type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
26/2013. (VI. 28.) ORFK utasítása a közlekedési jogsértést dokumentáló technikai eszközök rendőrségi alkalmazásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési jogsértést dokumentáló technikai eszközök egységes
rendőrségi alkalmazása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás (a továbbiakban: utasítás) hatálya kiterjed:
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra (a továbbiakban: KGEI);
c) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra, a Készenléti Rendőrségre, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra
(a továbbiakban együtt: területi szerv); valamint
d) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban együtt: helyi szerv).
2. Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed a közúti közlekedési szabályok közül
a) a megengedett legnagyobb sebességre;
b) a járműforgalom irányítására szolgáló fényjelző készülék jelzéseire; valamint
c) a vasúti átjárón való áthaladásra
vonatkozó rendelkezések megtartásának elmulasztását dokumentáló technikai eszközökre (a továbbiakban együtt:
technikai eszköz) és azok alkalmazására, amennyiben arra a  felsorolt közúti közlekedési szabályok megsértésének,
megszegésének dokumentálása céljából kerül sor.
2. Értelmező rendelkezések 3. Az utasítás alkalmazásában:
a) hitelesítési bizonyítvány: a  mérésügyről szóló törvény alapján kötelező hitelesítésű közúti ellenőrzésre
szolgáló járműsebesség-mérő eszköz (a továbbiakban: sebességmérő) hitelesítésének tényét és a hitelesség
érvényességi idejét tanúsító, a  mérésügyi hatóság vagy a  hitelesítést helyettesítő minősítésre a  mérésügyi
hatóság által feljogosított szervezet által kiállított okirat;
b) kezelő: a sebességmérő kezelésére az utasítás előírásai szerint jogosult személy;
c) kezelői igazolvány: az utasítás 1. melléklete szerinti, sorszámozott, névre szóló, az oktatói és a különböző típusú
sebességmérők kezelésére megszerzett jogosultságot tanúsító igazolvány;
d) kezelői igazolvány-nyilvántartás: a kezelői igazolvánnyal rendelkező személyek adatainak, oktatói és kezelői
jogosultságának, valamint az ezt tanúsító kezelői igazolvány számának nyilvántartása;
e) kezelői oktatás: a sebességmérő alkalmazásával összefüggő elméleti és gyakorlati ismeretek elsajátítását és
elmélyítését célzó oktatás és vizsgáztatás;
f ) települési napló: az utasítás 2. melléklete szerinti, kétpéldányos, önindigós, sorszámozott lapokból álló tömb,
amely a közlekedési jogsértések technikai eszközzel történő dokumentálási folyamatának rögzítésére szolgál;
g) területi közlekedésrendészeti szerv: a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok közlekedésrendészeti
szervezeti eleme, továbbá a  Készenléti Rendőrség, valamint a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóság esetében
a technikai eszköz alkalmazásával kapcsolatos feladatok ellátására kijelölt szervezeti elem.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A sebességmérő üzemeltetésével összefüggő feladatok
4. Az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közlekedésrendészeti Főosztály (a továbbiakban: ORFK Közlekedésrendészeti
Főosztály) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) által üzemeltetett
sebességmérőkről az utasítás 3. melléklete szerinti adattartalommal országos nyilvántartást vezet.
5. A területi közlekedésrendészeti szerv vezetője a  területi és helyi szerv üzemeltetésébe újonnan kerülő
sebességmérőről, az általuk üzemeltetett sebességmérő használatból történő kivonásáról, továbbá a sebességmérőt
üzemeltető szerv(ek) változásáról tizenöt napon belül írásban tájékoztatja az ORFK Közlekedésrendészeti Főosztályt,
amely az adatokat bejegyzi, illetve módosítja az utasítás 4. pontja szerinti országos nyilvántartásban.
6. A területi szerv vezetőjének rendészeti helyettese a területi közlekedésrendészeti szerv vezetőjének javaslata alapján
jogosult a sebességmérőket a területi szerv szervei és szervezeti elemei között elosztani, illetve átcsoportosítani.
7. Az ORFK rendészeti főigazgatója az ORFK gazdasági főigazgatójának ellenjegyzésével jogosult a sebességmérőket
a  területi szervek között, meghatározott időtartamra vagy konkrét feladat végrehajtására – kezelő-személyzettel
együtt vagy anélkül – átcsoportosítani.
8. A sebességmérő – mérésügyről szóló jogszabályokban meghatározott – időszakos hitelesítését a  KGEI
Vagyongazdálkodási Szolgálat Rendészettechnikai Osztály (a továbbiakban: KGEI Rendészettechnikai Osztály)
vezetője kezdeményezi a hitelesítésre feljogosított szervezetnél, a sebességmérő fennálló hitelessége érvényességi
idejének lejárta előtt. A hitelesítést előzetesen egyezteti azon területi szerv területi közlekedésrendészeti szervének
vezetőjével, amely vagy amelynek helyi szerve a sebességmérőt üzemelteti.
9. Amennyiben a nem rendőrségi tulajdonú sebességmérő időszakos hitelesítésére irányuló feladatokat a sebességmérő
üzemeltetői (bérleti, használatba adási stb.) szerződése ettől eltérően szabályozza, úgy a hitelesítést a szerződésben
foglaltak szerint kell végezni.
10. A KGEI Rendészettechnikai Osztály vezetője a  sebességmérő időszakos hitelesítését követően a  hitelesítési
bizonyítvány eredeti példányának „pdf” formátumú elektronikus másolatát haladéktalanul megküldi azon területi
szerv területi közlekedésrendészeti szervének részére, amely vagy amelynek helyi szerve a sebességmérőt üzemelteti.
11. A területi közlekedésrendészeti szerv vezetője a  hitelesítési bizonyítvány „pdf” formátumú elektronikus másolatát
haladéktalanul továbbítja
a) a közlekedési jogsértés miatt folytatott hatósági eljárás során használt elektronikus informatikai rendszer(ek)
háttértámogatását végző szervezeti elem(ek);
b) a technikai eszközt üzemeltető rendőri szerv(ek) és
c) a dokumentált jogsértések miatt indított hatósági eljárások lefolytatására illetékes első fokú hatóság(ok)
részére.
12. A KGEI Rendészettechnikai Osztály a  hitelesítési bizonyítvány eredeti példányát – a  nem rendőrségi tulajdonú
sebességmérő esetében is – az érvényességi idő lejártától számított öt évig megőrzi.
13. A területi közlekedésrendészeti szerv vezetője a területi és helyi szerv üzemeltetésébe újonnan kerülő sebességmérő
részükre átadott eredeti hitelesítési bizonyítványát, az  utasítás 11.  pontjában foglaltak teljesítését követően
– megőrzés céljából – soron kívül megküldi a KGEI Rendészettechnikai Osztálynak.
4. A sebességmérő alkalmazásának személyi feltételei és az ennek biztosításához kapcsolódó feladatok
14. Sebességmérővel joghatással járó mérést kizárólag az adott típusra érvényesített kezelői igazolvánnyal rendelkező
személy végezhet.
15. Kezelői feladatra kizárólag hivatásos állományú, önálló intézkedési jogosultsággal felruházott személy jelölhető ki.
16. A kezelői jogosultság és az  ezt igazoló kezelői igazolvány megszerzésének feltétele a  kezelői oktatáson történő
részvétel és az utasítás 30. pontja szerinti vizsga eredményes teljesítése.
17. A kezelői jogosultság megszerzése céljából kialakított oktatási rendszer a következő elemekből épül fel:
a) kezelő-oktatók (a továbbiakban: oktató) képzése;
b) új kezelők részére szervezett és oktató által végrehajtott kezelői oktatás;
c) kezelői igazolvánnyal már rendelkező kezelők számára szervezett és oktató által végrehajtott, a  korábban
megszerzett jogosultsághoz képest további sebességmérő-típus kezelésére irányuló kezelői oktatás.
18. Az ORFK Humánigazgatási Szolgálat Dunakeszi Oktatási Központ az  ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály
közreműködésével – igény esetén – évente legalább egy alkalommal vizsgával záruló oktató-képzést szervez a területi
közlekedésrendészeti szervek által oktatói feladatra kijelölt, a területi vagy helyi szerv hivatásos állományába tartozó
és önálló intézkedési jogosultsággal felruházott személyek részére.
19. Az oktató-képzést eredményes vizsgával záró személyek részére az  ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály kezelői
igazolványt állít ki, amelybe oktatói és a képzés tárgyát képező sebességmérő típusokra kezelői jogosultságot jegyez
be. Ha az érintett személy már rendelkezik kezelői igazolvánnyal, akkor igazolványába az oktatói jogosultságot, illetve
szükség esetén további sebességmérő típusok kezelői jogosultságát jegyzi be. Az oktatói jogosultság az igazolványban
érvényesített sebességmérő típusokra terjed ki.
20. A hazai rendőrségi alkalmazás tekintetében új típusú sebességmérővel történő központi ellátás esetén
–  a  sebességmérő alkalmazásával kapcsolatos ismeretek átadása érdekében – az  ORFK Közlekedésrendészeti
Főosztály a korábban kiképzett oktatók részére soron kívül kiegészítő továbbképzést szervez.
21. Az oktató feladata:
a) a területi és helyi szerv kezelői feladatra kijelölt állománya oktatásának előkészítése;
b) az oktatás és a vizsgáztatás, valamint ezek dokumentálása.
22. A kezelői oktatás keretében egyidejűleg kiképzendő állomány létszáma nem haladhatja meg a 12 főt.
23. A kezelői oktatás végrehajtása engedélyhez kötött. Az engedélyezést a területi közlekedésrendészeti szerv vezetője
írásban kezdeményezi az  ORFK Közlekedésrendészeti Főosztálynál, legkésőbb a  tervezett oktatás időpontja előtt
harminc nappal. Kérelmében feltünteti:
a) a tervezett oktatás helyszínét és dátumát;
b) az oktatást végrehajtó oktató(k) nevét és kezelői igazolványának számát;
c) a résztvevők nevét, rendfokozatát, jelvényszámát, beosztását, beosztási helyét, meglévő kezelői igazolványának
számát;
d) az oktatás tárgyát képező sebességmérő típusát
és a kérelmet az oktatás szükségességét részletesen bemutató indokolással látja el.
24. Az ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály vezetője a szakmai indokoltság figyelembevételével dönt a kezelői oktatás
végrehajtásának engedélyezéséről. Amennyiben a  kezelői oktatást engedélyezi, meghatározza a  végrehajtási
feltételeket is.
25. A kezelői oktatás az alábbi elemekből épül fel:
a) általános oktatás: rendőri, közlekedésrendészeti, anyagi, valamint eljárásjogi ismereteket összefoglaló elméleti
oktatás; b) a sebességmérőket, azok helyes alkalmazását, valamint az  üzemeltetésükhöz kapcsolódó nyomtatványok
kitöltését ismertető elméleti oktatás;
c) az oktatás tárgyát képező sebességmérő használatára felkészítő gyakorlati oktatás.
26. Az utasítás 25. pont a) alpontja szerinti oktatás időtartama legalább két óra, melynek keretében az alábbiak oktatására
kerül sor:
a) az utasítás 2. pontjában felsorolt közúti közlekedési szabályokat meghatározó jogszabályi rendelkezések;
b) a közlekedési jogsértések elhatárolása;
c) az egyes közlekedési jogsértések esetén foganatosítandó eljárási cselekmények, követendő eljárási rend;
d) a közúti ellenőrzés szabályai;
e) a járművek szakszerű és biztonságos megállításának szabályai.
27. Az utasítás 25. pont b) alpontja szerinti oktatás időtartama legalább két óra, melynek keretében az alábbiak oktatására
kerül sor:
a) a rendőrség által alkalmazott sebességmérők típusai, azok működési elve és alapvető műszaki jellemzői;
b) a rendőrség által üzemeltetett sebességmérők alkalmazási feltételei, lehetőségei, előnyei és korlátai, különös
figyelemmel az oktatás tárgyát képező sebességmérőre;
c) az oktatás tárgyát képező sebességmérő működési elve, funkcióik, beállítási lehetőségei és egyéb műszaki
paraméterei;
d) az utasítás 2.  pontjában felsorolt egyes közúti közlekedési szabályok megtartásának ellenőrzése
vonatkozásában:
da) a telepítési hely megválasztásának, a technikai eszköz beállításának műszaki-technikai szempontjai,
db) a jogsértést bizonyító képi dokumentumokkal szembeni követelmények,
dc) a kapcsolódó nyomtatványok kitöltésének szabályai, különös figyelemmel a sebességmérésre.
28. Az utasítás 25.  pont c)  alpontja szerinti oktatást három-négy fős csoportokra bontva úgy kell végrehajtani, hogy
az minden résztvevő számára legalább tizenöt perces egyéni gyakorlási lehetőséget biztosítson. Az oktatás kiterjed:
a) az oktatás tárgyát képező sebességmérő technikai felépítésének, a  kezelő számára lényeges egységeinek,
kezelőszerveinek, működtetésének ismertetésére;
b) a közlekedési jogsértés elkövetésének bizonyítását megalapozó képi dokumentum készítésének technikai
szabályaira. 29. A sebességmérőre vonatkozó, az  utasítás 25.  pont b)–c)  alpontjai szerinti oktatásba az  oktató bevonhatja
a sebességmérő gyártójának vagy forgalmazójának képviselőjét, valamint az adott típusú sebességmérő kezelésében
jártas kezelőket.
30. Az előírt oktatásban részesült személynek írásbeli vizsgát kell tennie az utasítás 25. pont a) és b) alpontjai szerinti
oktatás ismeretanyagából.
31. Kezelői igazolvánnyal már rendelkező személynek a meglévő jogosultságához képest további sebességmérő típusra
vonatkozó kezelői jogosultság megszerzéséhez az utasítás 25. pont b)–c) alpontjai szerinti oktatáson kell részt vennie,
és a 25. pont b) alpontja szerinti oktatás ismeretanyagából kell írásbeli vizsgát tennie.
32. Az utasítás 30. és 31. pontjában előírt vizsgához az oktató oktatásonként új, az utasítás 25. pont a), illetve b) alpontjai
szerinti oktatás ismeretanyagából egyaránt legalább 15-15 kérdésből álló tesztlapot állít össze. A kitöltött tesztlapokat
az oktató értékeli ki. A vizsga a kérdések legalább 80%-ának helyes megválaszolása esetén eredményes.
33. A kezelői oktatás végrehajtását követően az  oktatást kezdeményező területi közlekedésrendészeti szerv vezetője
a  keletkezett dokumentumokat és az  oktatásban részesült személyek korábban kiállított kezelői igazolványait
felterjeszti az ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály részére.
34. Az ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály az  előírt oktatáson történő részvétel és az  eredményes vizsga igazolása
alapján kiállítja a kezelői igazolványt, és érvényesíti a megszerzett kezelői jogosultságnak megfelelő sebességmérő
típus(ok)ra. Az  ezt követően megszerzett további kezelői jogosultság érvényesítésére a  korábban kiállított kezelői
igazolványban kerül sor.
35. A kezelői igazolványba történő bejegyzésre, adattartalmának módosítására kizárólag az ORFK Közlekedésrendészeti
Főosztály jogosult. Kivételt képez ez  alól a  kezelői igazolványban feltüntetett jelvényszám módosítása, amelyet
– az  ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály egyidejű írásbeli értesítése mellett – a  területi közlekedésrendészeti
szerv vezetője is jogosult átvezetni. Módosítás esetén az  eredeti jelvényszámot egy vonallal úgy kell áthúzni,
hogy az  olvasható maradjon, be kell jegyezni az  új jelvényszámot, és a  javítást keltezéssel, kézjeggyel és a  szerv
bélyegzőlenyomatával kell igazolni.
36. Az utasítás hatálybalépését megelőzően kiállított kezelői igazolványok a hatálybalépést követően is érvényesek.
37. Az ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály a  kezelői igazolvánnyal rendelkező személyekről, oktatói és kezelői
jogosultságaikról, valamint a  számukra kiállított kezelői igazolványokról az  utasítás 4.  melléklete szerinti
adattartalommal kezelői igazolvány-nyilvántartást vezet.
38. A kezelői igazolvány megrongálódását, megsemmisülését, elvesztését, eltulajdonítását a jogosított öt munkanapon
belül írásban jelenti közvetlen szolgálati elöljárójának, aki erről – a területi közlekedésrendészeti szerven keresztül –
írásban tájékoztatja az ORFK Közlekedésrendészeti Főosztályt, amely a kezelői igazolvány pótlására vagy cseréjére
irányuló igény esetén a kezelői igazolvány-nyilvántartás adatai alapján új igazolványt állít ki.
39. A kezelői igazolvánnyal rendelkező személy rendőri szervek közötti áthelyezéséről – közvetlen szolgálati elöljáróján
keresztül – öt munkanapon belül írásban tájékoztatja a területi közlekedésrendészeti szervet, amely erről a kezelői
igazolvány-nyilvántartásban történő dokumentálás érdekében haladéktalanul értesíti az ORFK Közlekedésrendészeti
Főosztályt.
40. Szolgálati jogviszonyának megszűnése vagy megszüntetése esetén a  jogosított a  kezelői igazolványát leadja
közvetlen szolgálati elöljárójának, aki azt – a  területi közlekedésrendészeti szerven keresztül – felterjeszti az ORFK
Közlekedésrendészeti Főosztály részére. Amennyiben az  igazolvány leadásának akadálya van, az  érintett személy
közvetlen szolgálati elöljárója a kezelői jogosultság megszűnésének körülményeiről ad írásbeli tájékoztatást.
41. Az ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály a  kezelői igazolvány adattartalmában, annak érvényességében, továbbá
a  jogosítottra vonatkozó és nyilvántartott egyéb adatokban bekövetkezett és tudomására hozott változásokat
a kezelői igazolvány-nyilvántartásban visszakereshető módon átvezeti.
42. Valamennyi rendőri szerv vezetője minden év decemberében felülvizsgálja kezelői igazolvánnyal rendelkező
állományának kezelői tevékenységét. Azon személyek, akik beosztásukból, feladataikból és egyéb körülményekből
fakadóan nem végeznek, vagy a  felülvizsgálatot megelőző egy évben nem végeztek dokumentált kezelői
tevékenységet, vagy nem látnak el oktatói feladatot, kezelői igazolványukat leadják közvetlen szolgálati elöljárójuknak,
aki azokat január 5-ig megküldi a területi közlekedésrendészeti szerv részére.
43. A területi közlekedésrendészeti szerv vezetője a  leadott kezelői igazolványokat január 15-ig összesítve felterjeszti
az ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály részére, amely a kezelői igazolvány-nyilvántartásban történő dokumentálással
egyidejűleg érvényteleníti azokat, megszüntetve ezzel az érintett személyek kezelői jogosultságát.
5. A technikai eszköz alkalmazására vonatkozó általános szabályok
44. Az utasítás 2.  pontjában felsorolt közlekedési szabályok megtartásának technikai eszközzel történő ellenőrzése
során a  technikai eszköz működtetője, sebességmérés esetén kezelője (a továbbiakban együtt: a  technikai eszköz
működtetője) települési naplót köteles vezetni.
45. A technikai eszközt üzemeltető rendőri szerv a települési naplót az első használat előtt főnyilvántartó számmal látja
el, és feltünteti rajta a technikai eszköz egyedi azonosítóját. Az így nyilvántartásba vett települési napló más technikai
eszközhöz nem adható ki.
46. A technikai eszköz működtetője a  települési naplóban az  ellenőrzés megkezdése előtt rögzíti az  ellenőrzésre
vonatkozó adatokat, az ellenőrzés megkezdését követően pedig a dokumentálás folyamatát.
47. A települési naplóban rögzítendő adatok:
a) a technikai eszköz gyártmánya, típusa, gyári száma;
b) sebességmérés esetén a sebességmérő hitelesítési bizonyítványának száma, érvényességi ideje;
c) a forgalom-ellenőrzés dátuma;
d) a technikai eszközhöz használt adathordozó azonosítója (amennyiben az  adattovábbítás az  adathordozó
átadásával történik);
e) a technikai eszköz alkalmazásának helye és a hely jellemzői, azon belül:
ea) a technikai eszköz alkalmazásának, sebességmérés esetén a sebességmérő felállításának helye:
eaa) lakott területen található helyszín esetén a település és a közterület neve, házszám vagy
helyrajzi szám,
eab) lakott területen kívül található helyszín esetén az út száma, szelvényszáma, illetve
eac) egyéb azonosító
megjelölésével;
eb) az ellenőrzött járművek haladási iránya a  legközelebbi település megjelölésével, mindkét forgalmi
irány ellenőrzése esetén forgalmi irányonként (közeledő, távolodó);
ec) az ellenőrzési hely, út, útszakasz azon jellemzői, amelyek az  ellenőrzött közlekedési szabály
megszegésének bizonyítása tekintetében jogi jelentőséggel bírnak;
ed) sebességmérés esetén az  ellenőrzési helyre, illetve útszakaszra járműkategóriánként érvényes
megengedett legnagyobb sebesség(ek) és az ezt előíró közlekedési szabály(ok), valamint az eltérő
sebességszabályozású útszakaszok elejének és végének távolsága a sebességmérő felállítási helyétől,
szükség esetén forgalmi irányonként;
f ) az ellenőrzés ideje, azon belül:
fa) az ellenőrzés kezdő és befejező időpontja óra-perc pontossággal, továbbá
fb) az egyes jogsértések elkövetésének időpontja óra-perc pontossággal;
g) sebességmérés esetén a sebességmérő által kijelzett mért sebesség;
h) az ellenőrzött jármű rendszáma;
i) a helyszínen tett intézkedések:
ia) szabálysértés miatt alkalmazott:
iaa) figyelmeztetés,
iab) helyszíni bírság [összegszerűen (ezer Ft)],
iac) szabálysértési feljelentés;
ib) szabályszegés miatt:
iba) a helyszínen kiszabott közigazgatási bírság [összegszerűen (ezer Ft)],
ibb) közigazgatási eljárás kezdeményezése;
j) megjegyzés (szabad szöveges, az  ellenőrzés egészével, illetve az  egyes jogsértésekkel kapcsolatos további
információk);
k) összesítés;
l) a technikai eszköz működtetőjének neve, rendfokozata, kezelői igazolvány száma, jelvényszáma és aláírása;
m) megállításos ellenőrzés esetén a megállítók neve, rendfokozata, jelvényszáma, aláírása;
n) a települési naplóban feltüntetett adathordozó átvételének és a  napló megfelelő kitöltésének ellenőrzését
végrehajtó beszámoltató parancsnok neve, rendfokozata és aláírása. 48. Amennyiben az  ellenőrzés az  úgynevezett megállítás nélküli ellenőrzés módszerével történik, úgy ennek tényét
a települési naplónak az utasítás 47. pont j) alpontja szerinti megjegyzés rovatában kell feltüntetni, és ekkor a települési
napló utasítás 47. pont fb), g)–i) és m) alpontjai szerinti rovatainak kitöltése nem kötelező.
49. A telepített, kezelői felügyelet nélkül működő technikai eszköz települési naplójának az utasítás 47. pont j) alpontja
szerinti megjegyzés rovatába a „Telepített eszköz” bejegyzést kell tenni, és ekkor a települési napló utasítás 47. pont
fb), g)–i) és m) alpontjai szerinti rovatait nem kell kitölteni, kivéve ha a technikai eszköz alkalmazásához megállításos
ellenőrzés társul.
50. A technikai eszköz üzemeltetése során a közlekedési jogsértést olyan módon kell dokumentálni, hogy a keletkezett
elektronikus, képi, valamint papír alapú dokumentumok összessége a jogsértés megítéléséhez elégséges, a későbbi
eljárás során önmagában bizonyító erejű legyen.
51. A technikai eszközzel történő forgalom-ellenőrzéshez kapcsolódóan az ellenőrzött jármű megállítására csak abban
az esetben kerülhet sor, ha a megállítás és az ellenőrzéshez kapcsolódó intézkedések végrehajtása nem veszélyezteti
a személy- és vagyonbiztonságot, és nem jár a forgalom jelentős akadályozásával.
52. Gyalogosan – az út típusától függetlenül – csak abban az esetben szabad járművet megállítani, ha a leállítás helyén
a megengedett legnagyobb sebesség a 90 km/h-t nem haladja meg.
53. A szolgálat befejeztével a  technikai eszköz működtetője a  települési napló kitöltött lapjainak eredeti példányát
és a  forgalom-ellenőrzéshez, illetve a  dokumentált jogsértésekhez kapcsolódó egyéb helyszíni iratokat leadja
a beszámoltató parancsnoknak. A települési napló kitöltött lapjainak másodlati példánya a tömbben marad.
54. A közlekedési jogsértésekről készített és az azzal összefüggő képi dokumentációt a  technikai eszköz működtetője
a technikai eszköz adottságainak megfelelően a szolgálat során vagy annak befejeztével online módon továbbítja
a további eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező első fokú hatósághoz, vagy a technikai eszköz
ilyen képessége hiányában az utasítás 53. pontjában meghatározottakkal együtt adathordozón átadja a beszámoltató
parancsnoknak.
55. A telepített, kezelői felügyelet nélkül működő technikai eszköz települési naplójában a megnyitott naplólapot le kell
zárni, illetve szükség esetén új naplólapot kell nyitni a mérés leállítása, újraindítása, a beállítások megváltoztatása,
a  rögzített adatok adathordozóra történő kimentése esetén. A  települési naplólap lezárásakor és megállításos
ellenőrzés alkalmazása esetén az utasítás 54. pontjában megfogalmazottak szerint kell eljárni.
56. A telepített, kezelői felügyelet nélkül működő technikai eszközök esetében, amennyiben az eszköz által készített képi
dokumentáció továbbítása nem online módon, hanem adathordozó igénybevételével történik, az üzemeltető rendőri
szerv köteles legalább heti egy alkalommal intézkedni a képi dokumentáció adathordozóra történő kiolvasására.
6. A sebességmérőre vonatkozó speciális szabályok 57. A sebességmérőt üzemeltető rendőri szerv minden hónap 10. napjáig elkészíti és a területi közlekedésrendészeti szerv
részére jóváhagyásra felterjeszti (az összesítés érdekében elektronikusan, azonos és szerkeszthető file-formátumban
is) az általuk üzemeltetett sebességmérők következő havi vezénylési tervét, amelyben feltünteti az egyes mérések:
a) tervezett napját,
b) tervezett idejét (azt a legszűkebb időintervallumot, amelyen belül a mérés végrehajtása várható) és
c) tervezett helyét:
ca) lakott területen történő sebességmérés esetén a település és a közterület megnevezését,
cb) lakott területen kívüli mérés esetén pedig az út számát és annak két településsel határolt szakaszát.
58. A területi közlekedésrendészeti szerv a  jóváhagyott terveket összesíti és – a  rendőrség internetes honlapján
történő megjelentetés céljából – a  tárgyidőszakot megelőző hónap 20. napjáig elektronikusan megküldi
a kommunikacio@police.hu címre.
59. A sebességmérőt üzemeltető területi és helyi szerv kimutatást vezet illetékességi területének azon útszakaszairól és
helyszíneiről, ahol a baleseti statisztikai adatok és egyéb közlekedésbiztonsági szempontok alapján sebességmérést
végez.
60. A kimutatás egyedi azonosító szerint tartalmazza az egyes ellenőrzési helyeket (útszakaszokat), azok megnevezését
(megjelölését) és annak mindazon jellemzőit, amelyek az ellenőrzés tárgyát képező közlekedési szabály tekintetében
jelentőséggel bírnak, továbbá a sebességmérő eredményes alkalmazhatóságát befolyásolják.
61. Az ellenőrzési helyek kimutatásban történő rögzítését megelőzően meg kell győződni arról, hogy a  kialakított
forgalmi rend megfelel a közút kezelője által meghatározottaknak. Amennyiben nem, a rendőri szerv a változásról
értesíti a közút kezelőjét, a helyszínt pedig a körülmények tisztázásáig nem rögzíti a kimutatásban.
62. Egy adott helyszín vonatkozásában rögzítendő adatok:
a) lakott területen található helyszín esetén a település és a közterület neve, lehetőség szerint házszám, helyrajzi
szám;
b) lakott területen kívül található helyszín esetén az út száma, szelvényszáma;
c) az ellenőrzött járművek haladási iránya a  legközelebbi település megjelölésével, mindkét forgalmi irány
ellenőrzése esetén forgalmi irányonként (közeledő, távolodó);
d) az ellenőrzési hely, út, útszakasz azon jellemzői, amelyek az ellenőrzött közlekedési szabály megszegésének
bizonyítása tekintetében jogi jelentőséggel bírnak;
e) az ellenőrzési helyre, illetve útszakaszra járműkategóriánként érvényes megengedett legnagyobb sebesség(ek)
és az  ezt előíró közlekedési szabály(ok), valamint az  eltérő sebességszabályozású útszakaszok elejének és
végének távolsága a sebességmérő felállítási helyétől, szükség esetén forgalmi irányonként;
f ) a sebességmérő telepítési helyének GPS koordinátái, továbbá
g) az ellenőrzési helyszín helyszínrajza (amennyiben az ellenőrzés alá vont útszakasz teljes hosszában nem azonos
a megengedett legnagyobb sebesség). 63. A sebességmérőt üzemeltető területi és helyi szerv új ellenőrzési helyek kijelölése esetén azok felmérését és
a kimutatásban történő rögzítését soron kívül elvégzi.
64. A kimutatás tartalmi változásait (új helyszín vagy egy korábbi helyszín valamely paraméterének megváltozása) úgy kell
átvezetni, hogy az egyes helyszínek meghatározott időpontra vonatkozó állapota utólag is bármikor visszakereshető
legyen.
65. A sebességmérőt üzemeltető területi és helyi szerv a  kimutatást, illetve annak minden egyes módosítását
haladéktalanul továbbítja a  közlekedési jogsértés miatt folytatott hatósági eljárás során használt elektronikus
informatikai rendszer(ek) háttértámogatását végző szervezeti elem(ek)nek, amely(ek) azokat az  informatikai
rendszeren keresztül hozzáférhetővé teszi(k) a hatósági eljárást folytató, továbbá a sebességmérőt üzemeltető területi
és helyi szervek, szervezeti elemek számára.
66. Sebességmérőt kizárólag az  utasítás 59.  pontja szerinti kimutatásban szereplő helyszínen lehet üzemeltetni.
A kimutatást vagy annak legalább az adott helyszínre vonatkozó kivonatát a kezelő a mérés idején köteles magánál
tartani.
67. A sebességmérés megkezdését megelőzően a  kezelő ellenőrzi, hogy a  helyszín jellemzői megegyeznek-e
a kimutatásban rögzített adatokkal. Ha a forgalmi rend a rögzített adatokhoz képest megváltozott, a kezelő az adott
helyszínen nem folytathat sebességmérést.
68. A forgalmi rend megváltozása esetén a  kezelőnek meg kell győződnie arról – vagy kezdeményeznie kell annak
megvizsgálását –, hogy a változás a közút kezelőjének intézkedése alapján történt-e. Amennyiben nem, úgy a rendőri
szerv a változásról – a szükséges intézkedések megtétele céljából – értesíti a közút kezelőjét.
69. Ha bebizonyosodik, hogy a forgalmi rend megváltozása a közút kezelőjének szándéka szerinti, a kimutatást készítő
szerv a kimutatásban dokumentálja a változást, és az adott helyszínt csak akkor szerepelteti továbbra is sebességmérési
helyszínként, amennyiben az a megváltozott forgalmi rend mellett is eleget tesz az utasítás 59. pontjában foglaltaknak.
70. A kezelő az adott sebességmérő típusra érvényesített kezelői igazolványát a mérés idején köteles magánál tartani.
Igazolvány hiányában az egyébként arra jogosultsággal rendelkező kezelő sem kezelheti a sebességmérőt.
71. A sebességmérő tevékenység során – annak helyszínén – a  kezelőnek rendelkeznie kell a  sebességmérő eredeti
hitelesítési bizonyítványának egy papír alapú másolatával.
72. Azon ellenőrzések alkalmával, amikor a jogsértés elkövetőjének megállítására a sebességmérő telepítési helyén vagy
annak közelében kerül sor, a kezelő az elkövető kérésére részére bemutatja a hitelesítési bizonyítvány másolatát, illetve
ha az eszköz technikai kialakítása és egyéb körülmények ezt lehetővé teszik, a jogsértést bizonyító képi dokumentumot.
Amennyiben ez meghatározó módon befolyásolja a szolgálati érdeket, a helyszíni bemutatást a kezelő – az indokok
megjelölésével – jogosult megtagadni. A fentiek szerinti kérést és teljesítését vagy elutasításának indokát a kezelő
a települési napló utasítás 47. pont j) alpont szerinti megjegyzés rovatában dokumentálja.
7. A technikai eszközök alkalmazását követő eljárás 73. A jogsértést dokumentáló rendőr közvetlen szolgálati elöljárója a  jogsértés feltárásától számított öt munkanapon
belül megküldi a  leadott és további feldolgozást igénylő adathordozót vagy az  azokon rögzített adatot, valamint
a kapcsolódó papír alapú dokumentációt a területi szerv további feldolgozást végző szervezeti elemének. A települési
napló kitöltött lapjait (beleértve a  rontott lapokat is) abban az esetben is megküldi, ha azon további feldolgozást
igénylő jogsértések nincsenek dokumentálva.
74. A területi szerv feldolgozást végző szervezeti eleme az átvételtől számított három munkanapon belül feldolgozza
a  jogsértésekről készített képfelvételeket és a kapcsolódó dokumentációkat, és kezdeményezi a megfelelő eljárást
az  annak lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szabálysértési vagy első fokú közigazgatási
hatóságnál.
75. A betelt települési naplót, továbbá a használatból kivont technikai eszköz megnyitott települési naplóját az annak
főnyilvántartó számot adó rendőri szerv a  települési naplóba tett utolsó bejegyzés dátumától számított öt évig
megőrzi.
76. A települési naplólap tömbből kitépett és felterjesztett eredeti példányát a  területi szerv a  naplólap kitöltésétől
számított öt évig megőrzi.
77. A feldolgozás során a rendelkezésre álló képi dokumentációból egy-egy ügyhöz olyan és annyi felvételt (állóképet)
kell kiválasztani és csatolni, amely megalapozza a  jogsértés elkövetésének bizonyítását. Szabálysértési ügyben
a kiválasztott felvételek a szabálysértési feljelentésre is nyomtathatók vagy ahhoz mellékelhetők.
78. A technikai feltételek megléte esetén az  eredeti digitális képi dokumentációt vagy az  eredeti képi dokumentáció
digitalizált változatát elektronikus úton meg kell küldeni az eljáró hatóságnak.
79. A területi közlekedésrendészeti szerv az  általa és helyi szervei által üzemeltetett sebességmérők alkalmazásáról
az  utasítás 5.  melléklete szerinti adattartalommal, sebességmérőnkénti bontásban, a  tárgyhónapot követő hónap
15. napjáig havi kimutatást készít.
80. A területi közlekedésrendészeti szerv a  sebességmérők használatáról, az  alkalmazás, alkalmazhatóság feltételeiről,
az  ellenőrző tevékenység hatékonyságát befolyásoló körülményekről – sebességmérő eszközönkénti bontásban –
éves jelentést készít, melynek mellékletét képezik a sebességmérők alkalmazását bemutató, az utasítás 79. pontja
szerinti kimutatások és egy azokat összesítő éves kimutatás. A jelentést és mellékleteit a tárgyévet követő január 20.
napjáig felterjeszti az ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály részére.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 81. Az utasítás 2013. július 1-jén lép hatályba.
82. Hatályát veszti a rendőrség által alkalmazott közúti sebesség- és forgalom-ellenőrző technikai eszközök használatáról
szóló 28/1999. (V. 25.) ORFK intézkedés.
83. Az ORFK Gazdasági Főigazgatóság az  ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály bevonásával intézkedik a  kezelői
igazolványok nyomdai úton történő elkészíttetésére.
84. Az ORFK Gazdasági Főigazgatóság az  ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály bevonásával intézkedik a  települési
naplók nyomdai úton történő elkészíttetésére. Az utasítás hatálybalépése előtt legyártott települési naplók a készlet
erejéig továbbra is alkalmazhatók.
85. A területi közlekedésrendészeti szerv vezetője az utasítás 3. mellékletében meghatározottak szerint felméri a területi
és helyi szerv által üzemeltetett sebességmérőket, és a felmérés eredményét, amely a rendőrség által üzemeltetett
sebességmérők országos nyilvántartásának alapját képezi, az  utasítás hatálybalépésétől számított tizenöt napon
belül (az összesítés érdekében elektronikusan, azonos és szerkeszthető file-formátumban) felterjeszti az  ORFK
Közlekedésrendészeti Főosztály, továbbá megküldi a KGEI Rendészettechnikai Osztály részére.
86. A kezelői igazolvány-nyilvántartás létrehozása érdekében az utasítás hatálybalépését követően valamennyi rendőri
szerv felméri – az utasítás 4. melléklete szerinti adattartalommal – a kezelői igazolvánnyal rendelkező állományát,
és felülvizsgálja az  állomány kezelői tevékenységét. Azon személyek, akik beosztásukból, feladataikból és egyéb
körülményekből fakadóan nem végeznek vagy a felülvizsgálatot megelőző egy évben nem végeztek dokumentált
kezelői tevékenységet vagy nem látnak el oktatói feladatot, kezelői igazolványukat visszavonás céljából leadják
közvetlen szolgálati elöljárójuknak.
87. A rendőri szerv az  utasítás 86.  pontja szerinti felmérés eredményét, valamint a  leadott kezelői igazolványokat
az utasítás hatálybalépésétől számított húsz napon belül megküldi a területi közlekedésrendészeti szervnek, amely
azokat összesítve (az országos összesítés érdekében elektronikusan, azonos és szerkeszthető file-formátumban)
tíz napon belül felterjeszti az  ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály részére. A  kezelői igazolványokat az  ORFK
Közlekedésrendészeti Főosztály visszavonja, a  felterjesztett adatállomány alapján pedig megkezdi a  kezelői
igazolvány-nyilvántartás vezetését.
88. A területi közlekedésrendészeti szerv a területi és a helyi szerv által üzemeltetett sebességmérők fennálló hitelességet
tanúsító eredeti hitelesítési bizonyítványait – a további megőrzés céljából – az utasítás hatálybalépésétől számított
harminc napon belül megküldi a KGEI Rendészettechnikai Osztálynak.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1905/2015. (XII. 8.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
10  368,0  millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az  1.  melléklet
szerint,
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, földművelésügyi miniszter, honvédelmi miniszter,
belügyminiszter, nemzeti fejlesztési miniszter, külgazdasági és külügyminiszter, emberi
erőforrások minisztere a fejezetüket érintő átcsoportosítások tekintetében
Határidő: 2016. június 30.
 2. egyetért a Molnár János-barlang természetvédelmi célokkal összeegyeztethető hasznosítása érdekében szükséges
beruházások megvalósításával és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  beruházások megvalósítása
érdekében 169,2 millió forint biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
78/2004. (IV. 19.) Korm. rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó részletes szabályokról.
A védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló
1997. évi XI. törvény (a továbbiakban: Vt.) 121. §-a (1) bekezdésének b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a
Kormány a következőket rendeli el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: Minisztérium) a Vt. 116/A. §-ának
(2) bekezdése szerinti szakhatósági állásfoglalás (a továbbiakban: szakhatósági állásfoglalás) megadása, valamint a
Vt. 104. §-a szerinti termékleírás jóváhagyása tárgyában a
Magyar Eredetvédelmi Tanács (a továbbiakban: MET) javaslata alapján határoz.
(2) A MET tizenöt tagból áll. Tagjait az előállítók, a
tudomány, a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség, a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezetek, a
hatósági élelmiszer-ellenőrzés, a Minisztérium és a Magyar
Szabadalmi Hivatal (a továbbiakban: MSZH) képviselőiből a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
(a továbbiakban: miniszter) kéri fel; elnökét és titkárát a
MET tagjai közül a miniszter nevezi ki.
(3) A MET ügyrendjét a miniszter hagyja jóvá, a titkársági feladatokat a Minisztérium látja el.
(4) A Minisztérium és az ellenőrző szervek e rendelet
szerinti eljárására az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az államigazgatási eljárás általános szabályairól
szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni.
II. Fejezet A 2081/92/EK TANÁCSI RENDELET HATÁLYA ALÁ
TARTOZÓ MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK
ÉS ÉLELMISZEREK FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐINEK
KÖZÖSSÉGI OLTALMÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi
árujelzőinek közösségi oltalmára irányadó szabályok
2. § (1) E fejezetet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendelet (a továbbiakban: közösségi rendelet) alapján tett bejelentésekre, illetve
az ilyen bejelentések alapján megszerzett oltalmakra kell
alkalmazni.
(2) A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek
(a továbbiakban együtt: termékek) földrajzi jelzései és eredetmegjelölései közösségi oltalmának bitorlására a Vt.
27. és 28. §-ának, valamint 116/A. §-a (5) bekezdésének
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni, azzal, hogy
bitorlást követ el, aki a közösségi rendelet 13. cikke (1) bekezdésének megsértésével az oltalom alatt álló földrajzi
jelzést vagy eredetmegjelölést jogosulatlanul használja.
A szakhatósági állásfoglalás megadására
irányuló eljárás 3. §
(1) A szakhatósági állásfoglalás megadása iránti kérelmet (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: kérelem) és
a termékleírás főbb pontjainak összefoglalása tekintetében a 2081/92/EGK tanácsi rendelet részletes végrehajtási
szabályainak megállapításáról szóló 383/2004/EK bizottsági rendelet 1. és 2. mellékletének megfelelően elkészített
összefoglaló lapot (a továbbiakban: összefoglaló lap) a
Minisztériumhoz kell négy példányban és elektronikus formában benyújtani. A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a közösségi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti csoportosulás, illetve természetes vagy jogi személy
megnevezése;
b) a kérelem benyújtója és a termék között a közösségi
rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében fennálló
kapcsolat bemutatása;
c) a közösségi rendelet 4. cikke szerinti termékleírás.
(2) A Minisztérium a kérelmet és az összefoglaló lapot
a benyújtását követően haladéktalanul megvizsgálja abból
a szempontból, hogy az tartalmazza-e az (1) bekezdésben
említett kellékeket.
(3) Ha a kérelem és az összefoglaló lap nem felel meg a
(2) bekezdés alapján vizsgált feltételeknek, a kérelmezőt
fel kell hívni a hiányok harminc napon belül történő pótlására; e határidő a lejárat előtt előterjesztett kérelemre
egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható.
Ha a kérelem a hiánypótlás ellenére sem felel meg a (2) bekezdés alapján vizsgált feltételeknek, a Minisztérium a
szakhatósági hozzájárulás megadását megtagadja.
(4) Ha a kérelem és az összefoglaló lap megfelel a (2) bekezdés alapján vizsgált feltételeknek, a Minisztérium az
összefoglaló lapot hivatalos lapjában megjelenteti.
A Minisztérium a jogos gazdasági érdeket igazoló személyek számára megtekinthetővé teszi a kérelem teljes tartalmát.
(5) A jogos gazdasági érdeket igazoló személyek az
összefoglaló lap megjelentetésétől számított egy hónapon
belül a kérelemben foglaltakkal szemben kifogással élhetnek. A kifogást a Minisztériumhoz kell benyújtani, és
annak tartalmaznia kell a kifogás alapjául szolgáló okot és
az annak fennállását igazoló tényeket.
(6) Kifogás esetén a Minisztérium egyeztetést kezdeményez a kérelmező és a kifogást benyújtó fél között.
Az egyeztetés legfeljebb a kifogás benyújtásától számított
két hónapig tarthat. Megegyezés hiányában a Minisztérium a szakhatósági állásfoglalásban dönt a kifogás elfogadásáról vagy elutasításáról.
(7) Ha a kérelmet a közösségi rendelet 5. cikkének (1) és
(2) bekezdése értelmében arra jogosult nyújtotta be, valamint ha a termékleírás — a közösségi rendelet 2. cikkének
(2)—(5) és (7) bekezdéseit, illetve 3. cikkének (1) bekezdését is figyelembe véve — megalapozott, a Minisztérium
a szakhatósági hozzájárulást megadja, ellenkező esetben a
szakhatósági hozzájárulás megadását megtagadja.
(8) A Minisztérium a szakhatósági állásfoglalást a kérelem benyújtásától számított hat hónapon belül adja meg.
Hiánypótlásra való felhívás esetén vagy egyéb indokolt
esetben a Minisztérium a határidőt egy ízben legfeljebb hat
hónappal meghosszabbíthatja. A szakhatósági állásfoglalás ellen külön jogorvoslatnak van helye.
Az Európai Közösség más tagállama, illetve harmadik
ország bejelentésével kapcsolatban benyújtott kifogás
4. § (1) Az Európai Közösség más tagállama vagy harmadik
ország bejelentésével kapcsolatos — a közösségi rendelet
7. cikkének (3) bekezdése és 12. b) cikkének (2) bekezdése
szerinti — kifogást a bejelentésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenésétől számított négy hóna
pon belül kell benyújtani a Minisztériumhoz. E határidő
elmulasztásával kapcsolatban igazolásnak nincs helye.
(2) Az Európai Közösség más tagállama vagy harmadik
ország által benyújtott bejelentéshez kapcsolódó összefoglaló lapot hivatalos lapjában a Minisztérium is megjelenteti.
(3) A beérkezett kifogást a Minisztérium másolatban
megküldi az MSZH-nak.
(4) A kifogásnak az Európai Bizottsághoz történő
továbbítása tárgyában a Minisztérium határozattal dönt.
A termékek ellenőrzése 5. § (1) A közösségi rendelet 10. cikke szerinti ellenőrzési
feladatokat a termék előállítása során a következő szervek
látják el:
a) az emberi fogyasztásra vagy takarmányozásra szánt
termékek esetében a megyei (fővárosi) állategészségügyi
és élelmiszer-ellenőrző állomások közül az, amelynek illetékességi területén a földrajzi árujelzőnek megfelelő földrajzi hely fekszik;
b) a nem emberi fogyasztásra vagy takarmányozásra
szánt termékek esetében az Országos Mezőgazdasági
Minősítő Intézet.
(2) A Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a fogyasztóvédelmi felügyelőségek egyéb jogszabályokon alapuló
ellenőrzési tevékenysége kiterjed arra is, hogy
a) a termék a forgalomba hozatala során megfelel-e
a termékleírásban foglaltaknak;
b) a termék forgalomba hozatala során megvalósul-e
a közösségi rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott cselekmények valamelyike.
(3) Ha a közösségi rendelet 10. cikke szerinti ellenőrzés
során az (1) bekezdésben meghatározott szervek valamelyike megállapítja, hogy a termék előállítása nem felel meg
a termékleírásban foglaltaknak, a jogosultat felhívja a hiányosságok orvoslására. Ha a jogosult a felhívásra nem
válaszol, illetve, ha a termék továbbra sem felel meg a
termékleírásban foglaltaknak, az ellenőrző szerv a termék
előállítását, forgalomba hozatalát feltételhez kötheti, illetve többszöri mulasztás esetén a termék tekintetében a
földrajzi árujelző további használatát megtilthatja.
(4) Ha a (2) bekezdés a) pontja szerinti ellenőrzés során
a (2) bekezdésben meghatározott szervek valamelyike
megállapítja, hogy a termék a forgalomba hozatala során
nem felel meg a termékleírásban foglaltaknak,
a) Magyarországon előállított termék esetében a
fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény rendelkezéseinek az alkalmazásával jár el;
b) nem Magyarországon előállított termék esetében
— a gazdasági és közlekedési miniszter egyidejű tájékoztatásával — a közösségi rendelet 11. cikkének (1) bekezdése
szerinti panasz előterjesztését kezdeményezi a Minisztériumnál.
(5) A (2) bekezdés b) pontja szerinti ellenőrzés során a
(2) bekezdésben meghatározott szervek a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény rendelkezéseinek az
alkalmazásával járnak el.
(6) A közösségi rendelet alapján oltalomban részesülő
földrajzi árujelzővel ellátott terméket előállító termelők
e tevékenységük megkezdését követően az (1) bekezdésben meghatározott megfelelő szervet a termék előállítása
megkezdésének tényéről tájékoztatják.
(7) Az e § alapján elvégzett ellenőrzésekről az ellenőrző
hatóságok rendszeresen tájékoztatják a Minisztériumot.
III. Fejezet A KÖZÖSSÉGI RENDELET HATÁLYA ALÁ
NEM TARTOZÓ TERMÉKEK FÖLDRAJZI
ÁRUJELZŐINEK OLTALMÁRA VONATKOZÓ
SZABÁLYOK A termékleírás 6. §
(1) A termékek földrajzi árujelzőinek lajstromozására
irányuló bejelentés részét képező termékleírásnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a termék megjelölése, beleértve az eredetmegjelölést vagy a földrajzi jelzést;
b) a termék leírása, beleértve az előállításhoz felhasznált nyersanyagokat, valamint — szükség szerint — a termék főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai, illetve érzékszervi jellemzőit;
c) azon földrajzi terület meghatározása, amelyről származó termék megjelölésére a földrajzi árujelzőt használják;
d) annak igazolása, hogy a termék a Vt. 103. §-ának
(2), illetve (3) bekezdése szerinti földrajzi területről származik;
e) a termék előállítási módjának, valamint — szükség
szerint — a hagyományos helyi módszerek ismertetése;
f) részletes ismertetés a termék és a földrajzi környezet,
illetve a származás közötti kapcsolatról, annak igazolására,
hogy a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb
jellemzője ennek a kapcsolatnak tulajdonítható;
g) a földrajzi árujelzőnek a terméken való feltüntetésére vonatkozó előírások;
h) szükség szerint a nemzeti, illetve a közösségi követelmények feltüntetése.
(2) A földrajzi árujelző lajstromozására irányuló eljárás
során, illetve az oltalom fennállása idején a jogosultak
módosíthatják a termékleírást, különösen a tudományosműszaki fejlődés újabb eredményei alapján, vagy a földrajzi
terület újbóli meghatározása esetén.
A termékleírás jóváhagyására irányuló eljárás 7. § (1) A termékleírás jóváhagyására irányuló kérelmet
(a továbbiakban e fejezet alkalmazásában: kérelem) és a
kérelem főbb pontjait tartalmazó összefoglaló lapot a
Minisztériumhoz kell két példányban és elektronikus formában benyújtani. A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a Vt. 107. §-a (2) bekezdése szerinti természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági
társaság megnevezése;
b) a kérelem benyújtója és a termék között a
Vt. 107. §-ának (3) bekezdése szerinti kapcsolat bemutatása;
c) a 6. § (1) bekezdése szerinti termékleírás.
(2) A Minisztérium eljárására a 3. § (2)—(8) bekezdéseiben meghatározott rendelkezéseket kell megfelelően
alkalmazni, azzal, hogy ha a kérelmet a Vt. 107. §-ának
(2) és (3) bekezdése értelmében arra jogosult nyújtotta be,
valamint ha a termékleírás — a Vt. 103. §-ának (2), illetve
(3) bekezdését is figyelembe véve — megalapozott, a
Minisztérium a jóváhagyást megadja, ellenkező esetben
a termékleírás jóváhagyását megtagadja.
(3) A termékek földrajzi árujelzőinek lajstromozását és
az oltalom megszűnését a Minisztérium hivatalos lapjában
is meg kell hirdetni.
(4) A földrajzi árujelző oltalmával kapcsolatban a
Vt. 112. §-ának (1) bekezdése szerint az MSZH hatáskörébe tartozó eljárásban a Minisztérium határozatát kell
figyelembe venni a termékleírás követelményeinek való
megfelelés kérdésében.
(5) A 6. § (2) bekezdése alapján a termékleírás módosítása iránt benyújtott kérelmek tekintetében az (1)—(4) bekezdések rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
A termékek ellenőrzése 8. § (1) A termékek ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat
az 5. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott szervek
látják el.
(2) A (1) bekezdés szerinti ellenőrző szervek eljárására
az 5. § (2)—(7) bekezdéseinek rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni, azzal, hogy az 5. § (2) bekezdése
b) pontjának alkalmazása során az ellenőrzés arra irányul,
hogy a termék forgalomba hozatala során megvalósul-e a
Vt. 109. §-ának (2) bekezdésében meghatározott cselekmények valamelyike.
(3) Az 5. § (1) bekezdésében megjelölt ellenőrző szervek e § alapján végzett eljárása során felmerülő költségeket
a termelő viseli.
IV. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 9. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek
oltalmára vonatkozó részletes szabályokról szóló 87/1998.
(V. 6.) Korm. rendelet hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1776/2015. (X. 19.) Korm. határozata a TÁMOP-5.2.9.B-15/1-2015-0002 azonosító számú („Legyen más a szenvedélyed! 2. – Módszertani fejlesztések a drogprevenció területén” című) projekt akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja a  TÁMOP-5.2.9.B-15/1-2015-0002 azonosító számú, „Legyen más a  szenvedélyed! 2. – Módszertani
fejlesztések a drogprevenció területén” című projektjavaslat (a  továbbiakban: projekt) kiemelt projektként történő
nevesítését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2016. (V. 11.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a Budapest-Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi szakaszának fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása kapcsán született Egyezmény kihirdetéséről szóló 2016. XXIV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi XXIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. április 19-i 55. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a Budapest-Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi
szakaszának fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása kapcsán született Egyezmény 9. Cikkének 1. pontja az alábbiak
szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás – a fenti 7. Cikk 5. pontjára is figyelemmel – azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől
számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amelyben a Felek értesítették egymást arról, hogy a jelen
Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak eleget tettek.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások befejezéséről szóló későbbi diplomáciai jegyzék
kézhezvételének napja: 2016. május 2.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. június 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi XXIV. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a Budapest-Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás
magyarországi szakaszának fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása kapcsán született Egyezmény kihirdetéséről
szóló 2. és 3. §-a 2016. június 1-jén, azaz kettőezer-tizenhat június elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
18/2009. (XII. 29.) ÖM utasítása az Önkormányzati Minisztérium és a hivatásos katasztrófavédelmi szervek minősített időszaki pénzügyi, anyagi, technikai, híradó és informatikai feladatainak tervezéséről és végrehajtásáról.
Az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban: ÖM) és
a hivatásos katasztrófavédelmi szervek minősített időszaki
pénzügyi, anyagi, technikai, híradó és informatikai feladatainak egységes tervezése és végrehajtása érdekében kiadom az alábbi
utasítást: 1. Az utasítás hatálya az ÖM szervezeti egységeire,
valamint az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: OKF) és területi szerveire terjed
ki (az OKF és területi szervei a továbbiakban együtt:
szervek).
2. Az utasítás alkalmazásában minősített időszak: a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényben meghatározott rendkívüli állapot, megelőző védelmi helyzet, szükségállapot, a 19/E. § szerinti helyzet, a
polgári védelemről szóló 1996. évi XXXVII. törvény 2. §
(2) bekezdése szerinti veszélyhelyzet, valamint és a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezéséről és
a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 3. § f)
pontja szerinti katasztrófahelyzet.
3. Az 1. pontban felsoroltak minősített időszakra meghatározott feladatai végrehajtásához szükséges pénzügyi,
anyagi, technikai, híradó és informatikai eszközöket, felszereléseket, objektumokat és szolgáltatásokat (a továbbiakban: minősített időszaki igények) a felkészülés időszakában kell megtervezni és biztosítani.
4. A minősített időszakban végrehajtandó feladatokra
való felkészülés, a minősített időszaki igények kielégítéséhez szükséges feltételek megtervezése és biztosításának
előkészítése:
a) a szerveknél meglévő békeidőszaki, illetőleg a minősített időszakra létrehozott készletekből,
b) folyótermelésből,
c) a nemzetgazdaság védelmi célú tartalékainak kialakí
tásával,
d) rögzített hadiipari kapacitások előkészítésével,
e) közvetlen export-import előkészítésével,
f) a nemzetgazdaságtól történő igénybevétel előkészíté
sével
történik. 5. A tervezés során a szerveknek minősített időszakban
más működési helyre történő kitelepüléssel nem kell számolni.
6. A szerveknek a minősített időszaki és az egyéb gazdaságmozgósítási helyzetekkel kapcsolatos igényeik tervezésénél az alábbiakat kell figyelembe venni:
a) a minősített időszakban végrehajtandó feladataikat,
b) a szervezési állománytáblázatokban meghatározott
létszámokat,
c) a Hivatásos Önkormányzati Tűzoltóságok személyi állományának létszámát (a hatályos jogszabályokban
meghatározott mértékben),
d) a polgári védelmi szervezetek létszámát,
e) az ellátandó lakosság létszámát (a jogszabályokban
meghatározott körben és mértékben),
f) az érvényben lévő normákat és mérőszámokat,
g) a minősített időszakban várható igénynövekedést,
h) a helyi veszélyeztetettségi sajátosságokat és védelmi
lehetőségeket. 7. A szerveknek a felkészülés időszakában az anyagi,
technikai biztosításhoz a következő anyagnemekből célszerű készletekkel rendelkezniük:
a) vegyi védelmi anyagok, eszközök,
b) elhelyezési eszközök, ruházati anyagok,
c) élelem,
d) üzemanyag,
e) híradó és informatikai eszközök,
f) fegyverzeti és pirotechnikai anyagok.
8. A 7. pontban meghatározott készletek biztosítása az
ÖM központi minősített időszaki készletéből (az OKF kezelésében lévő Állami Céltartalék, a továbbiakban: ÁC) és
a szerveknél létrehozott minősített időszaki szervi készletekből (a továbbiakban: SZK), forgalmazónál készletezett
anyagokból (hajtó és kenőanyag vonatkozásában a készletkezelő a MOL Nyrt.), védelmi célú tartalékokból, rögzített hadiipari kapacitásokból, igénybevétellel biztosított
ingatlanokból és ingó dolgokból, a megyei (fővárosi) védelmi bizottságok (a továbbiakban: MVB) által kiutalt
kapacitásokból (termelési és szolgáltatási) történik.
9. Az ÁC-val kapcsolatos tartalékkezelői feladatok végrehajtásáért az OKF főigazgatója, az SZK anyagaira vonatkozóan, pedig a szerv vezetője a felelős.
10. Az ÁC anyagait, összetételét, mennyiségét a szervek javaslatainak figyelembevételével a KKB Titkárság
vezetőjének előterjesztése alapján a közjogi és koordinációs szakállamtitkár hagyja jóvá.
11. Az SZK anyagait, összetételét, mennyiségét, felhasználásuk rendjét (cseréjét) a minősített időszaki feladatok figyelembevételével a területi szervek vezetői javaslatainak figyelembevételével az OKF főigazgatója határoz
za meg, a közjogi és koordinációs szakállamtitkár
tájékoztatását követően.
12. A szervek minősített időszaki igényeiket, illetve a
meglévő minősített időszaki készleteiket a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003. (VIII. 22.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) mellékleteiben meghatározott tervekben és ezen utasítás mellékletében meghatározott szervi készlettervben (a
továbbiakban: SZKT) szerepeltetik. A terveket az OKF
főigazgatója hagyja jóvá.
13. A 12. pont szerinti terveket – az SZKT kivételével –
a szerveknek a Korm. rendelet mellékletei, valamint jelen
utasítás előírásai figyelembevételével kell elkészíteniük,
és évente az OKF főigazgatója útján április 30-ig megküldeniük a KKB Titkárság vezetője részére.
14. A minősített időszaki feladatok anyagi, technikai
biztosításának végrehajtására a szerveknek intézkedési
tervet, intézkedési tervkivonatot, valamint végrehajtási
tervet kell készíteniük. Ezen tervek „NEM NYILVÁNOS”
kezelési jelzésűek.
15. Minősített időszaki készletezés céljából az alábbi
a)-e) pontokban meghatározott speciális termékek, szolgáltatások és eljárások beszerzésével kizárólagosan csak a
Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és
Közbeszerzési Zrt. (a továbbiakban: BMSK Zrt.) bízható
meg:
a) fegyverzeti, pirotechnikai, optikai, vegyi védelmi,
mentesítő, megsemmisítő,
b) ruházati és ruházat felszerelési, védőfelszerelési, védőruházati, védőeszköz,
c) vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris,
d) műszaki (hadiműszaki),
e) járműtechnikai
anyagok és felszerelések.
16. Az SZK-ba a 15. pontban felsoroltakon túl más termékeket tervezni, illetve beszerezni a jóváhagyott SZKT
figyelembevételével – a KKB Titkárság vezetője és a közjogi és koordinációs szakállamtitkár egyidejű tájékoztatása mellett – a területi szerv vezetőjének javaslatára az OKF
főigazgató döntése alapján lehet.
17. Az ÁC és SZK tervekben a termékmennyiségek
megváltoztatását – csökkentését vagy növelését –, valamint az ÁC-ból az SZK-ba történő átadást a közjogi és koordinációs szakállamtitkár engedélyezi. A termékmennyiségek megváltoztatására ÁC esetében a KKB Titkárság
vezetője, SZK esetében az OKF főigazgatója tesz javaslatot. Az ÁC-val kapcsolatos feladatokat és azok vonatkozó
költségeit a KKB Titkárság és az ÁC kezelését ellátó szerv
közötti megállapodásban kell rögzíteni.
18. A készletekben elhelyezett, távközlési rendszerben
működő berendezéseket, vegyi védelmi, gépjármű, műszaki, szaktechnikai eszközöket, berendezéseket használhatóságuk fenntartása céljából a felkészülés során, időszakonként indokolt üzemeltetni. Az üzemeltetés mértékét és
körülményeit az OKF főigazgató javaslata alapján a
közjogi és koordinációs szakállamtitkár határozza meg.
19. A minősített időszaki készletezésű anyagok és szolgáltatások pénzügyi fedezetének biztosítását és beszerzését a következők szerint kell végrehajtani:
a) a szervi készletezésre, beszerzésre, korszerűsítésre,
cserére tervezett anyagok és szolgáltatások költségfedezete az OKF javaslata alapján az ÖM fejezet költségvetésében, az államháztartásról szóló törvény és a végrehajtására
vonatkozó szabályok szerint kerül tervezésre és
jóváhagyásra,
b) az ÁC eszközeinek beszerzéséhez, korszerűsítéséhez, pótlásához, valamint a szolgáltatások vásárlásához
szükséges pénzügyi fedezet évente, a költségvetés tervezése során a törvénytervezet pénzügyminisztériumi fejezetének a védelmi felkészítés előirányzatai
jogcímcsoportszámán kerül biztosításra,
c) az ÁC eszközök felmerülő időszakos üzemeltetési,
karbantartási költségeit a KKB Titkárság és az ÁC kezelését ellátó szerv közötti megállapodás alapján kell
biztosítani.
d) az ÁC-ba tartozó használhatatlanná vált anyagokat az
OKF főigazgatója a KKB Titkárság vezetőjével együttműködve – a közjogi és koordinációs szakállamtitkár jóváhagyásával – köteles kivonni, selejtezni és értékesíteni. Az
SZK esetében ugyanezen feladatokat a területi szerv vezetőjének javaslatára az OKF főigazgató döntése alapján kell
végrehajtani. Az értékesítésből befolyt összeget kizárólag
a minősített időszaki készlet visszapótlására lehet
felhasználni.
20. A minősített időszaki készletezésű anyagok közül az
elavult, de még használható anyagok, eszközök hasznosítását – a szavatossági idő lejárta előtt – a Béke készletbe
történő áttételezéssel, átminősítéssel vagy értékesítéssel
lehet megoldani, melyet a közjogi és koordinációs szakállamtitkár hagy jóvá. A hasznosításra az éves leltározások
végrehajtását követően az OKF főigazgatója a KKB
Titkárság vezetőjével együttműködve tesz javaslatot.
21. Minősített időszaki készletbe új eszköz rendszeresítésére a hatályos előírások alapján kerülhet sor.
22. Az ÁC-ból történő igénybevételt, felhasználást
visszatérítési kötelezettség mellett, vagy Béke készletbe
történő áttételezéssel a közjogi és koordinációs szakállamtitkár engedélyezheti. Az igénybevétel tényéről és az esetleges visszapótlás rendjéről az engedélyező szakállamtitkár részére az igénybevevő által, a KKB Titkárság útján
jelentést kell készíteni.
23. Az SZK-ból történő igénybevételt, felhasználást és
a visszapótlás rendjét a közjogi és koordinációs szakállamtitkár tájékoztatását követően az OKF főigazgatója engedélyezheti.
24. Az ÁC-t, valamint az SZK-t a Béke készlettől elkülönítve, a Béke készletre meghatározott módon kell nyilvántartani. A minősített időszaki készletekre vonatkozó
okmányokon jól látható módon fel kell tüntetni az „M”
készlet (anyag, eszköz, berendezés stb.) megjelölést.
25. A nyilvántartási feladatokat:
a) az ÁC esetében az OKF,
b) az SZK-t érintően, a készletek kezelését végrehajtó
gazdasági szervezetek kötelesek végezni. 26. Az ÁC-t a KKB Titkárság vezetője a PEF bevonásával és az OKF-fel együttműködve a közjogi és koordinációs szakállamtitkár által jóváhagyott terv szerint évente legalább egy alkalommal átfogóan köteles ellenőrizni. Az
SZK-t az OKF főigazgatója által jóváhagyott terv szerint a
területi szerv vezetője köteles évente legalább egy
alkalommal átfogóan ellenőrizni.
27. A minősített időszaki készletek ellenőrzésére jogosultak: a) a szervek teljes minősített időszaki készletére vonatkozóan
aa) a miniszter,
ab) a közjogi és koordinációs szakállamtitkár,
ac) a KKB Titkárság vezetője,
ad) a szervek vezetője és helyettesei,
ae) az aa)-ad) pontokban felsorolt vezetők által kiren
delt, a minősített időszaki készlet ellenőrzésére vonatkozó
megbízólevéllel ellátott személyek,
b) saját készletben lévő valamennyi anyagra vonatkozóan ba) a szervek vezetője, helyettesei,
bb) az anyagnem szerint illetékes szerv vezetője,
bc) az érintett szervnél az „M” feladatokkal megbízott
személy. 28. Az igénykielégítésre vonatkozó gazdaságmozgósítási előszerződéseket, keret-megállapodásokat, illetve
szerződéseket a kijelölt szolgáltatókkal és gazdálkodó
szervezetekkel az anyagnemek szerint illetékes minisztériumokkal együttműködve a KKB Titkárság vezetőjének
koordinálásával, a PEF vezetőjének és az ÖM Jogi Főosztály vezetőjének írásos megbízásával rendelkező személy
ellenjegyzésével a közjogi és koordinációs szakállamtitkár
köti meg.
29. A minősített időszaki igények forgalmazónál készletezett anyagokból történő kielégítését az igénylő szerv
tervezi, a forgalmazónál történő tárolás biztosításának előkészítését és koordinálását a KKB Titkárság az anyagne
mek szerint illetékes minisztériumok, és a gazdálkodó
szervezetek kijelölt vezetőivel együttműködve végzi.
30. Az illetékes minisztériumokkal és a gazdálkodó
szervezetekkel történt megállapodásoknak megfelelően a
forgalmazónál készletezésre, illetve tárolásra kerülhet:
a) üzemanyag (hajtó és kenőanyag, valamint autókemikáliák), b) étel- és húskonzerv.
31. A forgalmazónál készletezésre kerülő anyagok
mennyiségének meghatározása a minősített időszaki folyamatos ellátás követelményeit alapul véve, a Korm. rendelet előírásainak megfelelően történik. A készletezett termékek minősített időszaki készletként kezelendők, felhasználásukra a minősített időszaki készletekre vonatkozó
előírások, rendelkezések az irányadók.
32. A forgalmazónál tárolt készletek ellenőrzését a
megállapodások, szerződések felülvizsgálatát az igénylő
szerv évente március 31-ig hajtja végre.
33. Az érintett szervek a megállapodások, vagy szerződések megújításáról, a készletek esetleges változásáról, illetve ellenőrzéséről évente április 30-ig, az OKF főigazgatója útján adnak tájékoztatást a KKB Titkárság
vezetőjének.
34. A nemzetgazdaság védelmi célú tartalékaiból (Gazdaságbiztonsági Tartalék, Állami Egészségügyi Tartalék,
ÁC), rögzített hadiipari kapacitásokból igénykielégítést
csak akkor lehet tervezni, ha a megfogalmazott igény minősített időszaki készletből, folyótermelésből, a
forgalmazónál készletezett anyagokból nem elégíthető ki.
35. A védelmi célú tartalékok, illetve a rögzített hadiipari kapacitásokból igényelt termékek körét és mennyiségét, a KKB Titkárság a tartalékok felügyeletét ellátó minisztériumok illetékes szerveivel egyetértésben
központilag határozza meg a szervek részére.
36. Az export-importból történő igénykielégítés csak
akkor tervezhető, ha az igényelt termékek az előzőekben
felsorolt módon nem biztosíthatók.
37. A szervek részére, az igénybejelentési tervekben
szereplő szükségletek visszaigazolását a KKB Titkárság
végzi, a biztosításban érintett ágazati minisztériumoktól
kapott tájékoztatást követően.
38. Az igénybevételre vonatkozó minősített időszaki
szükségletek meghatározása a szervek magasabb készenléti időszakra tervezett feladatainak figyelembevételével,
a felkészülési időszakban meglévő és rendelkezésre álló
technikai eszközök, továbbá objektumok, és saját kezelés
ben működő szolgáltatási kapacitások maximális
kihasználásának figyelembevételével történik.
39. A kapacitások ideiglenes igénybevételére vonatkozó igényeket a területileg illetékes MVB elnökének kell
megküldeni.
40. Az igénykielégítésre vonatkozó keretmegállapodásokat a gazdálkodó szervezetekkel a közjogi és koordinációs szakállamtitkár – a KKB Titkárság koordinálásával –
köti meg. A keretmegállapodások alapján az egyedi szerződéseket az illetékes szervek kötik meg, vagy
érvényesíttetik újra.
41. Az élelmezési anyagokat:
a) veszélyhelyzetben, szükségállapotban, valamint
megelőző védelmi helyzetben elrendelt készenléti időszakban és a katasztrófahelyzetben az érvényben lévő béke gazdálkodási rend alapján, szükség esetén a minősített
időszaki készletek igénybevételével,
b) rendkívüli állapotban a minősített időszaki készletezési norma alapján a forgalmazónál tárolt étel- és húskonzerv (3 napi) felhasználásával, központi kiutalással, helyi
beszerzés (folyó termelés) útján kell biztosítani.
42. Speciális gépjármű beszerzéssel csak azok a szervek
számolhatnak, amelyek részére ilyen jellegű gépjárművet
rendszeresítettek és az a nemzetgazdaságból igénybevétellel nem biztosítható.
43. A hajtó- és kenőanyag folyamatos biztosítása érdekében a felkészülési időszakban a területileg illetékes kijelölt szolgáltató telepeknél az OKF területi szerveinek minden évben – március 31-ig – a biztosítással kapcsolatos
előírásokat szerződésben kell rögzíteni. Ha a biztosított
üzemanyagkeretben, az átadás-átvétel feltételeiben, a
tárgyévben változás nincs, úgy a megállapodást a kijelölt
szolgáltató telep vezetőjével csak érvényesíttetni kell.
A lebiztosítás végrehajtásáról a KKB Titkárság vezetőjét
az OKF Főigazgatója minden év április 30-ig írásban
tájékoztatja.
44. A készenléti fokozatok időszakában a szervek működéséhez és a teljes állomány ellátásához szükséges
pénzügyi szükségletek megtervezését alapvetően a béke
tervezési rend alapján az éves költségvetés tervezési rendjének részletes szabályai szerint kell végezni.
45. A szervek minősített időszaki híradó és informatikai
háttere alapvetően a béke időszaki rendszerekre épül.
46. A minősített időszaki kommunikáció biztosítása érdekében az OKF a KKB Titkárság és a PEF közreműködésével készítsen tervet a minősített időszaki feladatok távközlési és informatikai biztosítására, melyet első alkalommal 2010. november 30-ig, majd azt követően évente jóváhagyásra terjesszen fel a közjogi és koordinációs
szakállamtitkárnak, amely alapján:
a) az OKF véleményének kikérése mellett az ÖM a minősített időszakokra vonatkozóan kössön együttműködési
megállapodást a szolgáltatókkal, a stratégiailag fontos területeken való hálózati bővítésekre,
b) a szerveknek meg kell tervezniük a riasztásra bevont
személyek megfelelő technikai eszközökkel történő
ellátását,
c) a szerveknek biztosítaniuk kell a minősített időszaki
feladatok végrehajtására beosztott személyek szükségleteit kielégítő híradó és informatikai eszközöket.
47. Az OKF főigazgatójának irányítása alá tartozó szervek vonatkozásában az utasítás megjelenését követő 90
napon belül részletesen szabályoznia kell a minősített időszakok pénzügyi, anyagi, technikai, híradó és informatikai
biztosításával összefüggő feladatokat, egyben iránymutatást kell adnia a szakmai felügyelete alá tartozó szervek
részére e feladatok tervezésének és végrehajtásának
módjára.
48. Ez az utasítás közzétételétől számított 8. napon lép
hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium és szervei minősített időszaki pénzügyi, anyagi, technikai, híradó és informatikai feladatainak tervezéséről és végrehajtásáról szóló
16/2007. (BK 21.) ÖTM utasítás.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
74/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Urkuti Györgyöt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország helsinki
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2018. szeptember 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
118/2012. (XI. 22.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az egyes beruházási jogcímek esetén nyújtandó támogatási előlegfizetésről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. bankgarancia: harmadik személy javára vállalt önálló fizetési kötelezettség, amelyet – a Pénzügyi Szervezetek
Állami Felügyelete által vezetett nyilvántartásban szereplő – pénzügyi intézmény vagy biztosító
a garancianyilatkozatban vállalt kötelezettségének megfelelően és feltételek szerint teljesít, tekintet nélkül az
ügyfél és a harmadik személy közötti jogviszony tartalmára;
2. biztosíték: készpénzletét, illetve bankgarancia;
3. készpénzletét: a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) 10032000-00287560-00000024
számú bankszámlájára befizetett forint összeg. 2. Az előleg jellege, mértéke
2. § (1) Az MVH a 3. §-ban foglaltakra figyelemmel az ügyfél kérelmére, kizárólag beruházási jellegű fejlesztések
megvalósításához az alábbi jogcímek esetén fizet támogatási előleget:
 1. az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásokról szóló
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1698/2005/EK tanácsi rendelet) 52. cikk
a) pont i. alpontja alapján meghirdetendő, nem mezőgazdasági tevékenységgé történő diverzifikálás támogatási
jogcím;
2. a 1698/2005/EK tanácsi rendelet 65. cikke alapján meghirdetendő, területek közötti együttműködés támogatási
jogcím;
3. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki gazdaság és lakosság számára nyújtott
alapszolgáltatások körében az integrált közösségi és szolgáltató tér kialakítására és működtetésére igénybe
vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 112/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet alapján meghirdetett
támogatási jogcím;
4. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból gyümölcs és kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez,
létesítéséhez 2011. évtől nyújtandó támogatások igénybevételének részletes feltételeiről szóló 55/2011. (VI. 10.)
VM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
5. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az öntözés, a melioráció és a területi vízgazdálkodás
mezőgazdasági üzemi és közösségi létesítményeinek fejlesztéséhez nyújtandó támogatások részletes
feltételeiről szóló 34/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
6. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Helyi Vidékfejlesztési Stratégiák LEADER fejezetének
végrehajtásához 2011-től nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 76/2011. (VII. 29.) VM rendelet
2. § (1) bekezdés a) és b) pontja alapján meghirdetett támogatási jogcím;
7. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a kertészet korszerűsítéséhez nyújtandó támogatások
részletes feltételeiről szóló 103/2011. (XI. 8.) VM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
8. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból mezőgazdasági utak fejlesztéséhez a 2012. évtől nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 111/2011. (XI. 24.) VM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
9. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 136/2008 (X.18.) FVM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
10. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére 2011-től
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 33/2011. (IV. 28.) VM rendelet alapján meghirdetett
támogatási jogcím;
11. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére LEADER
Helyi Akciócsoportok közreműködésével 2012-ben nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 47/2012.
(V. 11.) VM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
12. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági termékek értéknöveléséhez a 2012. évben
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 49/2012. (V. 22.) VM rendelet alapján meghirdetett
támogatási jogcím;
13. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az állattartó telepek korszerűsítéséhez 2012. évtől nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 61/2012. (VI. 29.) VM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
14. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 137/2008. (X.18.) FVM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
15. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 160/2009. (XI.19.) FVM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
16. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez 2011-től nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 44/2011. (V. 26.) VM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
17. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez a LEADER Helyi
Akciócsoportok közreműködésével 2012-től nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 52/2012. (VI. 8.)
VM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
18. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a LEADER Európai Unión belüli és harmadik országbeli
területekkel való nemzetközi együttműködés végrehajtásához 2012-től nyújtandó támogatások részletes
feltételeiről szóló 99/2012. (IX. 25.) VM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
19. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a falumegújításra és – fejlesztésre igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló 135/2008. (X.18.) FVM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
20. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a falumegújításra és – fejlesztésre LEADER Helyi
Akciócsoportok közreműködésével 2012-től igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 102/2012.
(X. 1.) VM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
21. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki örökség megőrzéséhez igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló 138/2008. (X.18.) FVM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
22. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a vidéki örökség megőrzéséhez LEADER Helyi Akciócsoportok
közreműködésével 2012-től igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 103/2012. (X. 1.) VM
rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím.
(2) Az (1) bekezdés szerinti intézkedések keretében az Irányító Hatóság közleményben határozza meg azokat
a támogatási kérelem benyújtási időszakokat, amelyek vonatkozásában az ügyfél előleget igényelhet.
(3) A támogatási előleg forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, valamint a központi költségvetés Új
Magyarország Vidékfejlesztési Program költségvetési előirányzata az adott jogcímnél előírt közösségi-nemzeti
finanszírozási arányban.
(4) Támogatási előleg egy támogatási kérelem vonatkozásában egyszeri alkalommal vehető igénybe.
(5) Az ügyfél legkésőbb az utolsó kifizetési kérelem benyújtásával egyidejűleg köteles a támogatási előleggel elszámolni.
Az előleg elszámoltnak minősül, ha a kifizetési kérelem alapján az MVH által jóváhagyott támogatási összeg az
elszámolni kívánt előleg összegét fedezi.
(6) Az ügyfél által igényelt támogatási előleg mértéke a támogatási határozattal jóváhagyott támogatási összeg
legfeljebb 30%-a lehet.
3. Az előleg igénybevételének feltételei 3. § (1) A támogatási előleg kifizetése iránti kérelmet (a továbbiakban: előlegkérelem) az MVH által rendszeresített és az MVH
honlapján közzétett formanyomtatványon lehet benyújtani az első kifizetési kérelem benyújtását megelőzően az
MVH-hoz.
(2) Támogatási előlegre az az ügyfél jogosult, aki vagy amely
a) jogerős helyt adó vagy részben helyt adó támogatási döntéssel rendelkezik, amely ellen bírósági felülvizsgálat
nincs folyamatban,
b) akinek nincs köztartozása, nem áll csődeljárás, felszámolási, végelszámolási, adósságrendezési, – természetes
személy esetén – gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt,
c) bankgarancia esetén legkésőbb az előlegkérelemmel egyidejűleg benyújtja az MVH-hoz a biztosítékról szóló
eredeti, formailag és tartalmilag megfelelő és elfogadható okiratot, vagy készpénzletét biztosíték nyújtása esetén
biztosítja a készpénzletét MVH bankszámlájára történő megérkezését legkésőbb az előlegkérelem benyújtásának
napjáig.
(3) Az ügyfél, amennyiben
a) már rendelkezik helyt adó vagy részben helyt adó jogerős támogatási döntéssel, akkor a rendelet hatálybalépését
követő 60 napon belül,
b) még nem rendelkezik helyt adó vagy részben helyt adó jogerős támogatási döntéssel e rendelet
hatálybalépésekor, akkor a támogatási határozat jogerőre emelkedésétől számított 60 napon belül
előlegkérelmet nyújthat be az MVH-hoz.
(4) Az előlegkérelmet az ügyfél nem módosíthatja, és az előlegkérelem alapján indult eljárás során hiánypótlásnak nincs
helye.
(5) Támogatási előleg igényléséhez az 1. § 2. pontjában meghatározott biztosítékok fogadhatók el az ügyfél által igényelt
támogatási előleg összegének 110%-ára vonatkozóan.
(6) Az előlegkérelmet az MVH bírálja el, amennyiben helyt ad, az előleget a tértivevény tanúsága szerinti postára adás
dátumától számított 30 napon belül folyósítja.
(7) Amennyiben az ügyfél a 2. § (1) bekezdésében felsoroltak közül több jogcím esetében is igényel támogatási előleget,
abban az esetben minden érintett támogatási kérelemhez kapcsolódóan rendelkeznie kell megfelelő mértékű
biztosítékkal.
(8) Az MVH a kifizetési kérelem alapján jóváhagyható támogatás összegéből vonja le az előleg elszámolás összegét az
ügyfél által a kifizetési kérelemben tett előleg elszámolási nyilatkozata szerint. E nyilatkozattól függetlenül a kifizetési
kérelmek esetében a támogatási előleg elszámolására kell felhasználni a támogatási döntéssel jóváhagyott
támogatási összeg 80%-ának az elszámolatlan előleg összegével csökkentett értéke feletti részt.
(9) A biztosítékot az MVH akkor szabadítja fel, ha megállapítja, hogy az ügyfél az előleggel elszámolt vagy az előleg
összegét az 5. § (2) bekezdés szerint maradéktalanul visszafizette. Felszabadítható továbbá a biztosíték maradványa
a követelés biztosíték terhére történő maradéktalan érvényesítését követően.
4. A biztosítékkezelés szabályai 4. § (1) A biztosíték teljes vagy részleges feloldását a kötelezett írásban kérelmezheti a biztosítékkezelőtől.
(2) A bankgarancia az 1. mellékletben foglalt nyomtatvány megfelelő kitöltésével létrejött, egy eredeti példányban
készülő kötelezettségvállalás, amelyet a biztosítékkezelőhöz kell benyújtani.
(3) A bankgarancia lejárata legalább a kötelezettségvállalás időtartamának végét követő kilencvenedik nap.
A biztosítékkezelő a még nem teljesített kötelezettség biztosítékául szolgáló bankgarancia lejárata előtt harminc
nappal írásban felszólítja a kötelezettet újabb, megfelelő mértékű biztosíték nyújtására.
5. Jogkövetkezmények 5. § (1) Ha a jogerős támogatási határozattal rendelkező ügyfél ellen csődeljárás, felszámolási, végelszámolási,
adósságrendezési, vagy – természetes személy – gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás indul,
az intézkedésben való jogosulatlan részvétel szabályai alkalmazandók.
(2) Ha a támogatási előleget igénybe vevő ügyfél az előleggel nem, vagy csak részben számol el, úgy a kifizetett, de el nem
számolt támogatási előleget az intézkedésben való jogosulatlan részvétel szabályai szerint köteles visszafizetni. Az
intézkedésben való jogosulatlan részvételről szóló döntésben előírt határidőig nem teljesült követelés összegét az
MVH a letett biztosíték terhére érvényesíti.
6. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
7. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 2006. december 15-i
1974/2006/EK bizottsági rendelet 56. cikk (1) bekezdése, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
(EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási
szabályainak megállapításáról szóló 1974/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2011. július 14-i 679/2011/EU
bizottsági rendelet 1 cikkének 12. pontjának végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
488/2018. (XI. 15.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kalina Józsefet 2019. március 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. november 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
357/2012. (HK 1/2013.) HVKF parancsa a „Vízforrás 2013” művelet stratégiai szintű vezetési és irányítási feladatai megszervezéséről és végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 49. § (2) bekezdés alapján,
figyelemmel a Magyar Honvédség vezetését biztosító
ügyeleti és készenléti szolgálatok működéséről szóló
20/2007. (HK 4.) HM utasításra, valamint a Magyar Honvédség szárazföldi fegyveres készenléti szolgálat erőinek
kijelöléséről, vezénylésének és a szolgálat ellátásának
rendjéről szóló M/2/2011. (HK 4.) HVKF intézkedésre, az
alábbi
parancsot adom ki: I. A parancs hatálya 1. A parancs hatálya a Honvéd Vezérkarra, az MH Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban: MH ÖHP),
az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokságra, az MH Vezetési és Doktrínális Központra (a továbbiakban: MH VDK), MH Honvédkórházra, az MH
Közegészségügyi Járványügyi Szolgálatra, valamint az
MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandárra
(a továbbiakban: MH BHD) terjed ki.
II. A „Vízforrás 2013” művelet feladat
meghatározása 2. Az egészséges ivóvíz biztosításához szükséges intézkedésekről szóló 1379/2012. (IX. 20.) Korm. határozatban
foglaltak alapján a Magyar Honvédség 2013. január 1-jén
„Vízforrás 2013” néven műveletet indít egyes települések
lakosságának egészséges ivóvízzel történő ellátása érdekében.
3. A művelet alapadatait a Vízforrás 2013 Stratégiai
Művelet Elgondolás tartalmazza, melyet az érintettek külön kapnak meg.
III. A „Vízforrás 2013” műveleti stratégiai szintű
vezetés-irányítása
4. A művelet vezetése az MH Műveleti Vezetési Rendszer (továbbiakban: MH MVR) keretében, minimális számú vezetési elem aktivizálásával, a Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HVKF) stratégiai vezetése mellett, a
következő meglévő ügyeleti és készenléti szolgálatok
képességeinek bevonásával kerül végrehajtásra:
a) az MH Központi Ügyelet (a továbbiakban: MH KÜ);
b) a Stratégiai Művelet Vezető Csoport (szükség szerint
a HVKF egyedi intézkedése alapján szaktisztekkel kiegészítve). IV. Az MH KÜ feladatai
5. A szolgálati intézkedésében meghatározott keretek
között, az ott meghatározott feladatokon túlmenően:
a) a Stratégiai Művelet Vezető Csoport aktuális szolgálatvezénylése alapján a tagok elérhetőségére vonatkozó
adatokat igény szerint biztosítja a feladat végrehajtásában
érintett belső és külső együttműködők részére;
b) a Stratégiai Művelet Elgondolásban meghatározott
rendben az MH ÖHP-től érkező írásos jelentéseket:
– fogadja és feldolgozza;
– az összegzett információkat beilleszti a napi jelentési
rendjébe;
– azok tartalmáról azonnal tájékoztatja az SMVCS pa
rancsnokát.
c) nyomon követi a művelet végrehajtásának helyzetét;
d) fogadja a művelet összhaderőnemi hadműveleti szint
jéről érkező szóbeli és írásbeli jelentéseket és információkat, azokat továbbítja az SMVCS parancsnokának, valamint beilleszti azokat saját jelentési rendjébe.
V. Az SMVCS feladatai 6. Az SMVCS az M-HDMCSF/19/2011 nyt. számú
szolgálati intézkedésében meghatározott keretek között,
az ott meghatározott feladatokon túlmenően:
a) felkészül a művelet stratégiai szintű vezetésére készenléti szolgálati rendben, a munkavégzés helyén („HM
VI. emelet” objektum) történő működéssel;
b) 2012. december 17-től részt vesz a „Vízforrás 2013”
művelet stratégiai szintű tervezési és előkészítési feladataiban;
c) 2013. január 01-től készenléti, szükség esetén folyamatos szolgálati rendben működve biztosítja a „Vízforrás
2013” művelet stratégiai vezetését;
d) folyamatosan tájékoztatja a HVKF-t és helyettesét az
aktuális helyzetről, a művelet sikerét befolyásoló eseményekről, információkról;
e) három napos előrelátással végrehajtja a stratégiai
szintű tervezést, együttműködve az STCS állományával;
f) Kiegészítő Intézkedések előkészítésével és jóváhagyást követően kiadmányozásával biztosítja a Stratégiai
Művelet Elgondolás naprakészségét;
g) Nyilvántartja a kialakult helyzetet, fogadja és feldolgozza a keletkezett jelentéseket és információkat.
h) javaslatot tesz a HVKF részére a MH MVR szükséges állományának riasztására és a „Vízforrás 2013” művelet stratégiai vezetésével kapcsolatos feladatokba történő
bevonására;
i) javaslatot tesz a Stratégiai Tervező Csoport parancsnoka felé a Stratégiai Tervező Csoport összehívására;
j) szükség esetén a HM Védelmi Hivatallal történő
együttműködésben javaslatot tesz ágazatközi együttműködés iniciálására;
k) végzi a stratégiai szintű együttműködési feladatokat.
l) folyamatosan tájékoztatja az MH KÜ-t a művelet nyo
mon követésével kapcsolatos információkról, kiadott stratégiai szintű műveleti dokumentumokról.
7. Az SMVCS szolgálat átadása-átvétele keretében az
átadó SMVCS parancsnok részletesen tájékoztatja az átvevő parancsnokot a „Vízforrás 2013” művelet végrehajtásának helyzetéről, a stratégiai szintű feladatokról, a várható
tevékenységről.
8. Az SMVCS parancsnok naponta legalább egyszer, az
MH KÜ által megküldött napi írásos jelentés kézhezvételét követően személyesen, vagy telefonon egyeztet az
MH KÜ váltásparancsnokkal a „Vízforrás 2013” művelet
helyzetéről, a folyamatban lévő és tervezett tevékenységről, eseményekről.
VI. Támogatási feladatok 9. Az HVK HDMCSF igénye alapján az MH BHD biztosítja az SMVCS működési feltételeit.
10. Engedélyezem az SMVCS részére kiadott parkolókártyák berendelést megelőzően történő alkalmazását is.
11. Az MH KÜ, az SMVCS és az MH MVR „Vízforrás
2013” művelet vezetésébe bevont további elemek közti
kommunikáció elsősorban a Magyar Honvédség Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózat elemeinek felhasználásával történik.
A Stratégiai Tervező Csoport terjesztési lista adatai:
„Stratégiai Tervező Csoport – Vízforrás 2013”, alias
„stcs_vizforras”
Az SMVCS terjesztési lista adatai:
„Stratégiai Műveletvezető Csoport – Vízforrás 2013”,
alias „smvcs_vizforras”
Az SMVCS és a Stratégiai Tervező Csoport parancsno
kok listájának adatai:
„Stratégiai Törzs Parancsnok – Vízforrás 2013”, alias
„stcs_pk_vizforras”
A terjesztési listák kezelését a HVK HDMCSF által ki
jelölt személy végzi a mindenkori szolgálatvezénylésnek
megfelelően. VII. Az MH ÖHP feladatai
12. Az MH ÖHP parancsnok saját hatáskörben szabályozza a „Vízforrás 2013” művelet hadműveleti és harcászati szintű vezetésébe bevonandó, az MH MVR-ben megfogalmazottak szerint kijelölt szervezetek állományát és
feladatrendszerét.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1151/2016. (III. 25.) Korm. határozata az Európai Beruházási Bank által a Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Zrt.-nek a „GYSEV modernizációja” projekt finanszírozása céljából nyújtandó hitelhez kapcsolódó egyedi állami garancia vállalásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: GYSEV) személy
és teherszállítási vontatási kapacitásának modernizálását szolgáló mozdonybeszerzés elősegítése érdekében
az  Európai Beruházási Bank (a  továbbiakban: EIB) – az  állam által vállalt kezesség előkészítésének és a  kezesség
beváltásának eljárási rendjéről szóló 110/2006. (V. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 3. § (2) bekezdése
alapján nyilvános pályázat kiírása, ajánlatok bekérése nélkül – hitelnyújtóként történő kiválasztását a GYSEV és az EIB
között a „GYSEV modernizációja” projekt részbeni finanszírozását biztosító hitelszerződés létrejötte céljából;
2. felhatalmazza a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 92.  §
(1) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C.  törvény
45.  § (3)  bekezdésében foglaltakra – a  magyar állam nevében az  1.  pont szerinti hitelszerződéshez kapcsolódóan
80%-os mértékű egyedi állami garanciát vállaljon az  EIB által nyújtandó legfeljebb 40,0 millió euró tőkeösszegű
hitelszerződésből származó fizetési kötelezettségekre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja az igazságügyi minisztert, hogy a garancia-megállapodás mellékletét képező jogi véleményt az EIB felé adja
ki;
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: a garancia-megállapodás megkötését követően haladéktalanul
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő
Részvénytársaságnak a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdés b)  pont 3.  alpontja alapján – az  EIB-vel megkötendő
hitelszerződés és garancia-megállapodás pénzügyi szempontok szerinti véleményezése céljából – történő
közreműködéséről gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
93/2012. (IV. 16.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 100. § b) pontja alapján
– a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára – dr. Bleszity Jánost, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem főiskolai tanárát és
dr. Ulrich Ottot, a Nyugat-magyarországi Egyetem tudományos főmunkatársát
2012. április 10. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2012. március 22.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2/2017. (III. 10.) BM rendelete az Államhatár Felmérésének és Megjelölésének Magyar–Szlovák Közös Bizottsága által, a magyar– szlovák államhatáron 2011–2016. években végrehajtott 9. határfelmérési és megjelölési munkákról szóló Zárójelentés, valamint a „Magyarország és a Szlovák Köztársaság közötti határvonal részletes leírásának kiegészítője a X., XI., XIII., XVI., XVIII., XIX. és XX. határszakaszról – 2016” című határokmány jóváhagyásáról.
Az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 16.  § (6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Államhatár Felmérésének és Megjelölésének Magyar–Szlovák Közös Bizottsága által, a  magyar–szlovák
államhatáron 2011–2016. években végrehajtott 9. határfelmérési és megjelölési munkákról szóló Zárójelentést
(a  továbbiakban: Zárójelentés), valamint a  „Magyarország és a  Szlovák Köztársaság közötti határvonal
részletes leírásának kiegészítője a  X., XI., XIII., XVI., XVIII., XIX. és XX. határszakaszról – 2016” című határokmányt
(a továbbiakban: Kiegészítő határleírás) e rendelettel jóváhagyom.
(2) A Zárójelentést az 1. melléklet, a Kiegészítő határleírást a 2. melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1864/2017. (XI. 29.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány „A Visegrádi négyek szerepe és kihívásai az  Unióban, illetve a  Közép-európai oktatási térben” című
nemzetközi konferenciának a Pécsi Tudományegyetem által történő megszervezése érdekében az államháztartásról
szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 1 900 130 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti
általános tartalék alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek,
főiskolák cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1188/2018. (IV. 4.) Korm. határozata az illegális bevándorlással összefüggésben a Montenegrónak történő segítségnyújtásról.
A Kormány, figyelemmel az Európában és a Nyugat-Balkán országaiban kialakult tömeges bevándorlás okozta helyzetre,
a) dönt az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdés a)  pontja és (3)  bekezdés alapján
az  állam tulajdonában és a  büntetés-végrehajtási szervezet rendelkezésére álló, 1.  melléklet szerinti
vagyonelem ingyenes tulajdonba adásáról Montenegró Kormánya részére;
b) felhívja a  belügyminisztert, hogy az  irányítása alatt álló, az  a)  pontban meghatározott szervek
közreműködésével az átadás-átvétel megvalósításának céljából vegye fel a kapcsolatot a kijelölt átvevővel, és
gondoskodjon az átadás-átvétel megvalósításáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
c) felhívja a  belügyminisztert, hogy a  segítségnyújtás keretében biztosítson a  rendőrség és a  büntetésvégrehajtási szervezet személyi állományából az  illegális migrációval összefüggő szakkérdésekben történő
közreműködéshez szakértő személyeket, és e  személyek külföldön történő közreműködéséhez szükséges
intézkedéseket tegye meg.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
75/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkárok felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdés c) pontja alapján, a belügyminiszter
javaslatára
dr. Szaló Pétert és
dr. Tóth Lászlót a Belügyminisztérium helyettes államtitkárait e tisztségükből
– 2014. június 30-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
119/2014. (X. 10.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Ghánai Köztársaság Kormánya közötti Oktatási együttműködési egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Ghánai Köztársaság Kormánya közötti oktatási együttműködési
egyezmény (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki;
 5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  szerződés létrehozását
követően a  szerződés szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök