text:
350/2017. (XI. 23.) Korm. rendelete az egyházi és nem állami szociális fenntartóknál dolgozók részére a 2018. évben kifizetésre kerülő minimálbér és garantált bérminimum támogatásáról.
A Kormány a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés g) pontjában, valamint
a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 162.  § (1)  bekezdés s)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt vagy szolgáltatást fenntartó egyházi
jogi személy, civil szervezet, közalapítvány, országos nemzetiségi önkormányzat, települési vagy területi
nemzetiségi önkormányzat, gazdasági társaság és a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a  személyi
jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó, ha
a) a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 41. § (1) vagy (7) bekezdésében
foglaltak alapján állami támogatásban részesül, b) a  támogató szolgáltatás és a  közösségi ellátások finanszírozásának rendjéről szóló 191/2008. (VII. 30.)
Korm.  rendelet alapján támogatásban részesül, és érvényes finanszírozási szerződéssel rendelkezik arra
az időszakra, amelyre támogatást igényel,
c) család- és gyermekjóléti szolgáltatás ellátására valamely települési önkormányzattal 2018-ra érvényes
–  a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Szt.)
120–122.  §-a, illetve a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény
(a  továbbiakban: Gyvt.) 97.  §-a szerinti – ellátási szerződéssel rendelkezik, az  érvényességének időtartama
alatt, vagy
d) a szociális ágazatot irányító miniszter által kijelölt diszpécserszolgálat fenntartója, és az a) vagy b) pontban
foglaltak alapján támogatásban részesül
(a továbbiakban együtt: egyházi és nem állami szociális fenntartó), a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és
a garantált bérminimum megállapításáról szóló 430/2016. (XII. 15.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés b) pontja, illetve
2.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti, 2018. január 1-jétől alkalmazandó minimálbér, illetve garantált bérminimum
(a továbbiakban: 2018. évi minimálbér, illetve garantált bérminimum) kifizetéséhez és annak szociális hozzájárulási
adójához kapcsolódóan az e rendeletben meghatározottak szerint támogatásra jogosult.
(2) Nem jogosult az e rendelet szerinti támogatásra az egyházi és nem állami szociális fenntartó, ha azonos célra más
forrásból költségvetési támogatásban részesül.
(3) Az  egyházi és nem állami szociális fenntartó a  részére e  rendelet szerint biztosítandó támogatásról a  Magyar
Államkincstárnak (a  továbbiakban: kincstár) az  egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti
és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok állami támogatásáról szóló 489/2013. (XII. 18.)
Korm.  rendelet (a  továbbiakban: Átr.) szerint illetékes igazgatóságához (a  továbbiakban: igazgatóság) intézett
írásbeli nyilatkozatával lemondhat.
(4) A  támogatás a  minimálbér és a  garantált bérminimum 2017. január 1-jétől és 2018. január 1-jétől történt
emelkedése miatt
a) a munkaszerződés szerinti alapbér és a munkáltatói döntés alapján járó bér (a továbbiakban együtt: alapbér),
valamint az ahhoz kapcsolódó szociális hozzájárulási adó tekintetében, továbbá
b) a  Munka Törvénykönyvéről szóló 2012.  évi I.  törvény 140., 141. és 142.  §-a, a  Gyvt. 15.  § (10)  bekezdése és
az Szt. 94/L. § (6) bekezdése szerinti bérpótlékok, valamint az azokhoz kapcsolódó szociális hozzájárulási adó
tekintetében
keletkezett, ténylegesen felmerülő bérköltségtöbblet kifizetéséhez vehető igénybe azzal, hogy figyelembe kell
venni a 2016. évi alapbér mértékéhez kapcsolódó, 2017. és 2018. évi szociális hozzájárulási adó megtakarítást.
(5) Az  egyházi és nem állami szociális fenntartó a  támogatásra az  után a  minimálbér-, illetve garantáltbérminimumemelésben érintett foglalkoztatott után jogosult, aki után 2018. évre a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII.  törvénynek a  szociális, valamint a  gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról
szóló 257/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet 15/A. §-a szerinti szociális ágazati összevont pótlékra vagy 15/B. §-a szerinti
bölcsődei pótlékra tekintettel támogatást vesz igénybe. Minimálbér-, illetve garantáltbérminimum-emelésben
érintettnek tekintendő az  a  foglalkoztatott, akinél 2018. január 1-jével alapbéremelést kellett végrehajtani
annak érdekében, hogy alapbére megfeleljen a  2018.  évi minimálbér, illetve garantált bérminimum összegének.
Nem tekinthető minimálbér-, illetve garantáltbérminimum-emelésben érintettnek az  a  foglalkoztatott, akinek
a  2016 decemberében hatályos munkaszerződése szerinti alapbére a  2018.  évi minimálbért, illetve garantált
bérminimumot meghaladta, abban az  esetben sem, ha besorolása alapján minimálbérben, illetve garantált
bérminimumban részesülne.
2. § (1) Az  1.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerinti támogatás (a  továbbiakban: alapbérhez nyújtott támogatás) kizárólag
a 2017. december – 2018. november havi foglalkoztatásra tekintettel kifizetett bérköltségtöbblethez használható fel.
A támogatás terhére más jogcímen kifizetés nem teljesíthető.
(2) Az alapbérhez nyújtott támogatás felhasználásának határideje: 2018. december 31.
3. § Az 1.  § (4)  bekezdés b)  pontja szerinti támogatás az  Átr. szerinti működési támogatással (a  továbbiakban:
működési támogatás) való elszámolás során a 2017. december – 2018. november havi foglalkoztatásra tekintettel
érvényesíthető az  1.  § (5)  bekezdése szerinti feltételeknek megfelelő foglalkoztatott tekintetében a  2017. és
2018. évi szociális hozzájárulási adó megtakarítás figyelembevételével.
4. § Az igazgatóság
a) a  szociális ágazati összevont pótlékhoz 2018.  évre, illetve a  bölcsődei pótlékhoz 2017.  évre nyújtott
támogatás összegét megállapító határozatában foglalt mutatószámok és
b) a  2017. december havi foglalkoztatásra tekintettel az  1.  melléklet szerinti összeg, valamint
a 2018. január – 2018. május havi foglalkoztatásra tekintettel a 2. melléklet szerinti havi összeg
alapulvételével, az  Átr. szerinti 2018.  évre vonatkozó támogatásról szóló határozat keretében dönt az  alapbérhez
nyújtott támogatásként kifizetendő 2017. december havi, valamint a  2018. január – 2018. május havi
foglalkoztatásra tekintettel biztosított támogatásról.
5. § (1) Az  egyházi és nem állami szociális fenntartó a  kincstár által elkészített, a  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős
miniszter által jóváhagyott és a kincstár honlapján közzétett – az alapbérhez nyújtott támogatásként elszámolható
bérköltségtöbblet adattartalmú – adatlapon 2018. május 15-éig adatszolgáltatást teljesít az  igazgatóság részére
a  2018. január  –  2018. április havi foglalkoztatásra tekintettel az  alapbérhez nyújtott támogatásként e  rendelet
szerint általa elszámolható bérköltségtöbbletről. Az  adatszolgáltatást engedélyesenként és fenntartói összesítővel
kell benyújtani.
(2) Az  elszámolható bérköltségtöbblet kiszámítása során az  érintett foglalkoztatottra irányadó 2018.  évi minimálbér
vagy garantált bérminimum és a  hozzá kapcsolódó szociális hozzájárulási adó, valamint a  foglalkoztatott
2016 decemberében hatályos munkaszerződése szerinti alapbére és a hozzá kapcsolódó szociális hozzájárulási adó
különbözetét kell alapul venni.
(3) Ha az érintett foglalkoztatottat a 2018. év során más fizetési osztályba sorolják, és ezáltal a rá irányadó minimálbér,
illetve garantált bérminimum változik,
a) az átsorolást megelőző nappal bezárólag az átsorolást megelőzően rá irányadó minimálbért, illetve garantált
bérminimumot,
b) az átsorolást követő naptól az átsorolást követően rá irányadó minimálbért, illetve garantált bérminimumot
kell figyelembe venni a bérköltségtöbblet kiszámítása során. Ha az átsorolás az adatszolgáltatást követően történik,
a különbözetet az Átr. szerinti elszámolás során kell elszámolni.
(4) Ha a foglalkoztatott jogviszonya 2016. december 31-ét követően jött létre, és utána a fenntartó 2018. évre szociális
ágazati összevont pótlékra vagy bölcsődei pótlékra tekintettel támogatást vesz igénybe, a  bérköltségtöbblet
(2)  bekezdés szerinti számítása során a  2016 decemberében hatályos munkaszerződés szerinti alapbér helyett
azt kell figyelembe venni, hogy a  foglalkoztatott jogszabály alapján mekkora alapbérre lett volna jogosult
2016 decemberében.
(5) A (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően,
a) ha a  foglalkoztatott jogviszonya 2016. december 31-ét követően jött létre, és alapbére a  2017.  év során
meghaladta a rá irányadó 2018. évi minimálbér, illetve garantált bérminimum összegét, vagy
b) ha a foglalkoztatott jogviszonya 2017. december 31-ét követően jött létre, és alapbére az (1) bekezdés szerinti
adatszolgáltatás időpontjában meghaladta a rá irányadó 2018. évi minimálbér, illetve garantált bérminimum
összegét,
úgy kell tekinteni, mintha a  rá irányadó 2018.  évi minimálbér, illetve garantált bérminimum részére már
2016 decemberében is biztosításra került volna.
(6) A bérköltségtöbblet kiszámítása és az adatszolgáltatás során a (4) és (5) bekezdésben foglaltakat akkor is alkalmazni
kell, ha
a) az egyházi és nem állami szociális fenntartó a 2017. vagy a 2018. év során jött létre,
b) az egyházi és nem állami szociális fenntartó a 2017. vagy a 2018. év során új intézmény működtetését kezdte
meg, vagy
c) a 2017. évben már működő intézmény a 2017. vagy a 2018. év során új engedélyessel bővül.
(7) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatásban a (6) bekezdés szerinti esetben az alapbérhez nyújtott támogatásként
elszámolható havi átlagos összeget csak a működési hónapokat figyelembe véve kell meghatározni.
6. § (1) Az  igazgatóság az  5.  § (1)  bekezdése szerinti adatszolgáltatásban foglaltak alapján és a  2018. január–május havi
foglalkoztatásra tekintettel kifizetett támogatási összeg figyelembevételével, az  Átr. szerinti 2018.  évre vonatkozó
támogatásról szóló határozat módosításával 2018. június 30-áig dönt az  alapbérhez nyújtott támogatásként
a 2018. június – 2018. november havi foglalkoztatásra tekintettel biztosított támogatási összegről.
(2) Az  alapbérhez nyújtott támogatás éves összege az  5.  § (1)  bekezdése szerinti adatszolgáltatásban szereplő havi
átlagos összeg tizenegy hónapra, illetve nem teljes éves működés esetén a működés hónapjaira vetített összege.
(3) A  2018. június  –  2018. november havi foglalkoztatásra tekintettel alapbérhez nyújtott támogatásként biztosított
támogatási összeg a  (2)  bekezdés szerinti támogatási összeg és a  4.  § szerinti, 2018. január – 2018. május havi
foglalkoztatásra tekintettel biztosított támogatás összegének különbözete.
7. § (1) Az  alapbérhez nyújtott támogatás folyósítására az  e  rendeletben foglalt eltérésekkel az  Átr. rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(2) Az egyházi és nem állami szociális fenntartó adatszolgáltatását követően, az 5. és 6. §-ban foglaltaknak megfelelően
megállapított 2018. június – 2018. november havi foglalkoztatásra tekintettel biztosított támogatás összegét
a  2018.  július – 2018. decemberben folyósított működési támogatással egyidejűleg, egyenlő részletekben kell
folyósítani.
(3) Ha az  igazgatóság 6.  § szerinti határozata szerint a  fenntartónak az  alapbérhez nyújtott támogatás tekintetében
visszafizetési kötelezettsége keletkezik, azt a  2018. július – 2018. december hónapban folyósított működési
támogatásból egyenlő részletekben kell levonni. A visszafizetési kötelezettségre tekintettel nem kell ügyleti kamatot
felszámítani.
8. § Az 5. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatási határidő elmulasztása esetén a 2018. június – 2018. november havi
foglalkoztatásra tekintettel biztosított alapbérhez nyújtott támogatás folyósítása a  7.  § (2) és (3)  bekezdésében
foglaltaktól eltérően a 2018. évi működési támogatással való elszámolás során, annak szabályai szerint történik.
9. § Az egyházi és nem állami szociális fenntartó részére nyújtott támogatás elszámolására, ellenőrzésére,
visszafizetésére az Átr. rendelkezéseit kell alkalmazni.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
107/2012. (V. 2.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Bisserka Vassileva
Benisheva rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Bolgár Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2012. április 3. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke,


text:
40/2019. (VIII. 30.) AM rendelete a borászati termékek krízislepárlási támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79. § 1. és 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. borászati termék: a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK,
a  234/79/EK, az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013.  december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1308/2013/EU
rendelet) VII. melléklet II. részében szereplő szőlőből készült termékek;
2. bortermelő: olyan hegyközségi tag vagy adatszolgáltatásra kötelezett termelő, aki borászati termékek
előállítására, kiszerelésére és tárolására vonatkozó működési engedéllyel rendelkező üzemmel rendelkezik;
3. ipari célú nyers alkohol: olyan alkohol, amit kizárólag az e rendelet szerinti támogatott lepárlásra beszállított
borászati termékek egyszeri lepárlásával nyernek úgy, hogy a  desztillátum alkoholtartalma legalább
92 térfogatszázalék;
4. ipari célú nyers alkohol hasznosítása: minden olyan tevékenység, ami nem élelmiszeripari célú értékesítésre,
valamint nem élelmiszeripari célú továbbfeldolgozásra irányul;
5. krízislepárlási intézkedés: az 1308/2013/EU rendelet 216. cikke szerint végzett lepárlás után járó támogatás;
6. lepárlóüzem: borászati termék lepárlását végző olyan üzem, amelyet a Magyar Államkincstár (a továbbiakban:
Kincstár) borászati termékek krízislepárlási támogatással történő lepárlása intézkedés keretében
nyilvántartásba vett;
7. támogatási időszak: a 2019. augusztus 1-jétől 2019. december 31-ig tartó időszak;
8. tárgyév: a támogatási kérelem benyújtásának naptári éve;
9. termelési napló: az e rendelet szerinti támogatással érintett ipari célú nyers alkohol előállításához felhasznált
borászati termékekről és azok felhasználásával előállított ipari célú nyers alkohol termékekről naprakészen
vezetett nyilvántartás.
2. § (1) E  rendelet alapján a  lepárlóüzem vissza nem térítendő támogatás (a  továbbiakban: támogatás) igénybevételére
jogosult, ha a  bortermelőtől krízislepárlási intézkedés keretében borászati terméket adásvétel útján vesz át abból
a célból, hogy abból ipari célú nyers alkoholt készítsen.
(2) A  Kincstár az  e  rendelet vonatkozásában történő krízislepárlási intézkedésben részt vevő lepárlóüzemeket
nyilvántartásba veszi. A  lepárlóüzemnek a  krízislepárlási intézkedésben történő részvételi szándékát
az  1.  mellékletben meghatározott adattartalommal postai úton kell benyújtani a  Kincstár részére az  e  rendelet
hatálybalépésétől számított 15 napon belül. A  bejelentéshez csatolni kell a  lepárlóüzem adóraktári engedélyének
másolatát. A bejelentés visszavonásig érvényes.
(3) A nyilvántartásba vételre az a lepárlóüzem jogosult, amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a  továbbiakban: Támogatási törvény)
szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a (2) bekezdés szerinti bejelentés
benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a  Támogatási törvény alapján működtetett
Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe, valamint
b) rendelkezik a borászati termékek tárolásának, valamint a mennyiség és az alkoholtartalom-mérés eszközeivel,
c) borászati termékekből kizárólag ipari célú nyers alkoholt kíván előállítani,
d) a krízislepárlás céljából átvenni kívánt borászati termékmennyiségre vonatkozó vállalást tesz.
(4) Annak a  lepárlóüzemnek, amely a  Kincstár részére a  borászati melléktermékek lepárlásában történő részvételhez
a  szőlőfeldolgozás és a  borkészítés során keletkező melléktermékek kivonásáról és támogatással történő
lepárlásáról szóló 70/2012. (VII. 16.) VM rendelet alapján bejelentést tett, és ez  a  bejelentése a  nyilatkozattétel
időpontjában érvényes, csak az (5) bekezdés szerinti nyilatkozatot kell benyújtania.
(5) A lepárlóüzem nyilatkozatban vállalja, hogy
a) a  borászati terméket krízislepárlás céljából beszállítani kívánó bortermelővel írásban adásvételi szerződést
köt, amelyben az átvett borászati terméktételre vonatkozó hegybírói igazolás számát feltünteti,
b) a bortermelőtől átvett borászati terméket saját költségére lepárolja,
c) az átvett borászati termékért legalább nettó 60 Ft/liter átvételi árat fizet,
d) az átvételi árat az átvétel napját követő 70 napon belül megfizeti,
e) az átvett borászati termékeket 2019. december 15-ig lepárolja,
f ) a krízislepárlással előállított nyersalkoholt kizárólag ipari felhasználásra értékesíti vagy hasznosítja,
g) biztosítja a  krízislepárlás során a  borászati termékből származó ipari célú nyers alkoholnak az  üzemben
keletkezett többi alkoholfajtától történő elkülönített tárolását, és
h) a  feltételek teljesítésével kapcsolatos bármely változást az  eseménytől számított 15 napon belül bejelenti
a Kincstárnak, és egyidejűleg csatolja a változást alátámasztó dokumentumokat.
3. § (1) A  Kincstár krízislepárlási intézkedésben történő részvételre a  2.  § szerint nyilvántartásba vett lepárlóüzemektől
legfeljebb összesen 100 000 hektoliter borászati termék lepárlására vonatkozó bejelentést fogad be.
(2) A  Kincstár a  lepárlóüzemek krízislepárlási intézkedésben való részvételi szándékát a  bejelentések beérkezésének
sorrendjében fogadja be.
(3) A  Kincstár 10 napon belül értesíti a  bejelentő lepárlóüzemet az  (1)  bekezdés szerinti összmennyiségre tekintettel
befogadható mennyiségről.
(4) A  bejelentő lepárlóüzem a  Kincstár értesítésének kézhezvételétől számított 5 napon belül nyilatkozik arról, hogy
a  (3)  bekezdésben foglalt esetben továbbra is részt kíván-e venni a  krízislepárlási intézkedésben. A  nyilatkozat
hiánya a részvétel visszautasításának minősül.
(5) A Kincstár az e rendelet hatályba lépésének napjától számított 30 napon belül közleményt tesz közzé az e rendelet
alapján nyilvántartásba vett lepárlóüzemekről és a  lepárlóüzemek által lepárolni kívánt borászati termék
mennyiségéről.
4. § (1) Krízislepárlási intézkedés keretében csak olyan borászati terméket lehet lepárlóüzembe beszállítani,
a) amelynek beszállítását vagy beszállíttatását az  a  bortermelő végzi vagy végezteti, aki a  borászati termék
tételhez tartozó borászati termék származási bizonyítványán szerepel, és
b) amelynek első borászati termék származási bizonyítványát kizárólag a  2015–2018-as szüreti évekből
származó szőlőre vonatkozó szőlő származási bizonyítvány alapján állították ki.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott feltétel teljesüléséről a  gazdasági aktát vezető hegybíró kérelemre
igazolást ad ki. Az  igazolást három eredeti példányban kell kiállítani. A  hegybíró csak annak a  kérelmezőnek ad
igazolást, aki a  hegyközségi járulékot megfizette, illetve adatszolgáltatási kötelezettségét teljesítette. Az  igazolás
tartalmazza:
a) a kérelmező borászati terméke származási bizonyítványán szereplő adatait,
b) a lepárolni kívánt borászati termékek származási bizonyítványának számát tételenként, valamint
c) a  hegybíró arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a  lepárolni kívánt borászati termékek megfelelnek
az (1) bekezdés b) pontjában rögzített feltételnek.
 (3) Borászati terméket krízislepárlás céljából lepárlóüzembe beszállítani a  3.  § (5)  bekezdése szerinti közlemény
közzétételének napjától 2019. december 15-éig lehet. 5. § (1) Eltérő megállapodás hiányában a borászati termékek átadása és átvétele a lepárlóüzem telephelyén történik.
 (2) Egy bortermelő a  támogatási időszakon belül legfeljebb 8000 hektoliter borászati terméket szállíthat be
a lepárlóüzembe krízislepárlás céljából.
 (3) A  lepárlóüzem az  adásvételi szerződést a  borászati termék átvétele előtt a  Kincstár részére bemutatja
a  (2)  bekezdésben foglaltak ellenőrzése céljából. A  Kincstár ellenőrzi, hogy a  bortermelő kötött-e adásvételi
szerződést krízislepárlási célból más lepárlóval, és az adásvételi szerződés mekkora bormennyiségre vonatkozik.
(4) Ha a  nyilvántartásba vett lepárlóüzem a  (3)  bekezdés szerinti kötelezettségét elmulasztja, támogatásban nem
részesíthető. Ha a  Kincstár csak egyetlen lepárlóüzemet vett a  2.  § (2)  bekezdése szerinti nyilvántartásba, akkor
a (3) és (4) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
(5) A lepárlóüzem az átvétel napján sorszámozott átvételi elismervényt állít ki, amelynek tartalmaznia kell
a) az átvevő lepárlóüzem nevét (cégnevét), ügyfél-azonosítóját, adóazonosító jelét vagy adószámát,
b) az átadó bortermelőnek a hegybíró igazolásában szereplő azonosító adatait,
c) az átadott borászati termék típusát,
d) az átadott borászati termék mennyiségét literben,
e) az átadott borászati termék átvételi árát forint/literben kifejezve,
f ) az átadott borászati termék alkoholtartalmát térfogatszázalék/hektoliterben,
g) az átvétel időpontját,
h) a  borászati termékre vonatkozó, a  hegybíró által kiállított 4.  § (2)  bekezdése szerinti igazolás átvételének
tényét és számát minden borászati terméktételre vonatkozóan, és
i) az átvétel helyét.
(6) A sorszámozott átvételi elismervényt három példányban kell kiállítani, amelyből egy példány a bortermelőt illeti meg.
 (7) A lepárlóüzem az átvételi elismervényt öt évig köteles megőrizni.
 (8) Ha a  borászati termékek átadásakor a  bortermelő az  átvevő lepárlóüzem által megállapított mennyiséget vitatja,
abban az esetben a bortermelő és az átvevő lepárlóüzem együttes jelenlétében kell a lepárlóüzemnek az átvételre
vonatkozó mennyiségmérést elvégezni.
(9) A bortermelő a borászati termék átadásakor a 4. § (2) bekezdése szerinti hegybírói igazolás két eredeti példányát
átadja a lepárlóüzemnek.
6. § A lepárlóüzem az átvételi elismervényekben szereplő adatokról bortermelőnként tételes nyilvántartást vezet.
7. § (1) A krízislepárlási támogatás mértéke 60 Ft/liter. A támogatás összegét az e  rendelet szerint átvételi elismervénnyel
igazoltan átvett és lepárolt borászati termék mennyisége alapján kell meghatározni. A  támogatás forrása
az  agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium 10032000-01220191-51200002 számú Nemzeti
agrártámogatások előirányzat-felhasználási keretszámla.
(2) A 2019. évben rendelkezésre álló forrás legfeljebb 600 000 000 Ft.
 (3) A  forintban kifejezett támogatási összeg meghatározásakor az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro
használata tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló
bizottsági rendelet 30.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott, az  Európai Központi Bank által jegyzett forint/euró
átváltási árfolyamot kell figyelembe venni.
(4) A  támogatás összegét annak a borászati évnek az első napján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett,
két tizedesjegy pontossággal meghatározott forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni,
amelyben a borászati terméket leszállítják.
8. § (1) Támogatásra jogosult minden olyan lepárlóüzem, amely a  2.  § (2)  bekezdésében foglalt bejelentési
kötelezettségnek eleget tett, és a krízislepárlás céljából átvett borászati termékből kizárólag ipari célú nyers alkoholt
állított elő.
(2) A  támogatási kérelmeket 2019. december 15-éig a  Kincstár által rendszeresített és a  honlapján közleményben
közzétett nyomtatványon kell benyújtani a Kincstár részére. A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a lepárlóüzem
aa) ügyfél-azonosítóját,
ab) cégnevét,
ac) székhelyét,
ad) kapcsolattartási információit,
b) a lepárlás helyét (cím, helyrajzi szám),
c) a  lepárlás adatait (a  lepárolt borászati termékek összmennyisége hektoliterben megadva, a  számított
alkoholtartalmuk térfogatszázalék/hektoliterben kifejezve, a  lepárlással előállított ipari célú nyers alkohol
mennyisége térfogatszázalék/hektoliterben kifejezve),
d) az igényelt támogatás összegét, e) a  lepárlási összesítőt bortermelőnként, ügyfél-azonosítóját, nevét, adóalanyi jogállását, a  borászati
termékre vonatkozó átvételi elismervény számát, az átvétel időpontját, az átvétel helyét, a borászati termék
típusát, a  borászati termék mennyiségét hektoliterben megadva, a  borászati termék alkoholtartalmát
térfogatszázalékban kifejezve, az  átvételi ár elszámolását (a  kifizetett nettó érték, a  számlák száma és
a kifizetés dátuma) és
f ) a lepárlóüzem cégszerű aláírását.
 (3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a borászati termékek átvételét igazoló sorszámozott átvételi elismervények egy példányát borászati termék
tételenként,
b) a borászati termékek átvételi árának megfizetését igazoló dokumentumot,
c) a  borászati termékek lepárlására vonatkozóan a  jövedéki adóról szóló 2016. évi LXVIII. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 45/2016. (XI. 29.) NGM rendelet (a  továbbiakban: jövedéki vhr.)
1. melléklete szerinti elkészített, adóraktári nyilvántartás másolatait azokra a hónapokra, amelyekben az adott
borászati termékeket lepárolták,
d) a  termelési napló másolatát, amely tartalmazza a  lepárlás időpontját, a  felhasznált alapanyag mennyiségét,
számított alkoholtartalmát, a  szeszmérő gép számát, induló és záró óraállását, az előállított ipari célú nyers
alkohol mennyiségét literben és az előállított ipari célú nyers alkohol alkoholtartalmát térfogatszázalékban,
valamint térfogatszázalék/hektoliterben,
e) a tárolótartály-nyilvántartás másolatát, azon feltüntetve a tárolótartályok hitelesítési engedélyének számát és
időbeli hatályát, és
f ) a jövedéki vhr. 49. §-a szerint kérelmezett helyszíni szemléről készült jegyzőkönyvet.
9. § (1) A  Kincstár a  támogatási kérelmet visszautasítja, amennyiben a  kérelmező nem tett eleget a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti bejelentési kötelezettségnek.
(2) A Kincstár a támogatási kérelmeket érkezési sorrendben bírálja el a lepárlóüzem által vállalt és ténylegesen lepárolt
borászati termékmennyiség erejéig.
(3) Nem igényelhető támogatás azon borászati termék krízislepárlására, amelyet a  lepárlóüzem az  5.  §
(2)  bekezdésében meghatározott mennyiségen túl vett át a  bortermelőtől, vagy amelynek adásvételi szerződését
a lepárlóüzem a Kincstárnak nem mutatta be.
10. § (1) A Kincstár ellenőrzése kiterjed:
a) az  előállított ipari célú nyers alkohol szúrópróbaszerű mennyiségi ellenőrzése egyes tartályok vagy a  teljes
készlet vonatkozásában,
b) az  előállított ipari célú nyers alkohol szúrópróbaszerű ellenőrzése, amelynek során a  Kincstár mintát vesz
az ipari célú nyers alkoholból, és meghatározza annak alkoholtartalmát,
c) a  támogatási kérelemhez mellékelt dokumentumok egy részének vagy egészének szúrópróbaszerű
ellenőrzése, valamint az  eredeti példányokkal való összevetéssel a  nyilvántartási kötelezettségek
teljesítésének ellenőrzése,
d) az  ipari célú nyers alkohol hasznosítás céljára történő átadásának szúrópróbaszerű ellenőrzése, ami
kiterjedhet a  folyamat, a  bizonylatok és az  átadott termék minőségi és mennyiségi paramétereinek
vizsgálatára.
(2) A  Kincstár az  ellenőrzései során, valamint a  döntései meghozatalánál figyelembe veszi a  jövedéki adóról szóló
2016. évi LXVIII. törvény (a  továbbiakban: Jöt.) rendelkezései szerint vezetett és a  Nemzeti Adó- és Vámhatóság
(a továbbiakban: vámhatóság) által ellenőrzött nyilvántartásokat és dokumentációkat.
(3) Jogosulatlan támogatási igénynek minősül, ha a  támogatási kérelemben szereplő bortétel lepárlását hatósági
intézkedés keretében rendelték el.
11. § A Kincstár a támogatást 2019. december 31-ig fizeti ki.
12. § (1) A támogatással érintett ipari célú nyers alkohol hasznosításra történő átadásáról a  lepárlóüzemnek értesítenie kell
a Kincstárt a közleményben közétett módon, az átadás időpontját legalább 48 órával megelőzően. Az értesítésnek
tartalmaznia kell
a) a lepárlóüzem azonosításához szükséges adatokat (ügyfél-azonosító, cégnév, cím, telephely, kapcsolattartási
információk), b) a  hasznosító azonosításához szükséges adatokat (cégnév, cím, telephely – szállítási cím, adóraktár vagy
keretengedély száma),
c) a hasznosításra történő átadás helyét,
d) a hasznosításra történő átadás időpontját,
e) a hasznosítás céljából átadásra kerülő ipari célú nyers alkohol mennyiségét térfogatszázalék/hektoliterben.
(2) Ha a hasznosító megegyezik a lepárlóüzemmel, azt az (1) bekezdés szerinti értesítésen fel kell tüntetni.
 (3) A támogatott ipari célú nyers alkohol hasznosításra történő átadása abban az esetben kezdhető meg, amennyiben
az átadó lepárlóüzem a hasznosító hasznosítás céljára vonatkozó nyilatkozatával rendelkezik, és amelyet legkésőbb
az (1) bekezdés szerinti értesítéssel egyidejűleg megküldtek a Kincstár részére. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell
a) a hasznosító azonosító adatait (cégnév, cím, telephely, adóraktári engedély száma),
b) az ipari célú nyers alkohol előállítójának azonosító adatait (cégnév, cím, telephely),
c) a  hasznosító arra vonatkozó nyilatkozatát, mely szerint az  ipari célú nyers alkoholt kizárólag ipari célra
hasznosítja,
d) a nyilatkozat kiállítójának cégszerű aláírását. 13. § (1) A  bortermelőtől átvett borászati termékekből lepárlással előállított ipari célú nyers alkohol azon mennyiségére,
amelyre vonatkozóan a  lepárlóüzem támogatásban részesült, a  támogatási feltételek maradéktalan teljesülését
a Kincstár utólagosan is ellenőrizheti. Az utólagos ellenőrzés kiterjed
a) a  készleten lévő, hasznosításra még át nem adott ipari célú nyers alkoholra, annak mennyisége, illetve
alkoholtartalma megállapítására,
b) a hasznosított ipari célú nyers alkoholra vonatkozó nyilvántartások teljes körű ellenőrzésére,
c) a 12. § (1) bekezdése, valamint a 12. § (3) bekezdése alapján benyújtott jelentés összevetésére a jóváhagyott
támogatási kérelmek adataival,
d) a  Jöt. által előírt nyilvántartások, szállítási okmányok, valamint a  hasznosításra vonatkozó számlák és
azok kifizetését igazoló bizonylatok ellenőrzésére, a  jóváhagyott támogatási kérelmek adataival való
összevetésére.
(2) Az utólagos ellenőrzés során felvett készletadatok meghatározásakor a jövedéki vhr. rendelkezéseit kell irányadónak
tekinteni.
14. § A támogatási kérelmet részben el kell utasítani, vagy a  kifizetett támogatási összeget részben vissza kell fizetni,
amennyiben a Kincstár
a) vagy a vámhatóság ellenőrzése a hasznosításra történő kiadáskor megállapítja, hogy a kiadott ipari célú nyers
alkohol alkoholtartalma nem éri el a 92 térfogatszázalékot, ez esetben a visszafizetendő támogatási összeget
a mintával reprezentált ipari célú nyers alkoholmennyiség alapján kell meghatározni,
b) vagy a vámhatóság ellenőrzése megállapítja, hogy a készleten talált ipari célú nyers alkohol alkoholtartalma
nem éri el a 92 térfogatszázalékot, ez esetben a visszafizetendő támogatási összeget a mintával reprezentált
ipari célú nyers alkohol mennyiség alapján kell meghatározni,
c) azt állapítja meg, hogy a  lepárlóüzem az  ipari célú nyers alkoholt a  12.  § (1)  bekezdése szerinti értesítés
benyújtása nélkül, vagy a 12. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozat benyújtása nélkül adja át a hasznosítónak,
amely esetben a  visszafizetendő támogatási összeget az  értesítés nélkül átadott ipari célú nyers alkohol
mennyisége alapján kell meghatározni.
15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
16. § Ez a  rendelet a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EGK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 216. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
8/2013. (I. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Patassyné dr. Dualszky Katalint 2013. január 1.
napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. december 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1299/2015. (V. 13.) Korm. határozata a Magyar Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programjának további támogatásáról.
A Magyar Testgyakorlók Köre Budapest (a továbbiakban: MTK) sportfejlesztési stratégiájában foglaltak megvalósításának
elősegítése, valamint a fővárosi sportinfrastruktúra fejlesztése érdekében a Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az MTK által használt sportlétesítmények fejlesztési programja keretében
a) az új Hidegkuti Nándor Stadion megvalósítására irányuló beruházás az  új létesítmény hatékonyabb
fenntarthatóságát és üzemeltetését biztosító többletfunkciókkal egészül ki,
b) az új Hidegkuti Nándor Stadionhoz kapcsolódóan, a stadion melletti sportterületen az egyesület labdarúgó
csapatait és az  utánpótlás-nevelést is kiszolgáló edzőközpont kerül kialakításra a  meglévő kiszolgáló
létesítmények felújításával és korszerűsítésével,
c) megtörténik az  MTK Városmajori Sporttelepének fejlesztése, a  jelenlegi csarnoknak a  teremsportágak
– különösen a  kosárlabda és kézilabda – megfelelő szintű kiszolgálását biztosító kibővítésével és
korszerűsítésével;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak
a) az 1. pont a) alpontja szerinti beruházás megvalósításához 2015. évben szükséges 960,0 millió forint,
b) az 1. pont b) alpontja szerinti beruházás megvalósításához 2015-ben szükséges 880,0 millió forint,
c) az 1. pont c) alpontja szerinti beruházás megvalósításához 2015-ben szükséges 400,0 millió forint, valamint
2016-ban szükséges 800,0 millió forint
forrás rendelkezésre állásáról az egyes költségvetési években;
Felelős: a 2015. évi források tekintetében:
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 a 2016. évi források tekintetében:
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015. évi források tekintetében: 2015. július 31.
 a 2016. évi források tekintetében: a 2016. évi központi költségvetés tervezése keretében
3. visszavonja az  egyes kiemelt sportegyesületek 2013. évi sportfejlesztési elképzeléseinek támogatásáról,
a 2014–2020. közötti évekre vonatkozó sportfejlesztési feladataikkal összefüggő kormányzati intézkedésekről szóló
1835/2013. (XI. 15.) Korm. határozat 4. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2010. (VII. 14.) OGY határozata az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság létrehozásáról.
1. Az Országgyűlés az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 6. §-ára figyelemmel
az Alkotmánybíróság tagjainak megválasztásához szükséges jelölés érdekében – a Házszabály 34. § (1) bekezdése,
illetve 35. §-a alapján – eseti bizottságot hoz létre.
2. A bizottság neve: az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság (a továbbiakban: bizottság).
3. A bizottság feladata: alkotmánybíró jelölése az Abtv. 4. § (1) bekezdésében meghatározott testületi létszám biztosítása
érdekében.
4. A bizottság tizenöt tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők.
A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást az alábbiak szerint:
a Fidesz 8
a KDNP 2
az MSZP 2
a Jobbik 2
az LMP 1
tagot ajánlhat. 5. A bizottság elnökére a kormánypárti, alelnökére az ellenzéki képviselőcsoportok a bizottsági tagságra jelöltek köréből
terjesztenek elő javaslatot.
6. A bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján
az Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz. A bizottság akkor is
megalakul, ha valamelyik képviselőcsoport nem vesz részt az ajánlásban, illetve jelölésben, azonban az országgyűlési
arányoknak megfelelő szavazati arányok ilyenkor is változatlanok maradnak. A bizottság megalakulása során tagot
nem jelölő képviselőcsoport a bizottság fennállása alatt bármikor jelölhet tagot, akit az eredeti eljárásnak megfelelően
választ meg az Országgyűlés.
7. Az Alkotmánybíróság tagjának jelöltjévé az válik, aki legalább nyolc bizottsági tag „igen” szavazatát megkapta.
8. Az Országgyűlés felkéri a bizottságot, hogy a jelöltek személyéről haladéktalanul döntsön.
9. A bizottság tagjai munkájukért díjazásban nem részesülnek.
10. A bizottság ügyrendjét – e határozatban foglaltak figyelembevételével – a Házszabály vonatkozó rendelkezései
alapján maga állapítja meg.
11. A bizottság működésének költsége az Országgyűlés költségvetéséből kerül biztosításra.
12. A bizottság megbízatása a bizottsági tagok megválasztásáról rendelkező országgyűlési határozat elfogadásának
napján kezdődik, és a 2010-ben megválasztott Országgyűlés megbízatásának megszűnéséig tart.
13. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1833/2015. (XI. 24.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2015. októberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletekről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügyletek 2015. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú hitel esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
48/2012. (XII. 12.) EMMI rendelete a pedagógiai-szakmai szolgáltatásokról, a pedagógiai-szakmai szolgáltatásokat ellátó intézményekről és a pedagógiai-szakmai szolgáltatásokban való közreműködés feltételeiről.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés g), h) és n) pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a szakképzés tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § n) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 7. § (1) bekezdésében meghatározott
köznevelési intézményekre,
b) a köznevelési rendszerben folyó változások elemzésére, kutatására, a köznevelés rendszerében folyó fejlesztések
szakmai támogatására, az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által alapított kutató, fejlesztő
intézetre (a továbbiakban: Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet),
c) az Oktatási Hivatalra (a továbbiakban: OH),
d) az állami szakképzési és felnőttképzési szervre,
e) az állami intézményfenntartó központra (a továbbiakban: Központ),
f) a nem a Központ által fenntartott köznevelési intézmény fenntartójára,
g) a fővárosi és megyei kormányhivatalokra.
(2) A pedagógiai-szakmai szolgáltatást az állami köznevelési közfeladat-ellátás keretében a Központ által fenntartott,
szakmai szolgáltatást nyújtó pedagógiai intézet látja el. Pedagógiai-szakmai szolgáltatást az állami felsőoktatási
intézmény, az egyházi vagy más nem állami, nem önkormányzati nevelési-oktatási intézményfenntartók által
fenntartott pedagógiai intézet is elláthat.
(3) Az állami köznevelési közfeladat ellátása keretében a Központ hozza létre megyénként és a fővárosban a pedagógiai
szakmai szolgáltatást nyújtó pedagógiai intézeteket, továbbá a fővárosi kerületekben az 1. melléklet B) pontjában
meghatározott létszámmal pedagógiai-szakmai szolgáltatást nyújtó intézményegységeket (a továbbiakban:
pedagógiai kabinet).
(4) Az egyházi vagy más nem állami, nem önkormányzati fenntartású nevelési-oktatási intézmények, pedagógiai
szakszolgálati intézmények az állam által fenntartott pedagógiai-szakmai szolgáltatást nyújtó pedagógiai intézet
szolgáltatásait szolgáltatási díj ellenében vehetik igénybe, vagy fenntartóik az egyházi, továbbá más nem állami, nem
önkormányzati fenntartású pedagógiai intézettel szolgáltatás nyújtására megállapodást köthetnek.
(5) A (4) bekezdés szerinti intézmények a pedagógiai-szakmai szolgáltatást nyújtó intézmény kiválasztásához beszerzik
a fenntartójuk egyetértését. A megállapodás alapján a pedagógiai-szakmai szolgáltatást nyújtó pedagógiai intézet
térítésmentesen biztosítja a szolgáltatást a megállapodásban meghatározott nevelési-oktatási intézmény részére,
a nevelési-oktatási intézmény fenntartójával kötött megállapodásban meghatározott költségvetés erejéig.
2. § (1) A miniszter a központi költségvetésről szóló törvényben, a Központ költségvetésének terhére biztosítja az állam és
a települési önkormányzat által fenntartott nevelési-oktatási intézmények, pedagógiai szakszolgálati intézmények
számára nyújtandó pedagógiai-szakmai szolgáltatások fedezetét. A pedagógiai-szakmai szolgáltatások a Központ
által fenntartott nevelési-oktatási intézmények, pedagógiai szakszolgálati intézmények számára a Központ
rendelkezésre álló erőforrásai, a Központ által a megyében, vagy a fővárosban fenntartott pedagógiai intézet, fővárosi
kerületben fenntartott pedagógiai kabinet éves munkatervében meghatározott feladatok erejéig térítésmentesek.
Ha az állami nevelési-oktatási intézmény, pedagógiai szakszolgálati intézmény a munkatervében foglaltakon túli
pedagógiai-szakmai szolgáltatásokat igényel – a Központ hozzájárulásával – a miniszterrel köznevelési szerződést
kötött pedagógiai-szakmai szolgáltató bevonásával is megszervezheti azt, amennyiben ahhoz egyéb szerv által
biztosított forrás rendelkezésre áll.
(2) Az egyházi vagy más nem állami, nem önkormányzati fenntartású nevelési-oktatási intézményekben, pedagógiai
szakszolgálati intézményekben folyó pedagógiai feladatokhoz nyújtandó pedagógiai-szakmai szolgáltatások
támogatását a miniszter által vezetett minisztérium erre a célra elkülönített fejezeti kezelésű előirányzata keretében
kell megtervezni. (3) A pedagógiai-szakmai szolgáltatások országosan egységes pedagógiai szakmai irányítását – az Oktatáskutató és
Fejlesztő Intézet pedagógiai szakmai támogatásával, továbbá a szakképzés tekintetében az állami szakképzési és
felnőttképzési szerv szakmai közreműködésével – a miniszter látja el.
(4) Az országos pedagógiai-szakmai szolgáltatásokat, az e rendeletben meghatározottak szerint a Központ látja el, az
iskolarendszerű szakképzési feladatok pedagógiai támogatásában az állami szakképzési és felnőttképzési szerv
működik közre. (5) A Központ, valamint a miniszterrel kötött köznevelési szerződés keretében pedagógiai-szakmai szolgáltatási feladatot
ellátó állami felsőoktatási intézmény által fenntartott, vagy egyházi vagy más nem állami, nem önkormányzati
fenntartású pedagógiai intézet a pedagógiai-szakmai szolgáltatási feladatok megvalósításába, – amennyiben az állam
által fenntartott pedagógiai-szakmai szolgáltató intézmények keretei között erre nincs lehetőség – bevonhatja az
Oktatáskutató és Fejlesztő Intézetet, az OH-t, az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft-t, társadalmi
szervezetet, köznevelési intézményt, felsőoktatási intézményt abban az esetben is, amennyiben azok nem felelnek
meg a 19. §-ban foglaltaknak. 2. A pedagógiai-szakmai szolgáltatások
3. § Az Nkt. 19. § (2) bekezdés b) pontja szerinti szaktanácsadás, tantárgygondozás ellátásának eszközei és módszerei:
a) nevelési és tantárgypedagógiai módszerek, eszközök, eljárások megismertetése, terjesztése,
b) nevelési-oktatási intézményi pedagógiai programok, helyi tantervek, házirendek, intézményi pedagógiai
dokumentumok elemzése, azok intézményi elkészítésének és alkalmazásának segítése,
c) az alkalmazott pedagógiai módszerek és pedagógiai fejlesztő tevékenység elemzésének, értékelésének segítése
adott köznevelési intézmény, intézménytípus esetében, d) nevelési eszközök, tankönyvek, taneszközök, nevelési-oktatási programok kiválasztásának segítése
a nevelési-oktatási intézmény, vagy az intézményrendszer egésze vonatkozásában,
e) egyéni szakmai tanácsadás, f) a köznevelés rendszerszintű fejlesztéseinek támogatása, a miniszter által indított országos tantárgyi és
műveltségterületi pedagógiai feladatok segítése. 4. § Az Nkt. 19. § (2) bekezdés a) pontja szerinti pedagógiai értékelés ellátásának eszközei és módszerei
a) pedagógiai mérési rendszer működtetéséhez kapcsolódó pedagógiai-szakmai szolgáltatás, a neveléssel
összefüggő mérési eszközök fejlesztése és alkalmazásuk segítése, ajánlása a köznevelési intézmények részére,
b) feladatbankok és mérőeszközök fejlesztése, hozzáférhetőségük biztosítása, c) a nevelési-oktatási intézmények belső pedagógiai értékelési rendszerének kialakítását segítő tanácsadás
feladatainak ellátása, d) a helyi tantervek végrehajtásával kapcsolatos pedagógiai mérések ellátása, e területen tanácsadás nyújtása,
e) a pedagógiai mérések eredményeinek feldolgozását követő, az intézményfejlesztést támogató szakmai
szolgáltatások, f) pedagógiai és komplex intézményértékelési eszközök és módszerek megismertetése és terjesztése.
5. § (1) Az Nkt. 19. § (2) bekezdés c) pontja szerinti pedagógiai tájékoztatás ellátásának eszközei és módszerei:
a) a nevelési és a tanítási-tanulási folyamatot támogató, oktatástechnikai és oktatástechnológiai módszertani
támogatások nyújtása, b) a nevelési és tantárgyi, műveltségterületi szakmódszertani tájékoztatók, segédletek és kiadványok elkészítése.
(2) A Központ által fenntartott pedagógiai intézet a könyvtárpedagógiai munka fejlesztése érdekében az illetékességi
területén együttműködik az óvodai, iskolai és a kollégiumi könyvtárakkal.
6. § Az Nkt. 19. § (2) bekezdés d) pontja szerinti tanügy-igazgatási szolgáltatás eszközei és módszerei:
a) közreműködés a nevelési-oktatási intézmények pedagógiai programjainak elkészítésében és bevezetésében,
b) a megyei, fővárosi köznevelés-fejlesztési tervben foglaltakkal összhangban, az 1. § (1) bekezdés f) pontjában
meghatározott fenntartó fenntartásában működő köznevelési intézmények vonatkozásában az
intézményszerkezetre vonatkozó tanácsadás, c) a miniszter, vagy valamely fenntartó felkérésére – költségvetésének terhére és mértékéig – közgazdasági, jogi,
pénzügyi és további tervezési információk gyűjtése, rendelkezésre bocsátása, szükség esetén e körből
tájékoztatás nyújtása. 7. § (1) Az Nkt. 19. § (2) bekezdés e) pontja szerinti pedagógusok képzésének, továbbképzésének és önképzésének segítése,
szervezésének eszközei és módszerei: a) pedagógiai tárgyú tanácskozások, pedagógiai szakmai napok szervezése,
b) bekapcsolódás az országos pedagógus-továbbképzés rendszerébe, c) az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet irányítása mellett országos szakmai pályázatok kiírása, megbízásra
pedagógiai tárgyú kísérletek, pedagógiai tárgyú kutatások indítása vagy azokban való részvétel.
(2) A Központ együttműködési megállapodás keretében bevonhatja az állami feladatellátás keretei között ellátott
pedagógiai-szakmai szolgáltatásokba a pedagógusképző felsőoktatási intézmény által fenntartott pedagógiai
intézetet, a pedagógiai tárgyú továbbképzések, pedagógiai kísérletek köznevelés-fejlesztéssel összefüggő
megszervezésébe. 8. § Az Nkt. 19. § (2) bekezdés f) pontja szerinti tanulmányi, sport- és tehetséggondozó versenyek szervezése és
összehangolása keretében kell ellátni a versenykiírásban meghatározott feladatokat, a versenyszervezővel kötött
megállapodás alapján. 9. § Az Nkt. 19. § (2) bekezdés g) pontja szerinti tanulótájékoztató, tanácsadó szolgálat eszközei és módszerei:
a) a köznevelés rendszerét érintő kérdésekben információk közvetítése, azok értelmezésének segítése a tanulók és
az iskolai diákönkormányzatok részére, b) fórumok, továbbképzések szervezése a tanulók, a diákönkormányzatok és a diákönkormányzatok munkáját
segítő pedagógusok részére, c) a diákjogi tanácsadás megszervezése.
3. Az országos pedagógiai-szakmai szolgáltatások 10. § (1) Országos pedagógiai-szakmai szolgáltatásként kell megszervezni a nemzetiségi óvodai nevelést, iskolai
nevelést-oktatást, kollégiumi nevelést segítő pedagógiai-szakmai szolgáltatásokat (a továbbiakban: nemzetiségi
pedagógiai-szakmai szolgáltatások). (2) A nemzetiségi pedagógiai-szakmai szolgáltatások keretei között a szaktanácsadást nyelvterületenként,
intézménytípusonként kell megszervezni, oly módon, hogy a szaktanácsadás a nevelési-oktatási intézmények által
ellátott valamennyi nevelő és oktató munkához biztosítva legyen.
(3) Nemzetiségi pedagógiai-szakmai szolgáltatásban szaktanácsadói feladatot az láthat el, aki az Nkt. 3. mellékletében
meghatározott feltételeknek megfelel, pedagógus szakvizsgával rendelkezik és a nemzetiségi nevelés-oktatásban
pedagógus munkakörben legalább öt éves szakmai gyakorlatot, továbbá bármilyen köznevelési intézményben
további öt éves szakmai gyakorlatot szerzett. 11. § (1) Országos pedagógiai-szakmai szolgáltatásként kell megszervezni a hazai országos köznevelés-fejlesztési
pályázatokhoz kapcsolódó szaktanácsadást. (2) A köznevelés-fejlesztési pályázati pedagógiai-szakmai szolgáltatás keretében szervezett szaktanácsadás területei
elsősorban a következők: a) az intézményszervezési, b) az intézményműködési helyzetelemző,
c) az intézményvezetés munkáját elemző, szervezetfejlesztő szaktanácsadás. (3) A köznevelés-fejlesztési pályázati pedagógiai-szakmai szolgáltatások keretében szervezett szaktanácsadás ellátására
szaktanácsadó az lehet, aki az Nkt. 3. mellékletében meghatározott feltételeknek megfelel, pedagógus szakvizsgával
rendelkezik, köznevelési intézményben pedagógus-munkakörben legalább tíz éves szakmai gyakorlatot szerzett, és
pedagógus-továbbképzés keretében elsajátította az adott szakterülethez illeszkedően a) az adott intézménytípusra a miniszter által kiadott kerettantervekben, valamint a Nemzeti alaptantervben, az
Óvodai nevelés országos alapprogramjában meghatározott nevelési tevékenységeket, pedagógiai, tantárgyi
tartalmakat, fejlesztési követelményeket támogató pedagógiai módszertant, vagy b) a sajátos nevelési igényű, a nemzetiségi, a migráns és a tehetséggondozást igénylő tanulók együttnevelésének
megszervezését, vagy c) a pedagógiai feladatok ellátásának nevelési, oktatás-szervezési, irányítási és szervezetalakítási ismereteit.
(4) A (3) bekezdésben előírt feltételeket az is teljesíti, aki a pedagógus-továbbképzésről, a pedagógus-szakvizsgáról,
valamint a továbbképzésben résztvevők juttatásairól és kedvezményeiről szóló 277/1997. (XII. 22.) Korm. rendeletben
meghatározott akkreditált pedagógus-továbbképzésben oktatóként részt vett legalább húsz óra időtartamban, vagy
az adott szakterület nemzetközileg vagy országosan elismert képviselője. Az adott szakterület nemzetközileg vagy
országosan elismert képviselője feltételnek való megfelelést szakmai önéletrajzzal és legalább kettő szakmai
ajánlással, továbbá publikációs jegyzékkel kell igazolni. 12. § (1) Országos pedagógiai-szakmai szolgáltatásként kell megszervezni a kiemelt figyelmet igénylő gyermek, tanuló részére
nyújtott nevelést és tanítási-tanulási folyamatot segítő a) pedagógiai értékelés köréből a pedagógiai és komplex intézményértékelési eszközök és módszerek
megismertetését és terjesztését, b) tanügy-igazgatási szolgáltatás köréből a közgazdasági, jogi, pénzügyi és egyéb információk gyűjtését,
rendelkezésre bocsátását, e körből tájékoztatás adását, c) szaktanácsadást.
(2) Az országosan szervezett pedagógiai értékelés és szaktanácsadás keretében kell segítséget nyújtani
a) a pedagógiai szakszolgálatot ellátó köznevelési intézménynek a szakértői véleményt megalapozó diagnosztikai
tevékenység szakmai kritériumai egységességének érvényesüléséhez, b) a pedagógiai szakszolgálat feladatait ellátó köznevelési intézmény fenntartójának és a pedagógiai szakszolgálat
intézményének a szakértői véleményben meghatározottak végrehajtásához, a nevelési-oktatási intézményekkel
való kapcsolattartás kialakításához. (3) A kiemelt figyelmet igénylő gyermekek, tanulók nevelését, nevelését-oktatását segítő szaktanácsadást oly módon kell
megszervezni, hogy a szaktanácsadás a pedagógiai szakszolgálat intézményei által ellátott valamennyi nevelő,
nevelő-oktató, fejlesztő munkához biztosítva legyen. (4) Szaktanácsadó az lehet, aki az Nkt. 3. mellékletében meghatározott feltételeknek megfelel, pedagógus szakvizsgával
rendelkezik, továbbá pedagógus-munkakörben legalább tíz éves szakmai gyakorlatot szerzett pedagógiai
szakszolgálatot ellátó intézményben vagy olyan nevelési-oktatási intézményben, ahol különleges gondozást igénylő
gyermekek nevelése-oktatása folyik. 13. § (1) Országos pedagógiai-szakmai szolgáltatásként kell megszervezni a konfliktuskezelési gyakorlat elterjedését szolgáló
a) pedagógiai értékelés köréből a pedagógiai és komplex intézményértékelési eszközök és módszerek
megismertetését és terjesztését, b) tanügy-igazgatási szolgáltatás köréből a konfliktushelyzetekhez kapcsolódó jogi és egyéb információk gyűjtését,
rendelkezésre bocsátását, e körben tájékoztatás adását, c) szaktanácsadás keretében történő segítségnyújtást ahhoz, hogy a nevelési-oktatási intézmény vezetői,
alkalmazottai, szülői szervezete, diákönkormányzata megismerje azokat az eljárásokat, gyakorlatokat, amelyekkel
megelőzhető a konfliktushelyzetek kialakulása, illetve amelyekkel feloldhatók a konfliktushelyzetek, orvosolhatók
a sérelmek. (2) Szaktanácsadó az lehet, aki az Nkt. 3. mellékletében meghatározott feltételeknek megfelel, pedagógus szakvizsgával
rendelkezik, köznevelési intézményben pedagógus-munkakörben legalább tíz éves szakmai gyakorlatot szerzett és
szakirányú tanári szakképzettség megszerzésekor vagy szakirányú továbbképzés keretében részt vett
konfliktuskezelés ismereteire történő felkészítésben, vagy pedagógiai szakpszichológus, tanácsadó szakpszichológus,
klinikai szakpszichológus, szociálpedagógus,szakképzettséggel, vagy pszichológia mesterszakon klinikai és
egészségpszichológia, tanácsadás és iskolapszichológia, fejlődés- és klinikai gyermekpszichológia, interperszonális és
interkulturális pszichológia, pszichopedagógia szakirányon szerzett szakképzettséggel rendelkezik. 14. § (1) Országos pedagógiai-szakmai szolgáltatásként kell megszervezni a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek,
tanulók nevelésének, nevelés-oktatásának megszervezését és ellátását segítő a) szaktanácsadás köréből az integrációs pedagógiai rendszer (a továbbiakban: IPR)-alapú pedagógiai, módszertani
tevékenységet elemző, valamint az intézményszervezési, intézményműködési helyzetelemző szaktanácsadást,
amelynek feladatait IPR folyamat-szaktanácsadó látja el, b) szaktanácsadás köréből az esélyegyenlőség-elvű oktatásszervezési tevékenységet elemző, módszertani
szaktanácsadást, fejlesztéstámogató szaktanácsadást, amelynek feladatait az esélyegyenlőségi pedagógiai
fejlesztési folyamat-szaktanácsadó (a továbbiakban: mentor) látja el, c) pedagógiai értékelés köréből a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók felkészítésének
megszervezéséhez, az ellátás eredményességének megismeréséhez szükséges elemző pedagógiai és komplex
intézményértékelési eszközök és módszerek megismertetését és terjesztését, d) tanügy-igazgatási szolgáltatás köréből a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók ellátásához
kapcsolódó, az intézményvezetés munkáját fejlesztő jogi és egyéb információk gyűjtését, rendelkezésre
bocsátását, e körben tájékoztatás adását, valamint az esélyegyenlőségi feladatok végrehajtásának segítését.
(2) Szaktanácsadó az lehet, aki az Nkt. 3. mellékletében meghatározott feltételeknek megfelel, pedagógus szakvizsgával
rendelkezik, köznevelési intézményben pedagógus-munkakörben legalább tíz éves szakmai gyakorlatot szerzett és
a pedagógus-továbbképzésről, a pedagógus-szakvizsgáról, valamint a továbbképzésben résztvevők juttatásairól és
kedvezményeiről szóló 277/1997. (XII. 22.) Korm. rendelet alapján megszervezett és akkreditált
pedagógus-továbbképzés keretében elvégezte „Az intézményi tanácsadás folyamatára történő felkészítés –
hátrányos helyzetű gyermekek integrált oktatása, együttnevelése szakterület” vagy az „Integrációs tanácsadók
felkészítése az óvodai intézményi folyamat-tanácsadásra” IPR szaktanácsadói továbbképzést, vagy a közoktatási
esélyegyenlőségi mentorok számára szervezett továbbképzést. 15. § (1) Országos pedagógiai-szakmai szolgáltatásként kell megszervezni az országos pedagógiai mérési-értékelés
eredmények alapján az intézményértékeléshez kapcsolódó fejlesztési eszközök kidolgozását, országos terjesztését,
ennek keretében a) a pedagógiai értékelés köréből az országos pedagógiai mérési-értékelési és ellenőrzési feladatok
megállapításainak elemzését segítő, a feltárt intézményi és gyermeki, tanulói lemaradások megszüntetését
szolgáló intézkedések kidolgozásához szükséges pedagógiai és komplex intézményfejlesztési eszközök
kidolgozását és módszerek megismertetését, b) a szaktanácsadás köréből a segítségnyújtáshoz szükséges országos fejlesztési eszközöket ahhoz, hogy az óvoda
és az iskola fenntartója és az óvoda és az iskola vezetői, pedagógusai elkészítsék, bevezessék és végrehajtsák azt
az intézkedési tervet, amely a pedagógiai tevékenység színvonalának az emeléséhez szükséges.
(2) Szaktanácsadó az lehet, aki az Nkt. 3. mellékletében meghatározott feltételeknek megfelel, pedagógus szakvizsgával
rendelkezik, köznevelési intézményben pedagógus-munkakörben legalább tíz éves szakmai gyakorlatot szerzett és
szervezetfejlesztés, pedagógiai fejlesztés, pedagógiai mérés, értékelés területén szakképzettséggel rendelkezik.
(3) Az országos pedagógiai mérés-értékeléssel kapcsolatos országos pedagógiai-szakmai szolgáltatások szakmai
irányítását az OH látja el. 4. A pedagógiai-szakmai szolgáltatást ellátó intézmény működésére vonatkozó szabályok
16. § (1) Az egyházi vagy más nem állami, nem önkormányzati fenntartó által fenntartott pedagógiai intézet működésének
megkezdéséhez szükséges engedély iránti kérelmet az intézmény nyilvántartásba vételét követő tizenkettő hónapon
belül lehet benyújtani az intézmény székhelye szerint illetékes kormányhivatalhoz. A telephelyre vonatkozó működési
engedély kiadása iránti kérelmet a telephely szerint illetékes kormányhivatalhoz lehet benyújtani. A telephelyre
vonatkozó működési engedély kiadása tárgyában hozott határozatot – az ügyfélnek történő közléssel egyidejűleg –
meg kell küldeni a székhely szerint illetékes kormányhivatalnak, amely a működési engedélyt a telephelyre vonatkozó
működési engedélyre tekintettel kiegészíti, egységes szerkezetben adja ki.
(2) Új pedagógiai intézet indítása, valamint az Nkt. 84. § (7) bekezdése szerinti esetekben a tervezett indítást vagy az
átszervezést, fenntartóváltást megelőzően nyújthatja be a fenntartó a kormányhivatalhoz az intézmény működésének
megkezdéséhez szükséges engedély iránti kérelmet. 17. § (1) A működési engedély iránti kérelemnek az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a) a működési engedély iránti kérelem tárgya, b) a pedagógiai intézetet nyilvántartásba vevő szerv neve, címe, a nyilvántartásba vételről szóló határozat száma,
kelte, c) az alapító következő adatai: név, működési forma, nyilvántartásba vétel formája és azonosítója, székhely,
értesítési cím, d) a fenntartó következő adatai: név, működési forma, nyilvántartásba vétel formája és azonosítója, székhely,
értesítési cím, e) a pedagógiai intézet adatai közül a hivatalos név, székhely,
f) a pedagógiai intézet székhelyére és minden telephelyére vonatkozóan külön-külön
fa) az ott ellátott feladatok, fb) az épület tulajdonosa,
fc) az épület feletti rendelkezési jog időtartamának kezdő és befejező dátuma amennyiben nem a fenntartó az
épület tulajdonosa, fd) a köznevelési feladat megkezdésének tervezett dátuma,
g) a pedagógiai intézet feladatával, működésével kapcsolatos egyéb tudnivalók, sajátosságok, bejelentések.
(2) A működési engedély iránti kérelemhez eredetiben vagy másolatban csatolni kell
a) a pedagógiai intézet alapító okiratát, valamint a nyilvántartásba vételről szóló határozatot,
b) fenntartói igazolást – tulajdoni lap, megállapodás, hozzájáruló nyilatkozat – arról, hogy a feladatai ellátásához
szükséges, jogszabályban meghatározott helyiségek feletti rendelkezési jog a pedagógiai intézet működéséhez
legalább öt évre biztosított, c) annak igazolását – használatbavételi engedély, hatósági bizonyítvány alapján –, hogy a helyiségek a pedagógiai
intézet feladatainak ellátására alkalmasak, a székhelyre és valamennyi telephelyre vonatkozóan külön-külön
a tárgyi feltételek meglétét igazoló, e rendelet mellékletében felsorolt tételes jegyzéket, valamint a fenntartó
nyilatkozatát arról, hogy a működés megkezdéséhez szükséges, jogszabályban meghatározott tárgyi feltételek
rendelkezésre állnak, vagy a kérelem mellékleteként benyújtott nyilatkozaton vállalt időn belül, legfeljebb
huszonnégy hónapon belül fokozatosan megteremthetők, d) a székhelyre és valamennyi telephelyre vonatkozóan külön-külön a foglalkoztatottak nevét, végzettségét és
szakképzettségét, valamint végzettséget tanúsító oklevél kiállítóját és az oklevél számát, továbbá a működéshez
szükséges többi alkalmazott nevét, végzettségét és szakképzettségét, foglalkoztatásuk módját és időtartamát,
valamint a fenntartó nyilatkozatát arról, hogy a működés megkezdéséhez, jogszabályban meghatározott
személyi feltételek biztosítottak, e) a pénzügyi feltételek teljesítésének igazolásához
ea) a pedagógiai intézet egészére vonatkozóan a székhely és valamennyi telephely tekintetében részletes
kimutatást arról, hogy a pedagógiai intézet tevékenységét milyen forrásokból finanszírozzák, a források
között feltüntetve a feladatellátáshoz rendelkezésre álló készpénzt, a befektetett eszközök és
forgóeszközök értékét, a tervezett bevételi forrásokat, az állami támogatást és hozzájárulást, a köznevelési
szerződés alapján járó kiegészítő támogatás mértékét, egyházi kiegészítő támogatást, a bankhitelt, minden
egyéb bevételt; bármilyen, a működéshez felhasználható tárgyi vagy pénzbeli juttatást, a tevékenységben
való ingyenes közreműködést, továbbá eb) a fenntartó által jóváhagyott egy évre szóló költségvetést, amely tartalmazza a működéshez szükséges
befektetett eszközök és forgóeszközök beszerzési értékét, a dologi és személyi kiadások összegét, utóbbiba
beleértve az alkalmazottak bérét, annak közterheit, valamint ec) a fenntartó nyilatkozatát arról, hogy a feladatok ellátásához szükséges fedezetet biztosítja.
18. § (1) A kormányhivatal az 1. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott fenntartó által fenntartott pedagógiai intézet
működésének megkezdéséhez szükséges engedély kiadásával kapcsolatos eljárása keretében vizsgálja, hogy
a nevelési-oktatási intézmény működéséhez rendelkezésre álló, vagy felmenő rendszerben megteremthető személyi,
tárgyi, munkavédelmi, tűzvédelmi, közegészségügyi, pénzügyi feltételek biztosítják-e a pedagógiai-szakmai
szolgáltatások folyamatos, hosszú távú, biztonságos, egészséges, szakszerű megszervezését.
(2) Ha a pedagógiai intézet székhelye vagy telephelye másik nevelési-oktatási intézmény által használt épületben lenne,
az engedélyezési eljárásban be kell szerezni az épületet átadó intézmény fenntartójának hozzájáruló nyilatkozatát,
továbbá meg kell vizsgálni, hogy az engedélyezni kért tevékenységre az adott épület használatba vételi engedélye
kiterjed-e, valamint azt, hogy az épület befogadóképessége alapján biztosított-e az intézmények együttes zavartalan
működése. (3) A kormányhivatal határozatában feltünteti a) az alapító, a fenntartó nevét, székhelyét,
b) a pedagógiai intézet nevét, OM azonosítóját, adószámát, székhelyét, telephelyét, tagintézményét, valamennyi
pénzforgalmi számlaszámát, c) feladatellátási helyenként az ellátott alapfeladatokat,
d) az intézmény gazdálkodásának módját. (4) Ha a határozatban szereplő adatokban változás következik be, a kormányhivatal kiegészítéssel, vagy a módosítással
egybeszerkesztett határozatot ad ki. Ha a pedagógiai intézet feladata, feladatellátási helye megváltozik,
a kormányhivatal a működési engedély kiadása érdekében indított eljárásban azokat a feltételeket vizsgálja,
amelyeket a változás érintett. (5) Ha a kormányhivatal elutasítja a működési engedély kiadását, továbbá ha a törvényességi ellenőrzés keretében talált
törvénysértés megszüntetéséről a fenntartó a megadott határidőn belül nem intézkedett, a kormányhivatal
a működési engedélyt visszavonja és a pedagógiai intézetet törli a nyilvántartásból.
(6) A kormányhivatal a pedagógiai-szakmai szolgáltatást ellátó intézmények nyilvántartásba vételéről, adatainak
megváltozásáról, illetve a kormányhivatal által vezetett nyilvántartásból való törléskor 15 napon belül értesítést küld
a köznevelés információs rendszere (a továbbiakban: KIR) számára az OH, mint a KIR adatkezelője által meghatározott
elektronikus formában. 19. § A pedagógiai-szakmai szolgáltatást ellátó pedagógiai intézetnek – fenntartótól függetlenül – az Nkt. 19. §
(2) bekezdésében meghatározott pedagógiai-szakmai szolgáltatások teljes körét el kell látnia.
20. § (1) A pedagógiai intézetben pedagógiai-szakmai szolgáltatások ellátására, a szolgáltatások szervezésére az alkalmazható,
aki az adott szakterület ellátásához szükséges szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkezik.
(2) Pedagógiai szakértő és pedagógiai előadó munkakörben az foglalkoztatható, aki pedagógiai szakértő munkakör
esetén mester fokozatú tanári, pedagógiai előadó munkakör esetén óvodapedagógusi, tanítói, tanári végzettséggel
és szakképzettséggel, továbbá – mindkét munkakörben – pedagógus-szakvizsgával rendelkezik.
(3) Ahol e rendelet szakvizsgáról, pedagógus szakvizsgáról rendelkezik, azon a szakvizsgával – jogszabály alapján –
egyenértékű vizsgát, tudományos fokozatot is érteni kell. (4) A pedagógiai intézetben vagy a pedagógiai kabinetben foglalkoztatottak kötelező létszámát az 1. melléklet határozza
meg. 21. § (1) A pedagógiai intézetben az intézményvezetői megbízás feltétele:
a) mester fokozatú végzettség és pedagógus szakvizsga keretében megszerzett intézményvezetői szakvizsga,
b) legalább tíz év megfelelő szakmai gyakorlat, c) a pedagógiai intézetben fennálló határozatlan időre szóló alkalmazás.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában megfelelő szakmai gyakorlat a pedagógiai intézet által végzett bármelyik
pedagógiai-szakmai szolgáltatás ellátásához szükséges ismeretek megszerzését biztosító munkakörben szerzett
gyakorlat, ha azt köznevelési intézményben vagy felsőoktatási intézményben szerezték, továbbá a tanügyirányítási
munkakörben eltöltött gyakorlat. (3) A vezetői megbízással kapcsolatos pályázati eljárásban alkalmazni kell a nevelési-oktatási intézmények vezetőinek
megbízására vonatkozó pályázati eljárás szabályait, azzal az eltéréssel, hogy a vezetői programról és a vezető
személyéről az alkalmazotti közösség nyilvánít véleményt. 22. § (1) A pedagógiai intézetnek – fenntartótól függetlenül – az alapító okiratában meghatározott pedagógiai-szakmai
szolgáltatások ellátásához – ha e rendelet másképp nem rendelkezik – legalább az 1. mellékletben meghatározott
kötelező létszámmal, továbbá a 3. mellékletben meghatározott eszközökkel és felszerelésekkel [a továbbiakban:
kötelező (minimális) eszközök és felszerelések] rendelkeznie kell, ha a pedagógiai-szakmai szolgáltatást a pedagógiai
intézet – az alapító okiratában foglaltak szerint – kevesebb mint három intézménytípusra kiterjedően látja el, a feladat
ellátásához legalább az 1. mellékletben meghatározott kötelező létszám ötven százalékát kell biztosítani.
(2) A pedagógiai intézet szervezeti és működési szabályzatában kell meghatározni
a) a működés rendjét, b) az alapító okiratban meghatározott alaptevékenység körében végzett szolgáltatásokkal kapcsolatos
kötelezettségvállalás szabályait, c) a szaktanácsadók foglalkoztatásának, díjazásuk megállapításának, költségeik elszámolásának szabályait,
d) a nevelési-oktatási intézményekkel való kapcsolattartás formáját és módját,
e) a belső ellenőrzés rendjét, a külső kapcsolatok rendszerét, formáját és módját.
23. § (1) A pedagógiai intézet az éves feladatainak ellátásához éves munkatervet készít, a tárgyév januárjának utolsó
munkanapjáig, és megküldi az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet részére a tárgyév február 15-ig.
(2) A pedagógiai intézet a fenntartó által jóváhagyott munkaterv szerint látja el tevékenységét.
(3) Az állami fenntartású pedagógiai intézet a munkatervét az ellátási területén működő nevelési-oktatási intézmények,
pedagógiai szakszolgálati intézmények igényei alapján állítja össze. (4) Az állami fenntartású pedagógiai intézet éves munkatervének elfogadását megelőzően a Központ beszerzi az
Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet egyetértését. (5) Az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet az állami felsőoktatási intézmény, az egyházi vagy más nem állami, nem
önkormányzati fenntartású pedagógiai intézet tekintetében az éves munkatervről kialakított véleményét tárgyév
március 15-ig megküldi a pedagógiai intézet fenntartójának. 24. § (1) A pedagógiai intézet ügyintézésére és iratkezelésére – a (2) bekezdésben meghatározott eltérésekkel –
a nevelési-oktatási intézmények ügyintézésére és iratkezelésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) A pedagógiai intézet iratkezelésére vonatkozó rendelkezéseket és az alkalmazható irattári tételeket a 2. melléklet
határozza meg. 5. A pedagógiai-szakmai szolgáltatások ellátásában való közreműködés feltételei
25. § (1) A miniszterrel kötött köznevelési szerződés alapján, az egyházi vagy más nem állami, nem önkormányzati fenntartású
pedagógiai intézet, vagy költségvetési szerv által fenntartott pedagógiai intézet is közreműködhet az állam által
fenntartott nevelési-oktatási intézmények, pedagógiai szakszolgálati intézmények számára pedagógiai-szakmai
szolgáltatás nyújtásában. (2) Ha a pedagógiai intézetet egyház vagy más nem állami, nem önkormányzati intézményfenntartó tartja fenn, az
e rendeletben meghatározott feltételek meglétét az Nkt. 23. §-ában szabályozott működési engedély kiadásával
kapcsolatos eljárás keretében kell vizsgálni. (3) Az egyházi, vagy más nem állami, nem önkormányzati intézményfenntartó, vagy – a Központ kivételével –
költségvetési szerv által fenntartott pedagógiai intézet működésének ellenőrzése tekintetében a fővárosi és megyei
kormányhivatal az Nkt. 34. § (2) bekezdésében szabályozott ellenőrzési feladatait munkaterv alapján végzi.
A fenntartói tevékenység törvényességi ellenőrzésének keretében különösen az alábbiakat kell vizsgálni:
a) van-e a tevékenység folytatásához joga a fenntartónak,
b) az intézmény törvényes és szakszerű működése érdekében tett intézkedéseket,
c) a fenntartó által az intézmény rendelkezésére bocsátott vagyon biztosítja-e az alapító okiratban meghatározott
feladatok végrehajtását, d) a minimális eszköz- és felszerelési jegyzékben foglaltak meglétét,
e) az éves költségvetés biztosítja-e a köznevelési törvényben meghatározott feladatok ellátását,
f) a szervezeti és működési szabályzat jóváhagyásával kapcsolatos eljárás törvényességét,
g) a köznevelési intézmény vezetője alkalmazásának törvényességét, h) a fenntartó döntései meghozatalakor betartja-e az előírt egyeztetési kötelezettségét.
(4) A fővárosi és megyei kormányhivatal határozatban megállapítja az egyházi vagy más nem állami, nem önkormányzati
fenntartó által fenntartott pedagógiai intézet megszűnését, és elrendeli a nyilvántartásból való törlését, ha
a) a fenntartó bejelenti az intézmény megszűnését, vagy azt, hogy felhagy a működtetésével,
b) megállapítja, hogy a pedagógiai intézet megszűnt, c) a fenntartónak megszűnt a tevékenység folytatásához való joga,
d) a fenntartó megszűnt anélkül, hogy a fenntartói jogokat átadta volna,
e) az egyéni vállalkozó meghal, kivéve, ha az egyéni vállalkozói tevékenységét tovább folytatják.
6. A szaktanácsadói tevékenység ellátása 26. § (1) A szaktanácsadás, tantárgygondozás célja:
a) a pedagógusok munkájának fejlesztő célú támogatása, b) pedagógiai szakmódszertani fejlesztő beavatkozások tervezése, szervezése, végrehajtásuk monitorozása,
c) a pedagógusok munkájának a szakterületükkel, munkakörükkel összefüggő szakmódszertani segítése,
d) a pedagógus munkájával összefüggő szaktanácsadói tevékenységek összegzése, nyilvántartása,
e) az intézményvezető pedagógiai munkájának a támogatása, f) felkérésre szakmai konzultáció szervezése,
g) a szaktanácsadó tevékenységhez kapcsolódó, az adott tantárgy, szakterület köznevelési feladataihoz kapcsolódó
tudományos információ gyűjtése, feldolgozása és közvetítése a nevelési-oktatási intézmény és a pedagógusok
részére, h) részvétel a tanulmányi és tehetséggondozó versenyek szervezésében.
(2) A szaktanácsadás, tantárgygondozás feladata: a) a nevelési-oktatási intézményben a pedagógiai tevékenység elemzéséhez szükséges, a helyzetelemzést
megalapozó dokumentumok feltárása és összegzése a látogatott intézmény, pedagógus munkájával
kapcsolatban, b) a helyi nevelési-oktatási intézményi nevelési, tantervi-tartalmi szabályozás dokumentumainak elemzése, helyi
alkalmazásuk vizsgálata, segítése, c) a nevelési-oktatási intézmény, a nevelési-oktatási intézményben dolgozó pedagógus tankönyv, taneszköz
alkalmazásának, továbbá pedagógiai módszereinek vizsgálata, kiválasztásuk támogatása, d) nevelési tevékenységek, tanóra és más pedagógiai célú foglalkozás látogatása, a vizsgált tanórák, foglalkozások
értékelése, e) óra és foglalkozáslátogatást követően a tapasztalatok közös feldolgozása az érintett pedagógussal,
munkaközösség vezetővel, intézményvezetővel, f) a látogatott pedagógus számára személyre szabott fejlesztési és továbbképzési javaslatok megfogalmazása,
g) javaslatok megfogalmazása az intézmények belső önértékelésének fejlesztésére.
(3) A pedagógiai-szakmai szolgáltatások nyújtásában, az e rendeletben meghatározottak szerint, szaktanácsadók
vehetnek részt. (4) A szaktanácsadói tevékenységet a) szakrendszerű oktatás esetén tantárgyanként vagy tantárgycsoportonként, műveltségterületenként, szakonként,
szakmánként vagy szakmacsoportonként, illetőleg tanszakonként, Magyar nyelv és irodalom, Idegen nyelvek,
Matematika, Ember és társadalom, Ember és természet Földünk – környezetünk, Művészetek, Informatika,
Életvitel és gyakorlat, Testnevelés és sport, b) az óvodai nevelésre, a szakrendszerben oktatott tantárgyak kivételével az általános iskola alsó tagozatán folyó
nevelő-oktató tevékenységre, kollégiumban végzett nevelő-oktató munkára, továbbá az iskolai könyvtárban
folytatott tevékenységre (a továbbiakban együtt: szakterületek) külön kell megszervezni.
(5) Szaktanácsadói tevékenységet az láthat el, aki pedagógiai intézetben pedagógiai szakértő vagy pedagógiai előadó
munkakörben alkalmazásban áll, vagy aki erre megbízást kapott, és szerepel a szaktanácsadói névjegyzékben.
7. A szaktanácsadói névjegyzék 27. § (1) A szaktanácsadói névjegyzékre az kérheti felvételét, aki az Nkt. 3. mellékletében meghatározott feltételeknek
megfelel, pedagógus szakvizsgával rendelkezik és a) köznevelési intézményben pedagógus-munkakörben legalább tízéves szakmai gyakorlatot vagy
b) a nemzetiségi nevelés-oktatásban pedagógus munkakörben legalább ötéves szakmai gyakorlatot, továbbá
bármilyen köznevelési intézményben további ötéves szakmai gyakorlatot szerzett.
(2) Az (1) bekezdésben előírt feltételeket az is teljesíti, aki az adott szakterület nemzetközileg vagy országosan elismert
képviselője. Az adott szakterület nemzetközileg vagy országosan elismert képviselője feltételnek való megfelelést
szakmai önéletrajzzal és legalább kettő szakmai ajánlással, továbbá publikációs jegyzékkel kell az Oktatáskutató és
Fejlesztő Intézet részére igazolni. (3) A szaktanácsadói névjegyzéket az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet vezeti.
(4) Az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet nyilvántartásba veszi azt a szaktanácsadói tevékenység ellátásra jelentkezőt, aki
a (1)–(2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelel. (5) Az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet a honlapján nyilvánosságra hozza megyei bontásban a szaktanácsadói
névjegyzéket. (6) A nyilvántartásba vételhez az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézethez be kell nyújtani postai úton az (1) bekezdésben
meghatározott végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevél számát, keltét, a kibocsátó intézmény (szak, kar)
megnevezését, a végzettség, szakképzettség megnevezésével, illetve a nem magyar felsőoktatási intézményben
szerzett oklevél esetén a Magyarországon megszerezhető oklevéllel való egyenértékűség elismeréséről szóló
határozat számát, valamint a jelentkező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a személyes adatainak kezeléséhez
hozzájárul. (7) A jelentkezéshez csatolni kell a munkáltató által kiállított igazolást a tíz év szakmai gyakorlat meglétéről, nyugdíjas
jelentkező esetén, az utolsó munkáltató vagy annak jogutódja, jogutód nélkül megszűnt munkáltató esetén
a munkáltató fenntartója általi, ennek hiányában más, hitelt érdemlő igazolását.
(8) A feltételeknek megfelelő nyilvántartásba vételt kérő adatait az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet 30 napon belül
a szaktanácsadói névjegyzékben feltünteti. (9) A szaktanácsadói névjegyzék a következő adatokat tartalmazza:
a) a szaktanácsadó családi és utónevét, végzettségét, szakképzettségét,
b) az elérhetőségét (cím, telefon, e-mail). (10) Törölni kell a szaktanácsadói névjegyzékből azt,
a) aki kéri, b) aki elhunyt, d) akit jogerős bírósági ítélettel a közügyektől vagy foglalkozásának gyakorlásától eltiltottak.
28. § (1) A szaktanácsadói feladatok ellátására a pedagógiai intézet köt megállapodást a szolgáltatást igénybe vevő
megrendelővel és a feladatellátásban közreműködő szaktanácsadóval. A Központ által fenntartott pedagógiai intézet
a megállapodást a megrendelő igényéhez igazodva, az elfogadott éves munkatervtől eltérően is megkötheti,
amennyiben ez nem veszélyezteti a munkaterve teljesítését és ehhez a Központ hozzájárult.
(2) Az egyházi vagy más nem állami, nem önkormányzati fenntartású pedagógiai intézet a megállapodást az éves
munkatervével összhangban, a megrendelő igényéhez igazodva, az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet egyidejű
tájékoztatásával köti meg. 8. Hatályba léptető rendelkezések 29. § E rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
9. Átmeneti rendelkezések 30. § (1) Azok, akik e rendelet hatálybalépésének napján a miniszter által kiadott, esélyegyenlőségi feladat ellátására jogosító
esélyegyenlőségi szakértői megbízással rendelkeznek, 2013. december 31-ig a feladatokat mint szaktanácsadók
elláthatják. (2) A közoktatás-fejlesztési pályázati pedagógiai-szakmai szolgáltatás körében szaktanácsadónak 2013. december 31-ig
el kell fogadni azt, aki a) a Nemzeti Fejlesztési Terv I. (a továbbiakban: NFT I.) Humánerőforrás Fejlesztés Operatív Program
(a továbbiakban: HEFOP) 3.1 „Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges készségek és kompetenciák
fejlesztésének támogatása” pályázati konstrukció keretében pedagógus-továbbképzésként elsajátította az adott
szakterülethez illeszkedően: aa) a kompetencia alapú oktatás pedagógiai módszertani, szakmai kultúráját vagy
ab) a pedagógiai feladatok ellátásának oktatás-szervezési, irányítási és szervezetalakítási ismereteit;
b) az NFT I. HEFOP 2.1. Hátrányos helyzetű tanulók esélyegyenlőségének biztosítása az oktatásban pályázati
konstrukció keretében szervezett, a „Hátrányos helyzetű tanulók esélyegyenlőségének biztosítása az oktatási
rendszerben” című továbbképzésben vett részt. (3) Az ÚMFT TÁMOP 3.2.2. projekt kedvezményezettjeinek továbbra is biztosítani kell a fenntartási kötelezettséggel
lefedett időszakon belül a területi együttműködések támogatását, ezért ennek a projektnek a kedvezményezettjei
kötelesek ezeket a feladatokat a projekt támogatási szerződésének megfelelően továbbműködtetni.
(4) E rendelet hatálybalépésétől az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet honlapján közzétett, szaktanácsadói feladatok
ellátására jogosult személyek jegyzékét az Intézet honlapján szaktanácsadói névjegyzék formájában közzé kell tenni.
(5) E rendelet hatálybalépésétől 2013. december 31-ig a konfliktuskezelést segítő pedagógiai-szakmai szolgáltatások
tekintetében szaktanácsadó lehet az is, aki a Nktv. 3. mellékletében meghatározott feltételeknek megfelel, továbbá
köznevelési intézményben pedagógus-munkakörben legalább ötéves szakmai gyakorlatot szerzett és legalább
hatvanórás akkreditált pedagógus-továbbképzés keretében részt vett a konfliktuskezelés ismereteire történő
felkészítésben. (6) Az egyházi, a nem állami, nem önkormányzati fenntartású pedagógiai intézeteknek 2013. szeptember 1-jéig kell az
Nkt. 19. § (2) bekezdésben meghatározott pedagógiai-szakmai szolgáltatások teljes körének ellátására áttérni, és az
ehhez szükséges dokumentumokat módosítani, ha a miniszter köznevelési szerződést kötött a fenntartójával.
(7) Ha a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény alapján a pedagógiai szakmai szolgáltatást ellátó köznevelési
intézmény a nyilvántartásba vételét követően megkezdhette működését, a fenntartó köteles 2013. április 30-ig
működési engedély iránti kérelmet benyújtani, feltéve, ha a miniszter köznevelési szerződést kötött a fenntartójával
vagy a köznevelési intézményt megszüntetni. 31. § A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény szerint, az e rendelet hatálybalépése előtt létrehozott
pedagógiai-szakmai szolgáltató intézmény 2012. december 31-ig változatlan feltételekkel látja el
a pedagógiai-szakmai szolgáltatás feladatait. 10. Jogharmonizációs záradék 32. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-ei 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. 11. Hatályon kívül helyező rendelkezés
33. § Hatályát veszti a pedagógiai-szakmai szolgáltatásokat ellátó intézményekről és a pedagógiai-szakmai
szolgáltatásokban való közreműködés feltételeiről szóló 10/1994. (V. 13.) MKM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere