text:
51/2007. (VI. 6.) OGY határozata a Magyar Honvédség további fejlesztésének irányairól.
Az Országgyűlés a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 47. § (1) bekezdésének b) pontja alapján a Magyar Honvédség további fejlesztésének irányairól az alábbi határozatot hozza:
1. Az Országgyűlés szükségesnek tartja a Magyar Honvédség fejlesztésének folytatását. Ennek során a fő hangsúlyt a nemzeti és nemzetközi keretek közötti alkalmazás
követelményeinek egyaránt megfelelő katonai képességek
kialakítására kell helyezni.
A határozatot az Országgyűlés a 2007. június 4-i ülésnapján fogadta el.
2. A végrehajtandó képességfejlesztés, modernizáció
és erőkoncentráció eredményeként jöjjön létre egy professzionális, sokoldalúan, rugalmasan és hatékonyan alkalmazható, nemzetközi (NATO, EU, ENSZ, EBESZ)
együttműködésre képes, kiképzett, feltöltött és bevethető
szervezetekkel rendelkező, korszerű eszközökkel felszerelt és finanszírozható haderő.
3. A Magyar Honvédség hosszú távon (10–15 év alatt)
– a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004.
évi CV. törvény 70. § (1) bekezdésben foglalt feladatai
végrehajtására is figyelemmel –, a már elért eredményekre
alapozva legyen képes – a magyar külpolitikai törekvésekhez igazodva – az ország határain kívül folytatott műveletekben egyidejűleg egy dandár méretű erő hat havi harci és
egy zászlóalj méretű erő tartós (hat hónapon túli) nem harci körülmények közötti alkalmazására; vagy egy zászlóalj
méretű erő tartós (hat hónapon túli) harci és egy zászlóalj
méretű erő tartós (hat hónapon túli) nem harci jellegű tevékenységére.
4. A fejlesztési feladatok fontossági sorrendjét a
Magyar Honvédség professzionális, valamint a műveleti
területre telepíthető, ott együttműködésre és működőképességének fenntartására alkalmas (expedíciós) jellegének
erősítése határozza meg. Ezen belül az egyes feladatokat a
következők szerint kell rangsorolni: a műveletre kijelölt,
illetve műveleti részvételre tervezett alegységek, szervezeti elemek fejlesztése, felszerelése; a NATO Reagáló Erő
és az EU harccsoport rotációkba felajánlott alegységek felszerelése; az irányítási-vezetési-rendszerek fejlesztésének
folytatása úgy, hogy azok illeszthetőek legyenek a kialakítandó hálózat alapú hadviselés képességhez.
5. A fejlesztés főbb követelményei és feladatai: a) hazánk szövetségi tagsága, a biztonsági környezetben bekövetkezett változások, valamint a haditechnika fejlődése és az elért képességek minőségi fejlesztése alapján
– figyelemmel az Észak-atlanti Szerződés 3. cikkében foglalt kötelezettségekre is – a feladatok ellátására alkalmas,
költségtakarékosan működtethető haderőt kell kialakítani
és fenntartani;
b) a fejlesztés biztosítsa, hogy a Magyar Honvédség
előtt álló feladatok végrehajtásához szükséges védelmi képességek fokozatosan erősödjenek, és folyamatosan javuljanak a szövetségi, illetve más nemzetközi kötelezettségek
teljesítésének feltételei, a kihívások és kockázatok kezeléséhez nem szükséges képességeket meg kell szüntetni;
c) a Magyar Honvédség váljon korszerűen kiképzett
és felszerelt, műveleti területre telepíthető, ott együttműködésre és működőképességének fenntartására alkalmas
(expedíciós) képességekkel is rendelkező haderővé;
d) a Magyar Honvédség szervezeti felépítése és vezetési rendje feleljen meg az országvédelem és a nemzetközi
szerepvállalás szempontjainak. Működjön hatékony és a
kialakított szervezeti kereteknek megfelelő középszintű
vezetési rendszer. Növekedjen a végrehajtó, kiemelten a
magas készenlétű, speciális képességekkel rendelkező, bevethető és telepíthető kötelékek feltöltöttsége, egyidejűleg
fejleszteni kell a harci erők alkalmazhatóságához feltétlenül szükséges harci támogató és harci támogató-kiszolgáló
képességeket. A logisztikai támogatás terén – a nemzeti
felelősség elvét is figyelembe véve – a többnemzeti megoldások kapjanak elsőbbséget;
e) a professzionális haderő követelményeinek megfelelő korszerű állományszerkezet, valamint a megfelelő állomány- és rendfokozati arány kialakításához kerüljön kidolgozásra a jelenlegi előmeneteli rendszerre épülő hitelesebb, átláthatóbb pályakép és életpálya modell. Az egyes
szervezetek sajátosságaira is figyelemmel, folyamatosan
növekedjen a szerződéses tiszthelyettes és legénységi állomány aránya, a nem kifejezetten katonai ismereteket
igénylő beosztásokban előnyben kell részesíteni a polgári
állomány foglalkoztatását. A megszerzett humánerőforrások megtartásának a minőségi teljesítmény hatékonyabb
ösztönzése és elismerése legyen az alappillére. Kiemelt
szempontként kell kezelni az állomány élet- és munkakörülményei lehetőségek szerinti javítását is;
f) a Magyar Honvédség igényeihez igazodó foglalkoztatáspolitika alkalmazásával, a toborzási és hadkiegészítési, tiszti, tiszthelyettesi képzési és kiképzési rendszer korszerűsítésével és költséghatékony működtetésével folyamatosan biztosítani kell a haderő részére a szükséges számú és minőségű személyi állományt;
g) a szétválasztott termelői és fogyasztói logisztikai támogatás rendszerét a megfelelő összhang biztosításával,
koncentrált logisztikai és támogató szervezetekkel, valamint a szükséges támogató és kiszolgáló katonai szervezetek fenntartásával kell működtetni. A Magyar Honvédség
gazdálkodásában a jövőben erősíteni kell a versenyszféra
szolgáltatásainak igénybevételét és a piaci módszerek alkalmazását;
h) korszerűsített infrastruktúrával biztosítani kell a
Magyar Honvédség gazdaságos és kulturált elhelyezését,
az állomány kiképzésének feltételeit, valamint az ország
területére érkező szövetségi erők Befogadó Nemzeti Támogatásának kapcsolódó feladatait.
6. A haditechnikai fejlesztés során fokozatosan végre
kell hajtani az elavult, gazdaságosan rendszerben nem tartható technikai eszközök cseréjét. Az új beszerzések során
a korszerűség, a hosszabb távú rendszerben-tarthatóság, a
gazdaságos üzemeltetés, a könnyebb szállíthatóság, a védettség, valamint a környezet és a természet védelmének
szempontjait kell figyelembe venni. A beszerzések és beruházások programokon keresztül valósuljanak meg.
Ennek keretében a program teljes időtartamában biztosítani kell a katonai igények és a gazdasági lehetőségek összhangját, az erőforrások költséghatékony felhasználását.
7. Hosszú távon törekedni kell arra, hogy az ország teherbíró képességével összhangban a védelmi kiadásokra
fordított költségvetési források GDP részaránya folyamatosan közelítsen a NATO tagállamok átlagának megfelelő
arányhoz, és a haditechnikai fejlesztésekre fordított források aránya érje el a védelmi kiadások 20%-át.
8. A Kormány jelen határozat végrehajtásáról, illetve a
fejlesztés aktuális helyzetéről írásban, minden év I. félévében számoljon be az Országgyűlés honvédelemmel foglalkozó állandó bizottságának.
9. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Egyidejűleg a Magyar Honvédség hosszú távú fejlesztésének irányairól szóló 14/2004. (III. 24.) OGY határozat, valamint az egyes honvédelmi tárgyú országgyűlési határozatok módosításáról szóló 112/2004. (XI. 3.) OGY határozat 1. pontja hatályát veszti.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
245/2010. (X. 6.) Korm. rendelete veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 149. § (3) bekezdés a) pontja alapján a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) A Kormány Győr-Moson-Sopron, Veszprém, Vas megye közigazgatási területére a polgári védelemről szóló 1996. évi
XXXVII. törvény 2. § (2) bekezdés f) pontja szerinti veszélyhelyzetet hirdet ki.
(2) A veszélyhelyzettel érintett területen a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény
(a továbbiakban: Hvt.) 159. § (1)–(3) bekezdésében, 165. §-ában, 168. §-ában, 169. §-ában, 173. § (1)–(2) bekezdésében,
(3) bekezdés a)–c) pontjában, (4) bekezdésében, 186. §-ában, valamint 195. § bekezdéseiben meghatározott
intézkedéseket kell alkalmazni.
(3) A veszélyhelyzet elhárításába a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 8. § b) pontja alapján a Magyar
Honvédség és a rendvédelmi szervek bevonhatók.
2. § (1) A vidékfejlesztési miniszter a környezetkárosodás felszámolásával összefüggő feladatait a reá vonatkozó jogszabályok
szerint látja el. A védekezési munkabizottság a Vidékfejlesztési Minisztériumban működik. A munkabizottság
tevékenységét a vidékfejlesztési miniszter irányítja.
(2) Az e rendeletben szereplő veszélyhelyzet elhárításával kapcsolatos kormányzati kommunikációs tevékenységet
a közigazgatási és igazságügyi miniszter hangolja össze.
(3) A védekezéssel összefüggő, 2010. október 4. 12.30 órát követően felmerült, indokolt költségeket a Kormány
a költségvetés általános tartalékának terhére vagy más módon biztosítja a védekezésben részt vevők részére.
3. § Ez a rendelet 2010. október 6-án 15.00 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2014. (XI. 13.) KKM közleménye a Magyarország és a Szerb Köztársaság között a szociális biztonságról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. CCXXXIV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi CCXXXIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. december 21-i, 216. számában kihirdetett, a Magyarország
és a Szerb Köztársaság között a szociális biztonságról szóló egyezmény 47. cikke az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„(1) Jelen Egyezményt meg kell erősíteni.
(2) Jelen Egyezmény a megerősítésről szóló utolsó értesítés kézhezvételének hónapját követő harmadik hónap első
napján lép hatályba.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2014. szeptember 19.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2014. december 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi CCXXXIV. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a Magyarország és a Szerb Köztársaság között a szociális biztonságról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. évi
CCXXXIV. törvény 2. és 3. §-a 2014. december 1-jén, azaz kettőezer-tizennégy december elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
58/2018. (III. 26.) Korm. rendelete a Debrecen megyei jogú város külterületén, az Észak-Nyugati Gazdasági Övezetben ipari telephely kialakításával és a területen megvalósuló munkahelyteremtő beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és d) pontjában,
a 3.  § (1)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3. § (2) bekezdése tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Debrecen megyei jogú város
közigazgatási területén elhelyezkedő, az  1.  mellékletben felsorolt ingatlanokon, illetve az  ezen ingatlanokból
telekalakítási eljárásban hozott, véglegessé vált döntés alapján kialakított ingatlanokon megvalósuló, ipari
telephely kialakításával és munkahelyteremtő beruházásokkal (a  továbbiakban együtt: Beruházások) összefüggő,
a 2. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének megkezdéséhez szükségesek,
b) a  Beruházások keretében vagy ahhoz kapcsolódóan útépítési, közműfejlesztési és -csatlakozási munkák
érdekében az 1. mellékletben felsorolt ingatlanokkal szomszédos ingatlanokat érintik.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) A Kormány a Beruházásokkal összefüggő építészeti-műszaki dokumentációnak a településrendezési és az építészetiműszaki tervtanácsokról szóló 252/2006. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés b) pontja szerinti véleményezésére
a központi építészeti-műszaki tervtanácsot jelöli ki.
(2) A Beruházásokkal összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1999/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a Budapest-Fasori Református Egyházközség temploma orgonája megépítésének támogatása érdekében a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Budapest-Fasori Református Egyházközség temploma orgonája megépítésének támogatása érdekében
9,7  millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló
2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi
közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
266/2012. (IX. 18.) Korm. rendelete a kulturális örökségvédelmi hatóságok kijelöléséről és eljárásaikra vonatkozó általános szabályokról.
A Kormány a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § a)–d) és f) pontjában,
a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b) pontjában,
az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény 47. §
(1) bekezdés a) pontjában, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) és
b) pontjában, a 19. § (5) és (8) bekezdése, valamint a 24. § tekintetében a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások
megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a 23. § és a 25. § b) pontja tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Kulturális örökségvédelmi hatóságok 1. § Budapest Főváros Kormányhivatala műemlékvédelmi és régészeti örökségvédelmi szakigazgatási szerveként
(a továbbiakban: Iroda) országos illetékességgel kulturális örökségvédelmi iroda működik.
2. § (1) A Kormány az örökségvédelemmel kapcsolatos területi feladatok ellátására a fővárosi és megyei kormányhivatalt
jelöli ki. (2) A fővárosi és megyei kormányhivatal örökségvédelemmel kapcsolatos területi feladatainak tekintetében a fővárosi
és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi
integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 6. § (4) bekezdésében, valamint
7. §-ában meghatározott hatáskörök – a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti hatáskört is beleértve –
gyakorlására jogosult szakmai irányító szerv vezetője az örökségvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter). (3) A fővárosi és megyei kormányhivatal döntéséhez az Iroda – a fővárosi és megyei kormányhivatal intézkedéséhez
szükséges költségvetési fedezet tekintetében megfogalmazott – előzetes jóváhagyása szükséges a következő
esetekben: a) a hatóság által a kulturális örökség védett elemének tulajdonosa helyett elvégeztetett munkáról szóló döntés,
b) a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 68. § (1) bekezdésében
meghatározott munkálatok elrendelése. (4) A fővárosi és megyei kormányhivatalok közötti koordinációt a Kulturális Örökségvédelmi Szakigazgatási Kollégium
(a továbbiakban: Kollégium) segíti elő. A Kollégium tagjai az Iroda vezetője és a fővárosi és megyei kormányhivatalt
vezető kormánymegbízott által kijelölt vezető beosztású kormánytisztviselők. A Kollégium ülését az Iroda vezetője
hívja össze. 3. § (1) A Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ (a továbbiakban: Központ) a kulturális
feladatokat ellátó központi hivatal, önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(2) A Központ irányítását a kultúráért felelős miniszter látja el.
(3) A Központ székhelye Budapest. (4) A Központot a kultúráért felelős miniszter által kinevezett elnök vezeti. Az elnök munkáltatói jogkört gyakorol
a Központ alkalmazottai felett. 2. Az Iroda, a fővárosi és megyei kormányhivatal és a Központ hatósági és szakhatósági hatáskörei
4. § A Kormány a Kötv.-ben, valamint a külön jogszabályokban meghatározott, kulturális örökségvédelemmel kapcsolatos
hatósági feladatok ellátására – az 5. §-ban és a 6. § (2) bekezdésében foglalt eltérésekkel –,
a) – a 7. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott kivételekkel – első fokú kulturális örökségvédelmi hatóságként,
valamint b) másodfokú kulturális örökségvédelmi hatóságként az országos illetékességű Irodát jelöli ki.
5. § A Kormány a) a kulturális javak kiviteléről szóló, 2008. december 18-i 116/2009/EK tanácsi rendeletben és a kulturális javak
kiviteléről szóló, 3911/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, – a 2004.
április 7-i 656/2004/EK bizottsági rendelettel módosított – 1993. március 30-i 752/93/EGK bizottsági rendeletben
meghatározott feladatok ellátására, b) előadó-művészeti államigazgatási szervként a Központot jelöli ki.
6. § (1) A Kötv.-ben meghatározott hatósági nyilvántartási feladatokat érintő ügyekben első fokon az Iroda jár el, a másodfokú
hatáskört a miniszter gyakorolja. (2) A Kötv.-ben, valamint a külön jogszabályban meghatározott, kulturális javakkal kapcsolatos hatósági feladatokat
érintő ügyekben első fokon a Központ jár el. Ezekben az ügyekben a másodfokú hatáskört a kultúráért felelős miniszter
gyakorolja. 7. § (1) A Kormány a Kötv.-ben meghatározott alábbi kulturális örökségvédelmi feladatok ellátására első fokú kulturális
örökségvédelmi hatóságként a fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki:
1. a Kötv. 17. §-a szerinti, régészeti lelőhely ideiglenes védelmével kapcsolatos hatósági feladatok;
2. régészeti feltárás engedélyezésével kapcsolatos, a Kötv. 20. §-a és 22. §-a szerinti, valamint egyedi hatósági
ügyben a Kötv. 23. § (2) bekezdése szerinti hatósági feladatok;
3. a Kötv. 24. §-a szerinti, mentő feltárással kapcsolatos hatósági feladatok;
4. a Kötv. 27. §-a szerinti, a régészeti emlékek megőrzésével kapcsolatos hatósági feladatok;
5. a Kötv. 31. §-a szerinti, műemléki érték ideiglenes védelmével kapcsolatos hatósági feladatok;
6. a Kötv. 44. §-a szerinti hatósági jóváhagyás;
7. a kulturális javak kivételével a Kötv. 67. § (1)–(2) bekezdése szerinti hatósági kötelezés;
8. a kulturális javak kivételével a Kötv. 67. § (3) bekezdés a) pontja, és – ha a vagyonkezelési vagy használati jogra
vonatkozó hatósági jóváhagyás ügyében a fővárosi és megyei kormányhivatal járt el – 67. § (3) bekezdés d) pontja
szerinti feladatok; 9. a kulturális javak kivételével a Kötv. 68. §-a szerinti döntések;
10. a Kötv. 69. §-a szerinti tűrési kötelezettség kimondása;
11. a kulturális javak esetének kivételével az örökségvédelmi bírság kiszabása;
12. a Kötv. 63. § (3) bekezdése alapján a védetté nyilvánított régészeti lelőhelyen végzett, építésügyi hatósági vagy
más hatósági engedélyhez nem kötött alábbi tevékenységek engedélyezése:
a) minden 30 cm mélységet meghaladó földmunka, így különösen: légvezeték, faültetés, tuskóirtásos
fakitermelés, rigolírozás, meliorizáció, szőlő és gyümölcsös telepítése, b) a lelőhely rendeltetésének, művelési ágának megváltoztatása,
c) a lelőhelyen található régészeti emlékek megóvási, konzerválási munkálatai,
d) a lelőhelyen lévő építmény vagy ennek maradványai bármely terepszinti vagy az alatti padlójának
megbontása, e) kerítés, oszlop földbeállítása, az 1 métert meg nem haladó tereprendezés,
f) kavics-, föld- és anyagdepó, illetve feltöltés, töltés létesítése;
13. a Kötv. 63. § (3) bekezdése alapján a védetté nyilvánított kulturális örökségi elem jellegét és megjelenését érintő,
építésügyi hatósági vagy más hatósági engedélyhez nem kötött alábbi tevékenységek engedélyezése:
a) kémény átalakítása, b) járda készítése, javítása, cseréje, eltávolítása,
c) burkolatok, falfelületek felújítása, cseréje, d) belső díszítmények, szerelvények, fűtőberendezések elhelyezése, eltávolítása, átalakítása, átszínezése,
e) az épülethez tartozó történeti értékű világítótestek és berendezések eltávolítása, felújítása, javítása, cseréje,
f) épületgépészeti és elektromos rendszerek, berendezések elhelyezése, felújítása, átalakítása, cseréje,
eltávolítása, g) kerítés létesítése, felújítása, átalakítása, átszínezése, eltávolítása,
h) utólagos falszigetelés készítése, i) válaszfalak építése, bontása, átépítése;
14. a Kötv. 63. § (3) bekezdése alapján műemlékhez tartozó kert vagy udvar megjelenését tartósan befolyásoló,
építésügyi hatósági vagy más hatósági engedélyhez nem kötött kertépítészeti munkák (kerti építmény, támfal,
medence, tereplépcső, burkolatok építése) elvégzésének engedélyezése; 15. a Kötv. 63. § (3) bekezdése alapján műemlékhez tartozó ingatlanterületen történő, más hatósági engedélyhez
nem kötött fakivágás, fa- és növényzettelepítés engedélyezése; 16. a Kötv. 63. § (3) bekezdése alapján a műemlék falfelületeinek vagy szerkezeteinek, továbbá alkotórészeinek és
tartozékainak tudományos vagy műszaki célú kutatására, feltárására irányuló, építésügyi hatósági vagy más
hatósági engedélyhez nem kötött alábbi tevékenységek engedélyezése: a) műemléki védelem alatt álló építmények fizikai beavatkozással, mintavétellel, roncsolással járó vizsgálata
(elemzése), b) a műemlék tartozékát (alkotórészét) képező műemlékként védett képző- és iparművészeti alkotás
roncsolásos vizsgálata; 17. a Kötv. 63. § (3) bekezdése alapján a műemlék funkciójának, használati módjának megváltoztatására irányuló,
építésügyi hatósági vagy más hatósági engedélyhez nem kötött tevékenység engedélyezése;
18. a Kötv. 63. § (3) bekezdése alapján a műemlékekkel és a védetté nyilvánított kulturális javakkal kapcsolatos,
építésügyi hatósági vagy más hatósági engedélyhez nem kötött megóvási (konzerválási), restaurálási vagy
átalakítási munkák engedélyezése; 19. a Kötv. 63. § (3) bekezdése alapján a műemlék jellegét és megjelenését befolyásoló fényforrás építésügyi hatósági
vagy más hatósági engedélyhez nem kötött elhelyezésének, illetve üzemeltetésének engedélyezése.
(2) A Kormány a) a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat
megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény 27. §-ában és 28. §-ában foglalt feladatok ellátására,
b) a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
45/A. § -ában foglalt hatósági feladatok ellátására a fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(3) A fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességét valamely ügyben a kulturális örökségi elem fekvése, illetve őrzési
(feltalálási helye) határozza meg. (4) A hatáskörébe tartozó ügyben mind az Iroda, mind a fővárosi és megyei kormányhivatal jogosult előzetes
nyilatkozatot kiadni. 8. § (1) Kormányrendeletben meghatározott esetekben a más hatóságok előtt indult,
a) a régészeti lelőhelyen vagy a régészeti védőövezet területén megvalósuló tevékenység, építmény
engedélyezésére irányuló eljárásokban, annak elbírálása kérdésében, hogy az engedélyeztetni kívánt
tevékenység, építmény a kulturális örökség védelme jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben
foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e, az 1. melléklet A. pontjában meghatározott
szakkérdésben, b) a műemléki területen megvalósuló vagy a műemlék építményen, műemlék ingatlanán végzett tevékenység,
építési tevékenység engedélyezésére irányuló eljárásokban, annak elbírálása kérdésében, hogy az
engedélyeztetni kívánt tevékenység, építmény a kulturális örökség védelme jogszabályban rögzített
követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e, az 1. melléklet
B. pontjában meghatározott szakkérdésben, első fokú eljárásban az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal, másodfokú eljárásban az Iroda jár el
szakhatóságként. (2) A fővárosi és megyei kormányhivatal az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki, amely a kibocsátásától számított hat hónapig használható fel.
3. Eljárási szabályok 9. § (1) A 4. §, valamint a 7. § szerinti hatósági eljárásban a döntés fellebbezéssel nem támadott rendelkezései tekintetében
beáll a jogerő, ha a döntés egyes rendelkezései ellen nyújtottak be fellebbezést, és az ügy jellegéből adódóan
a fellebbezés elbírálása nem hat ki a fellebbezéssel meg nem támadott rendelkezésekre.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal és az Iroda szakhatósági eljárásában az ügyintézési határidő harminc nap.
10. § (1) Az Iroda létrehozza és működteti a régészeti lelőhelyek, a régészeti védőövezetek, a műemléki területek és
a műemlékek nyilvános adatbázisát, amely tartalmazza az azonosításukhoz szükséges és a védettségükre vonatkozó
adatokat, és biztosítja az adatok közötti keresés lehetőségét. Az adatok változását az Iroda haladéktalanul átvezeti az
adatbázisban. E rendelkezés alkalmazásában azonosításhoz szükséges adat annak a földrészletnek a helyrajzi száma is,
amelyen régészeti lelőhely, régészeti védőövezet, műemléki terület vagy műemlék található.
(2) Az Iroda az (1) bekezdés szerinti adatbázis adott eljárástípusban releváns adatait – azonosító adatként a megye,
a település elnevezését, helyrajzi számot és a védettség jellegét feltüntetve, vagy EOV vetületű vektoros
térképfedvényt alkalmazva – kérésre átadja azon hatóságoknak, amelyek eljárásában kormányrendelet rendelkezése
alapján a fővárosi és megyei kormányhivatal vagy az Iroda szakhatóságként vesz részt. Az Iroda a frissített adatbázist
havonta elektronikus úton átadja az érintett hatóságoknak. (3) A Nemzeti Földalap vagyonnyilvántartásának vezetéséhez szükséges feladatok ellátása érdekében az Iroda havonta
elektronikus úton átadja a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet részére a régészeti lelőhelyek és a régészeti
védőövezetek azonosító adatait tartalmazó havonként aktualizált adatbázist. 11. § (1) A Kormány a fővárosi és megyei kormányhivatalnak és az Irodának a Kötv. szerinti régészeti feltárások
engedélyezésére irányuló eljárásában, a) ha a régészeti feltárás termőföldön valósul meg – abban a kérdésben, hogy a kérelem szerinti tevékenység
a termőföld védelméről szóló törvény szerinti talajvédelmi kötelezettségeknek a kérelemben foglaltak szerint
vagy további feltételek mellett megfelel-e –, első fokú eljárásban a fővárosi és megyei kormányhivatal növény
és talajvédelmi igazgatóságát, másodfokú eljárásban a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt, valamint,
b) ha környezetvédelmi vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges azon tevékenység
megkezdéséhez, amely miatt a régészeti feltárást országos jelentőségű védett természeti területnek vagy
barlangnak nem minősülő ba) külterületen, bb) természeti területen,
bc) egyedi tájértéket magába foglaló területen, vagy bd) Natura 2000 területen
végzik – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és
közösségi jogi követelményeknek, valamint a tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek
a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, első fokú eljárásban
a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget, másodfokú eljárásban az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a fővárosi és megyei kormányhivatalnak és az Irodának a 7. § (1) bekezdés 12. pont a) alpontjában, valamint
a 7. § (1) bekezdés 15. pontjában meghatározott tevékenység engedélyezése iránti eljárásában – abban a kérdésben,
hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek, valamint
a tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, első fokú eljárásban a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget, másodfokú
eljárásban az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(3) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánított építésügyi hatósági ügyben a fővárosi és
megyei kormányhivatal a döntését az örökségvédelemmel összefüggő jogszabályok megtartásával, az
örökségvédelemmel összefüggő szakhatósági eljárás lefolytatása nélkül hozza meg.
12. § (1) A miniszter által vezetett minisztérium szakértő testületként működteti az Ásatási Bizottságot, amely a régészeti
örökséggel kapcsolatos hatósági, illetve egyéb szakmai döntések előkészítésében segíti az Iroda és a fővárosi és
megyei kormányhivatal munkáját. (2) A fővárosi és megyei kormányhivatal a régészeti lelőhelyet érintő következő eljárásokban köteles kikérni az Ásatási
Bizottság véleményét: a) régészeti feltárás engedélyezése, b) szakhatósági állásfoglalás kiadása, amennyiben az ügy védetté nyilvánított régészeti lelőhelyet vagy helyben és
fizikai állapotromlás nélkül megőrzendő régészeti emléket érint, c) védetté nyilvánított régészeti lelőhelyet érintő településrendezési eszközök véleményezése
esetén. (3) A miniszter által vezetett minisztérium szakértő testületként működteti a Műemléki Tanácsadó Testületet, amely
a műemlékekkel kapcsolatos hatósági, szakhatósági, illetve egyéb szakmai döntések előkészítésében segíti az Iroda és
a fővárosi és megyei kormányhivatal munkáját. (4) A fővárosi és megyei kormányhivatal
a) a Kötv. 63. § (1) bekezdésében meghatározott ügyekben szakhatóságként eljárva, illetve
b) a Kötv. 63. § (3) bekezdése szerinti hatósági engedélyezési eljárásában,
c) kéri ki a Műemléki Tanácsadó Testület véleményét.
(5) A fővárosi és megyei kormányhivatal eljárásának határidejébe a Műemléki Tanácsadó Testület eljárási ideje
beleszámít. (6) Amennyiben a fővárosi és megyei kormányhivatal a (2) és a (4) bekezdés szerinti véleménytől eltérő döntést hoz, az
indokolásban köteles kifejteni az eltérés okát. (7) A fővárosi és megyei kormányhivatal a (2) és a (4) bekezdés szerinti eseteken kívül is jogosult az Ásatási Bizottság és
a Műemléki Tanácsadó Testület véleményének kikérésére. 13. § A Központ szakértő testületként működteti a Kulturális Javak Bizottságát, amely a kulturális javakkal kapcsolatos
hatósági, illetve egyéb szakmai döntések előkészítésében segíti a Központ munkáját.
14. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal köteles tudományos adatszolgáltatást kérni az Irodától az alábbi
tevékenységekre kiterjedő tervek engedélyezésére irányuló örökségvédelmi eljárás, illetve szakhatósági
közreműködés, továbbá véleményezés esetén: a) az épület egészére, helyiségeinek, homlokzatainak, szerkezeteinek, vagy alkotórészeinek jelentős részére
kiterjedő beavatkozás esetén; b) műemlék tartószerkezetének átalakítása, helyreállítása, megerősítése;
c) műemléki környezetben történő olyan építkezés esetén, amely hatással lehet a műemlék tartószerkezetére;
d) műemlék gépészeti és elektromos berendezéseinek eltávolítása, átalakítása, cseréje;
e) műemlékek ingatlanán lévő kertet és történeti kertet érintő beavatkozások (így különösen növényzet eltávolítása
és telepítése, kertépítészeti elemek építése, bontása, helyreállítása); f) műemlék, műemlék tartozéka, alkotórésze, berendezése (így különösen képző- és iparművészeti alkotás) fizikai
beavatkozással, mintavétellel, roncsolással járó vizsgálata; g) műemlék, műemlék tartozéka, alkotórésze, berendezése (így különösen képző- és iparművészeti alkotás, orgona)
tervezett restaurálása, átalakítása; h) műemléki védelem alatt álló ingatlant érintő telekalakítás;
i) településrendezési eszközök véleményezése; j) műemléki jelentőségű területen álló épület bontása.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal a döntése meghozatalához szükséges tudományos adatokat az Irodától köteles
bekérni. Az Iroda az adatszolgáltatást tizenöt napon belül teljesíti.
4. Az Iroda, a fővárosi és megyei kormányhivatal és a Központ egyéb feladatai
15. § A Kötv.-ben, valamint a külön jogszabályokban meghatározott, kulturális örökségvédelemmel kapcsolatos nem
hatósági feladatokat – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – a Központ látja el.
16. § A Kötv.-ben meghatározott örökségvédelmi felügyeleti feladatokat a miniszter és az miniszter koordinációja mellett az
Iroda vagy a fővárosi és megyei kormányhivatal látja el. Az örökségvédelmi felügyeleti feladatok különösen az
alábbiak:
a) a kulturális örökség elemei és környezetük állapotának, valamint megfelelő használatának figyelemmel kísérése,
b) a kulturális örökség elemeinek fenntartható, integrált szemléletű, a védelmet és fejlesztést összehangoló
használatának elősegítése, így különösen a kulturális örökségvédelmi célzatú vagy a kulturális örökséget is érintő
pályázatok, programok és projektek kezdeményezése és az előkészítésükben, kidolgozásukban, értékelésükben
és végrehajtásukban való közreműködés,
c) az örökségvédelem érdekeit érintő szakmai és társadalmi együttműködés elősegítése.
17. § Az Iroda ellátja a Kötv.-ben meghatározott tudományos feladatokat, ennek keretében különösen:
a) végzi és irányítja az ország műemléki értékeinek feltárását és inventarizálását, közreműködik a régészeti örökség
és a kulturális javak felkutatásában és inventarizálásában,
b) javasolja és előkészíti az kulturális örökségi ingatlan elemek védetté nyilvánítását,
c) gondoskodik az örökségi értékekkel összefüggő tudományos eredmények hozzáférhetővé tételéről,
d) végzi a műemlékállomány revízióját és tudományos kutatását, a kutatási eredmények feldolgozását és
publikálását,
e) kutatás-módszertani céllal kezdeményezi és irányítja a műemlékek kutatását,
f) örökségvédelemmel kapcsolatos metodikai kutatásokat végez és végeztet, szakmai metodikai irányelveket
dolgoz ki és tesz közzé,
g) részt vesz a műemlékekhez kötődő szakrestaurálások előkészítésében és közreműködik a kivitelezés
folyamatában,
h) együttműködik az örökségvédelmi érdekű kutatási programokban.
5. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
19. § (1) A miniszter által vezetett minisztériumot az e rendeletben meghatározott, e rendelet hatálybalépését megelőzően
a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal által ellátott feladat- és hatáskörök, valamint azok ellátásához kapcsolódó
jogviszonyok tekintetében jogutódnak kell tekinteni.
(2) Ahol jogszabály Kulturális Örökségvédelmi Hivatalt említ, azon a minisztert kell érteni e rendeletben meghatározott,
e rendelet hatálybalépését megelőzően a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal által ellátott feladat- és hatáskörök
tekintetében.
(3) Az Irodát az e rendeletben meghatározott, e rendelet hatálybalépését megelőzően a Kulturális Örökségvédelmi
Hivatal által ellátott feladat- és hatáskörök, valamint azok ellátásához kapcsolódó jogviszonyok tekintetében
jogutódnak kell tekinteni.
(4) Ahol jogszabály Kulturális Örökségvédelmi Hivatalt említ, azon az Irodát kell érteni az e rendeletben meghatározott,
e rendelet hatálybalépését megelőzően a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal által ellátott feladat- és hatáskörök
tekintetében.
(5) Az Irodát a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében foglalt felhatalmazó rendelkezések alapján
kiadott, valamely beruházás kiemelt jelentőségűvé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
kormányrendeletben meghatározott, e rendelet hatálybalépését megelőzően a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal
részére megállapított feladat- és hatáskörök tekintetében jogutódnak kell tekinteni.
(6) Az Iroda a jogutódlás keretében a Kulturális Örökségvédelmi Hivataltól – a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény szerinti a munkáltató személyében bekövetkező jogutódlás jogcímen – átvett 70 fős létszámmal látja el
a feladatait.
(7) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően meghatározott illetékességgel a fővárosi és megyei kormányhivatal
kulturális örökségvédelmi szakigazgatási szerveként működő kulturális örökségvédelmi iroda jogutóda az általa
ellátott feladat- és hatáskörök, valamint azok ellátásához kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a korábbi
illetékességi területén működő fővárosi és megyei kormányhivatalok.
(8) Az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalt a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások
megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében foglalt
felhatalmazó rendelkezések alapján kiadott, valamely beruházás kiemelt jelentőségűvé nyilvánításáról és az eljáró
hatóságok kijelöléséről szóló kormányrendeletben meghatározott, e rendelet hatálybalépését megelőzően a kijelölt
fővárosi és megyei kormányhivatal kulturális örökségvédelmi szakigazgatási szerve részére megállapított feladat- és
hatáskörök tekintetében jogutódnak kell tekinteni.
(9) Ahol jogszabály a fővárosi és megyei kormányhivatal kulturális örökségvédelmi szakigazgatási szerveként működő
kulturális örökségvédelmi irodát említ, azon a területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalt kell érteni az
e rendeletben meghatározott, e rendelet hatálybalépését megelőzően az örökségvédelmi iroda által ellátott feladatés hatáskörök tekintetében.
(10) A Kulturális Örökségvédelmi Hivatal elnevezése Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási
Központra változik, és ellátja az e rendeletben a Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási
Központnak meghatározott feladatait.
(11) Ahol jogszabály Kulturális Örökségvédelmi Hivatalt említ, azon Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és
Szolgáltatási Központot kell érteni e rendeletben meghatározott, e rendelet hatálybalépését megelőzően a Kulturális
Örökségvédelmi Hivatal által ellátott feladat- és hatáskörök tekintetében.
20. § (1) A kormányrendelettel műemlékké nyilvánított ingatlanok I. és II. kategóriába sorolásával kapcsolatos
jogszabály-módosításokat a miniszter a kultúráért felelős miniszter véleményének figyelembevételével készíti elő.
(2) A 24. §-sal megállapított rendelkezéseket az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni
kell.
21. § E rendelet 5. § a) pontja és 6. § (2) bekezdése a kulturális javak kiviteléről szóló 2008. december 18-i 116/2009/EK
tanácsi rendelet, továbbá a kulturális javak kiviteléről szóló, 3911/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
rendelkezések megállapításáról szóló – a 2004. április 7-i 656/2004/EK bizottsági rendelettel módosított –, 1993.
március 30-i 752/93/EGK bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
22. § A fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 14. pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A fővárosi és megyei kormányhivatal szervezeti egységeként működő ágazati szakigazgatási szervek (a továbbiakban:
szakigazgatási szerv):]
„14. a műemlékvédelmi és régészeti örökségvédelmi szakigazgatási szerve az örökségvédelmi feladatok ellátására,”
23. § (1) Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 37. §-a következő y) ponttal egészül ki:
[A belügyminiszter (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: miniszter) a Kormány]
„y) örökségvédelemért”
(felelős tagja)
(2) A Kr. 39. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A miniszter
a) előkészíti a régészeti örökség és a műemlék védelmével összefüggő jogszabályokat, továbbá e tárgykörben
felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
b) összehangolja, ellenőrzi és szakmailag irányítja a régészeti és műemlékvédelmi hatósági tevékenységet.”
(3) A Kr. 40. § (5) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszter az építésügyért való felelősségi körében)
„c) egyetértési jogot gyakorol az emberi erőforrások miniszterével a Világörökség Magyar Nemzeti Bizottság
munkájában,”
(4) A Kr. 40. §-a a következő (5c) bekezdéssel egészül ki:
„(5c) A miniszter az örökségvédelemért való felelőssége körében
a) összehangolja, felügyeli és szakmailag irányítja az örökségvédelmi hatóságok tevékenységét, a fővárosi és megyei
kormányhivatal örökségvédelmi hatósági jogalkalmazási tevékenységét és közreműködik a tevékenységek
ellenőrzésében; b) közreműködik az örökségvédelmet érintő nemzeti szabványok kidolgozásában, és a műemlékekkel összefüggő
sajátos építési termékek beépítési feltételeinek meghatározásában; c) ellátja a Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Kft. (a továbbiakban: VÁTI) örökségvédelemmel
összefüggő feladatai szakmai felügyeletével kapcsolatos feladatokat; d) gondoskodik a régészeti örökség
da) számbavételéről, nyilvántartásáról, db) védendő területeinek meghatározásáról, védetté nyilvánításáról,
dc) védelméről, megőrzéséről, dd) védelme körében az Ásatási Bizottság működtetésével kapcsolatos feladatok ellátásáról;
e) a műemlékvédelem körében ea) dönt a műemléki értékek, védetté nyilvánításáról, illetve annak megszüntetéséről,
eb) a műemlékek, és a védelem alá vont területek védelméről, megőrzéséről és nyilvántartásáról,
ec) ellátja a Műemléki Tanácsadó Testület működtetésével kapcsolatos feladatokat.”
(5) A Kr. 52. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszter) „b) ellátja a közművelődési, közgyűjteményi tevékenységgel, a művészeti alkotó munka és előadói tevékenység
állami támogatásával kapcsolatos feladatokat,” (6) A Kr. 52. § i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszter) „i) hatáskörébe tartozóan gondoskodik a kulturális javak számbavételéről, nyilvántartásáról és a tudományos
feladatok ellátásáról,” 24. § (1) Az M7-es autópálya, Sávoly község északi közigazgatási határa, a Marótvölgyi-csatorna és Szőkedencs község déli
közigazgatási határa által lehatárolt területen megvalósuló nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági
ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 248/2008. (X. 14.) Korm. rendelet 1. számú mellékletében
foglalt táblázat a) D:1 mezőjében a „Marcali Város Jegyzője” szövegrész helyébe a „Somogy Megyei Kormányhivatal” szöveg,
b) E:1 mezőjében a „Somogy Megyei Kormányhivatal” szövegrész helyébe az „építésügyért felelős miniszter” szöveg
lép. (2) A DUNA-ETANOL Zrt. Bioetanol-Biogáz-Kiserőmű projekt Dunaalmás község közigazgatási területén megvalósuló
nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 60/2010.
(III. 18.) Korm. rendelet 1. mellékletében foglalt táblázat
a) D:3 mezőjében a „Tata város jegyzője” szövegrész helyébe a „Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal”
szöveg, b) E:3 mezőjében a „Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal” szövegrész helyébe az „építésügyért felelős
miniszter” szöveg lép. (3) Az EM-Bioetanol Kft. Bioetanol-Biogáz-Kiserőmű projekt Kaba város közigazgatási területén megvalósuló
nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 61/2010.
(III. 18.) Korm. rendelet 1. mellékletében foglalt táblázat
a) D:3 mezőjében a „Kaba város jegyzője” szövegrész helyébe a „Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal” szöveg,
b) E:3 mezőjében a „Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal” szövegrész helyébe az „építésügyért felelős miniszter”
szöveg lép. (4) A magyar–horvát összekötő földgázszállító-vezeték kiépítéséhez és a vezeték üzemszerű működtetéséhez
kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé
nyilvánításáról szóló 173/2010. (V. 13.) Korm. rendelet 1. mellékletében foglalt táblázat
a) C:21 mezőjében aa) a „Bátaszék Város Önkormányzat jegyzője” szövegrész helyébe a „Tolna Megyei Kormányhivatal” szöveg,
ab) a „Siklós Város Önkormányzat jegyzője” szövegrész helyébe a „Baranya Megyei Kormányhivatal” szöveg,
b) D:21 mezőjében a „fővárosi és megyei kormányhivatal” szövegrész helyébe az „építésügyért felelős miniszter”
szöveg lép. (5) A Nabucco Gas Pipeline International GmbH. által megvalósítandó, a Nabucco gázvezeték magyarországi szakaszának
kiépítéséhez és a vezeték üzemszerű működtetéséhez kapcsolódó beruházással összefüggő közigazgatási hatósági
ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 174/2010. (V. 13.) Korm. rendelet 1. mellékletében foglalt
táblázat a) C:3 mezőjében a „települési önkormányzat jegyzője” szövegrész helyébe az „a területileg illetékes fővárosi és
megyei kormányhivatal” szöveg, b) D:3 mezőjében a „fővárosi és megyei kormányhivatal” szövegrész helyébe az „építésügyért felelős miniszter”
szöveg lép. (6) A Szociális Családiház-építési Program keretében az Ócsa területén megvalósuló építési beruházással összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
156/2011. (VIII. 10.) Korm. rendelet 1. melléklete helyébe a 2. melléklet lép.
(7) Az Erkel Színház előadás tartására alkalmas állapotra történő felújításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek
kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 27/2012. (III. 6.) Korm. rendelet 1. mellékletében foglalt táblázat
a) D:2 mezőjében a „Budapest Főváros VIII. Kerület Józsefvárosi Önkormányzat jegyzője” szövegrész helyébe
a „Budapest Főváros Kormányhivatala” szöveg, b) E:2 mezőjében a „Budapest Főváros Kormányhivatala” szövegrész helyébe az „építésügyért felelős miniszter”
szöveg lép. 25. § Hatályát veszti a) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalról, a kulturális örökségvédelmi szakigazgatási szervekről, és eljárásaikra
vonatkozó általános szabályokról szóló 324/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet,
b) a Kr. 50. § f) pontja, 52. § e), n) és t) pontja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
50/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Kovács István rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország brüsszeli Állandó NATO
Képviseletének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2013. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
485/B/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányosságának vizsgálatára irányuló indítvány alapján meghozta az alábbi
Az Alkotmánybíróság a miniszterelnökkel szembeni bizalmatlanság kifejezéséről és az új miniszterelnök megválasztásáról szóló 27/2009. (IV. 14.) OGY határozat alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
1. Az indítványozó kérelmet terjesztett elő az Országgyűlés által 2009. április 14-én elfogadott országgyűlési
határozat megsemmisítésére. A miniszterelnökkel szembeni bizalmatlanság kifejezéséről és az új miniszterelnök
megválasztásáról szóló 27/2009. (IV. 14.) OGY határozat
(a továbbiakban: OGY hat.) az indítványozó szerint azért
alkotmánysértő (sérti az Alkotmány 33/A. §-át, 39/A. §-át
és 39/C. §-át), mert a miniszterelnök szóban már 2009. április 14-e előtt lemondott, így már nem lehetett volna vele
szemben konstruktív bizalmatlansági indítványt elfogadni. Véleménye, hogy az Országgyűlés előtti szóbeli lemondás azonos a köztársasági elnökhöz intézett írásbeli
lemondással, lemondott miniszterelnökkel szemben pedig
az Alkotmány 33/A. § b) pontja és az 55/2004. (XII. 13.)
AB határozat (a továbbiakban: Abh.) alapján nem lehet
konstruktív bizalmatlansági indítványt érvényesíteni. Az
indítványozó utal arra, hogy az Abh. alkotmányellenesnek
ítélte a miniszterelnök lemondásához kapcsolódó alkotmányon túl meghatározott törvényi feltételeket. A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 18. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a miniszterelnök a köztársasági elnökhöz intézett írásbeli nyilatkozattal mondhat le megbízatásáról. Az indítványozó kifejtette, hogy mivel a 18. § (3) bekezdés szerint az írásbeli lemondásról a köztársasági elnöknek haladéktalanul tájékoztatni kell az Országgyűlést, abban az esetben, ha a miniszterelnök az Országgyűlés előtt tesz lemondására irányuló nyilatkozatot, az közvetlenül a címzettnek szól.
Ilyenkor – véleménye szerint – a szóbeli lemondás is érvényes. Mindezek alapján az indítványozó határozott kérelmet terjesztett elő az OGY hat. alkotmányossági vizsgálatára és megsemmisítésére.
2. Az indítványozó által vizsgálni kért OGY hat. a következőképpen rendelkezik: „Az Országgyűlés a miniszterelnökkel szemben bizalmatlanságát fejezi ki, egyben
Bajnai György Gordont miniszterelnökké megválasztja.”
3. Az Alkotmánybíróság hatásköreit értelmezve az
52/1993. (X. 7.) AB végzésben (a továbbiakban: Abv.)
megállapította, hogy az Alkotmány 32/A. §-ának és a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 46. §-ának megfelelően nem minden országgyűlési határozat tartozik az állami irányítás egyéb jogi eszközei körébe, csak azok, amelyek a 46. § (1) bekezdésében foglalt tartalommal bírnak.
A 46. § (2) bekezdése kifejezetten kizárja az állami irányítás egyéb jogi eszközei köréből a parlament egyedi határozatait (ABH 1993, 407, 408.). Erre tekintettel az Abv. hatáskör hiányában visszautasította az egyedi döntést tartalmazó OGY határozat érdemi vizsgálatára irányuló kérelmet. Az Abv. alapján alakult ki az Alkotmánybíróság azon
gyakorlata, hogy a jogszabály vagy az állami irányítás
egyéb jogi eszköze megjelölése még nem szükségképpen
alapozza meg az adott aktus felülvizsgálatára nézve az Alkotmánybíróság hatáskörét. A hatáskör vizsgálatánál nem
az aktus elnevezése, hanem a benne foglalt rendelkezések
jogi jellege az irányadó (lásd pl.: 703/B/2003. AB végzést
ABH 2008, 3432, 3435.)
Jelen ügyben megállapítható, hogy az indítványozó által vizsgálni kért OGY hat. olyan egyedi döntést tartalmaz,
amelynek felülvizsgálatára az Alkotmánybíróságnak sem
az Alkotmány sem az Alkotmánybíróságról szóló 1989.
évi XXXII. törvény, sem más törvény alapján nincs hatás
köre. Az Alkotmánybíróság ezért az indítványt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat (ABK 2009. január 3.)
29. § b) pontja alkalmazásával – mely szerint az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja, ha megállapítható, hogy az eljárásra nincs hatásköre – visszautasította.
Budapest, 2010. február 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
18/2018. (VIII. 23.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériumának elektronikus aláírási és elektronikus bélyegzési szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, az elektronikus
ügyintézési szolgáltatások nyújtására felhasználható elektronikus aláíráshoz és bélyegzőhöz kapcsolódó követelményekről szóló
137/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 13. § (5) bekezdésében foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: Minisztérium) elektronikus aláírási és elektronikus bélyegzési
szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) A  Szabályzat hatálya az  elektronikus aláírással és elektronikus bélyegzővel történő hitelesítésre jogszabály vagy
az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzata által felhatalmazott személyekre terjed ki.
(2) A Szabályzat tárgyi hatálya alá az alábbi tevékenységek tartoznak:
a) a kiadmányozásra vagy aláírásra jogosultak által a  Minisztérium hatáskörébe tartozó eljárások során
az elektronikus formában létrehozott, elektronikus aláírással és időbélyeggel vagy elektronikus bélyegzővel
és időbélyeggel ellátott dokumentumok készítése;
b) a Minisztérium által elektronikus aláírással vagy elektronikus bélyegzővel ellátott küldemények hivatali kapun
keresztül vagy egyéb elektronikus úton történő megküldése;
c) az elektronikus aláírásnak és elektronikus bélyegzőnek a  Minisztérium által tárolt és elektronikus aláírással
ellátott dokumentumok hosszú távú megőrzési kötelezettsége miatt szükséges archiválása.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1164/2012. (V. 18.) Korm. határozata az egyszerűsített honosítási eljáráshoz kapcsolódó feladatok költségvetési forrásának biztosításáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében a Magyarország
2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel 3221,2 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Kvtv.
1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 5. Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatal cím és 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Határon túli magyarok programjainak támogatása
alcím, 3. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport, XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím,
8. Alkotmányvédelmi Hivatal cím és 13. Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal cím, XIII. Honvédelmi Minisztérium
fejezet, 3. Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat cím, 2. Katonai Biztonsági Hivatal alcím, XVIII. Külügyminisztérium
fejezet, 1. Külügyminisztérium központi igazgatása cím, 2. Külképviseletek igazgatása cím és 4. Információs Hivatal cím
javára. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra azonnal elszámolásra 2012. december 20.
2. a 2012. és 2013. évi költségvetési hiánycél biztosításához szükséges intézkedésekről szóló 1036/2012. (II. 21.) Korm.
határozat 6. pontjában foglalt beszerzési tilalom alól az egyszerűsített honosítással összefüggő feladatok
vonatkozásában a végrehajtó szervek részére felmentést ad. Felelős: érintett miniszterek
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
12/2015. (I. 30.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
a Tan Kapuja Buddhista Főiskolán
Jelen János Lajos tudományos főmunkatársat
– a 2015. február 15-étől 2019. február 14-éig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával ismételten megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1816/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a Budapesti Operettszínház irányítási jogának államháztartási alrendszerek közötti átadásával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Budapesti Operettszínház 2014. január 1-jétől az  állam fenntartásába kerüljön, és annak
irányítását az emberi erőforrások minisztere lássa el;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak a  Budapesti
Operettszínház irányítási joga államháztartási alrendszerek közötti változásának törvényi megalapozásáról,
a  Budapesti Operettszínház 2014. évi működtetéséhez szükséges támogatási előirányzatnak a  Magyarország
2014. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslatban történő fejezetek közötti átcsoportosításáról, valamint
a  Budapesti Operettszínház által az  alaptevékenységéhez használt ingatlanok bérletével kapcsolatosan felmerülő
többletkiadások fedezetéről 200 millió forint összegben;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét a  Budapesti Operettszínház átadás-átvételéről szóló megállapodás
előkészítésére és aláírására.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a megállapodás megkötésére: 2013. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2018. (XII. 17.) NVTNM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján, egyes kiemelt jelentőségű állami vagyongazdálkodási
feladatok ellátására, 2018. december 18. napjától 2020. december 17. napjáig terjedő időtartamra dr. Czepek Gábort
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében
a) koordinálja a  Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének
biztosításáról szóló törvény végrehajtásából eredő feladatokat,
b) közreműködik a Magyar Állam tulajdonában lévő ingatlanvagyon felmérésében és a felmért ingatlanvagyon
hasznosítására vonatkozó koncepció kidolgozásában,
c) ellátja az  állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló törvény végrehajtásából eredő feladatok
koordinációját,
d) végrehajtja mindazon feladatokat, amelyeket a miniszter a feladatkörébe utal.
3. § (1) A  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja alapján a  miniszteri biztos a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdése szerinti díjazásra
és kormányrendelet szerinti juttatásra nem jogosult.
(2) A miniszteri biztos munkáját a Ksztv. 38. § (8) bekezdése alapján 2 fős titkárság segíti.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bártfai-Mager Andrea s. k.,
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter


text:
412/2014. (X. 30.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – dr. Szabó Hedvig ezredest 2014. október 23-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2014. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
68/2009. (VIII. 28.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. §-ának (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter és a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi
együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a továb biak ban: szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását köve tően
a szerződés végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli miniszter


text:
41/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a pénzügyminiszter elő ter jesz tésére
Bebiák Valériának, az APEH Központi Hivatala Pénzügyi és Bérgazdálkodási Főosztálya vezetőjének,
dr. Dávid Mariannának, az APEH Központi Hivatala Hatósági Főosztálya vezetőjének,
Fonai Tibornak, a Magyar Államkincstár informatikai igazgatójának,
Garai Péterné, a Pénzügyminisztérium Államtitkársága főosztályvezető-helyettesének,
Gassné dr. Radó Katalinnak, az APEH Közép-magyarországi Regionális Igazgatósága szakigazgató-helyettesének,
Paulik Rudolf, a KÉZMŰ Nonprofit Kft. vezérigazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; Szabó Zsoltnak, a Vám- és Pénzügyőrség Észak-magyarországi Regionális Parancsnoksága parancsnokának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést; Exner Miklósnénak, az APEH Nyugat-dunántúli Regionális Igazgatósága osztályvezetőjének,
dr. Steiner Péternek, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete főosztályvezető-helyettesének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; Simon Sándorné alezredesnek, a Vám- és Pénzügyőrség Számlavezető Parancsnoksága osztályvezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést; Sinay Mártonnénak, az APEH Számítástechnikai és Adóelszámolási Intézete könyvelési és pénzforgalmi
ügyintézőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 1. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
129/2003. (VII. 29.) KE határozata Nikicser László rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Nikicser László
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság
Litván Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól, a Magyar Köztársaság tallinni nagykövetségének
vezetésére és a Lett Köztársaságban való képviseletére
kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett.
Budapest, 2003. május 19. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
54/2010. (III. 15.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben a polgári nemzetbiztonsági
szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter elő ter jesz tésére dr. Tóth Szabolcs ezredest 2010. március 15-ei hatállyal
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. február 17. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
2004. VI. törvény a Magyar Köztársaság és a Kubai Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről, Havannában, 1999. október 22-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság és a Kubai
Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről, Havannában, 1999. október 22-én aláírt Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
(A Megállapodás megerősítéséről szóló jegyzékváltás
2003. november 24-én megtörtént, és a Megállapodás 2003.
november 24-én hatályba lépett.)
2. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű
szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2004. február 16-i ülésnapján fogadta el.
Megállapodás
A Magyar Köztársaság és a Kubai Köztársaság között
a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös
védelméről A Magyar Köztársaság és a Kubai Köztársaság (a továbbiakban: Szerződő Felek)
attól az óhajtól vezetve, hogy a gazdasági együttműködést mindkét Állam javára erősítsék,
azzal a szándékkal, hogy kedvező feltételeket teremtsenek és tartsanak fenn az egyik Állam beruházóinak beruházásaihoz a másik Állam területén, és
annak tudatában, hogy a beruházásoknak a jelen Megállapodással összhangban történő előmozdítása és kölcsönös védelme ösztönzi az üzleti kezdeményezéseket
ezen a területen,
megállapodtak a következőkben: 1. Cikk Meghatározások A Megállapodás alkalmazásában:
1. A ,,beruházás’’ kifejezés magában foglal mindenfajta
olyan vagyoni értéket, melyet az egyik Szerződő Fél valamely beruházója gazdasági tevékenységgel összefüggően
fektetett be a másik Szerződő Fél területén ez utóbbi
törvényeivel és jogszabályaival összhangban, és különösen
— de nem kizárólag — a következőket jelenti:
a) az ingó és ingatlan tulajdont, valamint minden egyéb
dologi jogot, mint például a jelzálogot, a zálogjogot, a
kézizálogjogot és hasonló jogokat;
b) a részvényeket, üzletrészeket és vállalati kötvényeket, illetve a társasági érdekeltség egyéb formáit;
c) olyan pénzköveteléseket vagy gazdasági értékkel bíró teljesítés nyújtásra vonatkozó követeléseket, amelyek
beruházáshoz kapcsolódnak;
d) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat, ideértve a
beruházáshoz kapcsolódó szerzői jogokat, védjegyeket,
szabadalmakat, ipari mintákat, technológiákat, knowhow-t, kereskedelmi neveket és a good-will-t;
e) minden jogszabály vagy szerződés által biztosított
jogot és jogszabályon alapuló mindenfajta engedélyt és
jóváhagyást, beleértve a természeti erőforrások kutatására, kitermelésére, művelésére vagy kiaknázására vonatkozó koncessziókat.
A vagyoni érték beruházási formájának későbbi megváltozása nem érinti annak beruházási jellegét.
2. A ,,beruházó’’ kifejezés minden olyan természetes
vagy jogi személyt jelent, aki a másik Szerződő Fél területén beruház.
a) A ,,természetes személy’’ kifejezés azt a természetes
személyt jelenti, aki bármelyik Szerződő Fél állampolgára
annak hatályos jogszabályai értelmében.
b) A ,,jogi személy’’ kifejezés mindkét Szerződő Fél
esetében mindazon jogalanyokat jelenti, melyek az adott
Szerződő Fél jogszabályaival összhangban kerültek bejegyzésre, illetve jogi személyként jöttek létre, valamint
mindazokat a személyi egyesüléseket, melyek nem rendelkeznek jogi személyiséggel, de az adott szerződő Fél jogszabályai szerint társaságnak tekintendők.
3. A ,,hozam’’ kifejezés a beruházásból származó öszszeget jelenti és magában foglalja — különösen, de nem
kizárólagosan — a nyereséget, kamatot, tőkenyereséget,
osztalékot, jogdíjakat vagy egyéb díjakat.
4. A ,,terület’’ kifejezés jelenti:
a) a Kubai Köztársaság esetében: a szárazföldet és ten
geri területet, mely magában foglalja a parti tenger területének külső részével határos tengerfeneket és altalajt,
amely felett a Kubai Köztársaság a nemzetközi joggal összhangban szuverenitását, felségjogait és joghatóságát gyakorolja;
b) a Magyar Köztársaság esetében: a szárazföldet, amelyek felett a nemzetközi joggal összhangban szuverenitása,
felségjogait és joghatóságát gyakorolja.
2. Cikk A beruházások elősegítése és védelme 1. Mindkét Szerződő Fél bátorítja és kedvező feltételeket biztosít a másik Szerződő Fél beruházói számára ahhoz, hogy beruházásokat eszközöljenek a területén, és törvényeivel és jogszabályaival összhangban lehetővé teszi az
ilyen beruházások létrehozását.
2. Bármelyik Szerződő Fél beruházója által eszközölt
beruházások számára a másik Szerződő Fél a területén
igazságos és méltányos bánásmódot biztosít, továbbá teljes
körű védelmet és biztonságot nyújt.
3. Cikk Nemzeti és legnagyobb kedvezményes elbánás 1. Mindkét Szerződő Fél a területén a másik Szerződő
Fél beruházóinak a beruházásait és hozamait olyan bánásmódban részesíti, amely igazságos és méltányos és nem
kedvezőtlenebb, mint a saját beruházói beruházásainak és
hozamainak, illetve bármely harmadik állam beruházói
beruházásainak és hozamainak biztosított bánásmód közül a kedvezőbb.
2. Mindkét Szerződő Fél a területén a másik Szerződő
Fél beruházóit olyan bánásmódban részesíti a beruházásaik irányítása, fenntartása, használata, élvezete vagy a
velük való rendelkezés tekintetében, amely igazságos és
méltányos és nem kedvezőtlenebb, mint a saját beruházói
vagy bármelyik harmadik állam beruházói számára biztosított bánásmód közül a kedvezőbb.
3. E Cikk 1. és 2. bekezdésének rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy az egyik Szerződő Felet arra kötelezik, hogy kiterjessze a másik Szerződő Fél beruházóira
bármilyen olyan bánásmódnak, preferenciának vagy kiváltságoknak az előnyeit, amelyet az előbbi Szerződő Fél
a következők alapján nyújthat:
a) bármely vámunió, vagy szabadkereskedelmi övezet,
vagy pénzügyi unió, vagy hasonló nemzetközi megállapodások amelyek ilyen uniókhoz, intézményekhez vezetnek,
vagy a regionális együttműködés más formái, amelynek
valamelyik Szerződő Fél tagja vagy tagjává válhat, vagy
bármely sokoldalú beruházásvédelmi megállapodás, melynek mindkét Szerződő Fél tagja;
b) bármely nemzetközi megállapodás vagy megegyezés,
amely egészben vagy nagyrészt az adózásra vonatkozik;
c) bármely olyan sokoldalú beruházásvédelmi megállapodás, amelynek valamelyik Szerződő Fél tagja vagy tagjává válhat.
4. Cikk Kártalanítás veszteségekért 1. Ha bármelyik Szerződő Fél beruházóinak a beruházásai háború, fegyveres összeütközés, országos szükségállapot, felkelés, lázadás, zavargás, vagy egyéb ilyen hasonló
esemény miatt a másik Szerződő Fél területén veszteséget
szenvednek, az utóbbi Szerződő Fél a helyreállítás, kártalanítás, kárpótlás vagy egyéb rendezés tekintetében olyan
elbánásban részesíti azokat, amely nem kedvezőtlenebb
annál, amelyet az utóbbi Szerződő Fél saját beruházóinak
vagy bármelyik harmadik állam beruházóinak biztosít.
2. Nem érintve a jelen Cikk 1. bekezdésében foglaltakat, az egyik Szerződő Fél azon beruházói számára, akik
abban a bekezdésben foglalt események kapcsán a másik
Szerződő Fél területén veszteségeket szenvednek abból
kifolyólag, hogy
a) tulajdonukat a másik Szerződő Fél hadserege, illetve
hatóságai igénybe vették,
b) tulajdonukat a másik Szerződő Fél hadseregei, illetve hatóságai megsemmisítették, és erre nem harci cselekmények folytán vagy a helyzet szükségszerűsége miatt került sor, igazságos és megfelelő kárpótlást kell nyújtani az
igénybevétel időszaka alatt elszenvedett vagy a tulajdon
megsemmisülése következtében előállt veszteségeikért.
Az ezzel kapcsolatos kifizetések szabadon átváltható pénznemben szabadon és késedelem nélkül átutalhatók.
5. Cikk Kisajátítás 1. Egyik Szerződő Fél beruházóinak beruházásait, nem
államosítják, sajátítják ki vagy vetik olyan intézkedések alá
a másik Szerződő Fél területén, melyek hatása megegyezik
az államosítással vagy kisajátítással (a továbbiakban: kisajátítás), kivéve, ha közérdekből történik. A kisajátítást
hátrányos megkülönböztetésektől mentesen, megfelelő
törvényes eljárás keretében kell végrehajtani és egyidejűleg rendelkezni kell az azonnali, megfelelő és tényleges
kártalanítás megfizetéséről. A kártalanításnak egyenértékűnek kell lennie a kisajátított beruházásnak a kisajátítást, illetve a közelgő kisajátítás közismertté válását közvetlenül megelőző piaci értékével, tartalmaznia kell a kisajátítás időpontjától számított kamatokat, késedelem
nélkül teljesítendőnek, továbbá ténylegesen hozzáférhetőnek és szabadon átváltható pénznemben szabadon átutalhatónak kell lennie.
2. Az érintett beruházónak joga van ezen Szerződő Fél
bírói vagy egyéb független hatósága által beruházásának
értékelését az e Cikkben rögzített elvekkel összhangban
azonnal felülvizsgáltatni.
3. A jelen Cikk 1. bekezdésének rendelkezései alkalmazandók akkor is, amikor valamelyik Szerződő Fél egy
olyan társaság vagyonát sajátítja ki, amely ezen Szerződő
Fél területének bármely részén az érvényes jogszabályok
alapján jött létre, illetve került bejegyzésre és amely teljesen, vagy részben a másik Szerződő Fél beruházóinak tulajdonában van.
6. Cikk Átutalások 1. A Szerződő Felek garantálják a beruházásokkal és a
hozamokkal kapcsolatos fizetéseknek az adókötelezettségek teljesítését követő szabad átutalhatóságát. Az átutalásoknak bármely korlátozás és indokolatlan késedelem nélkül, abban a szabadon átváltható pénznemben kell történniük, amelyben megállapodott a beruházó és az a Szerződő
Fél, amelynek a területén a beruházást megvalósították.
Az ilyen átutalások különösen — de nem kizárólag — a
következőket foglalják magukban:
a) a tőkét és a beruházás fenntartására vagy növelésére
fordított pótlólagos összegeket;
b) a nyereséget, kamatot, osztalékot és az egyéb folyó
bevételt;
c) a hitelek visszafizetésére szolgáló összegeket; d) a jogdíjakat és egyéb díjakat;
e) a beruházás eladásából vagy felszámolásából befolyó
összegeket;
f) a természetes személyek beruházásaikkal kapcsolatos keresetét azon Szerződő Fél jogszabályainak és rendelkezéseinek megfelelően, amelyben a beruházás megvalósult.
2. A jelen Megállapodás tekintetében árfolyamoknak
— eltérő megegyezés hiányában — az átutalás időpontjában az adott ügyletekre érvényes hivatalos árfolyamok
tekintendők.
7. Cikk Jogutódlás 1. Amennyiben az egyik Szerződő Fél vagy annak kijelölt
ügynöksége a másik Szerződő Fél területén megvalósult beruházásra vonatkozóan nem kereskedelmi kockázatok ellen
adott biztosítási garanciája keretében saját beruházóinak
kifizetést teljesít, az utóbbi Szerződő Fél elismeri:
a) a beruházó által bármilyen jogának vagy követelésének átruházását az előbbi Szerződő Félre vagy annak kijelölt ügynökségére az abban az országban érvényes valamely jogszabály alapján vagy jogügylet útján, valamint
b) hogy az előbbi Szerződő Fél vagy annak kijelölt
ügynöksége a jogutódlás címén jogosult azon beruházó
jogainak gyakorlására és követeléseinek érvényesítésére,
és átvállalja a beruházással kapcsolatos kötelezettségeket.
2. Az átruházott jogok és követelések nem haladhatják
meg a beruházó eredeti jogait és követeléseit.
8. Cikk Az egyik Szerződő Fél és a másik Szerződő Fél beruházója
közötti beruházási jogviták rendezése
1. Az egyik Szerződő Fél beruházója és a másik Szerződő Fél közötti, az utóbbi Szerződő Fél területén lévő beruházással kapcsolatos jogvitákról a vitában álló feleknek
tárgyalásokat kell egymás közt folytatniuk.
2. Ha az egyik Szerződő Fél beruházója és a másik
Szerződő Fél közötti jogvita hat hónapon belül nem rendezhető ily módon, az érintett beruházónak jogában áll az
ügyet beterjeszteni:
a) a Nemzetközi Kereskedelmi Kamara Választott
Bíróságához Párizsban;
b) vagy pedig olyan választott bíróhoz, illetve olyan
nemzetközi ad hoc választott bírósághoz, amely az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) Választott Bírósági Szabályai szerint
jött létre. A jogvitában álló felek írásban megegyezhetnek
ezen Szabályok módosításában. A választott bírósági döntés végleges és kötelező a jogvitában részt vevő mindkét fél
számára.
9. Cikk A Szerződő Felek közötti jogviták rendezése
1. A Szerződő Felek között jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatosan felmerült
jogvitákat lehetőség szerint konzultációk, illetve tárgyalások útján kell rendezni.
2. Ha a vita ily módon hat hónapon belül nem rendezhető,
azt bármelyik Szerződő Fél kérésére a jelen Cikk rendelkezései szerinti választott bíróság elé kell terjeszteni.
3. A választott bíróságot minden egyes esetben a következő módon kell megalakítani. A választott bírósági eljárás iránti kérelem kézhezvételétől számított két hónapon
belül mindkét Szerződő Fél kijelöli a bíróság egy-egy tagját. Ezen két tagnak azután egy harmadik állam állampolgárát kell kiválasztania, akit a két Szerződő Fél jóváhagyása után a bíróság elnökévé (a továbbiakban: elnök) kell
kijelölni. A bíróság elnökét a két másik tag kijelölésének
időpontjától számított három hónapon belül ki kell
jelölni.
4. Amennyiben a jelen Cikk 3. bekezdésében meghatározott határidőkön belül a szükséges kijelölések nem történtek meg, úgy a Nemzetközi Bíróság elnökét lehet felkérni a szükséges kijelölések megtételére. Ha a Nemzetkö
zi Bíróság elnöke valamelyik Szerződő Fél állampolgára,
vagy valamilyen más ok akadályozza az említett tisztség
ellátásában, az alelnököt kell felkérni a szükséges kijelölések megtételére. Ha az alelnök is valamelyik Szerződő
Fél állampolgára, vagy ő is akadályoztatva van az említett
tisztség ellátásában, a Nemzetközi Bíróságnak azt a rangidős tagját kell felkérni a kijelölések megtételére, aki egyik
Szerződő Félnek sem állampolgára.
5. A választott bíróság döntését szavazattöbbséggel
hozza. Ez a döntés kötelező érvényű. Mindkét Szerződő
Fél maga viseli a választott bírójának, valamint a választott
bírósági eljárásban való képviseletének a költségeit; az
elnök költségeit és a fennmaradó költségeket a Szerződő
Felek egyenlő arányban viselik. Eljárási szabályait a bíróság maga határozza meg.
10. Cikk Egyéb szabályok és különleges kötelezettségek alkalmazása
1. Amennyiben valamely ügyre egyaránt vonatkoznak a
jelen Megállapodás és valamely olyan más nemzetközi
egyezmény rendelkezései, melynek mindkét Szerződő Fél
részese, úgy ezen Megállapodás rendelkezései nem akadályozzák meg sem a Szerződő Feleket, sem a másik Szerződő Fél területén beruházással bíró beruházóikat abban,
hogy az ügyükre nézve kedvezőbb szabályozás előnyeit
élvezzék.
2. Amennyiben az egyik Szerződő Félnek törvényei és
szabályai vagy más szerződések különleges rendelkezései
alapján a másik Szerződő Fél beruházói számára kedvezőbb bánásmódot biztosítanak, mint amit a jelen Megállapodás biztosít, úgy a kedvezőbbet kell alkalmazni.
11. Cikk A Megállapodás hatálya A jelen Megállapodás rendelkezéseit az egyik Szerződő
Fél beruházói által a másik Szerződő Fél területén ennek
törvényeinek és szabályainak megfelelően a Megállapodás
hatálybalépése előtt, vagy az után megvalósított beruházásokra kell alkalmazni.
A Megállapodás nem alkalmazható azokra a jogvitákra,
amelyek a hatálybalépése előtt merültek fel, vagy közvetlenül olyan eseményekre vonatkoznak, amelyek hatálybalépése előtt történtek.
12. Cikk Hatálybalépés, időbeli hatály és felmondás 1. A Szerződő Felek tájékoztatják egymást arról, hogy a
jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges jogszabályaik által megkívánt követelményeknek eleget tettek. A
Megállapodás a későbbi értesítés időpontjában lép hatályba.
2. Jelen Megállapodás tíz évig marad hatályban. Azt
követően továbbra is hatályban marad attól az időponttól
számított tizenkét hónap lejártáig, amikor bármelyik Szerződő Fél felmondásról szóló írásbeli értesítést adott át a
másik Szerződő Félnek.
3. A jelen Megállapodás felmondása előtt megvalósított beruházások tekintetében a Megállapodás rendelkezései a felmondást követő további tíz évig hatályban maradnak.
Ennek hiteléül a kellő felhatalmazással rendelkező alulírottak a Megállapodást aláírták.
Készült két eredeti példányban, Havannában, 1999. október hó 22. napján, magyar, spanyol és angol nyelven,
mindhárom szöveg egyaránt hiteles. Értelmezésbeli eltérések esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság A Kubai Köztársaság
nevében nevében
Jegyzőkönyv A Magyar Köztársaság és a Kubai Köztársaság között a
beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről kötött Megállapodás aláírásával egyidőben a kellő felhatalmazással rendelkező alulírottak a következő kiegészítő a
Megállapodás szerves részét alkotó rendelkezésben állapodtak meg.
Kiegészítés a 3. Cikkhez: A 3. Cikk 1. és 2. bekezdésében rögzített nemzeti elbánás elvével kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a kubai
állami vállalatok és más nemzeti jogalanyok és ezek befektetései részére biztosított elbánást csak abban az esetben
lehet összehasonlítási alapul használni, ha az ilyen jogalanyok a külföldi befektetésre vonatkozó nemzeti jogszabályok szerinti befektetőként működnek, valamint vegyes
vállalatok, vagy nemzetközi gazdasági társaságok társtulajdonosaként tevékenykednek.
Kiegészítés a 8. Cikk 2. bekezdéséhez: Amennyiben mindkét Szerződő Fél csatlakozott az
1965. március 18-án aláírásra megnyílt, az államok és más
államok állampolgárai között befektetési viták rendezéséről szóló egyezményhez, úgy a felek közötti, a 8. Cikkely
2. bekezdése szerinti jogvitákat a befektető a fentiekben
említett Egyezmény szerinti választott bírósági eljárásra is
beterjesztheti.
Készült két eredeti példányban, Havannában, 1999. október hó 22. napján, magyar, spanyol és angol nyelven,
mindhárom szöveg egyaránt hiteles. Értelmezésbeli eltérések esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság A Kubai Köztársaság
nevében nevében’’
3. § (1) Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba,
a Megállapodás rendelkezéseit azonban 2003. november
24-től kell alkalmazni.
(2) A törvény végrehajtásáról a pénzügyminiszter gondoskodik. Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
63/2009. (HK 16.) HM KF intézkedése az új influenzavírus (A/H1N1) által okozott betegségek megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése alapján, a
Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 82/2006. (MK 94.) HM utasítás mellékleteként kiadott Honvédelmi Minisztérium
Szervezeti és Működési Szabályzata III. Fejezet 3. pontjának (3) bekezdésében meghatározott szakirányítási jogkörömben eljárva, figyelemmel a Magyar Honvédség feladatával kapcsolatos közegészségügyi-járványügyi követelményekről, azok ellátásának, valamint az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálattal való együttműködésének rendjéről szóló 21/2003. (VI. 24.)
HM–ESzCsM együttes rendelet 5. § (4) bekezdés c) alpontjára, az új influenzavírus (A/H1N1) által okozott
betegségek megelőzése érdekében szükséges járványügyi
intézkedésekről a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe, fenntartói irányítása, továbbá felügyelete alá tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Az új influenzavírus (A/H1N1) által okozott humán
megbetegedés tünetei:
Az új influenzavírus (A/H1N1) által okozott humán
megbetegedés gyanúja azon személyeknél merül fel, akiknél mind az általános, mind a légzőszervi tünetek közül
legalább egy jelen van.
2.1. Általános tünetek:
a) hőemelkedés vagy láz,
b) rossz közérzet,
c) fejfájás,
d) izomfájdalom.
2.2. Légzőszervi tünetek:
a) köhögés,
b) torokfájás,
c) légszomj.
3. A megbetegedés vagy annak gyanúja esetén teendő
intézkedések:
3.1. Elkülönítés:
a) a kórházi ápolást nem igénylő gyanús esetet tartózko
dási helyén kell elkülöníteni a fertőzőképesség időtartamára, tüneteinek kezdetétől számított legalább 7 napra,
b) a gyanús esetet, szükség esetén, erre a célra kijelölt
mentőgépkocsival/gépjárművel kell szállítani,
c) nagyszámú beteg esetén a rendelő váróhelyiségében
biztosítani kell az alkoholos kézfertőtlenítés lehetőségét
fertőtlenítőszer-adagolóból, valamint lábpedállal nyitható
hulladéktároló edényzetet a használt papír zsebkendő biztonságos elhelyezésére,
d) a beteg számára javasolt – az egészséges személyekkel való kapcsolattartás során – a rendszeres kézmosás,
köhögés, tüsszentés esetén orrának és szájának lefedése
egyszer használatos zsebkendővel, és sebészi maszk alkalmazása az első tünetek jelentkezésétől számított legalább
7 napig,
e) a beteg környezetében tartózkodók számára is javasolt a rendszeres kézmosás, az orr és száj maszkkal történő
fedése,
f) az egészségügyi dolgozóknak alkalmazniuk kell a betegség gyanújának megfelelő egyéni védőfelszerelést
(maszk, álarc/szemüveg, kesztyű, védőruha).
3.2. Diagnosztikus laboratóriumi vizsgálat:
Az MH egészségügyi szolgálata által diagnosztizált
megbetegedések esetén, indokolt esetben a MH Dr. Radó
György Honvéd Egészségügyi Központ Preventív Igazgatóság, Közegészségügyi Intézet, Járványügyi-mikrobiológiai Osztályával előzetesen egyeztetve vizsgálati anyag
küldhető.
3.3. Teendők a beteg környezetében:
A beteg környezetében, a tünetes időszakban folyama
tos fertőtlenítést kell végezni; a beteg orr-torokváladékával szennyezett tárgyakat naponta többször virucid hatású
felület-fertőtlenítő szerrel kell kezelni.
3.4. Súlyos betegek kezelése:
a) A súlyos klinikai állapotú, vagy az influenza szem
pontjából kockázati csoportba tartozó betegek kezelésére
neuraminidázgátló (Oseltamivir vagy Zamivir) antivirális
gyógyszert kell alkalmazni (a vírus a jelenlegi információk
szerint az amantadinra nem érzékeny), ha az más okok
miatt nem kontraindikált.
b) Egyebekben a beteg kezelését a szokásos módon kell
végezni.
3.5. Megelőzés:
a) Kerülni kell a zsúfoltságot, és különösen ügyelni kell
a személyi higiénés követelmények betartására (különösen fontos a papír zsebkendő használata tüsszentéskor, köhögéskor, szoros személyes kontaktus kerülése).
b) Kerülni kell továbbá a tömeges összejöveteleket.
A beteget és a környezetében élő személyeket fel kell világosítani a fertőzés terjedésének módjairól.
c) A betegek látogatása feltétlenül kerülendő.
d) A betegellátás során az egészségügyi dolgozó – saját
védelme érdekében – az alábbi egyéni védőeszközöket
viselje:
da) maszk (lehetőség szerint FFP2 vagy ha az nem elérhető, akkor sebészi),
db) védőköpeny (hosszú ujjú, lehetőség szerint egyszer
használatos, a nem egyszer használatos védőköpeny személyre szóló, műszakonként cserélendő) vagy műanyag
kötény (mellkast takaró, egyszer használatos),
dc) kesztyű (egyszer használatos, nem steril vizsgálókesztyű), dd) szemüveg (potenciálisan váladékfröccsenés veszélyével járó tevékenység, pl. mintavétel esetén).
e) Az egyéni védőeszköz fel- és levételét, ezt követő tárolását és megsemmisítését a szakma szabályai szerint kell
végezni.
3.6. Fertőtlenítési eljárások:
A fertőző beteg tartózkodási helyén,valamint a fertőző
megbetegedésre gyanús személy környezetében a következő fertőtlenítő eljárásokat kell végezni:
a) Kézfertőtlenítés: A beteg ellátása, ápolása előtt, illetve után higiénés kézfertőtlenítést kell végezni. A kézfertőtlenítés kétféleképpen végezhető el: 1. Az ún. egyfázisú
szerek használata esetén a kéztisztítás és a kézfertőtlenítés
egy munkafázisban történik. A kezek megtörlésére egyszer használatos papír kéztörlőt kell alkalmazni. 2. Az alkoholos kézfertőtlenítő folyadékok/gélek valamint kézfertőtlenítő kendők alkalmazása esetén a készítmény használati utasításában feltüntetett alkalmazási paramétereket
kell betartani.
b) Váladékfertőtlenítés: A beteg váladékait (köpet,
torokváladék, hányadék stb.) váladékfelfogó edénybe
(hánytál, ágytál, gennytál) kell felfogni, majd a váladék
fertőtlenítését el kell végezni.
c) Textília-fertőtlenítés: A beteg által használt mosható
textíliákat (zsebkendő, ágynemű, hálóruha, alsónemű, törülköző stb.) külön, magas hőfokon kell mosni.
d) Műszer-, eszközfertőtlenítés, fertőtlenítő mosogatás:
A betegellátásnál, ápolásnál alkalmazott műszerek, eszközök (beleértve az evőeszközt és ivóedényzetet is) fertőtlenítését, tisztítását, így a fertőtlenítő mosogatást is lehetőleg elkülönített helyen, vagy helyiségben kell végezni,
ahol a fertőző anyag, illetve a fertőtlenítő oldat szóródása,
széthurcolása megakadályozható. A fertőtlenítéshez ebben az esetben is virucid hatású készítményeket kell alkalmazni.
e) Felületfertőtlenítés, fertőtlenítő takarítás:
A fertőző beteg környezetében csak ún. „nedves” taka
rítást szabad alkalmazni (felmosás, lemosás, nedves letörlés stb.).
f) A fertőző beteget szállító jármű (mentőautó) fertőtlenítése.
A fertőző beteg szállítása után a járművet, valamint a
szállításnál használt hordágyat, takarót, egyéb felszerelési
tárgyakat – a betegszállító és kísérő személyzet ruháját is –
fertőtleníteni kell. A jármű belső terét ún. lemosásos, vagy
permetezéses módszerrel, a felszerelési tárgyakat felület-,
az eszközöket eszközfertőtlenítő szer alkalmazásával, beáztatásos, vagy letörléses módszerrel, míg a textíliákat beáztatásos módszerrel, virucid hatású készítmény alkalmazásával kell fertőtleníteni.
4. Felkérem a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatóit, valamint a katonai főügyészt jelen intézkedésben foglaltak alkalmazására.
5. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök