text:
2013. CX. törvény a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Melléklete kihirdetéséről, valamint a belföldi alkalmazásának egyes kérdéseiről.
(Az ADR „A” és „B” Mellék letének módosításai 2013. január 1-jén hatályba léptek azzal, hogy az  ADR „A” és „B” Melléklete
2012. december 31-ig hatályos előírásai 2013. június 30-ig alkal mazhatók.)
1. § Az Országgyűlés a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló
1979.  évi  19. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai
Megállapodás (ADR) „A” és „B” Mellékletének (a továbbiakban: ADR „A” és „B” Melléklet) 2013. január 1-jétől hatályos
szövegét e törvénnyel kihirdeti.
2. § Az ADR „A” és „B” Melléklet hiteles angol nyelvű szöve gét és annak hivatalos magyar nyelvű fordítását az 1. melléklet
tartalmazza.
3. § Az ADR „A” és „B” Mellékletében foglalt rendelkezéseket a veszélyes áruk belföldi közúti szállí tására a Veszélyes Áruk
Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) „A” és „B” Mellék letének belföldi alkalmazásáról
szóló miniszteri rendeletben foglalt kiegészí tésekkel kell alkalmazni.
4. § (1) A veszélyes áru szállítás biztonsága érdekében a közlekedési hatóság nyilvántartja a ADR „A” Melléklet 1.8.3 szakasza
szerinti veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó
a) természetes személyazonosító adatait,
b) állampolgárságát,
c) veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó képesítéséről szóló bizonyítványának érvényességi idejét,
valamint azt, hogy a bizonyítványa mely alágazatra, valamint veszélyességi osztályra vonatkozik.
 (2) A  veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadókról vezetett nyilvántartás az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti adatok
vonatkozásában közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
 (3) Az adatokat a bizonyítvány érvényességi idejének lejártától számított 5 évig kell megőrizni.
5. § Felhatalmazást kap a közlekedésért felelős miniszter, hogy
a) a veszélyes áru közúti szállítási biztonsági tanácsadó kinevezésének és képesítésének részletes szabályait, és
b) a  katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszterrel egyetértésben a  veszélyes áru szállítási biztonsági
tanácsadó által készítendő baleseti jelentés részletes szabályait
rendeletben állapítsa meg.
6. § Az ADR „A” és „B” Mellékletében szereplő egyes feladatokra vonatkozó feladatmegosztást a 2. melléklet tartalmazza.
7. § (1) Ez a törvény 2013. július 1-jén lép hatályba.
 (2) A  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  közlekedésért felelős miniszter, az  Országos Atomenergia
Hivatalt felügyelő miniszter, a  bányászati ügyekért felelős miniszter, az  iparügyekért felelős miniszter,
a közbiztonságért felelős miniszter és a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter gondoskodik.
8. § Ez a törvény
a) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek, valamint
b) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
mellékleteinek a  tudományos és műszaki fejlődéshez való második hozzáigazításáról szóló
2012. december 3-i 2012/45/EU bizottsági irányelv nek való megfelelést szolgálja.
9. § Hatályát veszti
a) a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megáll podás (ADR) „A” és „B” Melléklete
2011.  évi módosításaival és kiegészí téseivel egységes szer kezetbe foglalt szövegének kihirdetéséről szóló
2011. évi LXXIX. törvény;
A törvényt az Országgyűlés a 2013. június 14-i ülésnapján fogadta el.
b) a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megálla podás „A” és „B” Mellékletének
kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról szóló 20/1979. (IX. 18.) KPM rendelet;
c) a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapo dás „A” és „B” Mellékletének
kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról szóló 20/1979. (IX.  18.) KPM rendelet módosításáról szóló
46/2005. (VI. 28.) GKM rendelet.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
22/2014. (VIII. 29.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4)  bekezdés c)  pontjára – a miniszterelnök és a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával
a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a Nemzetgazdasági Minisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente
felül kell vizsgálni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  közigazgatási államtitkár a  felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Miniszterelnökség közigazgatási államtitkárát.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás-fejlesztés okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás
miatt bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását. A módosítás elmulasztása esetén
a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről
és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a  Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 11/2013. (VI. 3.)
NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
116/2018. (IX. 17.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a pénzügyminiszter javaslatára
Besesek Botondot – 2018. szeptember 24-ei hatállyal –
a Pénzügyminisztérium helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
377/2015. (HK 12.) HVKF parancsa a Hadtáp Szabályzat az élelmezési szakterület részére című szolgálati könyv kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 49. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
(3) bekezdés alapján a következő
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó
honvédelmi minisztériumi szervekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A Hadtáp Szabályzat az élelmezési szakterület részére című szolgálati könyv (a továbbiakban: Szabályzat)
5–6. pontja szerinti kidolgozó csoport a 85-140/2015.
nyilvántartási számú Ütemtervben meghatározott határidők alapján látja el a feladatát.
3. A Szabályzat kidolgozását az MH Kiképzési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH KDK) parancsnoka
irányítja.
4. A Szabályzat kidolgozásának szakmai felelőse a
Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF).
5. A kidolgozó csoport
a) vezetője a HVK LOGCSF Logisztikai Rendszerek
Osztály osztályvezetője és
b) vezető helyettese az MH Logisztikai Központ (a to
vábbiakban: MH LK) Hadtáp Főnökség Hadtáp főnöke. 6. A kidolgozó csoport tagjai:
a) a HVK LOGCSF,
b) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
c) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár,
d) az MH Altiszti Akadémia,
e) az MH LK,
f) az MH Anyagellátó Raktárbázis és
g) az MH Egészségügyi Központ
állományából kijelölt szakállomány. 7. Felkérem a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) Közigazgatási Államtitkárát, hogy a HM Hatósági Hivatal állományából egy fő, és a HM Kabinetfőnökét, hogy Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi
és Honvédtisztképző Kar állományából egy fő a kidolgozó
csoport munkájában vegyen részt.
8. A Szabályzat kidolgozása során az alábbi követelményeket kell érvényesíteni:
a) a fejezetek tartalma legyen összhangban a jelenleg
hatályban lévő, a szakterületre vonatkozó szabályzókkal,
b) biztosítsa a szakfeladatok tevékenységének tervezését, szervezését, irányítását, vezetését, végrehajtását,
c) biztosítsa a személyi állomány állandó, magas szintű
oktatását, képzését,
d) feleljen meg az MH-ban bevezetett, vonatkozó
NATO egységesítési egyezmények előírásainak és követelményeinek és
e) feleljen meg a hatályos és normatív módon kötelező
NATO és magyar terminológiának.
9. A Szabályzat egységesítése, véglegesítése érdekében
az MH KDK parancsnoka a kidolgozó csoport tagjai részére a szolgálati út betartásával szakmai összevonást kezdeményezhet.
10. A Szabályzat hatálybalépésének tervezett időpontja
2016. március 31.
11. A lektor a szakmai felelős szerv illetve szervezet vezetője által kijelölt vagy felkért személy vagy személyek.
Kijelölés vagy felkérés hiányában a lektor a kidolgozó
csoport vezetője. A lektorálási feladatokkal megbízott személy vagy személyek feladatukat szolgálati tevékenységük keretében végzik.
12. A kidolgozó csoport a parancs hatályba lépését követően, a módosított Ütemtervnek megfelelően végezze
munkáját.
13. Ez a parancs az aláírás napját követő napon lép hatályba, és 2017. december 31-én hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
372/2014. (IX. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Pálosi-Magyari Lászlót 2014. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
150/2012. (XII. 28.) VM rendelete a zöldség-gyümölcs termelői csoportokról és termelői szervezetekről.
A szakmaközi szervezetekről és az agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről szóló 2012. évi CXXVIII. törvény 23. § d) pontjában,
valamint a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) be nem takarítás: az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs
és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i
543/2011/EK bizottsági végrehajtási rendelet (a továbbiakban: bizottsági rendelet) 84. cikk (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott intézkedés; b) elismerési terv: 1. mellékletnek megfelelő tartalmú és formátumú terv, amely éves vagy féléves bontásban
tartalmazza, hogy az előzetes elismerést kérő szövetkezet, illetve gazdasági társaság hogyan kívánja a termelői
szervezetként történő elismeréshez szükséges – e rendeletben, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének
létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007.
október 22-i 1234/2007/EK (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) tanácsi rendeletben
(a továbbiakban: tanácsi rendelet), valamint a bizottsági rendeletben foglalt – feltételeket teljesíteni;
c) forgalmazható termékek értéke: a bizottsági rendelet 24. cikke alapján számított érték,
d) forgalomba hozott termék értéke: a bizottsági rendelet 50. cikke alapján számított érték,
e) gyümölcs- és zöldségpiachoz kapcsolódó fenntartható működési programokra vonatkozó nemzeti stratégia
(a továbbiakban: Nemzeti Stratégia): a tanácsi rendelet 103f. cikk (2) bekezdése szerint elkészített stratégia,
amelyet az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) honlapján tesz közzé; f) ingyenes szétosztás: a tanácsi rendelet 103d. cikk (4) bekezdés a) és b) pontjában meghatározottak szerinti piacról
történő árukivonás; g) képzés: a bizottsági rendelet 87. cikkében foglaltakkal összhangban a gyümölcs- és zöldségpiacok válságainak
elkerülésével és kezelésével kapcsolatos válságmegelőzési és -kezelési intézkedés;
h) leányvállalat: a bizottsági rendelet 19. cikk (1) bekezdés c) pontjában meghatározott vállalat, ideértve az olyan
vállalatot is, amelyben egy vagy több zöldség-gyümölcs termelői csoport rendelkezik részesedéssel, és amely
hozzájárul a zöldség-gyümölcs termelői csoport célkitűzéseinek megvalósulásához; i) működési alap: a tanácsi rendelet 103b. cikke alapján létrehozott alap;
j) működési program: a tanácsi rendelet 103c. cikke szerinti program;
k) piacról történő árukivonás: a tanácsi rendelet 103c. cikk (2) bekezdés a) pontjában meghatározott intézkedés;
l) promóció és kommunikáció: a bizottsági rendelet 86. cikkében foglaltakkal összhangban a gyümölcs- és
zöldségpiacok válságainak elkerülésével és kezelésével kapcsolatos válságmegelőzési és -kezelési intézkedés;
m) termelő: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen
támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet
módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló a (2009. január 19.) 73/2009
EK tanácsi rendelet 2.cikk a) pontja szerint; egy termelőnek számít a közös őstermelői igazolvánnyal rendelkező
minden személy, valamint az ugyanazon mezőgazdasági területen termelő magánszemélyek és vállalkozások
összessége; n) termelői szervezet: a tanácsi rendelet 122. cikk a) pont (iii) pontjában meghatározott, valamint a 122. cikk b) és
c) pontjában foglaltak szerint létrejött és a tanácsi rendelet 125.b cikkében meghatározott feltételekkel elismert
szervezet; o) zöldség-gyümölcs termelői csoport: a tanácsi rendelet 125e. cikkében meghatározott szervezet, figyelemmel
a 203a. cikk (4) bekezdésében foglaltakra. 2. Elismerési terv, elismerés iránti kérelem
2. § A zöldség-gyümölcs közös piacszervezésben való részvételhez és támogatás igényléséhez termelői szervezetként
vagy zöldség-gyümölcs termelői csoportként történő elismerés szükséges. Termelői szervezetként vagy
zöldség-gyümölcs termelői csoportként csak e rendeletben, valamint a tanácsi rendeletben és a bizottsági
rendeletben meghatározott feltételeket teljesítő szövetkezet, vagy jogi személyiséggel rendelkező gazdasági
társaság ismerhető el. Az elismerési terv elfogadásáról és az elismerés iránti kérelemről a miniszter dönt.
3. § (1) Elismerési tervet nyújthat be az a szövetkezet vagy jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság, amely
a) taglétszáma legalább tíz termelő, gazdasági társaság esetén pedig legalább tíz termelő tagok által jegyzett
üzletrésszel rendelkezik, és b) a szövetkezet, vagy jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság, vagy ezek termelő tagjainak
bizonylatokkal igazolt, forgalmazható termékeinek értéke az elismerési terv benyújtását megelőző egy évben
meghaladta a százötvenmillió forintot. Az elismerési terv benyújtásakor az a) pont szerinti minimumfeltétel szempontjából azok a termelők vehetők
figyelembe, amelyek a szövetkezet vagy a gazdasági társaság által értékesített termékükkel korábban nem voltak
tagjai más zöldség-gyümölcs termelői csoportnak vagy termelői szervezetnek.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően, ha a szövetkezet vagy a jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság egy termelői
szervezettel közös értékesítést valósít meg, és tagjai kizárólag olyan termelők, amelyek a szövetkezet vagy a gazdasági
társaság által értékesített termékükkel korábban nem voltak tagjai más zöldség-gyümölcs termelői csoportnak vagy
termelői szervezetnek, az elismerési terv benyújtásának feltétele, hogy a szövetkezet, vagy a jogi személyiséggel
rendelkező gazdasági társaság, vagy ezek termelő tagjainak bizonylatokkal igazolt, forgalmazható termékeinek értéke
az elismerési terv benyújtását megelőző egy évben meghaladja a százmillió forintot. A benyújtás további feltételei
megegyeznek az (1) bekezdésben meghatározott feltételekkel. (3) Közös értékesítés valósul meg, ha az elismerés hatálya alá tartozó termékek vonatkozásában, figyelembe véve
a tanácsi rendelet 125a. cikk (2) bekezdésében foglaltakat
a) a zöldség-gyümölcs termelői csoport és a termelői szervezet közös leányvállalatot hoz létre a közös értékesítés
céljából, vagy b) a zöldség-gyümölcs termelői csoport a termelői szervezeten keresztül értékesíti a tagok által termelt áru legalább
hetvenöt százalékát. (4) A közös értékesítést addig kell fenntartani, amíg a termelői csoport bizonylatokkal igazolt, forgalmazott termékeinek
egyéves időtartamra eső értéke a százötvenmillió forintot meghaladja.
(5) A termelői szervezetnek a (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben is meg kell felelnie a bizottsági rendelet 26. cikkében
foglaltaknak. 4. § (1) Termelői szervezetként történő elismerés iránti kérelmet nyújthat be az a szövetkezet vagy jogi személyiséggel
rendelkező gazdasági társaság, amely a) taglétszáma legalább tizenöt termelő és gazdasági társaság esetén legalább tizenöt termelő tagok által jegyzett
üzletrésszel rendelkezik, és b) a szövetkezet vagy jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság bizonylatokkal igazolt, forgalmazható
termékeinek értéke az elismerési kérelem benyújtását megelőző egy évben meghaladta a kettőszázötvenmillió
forintot. (2) Az elismerés bármely, a tanácsi rendelet hatálya alá tartozó zöldségre, gyümölcsre, gombára, feldolgozóipari céllal
termesztett zöldségre, illetve gyümölcsre, valamint ezek tetszés szerinti csoportjára kérhető.
(3) Az elismerési kérelem jóváhagyásának feltétele, hogy a kérelmező
a) folyamatosan biztosítson a tagjai részére a piac igényei alapján összeállított ütemezett és ellenőrzött termelési
tervet és termesztési technológiát, valamint ezek végrehajtásához szükséges információs és szaktanácsadási
rendszert b) rendelkezzen integrált termesztés- és növényvédelemi technológia alkalmazását elősegítő ellenőrzött
minőség-tanúsítási rendszerrel, forgalmazási minőségszabványoknak való megfelelést szolgáló minőségi
kézikönyvvel és ezek alkalmazása érdekében tagjai számára biztosítson szaktanácsadási szolgáltatásokhoz való
hozzáférést, valamint az integrált technológia tagok által történő alkalmazásához szükséges inputanyagokhoz
való szervezett hozzáférést, c) a gazdasági ügyek, valamint a kereskedelem irányítására főmunkaidőben olyan szakembert alkalmazzon, aki
feladatkörének megfelelően gazdasági vagy kereskedelmi felsőfokú végzettséggel, vagy legalább ötéves
igazolható szakmai tapasztalattal rendelkezik. 5. § (1) A forgalmazható termék értékére vonatkozó, a 3. § (1) és (2) bekezdései, valamint a 4. § (1) bekezdése szerinti
minimumfeltétel szempontjából az elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatt elszenvedett, a szövetkezet és a jogi
személyiséggel rendelkező gazdasági társaság tagja részére az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén
alkalmazandó egyes szabályokról, valamint egyes agrár tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007.
(VI. 8.) FVM rendelet (a továbbiakban: vis maior rendelet) vagy a kárenyhítési hozzájárulás megfizetésével, valamint
a kárenyhítő juttatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 21/2012. (III. 9.) VM rendelet
(a továbbiakban: kárenyhítési rendelet) szerint jogszabály alapján igazolt árbevétel-kiesés mértékét a szövetkezet és
a jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság javára figyelembe kell venni.
(2) A forgalomba hozható termék értékét induló gazdaságok esetén a szövetkezet vagy a jogi személyiséggel rendelkező
gazdasági társaság más tagjainak az adott termék vonatkozásában egy hektárra vetített átlagos forgalomba hozható
termék értékének alapulvételével kell megállapítani. Amennyiben más tagok nem rendelkeznek az adott termék
vonatkozásában értékesítési adatokkal, úgy a forgalomba hozható termék értékét a kárenyhítési rendelet alapján
megállapított referenciahozam érték figyelembevételével kell az induló gazdaságra jutó forgalomba hozható termék
értékét megállapítani. 3. Termelői szervezetek társulása 6. § (1) A termelői szervezet – a tanácsi rendelet 125c. cikke alapján – más termelői szervezettel történő társulással új
szervezetet hozhat létre, amennyiben összesített forgalmazható termékük értéke meghaladja az évi egymilliárd
forintot. (2) A termelői szervezetek társulásának – a bizottsági rendelet 34. cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően –
a termelői szervezeteken kívül tagja lehet: a) zöldség-gyümölcs termelői csoport,
b) termelői szervezetek, vagy zöldség-gyümölcs termelői csoportok leányvállalata, valamint
c) zöldség-gyümölcs termelő. (3) Nem termelői szervezetek részvétele esetén biztosítani kell, hogy
a) minden termelői szervezet tag közvetlenül képviselve legyen a szervezet irányításában,
b) a (2) bekezdés szerinti tagok összesített szavazati aránya ne haladja meg a leadható szavazatok harminc
százalékát, valamint c) a termelői szervezetek társulása a termelői szervezetek kezdeményezésére jöjjön létre.
(4) A (2) bekezdés szerinti tagok sem közvetlenül, sem a szervezet irányításában résztvevő képviselőjük útján nem
szavazhatnak a működési programokat érintő döntésekben. 4. A termelői szervezetek és a zöldség-gyümölcs termelői csoportok szervezeti működésére vonatkozó
közös szabályok 7. § (1) A gazdasági társaságként működő termelői szervezet, és zöldség-gyümölcs termelői csoport elismerésének feltétele,
hogy alapszabályában, alapító okiratában vagy társasági szerződésében (a továbbiakban: létesítő okirat) rendelkezni
kell arról, hogy a termelő tagok szavazati aránya csak abban az esetben haladhatja meg a leadható szavazatok harminc
százalékát, amennyiben az nem haladja meg a forgalmazott termék értékéhez való hozzájárulásuk arányát.
A forgalmazott termék értékéhez való hozzájárulás arányának számítása során az elmúlt három év átlaga figyelembe
vehető, amennyiben az adott termelő tag vonatkozásában a szükséges adatok rendelkezésre állnak. A szavazati felső
határ tekintetében össze kell számítani a termelő tag valamint azon termelő tag vállalkozások szavazati arányát,
amelyben a termelő tag tulajdonrésszel rendelkezik. Az összeszámítás során a termelő tag vállalkozás szavazati aránya
valamint a tulajdonos termelő tag tulajdoni hányadának szorzatát kell figyelembe venni. Egyetlen termelő tag
szavazati aránya sem haladja meg a leadható szavazatok negyvenkilenc százalékát.
(2) Az elismerés feltételeként a zöldség-gyümölcs termelői csoport létesítő okiratának meg kell felelnie a tanácsi rendelet
125a. cikk (1) bekezdés a), b), d) pontjában, valamint (3) bekezdés a), c), d), e), és f) pontjában foglaltaknak.
(3) Az elismerési terv elfogadásának feltételeként a termelői szervezetnek és a zöldség-gyümölcs termelői csoportnak
a létesítő okiratában az alábbiak szerint kell biztosítania a termelő tagok demokratikus részvételét a szervezet
irányításában, ellenőrzésében. Az alapító okirat módosításához, a vezető tisztségviselők megválasztásához és
visszahívásához, kötelezettségeket megállapító szabályzatok elfogadásához, valamint pénzügyi hozzájárulás
fizetésének és annak mértékének megállapításához az ülésen megjelent egyenként a szavazatok kevesebb mint öt
százalékával rendelkező tagok legalább felének egyetértése szükséges, amennyiben ezen tagok összesített szavazati
aránya nem éri el a leadható szavazatok egyharmadát. A legfőbb döntéshozó szerv ülésén egy tag csak abban az
esetben képviselhet más termelő tagot, amennyiben erre írásban, a leadandó szavazatra vonatkozó rendelkezés
megjelölésével felhatalmazzák. Kapcsolt vállalkozások, illetve közeli hozzátartozók szavazati aránya nem haladhatja
meg a leadható szavazatok negyvenkilenc százalékát. (4) A termelői szervezet engedélye esetén a termelő tagok termésük, illetve termékeik legfeljebb huszonöt százalékát
közvetlenül a gazdaságukban, illetve azon kívül a fogyasztók személyes szükségleteinek kielégítésére értékesíthetik
abban az esetben, ha erről az értékesítésről hiteles bizonylatokkal rendelkeznek, és ezek alapján hiteles tájékoztatást
adnak a termelői szervezetnek. A tanácsi rendelet 125a. cikk (2) bekezdés b) és c) pontjának alkalmazási feltételeiről és
a vonatkozó döntési jogosultságokról az alapító okiratban, vagy annak felhatalmazása alapján kiadott szabályzatban
kell rendelkezni. (5) A zöldség-gyümölcs termelői csoportnak és termelői szervezetnek naprakész tagnyilvántartást kell vezetni, amely
a tagjaik azonosító adatait, regisztrációs számát, termelői státuszát, tagsággal érintett termékeiket, ezek helyrajzi
számmal azonosított termőterületét és termésmennyiségét, valamint a tagság időtartamát tartalmazza.
(6) A zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy termelői szervezet a kilépő tagja kérelmére – annak kilépését követően –
igazolja annak az időszaknak a hosszát, amely alatt a kérelmező által megtermelt terméket az értékesített termék
értékének a tanácsi rendelet 103a. cikk szerinti támogatás igénybevétele érdekében történő meghatározása során
figyelembe vette. Termelői szervezet korábbi tagja a termelői szervezettel szemben vállalt kötelezettségek
maradéktalan teljesítését követő hat hónap elteltével, legkorábban a kilépést követő év január hónapjának első napját
követően létesíthet tagsági jogviszonyt zöldség-gyümölcs termelői csoportban ugyanazon termék vagy termékek
tekintetében A kilépésre vonatkozó, a zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy termelői szervezet által érkeztetett
írásos bejelentést, gazdasági társaság esetén a kilépést igazoló jegyzőkönyvet, vagy taggyűlési határozatot, és
a termelői szervezet által kiállított igazolást arról, hogy a tag a termelői szervezettel szemben vállalt kötelezettséget
mely időpontban teljesítette, a 12. § (5) bekezdésben foglaltaknak megfelelően, másolatban meg kell küldeni
a minisztérium részére. (7) A kilépő és a belépő tag termelői szervezeten vagy zöldség-gyümölcs termelői csoporton keresztül forgalomba hozott
termékének értéke tekintetében a tagsági jogviszony fennállása alatt leszállított termék értéke vehető figyelembe
a termelői szervezet és a zöldség-gyümölcs termelői csoport által forgalmazható vagy forgalomba hozott termék
értékébe. (8) Amennyiben a kilépési szándék bejelentését követő hat hónap úgy telt el, hogy ezalatt a tag nem lépett ki és kilépési
szándékának bejelentését sem vonta vissza, vagy a tag az e rendeletben vagy a bizottsági rendeletben, valamint
a létesítő okiratban foglalt kötelezettségeit a termelői szervezet vagy zöldség-gyümölcs termelői csoport ismételt
felszólítását követő hatvan napon belül sem teljesíti, úgy kell tekintetni, mint aki kilépett a termelői szervezetből, vagy
zöldség-gyümölcs termelői csoportból. Ezt a tényt a gazdasági társaságként vagy szövetkezetként működő, vagy
gazdasági társaság vagy szövetkezet meghatározott részeként működő zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy
termelői szervezet vezető tisztségviselője írásban megállapítja, és a kilépés időpontjának megjelölésével közli
a zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy termelői szervezet volt tagjával, valamint a minisztériummal. A termelői
szervezetből, vagy zöldség-gyümölcs termelői csoportból kilépett tagnak e rendeletben, valamint a bizottsági és
tanácsi rendeletben meghatározott döntéseknél leadott szavazatát nem lehet figyelembe venni.
8. § (1) A termelői szervezetnek vagy a zöldség-gyümölcs termelői csoportnak tagjai lehetnek nem termelő természetes és
jogi személyek is, azonban e személyek összesített aránya nem haladhatja meg a tagok tíz százalékát és szavazati
arányuk nem lehet több a leadható szavazatok harminc százalékánál.
(2) A termelői szervezetnek vagy a zöldség-gyümölcs termelői csoportoknak tagja maradhat az a természetes személy, aki
a zöldség- és gyümölcstermeléssel végleg felhagyott vagy azt átmenetileg szünetelteti. A termelés megszüntetésére
vagy szüneteltetésére vonatkozó szabályokat a termelői szervezet az alapító okiratában állapítja meg. Ezen nem
termelő tagokat nem kell figyelembe venni az (1) bekezdésben megállapított arányok tekintetében.
(3) A nem termelő tagok vezető tisztségviselőnek nem választhatók, valamint nem vehetnek részt az elismerési
feltételeket és a működési alapot érintő döntések meghozatalában.
9. § (1) A termelői szervezet és a termelői szervezetek társulása a bizottsági rendelet 23. cikkében meghatározottakra
figyelemmel bármely tevékenységének teljesítésével harmadik felet bízhat meg, ha az elismerés iránti kérelem
benyújtásával egyidejűleg, vagy a kiszervezésre vonatkozó szerződés megkötése előtt hitelt érdemlően bizonyítja,
hogy ez a célkitűzések, illetve intézkedések megvalósításának megfelelő módját jelenti.
(2) A kiszervezés feltétele, hogy a kiszervezésre vonatkozó szerződés rendelkezéseket tartalmazzon, a kiszervezett
tevékenység megvalósításának fonatosabb követelményeire, a kiszervezett tevékenység végrehajtásának termelői
szervezet vagy termelői szervezetek társulása által történő ellenőrzésének és a kiszervezett tevékenyég elvégzésére
szerződésben kötelezettséget vállaló fél beszámoltatásának módjára. (3) A kiszervezésre vonatkozó szerződést a termelői szervezet, vagy termelői szervezetek társulása legfőbb döntéshozó
szervének jóvá kell hagynia. A legfőbb döntéshozó szerv által történő jóváhagyás során a kiszervezett tevékenyég
elvégzésére szerződésben kötelezettséget vállaló fél illetve annak képviselője nem szavazhat.
5. Egyesülés 10. § (1) A termelői szervezetek és a zöldség-gyümölcs termelői csoportok más termelői szervezetekkel, és zöldség-gyümölcs
termelői csoportokkal egyesülhetnek. Az egyesülés módja lehet összeolvadás vagy beolvadás.
(2) Egyesülés esetén az elismerési tervet vagy a működési programot módosítani kell. Az erre vonatkozó kérelmet
a cégbírósági bejegyzést követő harminc napon belül kell megküldeni a minisztériumnak.
(3) Ha az egyes zöldség-gyümölcs termelői csoportok vagy termelői szervezetek egyesülésére az (1) bekezdés szerint
nincs lehetőség, a jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaságként működő zöldség-gyümölcs termelői
csoport, vagy termelői szervezet és a szövetkezeti formában működő zöldség-gyümölcs termelői csoport, vagy
termelői szervezet egymással szerződést köthet, amelyben vállalják, hogy
a) a szerződés létrejöttének napján az átadó zöldség-gyümölcs termelői csoportban, vagy termelői szervezetben
nyilvántartott tagok legalább kilencven százaléka igazoltan tagsági viszonyt létesít az átvevő zöldség-gyümölcs
termelői csoportban vagy termelői szervezetben, és b) a zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy termelői szervezet státuszából eredő jogosultságokat az átadó
zöldség-gyümölcs termelői csoport, termelői szervezet átengedi, a kötelezettségeket pedig az átvevő átvállalja,
különös tekintettel a támogatásokból eredő kötelezettségekre. (4) A (3) bekezdés szerinti szerződés létrejöttéhez a miniszter jóváhagyása szükséges.
6. Eljárási szabályok 11. § (1) Zöldség-gyümölcs termelői csoportként történő elismeréshez az elismerési tervet a minisztériumhoz kell benyújtani
egy eredeti példányban papír alapon, valamint elektronikus adathordozón.
(2) A termelői szervezetként történő elismerés iránti kérelmet a minisztériumhoz kell benyújtani egy eredeti példányban
papír alapon, valamint elektronikus adathordozón. Az elismerés iránti kérelemben be kell mutatni azokat a tényeket,
amelyek bizonyítják, hogy a szervezet teljesíti a 4. §-ban és a tanácsi rendelet 125b cikkében meghatározott
feltételeket és ezáltal alkalmas az elismerés megszerzésére. (3) A termelői szervezetek társulásának elismerése iránti kérelmet a minisztériumhoz kell benyújtani egy eredeti
példányban papír alapon, valamint elektronikus adathordozón. Az elismerési kérelemben be kell mutatni, hogy
a társulás a tagok – a tanácsi rendelet 122. cikk c) pontjában, és a bizottsági rendelet 23. cikkében felsorolt – mely
tevékenységeit, mely termékek vonatkozásában kívánja elvégezni, és ezt milyen hatékonysággal képes megvalósítani.
(4) Ha a benyújtott elismerési terv vagy elismerés iránti kérelem nem felel meg az e rendeletben, valamint a tanácsi és
bizottsági rendeletben foglalt feltételeknek, a miniszter a kérelmezőt hiánypótlásra szólítja fel.
(5) A miniszter a termelői szervezet, és a termelői szervezetek társulásának elismerésére és az elismerési terv, a működési
program, és ezek módosításainak elfogadására vonatkozó döntését közli a kérelem benyújtójával, és a Mezőgazdasági
és Vidékfejlesztési Hivatallal (a továbbiakban: MHV) , valamint az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői
szervezetek társulásai, és a zöldség-gyümölcs termelői csoportok listáját negyedévenként a minisztérium honlapján
közzéteszi. A miniszter az elismerési terv, a működési program, és ezek módosításainak elfogadásáról szóló döntésével
egyidejűleg az elfogadott terv vagy program továbbá azok módosításainak egy példányát elektronikus adathordozón
megküldi az MVH részére. 12. § (1) Az elismerés iránti kérelemhez, valamint az elismerési tervhez a következő okiratokat kell csatolni:
a) a létesítő okirat cégbírósághoz benyújtott, változásokkal egységes szerkezetbe foglalt közjegyző által hitelesített
másolati példányát, b) a kérelmező cégszerűen aláírt nyilatkozatát arról, hogy a papír alapon és elektronikus úton benyújtott kérelem
egymással teljes mértékben megegyező, c) a 2. melléklet 1. és 2. táblázata szerinti – kitöltött – adatlapot,
d) a kérelmező cégszerűen aláírt nyilatkozatát arról, hogy aláveti magát a tanácsi rendelet szerinti nemzeti és
közösségi ellenőrzéseknek, különös tekintettel a közpénzek megfelelő felhasználására,
e) a zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy a termelői szervezet, illetve ezek tagjainak rendelkezésére álló, az áru
begyűjtéséhez, válogatásához, tárolásához, értékesítéséhez szükséges létesítmények, irodahelyiség vagy
a zöldség-gyümölcs termelői csoport, vagy a termelői szervezet működéséhez szükséges bármilyen, az elismerési
feltételek szempontjából figyelembe vehető ingatlan vagy ingóság tulajdonjogának igazolására szolgáló
dokumentumot, vagy, ha a zöldség-gyümölcs termelői csoportnak vagy termelői szervezetnek, illetve valamely
tagjának ezekre vonatkozó használati joga áll fenn, az ennek igazolására szolgáló dokumentumot,
f) a termelői szervezetek társulásának az elismerési kérelemben meghatározott tevékenység végzéséhez szükséges
létesítmények, vagy a működéséhez szükséges bármilyen ingatlan vagy ingóság tulajdonjogának vagy használati
jogának igazolására szolgáló dokumentumot, g) a zöldség-gyümölcs termelői csoport írásos kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy nem részesült és nem
fog részesülni sem közvetlenül, sem közvetve más közösségi vagy nemzeti finanszírozásban az e rendelet
értelmében támogatásra jogosító tevékenységek tekintetében, h) termelői szervezetként történő elismeréshez a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy képes elősegíteni a tanácsi
rendelet szerinti környezetbarát eljárások alkalmazását, biztosítani a tagok által megtermelt áru begyűjtését,
tárolását, csomagolását és értékesítését – ideértve a tanácsi rendelet 113. és 113a. cikkében a zöldség és
gyümölcsfélék tekintetében meghatározott forgalmazási minőség szabványoknak való megfelelést –, továbbá
tevékenységük megfelelő kereskedelmi és költségvetési ügyvitelét, i) szükség szerint a bizottsági rendelet 61. cikke alkalmazásának bizonyítására szolgáló dokumentumokat,
j) a 4. § (3) bekezdésében megahatározott feltételek teljesülését igazoló dokumentumokat, és
k) a tanácsi rendelet 125k. cikke szerint az ágazatban elismert szakmaközi szervezet elismerési kérelemre vonatkozó,
az elismerést támogató vagy elutasító szakértői véleményét. (2) A zöldség-gyümölcs szakmaközi szervezet az elismerést támogató vagy elutasító javaslatát köteles a kérelmező
részére, annak a szakmaközi szervezettel fennálló tagsági jogviszonyától függetlenül kiadni az arra irányuló kérelem
beérkezése alapján elvégzett helyszíni szemlét követő tizenöt napon belül. A zöldség-gyümölcs szakmaközi szervezet
a szakértői vélemény kiadását követően kérheti a kérelmezőtől a helyszíni szemlével összefüggésben felmerült
költségeihez való hozzájárulás megfizetését. (3) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott adatlapot elektronikus úton – szerkeszthető formában – is meg kell
küldeni a minisztérium honlapján közzétett táblázatok kitöltésével. A nem termelő tagok vonatkozásában
a 2. melléklet 3. táblázatát, a termelői szervezetek társulása esetén a 2. melléklet 4. táblázatát kell benyújtani.
A táblázatokat úgy kell kitölteni, hogy a termelés tekintetében a szervezetre vagy annak tagjaira vonatkozó,
a benyújtását megelőző teljes év adatait tükrözze. (4) Az elismerés iránti kérelem, valamint az elismerési terv elbírálásához a miniszter az (1) bekezdésben felsoroltakon kívül
az elismeréshez szükséges tények bizonyítása érdekében egyéb iratokat (szabályzat, Szervezeti és Működési
Szabályzat, ügyrend, szerződés) is bekérhet, és helyszíni ellenőrzés lefolytatásáról gondoskodik.
(5) A zöldség-gyümölcs termelői csoport, a termelői szervezet, és a termelői szervezetek társulása köteles az
(1) bekezdésben felsorolt okiratokban, a taglétszámban, valamint a miniszter által jóváhagyott elismerési tervben és
működési programban szereplő adatokban bekövetkezett változásokról, azok bekövetkezésétől számított tizenöt
napon belül írásban és elektronikus úton értesíteni a minisztériumot.
(6) A termelői szervezetek társulása legkésőbb minden év február 15. napjáig jelentést küld a minisztérium részére a 11. §
(3) bekezdésében hivatkozott, az elismerés hatálya alá tartozó tevékenység végrehajtásáról.
7. Az elismerési terv végrehajtása 13. § (1) A zöldség-gyümölcs termelői csoport – a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt elismerési terv egy eredeti
példányban papír alapon, valamint elektronikus adathordozón a minisztériumhoz történő benyújtásával –
kérelmezheti a miniszter által elfogadott elismerési terv és az abban szereplő intézkedések, beruházások módosítását.
A módosítás eredményeképpen a jóváhagyott kiadások összege legfeljebb negyven százalékkal csökkenhet.
Folyamatban lévő végrehajtási szakasz tekintetében a kérelmet legkésőbb harminc nappal az éves vagy a féléves
szakasz befejezése előtt kell benyújtani. A kérelemnek külön összefoglalót kell tartalmaznia a módosítások
bemutatásáról, indokolásáról és a módosítások hatásáról az elismerési terv végrehajtására, valamint az elismerési
feltételeknek való megfelelésre. A módosított intézkedések, az elismerési időszaknak megfelelő éves vagy féléves
szakaszokban történhet. A miniszter a módosítási kérelmekről a bizottsági rendelet 47. cikk (4) bekezdése szerint
rendelkezésre álló összegre figyelemmel dönt. (2) A zöldség-gyümölcs termelői csoportok egyesülése esetén a beolvadt szervezet által a beolvadást megelőzően
forgalomba hozott termék értékét a befogadó szervezet elszámolási időszakához igazodóan lehet figyelembe venni
a forgalomba hozott termék értékének kiszámításakor, amennyiben az ezen érték alapján járó támogatást
a beolvadást megelőzően nem igényelték. (3) Ha egy zöldség-gyümölcs termelői csoport egy termelői szervezetbe vagy zöldség-gyümölcs termelői csoportba
olvad be és a termelői szervezet vagy zöldség-gyümölcs termelői csoport továbbra is teljesíti a tanácsi rendeletben
foglalt elismerési feltételeket, akkor a bizottsági rendelet 116. cikk (2) bekezdésében hivatkozott szankció a jogutód
szervezet tekintetében nem alkalmazható. A létrejött szervezet a bizottsági rendelet 48. cikk (4) bekezdés második
albekezdésére figyelemmel, a bizottsági rendelet 43. cikk (3) bekezdés b) pontja szerint igényelheti a tanácsi rendelet
103a. cikke szerinti támogatást. (4) A miniszternek a zöldség-gyümölcs termelői csoport elismerési kérelmére vonatkozó döntését az elismerési terv
végrehajtását követő négy hónapon belül meg kell hoznia.
(5) A zöldség-gyümölcs termelői csoportnak az elismerési terv végrehajtásáról az elismerési terv éves vagy féléves
szakaszainak végét követő harminc napon belül jelentést kell benyújtania a minisztérium részére, amelyben
bemutatja, hogy az adott évre kitűzött feladatok hogyan teljesültek, a jóváhagyott beruházások miként valósultak
meg. A jelentésben bizonylatokkal igazoltan be kell mutatni az adott időszakban forgalomba hozott termék értékét és
mennyiségét, valamint adott esetben a tervezettől való eltérés okait.
8. Működési alap 14. § (1) A működési alap finanszírozásának módját és a hozzájárulás mértékét kizárólag a termelői szervezet legfőbb
döntéshozó szerve állapíthatja meg. (2) A működési alap felhasználásának módjáról a termelői szervezet létesítő okiratában meghatározott, a tagok
képviseletében eljáró testület dönt. A döntésben nem vehet részt az a tag, akinek a gazdaságában a működési alap
felhasználásával beruházás történik, vagy aki a működési programban foglalat intézkedés vagy tevékenyég
végrehajtására a termelői szervezettel saját nevében, vagy az általa képviselt gazdálkodó szervezet nevében
szerződést köt. (3) A bizottsági rendelet 51. cikkében hivatkozott referencia időszak a működési program végrehajtásának évét megelőző
naptári év. A termelői szervezet indokolt esetben új működési program benyújtásával egyidejűleg eltérő referencia
időszak alkalmazását is kérheti a működési program teljes időtartamára.
(4) A termelői szervezeteknek a működési alapokhoz való közösségi hozzájárulásnak, tagjaik hozzájárulásának és
magának a termelői szervezetnek a hozzájárulásának a következő évre vonatkozó becsült összegét a működési
program elfogadására vonatkozó, vagy a következő évre vonatkozó módosítási kérelmek benyújtásával egyidejűleg
legkésőbb november 15. napjáig a 3. melléklet 6. táblázatának kitöltésével be kell jelenteni a minisztériumnak.
A bejelentésnek tartalmaznia kell a bejelentést megelőző időszak vonatkozásában a főkönyvi kivonat alapján
könyvvizsgáló által hitelesített tényadatokat, valamint a hátralévő időszakra vonatkozó, a becslésnél figyelembe vett
szempontok bemutatását. (5) A termelői szervezet által létrehozott működési alap a szervezet által vezetett könyvvitel részét képezi. A működési
alap tanácsi rendeletnek megfelelően történő felhasználása a termelői szervezet közvetlen gazdasági érdekeit
szolgálja, és mint ilyen gazdasági tevékenységét szolgáló alaptevékenységének részét képezi.
(6) A működési alaphoz tartozó gazdasági eseményeket úgy kell könyvelni, hogy egyértelműen megállapítható legyen,
hogy azok a működési alap, és a működési program mely intézkedéséhez kapcsolódnak. A működési alapot külső
könyvvizsgáló évente megvizsgálja, ellenőrzi és hitelesíti annak kiadásait és bevételeit.
(7) A működési alap támogatásáról a működési programban foglalt intézkedések végrehajtását követően, a bizottsági
rendelet 69. cikke alapján benyújtott támogatási kérelem alapján az MVH dönt.
9. Működési program 15. § (1) A közösségi pénzügyi támogatáshoz a működési programot egy eredeti példányban papír alapon, valamint
elektronikus adathordozón legkésőbb annak végrehajtását megelőző év szeptember 15. napjáig kell benyújtani
a minisztériumhoz. (2) A termelői szervezetek társulása elismerési kérelmével egyidejűleg vagy az elismerést követően teljes vagy részleges
működési programot nyújthat be a minisztériumhoz. Ezzel egy időben a termelői szervezetek társulását alkotó
termelői szervezeteknek be kell nyújtaniuk működési programjuknak a termelői szervezetek társulása teljes vagy
részleges működési programja által érintett területére vonatkozó módosítási kérelmét is.
(3) A működési programot, a részleges működési programot és ezek módosítását a Nemzeti Stratégia
figyelembevételével az 5. mellékletben szereplő feltételeknek megfelelően, a 7. mellékletben meghatározott
formanyomtatványon, a bizottsági rendeletben előírtak figyelembevételével kell benyújtani a minisztériumhoz.
A működési program részeként részletesen be kell mutatni a tevékenységek végrehajtását igazoló dokumentáció
tervezett formáját és tartalmát. (4) A működési programoknak tartalmazniuk kell kettő vagy több, a tanácsi rendelet 103c. cikk (3) bekezdésének
megfelelő környezetvédelmi intézkedést, vagy a működési programok kiadásainak legalább 10%-át
környezetvédelmi intézkedésekre kell fordítani. A környezetvédelmi intézkedéseknek meg kell felelniük
a 6. mellékletben szereplő előírásoknak. (5) A termelői szervezet – a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt működési program egy eredeti példányának
papír alapon, valamint elektronikus adathordozón történő benyújtásával – legkésőbb december 15. napjáig
kérelmezheti a miniszter által jóváhagyott működési program legutolsó hatályos változatának és a működési alapnak
az év közben történő módosítását. A működési alap az év közben történő módosítás, vagy részleges végrehajtás
eredményeképpen legfeljebb az eredetileg jóváhagyott összeg negyven százalékával csökkenhet, azonban
a működési alap mértéke és az egyes intézkedések keretösszege a módosítás eredményeképpen nem lehet kisebb,
mint a módosítást megelőzően benyújtott részleges kifizetési kérelemben intézkedésenként elszámolt kiadások
összege. A kérelemnek külön összefoglalót kell tartalmaznia a módosítások bemutatásáról, indokolásáról és
a módosítások hatásáról a működési programban megfogalmazott célkitűzések megvalósulására.
(6) A termelői szervezet – a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt működési program egy eredeti példányának
papír alapon valamint elektronikus adathordozón történő benyújtásával – legkésőbb november 15. napjáig
kérelmezheti a miniszter által jóváhagyott működési program legutolsó hatályos változatának és a működési alap
következő évre vonatkozó módosítását. A kérelemnek külön összefoglalót kell tartalmaznia a módosítások
bemutatásáról, indokolásáról és a módosítások hatásáról a működési programban megfogalmazott célkitűzések
megvalósulására. (7) A miniszter jóváhagyása nélkül lehet módosítani a működési programban foglalt tevékenységek technikai
paramétereit, kapacitását és költségeit, valamint az intézkedések költségvetését az intézkedésre eredetileg
a működési program teljes időtartamára jóváhagyott költségvetés legfeljebb tíz százalékáig úgy, hogy ezáltal
a működési alap mértéke nem változhat. Az e bekezdés szerinti működési program módosítást, legkésőbb az érintett
naptári év december 31. napjáig be kell jelenteni a minisztériumnak.
(8) Egyesülés esetén a működési program év közben úgy módosítható, hogy a működési alap nagysága elérje
az egyesüléssel létrejött szervezet referencia időszaka alapján lehetséges legnagyobb mértéket. Egyesülés esetén
a működési programok módosítás útján történő egyesítése iránti kérelemhez csatolni kell azon dokumentumokat,
amelyekkel a módosítás okát, jellegét és következményeit ismertetik.
(9) A termelői szervezet, és a termelői szervezetek társulása a működési program, valamint a részleges működési program
tárgyévi végrehajtásáról a tárgyévet követő február 15-éig – figyelemmel a bizottsági rendelet 96. cikkében
foglaltakra – a bizottsági rendelet VIII. mellékletében meghatározott mutatók – a minisztérium által honlapján
közzétett formanyomtatványok kitöltése útján történő – megadásával és szöveges értékeléssel éves jelentést nyújt be
a minisztériumnak, és az MVH-nak a működési alap éves támogatására vonatkozó kérelemhez csatolva.
10. Válságmegelőzés és -kezelés 16. § A termelői szervezetek, és azok társulásai működési programjaik keretében a tanácsi rendelet 103c. cikk
(2) bekezdésében felsorolt válságmegelőzési és -kezelési eszközök közül a promóció és kommunikációt, a képzést,
a piacról való árukivonást, a be nem takarítást és a betakarítási biztosítást alkalmazhatják.
11. Promóció és kommunikáció a válságmegelőzés és -kezelés érdekében
17. § (1) A bizottsági rendelet 86. cikke alkalmazásában a folyamatban lévő promóciós és kommunikációs fellépések
kiegészítéseként alkalmazható promóciós és kommunikációs intézkedések a következők:
a) kiadványok szerkesztése, készíttetése, terjesztése, b) reklámtevékenység, c) együttműködés a kiskereskedelemmel a fogyasztás ösztönzése céljából,
d) egyéb, a termelői szervezet által bemutatott és a minisztérium által a működési program részeként jóváhagyott
promóciós és kommunikációs eszköz, amely a válságmegelőzés és -kezelés célját szolgálja.
(2) A működési programnak tartalmaznia kell egy akciótervet, amely magában foglalja, hogy a válsághelyzet megelőzése,
illetve kezelése érdekében a termelői szervezet az (1) bekezdésben felsorolt promóciós és kommunikációs
intézkedések közül melyeket kívánja alkalmazni. (3) A működési programban meg kell határozni az egyes intézkedések alkalmazásának célját és részletes leírását,
a felmerülő költségtípusokat tételesen, a közvetíteni kívánt főbb üzenettípusokat, továbbá az alkalmazásuktól várható
eredményeket. (4) A válságmegelőzés és -kezelés érdekében végzett promóciónak és kommunikációnak elsősorban
a keresletnövekedést és a fogyasztásbővülést kell szolgálnia. (5) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésekhez kapcsolódóan az intézkedések megvalósítása érdekében kötött
szerződések keretében felmerülő, a (3) bekezdésnek megfelelően elfogadott költségtípusok támogathatóak.
(6) Amennyiben a válságmegelőzés és -kezelés érdekében alkalmazott fogyasztásösztönző marketing és promóciós
intézkedés keretében, egy legfeljebb kilenc napos időszakban, a termelői szervezet által forgalmazott adott termék
mennyisége legalább huszonöt százalékkal meghaladja az intézkedést közvetlenül megelőzően, azzal megegyező
időtartam alatt forgalmazott termékmennyiséget, úgy az intézkedés keretében értékesített terméket alkotó zöldség
és gyümölcsfélék beszerzési átlagára és a megelőző, megegyező időtartam alatt értékesített termékmennyiség
beszerzési átlagára közötti árkülönbözet és az intézkedés által érintett időszakban forgalmazott mennyiség szorzata az
intézkedés végrehajtása tekintetében jogosult költségként elszámolható kiadásnak minősül.
12. Képzés a válságmegelőzés és -kezelés érdekében 18. § (1) A bizottsági rendelet 87. cikke alkalmazásában a következő témákban végezhetők képzések:
a) kereskedelmi minőségszabványok és azok ellenőrzése, b) minőségirányítási rendszerek kiépítése és alkalmazása,
c) fogyasztói igények változása és az azoknak megfelelő termék-előállítás,
d) környezettudatos termelési és áruvá készítési módszerek, e) a piaci viszonyokat figyelembe vevő termeléstervezés.
(2) A működési programnak tartalmaznia kell egy képzési tervet, amely magában foglalja, hogy a válsághelyzet
megelőzése, illetve kezelése érdekében a termelői szervezet az (1) bekezdésben felsorolt képzési intézkedések közül
melyeket kívánja alkalmazni. (3) A működési programban meg kell határozni az egyes intézkedések alkalmazásának célját és részletes leírását,
a felmerülő költségtípusokat, a képzésben résztvevők körét, a képzés várható időtartamát, a képzésen tanultak
hasznosulásának várható mértékét, továbbá a tanultak alkalmazásától várható eredményeket.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésekhez kapcsolódóan az intézkedések megvalósítása érdekében kötött
szerződések keretében felmerülő, a (3) bekezdésnek megfelelően elfogadott költségtípusok támogathatók,
amennyiben a képzések végrehajtása az annak tartalmát bemutató írásbeli dokumentumok és a képzéseken történt
részvételt tanúsító jelenléti ívek alapján igazolt. 13. Piacról történő árukivonás a válságmegelőzés és -kezelés érdekében
19. § (1) A piacról kivont árut a tanácsi rendelet 103d. cikk (4) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott rendeltetéseknek
megfelelően, valamint állatokkal történő feletetés céljából lehet felhasználni.
(2) A bizottsági rendelet XI. mellékletében fel nem sorolt termékek esetében a támogatás legnagyobb mértékét
a miniszter a működési program jóváhagyása során egyedileg állapítja meg, figyelembe véve a termelői árak és
a bizottsági rendelet XI. mellékletében felsorolt támogatási szint átlagos arányát.
(3) A termelői szervezetek a piacról történő kivonási szándékukról szóló, a bizottsági rendelet 78. cikkében hivatkozott
értesítést az MVH által közleményben rendszeresített nyomtatványon, a kivonás időpontját legalább öt nappal
korábban beérkezően megküldik az MVH-hoz. Az értesítésnek tartalmaznia kell a kivonás alá vont termékek jegyzékét,
az érintett termékek becsült mennyiségét, tervezett rendeltetését, és annak a helynek a megjelölését, ahol a kivonási
műveleteknek a bizottsági rendelet 108. cikkében meghatározott elsőfokú ellenőrzése megtörténhet. Az értesítéshez
mellékelni kell egy, a gyümölcs és zöldség ellenőrzéséről szóló miniszteri rendeletben meghatározott megyei
kormányhivatalok növény és talajvédelmi igazgatósága által kiállított igazolást, amely tanúsítja, hogy a kivont
termékek megfelelnek az alkalmazandó forgalmazási előírásoknak. A kivonásra csak munkanapokon kerülhet sor.
(4) Az MVH a bizottsági rendelet 108. cikkében meghatározott első fokú ellenőrzéseket a kivonásra bejelentett ingyenes
szétosztásra szánt mennyiségek legalább harminc százalékának vonatkozásában végzi. Az MVH az ellenőrzések
végrehajtását követően, a feltételek teljesítése esetén engedélyezi a kivonási műveletet.
(5) A piacról történő árukivonás intézkedés alkalmazása esetén támogatás csak akkor igényelhető, ha a piacról kivont áru
– ingyenes szétosztás esetén az MVH által jóváhagyott – fogadó szervezet részére történő átadása a termelői szervezet
és az átvevő intézmény között kötött, az áru átadásának technikai feltételeiről szóló megállapodás alapján történik.
20. § (1) A kivont termékek ingyenes szétosztásához kapcsolódóan – az MVH által közleményben közzétett felhívás alapján –
jóváhagyási kérelmet nyújthatnak be: a) a büntetés-végrehajtási intézetek kijelöléséről szóló IM rendeletben felsorolt büntetés-végrehajtási intézetek,
b) a nemzeti köznevelésről szóló törvény alapján nyilvántartásba vett oktatási intézmények,
c) az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a működési engedélyezési eljárásról
szóló kormányrendelet alapján működési engedéllyel rendelkező egészségügyi intézmények.
(2) Az ingyenes szétosztásban való részvételhez kapcsolódóan benyújtott jóváhagyási kérelemben meg kell adni:
a) a szállítható termékek körét, b) a teljesítés helyszínét,
c) a szétosztott termékben részesülők maximális számát, és
d) a szállítható termék minimális, illetve maximális mennyiségét (kilogrammban, illetve darabszámban).
(3) Az ingyenes szétosztásban való részvétel jóváhagyásának feltétele, hogy a termelői szervezet és az átvevő intézmény,
illetve szervezet az áru átadásának technikai feltételeiről írásbeli megállapodást kössön.
(4) A szétosztásban részesülő szervezeteknek kötelezettséget kell vállalniuk a kivont termékek tárolására és szétosztására,
valamint a bizottsági rendelet 83. cikkében foglaltak betartására.
(5) Az MVH az ingyenes szétosztásban részt vevő intézmények adatait az erre vonatkozó kérelmük elfogadását követő
tizenöt napon belül közzéteszi. 14. Be nem takarítási intézkedés alkalmazása a válságmegelőzés és -kezelés érdekében
21. § (1) A termelői szervezetek a működési programjuk keretében be nem takarítási intézkedést a bizottsági rendelet
84. cikkében foglalt feltételekkel szerepeltethetnek. (2) A bizottsági rendelet 85. cikk (1) bekezdés a) pontja alapján az intézkedés keretében támogatható termékek listáját
a 4. melléklet tartalmazza. (3) A termelői szervezeteknek a be nem takarítási művelet alkalmazására vonatkozó szándékukról a bizottsági rendelet
85. cikk (2) bekezdésében hivatkozott előzetes értesítést kell benyújtaniuk az MVH által rendszeresített és a honlapján
közleményben közzétett formanyomtatványon. Az előzetes értesítésnek tartalmaznia kell az intézkedés által érintett
termék és területnagyság meghatározására, és az intézkedés végrehajtása helyszínének és időpontjának
azonosítására alkalmas adatokat. Az értesítést legkésőbb öt nappal az adott termék betakarítási periódusát
megelőzően kell megküldeni az MVH-hoz. (4) Az igényelhető legmagasabb támogatási összegeket a miniszter a bizottsági rendelet 85. cikk (4) bekezdés b) pontja
alapján a működési programban – a bizottsági rendelet 85. cikk (3) bekezdés második albekezdése alkalmazása esetén
az intézkedés végrehajtását követő hat hét termésmennyiségének vonatkozásában – 1 hektárra vetítve határozza
meg. (5) A működési programban szerepeltethető be nem takarítási intézkedések:
a) denaturálás, b) talajba történő bedolgozás (a bejelentett területen lévő termés lekaszálása, beszántása, betárcsázása, leégetése,
valamint egyéb más intézkedés a be nem takarítás elvégzésére),
c) egyéb, a termelői szervezet által megfelelően indokolt és a miniszter által a működési program részeként
jóváhagyott intézkedés, amely a válságmegelőzést és -kezelést szolgálja.
(6) A be nem takarítási intézkedés alapján csak abban az esetben vehető igénybe támogatás, ha a bejelentett terület
vonatkozásában az MVH a helyszíni ellenőrzés során is megállapítja az intézkedés alkalmazásával összefüggő
szabályok maradéktalan betartását. 15. Betakarítási biztosítás 22.§ A bizottsági rendelet 89. cikkére figyelemmel azon mezőgazdasági biztosítások díja foglalható be a működési
programba, a) amelyet a miniszter a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló
törvény alapján előzetesen jóváhagyott, és b) amely megfelel a mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás igénybevételi feltételeiről szóló miniszteri
rendelet által megállapított, a díjtámogatásban részesíthető mezőgazdasági biztosítási szerződés általános
feltételeinek, és c) amelyet a termelő tagok, mint biztosítottak javára a termelői szervezet, mint szerződő fél köt meg.
16. Adatszolgáltatás 23. § (1) A tanácsi rendeletben foglaltak megvalósulása érdekében a zöldség-gyümölcs termelői csoportok, illetve a termelői
szervezetek kötelesek naprakész nyilvántartást vezetni a) tagjainak a tulajdonában, illetve használatában lévő, a tagsági jogviszony által érintett termőterületéről,
termeléséről (megye, település, helyrajzi szám, összes terület, zöldség- és gyümölcstermelés területe hektárban
két tizedes pontossággal, fedett és szabadföldi területek mérete hektárban, várható, és tényleges
termésmennyiség növényfaj szerinti bontásban), és b) a megtermelt áru értékesítéséről (friss áruként belföldre és exportra történő értékesítés, tagi értékesítés, más
termelői szervezeten vagy zöldség-gyümölcs termelői csoporton keresztül történő értékesítés, feldolgozás,
feldolgozóiparnak történő értékesítés, betárolt áru mennyisége, árukivonás mennyisége és minősége szerinti
bontásban). (2) A termelői szervezet vagy zöldség-gyümölcs termelői csoport az (1) bekezdésben, valamint a 7. § (5) bekezdésében
részletezett szempontok szerinti nyilvántartásról a tárgyévet követő február 15. napjáig köteles a minisztériumot
írásos és elektronikus formában is a 2. melléklet 1–3. táblázatának, valamint a 3. melléklet 1–5. táblázatának
megfelelően – a minisztérium honlapján közzétett formanyomtatvány kitöltésével és szerkeszthető formátumban
való megküldésével – tájékoztatni. (3) A bizottsági rendelet 148. cikkének alkalmazásában a tagoknál bekövetkezett a tagok részére a vis maior vagy
a kárenyhítési rendelet alapján igazolt vis maior eseményt legkésőbb a zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy
termelői szervezet a 11. § (1)–(3) bekezdése, valamint a bizottsági rendelet 45. cikke szerinti kérelmével, vagy a 13. §
(5) bekezdése, valamint a 14. § (4) bekezdése szerinti jelentéssel, vagy a (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatásával egy
időben kell bejelenteni. A vis maior rendelet szerinti vis maior bejelentési kötelezettség a zöldség-gyümölcs termelői
csoport, illetve a termelői szervezet tagjai által termelt árut érintő vis maior események esetében a zöldség-gyümölcs
termelői csoportot, illetve termelői szervezetet terheli, amennyiben az elháríthatatlan külső ok miatt kiesett
árumennyiség figyelembevételét e rendelet vagy a bizottsági rendelet szerinti kötelezettségek teljesítése
szempontjából a termelői csoport, illetve termelői szervezet által forgalmazható vagy forgalomba hozott termék
értékének meghatározásával összefüggően kezdeményezik. 17. Finanszírozás 24. § (1) A termékértékesítéshez tartozó gazdasági eseményeket úgy kell könyvelni, hogy egyértelműen elkülöníthető legyen
az elismerés alá tartozó termékek esetében a tagok és a nem tagok által termelt termékek mennyisége, azok
értékesítéséből származó árbevétel, valamint az egyéb árbevétel. A forgalmazott termék értékébe történő beszámítás
szempontjából a számla teljesítésének időpontja a mérvadó. (2) A termelői szervezetek és a zöldség-gyümölcs termelői csoportok a forgalomba hozott termék értékébe
a melléktermékek értékét beszámíthatják. (3) Ha a termelői szervezet, vagy a zöldség-gyümölcs termelői csoport központosított begyűjtő vagy csomagoló pontjai
és elosztási pontja között legalább kétszáz kilométer távolság van, úgy a két pont között szállított áru vonatkozásában
a forgalomba hozott termék értékének számításakor a számlán szereplő értéket négy tized százalékkal csökkenteni
kell. (4) A termelői szervezetek a működési alap támogatásának részleges kifizetését igényelhetik.
(5) Az elfogadott működési programmal és működési alappal rendelkező termelői szervezetek részére nemzeti
támogatás nyújtható a működési program finanszírozására, amely nem haladhatja meg a tagok valamint a termelői
szervezet által befizetett hozzájárulás nyolcvan százalékát. (6) A zöldség-gyümölcs termelői csoportok létrejöttének ösztönzése és adminisztratív működésük elősegítése
érdekében a tanácsi rendelet 103a. cikk (1) bekezdés a) pontjában meghatározott nemzeti támogatás nyújtható. Az
elismerési tervben szereplő tevékenységekhez nyújtható – a tanácsi rendelet 103a. cikk (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott – nemzeti támogatás mértéke legalább öt százalék, de legfeljebb huszonöt százalék lehet.
A tevékenység megvalósításának értékét olyan arányban lehet figyelembe venni, amilyen mértékig az elismerési
feltételeknek való megfelelést szolgálja. (7) A nemzeti forrásból nyújtott támogatásokról külön jogszabály rendelkezik.
(8) Az MVH a tanácsi rendelet 103a. cikk (1) bekezdése, valamint 103d. cikkének alkalmazása során meghozott
határozatokat a minisztériumnak is megküldi. 18. Ellenőrzés, jogkövetkezmények
25. § (1) A bizottsági rendelet 104. és 111. cikkében hivatkozott helyszíni szemle, helyszíni ellenőrzés és adminisztratív
ellenőrzés elvégzéséről ideértve a bizottsági rendelet 44. cikkében foglalt feltétel teljesülésének az ellenőrzését is,
a miniszter – szükség esetén szakértők bevonásával – gondoskodik. Más, a bizottsági rendeletben meghatározott
ellenőrzéseket az MVH végzi. A bizottsági rendelet 107. cikkében meghatározott, valamint a 106. és 112. cikk
keretében végzett ellenőrzés során az elismerési feltételeknek való megfelelés tekintetében tett megállapításokat is
tartalmazó dokumentum egy másolati példányát meg nem felelőség, vagy szabálytalanság gyanúja esetén az MVH
megküldi a minisztérium részére. (2) Amennyiben az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek tagállamok által
végzett vizsgálatáról szóló 2008. május 26.-i 485/2008/EK Tanács rendeletnek megfelelően elvégzett az Európai
Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegéből történő kifizetések utólagos ellenőrzéséről szóló
23/2004. (IV. 22.) PM rendelet alapján az MVH részére megküldött vizsgálati jegyzőkönyv az elismerési feltételek
megszegésével kapcsolatos megállapításokat tartalmaz, úgy az MVH a jegyzőkönyvet nyolc napon belül megküldi
a minisztérium részére. Az elismerési feltételek megszegésével kapcsolatos ügyben a minisztérium által hozott
döntésig az MVH a jegyzőkönyvvel érintett ügyben folyatatott eljárását felfüggeszti.
(3) Az elismerési feltételek megszegésével – ideértve az elismerési terv végre nem hajtását, késedelmes végrehajtását –,
valamint a bizottsági rendelet 115. cikkében meghatározott csalással kapcsolatos jogkövetkezményeket a miniszter,
valamint ezek alapján a támogatások folyósításának felfüggesztése, vagy a korábban már folyósított támogatási
összeg visszakövetelése vonatkozásában pedig az MVH alkalmazza. (4) Az előzetes elismeréshez kapcsolódó elismerési terv éves teljesítésének, valamint a termelői szervezetekre és
a zöldség-gyümölcs termelői csoportokra vonatkozó jogszabályoknak való megfelelés és az azokban foglalt
kötelezettségek teljesítésének adminisztratív úton történő ellenőrzéséről valamint, azon termelői szerezetek
vonatkozásában, amelyek nem rendelkeznek működési programmal, illetve nem nyújtanak be támogatási kérelmet,
az elismerési követelményeknek való megfelelés ellenőrzéséről, ideértve a helyszíni szemlét is a miniszter
gondoskodik. (5) A bizottsági rendeletben foglalt esetekben, továbbá az elismerési terv végre nem hajtása, vagy késedelmes
végrehajtása esetén a miniszter dönt az elismerés ideiglenes felfüggesztéséről vagy az elismerés visszavonásáról.
(6) Ha egy zöldség-gyümölcs termelői csoport vagy termelői szervezet az e rendeletben, valamint a tanácsi rendeletben
és a bizottsági rendeletben szabályozott jelentési és adatszolgáltatási kötelezettségeinek nem vagy nem megfelelően
tesz eleget, az elismerése felfüggesztésre kerül mindaddig, amíg e kötelezettségeit hiánytalanul nem teljesíti.
(7) A miniszter az elismerés felfüggesztéséről vagy visszavonásáról szóló határozatát az MVH-nak is megküldi.
(8) A termelői szervezetként való elismerés visszavonása esetén a visszavonás időpontját megelőző öt évben a tanácsi
rendelet 103a. cikk, valamint végrehajtás alatt lévő működési program esetén a tanácsi rendelet 103d. és 103e. cikke
alapján nyújtott támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(9) Amennyiben a termelői szervezet a 15. § (10) bekezdésében meghatározott jelentését nem vagy nem megfelelően
küldi meg, részére támogatás addig nem fizethető ki, amíg a jelentés megküldésre nem kerül és az a hivatkozott formai
és tartalmi követelményeknek eleget nem tesz. 19. Záró rendelkezések
26. § A zöldség-gyümölcs termelői csoportok támogatásáról szóló 24/2010. (III. 19.) FVM rendelet 9.§ (5) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(5) Az ügyfélnek beruházás pénzügyi rendezését, használatba vételét, üzembe helyezését, illetve tulajdonba
kerülését igazoló dokumentumokat legkésőbb a (3) bekezdésben biztosított ügyintézési határidő letelte előtt egy
hónappal kell az MVH részére benyújtania, azzal, hogy a pénzügyi rendezésnek eddig az időpontig kell megtörténnie,
valamint a fenti dokumentumok megszerzéséhez szükséges legelső hatósági eljárás megindítását az (1) bekezdés
szerinti támogatási kérelem benyújtását megelőzően kérelmezni kell. Az igazoló dokumentumok benyújtására nyitva
álló határidő jogvesztő.” 27. § (1) Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésekor már elismert termelői szervezet, termelői szervezet társulása vagy zöldség-gyümölcs
termelői csoport vonatkozásában a 3., 4., 6. §-ban, valamint a 7. § (1) és (3) bekezdésében és 9. §-ban foglalt
rendelkezéseket 2013. július 1-jétől kell alkalmazni. 20. Az Európai Unió jogának való megfelelés
28. § Ez a rendelet a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló 2007. október 22-i
1234/2007/EK tanácsi rendelet), b) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és
feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i
543/2011/EK bizottsági végrehajtási rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
29. § Hatályát veszti a) a zöldség-gyümölcs termeli csoportok és termelői szervezetek nemzeti szabályozásáról szóló 67/2009. (VI. 9.)
FVM rendelet azzal, hogy e rendelet hatálybalépésekor már elismert termelői szervezet, termelői szervezet
társulása vagy zöldség-gyümölcs termelői csoport vonatkozásában a zöldség-gyümölcs termeli csoportok és
termelői szervezetek nemzeti szabályozásáról szóló 67/2009. (VI. 9.) FVM rendelet 4–6. §-ának, 7. § (1) és
(3) bekezdésének, valamint 9. §-ának rendelkezéseit 2013. június 30-ig alkalmazni kell;
b) a zöldség-gyümölcs termelői csoportok támogatásáról szóló 24/2010. (III. 19.) FVM rendelet 7.§ (2) bekezdése.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
85/2014. (XII. 23.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek 2015. fő célkitűzéseinek és fő feladatainak, valamint a 2016–2017. tevékenysége fő irányainak meghatározásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), a  miniszter fenntartói irányítása
alá tartozó köznevelési intézményre, továbbá a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) A honvédelmi szervezetek tevékenységüket a 2. §-ban és a 4. §-ban meghatározott fő célkitűzésekre és fő irányokra
figyelemmel végzik.
(3) A 3. § nem tartalmazza azokat a 2015. évi feladatokat, amelyek folyamatos és jogszerű végrehajtásáért a honvédelmi
szervezetek alaprendeltetésüknek megfelelően, jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben, alapító
okiratban vagy szervezeti és működési szabályzatban meghatározott feladat- és hatáskörükben eljárva felelősek.
2. § A honvédelmi szervezetek 2015. évi fő célkitűzései:
1. a rendelkezésre álló erőforrások optimális felhasználásával az  MH működőképességének és
hadrafoghatóságának fenntartása, harcértékének növelése,
2. az aktuális szövetségi igények és hazai elvárások figyelembevételével, valamint az  ország teherbíró
képességével arányosan a  nemzetközi válságkezelésben, a  nemzetközi béke és biztonság fenntartásában,
az  új típusú fenyegetések elleni tevékenység katonai feladataiban, a  fegyverzetellenőrzésben, valamint
a katasztrófavédelemben történő részvétel biztosítása,
3. az MH személyi állomány megtartó képességének javítása,
4. a katonai életpályamodell bevezetésének és a közszolgálati életpályák összehangolásának további előkészítése,
5. az MH katonai beosztásai feltöltöttségének növelése,
6. a Honvédelmi Ágazati Döntési Rendszer, valamint a Készenlét Fenntartása és Fokozása Rendszerének magas
színvonalon történő működtetése, további fejlesztése,
7. a honvédelmi szervezetek védett vezetési képességének fenntartása, valamint a  Kormány stratégiai
elképzelésével összhangban a vezetési képesség bővítése és kiterjesztése,
8. a különleges jogrend nevesített időszakaiban fennálló hadkötelezettség bevezetéséhez szükséges
békeidőszaki képesség fenntartása, a  közigazgatás különleges jogrendi működéséhez szükséges feltételek
megteremtésének folytatása,
9. az „Átfogó megközelítés” koncepció jegyében az  Észak-atlanti Szerződés Szervezete – North Atlantic Treaty
Organisation – (a továbbiakban: NATO) vezető szerveivel, a  tagállamokkal és a  központi államigazgatási
szervekkel történő, valamint a  civil, katonai és rendvédelmi szervezetek közötti együttműködés további
szélesítése és erősítése, kiemelt figyelemmel a  különleges jogrendben történő együttes, koordinált
alkalmazásra való felkészülésre,
10. az MH stratégiai célkitűzéseivel összhangban a katonai képességek fejlesztése, az MH eszközei, illetve a katonák
egyéni felszerelése modernizálásának folytatása,
11. a KNBSZ a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvényben meghatározott alaprendeltetés
szerinti feladatai, szakvédelmi, valamint MH vezetéstámogatási feladatai ellátását biztosító képességek további
fejlesztése,
12. az MH Önkéntes Tartalékos Rendszer (a továbbiakban: MH ÖTR) feltöltésének folytatása, az önkéntes tartalékos
létszám biztosítása az Országgyűlés által meghatározott kereteken belül, az önkéntes tartalékos, szerződéses
állomány toborzási eredményességének fokozása, a tiszti és az altiszti utánpótlás további fejlesztése,
13. a Kormány külpolitikai és külgazdasági stratégiai törekvéseivel összhangban a  közép-európai regionális
együttműködés növelése, a  balkáni jelenlét megerősítése, valamint a  kormányzati információigények
kielégítése érdekében az attaséhivatali rendszer átalakításának megkezdése,
14. az MH Egészségügyi Központ ellátási színvonalának megőrzése, lehetőség szerinti javítása,
a katona-egészségügyi képességek megtartása, fejlesztése, modernizálása,
15. a HM vagyonkezelésében lévő ingatlanállomány felelős- és feladatalapú racionalizálása, kiemelten
a feleslegessé vált, másként nem hasznosítható ingatlanok tulajdonosi joggyakorló szervezet részére történő
átadásának felgyorsítására,
16. az inkurrens ingóvagyon felmérésének, hasznosításának, valamint értékesítésének felgyorsítása,
17. a honvédelmi tárca feladat- és hatáskörébe tartozó hatósági tevékenységek során a  honvédelmi érdek
érvényesítése, a honvédelmi beruházások jogszerű és minőségi megvalósulásának, az MH személyi állománya
egészséges és biztonságos munkakörülményeinek biztosítása,
18. az adatvédelmi ellenőrzési rendszer hatékony működtetése,
19. a tárcát is érintő pályázati lehetőségek kihasználása, különös figyelemmel a  2014–2020 tervezési időszakra
vonatkozó európai uniós források bevonására,
20. az állami ünnepek, nemzeti rendezvények méltó módon történő megtartásának biztosítása,
21. az MH társadalmi támogatottságának további növelése érdekében a  társadalmi kapcsolatok fejlesztése,
az elért eredmények, célkitűzések hatékony kommunikációja,
22. a nemzeti identitás fenntartása és megerősítése érdekében a hagyományőrző szervezetek további erősítése,
támogatása. 3. § A honvédelmi szervezetek 2015. évi fő feladatai:
1. az MH hivatásos és szerződéses katonai állománya illetményének fejlesztése,
2. a katonai életpályát támogató komplex humánszolgálati program alprogramjaiban foglaltak megvalósításának
folytatása,
3. a beszerzési feladatokat ellátó szervezetrendszer átalakítása,
4. a HM Közigazgatási Döntés-előkészítő Rendszer (a továbbiakban: HM KDR) és az MH Műveleti Vezetési Rendszer
működése szabályozói hátterének szükségszerű módosítása,
5. a HM KDR munkacsoportjainak hatékony munkavégzését biztosító feltételek kialakítása,
6. az MH Törzsszolgálati Szabályzat és a  Hatályos Műveleti Eljárások, Ügyrendek módosítása, kiemelten a  HM
hivatali szerveinek feladatrendszerére, valamint a kapcsolódási pontokra,
7. a NATO Válságreagálási Rendszer 2015. évi új eljárásrendjének megfelelően a Nemzeti Intézkedési Rendszer
módosítása,
8. a központi államigazgatási szervekkel szorosan együttműködve a  2015. évi NATO válságkezelési gyakorlat
végrehajtása,
9. a honvédelmi érdekből létfontosságú rendszerelemekre vonatkozó javaslattétel, kijelölés, nyilvántartás,
ellenőrzés és koordináció végzése, az üzemeltetői biztonsági tervek honvédelmi követelményeknek történő
megfeleltetése,
10. a Kormány döntésétől függően az MH Védett Vezetési Információs Rendszer fokozatos kiterjesztése a védelmi
igazgatás központi szervezeteire, az ezzel kapcsolatos pilot projekt beindításának előkészítése,
11. a Befogadó Nemzeti Támogatás (a továbbiakban: BNT) Állandó Hatályú Egyetértési Megállapodásra vonatkozó
tárgyalások lefolytatása az érintett szaktárcák bevonásával, a BNT doktrínával kapcsolatos nemzeti álláspont
kialakítása,
12. a BNT kormányzati feladatainak előkészítése, ágazati feladatainak biztosítása,
13. a NATO, illetve az  Európai Unió – European Union – (a továbbiakban: EU) részére felajánlott képességek
időarányos fejlesztésének folytatása, a készenlétet elért képességek folyamatos fenntartása, különös tekintettel
a Különleges Műveleti Osztagra,
14. a 2016 I. félévre tervezett visegrádi négyek (a továbbiakban: V4) EU Harccsoport készenlétének elérése
érdekében a felajánlott erők kiképzése és a készenlét elérésének ellenőrzése,
15. a 2016. január 1-jei készenléttel tervezett V4 Összhaderőnemi Logisztikai Támogató Csoport – Joint Logistics
Support Group, JLSG – állománya kiképzésének végrehajtása, a szükséges hadfelszerelés biztosítása,
16. a NATO Balti Légtérrendészeti Műveletre – Baltic Air Policing, BAP – történő felkészülés folytatása, a készenlét
elérése, majd 2015. szeptember 1-jétől, 4 hónap időtartamban a légtérrendészeti feladatok ellátása a felelősségi
körzetben, Észtország, Lettország és Litvánia légterében,
17. az afganisztáni műveleti területen a „Resolute Support” műveletben történő részvétel biztosítása,
18. a nyugat-balkáni hadszíntéren, Koszovóban a kibővített szerepvállalással kapcsolatos feladatok végrehajtásának
folytatása, továbbá Bosznia-Hercegovinában 2015. második felétől, 1 év időtartamban az  EUFOR Közepes
Készenlétű Tartalék Század szolgálat műveleti területen történő ellátása,
19. a Sínai-félszigeten állomásozó Többnemzetiségű Erők és Megfigyelők – Multinational Force and Observers,
MFO – kontingens felszámolásának és hazatelepítésének végrehajtása 2015. április 1-jéig,
20. az Útvonal Felderítő és Mentesítő Csoport képesség 2015. december 31-ig történő készenlétének elérése
érdekében a kialakítás és a felkészítés folytatása, a készenlét elérésének ellenőrzése,
21. a felajánlott lövészzászlóalj-harccsoport képességek folyamatos biztosítása mellett a  nemzeti korlátozások
2019-ig történő megszüntetésével összefüggő feladatok végrehajtása,
22. a Különleges Műveleti Képesség megtartása és továbbfejlesztése,
23. a Magyarországon települt, a NATO parancsnoki struktúra részét képező NATO Híradó és Informatikai Csoport,
3. NATO Híradózászlóalj alárendeltségében lévő 5. Telepíthető Híradó és Informatikai Modul – Deployable
CIS Module–Echo, DCM-E – 2015. december 31-ig történő teljes műveleti készenlétének elérése érdekében
az alegység állománytáblája feltöltésének végrehajtása, a személyi állomány kiképzésének támogatása,
24. a TISZA Többnemzetiségű Műszaki Zászlóalj vezető nemzeti szerepköréből adódó feladatok, valamint
a „BLONDE AVALANCHE 2015” gyakorlat végrehajtása,
25. a NATO, a Békepartnerség – Partnership for Peace, PfP – országai, az érdeklődő országok, a nemzetközi szervek
és cégek részvételével Magyarországon megrendezésre kerülő „CAPABLE LOGISTICIAN 2015” többnemzeti
logisztikai interoperabilitási és szabványosítási gyakorlat előkészítése és végrehajtása,
26. a „BÁTOR HARCOS 2015” gyakorlat előkészítése és végrehajtása,
27. a „TRIDENT JUNCTURE 2015” gyakorlatra történő felkészülés és részvétel, valamint a  kapcsolódó „BRAVE
WARRIOR 2015” gyakorlat előkészítése és végrehajtása,
28. a „JOINT COOPERATION 2015” nemzetközi civil katonai együttműködési – Civil Military Cooperation, CIMIC –
gyakorlatra történő felkészülés és részvétel,
29. a „LÉGI FÖLÉNY 2015” gyakorlat előkészítése és végrehajtása,
30. a 2011. évi Bécsi Dokumentum előírásai szerint 2016-ban tervezett légibázis- és katonai létesítmény látogatás
előkészítése,
31. a Védelmi Együttműködési Kezdeményezés – Defence Cooperation Initiative – (a továbbiakban: DECI)
multilaterális programokban történő részvétel biztosítása, a 2017-re tervezett Többnemzetiségű Szárazföldi
Kötelék – Multinational Land Force – (a továbbiakban: MLF) alapú DECI EU Harccsoport felállításának
előkészítése,
32. az MH Pápa Bázisrepülőtéren és az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázison az új NATO követelményeknek
megfelelő biztonsági beruházási – NATO Security Investment Program, NSIP – projektek NATO által történő
elfogadtatása,
33. a fejlesztési programok megvalósításának folytatása, kiemelt figyelemmel a Gripen-programra, az elektronikai
programokra, az MH kibervédelmi alapképessége kialakítására, az irányítást, vezetést támogató fejlesztésekre,
a  Gépjármű Beszerzési Programra, az  MH helikopter-képességéhez, légiszállító-képessége fejlesztéséhez,
a meglévő légiszállító- és kiképző repülő képesség fenntartásához kapcsolódó beszerzésekre, az MH eszközei
modernizálásának folytatására, a mobil és telepíthető lokátorok beszerzésére, a légvédelmi rakétarendszerek
fejlesztésére és beszerzésére, valamint az egészségügyi rendszerek beszerzésére,
34. a légi vezetés területén a  CP 5A0035, a  CP 5A0044 és a  CP 5A0109 képességcsomagokban meghatározott
programok folytatása, így a  NATO Integrált Légvédelmi és Rakétavédelmi Rendszerhez – NATO Integrated
Air and Missile Defense System, NATINAMDS – történő csatlakozás feltételeinek további biztosítása, a  3D
radarprogramban szereplő medinai RAT-31DL radarállomás teszteljárásainak lefolytatása, a radar hadrendbe
állítása, a  harcászati szintű ARS vezetési és irányítási rendszer integrációs eljárásainak folytatása, a  Link 16
képesség kialakítása, valamint az alkalmazói állomány felkészítése, kiképzése,
35. a Katonai Egységes Felderítő Rendszer kialakítása érdekében a  felderítő és technikai felderítő szervezeti
elemek és technikai eszközök modernizálásának megkezdése, a  nemzeti képi felderítő – Imaginery
Intelligence – (a továbbiakban: IMINT) képesség koncepció és szervezeti struktúra vázlat kialakítása, valamint
a szövetségi Összhaderőnemi Információ-feldolgozó, Megfigyelő, Felderítő – Joint Intelligence, Surveillance
and Reconnaissance – (a továbbiakban: JISR) rendszerhez történő csatlakozás előkészítése,
36. a KNBSZ a kibertérből származó információszerző képesség – Cyber Intelligence, CybInt – és a honvédelmi
ágazati informatikai biztonsági eseménykezelő képesség – Computer Incident Response Capability,
MilCIRC, a  későbbiekben Military Computer Emergency Response Team, MilCERT – kialakítására vonatkozó
fejlesztéseinek folytatása,
37. a Katona Egyéni Harcászati Felszerelése – Lövész 2020 – projekt keretében a  hadfelszereléssel történő
ütemezett ellátás biztosítása,
38. az MH stratégiai szállítási kapacitásának növelése érdekében a  Felszíni Szállítási Csere Rendszer – Surface
Exchange Of Services, SEOS – egyezményhez történő csatlakozás,
39. a véderő, katonai és légügyi attaséhivatali rendszer átalakítása első ütemének végrehajtása,
40. az MH ÖTR hatékonyságát, működésének növelését biztosító intézkedések kidolgozása, az  önkéntes
tartalékosok felkészítése, beosztásba helyezése,
41. a szerződéses tisztek és az MH ÖTR-ben foglalkoztatott tisztek képzési rendszerének kidolgozása,
42. a Személyügyi Ügyfélszolgálati Rendszer létrehozása, a toborzórendszer átalakítása és hatékony működtetése,
43. a mobilitást biztosító, fenntartható, integrált katonai felkészítési, oktatás-képzési rendszer kialakításának,
az át- és továbbképzési rendszer korszerűsítésének folytatása, a felső- és középfokú – hazai és nemzetközi –
képzések, továbbképzések tervezése, szervezése során a  képző intézmények által biztosított létszámkeret
maximális kihasználása,
44. a Honvédelmi Kötelék program folytatása,
45. az MH Drogprevenciós Stratégiájában és Akciótervében foglaltak megvalósításának folytatása,
46. a honvédelmi szervezetek egészségügyi (személyi és tárgyi) biztosításának és egészségügyi kiképzésének
fejlesztése,
47. a Mi-24-es repülőhajózó és repülőműszaki állomány szállítóhelikopterre történő elméleti és gyakorlati
átképzésének folytatása,
48. a haderő-alkalmazás logisztikai támogatási elveinek, követelményeinek kialakítása, javaslattétel a  működés
logisztikai normáival, normatíváival kapcsolatos követelmények kialakítására,
49. a Hadfelszerelési és Iparkorszerűsítési Terv keretében a magyar hadiipar korszerűsítése és fejlesztése a hazai
munkaerő-fejlesztésekbe és gyártásba történő bevonásával,
50. a jóváhagyott kutatás-fejlesztési programok végrehajtásának folytatása, az eredmények beépítése a fejlesztési
tervekbe, kiképzési programokba,
51. a HM-rendelkezésű lakások elidegenítésének újraindítása az új jogszabályi feltételeknek megfelelően,
52. az új lakhatástámogatási rendszerre való áttérés monitoringja, szükség esetén a beavatkozások megtétele,
53. a hadfelszerelési együttműködés fejlesztése Németországgal, valamint a V4 tagországokkal,
54. a Magyar-Indiai Kormányközi Vegyes Bizottság keretein belül a  katonai és védelmi ipari együttműködés
fejlesztése Indiával,
55. a HM Bessenyei György Nonprofit Kft. HM Zrínyi Nonprofit Kft.-be történő beolvadásával kapcsolatos feladatok
végrehajtása,
56. a Tárca Védelmi Tervező Rendszer felülvizsgálata és szabályozása a Kormányzati Stratégiai Irányítási Rendszer
követelményeinek megfelelően,
57. a Szakpolitikai program és a Szakpolitikai stratégia összeállítása a Kormányzati Stratégiai Irányítási Rendszer
követelményei szerint,
58. a Magyar Államkincstár központosított illetményszámfejtéséhez történő csatlakozásra való felkészülés,
59. a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010.
(III. 26.) Korm. rendeletben meghatározott fizikai biztonsági területek kialakításának, valamint a  kialakított
biztonsági területek akkreditációja kezdeményezésének folytatása,
60. az államháztartási belső ellenőrzési tevékenységgel szemben támasztott elvárások megfelelő szakmai
színvonalon történő teljesítése érdekében a fejezet belső ellenőrei tevékenysége szakmai felügyeleti rendjének
fejlesztése,
61. a veszélyes, fokozottan veszélyes munkakörökben foglalkoztatott állomány egészségét és biztonságát
veszélyeztető egészségkárosító hatások csökkentése, kiküszöbölése,
62. az ágazati munka-, tűz- és környezetvédelem új szakirányítási rendszerének megismertetése a  honvédségi
szervezetek állományával,
63. a KNBSZ új központi objektumban történő elhelyezésének folytatása,
64. a szolnoki repülőmúzeum – REPTár – átköltöztetésének végrehajtása,
65. a 2016-ban megrendezésre kerülő Nemzetközi Repülőnap és Haditechnikai Bemutató előkészítése,
66. az I. világháború történéseinek centenáriuma alkalmából 2015-ben megrendezendő közép-európai
megemlékezések szakmai előkészítése, végrehajtása az  európai magyar katonai képviseletekkel
együttműködésben, különös tekintettel az olaszországi front megnyitásának 100. évfordulójára,
67. a II. világháború befejezésének 70. évfordulója alkalmából megrendezésre kerülő megemlékezések
előkészítése, végrehajtása.
4. § A honvédelmi szervezetek 2016–2017. évi tevékenységének fő irányai:
1. az MH személyi állomány megtartó képességének növelése, az illetményfejlesztés további folytatása,
2. a NATO/EU részére felajánlott képességek időarányos fejlesztésének folytatása, a készenlétet elért képességek
folyamatos fenntartása, különös tekintettel az Útvonal Felderítő és Mentesítő Csoportra,
3. a V4 EU Harccsoport készenléti szolgálatának biztosítása,
4. a DECI multilaterális programokban történő részvétel további biztosítása az MLF bázisán kialakításra kerülő
DECI EU Harccsoport készenlétének elérése és készenléti szolgálatba lépése érdekében,
5. az MH Pápa Bázisrepülőtér teljes értékű légi szállítási csomóponttá alakításához kapcsolódó fejlesztések
időarányos végrehajtása,
6. a felajánlott lövészzászlóalj-harccsoport képességek nemzeti korlátozásai megszüntetésével összefüggő
feladatok végrehajtása,
7. a nemzetközi béketámogató műveletekben részt vevő alegységek, kontingensek váltásának előkészítése,
a váltó állomány felkészítésének, kiképzésének, valamint a kontingensek és egyéni beosztást ellátók nemzeti
támogatásának végrehajtása,
8. a 2011. évi Bécsi Dokumentum előírásai szerint tervezett légibázis- és katonai létesítmény látogatás
végrehajtása 2016-ban,
9. a fejlesztési programok megvalósításának folytatása, kiemelt figyelemmel az országvédelmi és a nemzetközi
felajánlásokban szereplő katonai képességek megteremtésére, fenntartására, így többek között
a  Gripen-programra, az  elektronikai programokra, az  irányítást, vezetést támogató fejlesztésekre, a  gép- és
harcjárműeszközpark megújítására, korszerűsítésére, az MH helikopter-képességéhez, légiszállító-képessége
fejlesztéséhez, a meglévő légiszállító- és kiképző repülő képesség fenntartásához kapcsolódó beszerzésekre,
az  MH eszközei, illetve a  katonák egyéni felszerelése modernizálásának folytatására, a  mobil és telepíthető
lokátorok beszerzésére, a  légvédelmi rakétarendszerek fejlesztésére és beszerzésére, a  technikai adatszerző
eszközpark korszerűsítésére, a  kibervédelmi képesség kialakítására, valamint az  egészségügyi rendszerek
beszerzésére,
10. a Katonai Egységes Felderítő Rendszer kialakítása érdekében a felderítő és technikai felderítő szervezeti elemek
és technikai eszközök modernizálásának, a szövetségi JISR rendszerhez történő csatlakozás előkészítésének
folytatása, a  nemzeti IMINT képesség és szervezeti struktúra kialakítása, valamint a  szövetségi felszín
ellenőrzési – Allied Ground Surveillance, AGS – rendszerbe történő aktív részvétel megkezdése,
11. a KNBSZ rádiótechnikai felderítőképességének további fejlesztése,
12. a véderő, katonai és légügyi attaséhivatali rendszer átalakítása második és harmadik ütemének végrehajtása,
13. az MH ÖTR további működtetése, hatékonyságának növelése,
14. a magas színvonalú katona-egészségügyi ellátás feltételeinek biztosítása, a  Semmelweis Tervben
meghatározott nagytérségi ellátással kapcsolatos feladatok végrehajtásának folytatása, valamint a többnemzeti
együttműködés keretében előirányzott egészségügyi képességek megvalósításának befejezése,
15. az új lakhatástámogatási rendszerre történő áttérés folytatása,
16. a HM vagyonkezelésében lévő ingatlanállomány racionalizálásának folytatása,
17. az inkurrens ingóvagyon hasznosításának, gyors, gazdaságos és minél nagyobb bevételt eredményező
értékesítésének folytatása,
18. a hadiipar korszerűsítésének folytatása, az MH számára is fontosnak ítélt stratégiai irányok mentén a nemzetközi
együttműködési projektek beindításának elősegítése, támogatása,
19. az integrált katonai felkészítési, oktatási-képzési-kiképzési rendszer korszerűsítésének, racionalizálásának
folytatása,
20. az MH központi portál szolgáltatás további fejlesztése, bővítése,
21. az Elektronikus Iratkezelő Rendszer HM szintű bevezetése, figyelemmel a KNBSZ speciális igényeire,
22. a 2016-ban megrendezésre kerülő Nemzetközi Repülőnap és Haditechnikai Bemutató előkészítése,
végrehajtása, 23. a nándorfehérvári diadal 560., valamint az 1956-os forradalom és szabadságharc 60. évfordulója alkalmából
megrendezésre kerülő megemlékezések előkészítése, végrehajtása,
24. az I. világháború történéseinek 100. évfordulója alkalmából a  2014-ben megkezdett és 2018-ig tartó
rendezvénysorozat előkészítésének és végrehajtásának folytatása.
5. § (1) A HM részfeladatait és azok végrehajtásának ütemezését a Honvédelmi Minisztérium 2015. évre vonatkozó Intézményi
munkaterve (a továbbiakban: HM Intézményi munkaterv) határozza meg.
(2) A honvédelmi szervezetek vezetői a 2. § szerinti célkitűzések elérése és a feladat- és hatáskörükbe tartozó tevékenységek
végrehajtása érdekében, az  éves és havi munkatervek összeállításával és a  tervezett feladatok megvalósulásának
nyomon követésével összefüggő feladatokról szóló 2/2014. (I. 21.) HM utasítás 4.  §-a figyelembevételével, a  HM
Intézményi munkatervben foglalt ütemezés alapján határozzák meg szervezetük, alárendeltjeik 2015. évi részletes
feladatait, készítik el saját terveiket.
(3) A  2015. február 1-jén megalakuló HM Beszerzési Hivatal a  (2)  bekezdésben meghatározott ütemezéstől eltérően,
2015. március 14-ig terjeszti fel jóváhagyásra az éves intézményi munkatervét.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2016. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1483/2016. (VIII. 31.) Korm. határozata az Anyanyelvápolók Szövetsége támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Anyanyelvápolók Szövetsége éves működési, valamint az  általa ellátott szakmai feladatok
– különösen a  szépkiejtési, nyelvművelő, retorikai és helyesírási nevelési-oktatási programok – támogatása
a 2016. évtől kezdődően évi 100 millió forintban kerüljön megállapításra;
2. az  1.  pontban foglaltak végrehajtása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára
a) a 2016. évben egyszeri 100,0 millió forint,
b) a 2017. évben egyszeri 100,0 millió forint,
c) a 2018. évtől bázisba épülő jelleggel 100,0 millió forint
biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont a) alpontja tekintetében: 2016. szeptember 15.
 a 2. pont b) alpontja tekintetében: a felmerülés ütemében
 a 2. pont c) alpontja tekintetében: a 2018. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1167/2015. (III. 24.) Korm. határozata a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonba tartozó ingatlan-együtteshez kapcsolódó állami feladatok ellátásához szükséges költségvetési támogatás nyújtásáról.
A Kormány
 1. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  fehérvárcsurgói Károlyi-kastély és parkja működtetéséhez
kapcsolódó örökségvédelmi-műemlékvédelmi és közművelődési közfeladatok folyamatos és zökkenőmentes
ellátásának támogatása érdekében szükséges 300,0 millió forint rendelkezésre állásáról gondoskodjon
a Miniszterelnökség fejezet előirányzatai terhére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 48.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva felhívja
a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
az  FKKF Fehérvárcsurgói Károlyi Kastély Fejlesztő és Üzemeltető Zártkörűen Működő Részvénytársasággal
az 1. pontban meghatározott költségvetési támogatás nyújtásáról szóló szerződés megkötésre kerüljön.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az 1. pontban meghatározott forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök