozzájárulásával az adatot az 5. § (1) bekezdése alapján veszi át.
(4) Adat olyan nyilvántartásból is átvehető, amely az  adatot származtatott adatként tartalmazza, amennyiben
az  átvenni kívánt származtatott adat és az  elsődleges adatot tartalmazó nyilvántartás adatának egyezősége
automatikus adatátvétel útján biztosított, feltéve, hogy ezt jogszabály nem zárja ki és az  adat átvételének egyéb
jogszabályi feltételei is fennállnak.
6. § (1) A nyilvántartó a származtatott adatnak az elsődleges adattal való egyezőségét ellenőrzi
a) a  származtatott adat 5.  § (4)  bekezdés szerinti adatkapcsolat-szolgáltatás keretében történő átadásakor,
valamint
b) a származtatott adatról történő bármilyen – hatósági vagy egyéb – igazolás, hatósági bizonyítvány vagy más,
az adat tekintetében bizonyító erővel rendelkező közokirat kiállítását megelőzően.
 (2) Az  adatok (1)  bekezdés szerinti egyezőségének ellenőrzése mellőzhető, ha törvény lehetőséget ad erre vagy
az adatok egyezősége automatikus adatátvétel útján biztosított.
 (3) Az  elsődleges adatot tartalmazó nyilvántartás nyilvántartója az  elsődleges adat megváltozása esetén az  egyszerű
adatátvételt vagy automatikus adatátvételét kezdeményezi azon származtatott adatot tartalmazó nyilvántartás
nyilvántartójánál, amely az adatot tőle adatkapcsolat-szolgáltatás keretében vette át.
(4) Ha a származtatott adatot tartalmazó nyilvántartás nyilvántartója eljárása során észleli, hogy a származtatott adat
nem felel meg a valóságnak, erről haladéktalanul, de legkésőbb a tudomásszerzést követő első munkanapon értesíti
az elsődleges adatot tartalmazó nyilvántartás nyilvántartóját, aki köteles azt saját eljárásában felülvizsgálni.
5. Adatkapcsolat-szolgáltatási szabályzat és az adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodás 7. § (1) A  nyilvántartó a  nyilvántartások közötti egyszerű adatátvétel és automatikus adatátvétel céljából kialakított
adatkapcsolat-szolgáltatás rendjének biztosítása érdekében adatkapcsolat-szolgáltatási szabályzatot készít
(a továbbiakban: szabályzat).
(2) A  nyilvántartó a  szabályzatot legkésőbb az  adatkapcsolat-szolgáltatás tényleges megkezdését megelőző
harmincadik napig elkészíti.
(3) A  szabályzat kötelező tartalmi elemeit e  törvény és az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendelet
határozza meg.
(4) A szabályzat elkészítése nem mentesíti a nyilvántartókat az egyes nyilvántartók között megvalósuló adatkapcsolatszolgáltatások igénybevételére vonatkozó egyedi megállapodások megkötése alól (a továbbiakban: adatkapcsolatszolgáltatási megállapodás).
(5) Az adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodásnak tartalmaznia kell az adatot átvevő nyilvántartó nyilatkozatát arról,
hogy számára az  adat átvételét jogszabály a  nyilvántartással kapcsolatos feladatainak ellátása céljából lehetővé
teszi.
(6) Adatkapcsolat-szolgáltatás csak az  adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodásnak az  elektronikus információs
rendszerek biztonságának felügyeletéért felelős hatóság általi jóváhagyását követően kezdhető meg.
III. FeJezet
a nyILvÁntartÁsoK FeLügyeLete és nyILvÁntartÁsa 6. A nyilvántartások felügyeletéért felelős szerv
8. § (1) A nyilvántartások felügyeletéért felelős szerv (a továbbiakban: Felügyelet) feladat- és hatáskörében
a) vezeti a nyilvántartások regiszterét (a továbbiakban: Regiszter),
b) fogadja a szabályzat és az adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodás bejelentését,
c) vezeti az adatmegnevezések jegyzékét, valamint
d) ellátja a nyilvántartókra vonatkozó, e törvény 1–7. §-a szerinti tevékenységek felügyeletét.
(2) A Felügyelet az (1) bekezdés d) pontja szerinti feladat- és hatáskörében
a) felügyeleti vizsgálat keretében ellenőrzi, hogy a  nyilvántartó tevékenysége megfelel-e az  e  törvényben és
a végrehajtási rendeleteiben meghatározott követelményeknek,
b) felügyeleti vizsgálat keretében ellenőrzi a  hozzá bejelentett szabályzatokat és adatkapcsolat-szolgáltatási
megállapodásokat,
c) a hozzá benyújtott szabályzatokkal szemben kifogással élhet,
d) megvizsgálja a  nyilvántartókkal szemben, az  e  törvény szerinti kötelezettségekkel összefüggésben
előterjesztett bejelentéseket és javaslatokat, amelyek alapján javaslattal élhet a  feladat- és hatáskörrel
rendelkező hatóság, illetve a jogalkotás kezdeményezésére jogosult szerv vagy személy felé,
e) mentességet adhat a szabályzat elkészítése, a 6. § (1) bekezdése szerinti adatok egyezőségének ellenőrzése
és a 3–4. §-ban meghatározott kötelezettségek teljesítése alól,
f ) a nyilvántartók számára e törvény alkalmazását segítő intézkedési javaslatokat fogalmaz meg,
g) a felügyeleti, az átfogó felügyeleti vizsgálat lefolytatása érdekében éves vizsgálati tervet készít.
(3) A  Felügyelet a  nyilvántartások felügyeletével, felügyeleti vizsgálatok lefolytatásával és a  Regiszter vezetésével
kapcsolatos tevékenységéről, valamint a  nyilvántartások együttműködési képességének helyzetéről legalább
kétévente átfogó jelentést készít jóváhagyás céljából a Kormány számára. A jelentést annak jóváhagyását követően
a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról
szóló kormányrendelet szerinti elektronikus tájékoztatási szolgáltatás szabályai szerint közzéteszi.
(4) A Felügyelet a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényben
(a  továbbiakban: Ket.) foglaltak szerint a  Regiszterbe való rögzítés céljából adatszolgáltatásra kötelezheti
a  nyilvántartót a  nyilvántartások adattartalmával, a  nyilvántartók együttműködési képességével, valamint
az  adatkapcsolat-szolgáltatás nyújtásával kapcsolatban. A  Felügyelet az  adatszolgáltatásra kötelezés során a  Ket.
94. § (1) bekezdés a)–b) pontja alapján jár el, azzal, hogy az ügyfélen a nyilvántartót, a hatósági döntés megsértésén
pedig a Felügyelet felhívásában foglalt kötelezettség megsértését kell érteni.
(5) A Felügyelet ajánlást ad ki különösen
a) az adatkapcsolat-szolgáltatás módjára, valamint
b) a szabályzat kialakítására vonatkozóan.
(6) A  Felügyelet a  (2)  bekezdés a), b) és e)  pontja szerinti feladatainak végrehajtásába – az  információbiztonságot
érintő kérdések tekintetében – bevonja az elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletéért felelős
hatóságot.
7. A nyilvántartások regisztere 9. § (1) A  Felügyelet Regisztert vezet az  e  törvény hatálya alá tartozó nyilvántartók által vezetett nyilvántartásokról,
a  nyilvántartásokban található adatok köréről, a  nyilvántartásból nyújtott adatkapcsolat-szolgáltatásokról,
a  nyilvántartó szabályzatairól és a  nyilvántartásban található adatok átvételére vonatkozó adatkapcsolatszolgáltatási megállapodásokról.
(2) A Regiszter adattartalmát a Kormány rendeletben állapítja meg.
 (3) A Regiszter tartalma nyilvános, az bárki számára megismerhető.
10. § (1) A  Regiszterben tárolt adatkört, azok megváltozását, valamint a  nyilvántartás megszűnését a  Felügyelet
a nyilvántartó bejelentése alapján jegyzi be a Regiszterbe.
(2) A  nyilvántartó az  (1)  bekezdésben meghatározott bejelentéseket az  erre a  célra rendszeresített elektronikus
formanyomtatványon, a  nyilvántartás létrehozását, az  abban bekövetkezett változást, valamint a  nyilvántartás
megszűnését követő harminc napon belül teszi meg, kivéve, ha a  törvény felhatalmazása alapján kiadott
kormányrendelet ez alól mentesíti.
(3) A  Regiszterbe való nyilvántartásba vételre az  e  törvényben és az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott
kormányrendeletben meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni.
8. Adatkapcsolat-szolgáltatási szabályzatok és adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodás bejelentése 11. § (1) A  szabályzatot a  nyilvántartó – legkésőbb annak hatálybalépését követő harmincadik napig – bejelenti
a Felügyeletnek.
(2) Az  adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodást a  szolgáltatást nyújtó nyilvántartó az  elektronikus információs
rendszerek biztonságának felügyeletéért felelős hatóság általi jóváhagyásról történő tudomásszerzéstől számított
harminc napon belül bejelenti a Felügyeletnek.
(3) A  szabályzatban és az  adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodásban foglaltak megváltozását a  nyilvántartó
– a  változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövegének benyújtásával – legkésőbb a  változás hatálybalépését
követő harmincadik napig bejelenti a  Felügyeletnek és ezen időn belül értesíti a  módosítással érintett további
nyilvántartókat.
(4) A  nyilvántartó az  adatkapcsolat-szolgáltatás megszüntetését a  Felügyeletnek legkésőbb a  tevékenység
megszüntetését követő harmincadik napig bejelenti.
9. Adatmegnevezések jegyzéke 12. § (1) A  Felügyelet elektronikus jegyzéket vezet a  nyilvántartások együttműködési képességének biztosítása
szempontjából jelentőséggel bíró adatokról és azok megnevezéséről (a  továbbiakban: adatmegnevezések
jegyzéke). A jegyzék tartalmazza a megnevezéseket és azok értelmezésének leírását.
(2) A  szabályzat tartalmazza a  nyilvántartó által az  adatkapcsolat-szolgáltatás keretében átvehető adatoknak
az adatmegnevezések jegyzéke szerinti megnevezését is.
10. Felügyeleti vizsgálat 13. § (1) A szabályzat, az adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodás, illetve az abban foglaltak megváltozásának bejelentése
alapján a  Felügyelet felügyeleti vizsgálat keretében vizsgálja, hogy a  nyilvántartó tevékenysége megfelel-e
az e törvényben és végrehajtási rendeleteiben, a kapcsolódó jogszabályokban, a szabályzatban és az adatkapcsolatszolgáltatási megállapodásban foglaltaknak.
(2) A  Felügyelet a  felügyeleti vizsgálat során jogosult megismerni az  adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodásokat,
azzal, hogy a  felügyeleti vizsgálat során tudomására jutott információkat bizalmasan köteles kezelni, azokat
nyilvánosságra nem hozhatja.
(3) A  Felügyelet összeveti a  szabályzatot a  felügyeleti ajánlásokban foglaltakkal, azok felülvizsgálata érdekében, és
szükség esetén új ajánlásokat fogalmaz meg.
(4) A közigazgatási hatósági ügynek nem minősülő felügyeleti vizsgálatra az e törvényben és a végrehajtására kiadott
kormányrendeletben meghatározott eltérésekkel a  Ket. hatósági ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(5) A  felügyeleti vizsgálat eredményeként felügyeleti jelentés készül. A  felügyeleti jelentésre a  Ket. jegyzőkönyvre
vonatkozó szabályait kell alkalmazni, azzal, hogy az személyes adatot nem tartalmazhat.
(6) Amennyiben a Felügyelet a  felügyeleti vizsgálat során olyan információ birtokába jut, amely információbiztonsági
kockázatot jelenthet, haladéktalanul értesíti az  elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletéért
felelős hatóságot.
(7) A  Felügyelet az  (1)  bekezdés szerinti vizsgálatot éves felügyeleti ellenőrzési terv alapján átfogó, összevont
felügyeleti vizsgálat keretében is végezheti.
Iv. FeJezet
a címadatot tartaLmazó nyILvÁntartÁsoK együttműKödésI Képessége
11. A központi címregiszter 14. § (1) A  címadatot tartalmazó állami és önkormányzati nyilvántartások együttműködési képességének elősegítésére és
az egységes címkezelés biztosítására központi címregiszter szolgál.
(2) A  központi címregiszter olyan, a  nyilvántartások közötti együttműködést elősegítő központi nyilvántartás, amely
a  címadatok vonatkozásában adatkapcsolat-szolgáltatás útján hiteles adatforrást biztosít a  címadatot tartalmazó
állami és önkormányzati nyilvántartások számára.
15. § A központi címregiszter vezetése, működése és az  egységes címkezelés részletes eljárási szabályait e  törvény
felhatalmazása alapján kiadott kormányrendelet állapítja meg.
v. FeJezet
zÁró rendeLKezéseK 12. Felhatalmazó rendelkezések 16. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
1. jelölje ki a Felügyeletet,
2. állapítsa meg a Felügyelet eljárására és a mentességi eljárásra vonatkozó részletes szabályokat,
3. állapítsa meg a  Regiszter tartalmára és vezetésére, valamint az  adatmegnevezések jegyzékének vezetésére
vonatkozó részletes szabályokat, 4. állapítsa meg az  adatkapcsolat-szolgáltatási szabályzat kötelező tartalmi elemeit, valamint a  szabályzat
bejelentésére vonatkozó részletes szabályokat,
5. állapítsa meg az  elsődleges adatnak minősülő adatok körét és az  azokat elsődleges adatként tartalmazó
nyilvántartásokat, valamint az elsődleges adattal járó kötelezettségek kezdő időpontját,
6. állapítsa meg azon nyilvántartások körét, amelyek tekintetében a  nyilvántartó automatikus adatelérési
felület létrehozására köteles, valamint határozza meg az  automatikus adatelérési felületre vonatkozó
követelményeket,
7. állapítsa meg azon nyilvántartások körét, amelyek nem kötelesek a  Regiszterbe történő bejelentés
megtételére, illetve a  szabályzat elkészítésére, a  6.  § (1)  bekezdése szerinti adatok egyezőségének
ellenőrzésére, és a 3–4. §-ban meghatározott kötelezettségek teljesítésére,
8. állapítsa meg a  központi címregiszter vezetése, működése és az  egységes címkezelés részletes eljárási
szabályait.
(2) Felhatalmazást kap az  e-közigazgatásért felelős miniszter, hogy a  közigazgatási informatika infrastrukturális
megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza
az automatikus adatelérési felület megvalósítására és üzemeltetésére vonatkozó részletes követelményeket.
(3) Felhatalmazást kap az  e-közigazgatásért felelős miniszter, hogy a  közigazgatási informatika infrastrukturális
megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a szabályzat
és az adatkapcsolat-szolgáltatási megállapodás részletes tartalmi követelményeit.
(4) Felhatalmazást kap az  e-közigazgatásért felelős miniszter, hogy a  közigazgatási informatika infrastrukturális
megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza
a származtatott adatot és az elsődleges adatot tartalmazó nyilvántartás adatai egyezősége automatikus adatátvétel
keretében történő biztosításának részletszabályait.
(5) Felhatalmazást kap az adópolitikáért felelős miniszter, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt érintően e törvény 1. §
(5) bekezdésében megjelölt feladatokkal kapcsolatos ágazati szabályokat rendeletben határozza meg.
13. Hatályba léptető rendelkezések 17. § Ez a törvény 2015. január 1-jén lép hatályba.
14. Átmeneti rendelkezések 18. § (1) A  nyilvántartók a  3.  § (1)  bekezdésében foglalt előírásoknak legkésőbb az  e  törvény hatálybalépését követő
huszonnegyedik hónap első napjáig kötelesek megfelelni.
(2) Az  olyan nyilvántartók, akik a  törvény hatálybalépésekor adatkapcsolat-szolgáltatást nyújtanak, a  7.  §
(1)  bekezdésében foglalt előírásnak legkésőbb az  e  törvény hatálybalépését követő tizenkettedik hónap első
napjáig kötelesek megfelelni.
(3) Az  olyan nyilvántartók, amelyek e  törvény hatálybalépése után és a  törvény hatálybalépését követő tizenkettedik
hónap első napjáig adatkapcsolat-szolgáltatást valósítanak meg, a  7.  § (1)  bekezdésében foglalt előírásnak
legkésőbb az e törvény hatálybalépését követő tizenkettedik hónap első napjáig kötelesek megfelelni.
(4) Azok a  nyilvántartók, akik a  törvény hatálybalépésekor nyilvántartással rendelkeznek, a  10.  § szerinti bejelentést
legkésőbb az e törvény hatálybalépését követő hatodik hónap első napjáig kötelesek megtenni.
15. Hatályon kívül helyező rendelkezések 19. § Hatályát veszti a Ket. 172. § j) pont 11. alpontja.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1566/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a jeruzsálemi Szent Család Osztrák–Magyar Zarándokházzal összefüggő magyar állami szerepvállalás, valamint az ingatlanban a Magyar Állam javára történő tulajdonszerzés lehetőségének elősegítésével összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  volt jeruzsálemi Szent Család Osztrák–Magyar Zarándokház,
mai nevén Szent Család Osztrák Hospice ingatlan tulajdonjogának rendezése során a  Magyar Állam részére
történő tulajdonjogszerzés érdekében kezdeményezze vegyes bizottság felállítását Magyarország Kormánya,
a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia, valamint az Österreichische Bischofskonferenz (Osztrák Katolikus Püspöki
Konferencia) részvételével;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti vegyes bizottság munkájáról és a  lehetséges
további feladatokról nyújtson be előterjesztést a Kormány részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a vegyes bizottság ülését követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök