text:
13/2011. (IV. 7.) NEFMI rendelete az I. kategóriába besorolt zenekarok és énekkarok központi költségvetési támogatása igénybevételének rendjéről.
Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény 47. §
(3) bekezdésében és a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 7. mellékletének 2. pontja
a) és b) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat
és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontja szerinti feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 7. melléklet 2. pont a) és b) alpontja szerinti központi költségvetési támogatásból az egyes helyi
önkormányzatokat (a továbbiakban: igénylő) megillető összeget (a továbbiakban: támogatás) a kultúráért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) a költségvetési törvény 7. melléklet 2. pont (2) és (3) bekezdésében
meghatározott arányok alapján állapítja meg. 2. § (1) Az igénylő igénybejelentés alapján részesülhet támogatásban.
(2) A támogatás az alábbi feladatokra használható fel:
a) személyi jellegű kifizetések, tiszteletdíjak (fellépő művészek, kisegítő zenészek díjazása, koncertszervezők
tiszteletdíja, külföldi fellépések napidíja, járulékai, a dolgozók minőségi munkájának ösztönző díjazása);
b) hangversenyszervezéssel, turnéval kapcsolatos költségek; c) közvetítésekkel, hang- és képfelvételek készítésével, kiadásával kapcsolatos költségek;
d) hangszerek beszerzésével, kölcsönzésével, állagmegóvásával kapcsolatos költségek; e) új zeneművek íratása, kottatár bővítése, állagmegóvása, kották digitalizálása;
f) próbaterem, hangversenyterem fejlesztése, állagmegóvása; g) foglalkozás-egészségügyi kiadások, a zenekari munka speciális terheléseivel kapcsolatos egészségkárosodások
megelőzésének költségei; h) a munkavállalók szakmai képzésének, továbbképzésének költségei.
3. § (1) Az igénylő a támogatási igényt a Magyar Államkincstár által üzemeltett elektronikus rendszerben rögzített, onnan
kinyomtatott adatlapon két eredeti példányban a szükséges mellékletekkel postai úton, nyújtja be a Magyar
Államkincstár megyei igazgatóságához (továbbiakban: Igazgatóság) 2011. április 15-éig. A beadási határidő
az informatikai rendszerben határnapon éjfélig rögzített igénylésnek legkésőbb másnap történő postára adását
jelenti. A határidő elmulasztása jogvesztő. A kizárólag postai úton benyújtott adatlap érvénytelen.
(2) Az igénylésnek tartalmaznia kell az igénylő nevét, KSH számát, az ügyintéző telefonos és elektronikus elérhetőségét,
továbbá a fenntartott vagy támogatott előadó-művészeti szervezet (a továbbiakban: kedvezményezett) nevét, címét,
a kedvezményezett ügyintézőjének telefonos és elektronikus elérhetőségét. (3) Az igényléshez csatolni kell:
a) az igénylő 2011. évi költségvetési rendeletének az önkormányzati hozzájárulás összegéről szóló kivonatát
kedvezményezettenkénti bontásban, b) a költségvetési intézmények kivételével az igénylő és a kedvezményezett között megkötött, a 2011. évre
vonatkozó támogatás összegét tartalmazó támogatási szerződés (közszolgáltatási szerződés) másolatát,
c) a 2010-ben elnyert támogatás felhasználásáról szóló, a kedvezményezett helyi önkormányzathoz benyújtott
szakmai beszámolójának hitelesített másolatát, d) a kedvezményezett tudomásulvételi nyilatkozatát arról, hogy a neve, a költségvetésből nyújtott támogatás célja,
összege, a támogatott tevékenység megvalósítási helye nyilvánosságra hozható.
(4) Az igényléshez egy okiratba foglalva csatolni kell az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm.
rendelet 113. § (2) bekezdésében foglaltak mellett az igénylőnek az igénylés benyújtásától számított 30 napnál nem
régebbi írásbeli nyilatkozatát a) arról, hogy nem rendelkezik lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozással,
b) annak tudomásul vételéről, hogy lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozás esetén a köztartozás
megfizetéséig a támogatás nem illeti meg, az esedékes támogatás folyósítása felfüggesztésre, illetve
visszatartásra kerül, c) annak tudomásul vételéről, hogy adószámát a miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter és a Magyar
Államkincstár felhasználja a lejárt köztartozások teljesítése, a köztartozás bekövetkezése tényének és összegének
megismeréséhez, d) arról, hogy a támogatási igény szabályszerűségének és a költségvetésből nyújtott támogatás rendeltetésszerű
felhasználásának ellenőrzését tudomásul veszi, e) annak tudomásul vételéről, hogy a költségvetésből nyújtott támogatás igénylőjének és kedvezményezettjének
megnevezése, a támogatás célja, összege, a támogatott tevékenység megvalósítási helye nyilvánosságra
hozható, f) arról, hogy támogatás elnyerése esetén a pénzforgalom lebonyolításáról szóló 18/2009. (VIII. 6.) MNB rendelet
34. §-a szerinti felhatalmazó levelet ad a Magyar Államkincstár részére az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 64/D. § (11) bekezdése szerinti beszedési megbízás benyújtására,
g) arról, hogy az Áht. 64/B. § (1) bekezdése szerinti esetekben a miniszter által megállapított jogosulatlanul igénybe
vett támogatás összegét és annak kamatait az Áht.-ben foglaltak szerint visszafizeti,
h) annak tudomásul vételéről, hogy amennyiben a kedvezményezett a támogatás felhasználása során a fizetendő
általános forgalmi adóból rá áthárított vagy az általa megállapított adót levonta, vagy a keletkező adóterhet
másra áthárította, a levonásba helyezett, illetve áthárított adó összegét a támogatásból nem számolhatja el,
i) az (5) bekezdés b) pontjában foglaltak vizsgálatához való hozzájárulásáról.
(5) Nem nyújtható támogatás azon igénylő részére, amely
a) a támogatás iránti igénybejelentésében valótlan, hamis vagy megtévesztő adatokat szolgáltat, ilyen nyilatkozatot
tesz, b) e rendelet kihirdetését megelőző 5 évben az államháztartás bármely alrendszeréből folyósított támogatást
a támogatási szerződésben megjelölt céltól részben vagy egészben eltérő célra használta fel, vagy azzal nem
számolt el, c) nem tett eleget valamely, az elbírálást érintő jogszabályi kötelezettségének,
d) adósságrendezési eljárás alatt áll, e) esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozása van, az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program, a Halászati
Operatív Program, az Európai Unió által nyújtott agrárpiaci támogatások, valamint az Európai Unió által nyújtott
közvetlen termelői támogatások kivételével, f) az e rendeletben meghatározott nyilatkozatokat nem teszi meg, dokumentumokat nem nyújtja be, vagy
a megtett nyilatkozatát visszavonja, g) nem felel meg az Áht. 15. §-ában meghatározott rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményének, vagy
h) nem tett eleget a mindenkori zárszámadás keretében történő elszámolási kötelezettségének.
(6) Az Igazgatóság az Áht. 64/B. § (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálja a támogatási igényt, és az eredeti példányt
legkésőbb 2011. április 29-ig továbbítja a miniszternek. (7) Az Igazgatóság az igénylő számára – ha annak az Áht.-ban meghatározott feltételei fennállnak – a hiányok pótlására
legfeljebb 5 napos határidőt adhat. Az Igazgatóság nem továbbítja a támogatási igényt a miniszter részére, ha
a támogatás igénylője a hiánypótlásnak nem tesz eleget, vagy azt nem megfelelően teljesíti, egyúttal erről értesíti
az igénylőt és a minisztert. 4. § (1) A támogatásban részesülő igénylőknek és a támogatások összegének jegyzékét a miniszter 2011. május 4-ig
utalványozás céljából megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek, és ezzel egyidejűleg azt közzéteszi
a kormány honlapján (www.kormany.hu) is. (2) A támogatást a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja két
egyenlő részletben (2011. május 31-ig és 2011. július 31-ig) az igénylő költségvetési elszámolási számlájára.
5. § (1) Az igénylő gondoskodik a kapott támogatás felhasználásának elkülönített és naprakész nyilvántartásáról, a jogszabály
alapján ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatás
megadásáról, valamint az ellenőrzéshez szükséges dokumentumok rendelkezésre bocsátásáról.
(2) Az igénylő a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról 2011. december 31-i fordulónappal, a zárszámadás
keretében és rendje szerint köteles elszámolni. A támogatásnak a tárgyév december 31-én feladattal terhelt
maradványával a tárgyévet követő év június 30-ig kell elszámolni. A kötelezettségvállalással nem terhelt maradványról
az igénylőnek a helyi önkormányzatokért felelős miniszternél tárgyév november 30-áig a nettó finanszírozás rendje
szerint az Igazgatóságon keresztül le kell mondania és ezzel egyidejűleg erről tájékoztatnia kell a minisztert is. Ezt
követően a fel nem használt maradvány összegét a központi költségvetésbe vissza kell fizetnie.
(3) A kimutatott adatok valódiságát az egyes önkormányzatoknál, illetve intézményeknél megfelelő analitikus
nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell alátámasztani. A támogatás elszámolása során figyelembe kell venni
az előadó-művészeti szervezetek beszámolójának formai és tartalmi követelményeiről, a benyújtásával és
elfogadásával kapcsolatos részletes szabályokról, továbbá az elszámolható költségekről szóló 6/2010. (II. 4.) OKM
rendelet szabályait. (4) A támogatások felhasználását helyszíni ellenőrzés keretében a miniszter is ellenőrizheti.
(5) Ha az igénylő a költségvetési rendeletében e célra saját forrásból tervezett támogatását csökkenti, az eredeti
előirányzat és a ténylegesen teljesített saját támogatás után számított zenekari, énekkari működtetési támogatás
különbözetére nem jogosult, köteles azt a központi költségvetésnek visszautalni.
(6) A támogatásnak a kedvezményezett által levont vagy áthárított adóval érintett része visszafizetésére a jogosulatlanul
igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazandók. 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1185/2011. (VI. 6.) Korm. határozata a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2011. kompenzációjának finanszírozásáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. § (5) bekezdésében
foglaltak alapján a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2011. évi kompenzációja finanszírozása
céljából elrendeli 8 917 380 ezer forint melléklet szerinti átcsoportosítását a X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 19. Tartalékok cím, 2. Céltartalékok alcím, 1. Különféle kifizetések jogcímcsoport terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
az érintett fejezeteket irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
275/2003. (XII. 24.) Korm. rendelete a fejlesztési adókedvezményről.
A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi
LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao. törvény)
30. §-ának (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a Kormány a fejlesztési adókedvezmény (a továbbiakban:
adókedvezmény) részletes feltételeiről, az adókedvezmény
engedélyezési eljárásáról és az adatszolgáltatásról a következőket rendeli el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. Állami támogatás: az államháztartás bármely alrend
szerének költségvetése terhére, az adózó részére ingyenes
vagy kedvezményes források, illetve egyéb előny nyújtása
oly módon, hogy ez állami bevételkiesést vagy állami kiadást jelent; állami támogatás különösen: a vissza nem
térítendő támogatás, a visszatérítendő támogatás, a kedvezményes kamatozású hitel, a kezességvállalás, a kamattámogatás, az adókedvezmény, a tőkejuttatás, az egyéb,
nem pénzbeli juttatás; az állami támogatás részét képezi az
Európai Unió költségvetése terhére juttatott támogatás,
ugyanakkor nem része a csekély összegű (de minimis) támogatás; csekély összegű (de minimis) támogatás: az a
támogatás, amelyet jogszabály ilyen támogatásnak minősít,
és amelynek támogatástartalma bármely három egymást
követő évben nem haladja meg a százezer eurónak megfelelő forintösszeget; nem minősül állami támogatásnak az
állami bevételkiesést vagy állami kiadást jelentő ingyenes
vagy kedvezményes forrás, illetve egyéb előny, ha azzal
minden adózó megkülönböztetés nélkül élhet.
2. Beruházási érték: a tárgyi eszközöknek a számvitelről
szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.)
47—48. §-ai, 51. §-a szerinti bekerülési értéke a szinten
tartást szolgáló tárgyi eszközök kivételével; a beruházási
értéket szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az az
adózó és a vele kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő személy között, a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján merült fel.
3. Beruházási érték, költség, ráfordítás: a beruházási érték, az immateriális javak közül a találmány, a szabadalom,
a licenc, a know-how (a továbbiakban: támogatásban részesíthető immateriális javak) Sztv. 47—48. §-ai, 51. §-a
szerinti bekerülési értéke, a szinten tartást szolgáló immateriális javak kivételével, melyen belül a támogatásban
részesíthető immateriális javak bekerülési értéke nem haladhatja meg a tárgyi eszközök bekerülési értékének
25 százalékát (kivéve, ha az adózó támogatási szempontból
kedvezményezett vállalkozás); a támogatásban részesíthető immateriális javaknak a fejlesztési program részét képező beruházás helyéhez kell kapcsolódniuk; a beruházási
értéket, költséget, ráfordítást szokásos piaci áron kell
figyelembe venni, ha az az adózó és a vele kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő személy között, a szokásos piaci
ártól eltérő áron kötött szerződés alapján merült fel.
4. Elsődleges beszállító: az adózó azon szállítója, amelynek felelőssége a fejlesztésre és a formatervezésre is kiterjed, a gyártási vagy az összeszerelési fázis során alkatrészt
és részegységet gyárt, szerel össze vagy szállít az adózó
részére; mint ipari partnert gyakran a modell kifutásáig
tartó szerződés köti az adózóhoz; az elsődleges beszállító
szolgáltatást is nyújthat az adózó részére, különösen logisztikai szolgáltatást mint például beszállítói központ működtetése.
5. Érintett termékpiac: az érintett termék és a földrajzi
terület figyelembevételével meghatározott piac; érintett
termék: a fejlesztési program által megvalósított kapacitásokkal előállítani kívánt termék (beleértve a szolgáltatásnyújtást is), valamint az a termék, amely az előállítani
kívánt terméket akár a fogyasztás (hasonló termékjellemzők, felhasználhatóság, ár), akár a termelés (a létrehozott
termelőeszközök rugalmas felhasználhatósága révén) vonatkozásában helyettesíteni képes; amennyiben a támogatandó fejlesztési program félkész termék előállításához
szükséges kapacitás növelését célozza, és e félkész termék
jelentős részét az adózó használja fel, akkor érintett terméknek az abból készített készterméket kell tekinteni;
földrajzi terület: amelyen kívül nem, vagy csak számottevően kedvezőtlenebb feltételek mellett szerezhető be,
illetve értékesíthető a termék.
6. Kedvezményezett települési önkormányzat:
a) az Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld,
Közép-Dunántúl, Dél-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban, vagy b) a Nyugat-Dunántúl tervezési-statisztikai régió celldömölki, letenyei, őriszentpéteri, téti, vasvári és zalaszentgróti kistérségében
lévő települési önkormányzat, a Tao. törvény 22/B. §
(1) bekezdés b) pontjának, (2) bekezdés b) pontjának,
(6) bekezdés a)—b) pontjának és (10) bekezdés b) pontjának alkalmazásában; a településnek az adókedvezmény
iránti kérelem benyújtásának időpontjában kell a felsorolt
tervezési-statisztikai régióba, kistérségbe tartoznia.
7. Nagyberuházás: az a fejlesztési program, amelyben a
beruházási érték legalább 50 millió eurónak megfelelő
forintösszeg.
8. Referencia ráta: a támogatástartalom, a beruházási
érték, költség, ráfordítás és a személyi jellegű ráfordítás
jelenértékének kiszámításához használt mutatószám; a következő évre vonatkozó referencia rátát a pénzügyminiszter a Pénzügyi Közlönyben december 31-ig teszi közzé; az
adókedvezmény, a beruházási érték, költség, ráfordítás és
a személyi jellegű ráfordítás jelenértékének kiszámításá
hoz mindig a kérelem benyújtásának időpontjában érvényes referencia rátát kell figyelembe venni.
9. Saját forrás: az adózó által a fejlesztési programhoz
igénybe vett (igényelt), állami támogatásnak nem minősülő forrás.
10. Személyi jellegű ráfordítás: a Sztv. 79. §-a szerint elszámolható, a fejlesztési program keretében újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott munkavállalók
személyi jellegű ráfordításának 24 havi összege, a munkakör létrehozásának napjától számítva.
11. Szinten tartást szolgáló eszköz: szinten tartást szolgál
az az eszköz, amely az adózó által már használt tárgyi
eszközt, immateriális jószágot váltja ki anélkül, hogy a
kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás, a
termelési, illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását eredményezné.
12. Támogatási intenzitás: a támogatástartalom és a jelenértéken számított beruházási érték, költség, ráfordítás,
személyi jellegű ráfordítás hányadosa, százalékos formában kifejezve.
13. Támogatási szempontból kedvezményezett vállalkozás: az az adózó, amelynek összes foglalkoztatotti létszáma
250 főnél kevesebb, és éves nettó árbevétele legfeljebb
40 millió eurónak megfelelő forintösszeg, vagy mérlegfőösszege legfeljebb 27 millió eurónak megfelelő forintösszeg, továbbá, ha abban az állam, az önkormányzat vagy
más támogatási szempontból kedvezményezett vállalkozáson kívül eső vállalkozás tulajdoni részesedése — tőke vagy
szavazati jog alapján — külön-külön és együttesen sem
haladja meg a 25 százalékot.
14. Támogatástartalom: az állami támogatás jelenértéke. A rendelet hatálya
2. § A rendelet hatálya a Tao. törvény 4. § 2. pontjában
megnevezett adózóra terjed ki.
Az adókedvezmény engedélyezésének általános feltételei 3. § (1) Az adókedvezményt a Pénzügyminisztérium akkor
engedélyezi, ha a fejlesztési program és a kérelem megfelel
a Tao. törvényben és az e rendeletben meghatározott valamennyi feltételnek.
(2) A Pénzügyminisztérium az adókedvezményt akkor
engedélyezi, ha
a) az adózónak a kérelem benyújtásakor nincs az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvényben (a továbbiakban: Art.) meghatározott köztartozása;
b) az adózó részére az állami, önkormányzati adóhatóság a kérelem benyújtását megelőző naptári év első napjától a kérelem benyújtásáig nem engedélyezett fizetési halasztást, részletfizetést, adómérséklést;
c) a kérelem benyújtását megelőző második naptári év
első napjától a kérelem benyújtásáig államigazgatási szerv
határozatban, illetve annak bírósági felülvizsgálata esetén
a bíróság az adózót jogerősen nem kötelezte bírság megfizetésére munkavállaló bejelentés vagy munkavállalási engedély nélküli foglalkoztatása miatt;
d) a beruházás forrásának legalább 25 százaléka saját
forrás;
e) az adózó a beruházást a kérelem benyújtásáig nem
kezdte meg.
(3) Nem engedélyezi a Pénzügyminisztérium az adókedvezményt, ha az adózó bíróság által jogerősen elrendelt
felszámolás alatt áll, vagy végelszámolását bejelentette a
bírósághoz.
(4) Amennyiben az adókedvezmény iránti kérelem benyújtását követően, a beruházás üzembe helyezését követő
öt év alatt az adózó felszámolását bíróság jogerősen elrendelte, vagy végelszámolását bejelenti a bírósághoz, akkor
ennek bekövetkezését 15 napon belül be kell jelentenie a
Pénzügyminisztériumnak. A bejelentési kötelezettség elmulasztása az Art. szerinti jogkövetkezményeket vonja
maga után.
Az adókedvezmény engedélyezésének különös szabályai 4. § (1) Nem engedélyez a Pénzügyminisztérium adókedvezményt
a) nagy- és kiskereskedelmi célt szolgáló beruházáshoz,
ha a létesítmény szintterülete az 1000 négyzetmétert meghaladja;
b) a TEÁOR DJ 27.1 és 27.3 pont szerinti acéltermékek
(vas-, acél-, vasötvözet-alapanyag) gyártásához, illetve a
vas, acél egyéb feldolgozását szolgáló fejlesztések közül az
Európai Megállapodás 2. számú jegyzőkönyvének hatálya
alá tartozó acéltermékek gyártásához, kivéve, ha az adózó
támogatási szempontból kedvezményezett vállalkozás;
c) a hajógyártáson (TEÁOR DM 35.1) belül a 100 regisztertonnás vagy annál nagyobb kapacitású tengeri hajók
építését szolgáló fejlesztéshez;
d) a feketeszén-bányászat (TEÁOR CA 10.10) fejlesztéséhez; e) a szintetikus szál (generikus szövet, fonál alapú poliészter, poliamid, akril vagy polipropilén) előállítását
szolgáló fejlesztési programhoz, ha sajtológép alkalmazására is sor kerül, továbbá más az előállításhoz kapcsolódó
olyan kiegészítő eljáráshoz, amely sajtoló gép kapacitásának növelését eredményezi az adózónál vagy kapcsolt vállalkozásánál;
f) nagyberuházáshoz, ha az az érintett termékpiacon
25 százaléknál nagyobb részesedéshez juttatná az adózót,
vagy 5 százaléknál nagyobb mértékben növelné az ipari
kapacitásokat az érintett termékpiacon.
(2) A vasúti, közúti és belvízi közlekedéshez szükséges
beruházások közül a kizárólag kombinált árufuvarozáshoz
használt infrastrukturális beruházáshoz, valamint az átrakodáshoz szükséges tárgyi eszközhöz engedélyezhető
adókedvezmény.
Az adókedvezmény mértéke és igénybevétele 5. § (1) Az adókedvezmény és a támogatáshalmozódásnál
figyelembe veendő állami támogatás jelenértéken nem haladhatja meg a fejlesztési programra vonatkozóan a határozatban megállapított, de legfeljebb jelenértéken a ténylegesen felmerült
a) beruházási érték, költség, ráfordítás összegének a
Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés a)—f) pontja szerinti
beruházás esetén,
b) a személyi jellegű ráfordítás összegének a Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés g) pontja szerinti munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén,
a (2)—(8) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitással számított értékét.
(2) A támogatási intenzitás
a) Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld, Kö
zép-Dunántúl, Dél-Dunántúl tervezési-statisztikai régiókban, valamint a Nyugat-Dunántúl tervezési-statisztikai régió celldömölki, letenyei, őriszentpéteri, téti, vasvári és
zalaszentgróti kistérségében 50 százalék;
b) Nyugat-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban
— az a) pontban foglalt kivételekkel — 45 százalék;
c) Pest megyében 40 százalék;
d) Budapesten 35 százalék.
(3) Ha az adózó a kérelem benyújtásakor támogatási
szempontból kedvezményezett vállalkozásnak minősül,
akkor a támogatási intenzitás a (2) bekezdés szerinti mérték 15 százalékponttal növelt értéke.
(4) Nagyberuházás esetén a (2)—(3) bekezdés alapján
meghatározott támogatási intenzitás
a) 100 százaléka engedélyezhető jelenértéken 50 millió
eurónak megfelelő forintösszegig;
b) 50 százaléka engedélyezhető jelenértéken 50 és
100 millió eurónak megfelelő forintösszeg közötti részre;
c) 34 százaléka engedélyezhető jelenértéken 100 millió
eurónak megfelelő forintösszeg feletti részre.
(5) A (2)—(3) bekezdés alapján meghatározott támogatási intenzitás 30 százalékának megfelelő támogatási intenzitás engedélyezhető, ha a fejlesztési program megvalósításának célja gépjármű [személygépjármű, kisbusz, teher
kocsi, kamion, busz, valamint egyéb kereskedelmi forgalomba kerülő motoros jármű, kivéve a versenykocsit, a
közúti forgalmon kívül használt járművet (például golfkocsi, hórobogó), a motorbiciklit, a pótkocsit, a lakókocsit, a
traktort és az egyéb speciális célra használható járművet
(tűzoltókocsi)], motor (a kompressziós és szikra gyújtásos
szerkezetek, az elektromos motor, turbina gáz-, hibridvagy egyéb meghajtású motor), modul és alrendszer
(a jármű és a motor elsődleges összetevői) fejlesztése, gyártása, összeszerelése, továbbá, ha az adózó az előzőek szerinti tevékenységet folytató más adózó elsődleges beszállítója, feltéve mindkét esetben, hogy az üzembe helyezni
tervezett beruházás értéke az 50 millió eurónak megfelelő
forintösszeget meghaladja, vagy az adózó 5 millió eurónak
megfelelő forintösszeget meghaladó adókedvezmény engedélyezését kéri.
(6) A 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti beruházáshoz
— az (2)—(4) bekezdésben foglaltaktól eltérően — 7,5 százalék támogatási intenzitás engedélyezhető, ha az adózó a
kérelem benyújtásakor támogatási szempontból kedvezményezett vállalkozásnak minősül, illetve 15 százalék támogatási intenzitás engedélyezhető, ha az adózó a
Tao. törvény 4. § 24. pontja szerinti kisvállalkozás.
(7) Mezőgazdasági, erdészeti, halászati tevékenységet,
továbbá mezőgazdasági termékek feldolgozását és forgalmazását szolgáló beruházás esetén a támogatási intenzitás
50 százalék, függetlenül az (2)—(4) bekezdésben foglaltaktól.
(8) Amennyiben a támogatásban részesíthető immateriális javakat vagy azok egy részét az adózó több, különböző
támogatási intenzitású régióban vagy kistérségben is használja, akkor a támogatásban részesíthető immateriális javak esetében a legalacsonyabb intenzitás az irányadó.
(9) Az adókedvezmény igénybevételének a Tao. törvény
22/B. § (1) bekezdés g) pontja szerinti munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén feltétele, hogy az adózó
azokat az új munkahelyeket, amelyekhez kapcsolódóan a
személyi jellegű ráfordításokat a támogatási intenzitás számítása során figyelembe vette, legalább öt évig fenntartsa.
(10) Az adókedvezmény a kérelemben bemutatott, változatlan tartalmú tényállás esetén vehető igénybe. Nem
minősül tényállásváltozásnak a számítási hiba és más hasonló elírás.
(11) A beszámolót, könyvvezetést konvertibilis devizában készítő adózó az (1) bekezdés szerinti, ténylegesen
felmerült beruházási értéket, költséget, ráfordítást, illetve
a személyi jellegű ráfordítást a Magyar Nemzeti Bank hivatalos — a kérelem benyújtását megelőző hónap utolsó
napján érvényes — devizaárfolyamának alapulvételével
számítja át forintra. Ugyanígy kell eljárni abban az esetben
is, ha az átszámítás forintról euróra történik.
Az adókedvezmény igénylése 6. § (1) Az adózó az adókedvezmény iránti kérelmet a beruházás megkezdése előtt, az e rendelet mellékletében előírt
tartalommal és formában, magyar nyelven, két példányban,
papíralapon nyújthatja be a Pénzügyminisztériumhoz.
(2) A kérelmet az ügyben eljáró képviselő aláírásával, ha
az nem azonos az adózó képviselőjével, a képviseletre
vonatkozó meghatalmazás csatolásával lehet benyújtani.
A kérelmet az adózó képviselőjeként — a képviseletre
vonatkozó meghatalmazás csatolásával — az ITDH Magyar Befektetési és Kereskedelemfejlesztési Közhasznú
Társaság is benyújthatja.
(3) A kérelemhez mellékelni kell
a) az egy hónapnál nem régebbi cégkivonat, bírósági
határozat másolatát;
b) a díj befizetését igazoló számlakivonat másolatát;
c) az ügyben eljáró képviselő meghatalmazását;
d) a Tao. törvény 22/B. § (3) bekezdésében foglaltakra
vonatkozóan az illetékes környezetvédelmi hatóság előzetes véleményét; e) a 4. § (1) bekezdésének f) pontjában foglaltakra vonatkozóan a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium véleményét;
f) az e rendelet mellékletének V. 6. pontja szerinti adatok számítását.
Adatszolgáltatási kötelezettség 7. § (1) Az adókedvezmény igénybevételének adóéveiben a
társaságiadó-bevallásban a következő adatokat kell az adózónak fejlesztési programonként szerepeltetnie:
a) a határozat számát;
b) az adóévben igénybe vett adókedvezményt jelenérté
ken, a kérelem benyújtásának évére előírt referencia rátával számítva;
c) az első igénybevételtől számítva összesen igénybe
vett adókedvezményt jelenértéken, a kérelem benyújtásának évére előírt referencia rátával számítva;
d) a fejlesztési programhoz engedélyezett és igénybe
vett, a támogatáshalmozódásnál figyelembe veendő állami
támogatás támogatástartalmát;
e) a Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés g) pontja szerinti
beruházás esetén a személyi jellegű ráfordítást jelenértéken, a kérelem benyújtásának évére előírt referencia rátával számítva.
(2) Az adókedvezmény első igénybevételének adóévében a társaságiadó-bevallásban a következő adatokat kell
az adózónak fejlesztési programonként szerepeltetnie:
a) a beruházási értéket jelenértéken, a kérelem benyújtásának évére előírt referencia rátával számítva;
b) a Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés a)—f) pontja
szerinti beruházás esetén, a beruházási értéket, költséget,
ráfordítást jelenértéken, a kérelem benyújtásának évére
előírt referencia rátával számítva.
(3) A Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés a)—b) pontja
szerinti beruházásnál az adókedvezmény első igénybevételének adóévét követő négy adóévben a társaságiadó-bevallásban a következő adatokat kell az adózónak fejlesztési
programonként szerepeltetnie:
a) a foglalkoztatottak átlagos állományi létszámát
[Tao. törvény 4. § 16/a) pont), vagy
b) a bérköltséget e rendelet mellékletében foglalt rendelkezések szerint számítva, vagy
c) a szállítói kötelezettségek bekerülési értékéből a kisés középvállalkozásnak minősülő beszállítók részesedését,
attól függően, hogy az adózó a Tao. törvény 22/B. § (6) bekezdésében foglalt feltételek közül melyiknek a teljesítését
vállalja.
(4) A Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés g) pontja szerinti beruházásnál az adókedvezmény első igénybevételének
adóévét követő harmadik adóévben és az azt követő négy
adóévben a társaságiadó-bevallásban a foglalkoztatottak
átlagos állományi létszámát [Tao. törvény 4. § 16/a) pont]
kell az adózónak fejlesztési programonként szerepeltetnie.
Eljárási szabályok 8. § (1) Az adókedvezmény iránti kérelem elbírálása során
és a határozathozatal tekintetében — a Tao. törvény
22/B. §-ában és az e rendeletben foglalt eltéréssel — az
államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény
előírásait kell alkalmazni.
(2) Az adókedvezmény iránti kérelem díjköteles, a díj
mértékét pénzügyminiszteri rendelet tartalmazza. A díj
megfizetésére részletfizetés vagy fizetési halasztás nem
engedélyezhető. A díj befizetésének elmaradása esetén a
kérelem nem bírálható el.
(3) A kérelemnek a határozat jogerőre emelkedéséig
történő visszavonása esetén a befizetett díj nem utalható
vissza.
(4) Ha a kérelem nem felel meg a rendeletben és az
e rendelet mellékletében előírt formának vagy tartalomnak, és az adózó a hiányt felszólítás ellenére nem pótolja,
és ezért a Pénzügyminisztérium elutasítja a kérelmet, a
befizetett díj 50 százaléka a kérelmet elutasító határozat
jogerőre emelkedését követő 15 napon belül utalandó
vissza.
(5) A kérelem elbírálásához — szükség szerint —
a Pénzügyminisztérium más, az ügyben illetékes miniszté
riumot is megkeres. Ha az illetékes minisztérium a megkeresést követő 10 napon belül nem válaszol, úgy kell
tekinteni, mintha a megkeresésben foglalt álláspontot fogadta volna el.
9. § Új kérelemnek minősül, ha az adózó a kérelemnek a
rendelet szerinti tartalmát a kérelem benyújtása és elbírálása közötti időszakban megváltoztatja.
10. § A Pénzügyminisztérium a kérelemről külön nyilvántartást vezet, amely tartalmazza
1. az adózó azonosító adatait;
2. a kérelem érkezésének időpontját;
3. a kérelem tárgyát;
4. a kérelem elbírálásában részt vevő nevét (miniszté
rium, Európai Bizottság);
5. hiánypótlás esetén a hiánypótlási felhívás időpontját;
6. az eljárási határidő meghosszabbítását;
7. a határozat számát és meghozatalának időpontját;
8. a kérelem visszavonásának időpontját;
9. a tervezett beruházási értéket jelenértéken;
10. a tervezett beruházási értéket, költséget, ráfordítást
jelenértéken;
11. a tervezett személyi jellegű ráfordítást jelenértéken
a Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés g) pontja szerinti munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén;
12. a adókedvezmény tervezett ütemezését folyó áron
és jelenértéken.
11. § Az adókedvezmény feltételeinek teljesítését az állami
adóhatóság az adókedvezmény első igénybevételét követő
negyedik adóév végéig legalább egyszer ellenőrzi.
Záró rendelkezések 12. § (1) E rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a 162/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet a fejlesztési
adókedvezményről és a 242/2002. (XI. 16.) Korm. rendelet
a fejlesztési adókedvezményről szóló 162/2001. (IX. 14.)
Korm. rendelet módosításáról.
(3) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján az e rendelet 1. §-ának
1. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
,,1. Állami támogatás: az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés (a továbbiakban: Római Szerződés) 87. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás; csekély összegű (de
minimis) támogatás: a Római Szerződés 87. és 88. cikkének
a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló
69/2001/EK bizottsági rendelet 2. cikk szerinti támogatás.’’
(4) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján az e rendelet 1. §-ának
4—5. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
,,4. Elsődleges beszállító: a nagyberuházási projektekhez
nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló C (2002) 315 (2002/C 70/04), az
Európai Unió Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) által
kiadott közlemény C) mellékletében meghatározott szállító.
5. Érintett termékpiac: a nagyberuházási projektekhez
nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló C (2002) 315 (2002/C 70/04)
bizottsági közlemény 52—55. pontjában meghatározott
piac.’’
(5) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján az e rendelet 1. §-ának
8. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
,,8. Referencia ráta: a referencia- és diszkontráták megállapításáról szóló 97/C 273/03 bizottsági közlemény alapján a Bizottság által Magyarországra megállapított, különösen a támogatástartalom kiszámításához használt ráta.’’
(6) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján az e rendelet 1. §-ának
13. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
,,13. Kis- és középvállalkozás: a Római Szerződés 87. és
88. cikkének a kis- és középvállalkozásokra való alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet 1. számú melléklete szerinti vállalkozás.’’
(7) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján az e rendelet 4. §-a (1) bekezdésének b) és c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nem engedélyez a Pénzügyminisztérium adókedvezményt) ,,b) a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális
támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló C (2002) 315 (2002/C 70/04) bizottsági közlemény
B) mellékletében meghatározott acélipari tevékenységhez,
kivéve, ha az adózó e rendelet szerinti kis- és középvállalkozás;
c) a hajóépítő iparnak nyújtott támogatások új szabályairól szóló 1540/98/EK tanácsi rendelet 1. cikkében meghatározott tevékenységhez;’’
(8) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján az e rendelet 4. §-ának
(1) bekezdésének e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nem engedélyez a Pénzügyminisztérium adókedvezményt) ,,e) a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális
támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról
szóló C (2002) 315 (2002/C 70/04) bizottsági közlemény
D) mellékletében meghatározott szintetikusszál-ipari
tevékenységhez;’’
(9) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján az e rendelet 4. §-ának
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A közúti, vasúti és vízi szállítási tevékenységhez a
közúti, vasúti és vízi szállítási ágazatnak nyújtott állami
támogatásokról szóló a 3578/92/EK tanácsi rendelettel
módosított 1107/70/EGK tanácsi rendelet 3. cikk
1/e) pontjában meghatározott beruházáshoz engedélyezhető adókedvezmény.’’
(10) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján az e rendelet 4. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) Mezőgazdasági, erdészeti, halászati tevékenységet,
továbbá mezőgazdasági termékek feldolgozását és forgalmazását szolgáló, a Tao. 22/B. § (1) bekezdés a)—c) pontja szerinti beruházás esetén az adókedvezmény igénybevételének feltétele a mezőgazdasági ágazatban nyújtott
állami támogatásokról szóló, a (2000/C 232/10) közösségi
iránymutatással módosított (2000/C 28/02) közösségi
iránymutatás beruházási támogatásokra vonatkozó rendelkezéseinek történő megfelelés.’’
(11) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján az e rendelet 5. §-ának
(5)—(6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(5) A (2)—(3) bekezdés alapján meghatározott támogatási intenzitás 30 százalékának megfelelő támogatási intenzitás engedélyezhető, ha a fejlesztési program megvalósításának célja a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozó multiszektorális keretszabályról szóló C (2002) 315 (2002/C 70/04) bizottsági
közlemény C) mellékletében meghatározott jármű- és járműalkatrész-gyártás vagy, ha az adózó elsődleges beszállí
tó, feltéve, hogy az üzembe helyezni tervezett beruházás
értéke az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladja, vagy az adózó 5 millió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó adókedvezmény engedélyezését kéri.
(6) A 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti beruházáshoz
— a (2)—(4) bekezdésben foglaltaktól eltérően —
7,5 százalék támogatási intenzitás engedélyezhető, ha a
kérelem benyújtásakor az adózó középvállalkozásnak minősül, illetve 15 százalék, ha kisvállalkozás.’’
(12) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján a 8. § (5) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
,,Ha az adókedvezmény engedélyezéséhez a Bizottság
véleményének kikérése szükséges, a vélemény kikérésétől
annak megérkezéséig az eljárást a Pénzügyminisztérium
felfüggeszti.’’
(13) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján az 1. § 3. pontjában a ,,(kivéve, ha az adózó támogatási szempontból kedvezményezett vállalkozás)’’ szövegrész helyébe a ,,(kivéve, ha az
adózó e rendelet szerinti kis- és középvállalkozás) szövegrész, az 5. § (3) bekezdésében ,,Ha az adózó a kérelem
benyújtásakor támogatási szempontból kedvezményezett
vállalkozásnak minősül’’ szövegrész helyébe a ,,Ha az adózó a kérelem benyújtásakor kis- és középvállalkozásnak
minősül’’ szövegrész lép.
(14) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján a melléklet II/2. pontja a
következő d) ponttal egészül ki:
(II.2. A fejlesztési program leírása
Ennek keretében az adózó bemutatja a fejlesztési prog
ram)
,,d) megfelelését a Tanács 1257/1999/EK, valamint a
Tanács 1263/1999/EK rendeletében, továbbá a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló a
(2000/C 232/10) közösségi iránymutatással módosított
(2000/C 28/02) közösségi iránymutatásban foglalt feltételeknek mezőgazdasági termékek feldolgozását és forgalmazását szolgáló, a II.1. a)—c) pontja szerinti beruházás
esetén.’’
(15) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján a melléklet I. 6. pontjának
d) alpontja hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1435/2012. (X. 11.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a Dunai Rendészeti Koordinációs Központ működtetéséről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a Dunai Rendészeti Koordinációs
Központ működtetéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a rendészetért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a rendészetért felelős minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1260/2016. (VI. 6.) Korm. határozata „A Szabadság tér ’89 – a rendszerváltoztatás aktái” című könyvsorozat megvásárlásához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. támogatja a „Szabadság tér ’89 – a  rendszerváltoztatás aktái” című könyvsorozat (a  továbbiakban: Könyvsorozat)
példányainak iskolákba és könyvtárakba történő eljuttatását;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében
gondoskodjon a 2016. évi központi költségvetés terhére
a) 66,8 millió forint forrásnak a Miniszterelnökség költségvetési fejezetében,
b) 4,5 millió forint forrásnak az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében
történő rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a Könyvsorozat iskolákba és könyvtárakba történő
eljuttatásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
56/2013. (XII. 13.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Szepessy Zsolt, az Összefogás Párt (székhely: 2000 Szentendre, Ady E. u. 1. III/14.) elnöke és Póka László, a Nem adom a házam Mozgalom vezetője által benyújtott 37 darab országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányainak hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Ve.) 349.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerint
a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) rendelkezéseit kell alkalmazni az országos
és helyi népszavazásról, az  országos és helyi népi kezdeményezésről, valamint a  polgári kezdeményezésről szóló
törvény hatálybalépéséig az  országos és helyi népszavazásokra, az  országos és helyi népi kezdeményezésekre,
valamint a  polgári kezdeményezésekre. A  Ve. 349.  § (2)  bekezdése szerint a  régi Ve.-ben az  Országos Választási
Bizottság számára megállapított hatáskört a Nemzeti Választási Bizottság látja el.
A régi Ve. 149.  § i)  pontja szerint a „kezdeményezést benyújtók: népszavazás állampolgári kezdeményezése, népi
kezdeményezés, valamint európai polgári kezdeményezés esetén azok a  szervezetek, illetve magánszemélyek,
amelyek, illetve akik a  kezdeményezést benyújtották”. Az  idézett jogszabályi rendelkezés alapján a  Nemzeti
Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés benyújtása során a  kezdeményezésnek tartalmaznia
kell azokat az  adatokat, amelyekből a  Nemzeti Választási Bizottság kétséget kizáróan meg tudja állapítani, hogy
a kezdeményezést benyújtók megfelelnek-e a régi Ve. 149. § i) pontjában foglalt követelményeknek.
A Nemzeti Választási Bizottsághoz 2013. november 29-én Szepessy Zsolt, az Összefogás Párt elnöke és Póka László
a  Nem adom a  házam Mozgalom vezetője (a  továbbiakban: beadványozók) 2013. november 29-én mindkettőjük
által aláírt, 2013. november 29-én kelt kísérőlevéllel 37 darab aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről
és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Civil tv.) 2. § 6. pontja szerint civil szervezet a civil
társaság, illetve a Magyarországon nyilvántartásba vett egyesület – a párt kivételével –, valamint az alapítvány.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy az Összefogás Párt a civil szervezetek névjegyzékében 5698/2009
megyei nyilvántartási számmal, a Budapest Környéki Törvényszék által bejegyzett társadalmi szervezetként szerepel.
A  szervezet képviselőjeként a  nyilvántartásban Szepessy Zsolt László országos elnök szerepel. A  Nem adom
a  házam Mozgalom nem szerepel a  civil szervezetek névjegyzékében. Az  egyesület és az  alapítvány a  bírósági
nyilvántartásba vétellel, míg a civil társaság a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV.  törvény (a továbbiakban:
Ptk.) 568.  § (1)  bekezdés és az  578/J.  §-a szerint társasági szerződéssel jön létre. A  beadványozók, ahogyan az  az
aláírásgyűjtő ívek mellett benyújtott, mindkettőjük által aláírt kísérőlevélből kiderült, teljes akarategységben,
együttesen kívántak népszavazási eljárást kezdeményezni. Tekintettel azonban arra, hogy kezdeményezésükhöz
nem nyújtották be a  Nem adom a  házam Mozgalom alapításáról szóló társasági szerződést, mely a  létesítését és
a  képviseleti jogra vonatkozó információkat is tartalmazza, a  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy
a  beadványozók nem felelnek meg a  Ve. 149.  § i)  pontjában foglalt, a  kezdeményezést benyújtókra vonatkozó
követelménynek.
A Nemzeti Választási Bizottság – egyetértve az Alkotmánybíróság 18/2008. (III. 12.) AB határozatában kifejtettekkel –
megállapítja továbbá, hogy az  országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívek hitelesítése
során az  Nsztv. 10.  § e)  pontja alapján vizsgálandó az  is, hogy a  népszavazási eljárás kezdeményezése megfelel-e
a  választási eljárásról szóló 1997.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: régi Ve.) 3.  §-ában szabályozott eljárási
alapelveknek, ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. A  választási eljárási
alapelvekben megfogalmazott követelmények, így a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének érvényesítése
a  népszavazási eljárás kezdeményezése során következik magából az  Alaptörvényből is. Ez  az  alapelv szoros
összefüggésben van a  választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak az  alkotmányos rendszerben
betöltött kiemelkedő szerepével, alkotmányos rendeltetésével és a hitelesítési eljárásnak a népszavazási eljárásban
betöltött szerepével. A  választópolgárok által kezdeményezett ügydöntő országos népszavazás a  közvetlen
hatalomgyakorlás intézménye, azzal az  alkotmányos céllal, hogy az  ország sorsát érintő legfontosabb, és egyben
az  Országgyűlés hatáskörébe tartozó ügyekben a  nép, mint a  hatalom birtokosa közvetlenül hozzon döntést.
A hitelesítési eljárás során kiemelten fontos ezért annak vizsgálata, hogy a benyújtott kezdeményezés a népszavazás
alkotmányos rendeltetésével összhangban van-e.
Az Alkotmánybíróság hivatkozott döntésében megállapította, hogy a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményét
a  jogtudomány és a  jogalkalmazói gyakorlat alapvetően a  polgári jogban a  joggal való visszaélés tilalmának
alapelvével összefüggésben munkálta ki. A  rendeltetésszerű joggyakorlásnak, mint általános alapelvnek
az  a  lényege, hogy a  jogosultságok gyakorlása nem irányulhat a  jog rendeltetésével össze nem egyeztethető
célra, az  alanyi jogok gyakorlása akkor számíthat törvényi védelemre és elismerésre, ha az  a  jogosultság
rendeltetésének, céljának megfelelően történik. A  joggal való visszaélés tilalma az egész jogrendszerben érvényre
jut, mely Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) B) cikk (1) bekezdéséből vezethető le. Így tehát
érvényesül a közjogban is, és irányadó a jogalkotó, a jogalkalmazó szervek és az ügyfelek magatartására is.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  népszavazási kezdeményezés benyújtására vonatkozó
jogszabályok formális előírásainak megfelelő kezdeményezés is jogellenessé válik akkor, ha a  Bizottság a  konkrét
tényállások vizsgálata során, így különösen a  benyújtott kezdeményezés(ek) száma, elemzése, a  kezdeményező
eljárása illetve a  kérdés megfogalmazása alapján olyan körülményeket tár fel, amelyek azt bizonyítják, hogy
a hitelesítési eljárás kezdeményezője nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésének megfelelően élt jogával.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy nem tekinthető jóhiszemű és rendeltetésszerű
joggyakorlásnak és nem egyeztethető össze a  népszavazás Alaptörvényben foglalt rendeltetésével az  olyan
kezdeményezői magatartás, amelynek során egy időben több esetben ugyanabban vagy hasonló témakörben,
37  darab népszavazási kezdeményezés, úgynevezett kérdéssorozat kerül benyújtásra, amelyek között több
népszavazási kérdés esetében is csekély, mindössze egy szó a különbség.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  népszavazási eljárás kezdeményezői nem a  rendeltetésének
megfelelően éltek a  népszavazási eljárás kezdeményezése tekintetében őket megillető jogosultsággal, ezért
a Bizottság – figyelemmel az Nsztv. 10. § e) pontjában foglaltakra – mivel az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a régi
Ve.-ben foglalt követelményeknek – valamennyi aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  §
(1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § e) pontján, a régi Ve. 3. § d) pontján, a 124/A. §
(3) bekezdés b) pontján, a 149. § i) pontján, a Civil tv. 2. § 6. pontján, a Ptk. 568. § (1) bekezdésén, az 578/J. §-án,
a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  § (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi
XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés g)  pontján valamint a  62.  §
(1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. december 10. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
1112/2015. (III. 6.) Korm. határozata a Vegyifegyver Tilalmi Szervezet és Magyarország között az OPCW kiváltságairól és mentességeiről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Vegyifegyver Tilalmi Szervezet és Magyarország között az  OPCW kiváltságairól és mentességeiről szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1538/2012. (XII. 4.) Korm. határozata a Magyar–Koreai Műszaki Együttműködési Központ Alapítvány alapító jogait gyakorló miniszter személyéről.
A Kormány a Magyar–Koreai Műszaki Együttműködési Központ Alapítvány alapító jogai gyakorlásának kormányzati szerkezethez
igazítása érdekében az alábbi határozatot hozza: 1. A Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló
1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről
szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat (a továbbiakban: H.) a következő 9.7. és 9.7.1. ponttal egészül ki:
(A Kormány a kormányzati struktúrában történt változásokra tekintettel az alapítói jogok gyakorlásával megbízza)
„9.7. a nemzetgazdasági minisztert 9.7.1. a Magyar–Koreai Műszaki Együttműködési Központ Alapítvány,”
(tekintetében.) 2. A H. 9.6.1. pontja hatályát veszti.
3. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyen javaslatot a Magyar–Koreai Műszaki Együttműködési
Központ Alapítvány kuratóriumába delegált két tag személyére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
11/2018. (VI. 6.) MvM utasítása a Budai Várnegyed területén megvalósuló kormányzati beruházásokért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján a  Budai Várnegyed területén megvalósuló
kormányzati beruházásokkal kapcsolatos feladatok ellátására Fodor Gergelyt 2018. június 1. napjától 2019. március 31.
napjáig miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos a Budai Várnegyed területén megvalósuló kormányzati beruházásokkal kapcsolatban
a) figyelemmel kíséri és felügyeli a Kormány döntéseinek végrehajtását,
b) részt vesz a beruházás szereplői által szervezett egyeztetéseken, a keletkezett iratokba, pénzügyi és műszaki
dokumentációkba betekinthet,
c) előkészíti a további megvalósításhoz szükséges döntéseket,
d) a Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal, a Budavári Ingatlanfejlesztő
és Üzemeltető Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal, a Várgondnokság Közhasznú Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társasággal, Lechner Tudásközpont Területi, Építészeti és Informatikai Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társasággal és az  Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társasággal együttműködik az előkészítésben, tervezésben, lebonyolításban és kivitelezésben, valamint
e) rendszeresen tájékoztatja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, valamint félévente írásbeli beszámolót
készít.
(2) A miniszteri biztos a Miniszterelnökség közigazgatási államtitkárával együttműködve a Miniszterelnökség tulajdonosi
joggyakorlása alatt lévő gazdasági társaságok – továbbá az  e gazdasági társaságok más jogi személyben fennálló
tulajdonosi részesedése – tekintetében koordinálja a  portfoliókezeléshez kapcsolódó feladatokat, így különösen
összehangolja a  Miniszterelnökség portfoliókezelési politikáját érintő döntések előkészítését, és koordinálja azok
végrehajtását.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 5 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1847/2016. (XII. 23.) Korm. határozata a Budapest I. kerület Színház utca 1–3. és 5–11. szám alatti ingatlanban egyedi belsőépítészeti kialakítás kivitelezéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Budapest I. kerület Színház utca 1–3. és 5–11. szám alatti ingatlanban
egyedi belsőépítészeti kialakítás kivitelezéséhez szükséges 3925,0 millió forint forrásnak a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet 1. Miniszterelnökség cím javára történő biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. január 15. 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4b) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy a  Miniszterelnökség az  1.  pontban meghatározott feladatokhoz kapcsolódó beszerzési eljárást
megkezdje és annak eredményeképpen a vállalkozási szerződést – a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím kiadási előirányzatai terhére – megkösse, azzal, hogy a kötelezettségvállalás összege nem
haladhatja meg az 1. pontban meghatározott összeget.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
128/2015. (III. 13.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Prof. Kwami Christophe Dikenou rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Togói Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2015. február 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
90/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Medgyessy Péter
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – 2008. május 31-i hatállyal felmentem a 2252/2004. (X. 8.)
Korm. határozat 2. pontjában meghatározott feladatok ellátására kapott megbízása alól.
Budapest, 2008. május 13. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
48/2018. (XII. 19.) ORFK utasítása a békeidőszaki fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagellátás biztosításáról és a tartalékkészletek meghatározásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában, valamint a Belügyminisztérium fegyverzeti, vegyivédelmi szakanyagellátás tervezéséről és a tartalékok
képzéséről szóló 35/2011. (XII. 9.) BM utasítás 7. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltak alapján az általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szerv békeidőszaki fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagellátás biztosítására és tartalékkészletének
meghatározására – a  Belügyminisztérium Gazdasági Helyettes Államtitkárság, és a  Belügyminisztérium Személyügyi Helyettes
Államtitkárság egyetértésével – kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség)
központi, területi és helyi szerveire (a továbbiakban: igényjogosult szervek) terjed ki.
2. Az utasítást kell alkalmazni:
a) a Rendőrség hivatásos állományának, az  iskolarendszeren kívüli képzésben részt vevő próbaidős állomány
kivételével;
b) a tisztjelölti állományának;
c) a rendészeti szakgimnáziumok (a továbbiakban: RSZG) hivatásos állományának (a továbbiakban: RSZG
törzsállomány) és az alapító okiratban engedélyezett hallgatói állományának (a továbbiakban: RSZG hallgatói
állomány);
d) a fegyveres biztonsági őröknek, továbbá
e) a vegyivédelmi szakanyagellátás tekintetében – a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes
törvények módosításáról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint –
az  atomerőmű által veszélyeztetett 0–30 km közötti területen elhelyezkedő igényjogosult szervek polgári
állományának
a Rendőrség békeidőszaki szolgálati feladatai végrehajtásához szükséges fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagokkal
történő ellátására.
3. Az utasítás alkalmazásában:
a) alegység-, egységkészlet: az  alegység vagy egység állománya közös használatában lévő, a  szakfeladatok
ellátásához szükséges fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagkészletek összessége, amelybe beletartoznak
a mellékletekben szereplő csapatszolgálati, valamint az objektum-, illetve körletvédelmi felszerelések is;
b) beosztáshoz, technikai eszközhöz rendelt felszerelés: az adott beosztás, szolgálati forma ellátásához a személyi
alapfelszerelésen felül szükséges, vagy egy meghatározott technikai eszközhöz társított fegyverzeti szakanyag;
c) elhasználódott szakanyagok: selejtes, használatból kivont szakanyagok;
d) fegyveres biztonsági őrség: az  Országos Rendőr-főkapitányság saját szervezetében létrehozott fegyveres
biztonsági őrség tevékenységéről szóló 52/2010. (OT 30.) ORFK utasítás hatálya alá tartozó állomány;
e) fegyverzeti szakanyagok: szolgálati lőfegyverek, gránátvetők, lőszerek, gránátok, hidegfegyverek, pirotechnikai,
robbanó-, optikai, elektronoptikai, védő-, kényszerítő és egyéb fegyverzeti szakanyagok;
f ) helyi szerv: rendőrkapitányság, határrendészeti kirendeltség;
g) másodfegyver: a személyi alapfelszerelésen felül, alegységkészletből biztosítandó, rejtve hordható (Compact,
vagy Subcompact) maroklőfegyver;
h) objektum-, illetve körletvédelmi felszerelés: az  őrzött objektumra, körletre vonatkozó védelmi végrehajtási
tervben előírt fegyverzeti és vegyivédelmi eszközök és anyagok összessége;
i) oktató: a humánigazgatási szakszolgálat és a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központ (a továbbiakban: ROKK)
képzési, kiképzési és instruktori feladatokat ellátó állománya;
j) polgári állomány: a  közalkalmazotti, a  kormánytisztviselői, és a  Munka Törvénykönyve hatálya alá tartozó
munkavállalói állomány; k) személyi alapfelszerelés: a  hivatásos állomány részére meghatározott fegyverzeti, illetve vegyivédelmi
szakanyagok, a polgári állomány tekintetében meghatározott vegyivédelmi szakanyagok köre;
l) személyi állomány: a hivatásos, a tisztjelölti, az ORFK saját szervezetében létrehozott fegyveres biztonsági őrség
és a polgári állomány;
m) szolgálati lőszerjavadalmazás: az  1–3.  melléklet vonatkozásában az  adott fegyverhez rendszeresített,
a  szolgálati  – nem kiképzési – feladatok végrehajtása érdekében biztosított lőszermennyiség az  alábbiak
szerint:
ma) az  1–3.  mellékletben meghatározott pisztolyok, géppisztolyok, gépkarabélyok, géppuskák és
félautomata puskák teljességéhez tartozó tárak, hevedertárak vagy rakaszok tárkapacitásának
megfelelő tölténymennyiség,
mb) az ismétlőrendszerű puskák esetén töltényfajtánként minimum 15 db, sörétes puskák esetében
a tárazható mennyiség háromszorosa, de a szakfeladat végrehajtásához szükséges töltényfajtánként
minimum 15 db lőszer,
mc) a 2–3. mellékletben meghatározott kézi gránátvetők (könnygázgránátvetők) tekintetében a gránát
hordtáska vagy gránáttár kapacitásának megfelelő gránátmennyiség (minimum 15 db),
md) az automata könnygázgránátvetők esetében a teljességhez tartozó tárak, hevedertárak vagy rakaszok
tárkapacitásának megfelelő gránátmennyiség háromszorosa,
me) a 3. mellékletben meghatározott jelzőtöltény kilövő pisztoly esetében 3 db/pisztoly, ettől eltérően
a határrendészeti kirendeltségeken ez a mennyiség 6 db/pisztoly,
mf) a 3.  mellékletben meghatározott jelzőtöltény kilövő botlódrótos szerkezet készlet esetében
készletenként 50 db (15-15 db piros és fehér, valamint 10-10 db zöld és sárga színű) jelzőtöltény;
n) tartalékkészlet: a személyi alapfelszerelés, beosztáshoz vagy technikai eszközhöz rendelt, valamint az alegység-,
egység készletezésű szakanyagok mennyiségén felül, a  központi és a  területi szerveknél meghatározott
mértékben kialakított készletek;
o) területi szerv: a  Készenléti Rendőrség (a továbbiakban: KR), a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság,
a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóság (a továbbiakban: RRI), a  Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ
(a továbbiakban: NEBEK), a ROKK, a Nemzetközi Oktatási Központ (a továbbiakban: NOK), valamint az RSZG;
p) tisztjelölti állomány: a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény 1. § (4) bekezdés d) pont hatálya alá eső állomány;
q) vegyivédelmi szakanyagok: légzés- és bőrvédelmi eszközök, vegyi- és sugárzásjelző-, mérő-, felderítő műszerek;
r) vezetők: országos rendőrfőkapitány, KR parancsnoka, megyei rendőrfőkapitányok, RRI igazgatója, NEBEK
igazgatója, ROKK igazgatója, NOK igazgatója, RSZG-k igazgatói. II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK
1. Az ellátás szabályai 4. Az igényjogosult szervek és a  személyi állomány ellátása csak olyan fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagokkal
tervezhető, amelyek rendszeresítése vagy alkalmazásba vétele megtörtént (a továbbiakban: rendszeresített
fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagok). A  rendszeresített fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagok listája
(a  továbbiakban: lajstrom) a  Rendőrségi Intranet Portálon (intr a.pol ice.h u/GAZDASÁG/RENDSZERESÍTETT
ESZKÖZÖK/elérési útvonalon) kerül közzétételre.
5. Az igényjogosult szervek és a  személyi állomány részére fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagokból az  alábbi
normatívák kerülnek meghatározásra:
a) a személyi alapfelszerelésként – szakfeladat szerint – biztosítandó fegyverzeti szakanyagokat az 1. melléklet;
b) beosztáshoz, technikai eszközhöz rendelt, az alapfelszerelésen felüli fegyverzeti szakanyagokat a 2. melléklet;
c) az alegység-, és az egységkészletet képező fegyverzeti szakanyagokat a 3. melléklet;
d) a személyi alapfelszerelésként biztosítandó vegyivédelmi szakanyagokat a 4. melléklet;
e) az alegység-, és az egységkészletet képező vegyivédelmi szakanyagokat az 5. melléklet
tartalmazza.
6. Az 1. és 2.  mellékletben meghatározott fegyverek átcsoportosítása az  állománytáblázatban meghatározott
beosztásokban történő személyi változások (pl. átrendelés) esetén nem lehetséges.
7. A Rendőrség személyi állományára vonatkozóan az ebben az utasításban nem szabályozott egyéni védőeszközökkel
történő ellátást az egyéni védőeszközzel való ellátás biztosításáról szóló ORFK utasítás rendelkezései szabályozzák.
2. Az eszközszükséglet meghatározása, elkészítésének szabályai, a készletek kialakítása és kezelése
8. Az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Műszaki Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF MF) – a  Belügyminisztérium
fegyverzeti, vegyivédelmi szakanyagellátás tervezéséről és a tartalékok képzéséről szóló 35/2011. (XII. 9.) BM utasítás
(a továbbiakban: BM utasítás) 6. melléklete, és az 1–5. melléklet figyelembevételével – elkészíti és biztosítja a területi
szervek és az  RSZG-k részére az  eszközszükségletet (a továbbiakban: ESZT) számoló, elektronikus, szerkeszthető
munkalapokat.
9. A felszámítási jogcímek létszámadatait, amely tartalmazza a  tartalék státuszokat is, a  szervekre jóváhagyott
állománytáblázatok adatai alapján a  humánigazgatási szakszolgálat vezetője adja meg a  gazdálkodásért felelős
vezetőnek.
10. A meglévő készletek megadásánál az ORFK GF MF által meghatározott hó/év végi állapotnak megfelelő készletadatokat
kell szerepeltetni.
11. A 9. és 10. pont szerinti adatok alapján a helyi szervek, és/vagy az ellátási körébe tartozó egyéb szervezeti elemek
ESZT-jét a területi szerv gazdasági szakszolgálata készíti el.
12. A 11. pont szerint elkészített, helyi szervekre, és/vagy az ellátási körébe tartozó egyéb szervezeti elemekre vonatkozó
ESZT-k alapján a területi szerv gazdasági szakszolgálata készíti el a területi szerv összesített ESZT-jét.
13. Az ORFK-ra és az ellátási körébe tartozó területi szervekre vonatkozó ESZT-t a KR készíti el.
14. A 12–13. pont szerinti ESZT-k alapján az ORFK GF MF elkészíti a Rendőrség összesített ESZT-jét.
15. A szerkeszthető munkalapokon konkrét mennyiségeket kell megadni, a  munkalapok tartalmi és formai
megváltoztatása tilos.
16. Ha a  szerkeszthető munkalapok „vagyonkezelésben lévő készlet” sorában a  rendszeresített fegyverzeti és
vegyivédelmi  szakanyagok csoportosítva szerepelnek, az  azonos rendeltetésű, de eltérő típusú szakanyagok
külön-külön nem kerülnek megjelenítésre, akkor ezeket mellékletben kell feltüntetni.
17. A rendszeresített fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagokban, a  szervezeti felépítésben, a  normában történő
változás alkalmával új ESZT-t kell készíteni.
18. A fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagok norma szerint számítandó mennyisége után – a  mellékletek szerint
számított mennyiségeken felül – a BM utasítás 6. §-a alapján az ORFK-nál és a területi szerveknél tartalékkészletet kell
képezni.
19. A tartalékképzés során:
a) a rendszeresített fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagokból 10%-os, de eszközönként legalább 1 db,
lőszerek, gránátok és töltények esetében (típusonként) 1 javadalmazással megegyező mennyiségű tartalékot
kell képezni, melyeket a területi szerveknél kell tárolni;
b) az ORFK állományára vonatkoztatott tartalékkészleteket a KR raktáraiban elkülönítetten kell tárolni;
c) az ORFK és a területi szervek gazdálkodásért felelős vezetői folyamatosan kötelesek gondoskodni a felhasznált,
illetve a lejárt szavatosságú tartalékok visszapótlásáról; d) a lejárt szavatosságú, valamint az  elhasználódott szakanyagok használatból történő kivonásának és
a megsemmisítésre történő átadásig a keletkező hulladékok környezetvédelmi jogszabályokban foglaltaknak
megfelelő kezelésének, tárolásának költségét a területi szervek tervezik;
e) az ORFK és a  KR között létrejött „Munka megosztási megállapodás” alapján a  lejárt szavatosságú, valamint
az  elhasználódott szakanyagok megsemmisítésének, a  keletkező hulladékok környezetvédelmi
jogszabályokban foglaltaknak megfelelő kezelésének – tárolásnak, hasznosításnak, ártalmatlanításnak –
költségét a KR tervezi.
20. Az igényjogosult szervek fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagokkal történő ellátását, a  tartalékkészletek
létrehozását, valamint a lejárt szavatosságú és az elhasználódott szakanyagok cseréjét a Belügyminisztérium fejezet
költségvetési gazdálkodásának rendjéről szóló BM utasítás szabályai szerint kell tervezni és végrehajtani.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 21. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
22. A 11. pont szerint elkészített ESZT-t a területi szerv gazdálkodásért felelős vezetőjének egyetértését követően a helyi
szerv vezetője hagyja jóvá.
23. A 12–13. pont szerint elkészített ESZT-t – KR esetében külön, az ellátási körébe tartozó szervekre vonatkozóan is –
a  területi szerv gazdálkodásért felelős vezetője terjeszti fel a  területi szerv vezetőjének, amelyet jóváhagyás után
felterjeszt a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére az utasítás hatálybalépését követő 45. napig.
24. A 14.  pontban meghatározott, Rendőrségre vonatkozó összesített ESZT-t a  gazdasági országos rendőrfőkapitányhelyettes terjeszti fel az  utasítás hatálybalépését követő 80. napig az  országos rendőrfőkapitányhoz, amelyet
jóváhagyás után 2 példányban a BM gazdasági helyettes államtitkárnak terjeszt fel az utasítás hatálybalépését követő
90. napig.
25. A 17.  pontban meghatározott esetben az  ESZT kidolgozását, jóváhagyását, felterjesztését a  22–24.  pontban
meghatározottak szerinti tartalommal és határidőkkel kell végrehajtani.
26. Az igényjogosult szervek gazdálkodásért felelős vezetői minden év január 31-éig az ESZT-k helyzetéről a szervezetükre
vonatkozóan értékelő beszámoló jelentést kötelesek felterjeszteni a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettese
részére.
27. Hatályát veszti az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv békeidőszaki fegyverzeti és vegyivédelmi
szakanyagellátás biztosításáról és tartalékkészletének meghatározásáról szóló 16/2012. (VIII. 31.) ORFK utasítás.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
85/2018. (HK 4.) HVKF határozata alkalmazásba vételre kerülő különböző haditechnikai eszközökről.
A hadfelszerelés rendszerbe kerülésének és rendszerből
történő kivonásának rendjéről szóló 10/2016. (III. 10.)
HM utasítás 3. § (4) bekezdés alapján az alábbi hadfelszerelések alkalmazásba vételét rendelem el:
Rendeltetése: Rövid távolságokon (50 m-ig) a rajtaütés, a védelem (önvédelem), a közelharc fegyvere.
Készlete:
– 1 db műanyag cseppálló tároló doboz;
– 1 db pisztoly (alaptartozékként 1 db tárral);
– 1 db szolgálati pisztolytok;
– 2 db tár (kiegészítő tartozékként);
– 1 db tártok (2 db tár befogadására alkalmas);
– 1 klt. tisztítószerelék;
– magyar nyelvű műszaki-kezelési leírás.
2. 9×19 mm CZ Scorpion EVO3 A1 géppisztoly
Rendeltetése: 150 m lőtávolságig a védelem
(önvédelem), a közelharc és a rajtaütés fegyvere. Élőerő
leküzdésére alkalmas kisméretű lőfegyver, amely egyaránt
alkalmas egyes és csoportos célok leküzdésére.
Készlete:
– 1 db géppisztoly;
– 3 db tár;
– 1 db hordszíj;
– 1 klt. egyéni TASZT (szerszámzat);
– magyar nyelvű műszaki-kezelési leírás.
3. 5,56×45 mm CZ 807 Bren A1 gépkarabély
Rendeltetése: A katona egyéni lőfegyvere, amely
500 m hatásos lőtávolságig alkalmas az ellenség élőerejének leküzdésére.
Készlete:
– 1 db gépkarabély;
– 5 db tár;
– 1 db hordszíj;
– 1 klt. egyéni TASZT (szerszámzat);
– magyar nyelvű műszaki-kezelési leírás
Budapest, 2018. március 23 Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
126/2010. (VII. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján indult eljárásban meghozta az alábbi
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítéséről hozott 362/2009. (IX. 3.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos Választási
Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 362/2009. (IX. 3.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában hitelesítette az országos népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt
az Országos Választási Bizottság – eljárási és működési szabályait tartalmazó – ügyrendjéről?”
Az OVBh. indokolása megállapította, „hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésnek
akadálya nincs”. Az OVB e döntését a Ve. 117. § (1) bekezdésére, továbbá az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-ára alapozta.
Az OVBh. ellen benyújtott kifogás utal a Ve. 21. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezésre, amelynek alapján
az Országos Választási Bizottság kizárólag a törvénynek alárendelt szerv. Eredményes népszavazás esetén
az Országgyűlésnek törvényt kellene alkotnia az OVB ügyrendjéről, s abban meghatározni az egyes eljárások pontos
szabályait. A kifogástevő szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Nsztv. 10. § b) pontjával ellentétes, valamint
az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontjában meghatározott tiltott tárgykörbe tartozik, mivel
az Országgyűlésnek hatáskörébe tartozó szervezet átalakításáról szól. A kifogástevő ezen indokok alapján az OVBh.
megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kéri az Alkotmánybíróságtól.
A kifogás benyújtója szerint az OVB által hitelesített kérdés az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség
kritériumának sem felel meg, mivel sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem tartalmaz iránymutatást arra
nézve, hogy a megalkotandó jogszabályban milyen eljárási szabályokat kellene alkotni.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2009. évi 124. számában, 2009. szeptember 3-án jelent meg, a kifogást 2009. szeptember
14-én – a jogszabály által meghatározott határidőn belül – terjesztették elő.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
„19. § (...)
(2) Az Országgyűlés a népszuverenitásból eredő jogait gyakorolva biztosítja a társadalom alkotmányos rendjét,
meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit.
(3) E jogkörében az Országgyűlés
a) megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát;
b) törvényeket alkot;
(...)”
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
„28/C. § (...)
(5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
(...)
d) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről,”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
A Ve. rendelkezései:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét) és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési
címét,
(...)”
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai ellen
benyújtott kifogások elbírálása során kialakította gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás alapján lefolytatott
jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdésének
a)–c) pontjaiban, illetve 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az Alkotmánybíróság
e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999,
251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján először arra kellett választ adnia, hogy az Alkotmány 28/C. §
(5) bekezdésének d) pontja kizárja-e a népszavazás tartását az OVBh. által hitelesített kérdésben. Az Alkotmány
említett rendelkezése alapján nem lehet népszavazást tartani az Országgyűlés hatáskörébe tartozó „személyi és
szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről.”
Az Alkotmánybíróság 25/2004. (VII. 7.) AB határozatában már értelmezte az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontját.
E határozatában rámutatott: „Az Országgyűlés döntési jogkörébe tartozó szervezetalakító kérdésekről
az Országgyűlés számos formában és minőségében dönthet. Alkotmányozó hatalomként az Alkotmányban szereplő
állami szervtípusokat is alakíthatja, törvényhozóként az alkotmányban nem szereplő kérdésekben szabályozhat
az Alkotmány keretei között. Szerveket hozhat létre, szüntethet meg, alakíthat át, de határozati formában is hozhat
egyes – pl. a saját belső szervezetére vonatkozó – szervezetalakító döntéseket. Az Országgyűlés alkotmányozóként és
törvényhozóként is szabályozhatja a saját létrejötte, működése szabályait. (...) Az OVB-nek, illetve
az Alkotmánybíróságnak ezért esetről esetre kell eldöntenie, hogy a népszavazást kezdeményező által
megfogalmazott kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdés-e.” (ABH 2004, 380, 385.)
Az OVB által hitelesített, jelen alkotmánybírósági vizsgálat tárgyát képező kérdés alapján a választópolgároknak olyan,
az Országgyűlés által megalkotandó törvény meghozataláról kellene állást foglalniuk, amely megváltoztatná az OVB
eljárására vonatkozó jelenlegi szabályokat. A kérdésre adott válasz közvetlenül ugyan nem jelenti valamely szerv
létrehozását, átalakítását, vagy megszüntetését, a kérdésről tartott eredményes népszavazás az adott testület eljárási
rendjére vonatkozó, a Ve.-ben, az Nsztv.-ben szabályozott hatályos jogi rend megváltoztatását eredményezheti.
Az pedig az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezeti kérdés, hogy valamely törvényben létrehozott testület
eljárási rendjét maga állapítja meg, vagy részben rábízza az érintett testületre. Bármelyik megoldást is választja
az Országgyűlés mindenképp szervezeti döntésnek tekintendő.
Az Alkotmánybíróság megállapítja tehát, hogy a törvényen alapuló államszervezeti döntések, így az OVB működési és
eljárási rendjére vonatkozó törvényi szabályozás is az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontjának hatálya alá tartozó
kérdések, így ezekről népszavazás nem tartható.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az eljárása alapjául szolgáló kifogást megalapozottnak találta, azért az OVBh.-t
a rendelkező részben foglaltak szerint megsemmisítette, és a testületet új eljárás lefolytatására utasította.
Az Alkotmánybíróság jelen határozata közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. július 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1/2010. (II. 25.) OVB állásfoglalása az ajánlószelvényekről és az ajánlás folyamatáról.
Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 90/A. § (4) bekezdés a) pontjában, 99/K. § (5) bekezdés a) pontjában és 105/A. §
(4) bekezdés a) pontjában írt hatáskörében az alábbi
állásfoglalást adja ki. Az országgyűlési képviselők választásáról szóló 1989. évi XXXIV. törvény 5. § (2) bekezdése szerint „az egyéni
választókerületben a jelöléshez legalább hétszázötven választópolgárnak az aláírásával hitelesített ajánlása
szükséges.”
A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 1990. évi LXIV. törvény 27. §-a kimondja, hogy
„(1) Kislistás, illetve egyéni választókerületi képviselőjelölt az, akit az adott választókerület választópolgárainak
legalább 1%-a jelöltnek ajánlott. A megyei választókerületben listát állíthat az a jelölő szervezet, amely
a választókerületben lévő települések választópolgárai legalább 0,3%-ának ajánlását összegyűjtötte.
(2) Polgármesterjelölt az, akit
a) a 10 000 vagy annál kevesebb lakosú település választópolgárainak legalább 3%-a,
b) a 100 000 vagy annál kevesebb lakosú település választópolgárainak 2%-a, de legalább 300 választópolgár,
c) a 100 000-nél több lakosú település esetén a választópolgárok 1%-a, de legalább 2000 választópolgár jelöltnek
ajánlott.
(3) Főpolgármester-jelölt az, akit a főváros választópolgárainak 0,5%-a jelöltnek ajánlott.”
Az Európai Parlament tagjainak választásáról szóló 2003. évi CXIII. törvény 5. § (2) bekezdése szerint „a listaállításhoz
legalább 20 000 választópolgárnak az aláírásával hitelesített ajánlása szükséges.”
A Ve. 14. § (4) bekezdése szerint „az értesítő és az ajánlószelvény kiküldéséről a helyi választási iroda vezetője
gondoskodik”.
A Ve. 14. § (6) bekezdésben foglaltak szerint „az a választópolgár, aki nem kapja meg az értesítőt és az ajánlószelvényt,
azokat a helyi választási irodától igényelheti”.
A Ve. 46. § (1) bekezdése rögzíti, hogy „jelöltet ajánlani ajánlószelvényen lehet. Az ajánlószelvényt az értesítőkkel
együtt kell eljuttatni a választópolgároknak” [a szavazás napja előtti 58. napig Ve. 14. § (1) bekezdés].
A Ve. 46. § (4) bekezdése szerint „az ajánlás nem vonható vissza”.
A Ve. 47. §-a megállapítja, hogy „az ajánlószelvényen jelöltet ajánlani a kitöltött ajánlószelvénynek a jelölt, ille tő leg
a jelölő szervezet képviselője részére történő átadásával lehet”, továbbá hogy az ajánlás során „az ajánló
választópolgár az ajánlószelvényre rávezeti családi és utónevét, lakcímét, személyi azonosítóját, az ajánlott személy
családi és utónevét, a jelölő szervezet nevét, ille tő leg a független jelölés tényét. Az ajánlószelvényt az ajánló
választópolgár saját kezűleg aláírja.”
A Ve. 48. § (2) bekezdése a) pontja szerint nem gyűjthető ajánlószelvény „munkahelyen munkaidőben vagy
munkaviszonyból, ille tő leg munkavégzésre irányuló más jogviszonyból fakadó munkavégzési kötelezettség
teljesítése közben”.
A Ve. 48. § (3) bekezdése leszögezi, hogy „az ajánlásért az ajánlónak vagy rá tekintettel másnak előnyt adni vagy ígérni,
valamint az ajánlásért előnyt kérni, ille tő leg előnyt vagy annak ígéretét elfogadni tilos”.
A Ve. 50. § (1) bekezdése szerint: „Érvénytelen az az ajánlás, amelyet
a) nem a hivatalos ajánlószelvényen adtak le,
b) nem a 47. § (2) bekezdése szerint kitöltött ajánlószelvényen adtak le,
c) az ajánlási szabályok megsértésével gyűjtöttek.
(2) Aki ugyanazt a jelöltet többször ajánlotta, annak valamennyi ajánlása érvénytelen.
(3) Aki több jelöltet is ajánlott, annak valamennyi ajánlása érvénytelen.”
A Ve. 52. § (1) bekezdése alapján „a jelöltet (…) az ajánlószelvények átadásával kell bejelenteni az ille té kes választási
bizottságnál”, ideértve a Ve. 99/L. § (1) bekezdés és 107. § (1) bekezdés szerinti listákat.
A Ve. 54. §-a megállapítja, hogy „az ajánlásokat az ille té kes választási bizottságnak ellenőriznie kell. Az ajánlások
ellenőrzése a számszerűség, a 46. § (2) bekezdésében és az 50. § (1) bekezdésének a)–b) pontjában, valamint
(2)–(3) bekezdésében foglaltak ellenőrzését, továbbá az ajánlószelvényt átadó választópolgárok azonosítását jelenti.”
A Ve. 38. § (1) bekezdés f) pontja értelmében a választási iroda „ellátja a jelöltajánlások ellenőrzésével kapcsolatos
technikai feladatokat”.
A Ve. 55. § (2) bekezdése szerint „az ille té kes választási bizottság minden, a törvényes feltételeknek megfelelő jelölő
szervezetet, jelöltet, ille tő leg listát – a bejelentését követő három napon belül – nyilvántartásba vesz”.
A Ve. 56. § (2) bekezdése szerint „a választási bizottság visszautasítja a jelölt nyilvántartásba vételét, ha a jelölés
a törvényes feltételeknek nem felel meg, vagy a jelölt a törvény ben előírt nyilatkozatait nem tette meg”.
A Ve. 59. § (1) bekezdése szerint „az ajánlószelvényekről másolatot készíteni tilos”.
A Ve. 59. § (2) bekezdése alapján „a jelölésnek az ajánló személyre vonatkozó adatai nem nyilvánosak. A jelöléssel
kapcsolatos kifogás esetén az ajánlószelvény adatait, valamint a technikai nyilvántartást az ille té kes választási
bizottság, a választási iroda és a bíróság ellenőrizheti.”
1. Az ajánlószelvény választópolgárhoz való eljuttatásáért a helyi választási iroda vezetője felel. E feladatához tartozik,
hogy gondoskodjon az ajánlószelvények értesítővel együtt való megküldéséről, és biztosítson pótlólagosan
ajánlószelvényt azon választópolgárok számára, akik nem kaptak.
2. Hivatalos ajánlószelvénynek csak a helyi választási iroda által a fenti eljárási rendben biztosított ajánlószelvény
minősül. Az ajánlószelvényről kitöltetlen állapotban sem lehet másolatot készíteni, illetve a másolt ajánlószelvényen
szereplő ajánlás érvénytelen, függetlenül a másolás módjától.
3. Az ajánlószelvények gyűjtésének a Ve. 48. § (2) bekezdése a) pontjában foglalt tilalmának célja a választási
cselekmények kizárása a munkahelyekről. Ebből következően a tilalom nemcsak a munkahelyeken munkát végzők
egymás közötti kapcsolatában zárja ki az ajánlószelvények gyűjtését, hanem tilalmazza azt is, hogy munkahelyeken
munkaidőben bárki ajánlószelvényt gyűjtsön.
E tekintetben az Országos Választási Bizottság a munkahely fogalmának meghatározásánál a munkavédelemről szóló
1993. évi XCIII. törvény 87. § 5. pontjában foglaltakat tekintette irányadónak, mely szerint munkahely „minden olyan
szabad vagy zárt tér (ideértve a föld alatti létesítményt, a járművet is), ahol munkavégzés céljából vagy azzal
összefüggésben munkavállalók tartózkodnak. Munkahelynek kell tekinteni a mást nem foglalkoztató, a munkáját
kizárólag személyesen végző egyéni vállalkozó (akkor is, ha egyéni céget alapított) munkavégzési helyét [...]”.
Értelemszerűen nem vonatkozik a tilalom a jelölő szervezetek által fenntartott, működtetett munkahelyekre.
A tilalom megsértését jelenti azonban, ha a jelölő szervezet – a saját maga által fenntartott munkahelyeken kívül – más
munkahelyet jelöl meg, hirdet meg, népszerűsít az ajánló szelvények gyűjtésére vagy leadására.
4. Az ajánlás érvényességének és hitelességének elengedhetetlen feltétele a saját kezű aláírás. A többi adat az ajánló
választópolgár jelenlétében másképp is rávezethető az ajánlószelvényre.
A nevének saját kezű aláírására képtelen (pl. testi fogyatékos, vak, illetve gyengénlátó, írástudatlan) választópolgár
az ajánlószelvényt a választási iroda vezetője, tagja, valamint bíróság, közjegyző előtt láthatja el kézjegyével.
A választópolgár kézjegyét a választási iroda hivatalos személyként eljáró vezetője vagy tagja, valamint a bíróság,
ille tő leg a közjegyző hitelesíti.
Az ajánlási szabályok megsértését jelenti azonban az, ha a választópolgár csak a személyes adatait vagy/és az aláírását
tartalmazó ajánlószelvényt, vagy teljesen üres ajánlószelvényt ad át a jelöltnek vagy a jelölt, illetve a jelölő szervezet
képviselőjének, és a hiányzó adatokat a választópolgár távollétében más tölti ki.
Egyebekben a választópolgárnak az ajánlószelvény kitöltése során kinyilvánított akaratát a legmesszebbmenőkig
tiszteletben kell tartani. Ezért azokat az ajánlásokat is érvényesnek kell elfogadni, amelyeken a jelölt neve nem
az anyakönyvben szereplő formában, de egyébként egyértelműen azonosíthatóan (pl. leánykori név, felvett név stb.),
ille tő leg amelyeken a jelölő szervezet neve a hivatalos megnevezéstől eltérő formában, de egyébként minden
kétséget kizáró módon megállapíthatóan (pl. rövid név, betűszavas rövidítés stb.) szerepel.
5. Az ajánlás folyamata az ajánló választópolgár részéről a kitöltött ajánlószelvénynek a jelölt, illetve a jelölő szervezet
képviselőjének való átadásával lezárul. Mivel az ajánlás nem vonható vissza, ha a nyilvántartásba vett jelölt bármely
okból kiesik, ille tő leg a még nyilvántartásba nem vett jelölt az ajánlószelvényeket nem adja le, a választópolgár újabb
érvényes ajánlást más jelölt részére már nem adhat. A jelölt, illetve a jelölő szervezet képviselőjének átadott
ajánlószelvényeket más jelölt nevére utólag átírni nem lehet.
6. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az ajánlószelvény a jelölt/lista bejelentését köve tően is gyűjthető,
függetlenül attól, hogy olyan jelöltről/listáról van-e szó, akit/amit már nyilvántartásba vettek vagy nyilvántartásba
vételi kérelmét elutasították. Az ajánlások a jelölt-, illetve listaállításra nyitva álló határidőn belül adhatók le az ille té kes
választási bizottság részére.
Amennyiben a jelölt/lista nyilvántartásba vételét a szükségesnél kevesebb számú ajánlás miatt tagadta meg
a választási bizottság, ugyanazon jelölt/lista ismételt bejelentése esetén az érvényes ajánlások számába a korábban és
az átadás után – a fenti határidőn belül – tovább gyűjtött összes érvényes ajánlószelvényt bele kell számolni.
Amennyiben a jelöltet/listát a választási bizottság nyilvántartásba vette, a választási iroda a pótlólag benyújtott
ajánlószelvényeket – tekintettel arra, hogy azok ellenőrzése a jelölt/lista nyilvántartásba vételéhez a továb biak ban már
nem szükséges – megőrzésre átveszi, ám azokat nem ellenőrzi.
Amennyiben a jelölt/lista nyilvántartásba vételének jogerőre emelkedését köve tően más jelölt/lista nyilvántartásba
vétele érdekében nyújtanak be olyan ajánlószelvényeket, melyek a Ve. 50. § (3) bekezdésében foglalt ok
következtében érvénytelennek minősülnek, ez nem eredményezi a már jogerősen nyilvántartásba vett jelölt/lista
nyilvántartásból való törlését. Amennyiben azonban a nyilvántartásba vételről szóló döntés még nem emelkedett
jogerőre, a döntés megváltoztatása a jogorvoslati eljárás során lehetséges.
7. A jelölt, jelölő szervezet az ajánlószelvényekről másolatot nem készíthet, és a rajtuk szereplő adatokat választói
adatbázis készítésére vagy egyéb célból nem használhatja fel.
8. Az ajánlások ellenőrzése során a választási bizottság testületként jár. A bizottság tagja csak a bizottság döntése alapján
végezhet önállóan ellenőrzési feladatot, illetve tekinthet be a technikai nyilvántartásba.
Jelen állásfoglalás kiadásával hatályát veszti az ajánlószelvényekről és az ajánlás folyamatáról szóló 1/2009. OVB
állásfoglalás.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke