text:
17/2016. (II. 10.) Korm. rendelete a használt lakás vásárlásához, bővítéséhez igényelhető családi otthonteremtési kedvezményről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 44.  § tekintetében az  ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997.  évi CXLI.  törvény 90.  § (5)  bekezdés d)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Alapvető rendelkezések 1. § (1) E rendelet célja, hogy támogassa a gyermeket nevelő és vállaló szülőket családjuk megfelelő otthonának biztosítása
érdekében.
(2) A  gyermeket nevelő, valamint a  gyermeket vállaló nagykorú személy (a  továbbiakban: igénylő) e  rendeletben
meghatározott feltételekkel a  központi költségvetésből vissza nem térítendő állami támogatást (a  továbbiakban:
családi otthonteremtési kedvezmény) vehet igénybe használt lakás vagy egylakásos lakóépület (a  továbbiakban
együtt: lakás) vásárlása vagy bővítése érdekében.
(3) A családi otthonteremtési kedvezmény az igénylővel közös háztartásban élő gyermek után, valamint fiatal házaspár
esetén – meglévő gyermekeik számától függetlenül – legfeljebb két gyermek vállalása esetén igényelhető.
(4) Az igénylő a hitelintézetnél benyújtott kérelme alapján igényelheti a családi otthonteremtési kedvezményt, melyet
a  megkötött támogatási szerződés alapján a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: Kincstár) a  hitelintézeten
keresztül folyósít. Az  igénylőnek a  hitelintézettel kötött támogatási szerződésben vállalnia kell, hogy megfelel
az e rendeletben támasztott feltételeknek. Az igénylő a támogatási szerződés megkötésétől kezdődően támogatott
személynek minősül. A támogatás igénylésekor a valótlan adatok szolgáltatása, valamint a támogatás jogosulatlan
igénybevétele esetén a családi otthonteremtési kedvezményt az e rendeletben foglaltak szerint vissza kell fizetni.
2. § (1) A  családi otthonteremtési kedvezmény a  lakás vételárának megfizetésére vagy a  meglévő lakás bővítésének
bekerülési költségére használható fel.
(2) A családi otthonteremtési kedvezményt házastársak vagy élettársak kizárólag együttesen igényelhetik.
(3) Az egy háztartásban élők egyidejűleg egy otthonteremtési kedvezmény igénybevételére jogosultak.
 (4) Az igénylőnek lehetősége nyílik arra, hogy a családi otthonteremtési kedvezményt az e rendelet szerinti jogosultsági
feltételekkel és mértékben az új lakások építéséhez, vásárlásához kapcsolódó családi otthonteremtési kedvezmény
szerinti új lakásra vegye igénybe, azzal, hogy ha az  e  rendelet szerint igényelhető családi otthonteremtési
kedvezményt új lakás építése vagy vásárlása érdekében veszi igénybe, a támogatás igénylésének eljárási szabályaira,
a támogatás folyósítására, felhasználásának ellenőrzésére és a támogatás visszafizetésére az új lakások építéséhez,
vásárlásához kapcsolódó lakáscélú támogatásról szóló kormányrendelet szabályait kell megfelelően alkalmazni.
3. § (1) A  családi otthonteremtési kedvezményt – ideértve az  egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok
szerint vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatásokat és az  azt megelőző kölcsönöket is – ugyanazon
gyermek után csak egy alkalommal lehet igénybe venni.
(2) Ha az  e  rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő igénylő a  családi otthonteremtési kedvezmény iránti
kérelem benyújtását megelőzően a meglévő vagy vállalt gyermekére tekintettel e rendelet vagy az egyéb lakáscélú
állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatást vagy ezt
megelőlegező kölcsönt vett igénybe, a  háztartásában nevelt gyermeke után folyósított támogatással csökkentett
támogatási összeg igényelhető.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  korábban igénybe vett támogatással összefüggésben előírt életvitelszerű
bentlakási kötelezettséget az e  rendelet szerinti újabb családi otthonteremtési támogatással érintett lakásban kell
teljesíteni.
(4) Ha a fiatal házaspár az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerinti lakásépítési kedvezményt
megelőlegező kölcsönszerződéssel rendelkezik vagy megelőlegezett otthonteremtési kedvezményt vett igénybe,
e  rendelet szerinti családi otthonteremtési kedvezményre akkor köthető támogatási szerződés, ha a  korábbi
gyermekvállalás teljesült.
(5) A  hitelintézet a  (4)  bekezdés szerinti korábbi igénybevételt a  Kincstár által üzemeltetett lakástámogatási szakmai
informatikai rendszerben lévő adatok alapján és a TAKARNET rendszerből ellenőrzi.
4. § (1) A  családi otthonteremtési kedvezményt az  állam nevében a  Kincstár nyújtja a  hitelintézet e  rendelet szerinti
közreműködésével.
(2) A családi otthonteremtési kedvezményre való jogosultság megállapítását, valamint a központi költségvetéssel való
elszámolást a hitelintézet végzi.
(3) A  családi otthonteremtési kedvezménnyel érintett eljárásokban – ha e  rendelet másként nem rendelkezik  – első
fokon a  lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatos feladatkörében a  lakás fekvése szerint illetékes megyei
kormányhivatal, Pest megye vagy a  főváros területén fekvő lakás esetén Budapest Főváros Kormányhivatala
(a  továbbiakban együtt: kormányhivatal), másodfokon a  Kincstár jár el. A  kormányhivatal, valamint a  Kincstár
e rendeletben szabályozott hatósági eljárására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló törvényt kell alkalmazni.
(4) Az e rendeletből eredő valamennyi polgári jogi jogviszonyban az államot – ha törvény másként nem rendelkezik –
a Kincstár képviseli.
(5) A kormányhivatalnak a családi otthonteremtési kedvezménnyel kapcsolatban e rendelet alapján
a) ellátott feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény
(a  továbbiakban: Áht.) 9.  § g)–i)  pontjában meghatározott, valamint a  törvényességi és szakszerűségi
ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a  lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) gyakorolja,
b) hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekkel összefüggésben az Áht. 9. § f ) pontjában és kizárólag
ezekhez kapcsolódva az Áht. 9. § h) pontjában meghatározott hatásköröket a Kincstár gyakorolja.
(6) A miniszter szakmai képzéseket, vizsgákat, valamint szakmai, koordinációs értekezleteket szervez a kormányhivatal
lakástámogatásokkal foglalkozó munkatársai részére.
2. Értelmező rendelkezések 5. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. egyedülálló: az  a  személy, aki hajadon, nőtlen, özvegy, özvegy bejegyzett élettárs, elvált, elvált bejegyzett
élettárs vagy az, akinek a házassága, bejegyzett élettársi kapcsolata megszűnt és nincs élettársa;
2. fiatal házaspár: házastársak, akik közül legalább az  egyik fél a  családi otthonteremtési kedvezmény iránti
kérelem benyújtásának időpontjában még nem töltötte be a 40. életévét;
3. gyermek:
a) a magzat a várandósság betöltött 24. hetét követően, valamint
b) aki az igénylő vér szerinti vagy örökbefogadott eltartottja, és
ba) a 20. életévét még nem töltötte be,
bb) a  20. életévét már betöltötte, de felsőoktatási intézmény  nappali tagozatán tanul és
a 25. életévét még nem töltötte be, vagy
bc) a 20. életévét már betöltötte, de megváltozott munkaképességű személy és ez az állapota
legalább egy éve tart, vagy egy év alatt előreláthatóan nem szűnik meg;
4. használt lakás: olyan lakóingatlan, amely nem minősül az  új lakások építéséhez, vásárlásához kapcsolódó
lakáscélú támogatásról szóló kormányrendeletben meghatározott új lakásnak;
5. hasznos alapterület: a következő helyiségek hasznos alapterületének összege, amelyek a lakáson mint önálló
rendeltetési egységen belül találhatók:
a) előszoba, közlekedő,
b) nappali,
c) hálószoba,
d) étkező,
e) konyha, étkezőkonyha,
f ) fürdőszoba,
g) WC,
h) kamra, tároló,
i) gardrób,
j) mosókonyha,
k) kazánhelyiség és
l) egyéb fűthető helyiség, ide nem értve a gépjárműtárolót és a pinceszinti helyiséget;
6. hitelintézet:
a) a magyarországi székhellyel vagy fiókteleppel rendelkező hitelintézet,
b) a hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben foglaltaknak megfelelően
a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás, valamint
c) a jelzálog-hitelintézet;
7. lakás: a  lakhatás feltételeinek a  vonatkozó jogszabályi követelmények szerint megfelelő, az  ingatlannyilvántartásban lakóház vagy lakás megnevezéssel nyilvántartott ingatlan a  hozzá tartozó földrészlettel,
amely rendelkezik legalább:
a) 12 négyzetmétert meghaladó alapterületű lakószobával és főzőhelyiséggel – ennek hiányában
további, legalább 4 négyzetméter alapterületű, a  főzést lehetővé tevő, önálló szellőzésű lakótérrel,
térbővülettel –, továbbá fürdőhelyiséggel és WC-vel,
b) közműves villamos energia szolgáltatással,
c) egyedi fűtési móddal,
d) közműves szennyvízelvezetéssel, ennek hiányában a szennyvíz elhelyezése és tisztítása a jogszabályi
előírásoknak megfelelően történik, és
e) közműves ivóvíz-szolgáltatással, ennek hiányában a  telken ivóvíz minőségű vizet szolgáltató kút
van;
8. megváltozott munkaképességű személy: akinek a rehabilitációs hatóság vagy jogelődjei által végzett hatályos
minősítés alapján egészségkárosodása legalább 50%-os mértékű, vagy 2008. január 1-jét megelőzően
kiállított hatályos szakvéleménye szerint a munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette.
(2) Az  e  rendeletben meg nem határozott fogalmakat a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvényben (a  továbbiakban:
Ptk.), a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben, az  országos településrendezési és
az  építési követelményekről szóló kormányrendeletben, valamint az  épített környezet alakításáról és védelméről
szóló törvényben meghatározottak szerint kell értelmezni.
3. A családi otthonteremtési kedvezmény igénybevétele 6. § A családi otthonteremtési kedvezmény Magyarország területén,
a) használt lakás vásárlása vagy
b) meglévő lakás – a kérelem benyújtásának időpontját követően megkezdett – bővítése
céljából vehető igénybe.
7. § (1) A  családi otthonteremtési kedvezménnyel megvásárolt lakásban kizárólag a  támogatott személyek szerezhetnek
tulajdont. Házastársak és élettársak esetén a  lakásban mindkét félnek az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett
tulajdonnal kell rendelkeznie.
(2) A  családi otthonteremtési kedvezmény használt lakás vásárlásához abban az  esetben igényelhető, ha a  lakás
–  az  ingatlan-értékbecslési szakvélemény alapján − a  lakhatási igények kielégítésére alkalmas. E  követelményt
a  hitelintézet a  családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem elbírálása során helyszíni szemle keretében,
szemrevételezéssel vizsgálja. Ha a helyszíni szemle során a hitelintézet megállapítja, hogy a lakás a lakhatási igények
kielégítésére nem alkalmas, az  igénylő a hitelintézet részére statikai szakvéleménnyel igazolhatja a  lakás lakhatási
igények kielégítésére való alkalmasságát. A  lakhatási igények kielégítésére való alkalmasságot igazoló statikai
szakvélemény megléte esetén a  lakhatási igények kielégítésére való alkalmatlanságra hivatkozással a  hitelintézet
nem utasíthatja el a kérelmet.
8. § (1) A lakás hasznos alapterületének el kell érnie
a) egy gyermek esetén a 40 négyzetmétert,
b) két gyermek esetén az 50 négyzetmétert,
c) három gyermek esetén a 60 négyzetmétert,
d) négy vagy több gyermek esetén a 70 négyzetmétert.
(2) A  lakás hasznos alapterületének kiszámításánál az  igénylővel közös háztartásban élő és vállalt valamennyi
gyermeket figyelembe kell venni, ideértve azon gyermekeket is, akik után az egyéb lakáscélú állami támogatásokról
szóló jogszabályok szerint vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatást vagy ezt megelőlegező kölcsönt már
igénybe vettek.
(3) Lakás vásárlása érdekében igénybe vett támogatás esetén a lakás vételára nem haladhatja meg a 35 millió forintot.
A lakás vételára legfeljebb 20 százalékkal haladhatja meg a hitelintézet által megállapított forgalmi értéket.
9. § (1) Lakás bővítésének minősül
a) a lakás hasznos alapterületének legalább egy lakószobával történő növelése érdekében végzett építési
tevékenység, ideértve az építmény térfogatnövelésével nem járó tetőtér-beépítést is;
b) emelet-ráépítéssel vagy tetőtér-beépítéssel létrehozott lakás akkor, ha az  emelet-ráépítés vagy tetőtér
beépítés révén nem jön létre két új, önálló albetétként nyilvántartott lakás.
 (2) A meglévő épület, épületrész vagy építmény átalakítása nem minősül a lakás bővítésének.
 (3) Lakás bővítése esetén a  bővítendő lakásnak a  kérelem benyújtásának időpontjában az  igénylő és mindazon
személyek lakóhelyéül, szálláshelyéül kell szolgálnia, akiknek együttlakására tekintettel az  igénylő a  családi
otthonteremtési kedvezményre jogosult, és a bővítést követően
a) lakhatási körülményeiknek javulnia kell, valamint
b) a kialakított lakásnak meg kell felelnie a 8. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek.
4. A családi otthonteremtési kedvezmény mértéke 10. § (1) A támogatás megállapítása során
a) a meglévő gyermeket,
b) a 24. hetet betöltött magzatot, valamint
c) a vállalt gyermekeket
együttesen kell figyelembe venni.
(2) A  3.  § (2)  bekezdésében foglaltak szerint vehető figyelembe az  a  gyermek, aki után az  egyéb lakáscélú állami
támogatásokról szóló jogszabályok szerint vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatást vagy ezt megelőlegező
kölcsönt már igénybe vettek.
(3) A családi otthonteremtési kedvezmény igényelhető összegét megalapozó gyermekszám meghatározásához
a) a családi otthonteremtési kedvezményt igénylő egyedülálló esetén az  igénylővel közös háztartásban élő
gyermekét,
b) a családi otthonteremtési kedvezményt igénylő házastársak esetén a házastársakkal közös háztartásban élő
közös, valamint a házastársak nem közös gyermekeit együttesen,
c) a családi otthonteremtési kedvezményt igénylő fiatal házaspár esetén a fiatal házaspárral közös háztartásban
élő közös, a házastársak nem közös, valamint a fiatal házaspár által közösen vállalt gyermekeket együttesen
kell figyelembe venni.
(4) A  családi otthonteremtési kedvezményt igénylő élettársak esetén a  családi otthonteremtési kedvezmény
igényelhető összegét az (5)–(9) bekezdésben meghatározottak szerint kell megállapítani azzal, hogy az igényelhető
legmagasabb összeg a 11. § d) pontja szerinti támogatási összeg.
(5) Ha az  élettársak a  családi otthonteremtési kedvezményt a  velük közös háztartásban élő közös gyermekeik után
igénylik, – együttes igénylőként – a 11. § szerint jogosultak a támogatásra.
(6) Ha az  élettársak a  családi otthonteremtési kedvezményt az  egyik fél velük közös háztartásban élő gyermeke után
igénylik, – együttes igénylőként – a 11. § szerint jogosultak a támogatásra.
(7) Ha az  élettársak a  családi otthonteremtési kedvezményt a  velük közös háztartásban élő nem közös gyermekeik
után igénylik, az  általuk – együttes igénylőként – igényelhető támogatási összeget akként kell meghatározni,
hogy mindkét fél esetében ki kell számolni, hogy a  saját gyermekei után milyen összegű családi otthonteremtési
kedvezményre lenne jogosult. Az  élettársak az  így kiszámított összegek közül a  számukra kedvezőbbet vehetik
igénybe.
(8) Ha az élettársak a családi otthonteremtési kedvezményt a velük közös háztartásban élő közös és az egyik fél saját
gyermekei után igénylik, – együttes igénylőként – a 11. § szerint jogosultak a támogatásra.
(9) Ha az  élettársak a  családi otthonteremtési kedvezményt a  velük közös háztartásban élő közös és mindkét fél
saját gyermeke után igénylik, az  általuk – együttes igénylőként – igényelhető támogatási összeget akként kell
meghatározni, hogy mindkét fél esetében ki kell számolni, hogy a  saját gyermekei után milyen összegű családi
otthonteremtési kedvezményre lenne jogosult. A közös gyermeket a számítás során csak az egyik igénylőnél lehet
figyelembe venni. Az élettársak az így kiszámított összegek közül a számukra kedvezőbbet vehetik igénybe.
11. § A családi otthonteremtési kedvezmény legmagasabb összege
a) egy gyermek esetén 600 000 Ft,
b) két gyermek esetén 1 430 000 Ft,
c) három gyermek esetén 2 200 000 Ft,
d) négy vagy annál több gyermek esetén 2 750 000 Ft.
5. A családi otthonteremtési kedvezményre jogosult személyek 12. § (1) A családi otthonteremtési kedvezményt igényelheti:
a) a magyar állampolgár és az  a  személy, akit a  magyar állampolgárságról szóló törvény alapján magyar
állampolgárnak kell tekinteni,
b) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
törvény hatálya alá tartozó személy, aki a szabad mozgás és a három hónapot meghaladó tartózkodás jogát
Magyarország területén gyakorolja,
c) a harmadik országbeli állampolgár, ha a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról
szóló törvényben foglaltak szerint bevándorolt vagy letelepedett jogállással rendelkezik,
d) a hontalan, ha a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben
foglaltak alapján ilyen jogállásúnak ismerték el, vagy
e) a menedékjogról szóló törvényben foglaltak szerint menekült vagy oltalmazott jogállással rendelkező
személy.
(2) Nem magyar állampolgár részére a családi otthonteremtési kedvezmény a három hónapot meghaladó tartózkodási
jogosultság fennállásának időtartama alatt nyújtható, ha Magyarország területén bejelentett lakóhellyel rendelkezik.
13. § Együttes igénylők esetén – ha e rendelet kivételt nem tesz – a  feltételeket mindkét igénylőnek teljesítenie kell, és
a nyilatkozatokat mindkét igénylőnek meg kell tennie.
14. § (1) A családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételének feltétele, hogy
a) az igénylő büntetőjogi felelősségét az  1.  melléklet szerinti bűncselekmény elkövetése miatt bíróság nem
állapította meg, vagy büntetőjogi felelősségét a  bíróság az  1.  melléklet szerinti bűncselekmény elkövetése
miatt megállapította, de a  családi otthonteremtési kedvezmény igénylésének időpontjában az  igénylő
e bűncselekmények vonatkozásában a büntetett előélethez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól már
mentesült;
b) az igénylőnek ne legyen az állami adóhatóságnál nyilvántartott köztartozása;
c) az igénylő, együttes igénylés esetén legalább az egyik igénylő 30 napnál nem régebbi okirattal igazolja, hogy
a  családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtásának időpontjában a  társadalombiztosítás
ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről szóló 1997.  évi
LXXX.  törvény (a  továbbiakban: Tbj.) 5.  §-a szerint – ide nem értve a  nemzeti felsőoktatásról szóló törvény
hatálya alá tartozó felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytató
személyt – biztosított, és legalább 180 napja – legfeljebb 30 nap megszakítással – folyamatosan
ca) a Tbj. 5. §-a szerint biztosítottként szerepel,
cb) a nemzeti köznevelésről szóló törvény hatálya alá tartozó középfokú oktatási intézményben nappali
rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytat, a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény hatálya
alá tartozó felsőoktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytat,
vagy
cc) kereső tevékenysége alapján valamely másik Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban
részes állam társadalombiztosítási rendszerének hatálya alá tartozott és ezt az  illetékes külföldi
hatóság által kiállított igazolással igazolja;
d) a lakás a  műszaki állapotára tekintettel – az  ingatlan-értékbecslési szakvélemény alapján − a  lakhatási
igények kielégítésére alkalmas;
e) az igénylő – lakáscsere esetén a  csereszerződés tárgyát képező lakás, valamint lakás bővítése esetén
a bővíteni kívánt lakás kivételével – más lakásban legfeljebb 50 százalékos tulajdoni hányaddal rendelkezik,
ide nem értve azt, ha lakástulajdona – a  tulajdoni hányad mértékétől függetlenül – szerződésen vagy
jogszabályon alapuló haszonélvezeti joggal történő megterhelésére e rendelet hatálybalépését megelőzően,
vagy lakástulajdona jogszabályon alapuló haszonélvezeti joggal történő megterhelésére e  rendelet
hatálybalépésekor vagy azt követően került sor;
f ) az igénylő a vételár vagy a bekerülési költség kiegyenlítésére használja fel a kérelem benyújtását megelőző
5 éven belül értékesített lakástulajdonának a 18. §-ban foglaltak szerint kiszámított vételárát;
g) lakás vásárlása esetén az igénylő az adásvételi szerződést benyújtsa.
 (2) Az  (1)  bekezdés c)  pontjában foglaltakat nem kell figyelembe venni, ha az  igénylő a  fővárosi és megyei
kormányhivatal ápolási díjat megállapító jogerős határozata alapján ápolási díjban részesül.
 (3) A családi otthonteremtési kedvezmény akkor igényelhető, ha az igénylő a támogatási szerződésben
a) – és azt megelőzően a  kérelemben is – nyilatkozik arról, hogy a  családi otthonteremtési kedvezményre
vonatkozó információkat, valamint a saját és a vele közös háztartásban élő kiskorú gyermekei alábbi adatait:
aa) név,
ab) születési név,
ac) anyja neve,
ad) születési hely és idő,
ae) állampolgárság vagy hontalan jogállás,
af ) lakcím,
ag) értesítési cím,
ah) személyi azonosító és
ai) adóazonosító jel
a családi otthonteremtési kedvezmény szabályszerű igénybevételének ellenőrzése céljából a  hitelintézet
kezelje és továbbítsa a kormányhivatal, a Kincstár, valamint az állami adóhatóság részére;
b) – és azt megelőzően a  kérelemben is – büntetőjogi felelőssége tudatában nyilatkozik arról, hogy a  családi
otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtását megelőző 5 éven belül az e rendelet vagy az egyéb
lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint igénybe vett, vissza nem térítendő lakáscélú
állami támogatás vagy ezt megelőlegező kölcsön visszafizetésre jogerősen nem kötelezték;
c) lakás vásárlása esetén nyilatkozik arról, hogy az eladó az igénylőnek nem közeli hozzátartozója vagy élettársa,
valamint gazdálkodó szervezet eladó esetén az  igénylő a  gazdálkodó szervezetben nem rendelkezik
tulajdonnal;
d) vállalja, hogy lakás vásárlása esetén a vételár, lakáscsere esetén a vételár-különbözet legfeljebb 10 százalékát
készpénzben, a  fennmaradó fizetési kötelezettséget az  eladó által megjelölt – a  pénzforgalmi szolgáltatás
nyújtásáról szóló törvényben meghatározott – fizetési számlára vagy pénzügyi intézmény által vezetett,
kölcsöntartozást nyilvántartó technikai számlára teljesíti;
e) vállalja, hogy lakás bővítése esetén a készültségi fokkal arányos folyósítást megelőzően bemutatja az adott
készültségi foknak megfelelő, a  hitelintézet által elfogadott költségvetésben szereplő bekerülési költség
legalább 70 százalékáról a támogatott személy saját nevére kiállított számlákat;
f ) tudomásul veszi, hogy ha lakás bővítése során az  azonos számlakibocsátó által kiállított számlák alapján
az igénylő által visszaigényelhető általános forgalmi adó mértéke a 2 000 000 Ft-ot meghaladja, a hitelintézet
csak abban az  esetben fogadhatja el a  számlákat, ha az  építőipari kivitelezési szolgáltatást nyújtó
számlakibocsátóval kötött, a  kibocsátott számla alapjául szolgáló építési munkákra vonatkozó kivitelezési
szerződést – a folyósítást megelőzően – bemutatja;
g) tudomásul veszi, hogy a  hitelintézet kizárólag olyan számlát fogad el, amelynek kiállítására a  kérelem
benyújtását követően került sor, valamint amelynek kibocsátója az  állami adóhatóság nyilvántartásában
működő adóalanyként szerepel, vagy ennek hiányában az  állami adóhatóság a  működő adóalanyiságot
a számlakibocsátó tekintetében igazolja;
h) vállalja, hogy lakás építési engedély-köteles bővítése esetén legkésőbb a  családi otthonteremtési
kedvezmény utolsó részfolyósításáig a  használatbavételi engedélyt vagy a  használatbavétel
tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítványt bemutatja;
i) hozzájárul ahhoz, hogy az  állami adóhatóság, a  kormányhivatal és a  hitelintézet a  dokumentumok
valódiságát, a  bennük foglalt gazdasági esemény megtörténtét és ezekkel összefüggésben a  családi
otthonteremtési kedvezmény igénybevételének jogszerűségét, felhasználásának szabályszerűségét
a  helyszínen ellenőrizze, és annak eredményéről a  hitelintézetet tájékoztassa, illetve, ha olyan
jogszabálysértést is észlel, amellyel kapcsolatos eljárás a  kormányhivatal hatáskörébe tartozik,
a kormányhivatalt hivatalból értesítse;
j) vállalja, hogy az igénylő és azon gyermek, akire tekintettel a családi otthonteremtési kedvezmény folyósításra
került, a  családi otthonteremtési kedvezmény folyósításától, bővítés esetén az  utolsó részfolyósítástól
számított 10 évig – a meglévő gyermek legalább nagykorúvá válásáig – a lakásban életvitelszerűen lakik;
k) vállalja, hogy a  családi otthonteremtési kedvezmény folyósítását, bővítés esetén az  utolsó részfolyósítását
követő 30  napon belül bemutatja a  hitelintézet számára a  lakcímet igazoló hatósági igazolványt, hontalan
támogatott személy esetében a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
törvény szerinti ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást, amely igazolja, hogy a  családi otthonteremtési
kedvezménnyel vásárolt vagy bővített lakás mindazon személyek lakóhelye, hontalan esetében szálláshelye,
akikre tekintettel a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítása történt;
l) a 10. § (3) bekezdés c) pont szerinti esetben nyilatkozik a gyermekvállalásról;
m) a 10.  § (3)  bekezdés c)  pont szerinti esetben, valamint magzat után igényelt családi otthonteremtési
kedvezmény esetén
ma) hozzájárul ahhoz, hogy a  gyermek születését a  Kincstár − a  családtámogatási adatbázist
magában foglaló egységes szociális nyilvántartásban már rendelkezésre álló, és a  hitelintézet által
szolgáltatott adatokat összevetve – megállapítsa,
mb) vállalja, hogy ha a gyermek születését követően nem igényel családtámogatási ellátást, a gyermek
születési anyakönyvi kivonatát, lakcímét igazoló hatósági igazolványát és adóazonosító jelét
tartalmazó adóigazolványát, vagy a  gyermek halva születése esetén annak tényét igazoló
dokumentumot a  gyermek születését követő legfeljebb 60  napon belül a  hitelintézet részére
bemutatja;
n) a 3. § (2) bekezdése szerinti korábbi igénybevétel esetén a gyermek neve, adóazonosító jele, születési adatai
megjelölésével büntetőjogi felelőssége tudatában nyilatkozik arról, hogy mely gyermek után, mikor, melyik
hitelintézeten keresztül, mekkora összegben, helyrajzi számmal megjelölve mely lakás vonatkozásában vette
igénybe a vissza nem térítendő állami támogatást;
o) az igénylő a  12.  § (2)  bekezdése szerinti esetben vállalja, hogy tartózkodási jogosultságának
fennállását évente, a tárgyév január 31-ig a hitelintézetnek igazolja.
(4) A (3) bekezdés a) és k) pontja szerinti nyilatkozatot azon nagykorú, közös háztartásban élő gyermeknek is meg kell
tennie, akire tekintettel a családi otthonteremtési kedvezményt igénybe veszik.
(5) Ha a támogatási szerződésben foglalt bármely feltétel nem teljesül, erről a hitelintézet tudomásszerzését követően
haladéktalanul tájékoztatja a kormányhivatalt.
15. § Nem minősül a 14. § (3) bekezdés j) pontjában foglalt kötelezettség megszegésének, ha
a) a gyermek – a  gyermekvédelmi szakellátások körébe tartozó otthont nyújtó ellátás keretében elhelyezett
gyermek kivételével – tanulmányai folytatása miatt átmenetileg nem a támogatott személy lakásában lakik,
b) a támogatott személyt vagy a gyermeket, akire tekintettel a családi otthonteremtési kedvezményt igényelte,
egészségi állapota miatt tartósan egészségügyi intézményben kezelik,
c) ha a támogatott személy és a gyermek, akire tekintettel a családi otthonteremtési kedvezményt igényelték,
a támogatott személy munkavállalására tekintettel – indokoltan – legfeljebb öt évig a  lakás elhelyezkedése
szerinti településtől eltérő településen tartózkodik,
d) a támogatott személy vagy a  gyermek, akire tekintettel a  családi otthonteremtési kedvezményt igényelte,
közeli hozzátartozó ápolása miatt ideiglenesen nem a támogatott személy lakásában lakik,
e) a támogatott személy az 1. mellékletben nem szereplő vétség miatt letöltendő szabadságvesztés büntetését
tölti,
f ) a nagykorú gyermek, akire tekintettel a családi otthonteremtési kedvezményt igényelték, elköltözik vagy
g) a kiskorú gyermek, akire tekintettel a családi otthonteremtési kedvezményt igényelték, a nagykorúvá válását
követően elköltözik. 16. § (1) A családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével
a) vásárolt használt lakásra a  családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés
megkötését követő,
b) bővített lakásra a  munkálatok idejére és a  munkálatok befejezését, vagy − építési engedélyköteles bővítés
esetén − a használatbavételi engedély kiadását vagy a használatbavétel tudomásulvételét követő,
c) a 23.  § szerinti esetben a  családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés
megkötésének időpontjától számítva
10 évig terjedő időszakra az állam javára jelzálogjog, valamint annak biztosítására elidegenítési és terhelési tilalom
kerül bejegyzésre. A  jelzálogjog ranghelyét kizárólag a  lakás vásárlása vagy bővítése érdekében felvett lakáscélú
hitelintézeti, lakástakarék-pénztári kölcsönt biztosító jelzálogjog előzheti meg.
(2) Az állam javára szóló jelzálogjog, valamint az elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzésekor a hitelintézet jár el.
6. A támogatási szerződés megkötésével kapcsolatos részletes szabályok
17. § A  14.  § (3)  bekezdés j)  pontja szerinti időszakban a  lakásra a  támogatott személynek lakásbiztosítással kell
rendelkeznie. A lakásbiztosítás jellemzőit a támogatási szerződés tartalmazza.
18. § A 14. § (1) bekezdés f ) pontjában foglaltak szerint értékesített lakástulajdon vételárát csökkenteni kell
a) az adásvételt követően vásárolt ingatlan vételárának,
b) a lakástulajdont terhelő, a vételárból visszafizetett munkáltatói vagy önkormányzati támogatás,
c) az értékesített lakás vásárlására vagy építésére felvett lakáscélú hitelintézeti kölcsön vételárból törlesztett,
d) a számlával igazolt ingatlanközvetítői jutalék,
e) az adásvételre tekintettel megfizetett közteher
összegével.
7. Lakás bővítése esetén irányadó szabályok 19. § (1) A  családi otthonteremtési kedvezménnyel érintett lakásban az  igénylőnek az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett,
legalább 50 százalékos tulajdoni hányaddal kell rendelkeznie.
(2) Lakás bővítése esetén a  családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés megkötésének
feltétele, hogy az igénylő által benyújtott bekerülési költséget tartalmazó költségvetést a hitelintézet elfogadja.
(3) Bővítés esetén a családi otthonteremtési kedvezmény nem haladhatja meg a 14. § (3) bekezdés e) pontja szerinti
számlával igazolt bekerülési költség 50 százalékát.
(4) Bekerülési költségnek minősül a ténylegesen megfizetett, telekárat és a beépített vagy szabadon álló berendezési
tárgyat nem tartalmazó alábbi költség:
a) a bővítés érdekében a  lakás épületszerkezeteinek, közös használatra szolgáló helyiségeinek, tároló
helyiségeinek – ide nem értve a  különálló épületben megvalósuló tüzelőanyag-tárolót, a  lomkamrát és
központi berendezéseinek építési költsége –,
b) a lebonyolítási költségek, köztük a műszaki tervezés, a hatósági engedélyezés – ideértve a használatbavétel
tudomásulvételét – és a műszaki ellenőrzés költsége,
c) a bővítéshez szükséges földmunka elvégzésének költségei,
d) a bővítés megépítése érdekében felmerült építménybontási költségek.
(5) Ha a  támogatott személy a  14.  § (3)  bekezdés e)  pontja alapján vállaltakat meghaladó mértékben teljesíti
a  hitelintézet részére a  számlabemutatási kötelezettségét, legfeljebb a  hitelintézet által elfogadott költségvetés
összegének erejéig bemutatott számlák figyelembevételével, legfeljebb a  (3)  bekezdés alapján számított összegű
kedvezményre jogosult.
(6) Ha az (5) bekezdés szerinti esetben a különbözet a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítását követően merül
fel, és a támogatott személy hitelintézettel kötött kölcsönszerződéssel rendelkezik, a különbözet a kölcsöntartozás
csökkentésére használható fel.
(7) Ha a  lakás bővítése során bontott anyagok is felhasználásra kerülnek, úgy ezeknek az  építőipari kivitelezési
tevékenység felelős műszaki vezetője által írásban igazolt értékéig a  számlabenyújtási kötelezettség legfeljebb
a 14. § (3) bekezdés e) pontja szerinti összeg 20 százalékával csökkenthető.
8. A megelőlegezett családi otthonteremtési kedvezmény szabályai 20. § (1) A  hitelintézet a  megelőlegezett családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelmet elutasítja, ha
a gyermekvállalást nyilvánvalóan lehetetlennek minősíti.
(2) A fiatal házaspár gyermekvállalásának teljesítésére előírt határidő – a  (6) és (7) bekezdésben foglalt eltérésekkel –
egy gyermek vállalása esetén 4 év, két gyermek vállalása esetén 8 év.
(3) A vállalt gyermek megszületésére vonatkozó határidőt lakás vásárlása esetén a támogatási szerződés megkötésének
időpontjától, építési engedélyköteles bővítésnél használatbavételi engedély, a  használatbavétel tudomásulvételét
igazoló hatósági bizonyítvány vagy nem építési engedély köteles bővítés esetén a  bővítés megtörténtéről szóló
hatósági bizonyítvány kiadásának napjától kell számítani.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti okiratot a  fiatal házaspár az  annak kiadását követő 30  napon belül, de legkésőbb
a használatbavétel tudomásulvételét követő 45 napon belül köteles a hitelintézet részére bemutatni.
(5) Ha a fiatal házaspár a (4) bekezdés szerinti dokumentumokra vonatkozó bemutatási kötelezettségének a hitelintézet
felszólítását követően sem tesz eleget, a  családi otthonteremtési kedvezmény összegét az  igénybevétel  napjától
számított, a  Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelten köteles a  hitelintézeten keresztül a  Kincstár részére
visszafizetni.
(6) A  gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő a  várandósság orvosilag megállapított tényére tekintettel
a várandósság végéig meghosszabbodik, ha a fiatal házaspár a várandósság tényét orvosi bizonyítvánnyal a vállalási
határidő lejártáig a hitelintézetnek igazolja.
(7) Ha a  fiatal házaspár a  gyermekvállalást örökbefogadással kívánja teljesíteni és a  gyámügyi feladatkörében
eljáró kormányhivatalnak az  örökbefogadásra való alkalmasságot megállapító határozatát a  hitelintézet részére
a  (2) bekezdés szerinti, gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő lejárta előtt bemutatja, a gyermekvállalás
teljesítésére vonatkozó határidő két évvel meghosszabbodik. A hitelintézet a fiatal házaspárt és a kormányhivatalt
a gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő meghosszabbításáról írásban értesíti.
(8) A gyermekvállalás teljesítése a támogatott személy által örökbefogadott, valamint bírósági vagy hatósági határozat
következtében utóbb a háztartásába került vér szerinti gyermek is. A gyermekvállalás teljesítését a Kincstár a 14. §
(3) bekezdés m) pont szerinti hozzájárulás alapján megállapítja és erről a hitelintézetet értesíti.
(9) A Kincstár a (2) bekezdésben meghatározott, a gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő alatt, illetve annak
leteltét követő 6 hónapon belül adategyeztetésre hívhatja fel a fiatal házaspárt.
(10) Ha a fiatal házaspár vállalt gyermeke után nem igényelt családtámogatási ellátást vagy azt a családok támogatásáról
szóló 1998. évi LXXXIV. törvény végrehajtásáról szóló 223/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 4/B. § (4) bekezdése szerinti
családtámogatási kifizetőhelyen igényelte, úgy – a kiállítást követő 60 napon belül – a gyermekvállalás teljesítését
igazoló okiratot és a  gyermek adóazonosító jelét tartalmazó adóigazolványát köteles a  hitelintézet részére
bemutatni.
21. § (1) Ha a  fiatal házaspár a  gyermekvállalásra a  támogatási szerződésben meghatározott határidőig gyermekvállalását
nem vagy csak részben teljesíti, az  igénybe vett családi otthonteremtési kedvezmény összegét csökkentve
a  gyermekvállalási határidő lejártának időpontjában meglévő gyermekek után járó családi otthonteremtési
kedvezmény összegével a támogatás folyósításának napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelten
–  a  gyermekvállalási határidő leteltét követő 60  napon belül – vissza kell fizetni. Ha a  gyermek halva születik,
a gyermekvállalást teljesítettnek kell tekinteni.
(2) Ha a fiatal házaspár a gyermekvállalást a házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének időpontjáig nem vagy
csak részben teljesíti, köteles a  házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének tényét a  bírósági ítélet jogerőre
emelkedését követő 60  napon belül a  jogerős ítélet bemutatásával a  hitelintézetnél igazolni. A  fiatal házaspár
az igénybe vett családi otthonteremtési kedvezmény összegét csökkentve a bírósági ítélet jogerőre emelkedésének
időpontjában meglévő gyermekek után járó családi otthonteremtési kedvezmény összegével, a  bírósági ítélet
jogerőre emelkedését követő  naptól a  bejelentés  napjáig számított, a  Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelve
köteles visszafizetni.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének időpontjában fennálló
várandósságból született gyermekkel – ideértve a halva született gyermeket is – az adott gyermekvállalást teljesítettnek
kell tekinteni. Ha a  fiatal házaspár a  várandósság tényét és a  gyermek születésének várható időpontját a  házasság
felbontása vagy érvénytelenítése igazolásával egyidejűleg, orvosi bizonyítvánnyal a  hitelintézet részére igazolja,
a  (2)  bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettség fennállásának, mértékének és kezdő időpontjának megállapítása
a házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének időpontjában fennálló várandósság végéig meghosszabbodik.
22. § A  hitelintézet a  20. és 21.  § szerinti okirat és igazolás benyújtásáról, valamint a  nyilatkozat megtételéről a  havi
adatszolgáltatással egyidejűleg tájékoztatja a Kincstárt.
9. A családi otthonteremtési kedvezmény során figyelembe nem vett, utóbb született gyermek esetén
alkalmazandó szabályok
23. § (1) Lakáscélú hitelintézeti kölcsönszerződéssel rendelkező támogatott személy esetén a  családi otthonteremtési
kedvezmény azon utóbb született gyermek után is igényelhető, akire tekintettel a  támogatott személy nem
részesült a  családi otthonteremtési kedvezményben. Az  utóbb született gyermek után igényelhető családi
otthonteremtési kedvezmény gyermekenként 400 000 forint, azzal, hogy lakás bővítése esetén a  családi
otthonteremtési kedvezmény nem haladhatja meg a 19. § (3) bekezdésében meghatározott bekerülési költséget.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti családi otthonteremtési kedvezmény lakáscélú hitelintézeti kölcsönszerződésből
eredő tartozás törlesztésére vehető igénybe az  utóbb született gyermek után, – a  születés időpontjában,
örökbefogadásnál az  örökbefogadás időpontjában már meglévő gyermekek számától és a  lakás hasznos
alapterületétől eltekintve – a  lakáscélú hitelintézeti kölcsönszerződés megkötésének időpontjában hatályos
jogszabályi feltételek mellett.
(3) Ha az  utóbb született gyermek után igényelhető családi otthonteremtési kedvezmény igénylése a  26.  §
(1) bekezdésében meghatározott határidőn belül történik, – a kedvezmény első igénybevételének időpontja szerinti
feltételek szerint és összegeket figyelembe véve – a  családi otthonteremtési kedvezmény a  bekerülési költség
megfizetésére is felhasználható.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti családi otthonteremtési kedvezmény kizárólag a  vételár megfizetéséhez, bővítés esetén
a  bekerülési költségek fedezetére a  hitelintézet által az  adásvételt vagy a  használatbavételt megelőzően nyújtott
és folyósított, a  családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem benyújtásának időpontjában fennálló
kölcsönszerződésből a  családi otthonteremtési kedvezmény iránti (1)  bekezdés szerinti kérelem benyújtásának
időpontjában még fennálló tartozás csökkentésére használható fel.
10. Használt lakás bővítéséhez és vásárlásához igényelhető családi otthonteremtési kedvezmény
igénybevételének eljárási szabályai
24. § (1) A családi otthonteremtési kedvezmény olyan hitelintézettől igényelhető, amely teljesíti az  e  rendeletben foglalt
kötelezettségeit.
(2) A támogatásra való jogosultság megállapítását és folyósítását, valamint a támogatásnak a központi költségvetéssel
való elszámolását az  (1) bekezdés szerinti hitelintézet végzi. A családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem
benyújtásakor az e rendelet szerinti feltételek meglétét a támogatást folyósító hitelintézet köteles ellenőrizni.
(3) A hitelintézet felelős az állammal szemben minden olyan kárért, amely az e rendelet alapján őt terhelő kötelezettség
megsértésével keletkezett. A  hitelintézet felelőssége kiterjed a  függő közvetítőjére is, aki az  e  rendelet szerinti
családi otthonteremtési kedvezményre való jogosultságot bírál el, valamint a családi otthonteremtési kedvezmény
nyújtásához kapcsolódó tevékenységet végez. Mentesül a  hitelintézet a  felelősség alól, ha bizonyítja, hogy maga
vagy függő közvetítője úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben elvárható.
(4) A hitelintézet a neki felróható okból eredő kár esetén a támogatottal szemben köteles helytállni, e kötelezettségét
az államra nem háríthatja át.
(5) A  hitelintézet köteles a  családi otthonteremtési kedvezményre vonatkozó reklámjaiban, hirdetéseiben az  alábbi
szöveget feltüntetni: „A hirdetésben szereplő családi otthonteremtési kedvezmény Magyarország Kormánya által
nyújtott támogatás.”
(6) A családi otthonteremtési kedvezményre vonatkozó (5) bekezdés szerinti reklámok, hirdetések részletes szabályait
az általános politikai koordinációért felelős miniszter állapítja meg.
(7) Ha ugyanazon lakáscél megvalósításához a  támogatott személy az  e  rendelet és egyéb lakáscélú állami
támogatásokat szabályozó kormányrendeletek szerinti lakáscélú állami támogatásokat különböző hitelintézetektől
veszi igénybe, a hitelintézetek kötelesek együttműködni, valamint a másik hitelintézethez már benyújtott és általa
letörölhetetlen jelzéssel ellátott számlát elfogadni.
(8) A  (7)  bekezdés tekintetében lakáscélú állami támogatásnak minősül a  lakás-takarékpénztárakról szóló törvény,
valamint a  lakáscélú állami támogatásokról, a fiatalok, valamint a többgyermekes családok lakáscélú kölcsöneinek
állami támogatásáról és az otthonteremtési kamattámogatásról szóló kormányrendelet, a lakásépítési támogatásról
szóló kormányrendelet, valamint az e rendelet szerinti állami támogatás.
25. § A  hitelintézet a  támogatott személytől a  családi otthonteremtési kedvezményre való jogosultság elbírálásáért
a családi otthonteremtési kedvezmény összegének 1,5 százalékának megfelelő, de legfeljebb 30 ezer forint bírálati
díjat kérhet, mely összeg nem tartalmazza az értékbecslés és a helyszíni szemle díját. A 30. § (2) bekezdése szerinti
esetben a  hitelintézet a  dokumentumok beszerzésének költségeit az  igénylő felé felszámíthatja. Ha a  támogatott
személy a  hitelintézettől lakáscélú kölcsönt is igényelt, a  családi otthonteremtési kedvezményre való jogosultság
elbírálásáért és folyósításáért a hitelintézet díjat vagy egyéb ellenszolgáltatást nem számíthat fel.
26. § (1) A  családi otthonteremtési kedvezményre való jogosultság megállapítását és mértékének meghatározását
–  a  23.  §-ban foglaltak kivételével – használt lakás vásárlása esetén az  adásvételi szerződés megkötését követő
120 napon belül, bővítés esetén a bővítési munkálatok megkezdése előtt kell kérni a hitelintézettől.
(2) A 2. § (4) bekezdése szerinti családi otthonteremtési kedvezményre való jogosultság megállapítását és mértékének
meghatározását e rendeletben foglaltak szerint, új lakás vásárlása esetén az adásvételi szerződés megkötését követő
120  napon belül, építés esetén a  használatbavételi engedély kiadását vagy a  használatbavétel tudomásulvételét
megelőzően kell kérni a hitelintézettől.
(3) Ha az  igénylő az  (1) és (2)  bekezdés szerinti határidőn belül nem él a  családi otthonteremtési kedvezmény
igénylésének lehetőségével, arra a határidő lejártát követően már nem tarthat igényt.
(4) A kérelem benyújtásának napja az a nap, amikor az igénylő a kérelmet és az e rendelet szerinti igénylési feltételeket
igazoló dokumentumokat hiánytalanul benyújtja a  hitelintézet részére. A  hitelintézet a  családi otthonteremtési
kedvezmény igénylése iránti kérelem benyújtásáról és a  becsatolt dokumentumokról igazolást ad az  igénylőnek,
amelyben tájékoztatja a  kérelem elbírálásának a  hitelintézet belső szabályzata szerinti várható időtartamáról.
A  kérelem benyújtásának minősül az  is, ha a  kérelmet és a  becsatolt dokumentumokat a  hitelintézet függő
közvetítője vette át. Ez esetben az elbírálás várható időtartamáról a függő közvetítő ad írásbeli tájékoztatást.
(5) A hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény nyújtását nem tagadhatja meg, ha az igénylő a jogszabályban
foglalt feltételeknek megfelel, és a lakás vásárlását vagy bővítését – a hitelintézet számára bizonyíthatóan – kölcsön
igénybevétele nélkül meg tudja valósítani.
(6) Ha a  lakás vásárlását vagy bővítését az  igénylő kölcsön igénybevételével tudja megvalósítani, a  családi
otthonteremtési kedvezmény abban az  esetben igényelhető, ha a  hitelintézet az  igénylőt az  igényelt kölcsön
felvételéhez hitelképesnek minősíti.
(7) Ha az  igénylő a  lakás vásárlását vagy bővítését a  saját erőn és a  családi otthonteremtési kedvezményen felül
hitelintézeti kölcsön igénybevételével valósítja meg és a  családi otthonteremtési kedvezményt és a  hitelintézeti
kölcsönt két különböző hitelintézettől igényli, úgy az  igénylő a  családi otthonteremtési kedvezményt nyújtó
hitelintézetnek bemutatja a  kölcsönt nyújtó hitelintézet által kiadott, a  kölcsönszerződés előre meghatározott
jövőbeni időpontban vagy feltételek bekövetkezésekor történő megkötésére vonatkozó kötelezettségvállalását.
A kölcsön folyósítása a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítását megelőzően történik.
27. § (1) A  családi otthonteremtési kedvezményre való jogosultságot és a  kedvezmény mértékét a  kérelem benyújtásakor
hatályos jogszabályok alapján kell megállapítani. A  jogosultság feltételeinek meglétét az  igénylő a  30.  §
(1) bekezdése szerinti dokumentumokkal igazolja a hitelintézet számára.
(2) Ha a  lakás vásárlása vagy bővítése családi otthonteremtési kedvezménnyel is megvalósítható, a hitelintézet átadja
az  igénylőnek a  miniszter által vezetett minisztérium honlapján elérhető, és a  hitelintézetek részére elektronikus
úton megküldött tájékoztatót a  családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételének feltételeiről, valamint
írásban tájékoztatást ad az igényléshez szükséges dokumentumokról.
28. § (1) A  hitelintézet a  családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelem elutasítása esetén az  igénylőt részletesen,
írásban tájékoztatja a kérelem elutasításának indokáról a nem teljesülő e  rendelet szerinti igénybevételi feltételek
megjelölésével, továbbá arról, hogy ha az  igénylő a  kérelem elutasításával nem ért egyet, –  az  írásbeli elutasítás
az  igénylő általi kézhezvételétől számított 15  napon belül  – a  családi otthonteremtési kedvezményre jogosító
feltételeknek való megfelelés megállapítását kérheti a  kormányhivataltól. A  kormányhivatal megkeresésére
a  hitelintézet 8  napon belül köteles megküldeni a  kormányhivatalnak a  kérelem elutasítását megalapozó iratok
másolatát.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerint jogerőre emelkedett határozat megállapítja, hogy az  igénylő a  kérelem hitelintézethez
történő benyújtásakor az  e  rendelet szerinti igénybevételi feltételeknek megfelelt, a  hitelintézet e  feltételek
fennállásának hiányára hivatkozással a  családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés
igénylővel történő megkötését és a  családi otthonteremtési kedvezmény folyósítását nem tagadhatja meg
akkor sem, ha a  lakáscél időközben megvalósult. A  jogerős határozat a  hitelintézet hitelezési tevékenységét nem
korlátozhatja.
29. § (1) Ha a  családi otthonteremtési kedvezményre való jogosultság feltételei fennállnak, a  hitelintézet az  igénylővel
a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről támogatási szerződést köt.
(2) A családi otthonteremtési kedvezményből eredő, támogatott személyt terhelő bejelentési kötelezettség teljesítését
a hitelintézet a támogatott személy részére a bejelentéssel egyidejűleg, írásban igazolja.
30. § (1) A családi otthonteremtési kedvezményre való jogosultság feltételeinek meglétét a következők szerint kell igazolni:
 1. a személyazonosságot és az életkort személyazonosító igazolvánnyal vagy érvényes úti okmánnyal,
 2. a bejelentett lakóhelyet és a  személyi azonosítót a  lakcímet és személyi azonosítót igazoló hatósági
igazolvánnyal,
 3. a három hónapot meghaladó tartózkodás jogát a  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező
személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti regisztrációs igazolással, érvényes
tartózkodási kártyával vagy állandó tartózkodási kártyával,
4. a bevándorolt jogállást bevándorlási engedéllyel, a letelepedett jogállást letelepedési engedéllyel, ideiglenes
letelepedési engedéllyel, nemzeti letelepedési engedéllyel, EK letelepedési engedéllyel, a menekült jogállást
az  azt tanúsító személyazonosító igazolvánnyal, az  oltalmazott jogállást az  azt tanúsító személyazonosító
igazolvánnyal, a  hontalan jogállást a  hontalankénti elismerésről szóló határozattal vagy a  jogállást igazoló
hatósági igazolással,
5. azt a  tényt, hogy az  igénylő csak olyan személy után igényel családi otthonteremtési kedvezményt, aki
után e  rendelet és egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerinti vissza nem térítendő
lakáscélú állami támogatás igénybevételére még nem került sor, büntetőjogi felelősség mellett kiállított
nyilatkozattal,
6. a házasságot anyakönyvi kivonattal,
 7. a gyermek születését anyakönyvi kivonattal, a  kiskorú gyermeknek a  szülői felügyeleti jog gyakorlásával
összefüggésben meghatározott lakóhelyét a  jogerős bírósági határozat bemutatásával, az  örökbefogadást
a gyámhatóság engedélyező határozatával,
8. a gyermek halva születését a halottvizsgálatról és a halottakkal kapcsolatos eljárásról szóló 351/2013. (X. 4.)
Korm. rendelet 3. melléklete szerinti okirattal,
9. a saját és gyermeke adóazonosító jelét adóigazolvánnyal,
10. a várandósság betöltött 24. hetét a várandósgondozási könyvvel,
11. a közös háztartás fennállását, valamint élettársak esetében ennek időtartamát teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt nyilatkozattal, elvált szülők kiskorú gyermekeinek a szülői felügyeleti jog gyakorlásával
összefüggésben meghatározott lakóhelyét a  jogerős bírósági határozat bemutatásával, az  örökbefogadást
a gyámhatóság engedélyező határozatával,
12. a 14.  § (1)  bekezdés c)  pontjában foglaltakat az  illetékes egészségbiztosítási pénztári feladatokat ellátó
kormányhivatal által kiállított igazolással, illetve az  illetékes külföldi hatóság által kiállított igazolás hiteles
magyar nyelvű fordításával,
13. a köztartozásmentességet – ha az  igénylő nem szerepel az  adózás rendjéről szóló törvény szerinti
köztartozásmentes adózói adatbázisban – nemleges együttes adóigazolással,
14. középfokú oktatási-nevelési intézmény  nappali tagozatán fennállói tanulói jogviszonyt a  középfokú
intézmény által kiállított igazolással vagy az  érettségi bizonyítvány vagy az  arról az  azt kiállító oktatási
intézmény által készített hiteles másolat bemutatásával,
15. a felsőoktatási intézmény  nappali tagozatán fennálló hallgatói jogviszonyt a  felsőoktatási intézmény által
kiállított igazolással,
16. a 14.  § (3)  bekezdés c)  pontjában foglaltakat az  igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt
nyilatkozatával,
17. a tulajdonjog fennállását 30  napnál nem régebbi hiteles tulajdoni lap másolattal, a  tulajdonjog
megszerzésére irányuló szándékot adásvételi szerződéssel és 30  napnál nem régebbi hiteles tulajdoni lap
másolattal,
18. a büntetlen előéletet érvényes hatósági bizonyítvánnyal, amelyhez csatolni kell az  igénylő írásbeli
hozzájárulását ahhoz, hogy a  hatósági bizonyítványban foglalt személyes adataikat a  hitelintézet a  családi
otthonteremtési kedvezményre való jogosultsága megállapításának céljából és időtartamára kezelje,
19. kormányhivatal igazolásával, hogy az  egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok alapján
a fiatal házaspár lakásépítési kedvezményt megelőlegező fennálló kölcsönszerződéssel nem rendelkezik.
(2) Ha az  igazolandó tény a  hitelintézet általi megkeresés útján, az  igénylő közreműködése nélkül is igazolható,
az (1) bekezdés szerinti csatolandó dokumentum megjelölésével és a felmerült költségek utólagos megfizetésének
vállalásával az  igénylő kérheti, hogy a megjelölt dokumentumot – az  igénylő helyett és nevében történő eljárásra
feljogosító, a  szükséges adatkezeléshez való hozzájárulást is tartalmazó meghatalmazás alapján – a  hitelintézet
szerezze be. A meghatalmazáshoz szükséges nyomtatványokat a hitelintézet biztosítja.
31. § (1) A  hitelintézet a  családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéhez a  költségek igazolásaként bemutatott
eredeti számlát – letörölhetetlen jelzéssel ellátva – a  támogatott személynek visszaadja, másolatban tíz  évig
irattárában megőrzi. Letörölhetetlen jelzéssel a számlára feljegyzésre kerül, hogy azt mely ingatlan vonatkozásában
és mikor mutatták be a hitelintézetnél az e rendelet szerinti lakáscél megvalósítása tekintetében.
(2) Ha a hitelintézet szerint a számla valódisága vagy a számlában szereplő gazdasági esemény megtörténte kétséges,
a tények feltárása érdekében megkeresi az állami adóhatóságot.
(3) A támogatott személy köteles a költségek igazolásaként bemutatott számlákat az adásvételi szerződés megkötése,
illetve a  használatbavételi engedély kiadása, a  használatbavétel tudomásulvétele utolsó  napjától számított 5  évig
megőrizni.
32. § A  nem magyar állampolgár támogatott személy a  tartózkodási jogosultsága fennállását  évente, legkésőbb
január  31-ig igazolja a  hitelintézet részére. A  nem magyar állampolgár támogatott személy a  tartózkodási
jogosultságában bekövetkezett változást 8 napon belül köteles a hitelintézetnek bejelenteni.
33. § (1) A kormányhivatal a támogatott személynél a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételének jogszerűségét
hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja.
(2) A kormányhivatal a jogosulatlan igénybevétel tényéről a folyósító hitelintézetet írásban tájékoztatja.
11. A családi otthonteremtési kedvezmény összegének folyósítása 34. § (1) A  családi otthonteremtési kedvezmény összegének folyósítása használt lakás vásárlása esetén a  támogatási
szerződés megkötését követően, egy összegben történik.
(2) A  családi otthonteremtési kedvezmény összegének folyósítása lakás bővítése esetében, a  (3)  bekezdésben foglalt
kivétellel a  készültségi fokkal arányosan, utólagosan történik. A  családi otthonteremtési kedvezmény utolsó
részletének folyósítására a  használatbavételi engedély, a  használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági
bizonyítvány hitelintézet részére történő bemutatását követően kerülhet sor.
(3) Ha a  támogatott személy a  családi otthonteremtési kedvezménnyel kapcsolatos ügyintézéssel mást hatalmaz
meg, a családi otthonteremtési kedvezmény folyósítása kizárólag a használatbavételi engedély, a használatbavétel
tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány bemutatását követően, egy összegben történhet.
(4) A  folyósítás akkor kezdhető meg, ha a  támogatott személy a  családi otthonteremtési kedvezményen és
a hitelintézeti kölcsönön kívül saját erejét a lakásbővítésre már felhasználta.
(5) A  hitelintézet lakás bővítése esetén a  családi otthonteremtési kedvezmény készültségi fokkal arányos folyósítását
megelőzően a készültségi fok feltételeinek teljesítését a helyszínen, valamint a 14. § (3) bekezdés e) pontja szerinti
számlabemutatással ellenőrzi.
12. A családi otthonteremtési kedvezmény visszafizetésének szabályai 35. § (1) Ha az  igénylő a  30.  §-ban foglalt kötelezettség teljesítése során a  hitelintézetnek vagy az  igazolást kibocsátónak
valótlan adatot tartalmazó nyilatkozatot tett, és ez alapján jutott a családi otthonteremtési kedvezményhez, akkor
a  támogatott személy a  folyósított összeget az  igénybevétel  napjától a  Ptk. szerint számított késedelmi kamattal
köteles visszafizetni. Ha a  támogatott személy visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a  hitelintézet
tájékoztatja erről a kormányhivatalt és megküldi az ügy iratait.
(2) Ha a  kormányhivatal a  hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy a  támogatott személy jogosulatlanul vette
igénybe a  családi otthonteremtési kedvezményt, határozatban intézkedik a  családi otthonteremtési kedvezmény
– igénybevétel napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelt összegének – visszatérítése iránt.
36. § (1) Ha a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével érintett
a) lakást az  állam javára bejegyzett elidegenítési és terhelési tilalom fennállása alatt lebontják – kivéve, ha
a bontás természeti katasztrófa miatt vált szükségessé – vagy elidegenítik,
b) lakás nem a  támogatott személy és azon kiskorú gyermekének lakóhelyéül szolgál, akire tekintettel
a támogatást igénybe vette,
c) lakás használatát harmadik személynek átengedik, azon használati vagy haszonélvezeti jogot alapítanak,
vagy
d) lakást a lakáscéltól eltérően hasznosítják,
a támogatott személy – a  családi otthonteremtési kedvezmény visszafizetésének felfüggesztése és
a  (2)  bekezdésben meghatározott eset kivételével – köteles a  családi otthonteremtési kedvezmény folyósított
összegét a bontás, a lakáscéltól eltérő hasznosítás megkezdésének, a lakóhely megváltoztatásának, a lakáshasználat
átengedésének, illetve a lakás elidegenítésére vonatkozó szerződés megkötésének napjától számított, a Ptk. szerinti
késedelmi kamattal növelten visszafizetni.
(2) Nem minősül a 14. § (3) bekezdés j) pontjában foglalt életvitelszerű tartózkodás megsértésének, ha a támogatott,
vagy az  a  gyermek, akire tekintettel a  családi otthonteremtési kedvezményt igényelte, a  14.  § (3)  bekezdés
j) pontjában meghatározott időtartam vége előtt elhalálozik.
(3) A támogatott személy
a) a lakás elidegenítését az erre vonatkozó szerződés megkötésétől,
b) a  saját maga és azon gyermeke lakóhelyét érintő változást, akire tekintettel a  családi otthonteremtési
kedvezményt igényelte a változás bekövetkezésének időpontjától,
c) a  bontást, a  lakáscéltól eltérő hasznosítást, a  lakás használatának harmadik személy részére történő
átengedését annak megkezdésétől
számított 30 napon belül köteles a kormányhivatalnak bejelenteni az ezekre vonatkozó iratok egyidejű csatolásával.
Ha a  szerződés létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése szükséges, a  bejelentési határidő 45  nap, ha
a  szerződés érvényességéhez hatósági jóváhagyás vagy hatósági nyilvántartásba történő bejegyzés szükséges,
a bejelentési határidő ennek megtörténtét követő 30 nap.
(4) Az állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt a teljes
visszafizetés igazolása után a kormányhivatal intézkedik.
37. § (1) Házasság felbontása esetén, ha a  volt házastársak közös lakásukat az  állam javára bejegyzett elidegenítési és
terhelési tilalom idején idegenítik el, úgy őket – a (3) bekezdés kivételével – az igénybe vett családi otthonteremtési
kedvezmény visszafizetési kötelezettsége az  elidegenítésből származó bevétel bírósági határozat szerinti vagy
a közöttük létrejött házassági vagyonmegosztási szerződésben rögzített arányban terheli.
(2) A volt házastársak a házasságfelbontás tényét kötelesek a házasságot felbontó bírósági ítélet jogerőre emelkedését
követő 30 napon belül a kormányhivatalnak bejelenteni.
(3) Házasság felbontása, érvénytelenítése esetén, ha
a) − a  házasságot felbontó, érvénytelenné nyilvánító jogerős bírósági határozat vagy a  házassági
vagyonmegosztási szerződés alapján − az  egyik fél a  másik féltől megszerzi a  családi otthonteremtési
kedvezmény igénybevételével vásárolt lakás tulajdonjogát, és
b) a  házasságot felbontó, érvénytelenné nyilvánító jogerős bírósági határozat alapján – a  nagykorúvá
vált gyermek kivételével – valamennyi gyermek lakóhelye, akikre tekintettel a  családi otthonteremtési
kedvezményt igénybe vették, a lakás tulajdonjogát megszerző félnél marad,
a tulajdoni hányadát elidegenítő felet az (1) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettség nem terheli.
 (4) A  volt házasfelek a  (3)  bekezdés szerinti elidegenítést a  hitelintézetnél bejelentik, és egyidejűleg kezdeményezik
a  családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés módosítását. A  hitelintézet a  családi
otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló szerződés módosításáról a  kormányhivatalt értesíti, amely
a hitelintézet értesítését követően hozzájárul a lakás elidegenítéséhez.
(5) Ha a támogatott személy – a (3) bekezdés kivételével – lakásának egy részét idegeníti el, a családi otthonteremtési
kedvezmény összegének csak az elidegenítésre kerülő tulajdoni hányadra jutó arányos részét kell visszafizetni.
(6) Az  (5)  bekezdés esetében a  kormányhivatal határozatban intézkedik az  igénybe vett családi otthonteremtési
kedvezmény összege visszafizetését biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak
a  töröltetése iránt, továbbá a  visszafizetési kötelezettség alá nem eső családi otthonteremtési kedvezmény
összegének megfelelő, az  államot megillető jelzálogjog, illetve az  azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom
a családi otthonteremtési kedvezménnyel érintett lakásra történő bejegyeztetése iránt.
(7) Ha az  élettársak életközössége véget ér, a  támogatás visszafizetésére az  (1)–(6)  bekezdésben foglaltakat
megfelelően alkalmazni kell.
38. § (1) Ha a  nem magyar állampolgár támogatott személy tartózkodási jogosultsága megszűnik, és 30  napon belül nem
kap tartózkodásra jogosító okmányt, engedélyt vagy jogállást, a 30 napos határidő lejártát követően az igénybe vett
családi otthonteremtési kedvezményt a  tartózkodási jogosultság megszűnésétől számított Ptk. szerinti késedelmi
kamattal terhelten köteles Magyarország területének elhagyását megelőzően visszafizetni.
(2) Az állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt a teljes
visszafizetés igazolása után a kormányhivatal intézkedik.
39. § (1) Ha a fiatal házaspár a gyermekvállalásra a támogatási szerződésben meghatározott határidőig a gyermekvállalását
nem vagy csak részben teljesíti, úgy az  igénybe vett családi otthonteremtési kedvezmény összegét csökkentve
a  gyermekvállalási határidő lejártának időpontjában meglévő gyermekek után járó családi otthonteremtési
kedvezmény összegével a támogatás folyósításának napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelten
–  a  gyermekvállalási határidő leteltét követő 60  napon belül – vissza kell fizetni. Ha a  gyermek halva születik,
a gyermekvállalást teljesítettnek kell tekinteni.
(2) Ha a fiatal házaspár a gyermekvállalást a házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének időpontjáig nem vagy
csak részben teljesíti, köteles a  házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének tényét a  bírósági ítélet jogerőre
emelkedését követő 60  napon belül a  jogerős ítélet bemutatásával a  hitelintézetnél igazolni. A  hitelintézet
az  igazolás benyújtásáról a  47.  § (1)  bekezdése szerinti adatszolgáltatással egyidejűleg tájékoztatja a  Kincstárt.
A fiatal házaspár az igénybe vett családi otthonteremtési kedvezmény összegét csökkentve a bírósági ítélet jogerőre
emelkedésének időpontjában meglévő gyermekek után járó családi otthonteremtési kedvezmény összegével,
növelve a bírósági ítélet jogerőre emelkedését követő naptól a bejelentés napjáig számított a Ptk. szerinti késedelmi
kamattal köteles visszafizetni.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének időpontjában fennálló
várandósságból született gyermekkel – ideértve a  halva született gyermeket is – a  gyermekvállalást teljesítettnek
kell tekinteni. Ha a  fiatal házaspár a  várandósságot és a  gyermek születésének várható időpontját a  házasság
felbontása vagy érvénytelenítése igazolásával egyidejűleg, orvosi bizonyítvánnyal a  hitelintézet részére igazolja,
a (2) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettség fennállásának, mértékének és kezdő időpontjának megállapítása
a házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének időpontjában fennálló várandósság végéig meghosszabbodik.
(4) A  támogatott személy kérelmére az  (1) és (2)  bekezdésben foglalt visszafizetési kötelezettségre – ideértve
az  esedékes kamatokat is – az  érintett lakás fekvése szerint illetékes járási hivatal hatósági jogkörében eljárva
méltányossági eljárás keretében részletfizetést engedélyezhet, ha a  kérelmező igazolja, hogy a  családi
otthonteremtési kedvezmény azonnali és egyösszegű megfizetése családi, jövedelmi, vagyoni és szociális
körülményeire is tekintettel aránytalanul súlyos terhet jelentene.
(5) A támogatott személy az (1) és (2) bekezdésben foglalt visszafizetési kötelezettség halasztott teljesítése, mérséklése
vagy elengedése iránt kérelemmel fordulhat a  lakáscélú állami támogatással érintett lakás fekvése szerint illetékes
kormányhivatalhoz. A  kormányhivatal hatósági jogkörében eljárva méltányossági eljárás keretében a  kérelmező
különös méltánylást érdemlő helyzetére tekintettel a (6) és (7) bekezdésben foglaltak szerint a fizetési kötelezettség
teljesítésre legfeljebb öt évre fizetési halasztást engedélyezhet.
(6) Különös méltánylást érdemlő helyzetnek minősül a  kamatfizetési kötelezettség teljesítésének elhalasztása
tekintetében különösen, ha a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről szóló támogatási szerződésben
vállalt gyermek azért nem születik meg, mert
a) a fiatal házaspár egyik tagja elhunyt;
b) a gyermek megszületését a házastársak egyikének a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételéről
szóló szerződés megkötését követően megváltozott munkaképességű személlyé válása következtében nem
vállalták;
c) a gyermek a várandósság 24. betöltött hetét megelőzően halva születik;
d) két vállalt gyermek esetében a  vállalt első gyermek, három vállalt gyermek esetében a  vállalt első vagy
második gyermek a  magasabb összegű családi pótlékra jogosító betegségekről és fogyatékosságokról
szóló 5/2003. (II. 19.) ESZCSM rendelet 1. mellékletében foglalt táblázat B oszlop K), L), M) vagy N) betűjellel
és C  oszlop 1. számjellel megjelölt fogyatékossággal születik vagy a  gyermekvállalásra rendelkezésre
álló határidő alatt fennáll, vagy B oszlopában P) betűjellel megjelölt többszörös és összetett betegséggel
születik vagy az a gyermekvállalásra rendelkezésre álló határidő alatt fennáll, illetve a gyermek többszörös és
összetett betegségei közül legalább az egyik a B oszlop K), L), M) vagy N) betűjellel és C oszlop 1. számjellel
megjelölt fogyatékosság;
e) az emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárások végzésére vonatkozó, valamint az  ivarsejtekkel és
embriókkal való rendelkezésre és azok fagyasztva tárolására vonatkozó részletes szabályokról szóló 30/1998.
(VI. 24.) NM rendelet [a  továbbiakban: 30/1998. (VI. 24.) NM rendelet] szerinti, az  egészségügyi szakellátás
társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM rendelet 4. számú
melléklet 13. főcsoportjában megjelölt egészségügyi szolgáltató igazolja, hogy a fiatal házaspár
ea) a  kötelező egészségbiztosítás keretében finanszírozott számú, a  kötelező egészségbiztosítás
keretében igénybe vehető meddőségkezelési eljárásokról szóló 49/1997. (XII. 17.) NM rendelet
[a  továbbiakban: 49/1997. (XII. 17.) NM rendelet] 2. § (1) bekezdés c) pont ca)–cf ) alpontja szerinti
emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárásban (a  továbbiakban: reprodukciós eljárás)
– a kötelező egészségbiztosítás keretében vagy azon kívül – részt vett, vagy
eb) a  gyermekvállalását azért nem tudta teljesíteni, mert vele szemben a  reprodukciós eljárás
megkezdése előtt, vagy a  reprodukciós eljárás közben a  30/1998. (VI. 24.) NM rendelet 1.  §
(2)  bekezdése szerinti kizáró egészségügyi ok merült fel, vagy a  30/1998. (VI. 24.) NM rendelet
1.  § (5)  bekezdés a)  pontjában foglalt feltétel nem teljesül, vagy a  férj spermiogrammja alapján
a 49/1997. (XII. 17.) NM rendelet 2. § (1) bekezdés c) pont ca)–cf ) alpontja szerinti egyik reprodukciós
eljárásra sem alkalmas; vagy
f ) a fiatal házaspár számára a gyermekvállalás egészségügyi dokumentációval igazoltan ellenjavallt.
 (7) Különös méltánylást érdemlő helyzetnek minősül a családi otthonteremtési kedvezmény összege visszafizetésének
elhalasztása tekintetében az, ha a visszafizetési kötelezettség a támogatott személy megélhetését ellehetetlenítené.
 (8) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti fizetési kötelezettség (6) és (7)  bekezdés szerinti elhalasztása esetén a  legfeljebb
öt  éves időtartam elteltével a  támogatott személy kérelemére a  kormányhivatal hatósági jogkörében eljárva
méltányossági eljárás keretében a  fizetési kötelezettséget részben vagy teljesen elengedheti, ha a  támogatott
személy életében neki fel nem róható okból nem várható olyan változás, amely a – halasztott – fizetési kötelezettség
teljesítését lehetővé teszi.
(9) A (6) bekezdés e) pontja szerinti igazolás kiállítása során az egészségügyi szolgáltató az igazoláson feltünteti a kizáró
ok megállapításának első időpontját, azzal, hogy az igazoláson a kizáró ok tényén és időpontján kívül egészségügyi
adat nem tüntethető fel.
(10) Az igazolást a gyermekvállalásra biztosított határidő leteltéig lehet benyújtani.
(11) A  járási hivatal és a  kormányhivatal csak olyan igazolást fogadhat el, amely alapján megállapítható, hogy
a  megelőlegezett családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételére irányuló szerződés megkötésének
időpontja megelőzi a méltányossági döntést megalapozó ok megállapításának első időpontját.
(12) A (4) bekezdés szerinti részletfizetési és (5) bekezdés szerinti halasztott fizetési kérelmet a családi otthonteremtési
kedvezmény visszafizetését elrendelő határozat támogatott általi kézhezvételét követő 30. napig lehet benyújtani.
(13) A  (4) és (5)  bekezdés, a  (6)  bekezdés a), b) és d)  pontja, a  (7), (8), (11) és (12)  bekezdés rendelkezéseit
a  gyermekvállalásra tekintettel családi otthonteremtési kedvezményt igénybe vevő fiatal házaspáron kívül
valamennyi támogatott személy e rendelet szerinti visszafizetési kötelezettségére megfelelően alkalmazni kell.
40. § (1) Ha a támogatott személy az e rendeletben foglalt visszafizetési kötelezettségének a hitelintézeti felszólítás ellenére
sem tesz eleget, a hitelintézet a visszafizetési kötelezettség érvényesítése érdekében a kormányhivatalhoz fordul.
(2) Az e rendeletben meghatározott kamatszámítás során a kamat nem tőkésíthető.
 (3) Az  e  rendeletben foglalt visszafizetési kötelezettséget a  „10032000-01034080 Lakástámogatások visszafizetése
bevételi számla” kincstári számlára kell teljesíteni.
 (4) A  visszafizetési kötelezettség teljesítését követően a  kormányhivatal intézkedik a  családi otthonteremtési
kedvezmény visszafizetését biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak az  ingatlannyilvántartásból történő törlése iránt.
41. § (1) Lakás bővítése esetén a hitelintézet felmondja a támogatási szerződést, ha
a) a támogatott személy a bővítési szándékától eláll,
b) a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételének alapját képező bővítési munkák elvégzését
a  támogatási szerződésben meghatározott határidőn, de legfeljebb a  bővítés megkezdésétől számított
öt éven belül – vagy ha építési engedélyhez kötött munkálatok esetén a támogatott személy az építésügyi
hatósági engedély hatálya meghosszabbítását a  hitelintézet részére igazolja, az  építési engedély
meghosszabbított hatályának lejártáig – a  támogatott személy használatbavételi engedéllyel vagy
a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvánnyal a hitelintézet részére nem igazolja,
c) a használatbavételi engedély kiállítása, a  használatbavétel tudomásulvétele előtt a  támogatási szerződés
teljesítése más, a támogatott személynek felróható okból hiúsul meg.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetekben a  támogatott személy a  már folyósított támogatást
a  folyósítás  napjától számított, Ptk. szerinti késedelmi kamattal köteles visszafizetni. Ha a  támogatott személy
visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a hitelintézet tájékoztatja erről a kormányhivatalt.
(3) Az állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt a teljes
visszafizetés igazolása után a kormányhivatal intézkedik.
42. § (1) Ha a hitelintézet a családi otthonteremtési kedvezmény jogosulatlan igénybevételre utaló bizonyíték birtokába jut,
a  támogatott személyt írásban felszólítja a  támogatás összegének – ahol e  rendelet kamatfizetési kötelezettséget
ír elő, kamattal történő – visszafizetése iránt. A  visszafizetés iránti felhívást – annak eredménytelensége esetén  –
a  hitelintézet egy alkalommal köteles megismételni. A  felhívást oly módon kell közölni, hogy annak megtörténte
bizonyítható legyen.
(2) Ha a  támogatott személy a  hitelintézet (1)  bekezdés szerinti visszafizetési felszólításában foglaltaknak nem tesz
eleget, és a  jogosulatlanul igénybe vett támogatást részben vagy egészben nem fizeti vissza, a hitelintézet az ügy
iratait, valamint az eredménytelen visszafizetési felszólítást igazoló iratokat megküldi a kormányhivatalnak.
(3) Az e rendeletben meghatározott kamatszámítás során a kamat nem tőkésíthető.
 (4) Az  e  rendeletben foglalt visszafizetési kötelezettséget a  „10032000-01034080 Lakástámogatások visszafizetése
bevételi számla” kincstári számlára kell teljesíteni.
 (5) A  visszafizetési kötelezettség teljesítését követően a  kormányhivatal intézkedik a  családi otthonteremtési
kedvezmény visszafizetését biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak az  ingatlannyilvántartásból történő törlése iránt.
43. § (1) Ha a támogatott személy a lakásigényét a lakás cseréjével, vagy a lakás értékesítését követően új lakás építése vagy
új, illetve – a  lakás építéséhez vagy vásárlásához igénybe vett családi otthonteremtési kedvezményre vonatkozó
támogatási szerződés megkötését követő öt  év elteltével – használt lakás vásárlása útján elégíti ki, a  családi
otthonteremtési kedvezmény visszafizetésével kapcsolatos kötelezettségét építési szándék esetében három,
vásárlási szándék esetében 1  évig a  támogatott személy – a  44.  § (4)  bekezdése szerinti bejelentés megtételét
követő legfeljebb 60  napon belül benyújtott – kérelme alapján a  kormányhivatal – a  (9)  bekezdésben foglaltak
kivételével – felfüggeszti, amennyiben a támogatott személy az igénybe vett családi otthonteremtési kedvezmény
összegét a „10032000-01501315 Kincstár lakáscélú kedvezmények letéti számlára” befizette.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben
a) a 14. § (3) bekezdés c) pontja szerinti korlátozásokat alkalmazni kell,
b) a felfüggesztés időtartamát a  családi otthonteremtési kedvezmény összegének kincstári letéti számlára
érkezésének  napjától kell számítani és a  felfüggesztés időtartama egy alkalommal legfeljebb egy  évvel
meghosszabbítható,
c) a támogatott személy akkor is köteles az  (1)  bekezdésben foglalt másik lakás építésére vagy vásárlására
irányuló kötelezettségnek eleget tenni, amennyiben a  felfüggesztés időtartama alatt a  16.  § (1)  bekezdése
szerinti elidegenítési tilalomra irányadó időtartam lejár,
d) a lakásigény kielégítését szolgáló újabb lakás hasznos alapterületének meg kell haladnia a  családi
otthonteremtési kedvezménnyel bővített, illetve vásárolt lakás hasznos alapterületét.
(3) A felfüggesztés időtartama alatt a támogatott személy kérelmére, amennyiben a másik lakás megszerzése még nem
történt meg, a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével bővített vagy vásárolt lakást a kormányhivatal
tehermentesíti.
(4) A  (2)  bekezdés d)  pontja szerinti újabb lakás megszerzésének hitelt érdemlő igazolása esetén a  felfüggesztés
megszüntetéséről a  kormányhivatal határozatban intézkedik és megállapítja a  kincstári letéti számláról
a  támogatott személynek kifizethető összeget, intézkedik a  terhek másik lakásra történő bejegyeztetése iránt.
A kormányhivatal a  felfüggesztés megszüntetéséről szóló jogerős határozatát annak jogerőre emelkedését követő
10 napon belül megküldi a Kincstárnak, amely a kormányhivatali értesítés kézhezvételétől számított 5 napon belül
átutalja a jogosultnak a határozatban megállapított összeget a jogosult határozatban megjelölt bankszámlájára.
(5) Ha a  támogatott személy a  (2)  bekezdés d)  pontja szerinti újabb lakás megszerzését a  felfüggesztés időtartama
alatt nem igazolja, vagy kisebb értékű, illetve hasznos alapterületű lakás megszerzését igazolja, úgy a kincstári letéti
számlán elhelyezett összeg, illetve annak az eladási és a vételár (ideértve a bekerülési költséget is) különbözetével
arányos része visszafizetett családi otthonteremtési kedvezménynek minősül, amelynek központi költségvetés
javára történő átvezetéséről a kormányhivatal intézkedik.
(6) Ha a támogatott személy a felfüggesztés időtartamának lejártáig
a) az újabb lakás megszerzését hitelt érdemlően igazolja
aa) adásvételi vagy csereszerződés bemutatásával vagy
ab) építés esetében a használatbavételi engedély, a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági
bizonyítvány, bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány
bemutatásával,
b) a  korábbi lakás elidegenítéséből származó teljes bevételt – csökkentve a  44.  § (7)  bekezdésében
foglaltakkal  – számlával vagy szerződéssel és értékbecsléssel igazoltan az  újabb lakás megszerzésére
fordította,
úgy az  e  rendeletben és a  családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételére vonatkozó támogatási
szerződésben a  támogatott személyt – és azon gyermeket, akire tekintettel a  támogatást igénybe vette – terhelő
kötelezettségek a támogatási szerződésben foglalt eredeti határidő lejártáig állnak fenn.
(7) A  kormányhivatal, valamint a  Kincstár a  számítógépes ingatlan-nyilvántartási adatbázishoz közvetlen hozzáférést
biztosító TAKARNET rendszerből, az  elektronikus dokumentumként szolgáltatott tulajdoni lap másolat
lekérdezésével ellenőrzi
a) a  tulajdonjog megszerzését – a  b)  pontban foglaltak kivételével – a  (6)  bekezdés a)  pontja és
a (9)–(10) bekezdés szerinti esetekben,
b) a  tulajdonjog megszerzésére irányuló kérelem benyújtását, ha az  adásvételi szerződés szerinti utolsó
vételárrész megfizetésére még nem került sor, és összege megegyezik az (1) bekezdés szerint letéti számlára
helyezett családi otthonteremtési kedvezmény összegével.
(8) A (6) bekezdés esetében a családi otthonteremtési kedvezményt biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és
terhelési tilalomnak az ingatlan-nyilvántartásban az újabb lakásra való átjegyzése iránt a kormányhivatal intézkedik.
(9) Ha a  támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével vásárolt vagy bővített lakásnak
a  16.  § (1)  bekezdése szerinti időszakon belül történő elidegenítését követően, de legfeljebb a  44.  § (4)  bekezdés
b) pontja szerinti bejelentés megtételét követő 60 napon belül
a) a  lakásigényét a  lakás cseréjével, vagy a  (2)  bekezdés d)  pontja szerinti újabb lakás építése vagy vásárlása
útján elégíti ki és b) az  újabb lakás megszerzését adásvételi szerződés, csereszerződés, használatbavételi engedély,
a  használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány vagy a  bejelentéshez kötött épület
felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány bemutatásával igazolja, valamint
– a (7) bekezdés szerinti ellenőrzést követően – a kormányhivatal intézkedik a családi otthonteremtési kedvezmény
visszafizetését biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak az  ingatlan-nyilvántartásban
az újabb lakásra való közvetlen átjegyzése iránt.
(10) Ha a támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével épített, vásárolt lakásnak a 16. §
(1) bekezdése szerinti időszakon belül történő elidegenítését legfeljebb 1 naptári évvel megelőzően
a) a lakásigényét a (2) bekezdés d) pontja szerinti újabb lakás építése vagy vásárlása útján elégítette ki és
b) az  újabb lakás megszerzését adásvételi szerződés, használatbavételi engedély, a  használatbavétel
tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány vagy a  bejelentéshez kötött épület felépítésének
megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvány bemutatásával igazolja,
– a (7) bekezdés szerinti ellenőrzést követően – a kormányhivatal intézkedik a családi otthonteremtési kedvezmény
visszafizetését biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak az  ingatlan-nyilvántartásban
az újabb lakásra való közvetlen átjegyzése iránt.
(11) A  (10)  bekezdésben szabályozott esetben a  visszafizetési kötelezettség alá nem eső családi otthonteremtési
kedvezmény összegének megfelelő jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom újabb lakásra való
átjegyzésének feltétele, hogy
a) az  újabb lakás vételára vagy építési költsége az  elidegenített lakás vételárát – a  44.  § (7)  bekezdésében
foglaltak figyelembevételével – meghaladja, vagy
b) a támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény összegének – az eladási és a vételár vagy építési
költség különbözetének a 44. § (7) bekezdése szerint csökkentett – arányos részét visszafizesse.
44. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási eljárásban a családi otthonteremtési kedvezmény visszafizetésének kötelezettsége esetén
a 36. § (1) bekezdés a) pontja szerinti elidegenítésről szóló szerződést csatolni kell.
(2) Ha a  támogatott személy eladó a  családi otthonteremtési kedvezménnyel felépített vagy megvásárolt új lakás
elidegenítéséből származó – a  (7)  bekezdésben foglaltakkal csökkentett – bevételnek csak egy részét fordította
a  43.  § (2)  bekezdés d)  pontja szerinti újabb lakás megszerzésére, úgy a  családi otthonteremtési kedvezmény
a  lakás elidegenítéséből származó bevétel és a  vételár vagy bekerülési költség különbözetével arányos részét kell
visszafizetnie. A kormányhivatal a határozatával a visszafizetési kötelezettség alá nem eső családi otthonteremtési
kedvezmény hányadára jutó jelzálogjogot, továbbá annak biztosítására az elidegenítési és terhelési tilalmat az újabb
ingatlanra az állam javára bejegyezteti.
(3) A  (2) bekezdés esetén a visszafizetési kötelezettség alá nem eső családi otthonteremtési kedvezmény összegének
megfelelő jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom újabb lakásra való átjegyzésének feltétele, hogy
a támogatott személy a családi otthonteremtési kedvezmény összegének – az eladási és a vételár különbözetének
a (7) bekezdés szerinti mértékével csökkentett – arányos részét visszafizesse.
(4) A támogatott személy
a) a lakás elidegenítését az erre vonatkozó szerződés megkötésétől,
b) a  saját maga és a  vér szerinti, vagy örökbefogadott gyermekének lakóhelyét érintő változást a  változás
bekövetkezésének időpontjától, vagy
c) a bontást, a  lakáscéltól eltérő hasznosítást, a  lakás használatának a 16. § (1) bekezdése szerinti átengedését
annak megkezdésétől
számított 30 napon belül köteles a kormányhivatalnak bejelenteni az ezekre vonatkozó iratok egyidejű csatolásával.
Ha a  szerződés létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése szükséges, úgy a  bejelentési határidő 45  nap.
Ha a szerződés érvényességéhez hatósági jóváhagyás vagy hatósági nyilvántartásba történő bejegyzés szükséges,
úgy a bejelentési határidő az ennek megtörténtét követő 30 nap.
(5) A  kormányhivatal – a  43.  § (9)–(10)  bekezdésében foglaltak kivételével – a  (4)  bekezdés szerinti bejelentést
követően, ha a  támogatott személy a  43.  § (1)  bekezdése szerinti felfüggesztést nem kérte, úgy határozatban
kötelezi a támogatott személyt a családi otthonteremtési kedvezmény visszafizetésére.
(6) Ha a  támogatott személy a  (4)  bekezdésben foglalt bejelentési kötelezettségének késve, vagy nem tesz eleget,
akkor a  visszafizetési kötelezettség a  bontás, a  lakáscéltól eltérő hasznosítás megkezdésének, a  lakóhely
megváltoztatásának, a  lakáshasználat átengedésének, illetve a  lakás elidegenítésére vonatkozó szerződés
megkötésének napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelten terheli.
(7) A korábbi lakás elidegenítéséből származó bevétel csökkenthető
a) a  lakás átruházásából származó jövedelem után az  állami adóhatóság által igazoltan megfizetett személyi
jövedelemadó összegével,
b) azzal az összeggel, melyet az adós az elidegenítésből származó bevételből az értékesített lakás építését vagy
vásárlását szolgáló lakáscélú hitelintézeti kölcsön egyösszegű előtörlesztésére és annak díjára fordított,
de legfeljebb akkora összeggel, hogy az  így csökkentett bevétel összege elérje az  igénybe vett családi
otthonteremtési kedvezmény összegének kétszeresét.
13. A családi otthonteremtési kedvezmény központi költségvetéssel való elszámolásának szabályai
45. § (1) A családi otthonteremtési kedvezményt az állam nevében a Kincstár nyújtja.
 (2) A  hitelintézetet az  általa jogszerűen folyósított családi otthonteremtési kedvezmény összege után 2 százalék
költségtérítés illeti meg, amelyet a  családi otthonteremtési kedvezménnyel együtt számol el a  központi
költségvetéssel.
(3) A  hitelintézet a  tárgyhónapra legfeljebb az  előző hónapban ténylegesen kifizetett és elszámolt családi
otthonteremtési kedvezménnyel azonos összegű előleget igényelhet utólagos elszámolási kötelezettséggel.
(4) A  hitelintézet a  (3)  bekezdés szerinti elszámolást a  miniszter által vezetett minisztérium honlapján található
elszámolási nyomtatvány szerinti tárgyhónapra vonatkozóan, egy alkalommal készíti el és cégszerű aláírással ellátva
papíron és azzal egyidejűleg elektronikus levélben is megküldi a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig a miniszter
részére.
(5) A hitelintézet elszámolását a Kincstár ellenőrzi.
 (6) A  Kincstár a  hitelintézet által jogszerűen igényelt és utalványozásra befogadott támogatás kifizetését
–  a  (7)  bekezdésben és az  51.  § (5)  bekezdésében foglalt esetet kivéve – az  elszámolás beérkezése hónapjának
20.  napját követő 8 munkanapon belül a  miniszter szakmai teljesítésigazolását követően indítja a  1003200001457106 számú a „Magánlakás-építéshez nyújtott támogatások” elnevezésű kiadási számla terhére a  hitelintézet
által a  kincstár honlapján található adatszolgáltatási felületen (a  továbbiakban: eAdat) történő regisztráció során
megjelölt számlája javára.
(7) Az elszámolás késedelmes vagy hibásan történő megküldése esetén az utalási határidő az elkésett vagy a miniszter
észrevétele alapján javított elszámolás miniszterhez történő beérkezésének  napjától számított 8 munkanap.
Ha  a  miniszter az  elszámolás javítását tartja szükségesnek, arról a  hitelintézetet soron kívül, elektronikus úton
értesíti.
(8) A hitelintézet az elszámolás keretében a támogatás hitelintézet részére történő megfizetését vagy a hitelintézet által
történő visszafizetését jogcímenként összesítve elszámolja és a visszafizetéssel csökkentett összeg átutalását igényli.
(9) Ha a  Kincstár a  hitelintézet ellenőrzése során a  hitelintézet terhére jogosulatlan támogatáslehívást állapít meg,
a  hitelintézet azt a  kincstár megállapításait tartalmazó dokumentum kézhezvételét követően a  Ptk. szerinti,
vállalkozások közötti fizetési késedelem esetére meghatározott késedelmi kamattal növelt összegben köteles
a  Kincstár által vezetett, 10032000-01034004 számú „Különleges bevételek” számlára megfizetni. A  miniszter által
kiadott teljesítésigazolás nem érinti a Kincstár ellenőrzési jogosultságát.
(10) A Kincstár az (5) bekezdés szerinti ellenőrzése során a hitelintézetnél helyszíni ellenőrzést végezhet, és a szükséges
információk, dokumentumok bekérésére vagy azokba a helyszínen történő betekintésre jogosult.
(11) Ha a  Kincstár az  (5)  bekezdés szerinti ellenőrzés során a  hitelintézet elszámolásában szabálytalanságot tár fel,
az elszámolással kapcsolatos követelést a hitelintézettel szemben a polgári jog szabályai szerint érvényesíti.
(12) A  hitelintézet a  támogatásokat a  Kincstár honlapján található adatszolgáltatási felületen elérhető tájékoztató
szerinti formában tartja nyilván.
(13) Az  ezen § szerinti elszámolási kötelezettséget a  hitelintézet helyett másik hitelintézet is teljesítheti. A  megbízási
szerződésnek ki kell terjednie a megbízott hitelintézet felelősségére.
46. § A  családi otthonteremtési kedvezményt és az  azokhoz kapcsolódó költségtérítést az  „Egyéb lakástámogatások”
előirányzatból kell finanszírozni.
14. A családi otthonteremtési kedvezménnyel kapcsolatos adatszolgáltatás 47. § (1) A  hitelintézet havi rendszerességgel, elektronikus úton megküldi a  Kincstárnak ellenőrzési céllal az  e  rendelet
szerinti támogatás igénybevételére irányuló szerződés megkötése, módosítása vagy megszűnése adatait, valamint
a támogatás új igénybevevőinek következő adatait:
a) természetes személyazonosító adatok,
b) lakcím,
c) postacím,
d) személyazonosító igazolvány, úti okmány vagy kártyaformátumú vezetői engedély száma,
e) adóazonosító jel,
f ) a gyermek adóazonosító jele.
(2) A  hitelintézet az  ezen alcím szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét az  eAdaton található útmutató szerinti
formában teljesíti havonta egy alkalommal, a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig.
(3) A  hitelintézet az  e  § szerinti adatszolgáltatása keretében a  lakáscélú nyilvántartások vezetéséhez – a  támogatott
személy hozzájárulása alapján – elektronikus úton tájékoztatja a Kincstárt a megkötött, a megkötött és meghiúsult,
a  felmondott és lezárt, valamint a  megszüntetett e  rendelet szerinti támogatás igénybevételére irányuló
szerződésekről és a visszafizetett támogatásokról.
48. § (1) A  hitelintézet a  miniszter által vezetett minisztérium honlapján található adatszolgáltatási nyomtatvány szerint
negyedévente, a  negyedév utolsó hónapjának elszámolásával egyidejűleg személyes adatokat nem tartalmazó
adatszolgáltatást teljesít a (2) bekezdés szerint a miniszter részére.
(2) Az  e  § szerinti adatszolgáltatás kiterjed a  hitelintézet által megkötött családi otthonteremtési kedvezmény
igénybevételére irányuló szerződések számára, összegére, fennálló állományára és a  hitelintézet által a  13. alcím
szerinti elszámolás keretében lehívott támogatások összegeire.
(3) A  hitelintézet az  e  § szerinti adatszolgáltatást elektronikus úton és nyomtatva, cégszerűen aláírva is megküldi
a miniszter részére.
49. § A  hitelintézet  évente, a  tárgyévet követő  év június 30.  napjáig az  51.  §-ban meghatározott módon, elektronikus
úton, szerződésenként adatot szolgáltat a Kincstárnak a családi otthonteremtési kedvezmény központi költségvetés
által megtérített összegéről.
50. § A  családi otthonteremtési kedvezményt is magába foglaló, lakáscélú állami támogatásokhoz kapcsolódó szakmai
informatikai rendszereket – a  szakmai irányítást ellátó miniszter utasítása és felügyelete mellett – a  Kincstár
üzemelteti és fejleszti.
51. § (1) A  45.  § (12)  bekezdése szerinti tájékoztató eléréséhez és az  ezen alcím szerinti adatszolgáltatás teljesítéshez
a hitelintézet számára az eAdaton történő regisztráció szükséges.
(2) A hitelintézet az adatszolgáltatását a 49. § szerinti adatszolgáltatás esetén a Kincstár, a 48. § szerinti adatszolgáltatás
esetén a miniszter kérésére felülvizsgálja és szükség esetén a javított adatszolgáltatását ismételten megküldi.
(3) A miniszter a 47–49. § szerinti adatszolgáltatás
a) nemteljesítése esetén a támogatás vagy
b) hiányos teljesítése esetén a hiányos adatszolgáltatással érintett támogatás
45. § szerinti, hitelintézet részére történő folyósítását felfüggeszti.
(4) A támogatás folyósítása a  (3) bekezdés b) pontja szerinti felfüggesztése esetén a hiányos adatszolgáltatást követő
negyedévi elszámolás szerinti folyósítással egyidejűleg történik.
(5) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti felfüggesztés nem érinti a  hitelintézet adatszolgáltatási hiánnyal nem érintett
támogatásra vonatkozó elszámolási jogosultságát.
(6) A  miniszter az  elszámolásokat és a  48.  § szerinti adatszolgáltatást – annak feldolgozását követően – elektronikus
úton megküldi a Kincstárnak.
(7) A 47. § szerinti adatszolgáltatási kötelezettséget a hitelintézet helyett másik hitelintézet is teljesítheti. A megbízási
szerződésnek ki kell terjednie a megbízott hitelintézet felelősségére.
15. Záró rendelkezések 52. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
53. § Felhatalmazást kap az  általános politikai koordinációért felelős miniszter, hogy az  e  rendelet szerinti családi
otthonteremtési kedvezményre vonatkozó hitelintézeti reklámok, hirdetések részletes szabályait rendeletben
állapítsa meg.
54. § Legkésőbb az  e  rendelet hatálybalépését követő első adatszolgáltatási kötelezettség határidejét 20  nappal
megelőzően a  hitelintézetnek a  Kincstártól kérnie kell az  adatszolgáltatóként történő nyilvántartásba vételt
a  Kincstár honlapján elérhető igénylőlap beküldésével. A  Kincstár az  igénylőlap beérkezésétől számított
5 munkanapon belül megküldi az adatszolgáltatás teljesítéséhez szükséges azonosítót.
55. § A  lakásépítési támogatásról szóló 256/2011. (XII. 6.) Korm. rendelet [a  továbbiakban: 256/2011. (XII. 6.)
Korm.  rendelet] alapján az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott, még el nem bírált használt lakás
vásárlásához, bővítéséhez igényelhető családi otthonteremtési kedvezmény iránti kérelmekre – ha az az igénylőre
kedvezőbb – e rendelet szabályait alkalmazni kell.
56. § Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően a  256/2011. (XII. 6.) Korm. rendelet alapján létrejött jogviszonyokra és
benyújtott kérelmekre a 256/2011. (XII. 6.) Korm. rendeletnek a 2016. február 10. napján hatályos rendelkezéseit kell
alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
25/2011. (III. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. március 3-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F.-Sz. A. és Sz. S. magánszemélyek
(a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2.; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozók 2011. február 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés jogszabályi úton avatkozzon be a deviza alapú hitelek szerződéseibe és
változtassa meg azokat úgy, hogy a forint árfolyamának ingadozása miatti adósságállomány és törlesztőrészlet
változások 50%-a a hitelt nyújtó bankokat terhelje vagy illesse meg?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. Az Országos Választási
Bizottság álláspontja szerint a kezdeményező által feltett kérdés túl bonyolult és érthetetlen, mely
az Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában kifejtettek alapján nem tekinthető egyértelműnek.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan
törvényalkotási kötelezettséget teremtene, amely kiszámíthatatlan következményekkel járna. Így a választópolgár
döntése meghozatalakor nem lehetne tisztában azzal, hogy a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel történő szavazás
esetén, döntésének milyen pénzügyi vagy egyéb következményei lennének.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés két egymásnak ellentmondó alkérdést
tartalmaz, miszerint a „bankokat terhelje vagy illesse meg” a forintárfolyam ingadozásából adódó gazdasági teher
vagy előny. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazási kezdeményezés tárgyát képező kérdés
nem egyértelmű azért sem, mert nem állapítható meg, hogy beadványozó mit ért a „deviza alapú hitel”,
„adósságállomány” és a „törlesztőrészlet” kifejezések alatt. Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
30/2011. (III. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. március 3-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) és a 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva V. P. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2.; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. február 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy se az alkotmány, sem egyéb törvények ne tehessék lehetővé, hogy olyanok dönthessenek
szavazataikkal az ország és lakossága sorsáról, akik magyarországi életvitelük hiányában sem gazdaságilag, sem
politikailag nem érintettek döntéseik következményeiben .” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során
alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdései, mintáját a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
melléklete határozza meg. Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került megjelölésre az aláírásgyűjtés célja és azon
többlet adattartalom is szerepel. A beadványon szereplő „Alulírottak országos ügydöntő népszavazás kitűzését kezdeményezzük/országos népi
kezdeményezést támogatunk az alábbi kérdésben:” mondatból a választópolgár nem tudja eldönteni, hogy
népszavazási kezdeményezést vagy népi kezdeményezést kíván támogatni az aláírásával. Továbbá a kezdeményezés
plusz adatot is tartalmaz azzal, hogy a népszavazást ügydöntőnek minősíti.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését,
ha az nem felel meg a Ve.-ben foglalt követelményeknek.
II. A határozat a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § e) pontján, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke