text:
66/2011. (VII. 18.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában
meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság Eger Megyei Jogú Város Önkormányzatának az önkormányzati tulajdonban lévő ingatlanok
pártok részére történő bérbeadásáról szóló 23/2004. (VI. 25.) rendeletét 2011. október 1. napjával megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság Eger Megyei Jogú Város Önkormányzatának az Önkormányzat vagyonáról és
vagyongazdálkodásról szóló 5/2008. (II. 1.) rendelete 17. § (3) bekezdésének a) pontját megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó Eger Megyei Jogú Város Önkormányzatának az önkormányzati tulajdonban lévő ingatlanok pártok
részére történő bérbeadásáról szóló 23/2004. (VI. 25.) rendelete (a továbbiakban: Ör.) egészének a megsemmisítését
kérte. Álláspontja szerint az Ör. sérti az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott általános jogegyenlőségi
elvet, mivel a kedvezményes önkormányzati helyiséghasználat biztosításával indokolatlanul különbséget tesz
egyrészt a hatálya alá tartozó pártok és más helyiségbérlők, másrészt a hatálya alá tartozó pártok között. Az Ör. 1. §-a
alapján ugyanis azon pártok számára, amelyek a közgyűlésében képviselettel rendelkeznek, illetve az országgyűlési
képviselők általános választásán a szavazáson részt vett választók legalább 1%-ának szavazatát megszerezték, az
önkormányzat kedvezményesen biztosít, illetve biztosíthat irodát a tulajdonban álló helyiségek közül. A bérleti díj
mértéke a közgyűlés illetékes bizottsága és a pártok közötti alkufolyamat eredményeképp alakul ki és közgyűlési
határozatban hirdetik ki. A fentiekből következik, hogy a preferált pártok – az Ör. alapján bérelt – irodahelyiségeinek
bérleti díja eltér a mások által bérelt nem lakás célú önkormányzati tulajdonú ingatlanok bérleti díjától. Ugyanakkor a
rendelet a pártok számára biztosított irodahelyiség méretét a közéletben való szerepvállalás mértékéhez köti.
Az indítványozó szerint a fentiek alapján egyértelmű, hogy az Ör. a helyiségbérlés tekintetében indokolatlanul és
önkényesen tesz különbséget a pártok és más helyiségbérlők, illetve a pártok között, ezért az Ör. 3. §
(1)–(2) bekezdésének a megsemmisítését is kérte. Az Alkotmánybíróság eljárása során az önkormányzat álláspontjának megismerése érdekében megkereste az
önkormányzat polgármesterét. A polgármester válaszában előadta, hogy a közgyűlésben képviselettel rendelkező
pártok részére történő irodahelyiség biztosítása a helyi önkormányzati feladatellátást szolgálja, hiszen a
választópolgárok a megválasztott képviselőik útján gyakorolják „az önkormányzáshoz való közösségi jogaikat”.
A pártok közötti különbségtétel pedig nem önkényes és indokolatlan, tekintettel arra, hogy az Ör. figyelembe veszi
a választási eredményeket és objektív feltételeket támaszt az irodabérlés tekintetében. Végezetül, a polgármester
szerint az Ör. a pártok számára nem biztosít automatikusan bérleti díj-kedvezményt azzal, hogy a díj megállapítására
közgyűlési határozatban kerül sor. II. 1. Az Ör. 1. § (1) bekezdése szerint Eger Megyei Jogú Város Közgyűlése azon párt és társadalmi szervezet (a továbbiakban:
párt) városi szervezete részére, mely Eger Megyei Jogú Város Közgyűlésében képviselettel rendelkezik és az
országgyűlési képviselők általános választásán a szavazáson részt vett választók legalább 1%-ának szavazatát
megszerezte, iroda rendeltetésű, önkormányzati tulajdonban lévő helyiséget biztosít.
Az Ör. (2)–(3) bekezdése szerint pedig akkor biztosítható önkormányzati tulajdonban lévő ingatlan irodai célra,
ha: 1) a párt a közgyűlésében képviselettel rendelkezik, de az országgyűlési képviselők általános választásán a
szavazáson részt vett választók legalább 1%-ának szavazatát nem szerezte meg vagy ezen választásokon nem indult;
2) a párt a közgyűlésében képviselettel nem rendelkezik, de az országgyűlési képviselők általános választásán a
szavazáson részt vett választók legalább 1%-ának szavazatát megszerezte.
Az Ör. 3. § (3)–(4) bekezdése a következő előírásokat tartalmazza:
„(3) Az ingatlan induló bérleti díjának mértékére a párttal történt előzetes egyeztetést követően Eger Megyei Jogú
Város Közgyűlése Költségvetési és Integrációs Bizottsága, Gazdálkodási Bizottsága és Pénzügyi Bizottsága tesz
javaslatot Eger Megyei Jogú Város Közgyűlésének. (4) A helyiség bérbeadásáról Eger Megyei Jogú Város Közgyűlése dönt, a bérleti szerződést a Polgármester köti meg.
A szerződésben rögzíteni kell az irodahelyiségért fizetendő bérleti díjat, a bérleti díj éves emelkedésének mértékét, a
bérleti jogviszony időtartamát, valamint a bérlőt az ingatlan használatával kapcsolatban terhelő egyéb
kötelezettségeket és azok teljesítésének módját.” Az indítványozó álláspontja szerint az önkormányzati tulajdonú helyiségek bérlőit homogén csoportnak kell tekinteni,
ezért az Ör. 1. §-ában meghatározott pártok és egyéb helyiségbérlők között az Ör. 3. § (3)–(4) bekezdése
alkotmányosan elfogadható indok nélkül tesz különbséget, ami ellentétes az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében
megfogalmazott jogegyenlőség elvével. Másrészt az Ör. a pártok között is alkotmánysértő módon tesz különbséget a
közéletben való szerepvállalásuk alapján. A közéleti szerepvállalás szempontjait az Ör. 3. § (1) bekezdése tartalmazza
taxatív jelleggel, ezek a következők: Eger Megyei Jogú Város Közgyűlésének a párt jelöltjeként mandátumot nyert
képviselője, Eger Megyei Jogú Város Közgyűlésében a párt jelöltjeként mandátumot nyert képviselői száma, Eger
Megyei Jogú Város Közgyűlésében frakciót állított, a párt az országgyűlési képviselők általános választásán a
szavazáson részt vett választók legalább 1%-nak szavazatát megszerezte, a párt rendelkezik jelöltjeként mandátumot
szerzett, egri lakóhelyű országgyűlési képviselővel, a párt jelöltjeként mandátumot szerzett, egri lakóhelyű
országgyűlési képviselőinek száma, a párt a helyi önkormányzati választáson listát állított, a párt országgyűlési
általános választáson listát állított, a párt az Európai Parlamenti választáson listát állított, a párt jelöltje az Európai
Parlamentnek képviselője. A közéletben való szerepvállaláshoz tartozó súlyozási arányokat négyzetméterre vetítve az
Ör. melléklete tartalmazza. A pártok tehát a fenti szempontok figyelembe vételével jogosultak az Ör. mellékletében
meghatározott nagyságú irodahelyiséget bérelni. Az indítványozó szerint a szempontok megállapítása önkényes, és
alapul szolgálhat az Ör. 1. § (1)–(3) bekezdésében megjelölt párok és a pártrendszer megújulási képességét jelző új
pártok közötti – akár az Alkotmány 2–3. §-ának sérelmét is felvető – megkülönböztetésére.
2. Az indítvány megalapozott. Az indítvány alapján az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy az Ör. sérti-e az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében
szabályozott jogegyenlőség követelményét. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az
állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
Az Alkotmánybíróság kialakult gyakorlata szerint az Alkotmány e rendelkezését a jogegyenlőség általános elvét
megfogalmazó alkotmányi követelményként értelmezte. E határozataiban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az
Alkotmány e rendelkezése csak azonos szabályozási körbe vont jogalanyok közötti olyan alkotmányos indok nélkül
tett megkülönböztetést tiltja, amelynek következtében egyes jogalanyok hátrányos helyzetbe kerülnek. Kimondta,
hogy az alkotmányi tilalom elsősorban az alkotmányos alapjogok tekintetében tett megkülönböztetésekre terjed ki,
abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem az emberi vagy az alapvető állampolgári jog tekintetében történt,
az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti.
Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott megkülönböztetési tilalom nem jelenti azt, hogy minden,
még a végső soron nagyobb társadalmi egyenlőséget célzó megkülönböztetés is tilos. A megkülönböztetés tilalma
arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként, egyenlő méltóságú személyként kell kezelnie, azaz az emberi
méltóság jogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű
figyelembevételével kell a jogosultságok és kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni.
Az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlata során ez utóbbi körben akkor ítélte alkotmányellenesnek a jogalanyok közötti
megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos szabályozási kör alá
vont jogalanyok között. [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46., 48.; 21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 73.,
77-78.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280., 281-282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 197.,
203-204.; 30/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1997, 130., 138-140.; 39/1999. (XII. 21.) AB határozat, ABH 1999, 325.,
342-344. stb.] Az Alkotmánybíróság mindezeket figyelembe véve elsőként azt vizsgálta, hogy az Ör. bérleti díj kedvezményben
részesíti-e az országgyűlési képviselők általános választásán, illetve az önkormányzati választásokon legalább 1%-os
támogatottságot elért pártokat és szervezeteket. Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata az önkormányzat
tulajdonában álló nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérbeadásának részletes szabályait az Önkormányzat
vagyonáról és vagyongazdálkodásról szóló 5/2008. (II. 1.) önkormányzati rendeletben szabályozza (a továbbiakban:
Ör2.). Az Ör2. szerint a nem lakás céljára szolgáló ingatlanokat fő szabály szerint licites eljárás, indokolt esetben zárt
borítékos pályázat útján kell bérbe adni. A vagyongazdálkodási rendelet 1. számú melléklete részletesen taglalja mind
a licites eljárás, mind a zárt pályázat szabályait, amelyek számos garanciális elemet tartalmaznak. Ezek a szabályok
gondoskodnak az eljárás nyilvánosságáról, meghatározzák az ajánlat tartalmát – ennek keretében az induló bérleti díj
mértékét –, a pályázati biztosítékokat, az eljárás eredményességének/eredménytelenségének megállapítására
irányuló eljárás részletes szabályait, a szerződés megkötésére vonatkozó rendelkezéseket.
Ezzel szemben az Ör. lényegében a nyilvánosság kizárásával, licites eljárás és pályáztatás nélkül teszi lehetővé
irodahelyiségek bérbeadását a pártok számára. A pártok pusztán írásban jelzik az önkormányzat felé jogosultságuk
tényét, ezen túlmenően semmilyen más feltételnek nem kell eleget tenniük. Az induló bérleti díj mértékére a
közgyűlés költségvetési, pénzügyi, gazdasági ügyekben illetékes bizottsága tesz javaslatot az adott párttal történt
egyeztetést követően. Az Ör. tehát nem határozza meg az induló bérleti díj mértékét – amely alatti összegért nem
adható bérbe az irodahelyiség –, szemben az Ör2.-vel, amely szerint érvénytelen az eljárás, ha egyik ajánlat sem éri el
a legalacsonyabb nettó árat. A fentiek alapján egyértelműen megállapítható, hogy az Ör. alapján a pártok
nyilvánvalóan kedvezőbb feltételekkel bérelhetnek nem lakás céljára szolgáló önkormányzati ingatlant, mit más
bérlők. Az Alkotmánybíróság egy korábbi, 47/2002. (X. 11.) AB határozatában (a továbbiakban: Abh., ABH 2002, 610.) már
vizsgálta, hogy alkotmányos-e, ha az önkormányzatok a pártok számára bérleti díj kedvezményt nyújtanak az
önkormányzati tulajdonú helyiségek bérbeadásakor. Az Abh. szerint az Alkotmánynak a helyi önkormányzásra
(Alkotmány 44. §), illetve a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvénynek (a továbbiakban: Ötv.) az
önkormányzati vagyon önkormányzati célokra való felhasználására vonatkozó rendelkezései (Ötv. 78. §) alapján a
pártok számára nyújtott támogatások nem tekinthetők az önkormányzati feladatellátással kapcsolatos célnak.
Az Abh. megállapította, hogy: „A helyi önkormányzásnak az Alkotmányban és az Ötv.-ben meghatározott
e rendeltetését figyelembe véve az önkormányzati választásokon listát állító pártok, szervezetek támogatása nem
tartozik a helyi közügyek körébe, a díjkedvezményen keresztül számukra nyújtott burkolt támogatás nem tekinthető
olyannak, amely az önkormányzati feladatellátással kapcsolatos célokat szolgál. Ezért e szervezetek és más
– e kedvezményben nem részesülő – helyiségbérlők közötti megkülönböztetésnek alkotmányosan elfogadható
indoka nincs. Ugyancsak nincs ésszerű indoka a listát állító pártok, szervezetek és más pártok, politikai jellegű szervetek
közötti megkülönböztetésnek sem.” (ABH 2002, 610, 619.) A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. burkolt támogatást nyújt a választásokon részt vett
szavazópolgárok 1%-ának szavazatát megszerző, vagy a közgyűlésben képviselettel rendelkező politikai pártok
számára, és ezzel elfogadható alkotmányos indok nélkül tesz különbséget köztük és az egyéb helyiségbérlők között.
Az Ör. tehát megsérti az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében fogalt jogegyenlőség elvét, ezért azt az
Alkotmánybíróság megsemmisítette. Tekintettel arra, hogy az alkotmányellenes helyzet csak a megsemmisített
önkormányzati rendelet alapján megkötött szerződések módosításával szüntethető meg, az Alkotmánybíróság – élve
az Abtv. 43. § (4) bekezdéséből származó felhatalmazással – úgy rendelkezett, hogy az Ör. 2011. december 31. napján
veszti hatályát. 3. Az Alkotmánybíróság az Ör. vizsgálatát – eddigi gyakorlatával összefüggésben – szoros tartalmi összefüggés okán
kiterjesztette az Ör2.-re a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából. [54/1992. (X. 29.) AB határozat,
ABH 1992, 266, 268.; 28/1994. (V. 20.) AB határozat, ABH 1994, 134, 137.; 34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 177,
181.; 67/1997. (XII. 29.) AB határozat, ABH 1997, 411, 416.; 33/2002. (VII. 4.) AB határozat, ABH 2002, 173, 182.; 17/2006.
(I. 17.) AB határozat, ABH 2006, 281.; 42/2008. (IV. 14.) AB határozat, ABH 2008, 417, 434.]
Az Ör2. 17. § (3) bekezdése szerint: „A Közgyűlés licites eljárás, vagy pályázat kiírása nélkül dönt a mindenkori
államháztartási és költségvetési törvénynek megfelelően: a) pártok részére biztosítandó helyiségek bérbeadásáról a
külön rendeletben megfogalmazott szabályok alapján, […]”. A fenti rendelkezés teszi lehetővé a közgyűlésnek, hogy a
pártok számára az általánostól eltérő szabályok szerint adjon bérbe önkormányzati tulajdonú helyiségeket. Az Ör2.
17. § (3) bekezdés a) pontjának hatályban maradása esetén a közgyűlésnek továbbra is lehetősége nyílna a pártok
támogatására kedvezőbb bérleti szabályok alkalmazása révén, ami ugyanúgy sérti a jogegyenlőség elvét [Alkotmány
70/A. § (1) bekezdés]. A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság rendelkező részben foglaltak szerint
megsemmisítette az Ör2. 17. § (3) bekezdésének a) pontját, amely az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 42. § (1) bekezdése szerint a határozat közzétételét követő napon veszti hatályát. Az Alkotmánybíróság
azért döntött az ex nunc hatályú megsemmisítés mellett, mert ezzel is meg kívánta erősíteni, hogy a helyi
önkormányzatnak a vagyongazdálkodás keretén belül nincs alkotmányos lehetősége a politika pártok preferálására az
általánostól eltérő szabályok alkotásával. 4. Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. azért is alkotmányellenes, mert nemcsak a pártok és egyéb helyiségbérlők
között, hanem a pártok között is indokolatlanul és önkényesen különböztet a közéletben való szerepvállalás
szempontjainak meghatározása révén. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint, ha az adott rendelkezés
alkotmányellenességét az Alkotmány valamely rendelkezése alapján már megállapította, akkor az indítványban
felhívott további alkotmányi, törvényi rendelkezésekkel való ellentétet már nem vizsgálja [61/1997. (XI. 9.)
AB határozat, ABH 1997, 361, 364.; 16/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 425, 429.; 56/2001. (XI. 29.) AB határozat,
ABH 2001, 478, 482.; 35/2002. (VII. 19.) AB határozat, ABH 2002, 199, 213.; 4/2004. (II. 20.) AB határozat, ABH 2004, 66,
72.; 9/2005. (III. 31.) AB határozat, ABH 2005, 627, 636.; 47/2008. (IV. 17.) AB határozat, ABH 2008, 1372, 1388–1389.].
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az Ör. egészének alkotmányellenességét megállapította és az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdése alapján megsemmisítette, nem vizsgálta az Ör. 3. § (1)–(2) bekezdése – az Alkotmány 2. és
3. §-ának sérelmével járó – alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványi részt.
Budapest, 2011. július 15. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
50/2015. (XI. 12.) EMMI rendelete az orvosi bélyegzőkről.
Az egészségügyről szóló 1997.  évi CLIV.  törvény 247.  § (2)  bekezdés v)  pontjában, valamint a  kötelező egézségbiztosítás
ellátásairól szóló 1997.  évi LXXXIII.  törvény 83.  § (6)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 2. és 3. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
–  a  6.  § tekintetében a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) az egészségügyi szakképesítést szerzett személyek alapnyilvántartásában (a továbbiakban: alapnyilvántartás)
szereplő orvosokra és fogorvosokra (a továbbiakban együtt: orvos),
b) az Országos Egészségbiztosítási Pénztárra (a továbbiakban: OEP), valamint
c) az alapnyilvántartást és az  egészségügyi dolgozók működési nyilvántartását (a  továbbiakban: működési
nyilvántartás) vezető szervre
terjed ki. 2. § (1) Az orvosi bélyegző (a továbbiakban: bélyegző) kiállítását, a megrongálódott, a használatra alkalmatlanná vált vagy
–  a  (4)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  adattartalmában módosítandó bélyegző cseréjét, az  elveszett bélyegző
pótlását a bélyegző használatára jogosult orvos az OEP-nél kezdeményezheti.
(2) Bélyegző csak az alapnyilvántartásban szereplő orvos részére állítható ki.
 (3) A bélyegzőn az orvosnak
a) a  működési nyilvántartásban szereplő, egészségügyi tevékenység végzése során használt nevét, ennek
hiányában az alapnyilvántartásban szereplő saját családi és utónevét (a továbbiakban együtt: orvosi név),
b) az alapnyilvántartási számát és
c) az „orvos” szót
kell feltüntetni.
(4) Az orvosi név megváltoztatása esetén az 1. § c) pontja szerinti szerv elektronikus úton értesíti az OEP-et a bélyegző
cseréje érdekében.
(5) Ha az  orvos az  orvosi név megváltoztatása miatt kezdeményezi a  bélyegző cseréjét, az  OEP azt csak abban
az esetben készítteti el, ha az orvosi név változásának a működési nyilvántartásban történő átvezetésére sor került.
3. § (1) A  bélyegző leírása: enyhén ovális alakú, szimpla keretes, felső felében AESCULAP kehely, két oldalán
az alapnyilvántartási szám, alsó felében 3 sorban az orvosi név, valamint az „orvos” szó. A bélyegzőpárna színe kék.
(2) A bélyegző cseréje vagy pótlása esetén a kiadott új bélyegzőn az orvos alapnyilvántartási számát per számmal kell
kiegészíteni.
(3) A bélyegző cseréje vagy pótlása esetén az OEP az orvost az új bélyegző átadásáig ideiglenes bélyegzővel látja el.
 (4) Az  ideiglenes bélyegző – az  (1)  bekezdésben meghatározottaktól eltérően – nem tartalmazza az  orvosi nevet és
alapnyilvántartási számot. Az alapnyilvántartási számot az OEP által meghatározott szám helyettesíti.
4. § (1) Az  orvos – az  emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek rendeléséről és kiadásáról szóló miniszteri rendeletben
meghatározottak kivételével – kizárólag az  e  rendeletben meghatározott bélyegzővel jogosult gyógyszer és
gyógyászati segédeszköz rendelésére.
(2) A bélyegzőt az orvos
a) keresőképtelenség és keresőképesség igazolására,
b) útiköltségtérítés igazolására,
c) az  (1)  bekezdésben meghatározott kivétellel egyéb, a  társadalombiztosítási támogatás igénybevételére
jogosító orvosi vény, igazolás kiállítására, d) jogszabályban meghatározott egyéb, orvosi elbírálást igénylő egészségügyi feltétel igazolására,
e) a  zárójelentés vagy egyéb, az  egészségügyi dokumentáció részét képező dokumentum kiállítására,
az egészségügyi dokumentációban tett bejegyzés igazolására, valamint
f ) a halottvizsgálati bizonyítvány kiállítására
használja.
5. § A bélyegző jogszerű használatáért az orvos felelősséggel tartozik.
6. § A fizetendő igazgatási szolgáltatási díj összege
a) a bélyegzőgumi cseréjének szükségessége esetén: 2000 Ft,
b) a teljes bélyegző pótlásának szükségessége esetén: 4500 Ft.
7. § (1) Az OEP
a) a bélyegző elvesztése,
b) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 113/A. § (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti esetekben, és
c) az orvos halála esetén
gondoskodik a bélyegző visszavonásáról.
(2) A  bélyegző cseréje és pótlása esetén az  OEP az  új bélyegző átadásával egyidejűleg gondoskodik az  ideiglenes
bélyegző visszavonásáról.
(3) Az  (1)  bekezdés b) és c)  pontjában foglalt okokról – a  konkrét ok megjelölésével – az  1.  § c)  pontja szerinti szerv
a tudomására jutást követően haladéktalanul, elektronikus úton értesíti az OEP-et.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő negyvenötödik napon lép hatályba.
9. § (1) Az orvosi bélyegzőkről szóló 20/1991. (XI. 5.) NM rendelet (a továbbiakban: R.) alapján kiállított bélyegzők e rendelet
hatálybalépését követően is érvényesek.
(2) Az e  rendelet szerinti bélyegző kiállítására az e  rendelet hatálybalépését követő első alkalommal kezdeményezett
kiállítás, csere vagy pótlás alkalmával kerül sor.
(3) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően kezdeményezett bélyegző kiállítására, cseréjére vagy pótlására
az R. alapján kerül sor.
10. § Hatályát veszti az R. Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
163/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Varga Koritár
Pál rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság Buenos Aires-i nagykövetségének
vezetésével, valamint a Magyar Köztársaságnak a Chilei Köztársaságban, Uruguay Keleti Köztársaságban és Paraguay
Köztársaságban való képviseletével. Budapest, 2009. november 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
9/2018. (II. 6.) ME határozata a Magyar–Pakisztáni Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság, a Magyar–Kenyai Gazdasági és Műszaki Vegyes Bizottság és a Magyar–Kirgiz Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság magyar tagozata elnökének kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. pont a) alpontja szerinti jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése
alapján
dr. Mikola Istvánt a) a Magyar–Pakisztáni Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
b) a Magyar–Kenyai Gazdasági és Műszaki Vegyes Bizottság,
Íjgyártó Istvánt a Magyar–Kirgiz Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság
magyar tagozata elnökévé nevezem ki. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
538/2015. (XII. 15.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/18939-2/2015. számú előterjesztésére – Prikop László (névmódosítás előtti neve:
Prikop Vászilij Hricovics; más átírással: Prikop Vasyl; születési hely, idő: Aknaszlatina [Szovjetunió], 1945. december 18.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. november 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1696/2017. (IX. 22.) Korm. határozata a Magyar Művészeti Akadémia és a MANK Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság művészeti ösztöndíj rendszerének támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Művészeti Akadémia (a  továbbiakban: MMA) és a  MANK Magyar Alkotóművészeti Közhasznú
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: MANK) művészeti ösztöndíj rendszerének megújításával
és támogatásával;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  MMA elnöke bevonásával – gondoskodjon az  MMA művészeti
ösztöndíj rendszerének működtetése érdekében
a) a 2018. évben 96,0 millió forint,
b) a 2019. évben 384,0 millió forint,
c) a 2020. évben 672,0 millió forint,
d) a 2021. évtől beépülő jelleggel 864,0 millió forint
többletforrás biztosításáról a mindenkori központi költségvetés XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évben a felmerülés ütemében
 a 2019. évtől a központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon
a MANK kulturális ösztöndíj rendszerének működtetése érdekében
a) a 2018. évben 68,2 millió forint,
b) a 2019. évtől beépülő jelleggel 208,1 millió forint
többletforrás biztosításáról a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. évben a felmerülés ütemében
 a 2019. évtől a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
385/2013. (XI. 7.) Korm. rendelete az állam tulajdonában álló egyes agrárkutató gazdasági társaságok állami feladatellátásának központi költségvetési szerv által történő átvételéről.
A Kormány államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (1)  bekezdés 40.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az 1.  mellékletben meghatározott gazdasági társaságok által ellátott feladatot 2014. január 1-jétől a  Nemzeti
Agrárkutatási és Innovációs Központ látja el.
2. § Az államot az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 11/C.  § (2)  bekezdése szerinti esetben a  Nemzeti
Agrárkutatási és Innovációs Központ képviseli.
3. § Az átvételi felelőst az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter jelöli ki.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
110/2016. (X. 20.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter javaslatára
Sulyok Jánost a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárává – 2016. október 12-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1565/2012. (XII. 6.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a „Friends of Hungary”
Alapítvány létrehozásának és működési költségeinek finanszírozásához szükséges 3888,0 millió forint 1. melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a
Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 45. A „Friends of
Hungary” Alapítvány létrehozása és működtetése alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
87/2004. (V. 15.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia Részlegéből finanszírozott egységes területalapú támogatásokhoz kapcsolódó 2004. kiegészítő nemzeti támogatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2003. évi LXXIII. törvény 45. § (2) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Fogalommeghatározás 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) elsődleges feldolgozó: olyan feldolgozó, aki a betakarított nyersdohány elsődleges feldolgozását végzi;
b) tenyészet: a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet (a továbbiakban: ENAR rendelet) 2. § 17. pontja szerinti állatállomány;
c) vágóhíd: a vágóállatok levágásának és leölésének állatvédelmi szabályairól szóló 9/1999. (I. 27.) FVM rendelet
2. § a) pontjában meghatározott vágóhíd;
d) mezőgazdasági termelő: az 1259/1999/EK rendelet
10. cikk a) pontja szerinti termelő, ideértve a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteket is;
e) nyilvánvaló hiba: a támogatási kérelemben feltüntetett adatok olyan hiányossága vagy hibája, mely a kérelem
más adataiból, vagy más nyilvántartásból származó adatok
alapján hiánypótlásra felszólítás nélkül, saját hatáskörben
pótolható vagy javítható;
f) bázisterület: az egyes növénytermesztési kiegészítő
nemzeti támogatásokhoz kapcsolódó, az ország egészére
megállapított maximális támogatási mértékben részesíthető terület.
Támogatási jogcímek 2. § E rendelet alapján az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia Részlegéből finanszírozott
egységes területalapú támogatásokhoz kapcsolódóan:
a) a húsmarhatartáshoz, b) a rizstermesztéshez c) a Burley-(dohány)termesztéshez,
d) a Virginia-(dohány)termesztéshez, valamint e) a szántóföldi növénytermesztéshez
kiegészítő nemzeti támogatás (a továbbiakban: támogatás)
vehető igénybe.
A támogatás forrása 3. § A támogatás forrása a Magyar Köztársaság 2004. évi
költségvetéséről és az államháztartás hároméves kereteiről
szóló 2003. évi CXVI. törvény 1. számú mellékletében szabályozott központi költségvetés XII. Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet folyó kiadások és
jövedelemtámogatás 10. cím, 5. alcím, 2. jogcímcsoporton
előirányzott összeg.
Támogatásra jogosult 4. § Támogatási kérelmet az a mezőgazdasági termelő nyújthat be, aki (amely) a támogatási időszakban a támogatás
igénybevételéhez kapcsolódó kötelezettségek teljesítésével összefüggésben felmerülő költségeket, illetve kockázatot viseli.
Támogatási kérelem 5. § (1) A támogatási kérelmet a lakóhely vagy székhely
szerinti Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Területi Kirendeltségéhez kell benyújtani, kizárólag az MVH
által rendszeresített formanyomtatványon.
(2) A támogatási kérelmen fel kell tüntetni az Európai
Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett
ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az
ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről szóló 141/2003.
(IX. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Nyilv. rend.) 2. §
9. pontja szerinti regisztrációs számot.
(3) Regisztrációs szám hiányában a kérelemhez egyidejűleg csatolni kell a Nyilv. rend. szerinti nyilvántartásba
vételi kérelmet is.
Hiánypótlás 6. § (1) Hiánypótlás egy alkalommal az erre vonatkozó felhívás kézhezvételétől számított legfeljebb 15 napon belüli
határidővel teljesíthető.
(2) Amennyiben a hiánypótlási felhívásokat az (1) bekezdésben meghatározott határidőt és a 18. § (1) bekezdésében vagy a 20. § (3) bekezdésében meghatározott határ
napot követően pótolják, a késedelmesen benyújtott kérelemhez fűződő jogkövetkezményeket kell alkalmazni.
A nyilvánvaló hibák helyesbítése 7. § (1) Amennyiben a támogatási kérelem nyilvánvaló hibát
tartalmaz, arról az MVH feljegyzést készít és a hibát saját
hatáskörben kijavítja.
(2) A támogatási kérelem nyilvánvaló hibáinak helyesbítésére a Bizottság 2419/2001/EK rendelet 12. cikkében
foglaltakat kell alkalmazni.
Késedelmes benyújtás 8. § A támogatási kérelem határidőn túl történő benyújtása
esetén a Bizottság 2419/2001/EK rendelet 13. cikk (1) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
Támogatási kérelem visszavonása 9. § (1) A visszavonást kizárólag az MVH által rendszeresített formanyomtatványon lehet benyújtani.
(2) A visszavonás a bejelentés időpontjában lép hatályba.
(3) A támogatási kérelem visszavonására a Bizottság
2419/2001/EK rendelet 14. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
A támogatást igénylő mezőgazdasági termelő személyében
bekövetkezett változás
10. § (1) Amennyiben a kérelem által lefedett terület hasznosítása vonatkozásában a támogatási kérelem benyújtását
követően a mezőgazdasági termelő személye megváltozik,
arról a kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelő a változást követő 10 munkanapon belül bejelentést tesz az
MVH-nak.
(2) A bejelentést kizárólag az MVH által rendszeresített
formanyomtatványon lehet benyújtani.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazása esetén a kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelő a (2) bekezdés szerinti bejelentéshez csatolja a területet hasznosításba vevő mező
gazdasági termelő nyilatkozatát a támogatási feltételek
teljesítésére vonatkozó kötelezettségek betartásáról.
Vis maior (elháríthatatlan külső ok) és kivételes
körülmények esetei
11. § (1) A vis maior (elháríthatatlan külső ok), illetőleg más
kivételes körülmények miatti igazolási kérelmet kizárólag
az MVH által rendszeresített formanyomtatványon lehet
benyújtani.
(2) A vis maior (elháríthatatlan külső ok) és a kivételes
körülmények eseteire, valamint annak igazolására a Bizottság 2419/2001/EK rendelet 48. cikkében foglaltakat
kell alkalmazni.
A támogatási kérelem elbírálása 12. § (1) A támogatási kérelem elbírálásáról az MVH a mezőgazdasági termelőt határozatban értesíti. A határozatban meg kell jelölni:
a) a kérelem által lefedett területet;
b) a támogatás alapjául szolgáló területet vagy állatlét
számot,
c) a támogatás összegét, illetve az annak számolása so
rán alkalmazott
ca) jogkövetkezményeket,
cb) visszaosztás mértékét, illetve
cc) a támogatási összeg csökkentésének egyéb okait.
(2) A határozatban fel kell hívni a mezőgazdasági termelőt arra, hogy a Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az államháztartás hároméves kereteiről szóló
2003. évi CXVI. törvény 33. §-ának (4) bekezdése alapján
igazolást köteles az MVH-nak benyújtani.
(3) Legfeljebb a támogatási kérelemben feltüntetett területre, illetve állatlétszámra vonatkozóan állapítható meg
támogatás.
(4) Az e rendeletben meghatározott legmagasabb támogatási összegétől a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium közleményben eltérhet, ha az Európai Unió
Bizottságának hivatalos lapjában közzétett számítási mód
ezt szükségessé teszi.
Kifizetés 13. § (1) A támogatás forintban kerül kifizetésre.
(2) A 12. § (2) bekezdése szerinti igazolást a mezőgazdasági termelő legkorábban 2004. december 10-én nyújt
hatja be. Az MVH az igazolás beérkezésétől számított
30 napon belül intézkedik a támogatás átutalásáról.
(3) A támogatás — függetlenül a támogatást igénylő
mezőgazdasági termelő személyében bekövetkezett változástól — a támogatást eredetileg igénylő mezőgazdasági
termelőnek kerül kifizetésre.
Jogosulatlanul igénybe vett támogatások visszatérítése 14. § A jogosulatlanul igénybe vett támogatások visszatérítésére a Bizottság 2419/2001/EK rendelet 49. cikk
(1)—(7) bekezdésében foglaltakat is alkalmazni kell.
II. HÚSMARHATARTÁS TÁMOGATÁSA 15. § (1) A marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről
szóló, 1254/1999/EK számú tanácsi rendelet 3. cikk d) és
f) pontjai szerint meghatározott bika és tinó (a továbbiakban: hímivarú szarvasmarha) után egyedenként, életük során egy alkalommal 34 700 Ft támogatás vehető igénybe,
abban az esetben, ha 2004. május 1.—december 31. között:
a) az állat az Európai Unió területén lévő vágóhídon
levágásra került és a vágott test súlya legalább 185 kilogramm, vagy
b) az állatot kilenc hónapnál idősebb korban élőállatként harmadik országba exportálták, vagy
c) az állatot kilenc hónapnál idősebb korban élő állatként másik tagállamba szállították (a továbbiakban: kiszállítás).
(2) A támogatást az a mezőgazdasági termelő veheti
igénybe, aki a marhalevél alapján a hímivarú szarvasmarhát legalább 2 hónapig a tenyészetében tartotta. A támogatás igénybevételének további feltétele, hogy a tenyészetből történő kijelentés és az (1) bekezdés szerinti feltételek
teljesülése között legfeljebb 30 nap telhet el.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatás a 2004. évben
legfeljebb 94 620 egyed (a továbbiakban: országos felsőhatár) után fizethető.
(4) Amennyiben a (3) bekezdésben foglalt országos felsőhatárnál több egyed jogosult a támogatásra, az adott
támogatási évben az igénylőként támogatható állatlétszám
a túllépés mértékével arányosan csökken.
(5) Ha az Európai Unió más tagállamából, a termelő
tenyészetébe behozott állat már részesült a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1254/1999/EK
számú tanácsi rendelet 4. cikk szerinti speciális húsmarha
támogatásban, az adott állatra vonatkozóan húsmarhatartási támogatás nem adható.
16. § A támogatás igényléséhez a mezőgazdasági termelőnek
gondoskodnia kell a tenyészetében lévő állatállományra
vonatkozóan az ENAR rendeletben foglaltak betartásáról.
17. § (1) A támogatásban az a mezőgazdasági termelő részesülhet, aki az MVH által rendszeresített formanyomtatványon kérelmet nyújt be az 5. §-ban foglaltaknak megfelelően. A kérelem 2004. december 31-ig nyújtható be.
(2) Az MVH az ENAR rendeletben meghatározott országos adatbázisba (a továbbiakban: adatbázis) bejelentett
adatok alapján határozza meg a támogatásra jogosult állatokat.
(3) Az MVH a (2) bekezdés alapján a kérelmet beküldött mezőgazdasági termelőre vonatkozóan egyedileg állapítja meg a támogatásra jogosult állatok létszámát és a
támogatás jogosultságának mértékét.
(4) A támogatási jogosultság feltétele, hogy az adatbázisban megjelenjen az ENAR rendelet szerinti jelentési
kötelezettségnek megfelelően az állat tenyészetből történő
kikerülésének, valamint vágásának, exportjának, illetve kiszállításának bejelentése. A bejelentést legkésőbb 2004.
december 31-ig lehet megtenni.
(5) Export, illetve kiszállítás esetén az állatot kísérő, az
ENAR rendelet szerinti szarvasmarha-útlevélen a támogatás-igénylést fel kell tüntetni. Ennek érdekében a mezőgazdasági termelőnek a szarvasmarha-útlevél kérő lapon jeleznie kell, hogy az adott állatra támogatást kíván igénybe
venni. A fenti jelzéssel ellátott szarvasmarha-útlevél
ENAR rendelet szerinti kiadását az Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet (a továbbiakban: OMMI) csak akkor
teljesíti, ha az állatra korábban már kiadásra került
szarvasmarha-útlevele(ke)t a mezőgazdasági termelő az
OMMI-nak legkésőbb a szarvasmarha-útlevél kérő lappal
együtt megküldi.
18. § (1) A 2004. május 1. és 2004. július 20. között levágott,
exportált, illetve kiszállított állatokra vonatkozóan abban
az esetben nyújtható támogatás, ha a mezőgazdasági termelő 2004. július 1. és 2004. július 20. közötti időszakban
nyújtja be kérelmét. 2004. július 20-át követően megküldött
kérelem esetén annak postára adási dátuma után levágott,
exportált, illetve kiszállított állatokra adható támogatás.
(2) A támogatási jogosultságot az MVH a 2004. május
1.—július 20., a 2004. július 21.—szeptember 20., a 2004.
szeptember 21.—november 20., illetve a 2004. november 21.—december 31. támogatási időszakokban levágott,
exportált, illetve kiszállított állatokra vonatkozóan állapítja meg.
(3) Az MVH az egyes támogatási időszakokat követően
a támogatásra jogosult állatokról és a jogosult támogatási
összeg 80 százalékáról szóló határozatot 30 napon belül
megküldi a mezőgazdasági termelőnek. A fennmaradó támogatási összeg az utolsó elbírálási időszakot követően
— a 15. § (4) bekezdés szerinti arányosítás figyelembevételével — kerül megállapításra.
(4) A támogatási időszakonként támogatható minimális
állatlétszám 1 egyed.
19. § (1) Az ENAR rendelet szerinti állomány-nyilvántartást
az MVH jogosult 3 évre visszamenőleg ellenőrizni.
(2) A támogatási kérelemben és a beadott dokumentumokban szereplő adatok helytállóságát és törvényességét
adminisztratív és helyszíni ellenőrzés útján az MVH ellenőrzi.
(3) A támogatási feltételeknek való megfelelés ellenőrzése során a Bizottság 2419/2001/EK rendelet
a) 25. cikk (1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés
a) és b) pontjában,
b) 26—27. cikkben,
c) a 39. cikkben,
d) a 42. cikkben
foglaltakat kell alkalmazni. III. EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ KIFIZETÉSEKHEZ
KAPCSOLÓDÓ NÖVÉNYTERMESZTÉSI
KIEGÉSZÍTŐ NEMZETI TÁMOGATÁSOK Általános feltételek 20. § (1) A 2. § b)—e) pontok szerinti támogatás (a továbbiakban: kiegészítő nemzeti támogatás) csak olyan területekre igényelhető, melyekre egyébként az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia Részlegéből finanszírozott egységes területalapú támogatás 2004.
évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
86/2004. (V. 15.) FVM rendelet (a fejezet alkalmazásában
a továbbiakban: R.) alapján egységes területalapú támogatást is igényeltek.
(2) A kiegészítő nemzeti támogatás igénybevételével
kapcsolatos kötelezettségek teljesítésére az R.-ben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(3) A kiegészítő nemzeti támogatást az egységes területalapú támogatás igénylésével azonos módon és egyidejűleg, az MVH által rendszeresített formanyomtatványon
lehet igényelni 2004. június 15-ig.
(4) A növénytermesztési támogatások ellenőrzése során
alkalmazni kell
a) a Bizottság 2199/2003/EK rendelet 4—6. cikkét, valamint
b) a Bizottság 2419/2001/EK rendelet rendelkezéseit,
kivéve: ba) az 5. cikk (1) bekezdés c) pontját és (2) bekezdését,
bb) a 6. cikk (2) és (3) bekezdéseit,
bc) a 7. cikket,
bd) a 9. cikket,
be) a 10. cikket,
bf) a 13. cikk (2), (3) és (4) bekezdéseit,
bg) a 18. cikk (1) bekezdés b) és c) pontjait,
bh) a 24—29. cikkeket,
bi) a 30. cikket,
bj) a 31. cikk (3) bekezdését,
bk) a 32—43. cikkeket ,
bl) a 45. cikket,
bm) a 46. cikket,
bn) az 51. cikket, és
bo) az 52. cikket.
(5) A növénytermesztési támogatások ellenőrzése során
az MVH az R.-ben foglaltaknak szerint jár el.
(6) A támogatási kérelem módosításával összefüggő
részletes szabályokat a Bizottság 2419/2001/EK rendelet
8. cikke határozza meg.
(7) A növénytermesztési támogatási kérelemről az
MVH 2004. november 30-ig határoz.
Rizstermesztés támogatása 21. § (1) A 2. § b) pontja szerinti rizstermesztési támogatás
(a továbbiakban: rizstermesztési támogatás) azon területek után folyósítható,
a) amelyeken rizst termesztenek;
b) amelyeken az állományt legalább a rendes növekedé
si feltételek melletti virágzás kezdetéig megőrzik;
c) amelyek megfelelnek a 20. § (1)—(2) bekezdése sze
rinti rendelkezéseknek. (2) A rizstermesztési támogatás keretében hektáronként legfeljebb 59 000 Ft támogatás vehető igénybe.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti rizs bázisterület
3222 hektár.
(4) Amennyiben a támogatás alapjául szolgáló és az
ellenőrzések során megállapított területek összege meghaladja a (3) bekezdésben meghatározott rizs bázisterületet,
az adott támogatási évben a termelőnként támogatható
területek nagysága a túllépés mértékével arányosan csökken.
Dohány termesztésének támogatása 22. § (1) A 2. § c) és d) pontja szerinti dohány termesztési
támogatás folyósítható azon területek után,
a) amelyeken Virginia, illetve Burley dohányt termesztenek, b) amelyeken az állományt legalább a rendes növekedési feltételek melletti zöldbimbós állapotig, illetve a virágzás
kezdetéig megőrzik,
c) amelyekről betakarított nyersdohányra elsődleges
feldolgozóval írásbeli szerződést kötöttek,
d) amelyek megfelelnek a 20. § (1)—(2) bekezdése szerinti rendelkezéseknek.
(2) A támogatás mértéke:
a) 2. § c) pontja szerinti Burley-termesztési támogatás
keretében hektáronként legfeljebb 580 000 Ft,
b) a 2. § d) pontja szerinti Virginia-termesztési támo
gatás keretében hektáronként legfeljebb 740 000 Ft. (3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti bázisterületek:
a) Burley dohány esetén: 2000 hektár,
b) Virginia dohány esetén: 3483 hektár.
(4) Amennyiben a támogatás alapjául szolgáló és az
ellenőrzések során megállapított területek összege meghaladja a (3) bekezdésben meghatározott rizs bázisterületet,
az adott támogatási évben a termelőnként támogatható
területek nagysága a túllépés mértékével arányosan csökken.
23. § (1) A 22. § (1) bekezdés c) pontja szerinti elsődleges
feldolgozóval kötött termeltetési szerződést a területalapú
támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg be kell benyújtani.
(2) Amennyiben a mezőgazdasági termelő termelői csoport tagja, a kérelem benyújtásával egyidejűleg a termelői
csoporttal kötött termeltetési szerződést kell benyújtania.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában az elsődleges feldolgozó köteles az MVH-nak legkésőbb 2004. június 15-ig
benyújtani a termelői csoportokkal kötött termeltetési
szerződéseket a termelői csoport tagjai szerinti lebontásban. (4) Az elsődleges feldolgozóval kötött termeltetési szerződés csak abban az esetben fogadható el, ha legalább a
következőket tartalmazza:
a) a szerződő felek adatai, b) a szerződő felek regisztrációs száma,
c) a termelt dohány fajtája, d) a dohánytermő terület nagysága hektárban, két tizedes jegy pontossággal.
Egyes szántóföldi növények termesztésének támogatása 24. § (1) A 2. § e) pontja szerinti szántóföldi kiegészítő nemzeti támogatás folyósítható azon területek után,
a) amelyeken a rendelet melléklete szerinti növényeket
termesztenek;
b) amelyeken az állományt legalább a rendes növekedési feltételek melletti virágzás kezdetéig megőrzik;
c) amelyek megfelelnek a 20. § (1)—(2) bekezdése szerinti rendelkezéseknek.
(2) A 2. § e) pontja szerinti szántóföldi növénytermesztési támogatás jogcímen hektáronként legfeljebb 11 000 Ft
vehető igénybe.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti szántóföldi növény bázisterület 3 520 790 hektár.
(4) Amennyiben a támogatás alapjául szolgáló és az
ellenőrzések során megállapított területek összege meghaladja a (3) bekezdésben meghatározott rizs bázisterületet, az adott támogatási évben a termelőnként támogatható területek nagysága a túllépés mértékével arányosan
csökken.
25. § (1) A rendelet mellékletének II. pontjában felsorolt,
támogatott vetőmag termesztése esetén a támogatás igénybevételének feltétele, hogy a mezőgazdasági termelő a
48/2004. (IV. 21.) FVM rendelet 14. § (1) bekezdés szerinti
bejelentési kötelezettségének teljesítése során a vetőmagszaporítási céllal hasznosított területet a Mezőgazdasági
Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.)
FVM rendelet szerinti területazonosítási adatokkal is
lássa el.
(2) Az (1) bekezdés szerinti növények utáni támogatás
az OMMI igazolása alapján folyósítható.
26. § Rostkender termesztése esetén, a támogatás igénybevételére az alábbi feltételek esetén van mód:
a) a támogatható rostkender fajták és a rostkender
THC tartalom mennyiségének megállapítása a Bizottság
2316/1999/EK rendelete 7b. cikk alapján kerül meghatározásra;
b) a rostkender termesztése esetén a vetőmag címkéket
vagy azok másolatát a Bizottság 2316/1999/EK rendelete
7a. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint kell a kérelemhez csatolni;
c) az elsődleges feldolgozóval kötött szerződést a kérelemmel együtt, vagy legkésőbb 2004. június 15-ig kell az
MVH-hoz benyújtani.
IV. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) A Tanács 1999. május 17-i 1259/1999/EK rendelete
a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról;
b) A Bizottság 2001. december 11-i 2419/2001/EK rendelete az egyes közösségi támogatási programokra vonatkozóan a 3508/92/EGK tanácsi rendelettel létrehozott integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról;
c) A Tanács 1999. május 17-i 1254/1999/EK rendelete
a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről
d) A Bizottság 1999. október 22-i 2316/1999/EK rendelete az egyes szántóföldi növények termelői számára támogatási rendszer létrehozásáról szóló 1251/1999/EK tanácsi
rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról;
e) A Bizottság 2003. december 16-i 2199/2003/EK rendelete a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország,
Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia
és Szlovákia által alkalmazandó egységes területalapú támogatási rendszer tekintetében az 1259/1999/EK tanácsi
rendelet 2004. évi alkalmazására vonatkozó átmeneti rendelkezésekről;
f) A Tanács 1992. november 27-i 3508/1992/EGK rendelete egyes közösségi támogatási programok integrált
igazgatási és ellenőrzési rendszerének felállításáról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
149/2008. (XII. 3.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kap
csolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában – dr. Holló András alkotmánybíró párhuzamos indokolásával – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
219/2008. (VII. 16.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 219/2008. (VII. 16.) OVB határozatával megtagadta egy országos népszavazás aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a választási bizottságok üléséről készült jegyzőkönyvet a választási bizottság hozza nyilvánosságra?”. Az OVB az indokolásában arra hivatkozott,
hogy az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 118. §
(3)–(5) bekezdéseiben megfogalmazott követelményeknek és eltér a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek az országos népszavazási kezdeményezésen és az
országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról
szóló 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: R.)
mellékletében megállapított aláírásgyűjtőív mintájától,
mivel az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán feltüntették a beadványozók nevét, személyi azonosítóját és lakcímét.
Ezért az OVB a jogszabályi előírástól eltérő, többlet adattartalommal rendelkező aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
2. A 219/2008. (VII. 16.) OVB határozat a Magyar
Közlöny 2008. évi 105. számában, 2008. július 18-án jelent meg. A Ve. 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2008. július 29-én a kezdeményezők nyújtottak
be kifogást.
A kifogás benyújtói szerint az R. melléklete nem tartalmazza, hogy a rovatokat a kezdeményező vagy a kezdeményezést támogató tölti-e ki. Megítélésük szerint nyilvánvaló, hogy amikor még nincs hitelesített aláírásgyűjtő ív,
akkor csak a kezdeményező adhatja meg az adatait. „Téves
tehát az az indokolás, miszerint olyan adattartalmat tüntettek fel a kezdeményezők, amelynek feltüntetését a jogszabály tiltja vagy kizárja”. Az OVB határozata ezért jogszabálysértő.
A kifogás benyújtói sérelmezték továbbá, hogy az OVB
ülésének a honlapon közzétett meghívója nem felelt meg a
Ve. vonatkozó rendelkezéseinek. A napirendben ugyanis
ez a népszavazási kérdés nem szerepelt, így annak tárgyalásáról nem szerezhettek tudomást és nem állt módjukban
az ülésen megjelenni és nyilatkozataikat megtenni sem,
ami a konkrét jogszabálysértésen túl a Ve. 3. § c) pontjában foglalt esélyegyenlőség elvét is sérti. Minderre tekintettel kérték az OVB kifogásolt határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését.
II. A kifogás nem megalapozott. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja,
hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat,
ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta, hogy az „országos népszavazás kezdeményezésében való részvétel jogának érvényesülését a törvény
többek között olyan, az aláírásgyűjtő ívvel szemben támasztott formai előírásokkal is biztosítja, amelyek garanciát nyújtanak arra, hogy az aláírásgyűjtő ívet aláíró választópolgár eredményesen támogassa a kérdés országos
népszavazásra bocsátását. Ezért fokozott jelentősége van
az aláírásgyűjtő ív törvényességének, annak, hogy az aláírásgyűjtő ív a legapróbb részletekig megfeleljen a törvény formai előírásainak is” [49/2008. (IV. 22.) AB határozat, ABH 2008. április, 488, 490.]. A Ve. 118. §-a pontosan meghatározza, hogy mit kell tartalmaznia az országos népszavazás kezdeményezésére szolgáló aláírásgyűjtő ívnek. Annak érdekében, hogy az aláírásgyűjtő ív mindenben megfeleljen a törvényben szabályozott tartalmi
követelményeknek, az R. mellékletében kötelezően alkalmazandó mintaként meghatározta az országos népi
kezdeményezés, illetőleg országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtés során használható
aláírásgyűjtő ív mintáját.
Azt a kifogás benyújtói sem vitatták, hogy az OVB-hez
benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányán feltüntették
nevüket, személyi azonosítójukat és lakcímüket. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldánya emiatt nem felel meg a vonatkozó
jogszabályi előírásoknak, ezért a 219/2008. (VII. 16.)
OVB határozatot, az abban foglalt indokolás szerint helybenhagyta.
Tekintettel arra, hogy az OVB eljárásával kapcsolatos
kifogás a határozat tartalmát nem érintette, ezért annak
vizsgálatát az Alkotmánybíróság mellőzte.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az
OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
23/2010. (XII. 3.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium Protokoll és Rendezvényszervező Igazgatóság költségvetési szerv alapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009.
(XII. 19.) Korm. rendeletben, valamint a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő
szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra – az alábbi alapító okiratot adom ki:
1. A honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében 2011. január 1-jei hatállyal költségvetési szervet alapítok.
2. A költségvetési szerv megnevezése: Honvédelmi Minisztérium Protokoll és Rendezvényszervező Igazgatóság.
Rövidített megnevezése: HM PRI.
Angol nyelvű megnevezése: Ministry of Defence Protocol Directorate.
3. A költségvetési szerv székhelye: 1145 Budapest XIV., Jávor u. 9/A.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25.
4. A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
A költségvetési szerv a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (1135 Budapest XIII., Lehel utca 35–37.) egyes
szervezeti egységeinek kiválásával jön létre.
5. A költségvetési szerv gazdálkodási jogköre alapján önállóan működő költségvetési szerv. Pénzügyi-gazdasági
feladatait a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) önállóan működő és gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli
feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt
önállóan működő költségvetési szerve; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához,
üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH
önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására
kijelölt költségvetési szerve végzi.
6. A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
7. A költségvetési szerv jogi személy, önálló munkaköri jegyzékkel rendelkező szervezet.
8. A költségvetési szerv:
a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Magyar Köztársaság Honvédelmi Minisztériuma;
c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9. A költségvetési szerv feladatait a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében, a HM Miniszteri Kabinet
kabinetfőnökének közvetlen irányítása alatt végzi.
10. A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11. A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12. A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képességek fenntartása;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem).
13. A költségvetési szerv vezetője, kinevezési rendje:
a) a vezető megnevezése: igazgató;
b) az igazgatót a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14. A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak jogviszonyban.
15. A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Magyar Államkincstár végzi.
16. A költségvetési szerv részletes szervezeti és működési rendjét tartalmazó Szervezeti és Működési Szabályzatot a
költségvetési szerv vezetője 2011. január 1-jét követő 60 napon belül elkészíti, és azt jóváhagyásra előterjeszti a
költségvetési szerv közvetlen irányítását végző minisztériumi vezető részére.
17. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1695/2015. (IX. 25.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/C/13-2013-0017 azonosító számú („A Nyugat-Balaton és Zala folyó medence hulladékgazdálkodási rendszerének fejlesztése eszköz-beszerzésekkel” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-1.1.1/C/13-2013-0017 azonosító számú, „A Nyugat-Balaton és Zala folyó medence
hulladékgazdálkodási rendszerének fejlesztése eszköz-beszerzésekkel” című projekt (a  továbbiakban: projekt)
támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
406/2016. (XII. 10.) Korm. rendelete a dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet folytatók nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási kötelezettségéről, valamint a dohánytermékek árbejelentésének és árközzétételének részletes szabályairól.
A Kormány a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012.  évi
CXXXIV.  törvény 24/C.  § a), b) és d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) Ez a rendelet
a) a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012.  évi
CXXXIV.  törvényben (a  továbbiakban: Fdvtv.) meghatározott dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységre,
illetve a dohányboltban forgalmazott termékekre,
b) az Fdvtv., valamint az e rendelet rendelkezései szerint szolgáltatott adatok felhasználására, továbbá
c) a  jövedéki adóról és a  jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló törvény
(a továbbiakban: Jöt.) szerinti dohánygyártmányok árbejelentésére és árközzétételére
terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazásában:
a) árközzétételi kötelezettséggel nem érintett dohánytermék: kiskereskedelmi eladási árat tartalmazó adójeggyel
ellátott dohánygyártmány; b) árközzétételi kötelezettséggel érintett dohánytermék: kiskereskedelmi eladási árat nem tartalmazó adójeggyel
ellátott dohánygyártmány;
c) árbejelentés: az  árközzétételi kötelezettséggel érintett dohánytermék kiskereskedelmi eladási árának
bejelentése az Fdvtv. 4. § (2) bekezdése szerinti részvénytársaság (a továbbiakban: részvénytársaság) részére
az állami adó- és vámhatóság (a továbbiakban: vámhatóság) honlapján történő közzététele érdekében;
d) érintett termékek: az 1. mellékletben felsorolt termékek.
2. A nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási kötelezettség 2. § (1) A  dohánytermék-kiskereskedő, az  Fdvtv. 10.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerint külön feljogosított személy, valamint
az Fdvtv. 11. § (3) bekezdésében meghatározott mozgóbolt üzemeltetője (a továbbiakban együtt: adatszolgáltatásra
kötelezett személy) a  készletéről, illetve annak forgalmáról az  Fdvtv. 15/F.  §-ában meghatározott nyilvántartásvezetési, illetve adatszolgáltatási kötelezettségét az e rendeletben meghatározott tartalommal, formában és módon
köteles teljesíteni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettséget az 1. mellékletben felsorolt termékek, továbbá a 2. mellékletben
meghatározott adatok vonatkozásában kell teljesíteni.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítésére a  részvénytársaság készletnyilvántartó minősítési
rendszert működtet. A  minősítési rendszer által alkalmasnak talált és igénybe vehető rendszerek listáját
(a  továbbiakban: minősített nyilvántartási és adatszolgáltatási rendszer) a  részvénytársaság a  honlapján
folyamatosan közzéteszi.
(4) Mentesül az  adatszolgáltatási kötelezettség alól a  tevékenység szünetelésének időtartamára az  a  kötelezett, aki
az e rendelet hatálya alá eső tevékenységét a vámhatóság engedélyével szünetelteti.
3. § (1) A  2.  § (1)  bekezdésében előírt adatszolgáltatási kötelezettségnek minősített nyilvántartási és adatszolgáltatási
rendszer útján, legalább naponta kell a részvénytársaság felé elektronikus úton eleget tenni.
(2) A  2.  § (1)  bekezdésében meghatározott kötelezettségnek dohánytermék-értékesítési helyenként kell eleget tenni
akkor is, ha a dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenység végzésére jogosult személy több koncessziós jogosultság
alapján több dohányboltban vagy elkülönített helyen folytatja a tevékenységét.
(3) A vámhatóság kérelmére az Fdvtv. 17. § (1) bekezdése szerinti feladatai ellátásához szükséges, a részvénytársaságnál
rendelkezésre álló adatokat a részvénytársaság továbbítja a vámhatóság részére.
4. § A részvénytársaság az  adatszolgáltatási kötelezettség hatékonyabb teljesíthetősége érdekében adott
dohánytermék-értékesítési helyhez (dohánybolthoz, elkülönített helyhez) egyedi azonosítót rendelhet. Ezen
azonosítóról a  részvénytársaság az  adatszolgáltatásra kötelezett személyt értesíti, aki az  adatszolgáltatási
kötelezettségének ezen azonosító feltüntetésével köteles eleget tenni.
3. A regisztrációs kötelezettség 5. § (1) Annak érdekében, hogy az érintett termékekre vonatkozó nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási kötelezettséget
egységesen lehessen teljesíteni, a  dohánytermék-nagykereskedők vagy azok, akik az  érintett terméket
Magyarországon először forgalomba hozzák (a  továbbiakban együtt: termékregisztrátor), kötelesek az  érintett
termék valamennyi fajtáját a  részvénytársaságnál az  adatszolgáltatásra kötelezett személyek bármelyike részére
történő első értékesítést legalább 10 nappal megelőzően bejelenteni (a továbbiakban: regisztráció).
(2) A  regisztrációs kötelezettségnek a  3.  melléklet szerinti tartalommal kell eleget tenni, azzal, hogy a  3.  melléklet
szerinti kiskereskedelmi eladási árat csak az  újonnan regisztrált árközzétételi kötelezettséggel nem érintett
dohánytermék új kiskereskedelmi eladási ára esetében szükséges rögzíteni.
(3) A részvénytársaság a hiánytalan regisztrációt tudomásul veszi. A részvénytársaság az árközzétételi kötelezettséggel
nem érintett dohánytermékek adatait a  dohány-kiskereskedelmi ellátó részére a  regisztráció tudomásulvételét
követő napon, az  adatszolgáltatásra kötelezett személyek részére a  piaci megjelenést megelőző 5 napon belül
hozzáférhetővé teszi. A  részvénytársaság az  árközzétételi kötelezettséggel érintett dohánytermékek esetében
az  érintett termékek adatait a  dohány-kiskereskedelmi ellátó részére a  regisztráció tudomásulvételét követő
napon, az adatszolgáltatásra kötelezett személyek részére a 6. §-ban leírtak szerinti árbejelentéssel együttesen teszi
hozzáférhetővé.
(4) Az  adatszolgáltatásra kötelezett személy köteles gondoskodni arról, hogy az  általa forgalmazott termékekről
az  e  rendelet szerinti nyilvántartás-vezetési, illetve adatszolgáltatási kötelezettségének mindenkor kizárólag
a részvénytársaság által kibocsátott részvénytársasági azonosító (ND cikkszám) feltüntetésével tegyen eleget.
(5) E  rendelet alkalmazásában a  már regisztrált érintett termék bármely jellemzőjének megváltozása esetén
–  árközzétételi kötelezettséggel érintett dohánytermékek esetében a  kereskedelmi eladási árat ide nem értve,
melyre a 4. alcím rendelkezései az irányadók – az érintett termék regisztrációját módosítani kell.
4. Árbejelentés és annak közzétételi kötelezettsége 6. § (1) Az  árközzétételi kötelezettséggel érintett dohánytermékek esetében a  vámhatóság által közzétett árak
hatálybalépésének napja – függetlenül attól, hogy az esetleg munkaszüneti nap – hétfő vagy csütörtök lehet.
(2) Az árbejelentést a részvénytársaság részére a 4. melléklet szerinti tartalommal kell megtenni. Az árbejelentések az új
kiskereskedelmi eladási ár szándékolt hatálybalépési napját megelőző harmadik munkanapon délelőtt 10  óráig
teljesíthetőek.
(3) A részvénytársaság a hiánytalan árbejelentést tudomásul veszi, és az érintett termékek kiskereskedelmi eladási árát
a) a vámhatóság és a dohány-kiskereskedelmi ellátó részére az új ár hatálybalépési napját megelőző második
munkanapon 12 órától,
b) az  adatszolgáltatásra kötelezett személyek részére az  új ár hatálybalépési napját megelőző munkanapon
0 órától
hozzáférhetővé teszi. 7. § (1) A  részvénytársaság a  6.  § (3)  bekezdés a)  pontjában meghatározott kötelezettség teljesítésével egyidejűleg
a vámhatóságot a (2) bekezdésben meghatározott adatokról is tájékoztatja.
(2) A  vámhatóság a  részvénytársaságtól kapott adatok alapján a  kiskereskedelmi eladási ár alkalmazhatóságának
kezdőnapját megelőző munkanapon 12 órától honlapján közzéteszi a következő adatokat:
a) részvénytársasági azonosító (ND cikkszám),
b) termék megnevezése,
c) EAN kód,
d) termékregisztrátor megnevezése,
e) terméktípus,
f ) márkanév vagy márkajelzés,
g) mennyiségi jellemzők:
ga) cigaretta, szivar, szivarka esetében a  kiskereskedelmi fogyasztási csomagolási egységben lévő
termék darabszáma,
gb) finomra vágott és egyéb fogyasztási dohány esetében a  kiskereskedelmi fogyasztási csomagolási
egységben lévő termék tömege,
gc) a csomagolási egységben lévő termék mennyiségi egysége (szál, darab stb.),
h) kiskereskedelmi eladási ár,
i) kiskereskedelmi eladási ár alkalmazhatóságának kezdő napja.
(3) A  vámhatóság a  (2)  bekezdés szerinti adatok közzététele során külön bontásban megjeleníti kizárólag
az árváltozással érintett termékeket.
(4) A  vámhatóság a  (2)  bekezdés szerint közzétett adatok vonatkozásában biztosítja a  korábban közzétett adatok
megismerhetőségét is, azzal, hogy az  egyes termékek már megváltozott kiskereskedelmi eladási árai esetében
feltünteti a korábbi kiskereskedelmi eladási ár alkalmazhatóságának végső időpontját.
5. Az adatok feldolgozása 8. § (1) Ha a  részvénytársaság megállapítja, hogy az  adatszolgáltatásra kötelezett személy nem, vagy nem
teljeskörűen szolgáltatja az  e  rendelet szerint kötelezően szolgáltatandó adatokat, akkor a  hiányok pótlására
az  adatszolgáltatásra kötelezett személyt írásban felszólítja. Egyebekben az  adatszolgáltatási kötelezettség
megsértésére az Fdvtv. 14. § g) pontja alkalmazandó.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  vámhatóság a  jogsértést elkövető adatszolgáltatásra kötelezett
személynél ellenőrzést folytathat le, vagy az Fdvtv. 23. § (1) bekezdése szerinti jogával élhet.
6. Az adatok felhasználása 9. § (1) A részvénytársaság a hozzá beérkezett adatokat kezeli, feldolgozza (így különösen: rendszerezi, szűri, csoportosítja),
illetve azokból elemzést, összesítést készít.
(2) Az adatkezelés és felhasználás keretében a részvénytársaság:
a) a hozzá beérkezett adatokat a vámhatóság részére szükség szerint továbbítja, illetve
b) a koncessziós szerződés rendelkezéseinek maradéktalan megtartását ellenőrzi.
(3) A  részvénytársaság a  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti ellenőrzési feladatai során összevetheti különösen az  egyes
érintett termékek beszerzésével, értékesítésével kapcsolatos adatokat és a  koncessziós szerződésben írt
kötelezettségvállalásokat, valamint jogsértés esetén élhet a  koncessziós szerződés, illetve jogszabály biztosította
jogaival.
(4) Bármely hatóság, bíróság, egyéb közhatalmi szerv (a  továbbiakban együtt: hatóság) ilyen irányú megkeresése
esetén a kezelt adatokat a részvénytársaság a hatóság, illetve egyéb, a részvénytársaság által az ellenőrzésbe bevont
személy vagy szervezet felé továbbíthatja.
(5) A  részvénytársaság bármely olyan személynek vagy szervezetnek, aki e  rendelet szerinti regisztrációs
kötelezettséggel rendelkezik, a  hozzá beérkezett adatokból készült elemzéseket, kimutatásokat, illetve
összesítéseket kérelemre átadhatja. Ennek során a részvénytársaság a kérelmezőtől az adatkezeléssel, összesítéssel
és átadással összefüggő költségei megtérítését kérheti.
(6) A  részvénytársaság az  adatszolgáltatásra kötelezett működésére vonatkozó adatokat, valamint a  forgalmi
adattovábbító rendszeren keresztül hozzá beérkezett adatokból készült elemzéseket, kimutatásokat és
összesítéseket, továbbá a termékek regisztrációja során keletkező adatokat a dohány-kiskereskedelmi ellátó részére
továbbítja, ha ezeket a  dohány-kiskereskedelmi ellátó a  működésével összefüggő okból kérelmezi. E  bekezdés
vonatkozásában a  részvénytársaság a  kérelmezőtől az  adatkezeléssel, összesítéssel és átadással összefüggő
költségei megtérítését kérheti akkor, ha az adatátadás egyébként jogszabály alapján nem kötelező.
7. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 6. § (1) bekezdése 2017. január 5-én lép hatályba.
 (3) A 12. § és a 13. § (2) bekezdése 2017. április 1-jén lép hatályba.
11. § Azon árközzétételi kötelezettséggel nem érintett dohánytermék tekintetében, amely a  dohánytermékkiskereskedők által vezetendő nyilvántartásokról, valamint a  dohányboltban forgalmazott egyes termékekre
vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséről szóló 244/2013. (VI. 30.) Korm. rendelet 3. melléklete szerint
a részvénytársaságnál e rendelet hatálybalépése előtt regisztrálásra került, és amely árközzétételi kötelezettséggel
nem érintett dohánytermék kiskereskedelmi eladási ára e rendelet hatálybalépését követően megváltozik, a korábbi
regisztrációt a 3. melléklet szerint módosítani kell.
12. § (1) Az 1. § (2) bekezdés b) pontjában az „adójeggyel” szövegrész helyébe az „adójeggyel vagy zárjeggyel” szöveg lép.
 (2) A  3.  melléklet 3.  pont f )  alpontjában az  „(így különösen: EAN kód, Vámtarifaszám, OGYÉI engedélyszám,
fogyasztóvédelmi hatósági engedélyszám, gyártói cikkszám)” szövegrész helyébe az „[így különösen: EAN kód, a Jöt.
szerinti KN-kód (ennek hiányában vámtarifaszám), OGYÉI engedélyszám, fogyasztóvédelmi hatósági engedélyszám,
gyártói cikkszám]” szöveg lép.
13. § (1) Hatályát veszti a  dohánytermék-kiskereskedők által vezetendő nyilvántartásokról, valamint a  dohányboltban
forgalmazott egyes termékekre vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséről szóló 244/2013. (VI. 30.)
Korm. rendelet.
(2) Hatályát veszti az 1. § (1) bekezdés c) pontjában az „és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól”
szövegrész.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök