text:
21/2015. (V. 4.) NFM rendelete a légijárművek gyártásáról, építéséről és műszaki alkalmasságáról.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 74.  § (1)  bekezdés y)  pontjában, valamint a  74.  § (2)  bekezdés d), h)
és o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
109. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya és értelmező rendelkezések
1. § E rendelet hatálya a  polgári repülés területén közös szabályokról és az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség
létrehozásáról, valamint a 91/670/EK tanácsi rendelet, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban:
216/2008/EK rendelet) hatálya alá nem tartozó polgári légijárművek tervezésére, gyártására, építésére, típus- és
légialkalmassági tanúsítására, egyedi repülési engedélyére, folyamatos légialkalmasságának fenntartására, valamint
megfelelőségi tanúsítására terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. autogiro: a  levegőnél nehezebb légijármű, amelyet repülés közben egy vagy több rotoron keletkező
felhajtóerő tart a  levegőben, amely rotorok szabadon forognak alapvetően függőleges tengely körül (ún.
gyroplane);
2. ballon: olyan, a levegőnél könnyebb, erőgép meghajtással nem rendelkező légijármű, amely meleg levegővel
vagy gázzal töltött (ún. free balloon);
3. ejtőernyő: olyan, a  légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény (a továbbiakban: Lt.) 12. § (1) bekezdése
szerinti személyzet által vezetett egyéb repülőeszköz, amelynek kormányzása aerodinamikai módon történik,
a  szárny alakját az  áramlás biztosítja, alkalmas szabadesésben történő nyitásra, vezetője a  szárnyon több
felfüggesztési ponthoz csatlakozik (ún. parachute);
4. folyamatos légialkalmasság: mindazon folyamatok összessége, amelyek biztosítják, hogy a  légijármű a teljes
élettartama alatt megfeleljen a  légialkalmassági követelményeknek és azt, hogy a  légijármű biztonságosan
üzemeltethető legyen;
5. gyalog siklórepülő: lábról induló siklórepülő;
 6. helyből felszálló repülőgép: a  levegőnél nehezebb olyan légijármű, amely képes a  függőleges felszállásra,
a  függőleges leszállásra és a  kis sebességgel történő repülésre, és amely elsődlegesen a  motormeghajtású
emelőszerkezettől, vagy az  emeléshez alkalmazott motor tolóerőtől függ ezen repülési tartományokban,
valamint az  emelésben szerepet nem játszó nem forgó légijármű-felülettől, vagy felületektől a  vízszintes
repülés alatt (ún. powered lift);
7. helikopter: olyan, a  levegőnél nehezebb légijármű, amelynek levegőben maradását általában a  függőleges
tengelyre szerelt egy vagy több erőgép meghajtású rotoron képződő felhajtóerő biztosítja;
8. karbantartás: légijárműnek, vagy légijármű komponensének nagyjavítását, javítását, ellenőrző vizsgálatát,
cseréjét, átalakítását vagy hibaelhárítását, vagy ezek kombinációját jelenti, a  repülés előtti ellenőrzés
kivételével;
9. katonai múltú légijármű: a  216/2008/EK rendelet II. Melléklet d)  pontjában, valamint az  a)  pont ii)  alpont
harmadik francia bekezdésében meghatározott légijármű;
10. KIT építésű légijármű: olyan amatőr építésű légijármű, amelyet nagyobb részegységeket, vagy előre
összeszerelt elemeket magában foglaló építőkészletből építenek meg;
11. komponens: bármely hajtómű, légcsavar, összetett alkatrész, berendezés;
12. könnyű autogiro: a 216/2008/EK rendelet II. Melléklet f ) pontjában meghatározott légijármű;
13. kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijármű: az  ismeretanyag bővítése, új alkalmazási lehetőségek
kidolgozása érdekében a következő célból épített légijármű:
a) az  üzemeltetetés során megállapítsák egy ötletről annak további fejlesztési lehetőségeit (pl. új
berendezés installációja, új üzemeltetési technikák, repülőgépek újfajta alkalmazásai),
b) valamely előírásnak, követelménynek történő megfelelés vizsgálata vagy demonstrálása
az üzemeltetetés során,
c) jelen rendeletben meghatározott típusalkalmassági tanúsítvány megszerzéséhez szükséges
típusvizsgálatokat, típustesztek elvégzése,
d) piackutatás,
e) a  személyzetek továbbképzése olyan speciális jellemzőjű, kialakítású légijárművön, amelyből nem
áll rendelkezésre hasonló jellemzővel rendelkező;
14. légialkalmassági határozat: az Lt. 3/C. § (1) bekezdésében meghatározott légiközlekedési hatósági döntés;
15. légijármű kategória: a légijárművek kategóriába sorolása meghatározott alapjellemzők szerint;
16. léghajó: a levegőnél könnyebb, erőgép-meghajtású légijármű;
17. motoros vitorlázó-repülőgép: integráltan felszerelt, nem behúzható motorral és nem behúzható légcsavarral
felszerelt, saját erőből felszállni és emelkedni képes vitorlázó-repülőgép (ún. touring motor glider [TMG]);
18. repülés előtti ellenőrzés: repülés előtt abból a  célból végrehajtott ellenőrzés, hogy a  légijármű a  tervezett
repüléshez megfelelő állapotban van;
19. repülőeszköz: siklórepülő eszköz, az  ejtőernyő és a  216/2008/EK rendelet II. Melléklet e)  pontjában
meghatározott egyszemélyes vagy 300 kg legnagyobb felszálló tömeget el nem érő repülőgép együttes
megnevezése;
20. repülőgép: hajtóművel felszerelt, levegőnél nehezebb légijármű, amely a  repüléshez szükséges felhajtóerőt
főleg aerodinamikai erőkből nyeri, amely erők olyan felületeken keletkeznek, melyek adott repülési
körülmények között rögzítettek;
21. sárkányrepülő eszköz: olyan, személyzet által vezetett egyéb repülőeszköz, amelynek kormányzása
súlypontáthelyezéssel vagy súlypontáthelyezéssel és aerodinamikai kormányzással együttesen történik,
a  szárny alakjának megtartására belső merevítő vázszerkezet szolgál, vezetője a  szárnyon egyetlen
felfüggesztési ponthoz csatlakozik (ún. hangglider);
22. segédmotoros siklóernyő: segédmotorral felszerelt, lábról vagy kocsiszerkezetről (ún. trike) indítható
siklóernyő (ún. powered parachutes/powered paraglider);
23. segédmotoros sárkányrepülő eszköz: segédmotorral felszerelt, lábról vagy kocsiszerkezetről (ún. trike) indítható
sárkányrepülő (ún. powered hangglider);
24. siklóernyő: olyan, személyzet által vezetett egyéb repülőeszköz, amelynek kormányzása aerodinamikai
vagy súlypont áthelyezéses módon külön és együttesen is lehetséges, a szárny alakját az áramlás biztosítja,
szabadesésben történő nyitásra nem alkalmas, vezetője a szárnyon több felfüggesztési ponthoz csatlakozik
(ún. paraglider);
25. siklórepülő eszköz: az Lt. 12. § (1) bekezdése szerinti személyzet által vezetett egyéb repülőeszköz, amely lehet
sárkányrepülő eszköz vagy siklóernyő;
26. súlyos veszélyes helyzet: a  légijármű olyan meghibásodása, zavara, hibája, vagy a  légijárművel kapcsolatban
bekövetkező olyan esemény, amely a  polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról
és megelőzéséről és a  94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010. október 20-i 996/2010/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott súlyos repülőesemény bekövetkezéséhez vezethet;
27. tandem repülés: a siklórepülő eszköz, vagy az ejtőernyő esetében a pilótával összekapcsolva egy vagy több
személy repül;
28. terv építésű légijármű: olyan légijármű, amelynek a  szerkezete kizárólag tervek alapján készült, a  főbb
részegységei előre gyártott építőkészlet felhasználása nélkül készültek; terv építésű légijármű az építő saját
terve alapján épült légijármű is;
29. történelmi jelentőségű légijármű: a 216/2008/EK rendelet II. Melléklet a) pontjában meghatározott légijármű,
az ii) pont harmadik francia bekezdésében meghatározott légijármű kivételével;
30. ultrakönnyű légijármű: a  216/2008/EK rendelet II. Melléklet e)  pontjában meghatározott légijármű, kivéve
a  sárkányrepülő eszköz és az  egyszemélyes, vagy 300 kg legnagyobb felszálló tömeget el nem érő
légijárművet;
31. vitorlázó-repülőgép: erőgép meghajtással nem, vagy kiegészítő motorral és légcsavarral rendelkező,
levegőnél nehezebb légijármű, amely repülés közben a felhajtóerőt elsősorban a repülés adott szakaszaiban
rögzített helyzetben maradó felületeire ható aerodinamikai reakciók révén nyeri (ún. glider).
2. RÉSZ
ULTRAKÖNNYŰ LÉGIJÁRMŰRE, KÖNNYŰ AUTOGIRORA, TOVÁBBÁ REPÜLŐGÉPRE,
HELIKOPTERRE, 4600 M3-NÉL KISEBB TÉRFOGATÚ LÉGHAJÓRA, BALLONRA, VITORLÁZÓ
REPÜLŐGÉPRE, HELYBŐL FELSZÁLLÓ REPÜLŐGÉPRE, AUTOGIRORA, MOTOROS VITORLÁZÓREPÜLŐGÉPRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
I. FEJEZET
ULTRAKÖNNYŰ LÉGIJÁRMŰ ÉS KÖNNYŰ AUTOGIRO TÍPUSALKALMASSÁGI TANÚSÍTÁSÁRA,
GYÁRTÁSRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
2. A típusalkalmassági tanúsítási kérelem 3. § (1) Az  ultrakönnyű légijármű és könnyű autogiro (a továbbiakban együtt: könnyű légijármű) típusalkalmassági
tanúsítványának kiadására irányuló eljárás megindítását a  légiközlekedési hatóság által meghatározott
formanyomtatvány használatával, a  légijármű tulajdonos vagy a  tulajdonosi hozzájárulással rendelkező személy
vagy szervezet kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A  kérelemnek – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL.  törvényben (a továbbiakban: Ket.) meghatározottakon kívül – az  (5) bekezdésben meghatározott eltéréssel –
tartalmaznia kell:
a) a kérelmezett könnyű légijármű típus megnevezését, kategóriáját,
b) az  arra vonatkozó adatokat, hogy a  kérelmező vagy vele jogviszonyban álló személy megfelel a  7.  §-ban
a felelős tervezőre megállapított követelményeknek (a továbbiakban: felelős tervezői jogosultság),
c) az  alapul vett légialkalmassági előírás megnevezését, megjelölve a  kiadó illetékes szervezetet és a  kiadás
számát, dátumát, valamint a revízió számát,
d) a könnyű légijármű gyártójának nevét és címét.
(3) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a felelős tervezői jogosultság igazolására szolgáló dokumentum (dokumentumok) másolatát,
b) ha a  kérelmező nem rendelkezik felelős tervezői jogosultsággal, akkor a  felelős tervezővel kötött
megállapodás másolatát, oly módon, hogy abból a  felek ellenszolgáltatásra vonatkozó rendelkezései
kitakarhatóak,
c) a kérelmezett könnyű légijármű típustervét,
d) a  típusvizsgálatokról, típustesztekről készült jegyzőkönyvet (jegyzőkönyveket) és az  ezzel összefüggő
megfelelőségi nyilatkozatot (nyilatkozatokat),
e) a  felelős tervező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  típusterv a  megjelölt eltérésekkel, megfelel
az alkalmazandó légialkalmassági előírásnak, f ) a  kérelmező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy képes teljesíteni a  típusalkalmassági tanúsítvány
tulajdonosával szemben támasztott kötelezettségeket,
g) a részletes műszaki tervdokumentációt.
 (4) A  részletes műszaki tervdokumentációt a  kérelmező papír alapon, összefűzve és lezárt dobozban adja át
a  légiközlekedési hatóságnak, aki azt lezáró pecséttel látja el, és az  eljárás befejezésével a  kérelmező részére
visszaadja. A kérelmező a műszaki tervdokumentációt köteles megőrizni.
(5) Amennyiben a  kérelmező az  Lt. 46.  § (5)  bekezdése alapján valamely állam illetékes hatósága által kiadott
igazolás alapján kéri a könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványának kiadását, a kérelemnek a  (2) bekezdés
a)  pontjában meghatározott feltételt kell tartalmaznia, valamint a  kérelemhez mellékelni kell a  másik állam által
kiadott igazolást.
3. Alkalmazandó légialkalmassági előírás, típusterv, típusvizsgálatok, típustesztek 4. § (1) A  könnyű légijárműnek meg kell felelnie az  Európai Unió, vagy az  Európai Unió valamely tagállamának illetékes
hatósága, vagy szervezete által kiadott vagy elfogadott légialkalmassági előírásnak.
(2) Az  az  (1)  bekezdésben meghatározott alkalmazandó légialkalmassági előírás választható a  típusalkalmassági
tanúsítás alapjául, amely magyar vagy angol nyelven rendelkezésre áll, és angol nyelv esetében a  felelős tervező
az angol nyelvet az előírás alkalmazásához szükséges szinten ismeri. A nyelvismeretről a felelős tervező nyilatkozatát
kell elfogadni.
5. § A kérelmezett könnyű légijármű típustervének tartalmaznia kell:
a) az alkalmazandó légialkalmassági előírásnak történő megfelelés részleteit, valamint az attól való eltérés, vagy
eltérések leírását magában foglaló megfelelési jegyzéket,
b) az aerodinamikai-, szilárdsági-szerkezeti-, teljesítmény-számításokat,
c) a rajzkészletet, amely magában foglalja a könnyű légijármű külső általános három nézeti méretezett vázlatát,
és a szerkezeti rendszerrajzokat, amelyek alapján azonosíthatóak a típus fő egységei és rendszerei,
d) a súlypontmérési utasítást,
e) a szilárdsági-szerkezeti bevizsgálás programját és annak végrehajtását tanúsító dokumentumokat,
f ) a típus repülési teszteket,
g) az  anyagokra, eljárásokra, komponensekre, valamint a  termék gyártási és összeszerelési módszereire
vonatkozó, a termék megfelelőségének biztosításához szükséges információkat,
h) bármely egyéb, és rendelkezésre álló adatot, amely alapján meg lehet határozni az ugyanilyen típusú későbbi
könnyű légijárművek légialkalmasságát,
i) az alkalmazandó légialkalmassági előírásban előírt kézkönyv (kézikönyvek) egy példányát.
6. § (1) A  könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsításához a  kérelmezőnek biztosítania kell az  alkalmazandó
légialkalmassági előírás szerinti megfelelőség igazolásához szükséges típusvizsgálatok és típustesztek elvégzését.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott típustesztek elvégzését megelőzően a  felelős tervezőnek igazolnia kell, hogy
a  felhasznált anyagok, eljárások, a  gyártási folyamatok, a  szerkezeti felépítés és kialakítás a  szükséges mértékben
megfelel a típustervre vonatkozó előírásoknak.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott megfelelés igazolásáról a felelős tervező megfelelési nyilatkozatot állít ki.
 (4) A légiközlekedési hatóság kérésére a kérelmezőnek lehetővé kell tennie, hogy a légiközlekedési hatóság
a) megvizsgáljon bármely dokumentumot, vagy elvégezzen valamely vizsgálatot a  (2) és a  (3)  bekezdésben
meghatározott megfelelőségi nyilatkozat érvényességének ellenőrzéséhez,
b) jelen lehessen a repülési, vagy a földi teszteknél, annak érdekében, hogy megbizonyosodhasson arról, hogy
nincs olyan sajátosság vagy jellemző, amely miatt azoknál a felhasználásoknál, amelyekre a típusalkalmassági
tanúsítványt kérelmezik, a könnyű légijármű ne lenne biztonságos.
(5) A könnyű légijármű típus repülési tesztjét az alkalmazandó légialkalmassági előírásban meghatározottak szerint kell
végrehajtani, de a teszteknek legalább a következőkre kell kiterjedniük:
a) földi üzemi próbák,
b) teljesítmény és általános repülési jellemzők vizsgálata,
c) repülés különböző súlyponthelyzetek mellett,
d) stabilitási vizsgálatok,
e) kis sebességű repülés és átesés,
f ) rendkívüli repülési helyzetek, pl. dugóhúzó-, lebillenési hajlam,
g) szilárdsági határértékek ellenőrzése, szerkezeti merevség vizsgálata,
h) a vészhelyzeti eljárások szimulálása és ilyen körülmények közötti vizsgálatok.
(6) A  típus repülési tesztelését a  felelős tervező és típusalkalmassági tanúsítvány tulajdonosa által együttesen
meghatározott, az adott típusra kidolgozott repülési program végrehajtására képes, megfelelő légijárművezetésre
jogosító engedéllyel, valamint tapasztalattal rendelkező személy végezheti.
4. A felelős tervezői jogosultság 7. § (1) Könnyű légijármű felelős tervezői feladatait az a személy láthatja el, aki rendelkezik
a) felsőfokú repülő-, gépész-, vagy közlekedésmérnöki szakképzettséggel, és
b) legalább 5 éves tervezői, gyártói vagy üzemeltetői tapasztalattal valamely légijármű kategóriában.
(2) A felelős tervező felel:
a) az általa készített típustervnek az alkalmazandó légialkalmassági előírásnak, a megjelölt eltérésekkel történő
megfelelésért,
b) a  típusterv készítésében részben vagy egészében részt vevő, a  tervezői feladat szakmai tartalmának
megfelelő szakismerettel rendelkező egyéb tervezők kiválasztásáért, és az  egyéb tervezők közötti
egyeztetések koordinálásáért, terveik összehangolásáért.
5. A típusalkalmassági tanúsítvány 8. § (1) Ha a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a könnyű légijármű típus
a) megfelel a jelen rendeletben meghatározott követelményeknek, vagy
b) az  Lt. 46.  § (5)  bekezdése alapján elfogadta más állam illetékes hatóságának igazolását arról, hogy a  típus
a nemzetközi előírásoknak megfelel és a biztonságos repülésre, illetve rendeltetésszerű használatra alkalmas,
akkor a könnyű légijármű típusra a típusalkalmassági tanúsítványt határozatlan időtartamra kiadja.
(2) A könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványának – a Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell:
a) a könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványa tulajdonosának nevét, címét,
b) a könnyű légijármű osztályát, besorolását,
c) a könnyű légijármű típusát,
d) a könnyű légijármű alkalmazásának célját,
e) típusterv megjelölését, és
f ) a  légiközlekedési hatóság nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  típusalkalmassági tanúsítványban
meghatározott könnyű légijármű a  jelen rendeletben foglaltaknak és az  alkalmazandó légialkalmassági
előírásnak megfelel, és biztonságos repülésre alkalmas.
(3) A  könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványának mellékletét képezi a  típusalkalmassági tanúsítvány
specifikációs adatlap, amelynek tartalmaznia kell:
a) a könnyű légijármű típusát, változatát, modelljét, kategóriáját,
b) a könnyű légijármű gyártójának nevét és címét,
c) a típusalkalmassági tanúsítvány kiadásának alapjául szolgáló dokumentumok megnevezését,
d) az alkalmazandó légialkalmassági előírást,
e) a könnyű légijármű műszaki jellemzőit és az üzemeltetési korlátozásokat, beleértve annak általános leírását,
a minimális felszereléseket, a méreteket, a motor, légcsavar jellemzőit, a sebességi és terhelési korlátozásokat,
és az engedélyezett üzemeltetés jellegét,
f ) amennyiben alkalmazandó, a típusváltozatok adatait,
g) az üzemeltetési dokumentáció leírását,
h) a szükséges egyéb bejegyzéseket.
(4) A könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványát magyar és angol nyelven kell kiállítani.
 (5) Amennyiben alapos okkal valószínűsíthető, hogy a  könnyű légijármű típus nem felel meg az  alkalmazandó
légialkalmassági előírásnak vagy a biztonságos üzemeltetés követelményeinek, a légiközlekedési hatóság a könnyű
légijármű típusalkalmassági tanúsítványa tulajdonosát határidő tűzésével felhívja a  követelmények teljesítése
elmaradásának jogkövetkezményeire és a könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványát felfüggeszti.
(6) Akkor, ha az (5) bekezdésben meghatározott határidő eredménytelenül telt el, a légiközlekedési hatóság a könnyű
légijármű típusalkalmassági tanúsítványát visszavonja.
9. § (1) A könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítvány tulajdonosának kötelezettsége:
a) minden olyan meghibásodás, zavar, hiba vagy egyéb olyan esemény jelentése a légiközlekedési hatóságnak,
amelyről a  típusalkalmassági tanúsítványban szereplő típusú könnyű légijárművel kapcsolatban tudomása
van, és amely esetében a típus a repülésre súlyosan veszélyes helyzetet eredményezett vagy eredményezhet,
b) a  légiközlekedési hatóság által az  Lt. 3/C.  § (1)  bekezdés alapján kiadott légialkalmassági határozatban
megállapított kötelezettség teljesítése,
c) biztosítani a  tervezés és a  gyártás megfelelő összehangolását, amennyiben nem a  típusalkalmassági
tanúsítvány tulajdonosa a gyártó, a gyártóval kötött megállapodáson keresztül,
d) biztonságos helyen megőrizni a  légiközlekedési hatóság által pecséttel ellátott részletes műszaki
tervdokumentációt, valamint megőrizni minden lényeges tervezési információt, tervrajzot, vizsgálati
jelentést, beleértve a tesztek vizsgálati jegyzőkönyveit,
e) gondoskodni a légialkalmassági előírásban meghatározott kézikönyv, vagy kézikönyvek mesterpéldányainak
naprakészségéről, illetve a  kézikönyv (kézikönyvek) másolatainak a  légiközlekedési hatóság kérésére
a légiközlekedési hatóság részére történő átadásáról,
f ) a könnyű légijármű folyamatos légialkalmasságának támogatása,
g) az  alkalmazandó légialkalmassági előírással összhangban elkészített leíró adatokból és kivitelezési
utasításokból álló, a  folyamatos légialkalmasságra vonatkozó utasításokból legalább egy teljes sorozatot
átadni
ga) szállításkor, vagy
gb) a  könnyű légijármű első légialkalmassági tanúsítványának kiállításakor abban az  esetben, ha
ez utóbbira a szállítást követően kerül sor,
 a könnyű légijárművek valamennyi ismert tulajdonosának, majd ezt követően ezeket az utasításokat kérésre
minden olyan személy rendelkezésére bocsátani vagy bármely elérhető formában közzé tenni annak
számára, akinek ezen utasítások betartása kötelező,
h) a  folyamatos légialkalmasságra vonatkozó utasítások módosításait rendelkezésre bocsátani a  g)  pontban
meghatározott személyek, szervezetek számára.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott jelentést a  légiközlekedési hatóság által megállapított formában
és módon, a  lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb 72 órával a  súlyosan veszélyes helyzet megállapítását
követően kell megtenni, kivéve, ha rendkívüli körülmények ezt megakadályozzák.
10. § (1) Ha a  könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványának tulajdonosa nem teljesíti a  9.  § (1)  bekezdésben
meghatározott kötelezettségét, akkor a  légiközlekedési hatóság teljesítési határidő megállapításával felszólítja
annak teljesítésére.
(2) A  légiközlekedési hatóság a  könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványát határozatlan időtartamra
felfüggeszti, ha a típusalkalmassági tanúsítvány tulajdonosa az (1) bekezdésben meghatározottak szerint határidőre
nem tesz eleget a kötelezettség teljesítésének.
(3) A  légiközlekedési hatóság a könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványát visszavonja, ha a  típusalkalmassági
tanúsítvány tulajdonosa jogutód nélkül marad vagy megszűnik.
(4) Ha a  légiközlekedési hatóság könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványát a  (2) és a  (3)  bekezdés alapján
felfüggeszti vagy visszavonja, akkor a könnyű légijármű tulajdonosa a könnyű légijármű jellemzője alapján egyedi
repülési engedélyt kérhet. Az egyedi repülési engedélyre vonatkozó kérelem benyújtásától az engedély kiadásáig
változtatás nélkül üzemeltethető a  könnyű légijármű a  típusalkalmassági-, és a  légialkalmassági tanúsítványban
foglaltak szerint.
11. § (1) A könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványának módosítását kell kérelmeznie a tanúsítvány tulajdonosának
a  légiközlekedési hatóságtól, ha a  típuson a  típusalkalmassági tanúsítványban meghatározottakhoz képest
olyan módosítást kíván végrehajtani, amely jelentős hatással van a  könnyű légijármű tömegére, egyensúlyára,
szerkezeti szilárdságára, megbízhatóságára, üzemeltetési jellemzőire, vagy a  légialkalmasságát befolyásoló egyéb
tulajdonságára.
(2) A  könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványának módosítására irányuló kérelemnek – a  Ket.-ben
meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell:
a) a módosítás leírását,
b) a típusterv és a kézikönyv, vagy kézikönyvek módosítással érintett részét,
c) a  módosítás során alkalmazandó légialkalmassági előírás megnevezését, megjelölve a  kiadó illetékes
szervezetet és a kiadás számát, dátumát, valamint a revízió számát.
(3) A  típusalkalmassági tanúsítvány módosítására irányuló kérelemhez mellékelni kell a  felelős tervező nyilatkozatát
arra vonatkozóan, hogy a típusterv módosítása a megjelölt eltérésekkel megfelel az alkalmazandó légialkalmassági
előírásnak.
12. § A légiközlekedési hatóság a könnyű légijárműre kiadott típusalkalmassági tanúsítványokról nyilvántartást vezet.
6. Gyártási engedély 13. § (1) Könnyű légijármű gyártására szóló gyártási engedély kiadását a  légiközlekedési hatóság által meghatározott
formanyomtatvány használatával természetes, vagy jogi személy kérelmezheti a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A kérelemnek – a Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell:
a) a  gyártandó könnyű légijármű típus megnevezését és típusalkalmassági tanúsítvány számát, vagy ha
folyamatban van a  típusalkalmassági tanúsítvány kiadása iránti eljárás, akkor a  könnyű légijármű típus
megnevezését, kategóriáját,
b) az  arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a  gyártó rendelkezik az  adott könnyű légijármű típusra vonatkozó
típustervekkel,
c) a gyártási hely (gyártási helyek) címét,
d) a gyártásfelügyelő személy nevét, képzettségét és tapasztalatát.
(3) A kérelemhez mellékelni kell:
a) amennyiben a  kérelmező nem a  könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványának tulajdonosa, vagy
a tanúsítvány kiadásának kezdeményezője a tulajdonossal kötött megállapodást, amely alapján biztosítható
a gyártás és tervezés megfelelő összehangolása,
b) a gyártás-ellenőrzési rendszer főbb elemeinek leírását, és az azt tartalmazó a gyártó szervezetére, működésre
vonatkozó dokumentumokat,
c) a gyártási hely leírását, a helyiség elrendezési rajzát,
d) a  gyártásfelügyelő e  rendeletben meghatározott képzettségét, tapasztalatát igazoló dokumentum vagy
dokumentumok másolatát. 14. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  gyártó teljesíti a  jelen rendeletben meghatározott
követelményeket, akkor a gyártási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki.
(2) A gyártási engedély hatályos marad mindaddig, amíg a gyártási engedély kiadásának feltételei fennállnak.
 (3) A légiközlekedési hatóság évente legalább egyszer helyszíni ellenőrzést tart a gyártó szervezetnél, jelen rendeletben
meghatározott követelmények teljesítésének ellenőrzése céljából. A  gyártó köteles a  helyszíni ellenőrzés
lefolytatását lehetővé tenni.
(4) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  gyártó nem teljesíti a  jelen rendeletben a  gyártási engedélyre
meghatározott követelményeket, akkor a  (6)  bekezdésre, valamint az  Lt. 3/C.  § (5)–(7)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel, a gyártóval egyeztetett legalább 20 nap teljesítési határidő megállapításával, a jogkövetkezményekre
történő figyelmeztetéssel, a Ket. 94. §-ában foglaltak szerint eljárva végzésben kötelezi a gyártót a jogszerű állapot
helyreállítására.
(5) Ha az  engedélyes a  végzésben megállapított határidőn belül nem tesz eleget a  kötelezettségének, akkor
a légiközlekedési hatóság az engedélyt visszavonja.
(6) A gyártónak a  (4) bekezdésben meghatározott esetben a követelményeknek történő megfelelés érdekében javító
intézkedéseket kell kidolgozni, amelyben megjelöli a teljesítési határidőt, vagy határidőket.
15. § A gyártási engedély alapjául szolgáló adat megváltozását a  gyártó szervezet a  változást követő 15 napon belül
köteles bejelenteni a légiközlekedési hatóságnak.
7. Gyártás-ellenőrzési rendszer, a gyártó kötelezettsége 16. § (1) A gyártás-ellenőrzési rendszernek a gyártó szervezet működési dokumentumaiban rögzített módon biztosítania kell
a könnyű légijárműre vonatkozó tervezési adatoknak történő megfelelését és a biztonságos üzemkész állapotát, oly
módon, hogy a felhasznált főbb szerkezeti anyagok és alkatrészek, valamint a gyártásban közreműködő személyek
kiléte és tevékenységének módja nyomon követhetőek legyenek.
(2) A gyártás-ellenőrzési rendszernek biztosítania kell a lehetőséget annak megállapítására, hogy
a) a  beérkező anyagok, valamint a  beszerzett, illetve az  alvállalkozóktól megrendelt, a  könnyű légijárműben
felhasznált kritikus anyagok és alkatrészek megfelelnek a vonatkozó tervadatokban előírtaknak,
b) a beérkező anyagokat, valamint a beszerzett vagy az alvállalkozóktól megrendelt anyagokat és alkatrészeket
azonosították,
c) a  könnyű légijármű minőségét és biztonságát befolyásoló eljárások, gyártási technikák és összeszerelési
módszerek kivitelezése megfelel a vonatkozó előírásoknak,
d) a  típusterv módosításait, beleértve a  helyettesítő anyagokat, alkatrészeket, megfelelően hagyták jóvá és
ellenőrizték, mielőtt azokat beépítették a könnyű légijárműbe,
e) a károsodásnak és minőségromlásnak kitett anyagokat, alkatrészeket megfelelően tárolják és védik,
f ) a kiselejtezett anyagokat és alkatrészeket oly módon különítik el és határozzák meg, hogy az kizárja a könnyű
légijárműbe történő beépítésüket. 17. § (1) Gyártásfelügyelő az a személy lehet, aki a választott építési módszerben (pl. fa, kompozit, fém) kellő tapasztalatot
szerzett, valamint rendelkezik
a) felsőfokú repülő-, gépész-, vagy közlekedésmérnöki szakképzettséggel, vagy
b) legalább középfokú repülő- vagy közlekedés-gépésztechnikusi, illetve gépésztechnikusi szakképesítéssel,
vagy
c) legalább 5 éves légijármű gyártásban, fejlesztésben, üzemeltetésben eltöltött tapasztalattal, és a  felelős
tervező őt arra alkalmasnak ítéli.
 (2) A gyártásfelügyelő és a felelős tervező azonos személy is lehet.
 (3) A  gyártásfelügyelő felelős a  könnyű légijármű gyártás során a  típustervben foglaltak betartásáért és a  betartás
ellenőrzéséért. 18. § A gyártás során a könnyű légijármű ellenőrző repülését végző légijárművezetőt a gyártásfelügyelő jelöli ki.
19. § A gyártó kötelezettsége:
a) a  gyártás helyén tartani azokat a  műszaki adatokat és rajzokat, amelyekre szükség van annak
meghatározásához, hogy a könnyű légijármű megfelel-e a vonatkozó tervadatoknak,
b) működtetni a gyártás-ellenőrzési rendszert,
c) együttműködni a típusalkalmassági tanúsítvány tulajdonosával a folyamatos légialkalmassággal összefüggő
olyan intézkedés végrehajtásában, amely a már legyártott könnyű légijárművel kapcsolatos,
d) belső események jelentésére szolgáló rendszert kialakítani és fenntartani annak érdekében, hogy lehetővé
tegye a  gyártás során történt eseményekre vonatkozó jelentések összegyűjtését és értékelését a  káros
tendenciák meghatározása, valamint a  hiányosságok kiküszöbölése érdekében, továbbá a  jelenthető
események kivonatolását, oly módon, hogy a rendszer magában foglalja az eseményekre vonatkozó lényeges
információk értékelését és a kapcsolódó információk terjesztését,
e) a  típusalkalmassági tanúsítvány tulajdonosa felé jelenteni minden olyan esetet, amelyben a  gyártó
könnyű légijárműveket hozott forgalomba, és később megállapították, hogy azok eltérnek a  vonatkozó
tervadatoktól, valamint a típusalkalmassági tanúsítvány tulajdonosával együtt vizsgálatot lefolytatni azoknak
az eltéréseknek a meghatározására, amelyek veszélyes helyzet kialakulásához vezethetnek,
f ) jelenteni a légiközlekedési hatóság számára azokat az eltéréseket, amelyeket az e) pontban meghatározottak
szerint határoztak meg, és amelyek veszélyes helyzet kialakulásához vezethetnek.
8. Gyártói megfelelőségi nyilatkozat 20. § (1) A  könnyű légijármű gyártója a  teljes légijárműre vonatkozóan megfelelőségi nyilatkozatot bocsát ki a  könnyű
légijármű tulajdonjogának első átruházásakor vagy a légialkalmassági tanúsítványa első kiállításának kérelmezésekor.
(2) A gyártói megfelelőségi nyilatkozatot a gyártó szervezetnél arra feljogosított és felelős személy írja alá.
 (3) A megfelelőségi nyilatkozat a következőket tartalmazza:
a) nyilatkozatot a  légijárműre vonatkozóan, amely szerint a  könnyű légijármű megfelel a  típustervnek, és
biztonságos repülésre alkalmas állapotban van,
b) a könnyű légijármű egyedi konfigurációs adatait,
c) nyilatkozatot a könnyű légijárműre vonatkozóan, amely szerint elvégezték az alkalmazandó légialkalmassági
előírásban és a 6. § (6) bekezdésben meghatározott földi és repülési teszteket.
9. Komponens 21. § A légijármű komponens akkor alkalmas egy típusalkalmassági tanúsítvánnyal rendelkező könnyű
légijárműbe történő beszerelésre, ha a  komponens megfelel, vagy bizonyítottan egyenértékű a  típustervben
meghatározottakkal.
10. Légialkalmassági tanúsítvány 22. § (1) A  könnyű légijármű légialkalmassági tanúsítványának kiadására irányuló eljárás megindítását a  légiközlekedési
hatóság által meghatározott formanyomtatvány használatával, a  könnyű légijármű tulajdonosa vagy a  légijármű
üzemben tartója kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A  légialkalmassági tanúsítvány iránti kérelem a  könnyű légijármű üzemben tartási engedélye iránti kérelemmel
egyidejűleg is benyújtható.
(3) A kérelemnek – a Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell a könnyű légijármű típusát és gyári számát
(számait).
(4) A kérelemhez mellékelni kell:
a) új könnyű légijármű esetében:
aa) a gyártói megfelelőségi nyilatkozatot vagy külföldön gyártott könnyű légijármű esetében a külföldi
illetékes hatóság által kiadott gyártói engedélyt,
ab) a súlyra, a súlypontra vonatkozó jelentést és a súlypontmérési lapot, felszerelési listát,
ac) az alkalmazandó légialkalmassági előírásban előírt kézikönyvet, vagy kézikönyveket,
b) használt könnyű légijármű esetében:
ba) az  Európai Unióból származó könnyű légijármű esetében külföldi illetékes hatóság által kiadott
egyedi légialkalmassági bizonyítvány vagy tanúsítvány másolatát,
bb) az  Európai Unión kívüli államból származó könnyű légijármű esetében az  ab)  pontban
meghatározottakat, valamint a  külföldi illetékes hatóság által kiadott, a  típus alkalmasságára,
valamint az  egyedi légialkalmasságára vonatkozó bizonyítványok, tanúsítványok másolatát, vagy
ezek adatait tartalmazó igazolást,
bc) az alkalmazandó légialkalmassági előírásban előírt kézikönyvet (kézikönyveket).
23. § (1) A  könnyű légijármű légialkalmassági tanúsítványát a  légiközlekedési hatóság akkor adja ki, ha a  kérelemhez
mellékelt dokumentumok alapján megállapítja, hogy
a) új könnyű légijármű esetében a könnyű légijármű
aa) megfelel a vonatkozó típusalkalmassági tanúsítvány alapjául szolgáló típustervnek és
ab) biztonságos üzemkész állapotban van,
b) használt könnyű légijármű esetében
ba) a  könnyű légijármű megfelel a  vonatkozó típusalkalmassági tanúsítvány alapjául szolgáló
típustervnek és
bb) a légijárművön egyedi légialkalmassági felülvizsgálatot hajtottak végre.
(2) A  könnyű légijármű légialkalmassági tanúsítványának – a  Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell
a légijármű:
a) azonosítására szolgáló adatokat (pl. lajstromjelét), a típusalkalmassági tanúsítvány vagy bizonyítvány számát
és az azt kiadó hatóság megnevezését,
b) típusának, modelljének megjelölését,
c) gyártójának megnevezését,
d) gyártási számát vagy számait,
e) osztályba sorolását,
valamint a jogosultságokat, szükséges korlátozásokat, bejegyzéseket.
(3) A könnyű légijármű légialkalmassági tanúsítványát magyar és angol nyelven kell kiállítani.
24. § A könnyű légijármű légialkalmassági tanúsítványa határozatlan időtartamra hatályos.
25. § (1) A könnyű légijármű légialkalmassági tanúsítványát a hatóság visszavonja, ha
a) megállapítja, hogy a  típustervben foglaltakat vagy a  folyamatos légialkalmasságra vonatkozó
követelményeket nem tartják be,
 vagy
b) a  10.  §-ban meghatározottak szerint a  típusalkalmassági tanúsítványt felfüggesztette és egyedi repülési
engedélyt adott ki.
 (2) A könnyű légijármű légialkalmassági tanúsítványának visszavonása esetén a tanúsítványt a légiközlekedési hatóság
részére vissza kell adni.
 (3) A légialkalmassági tanúsítványt, ha a könnyű légijármű tulajdonviszonyában változás következett be, a légijárművel
együtt át kell ruházni. 26. § A légiközlekedési hatóság felhívására a  légialkalmassági tanúsítvány tulajdonosának lehetővé kell tennie, hogy
a légiközlekedési hatóság megvizsgálja a könnyű légijárművet.
11. Nyelvhasználat 27. § A könnyű légijármű légiüzemeltetésével összefüggő kézikönyveket, feliratokat, jegyzékeket és műszer-jelöléseket,
valamint az  alkalmazandó légialkalmassági előírásban előírt egyéb szükséges információkat magyar és angol
nyelven kell elkészíteni. Az  üzemeltető személyekről a  légijármű tulajdonosának, az  üzemeltető személyek
megfelelő nyelvismeretéről az üzemeltető személyek nyilatkozata az irányadó.
II. FEJEZET
KUTATÁSI, KÍSÉRLETI, VAGY TUDOMÁNYOS CÉLÚ LÉGIJÁRMŰRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
12. Egyedi repülési engedély kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijárműre
28. § (1) Kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijárművel történő repülés végrehajtásához, beleértve a  repülési
teszteket is, egyedi repülési engedély szükséges.
(2) A  kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijármű egyedi repülési engedélyének kiadására irányuló eljárás
megindítását, a légiközlekedési hatóság által meghatározott formanyomtatvány használatával az építő kérelmezheti
írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(3) A kérelemnek – a Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell
a) a légijármű megnevezését,
b) a légijármű egyedi azonosítóját,
c) a kísérleti repülések céljára vonatkozó nyilatkozatot,
d) a műszaki felügyelő nevét és tapasztalatának leírását.
(4) A kérelemhez mellékelni kell:
a) tervezési koncepciót, amely tartalmazza
aa) a tervezési célokat,
ab) a  tervezés alapjául szolgáló információkat, amennyiben figyelembe vették az  alapul vett
alkalmazandó légialkalmassági előírást, valamint az attól történő eltérés leírását,
ac) a fő méret- és tömegadatok,
ad) a számított tervezett repülési jellemzőket,
ae) motoros légijárművek esetén a hajtómű és légcsavar típusát, jellemzőit,
af ) a  bizonyítást arra vonatkozóan, hogy a  légijármű alapvető szilárdsági és aerodinamikai jellemzői
alapján képes a c) pontban meghatározott feltételek és korlátozások szerinti repülésre,
b) az  építés nyomon követhetőségi dokumentumát, amely tartalmazza az  építés folyamatát, beleértve
a  felhasznált anyagok és alkatrészek, valamint az  építésben közreműködő személyek kilétét és
tevékenységének módját,
c) a repülések tervezett programját, amely tartalmazza a légijármű légiüzemeltetése szempontjából szükséges
feltételeket vagy korlátozásokat, ezen belül:
ca) az útvonalra vagy a légtérre vonatkozó, a repüléshez szükséges feltételeket és korlátozásokat,
cb) a  hajózó személyzettel kapcsolatos azon feltételeket és korlátozásokat, amelyek a  légijármű
repülésére jogosítanak,
cc) a nem hajózó személyzethez tartozó személyek szállítására vonatkozó feltételeket,
cd) a betartandó üzemi korlátozásokat, egyedi eljárásokat és műszaki feltételeket,
ce) az egyedi repülési tesztprogramot,
cf ) a repülések tervezett programjának időtartama alatt alkalmazott karbantartási feltételeket.
(5) A kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijármű céljára vonatkozóan a kérelmező nyilatkozatát kell elfogadni.
29. § (1) Műszaki felügyelő az  lehet, aki a  választott építési módszerben (pl. fa, kompozit, fém) kellő tapasztalatot szerzett,
valamint rendelkezik
a) felsőfokú repülő-, gépész- vagy közlekedésmérnöki szakképzettséggel, vagy
b) legalább középfokú repülő- vagy közlekedés-gépésztechnikusi vagy gépésztechnikusi szakképesítéssel és
legalább 5 éves tapasztalattal, vagy
c) legalább 10 éves légijármű-gyártásban, fejlesztésben, üzemeltetésben eltöltött tapasztalattal.
(2) Műszaki felügyelő nyilatkozata szükséges arról, hogy a  légijármű aerodinamikai és szilárdsági jellemzői alapján
várhatóan megfelel a tervezett felhasználási célnak.
30. § (1) Az  egyedi repülési tesztprogram összeállításáért a  műszaki felügyelő és a  repülési tesztprogramot végrehajtó
légijárművezető felelős.
(2) Az egyedi repülési tesztprogramnak legalább a következő időtartamokat kell tartalmaznia:
a) 40 óra, típusalkalmassági bizonyítvánnyal nem rendelkező motorral vagy légcsavarral felszerelt légijármű
esetén,
b) 25 óra, típusalkalmassági bizonyítvánnyal rendelkező motorral vagy légcsavarral felszerelt légijármű esetén,
c) 10 óra, vitorlázó repülőgép és ballon esetén.
31. § A kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijármű repülési személyzetének kijelöléséről a  kérelmező dönt,
amennyiben a légijárművezető megfelel a vonatkozó jogszabályban foglaltaknak.
32. § Az egyedi repülési engedély jogosultja köteles a  kísérleti repülések végrehajtását papír alapon vagy elektronikus
módon, akár képrögzítő felvételek készítésével is dokumentálni. Az elektronikus dokumentálás esetében biztosítani
kell az adatok védelmét és hitelességét, valamint az utólagos módosítás lehetőségének kizárását.
33. § (1) A  légiközlekedési hatóság, amennyiben a  kérelem tartalmazza a  jelen rendeletben meghatározottakat, a  kutatási,
kísérleti, vagy tudományos célú légijárműre egyedi repülési engedélyt ad ki.
(2) A kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijárműre kiadott egyedi repülési engedély 1 évig hatályos.
 (3) A  kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijárműre kiadott egyedi repülés engedélynek – a  Ket.-ben
meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell a repülések tervezett programjában meghatározott feltételek leírását.
 (4) Ha a  kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijármű egyedi repülési engedélyezésekor meghatározott
feltételekben jelentős változás nem következik be, és a  repülések tervezett programját nem vagy nem teljes
mértékben hajtották végre, a  légiközlekedési hatóság az egyedi repülési engedélyt több ízben, alkalmanként egy
évvel meghosszabbíthatja.
(5) A  kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijárműre kiadott egyedi repülési engedély meghosszabbítására
irányuló kérelemnek tartalmaznia kell a  hosszabbítás indokait, vagy a  28.  § (4)  bekezdésében meghatározott
dokumentumokban történt módosítás leírását.
(6) A légiközlekedési hatóság a kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijárműre kiadott egyedi repülési engedélyt
felfüggeszti, ha a légijármű súlyosan veszélyezteti a repülés biztonságát.
34. § (1) Kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijárművel történő repülés – a  (2)  bekezdésben meghatározott
eltéréssel  – a  magyar légtér légiközlekedés céljára történő kijelöléséről szóló 26/2007. (III. 1.) GKM–HM–KvVM  rendelet
1. melléklete szerint meghatározott „F” és „G” osztályú légiforgalmi légtérben hajtható végre, a sűrűn lakott területek,
valamint az  indulási és érkezési repülőtér körzetének kivételével, és a  repülőtéri repüléstájékoztató körzetek
elkerülésével.
(2) Ha a  repülési program meghatároz olyan repülési feladatokat, amelyek nem hajthatóak végre az  (1) bekezdésben
meghatározott légtérben, vagy olyan egyedi repülési teszteket hajtanak végre, amely során a  repülési mozgási
pályája előzetesen nem határozható meg, és emiatt veszélyt jelenthet a  légiközlekedésre, akkor a  repülés eseti
légtérben hajtható végre.
(3) Kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijárművel kereskedelmi légiszállítási tevékenység nem hajtható végre.
 (4) A  kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijárműben a  légijárművezető és a  fedélzeten tartózkodó személyek
számára jól látható helyen magyar és angol nyelven fel kell tüntetni a következő tájékoztatást:
„Ez a  légijármű kísérleti és nem felel meg az  ICAO és az  Európai Unió típus minősített légijárművek biztonsági
előírásainak.”
”This aircraft is experimental and does not comply with ICAO and EASA safety regulations for aircraft.”
(5) A  kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijármű törzsének mindkét oldalára el kell helyezni legalább 50 mm
magasságú, nagybetűvel írt ”EXPERIMENTAL” feliratot.
III. FEJEZET
AMATŐR ÉPÍTÉSŰ LÉGIJÁRMŰRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 13. Bejelentési kötelezettség amatőr építésű légijármű építésére, felújítására
35. § Amatőr építésű légijármű az lehet, amely a pilótaüléssel együtt
a) repülőgép esetében nem több mint 4 üléssel,
b) helikopter és autogiro esetében nem több mint 2 üléssel rendelkezik, és amely csak látva repülési szabályok
(ún. visual flight rules [VFR]) szerinti repülésre képes.
36. § (1) Amatőr építésű légijármű építésének megkezdését a légiközlekedési hatóságnak be kell jelenteni.
 (2) A bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) az építő nevét, címét,
b) az  arra vonatkozó adatokat, hogy a  légijármű legalább 51%-át egy amatőr vagy amatőrök nonprofit
szervezete építi saját célra, kereskedelmi célok nélkül,
c) a légijármű megnevezését, jellegét, amely lehet egyedi tervezésű, terv építésű, KIT építésű,
d) az alapul vett alkalmazandó alkalmassági előírás (előírások) megnevezését,
e) az építés tervezett helyszínét,
f ) a tervezett fő méret- és tömegadatokat,
g) a tervezett repülési jellemzőket,
h) tervezett szerkezeti kialakítást, terhelhetőséget,
i) motoros légijárművek esetén a hajtómű és légcsavar típusát, jellemzőit,
j) az építés tervezett programját.
14. Amatőr építésű légijármű építésével szemben támasztott követelmények
37. § Amatőr építésű légijármű építéséhez alkalmazandó alkalmassági előírásként az  Európai Unió, vagy valamely
tagállamában kiadott vagy elfogadott, a légijárművek alkalmasságára vonatkozó előírás vagy szabvány választható.
38. § A 29. § (1) bekezdésében meghatározott képzettséggel és tapasztalattal rendelkező műszaki felügyelő nyilatkozata
szükséges az  egyedi terv, valamint terv- vagy KIT építésű légijármű esetén a  terv vagy KIT felhasználásához.
A  nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy a  légijármű aerodinamikai és szilárdsági jellemzői alapján várhatóan
megfelel a tervezett felhasználási célnak.
39. § (1) Az építés folyamatát, beleértve a felhasznált anyagok és alkatrészek, valamint az építésben közreműködő személyek
kilétét és tevékenységének módját építési naplóban dokumentálni kell.
(2) Az építési naplónak tételesen tartalmaznia kell:
a) az egyes munkafolyamatokat,
b) az alkatrészek leírását,
c) az alkalmazott eljárást,
d) a felhasznált anyagot,
e) a munkavégzés időpontját és helyét,
f ) a munkavégző nevét és aláírását,
g) a megfelelőség vagy ellenőrzés módját, továbbá
h) – ha az adott folyamatnál ellenőrzést végeztek – az ellenőrzést végző személy bejegyzését.
(3) Az építési naplóhoz mellékelni kell az egyes tételekhez kapcsolódó bizonylatokat, dokumentumokat.
 (4) Az  építési naplót papír alapon kell vezetni, de mellékletei elektronikus módon, akár képrögzítő felvételekkel is
dokumentálhatóak. Az  elektronikus dokumentálás esetén biztosítani kell az  adatok védelmét és hitelességét,
valamint az utólagos módosítás lehetőségének kizárását.
40. § (1) Az  építés folyamatának felügyeletét a  29.  § (1)  bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő műszaki
felügyelő látja el.
(2) Az  amatőr építésű légijármű egyedi repülési tesztjét az  építő által kijelölt légijárművezető hajtja végre, ha
a légijárművezető megfelel a vonatkozó jogszabályban foglaltaknak.
41. § Az építő köteles lehetővé tenni, hogy a légiközlekedési hatóság az amatőr építésű légijármű építésének folyamata
során az e rendeletben meghatározott rendelkezésnek történő megfelelést ellenőrizze.
15. Egyedi repülési engedély amatőr építésű légijárműre 42. § (1) Az amatőr építésű légijárművel történő repülés végrehajtásához, beleértve a  repülési teszteket is, egyedi repülési
engedély szükséges.
(2) Az amatőr építésű légijármű egyedi repülési engedélyének kiadására irányuló eljárás megindítását a légiközlekedési
hatóság által meghatározott formanyomtatvány használatával az  építő kérelmezheti írásban a  légiközlekedési
hatóságnál.
(3) A kérelemnek – a Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell:
a) a 36. § (2) bekezdés f )–i) pontjában megadott számított adatokat,
b) a műszaki felügyelő nevét, képzettségét, tapasztalatát.
(4) A kérelemhez mellékelni kell:
a) az alapul vett alkalmazandó alkalmassági előírástól, vagy előírásoktól történő eltérés leírását,
b) a műszaki felügyelő 38. § szerinti nyilatkozatát,
c) a műszaki felügyelő nyilatkozatát arról, hogy a légijármű repülésre képes állapotban van és a repülési tesztek
megkezdhetőek,
d) az egyedi repülési tesztprogramot,
e) az üzemeltetési kézikönyv tervezetét.
43. § A terv építésű légijármű esetén a  tervet, valamint a  KIT-et a  légiközlekedési hatóság akkor fogadja el az  építés
alapjául, ha
a) a  terv, valamint a  KIT szerepel valamely külföldi illetékes hatóság nyilvántartásban, és a  külföldi illetékes
hatóság igazolja, hogy a terv, valamint a KIT megfelel a 36. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározottaknak,
és
b) a  műszaki felügyelő nyilatkozik arról, hogy a  terv, vagy a  KIT aerodinamikai és szilárdsági jellemzői alapján
várhatóan megfelel a tervezett felhasználási célnak.
44. § (1) A légiközlekedési hatóság az amatőr építésű légijárműre egyedi repülési engedélyt ad ki, ha megállapítja, hogy
a) a kérelem, valamint a légijármű építése megfelel a jelen rendeletben meghatározott követelményeknek, vagy
b) más állam illetékes hatósága által kiadott repülési engedély és alapjául szolgáló dokumentáció alapján
a légijármű repülésre képes állapotban van.
(2) Az  amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedély – a  (6)  bekezdésben meghatározott eltéréssel –
1 évig hatályos.
(3) Az  amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedélynek – a  Ket.-ben meghatározottakon kívül –
tartalmaznia kell az egyedi repülési tesztprogramban meghatározott feltételek leírását.
(4) Ha az  amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedélyben, vagy az  engedélyezés során megadott
feltételekben változás következik be, továbbá, ha az  egyedi repülési tesztprogramot nem, vagy nem teljes
mértékben hajtották végre, akkor az egyedi repülési engedély 1 évre, több alkalommal is meghosszabbítható.
(5) Az  amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedély meghosszabbítására irányuló kérelemnek
tartalmaznia kell a hosszabbítás indokait, vagy a 42. § (4) bekezdésében meghatározott dokumentumokban történt
módosítás leírását, vagy nyilatkozatokat.
(6) A  légiközlekedési hatóság az  egyedi repülési engedélyt az  amatőr építésű légijárműre határozatlan időtartamra
kiadja, ha
a) az egyedi repülési tesztprogramot teljes mértékben végrehajtották,
b) rendelkezésre áll az üzemeltetési kézikönyv végleges verziója, amelynek tartalmaznia kell a  légiüzemeltetés
feltételeit és a karbantartások rendszerét,
c) a  műszaki felügyelő, az  egyedi repülési teszteket végrehajtó légijárművezető és az  engedélyes nyilatkozott
a légijármű repülésre alkalmas állapotáról, valamint
d) a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a légijármű biztonságos repülésre képes állapotban van.
(7) A  légiközlekedési hatóság az  amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedélyt felfüggeszti, ha
a légijármű súlyosan veszélyezteti a repülés biztonságát.
45. § (1) Az  amatőr építésű légijárműre határozatlan időtartamra kiadott egyedi repülési engedély módosítását kell
kérnie az  engedély jogosultjának a  légiközlekedési hatóságtól, amennyiben a  légijárművön az  egyedi repülési
engedélyben meghatározottakhoz képest olyan módosítást kíván végrehajtani, amely jelentős hatással van
a  légijármű tömegére, egyensúlyára, szerkezeti szilárdságára, megbízhatóságára, üzemeltetési jellemzőire, vagy
a légialkalmasságát befolyásoló egyéb tulajdonságára.
(2) Az amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedély módosítására irányuló kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a módosítás leírását,
b) a kézikönyv, vagy kézikönyvek módosítással érintett részét,
c) a módosítás során alkalmazandó alkalmassági előírás (előírások) megnevezését.
(3) Az amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedély módosítására irányuló kérelemhez mellékelni kell
a műszaki felügyelő nyilatkozatát a légijármű biztonságos repülésre alkalmas állapotáról.
46. § (1) Az amatőr építésű légijárműre határozatlan időtartamra kiadott egyedi repülési engedély alapján csak nappali látva
repülési szabályok (ún. visual flight rules [VFR]) szerinti repülés hajtható végre.
(2) Az amatőr építésű légijárműben a légijárművezető és a fedélzeten tartózkodó személyek számára jól látható helyen
magyar és angol nyelven fel kell tüntetni a következő tájékoztatást:
„Ez a légijármű amatőr építésű és nem felel meg az ICAO és az Európai Unió típus minősített légijárművek biztonsági
előírásainak.”
”This aircraft is amateur-built and does not comply with ICAO and EASA safety regulations for aircraft.”
(3) Az amatőr építésű légijárműre, a légijármű törzsének mindkét oldalára el kell helyezni legalább 50 mm magasságú,
nagybetűvel írt ”EXPERIMENTAL” feliratot.
IV. FEJEZET
TÖRTÉNELMI JELENTŐSÉGŰ LÉGIJÁRMŰ VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 16. Bejelentési kötelezettség történelmi jelentőségű légijármű építésére, felújításra
47. § (1) Történelmi jelentőségű légijármű építésének, felújításának megkezdését a  légiközlekedési hatóságnak be kell
jelenteni.
(2) A bejelentésnek tartalmaznia kell a 36. § (2) bekezdés a) és d)–j) pontjában meghatározottakat, valamint
a) az arra vonatkozó adatokat, hogy a légijármű megfelel a történelmi jelentőségű légijárművekre vonatkozóan
a 216/2008/EK rendelet II. Melléklet a) pontjában meghatározottaknak, az ii) pont harmadik francia bekezdés
kivételével,
b) a légijármű megnevezését, jellegét, az egykori rendeltetését,
c) azt, hogy eredeti légijármű felújítása, vagy másolat készítése a cél.
(3) Történelmi jelentőségű légijármű típusának és megnevezésének utalnia kell az  eredeti épített vagy felújított
légijárműre.
17. Történelmi jelentőségű légijármű építésével, felújításával szemben támasztott követelmények
48. § Történelmi jelentőségű légijármű építéséhez, felújításához alkalmazható a  légijármű eredeti alkalmassági előírása
vagy az Európai Unió vagy valamely tagállamában kiadott, a légijárművek alkalmasságára vonatkozó előírás.
49. § (1) A történelmi jelentőségű légijárművel történő első repülés megkezdéséhez a 29. § (1) bekezdésében meghatározott
képzettséggel és tapasztalattal rendelkező műszaki felügyelő nyilatkozata szükséges. A  nyilatkozat tartalmazza,
hogy a légijármű aerodinamikai és szilárdsági jellemzői alapján várhatóan megfelel a tervezett felhasználási célnak.
(2) Az építés folyamatát nyomon kell követni és dokumentálni kell. Az építés nyomon követhetőségi dokumentációja
tartalmazza az  egyes munkafolyamatokat, az  alkatrészek leírását, az  alkalmazott eljárást, a  felhasznált anyagot,
a  dátumot és helyet, a  munkavégző nevét és aláírását, a  megfelelőség vagy ellenőrzés módját, valamint
az ellenőrzést végző személy bejegyzését, ha az adott folyamatnál ellenőrzést végeztek.
(3) A  nyomon követhetőségi dokumentációt papír alapon kell vezetni, de mellékletei elektronikus módon, akár
képrögzítő felvételekkel is dokumentálhatóak. Az  elektronikus dokumentálás esetén biztosítani kell az  adatok
védelmét és hitelességét, valamint az utólagos módosítás lehetőségének kizárását.
50. § Történelmi jelentőségű légijármű felújítása esetén az alapvető teherviselő szerkezeti elemek szilárdságát megfelelő
terhelési kísérlettel vagy anyagvizsgálattal kell bizonyítani.
51. § (1) A  történelmi jelentőségű légijármű építési folyamatának felügyeletét a  műszaki felügyelő látja el, akinek
– a  (2)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – meg kell felelnie a  29.  § (1)  bekezdésében meghatározott
rendelkezéseknek.
(2) A  216/2008/EK rendelet 3.  cikk j)  pontjában meghatározott komplex motoros meghajtású légijármű
(a továbbiakban: komplex légijármű) esetében műszaki felügyelő az lehet, aki rendelkezik felsőfokú repülő-, gépészvagy közlekedésmérnöki szakképzettséggel, és az építendő, felújítandó típus megfelelő szintű gyártási, javítási, vagy
üzemeltetési ismereteivel.
(3) A  történelmi jelentőségű légijármű egyedi repülési tesztjét az  építő által kijelölt légijárművezető hajtja végre,
amennyiben a légijárművezető megfelel a vonatkozó jogszabályban foglaltaknak.
18. Egyedi repülési engedély történelmi jelentőségű légijárműre 52. § (1) Történelmi jelentőségű légijárművel történő repülés végrehajtásához, beleértve a  repülési teszteket is, egyedi
repülési engedély szükséges.
(2) A  történelmi jelentőségű légijármű egyedi repülési engedélyének kiadására irányuló kérelemre a  42.  §
(2)–(4)  bekezdésben meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni, azzal az  eltéréssel, hogy a  kérelemhez
a  42.  § (3)  bekezdés a) és (4)  bekezdés c)–e)  pontban meghatározott adatokat, valamint a  műszaki felügyelő
49. § (1) bekezdésében meghatározott nyilatkozatát kell csatolni.
(3) A  történelmi jelentőségű légijármű egyedi repülési engedélyére a  43–45.  §-ban meghatározott rendelkezéseket
az e §-ban foglaltakra tekintettel kell alkalmazni.
(4) A történelmi jelentőségű légijárműben a légijárművezető és a fedélzeten tartózkodó személyek számára jól látható
helyen magyar és angol nyelven fel kell tüntetni a következő tájékoztatást:
„Ez a légijármű egyedi építésű és nem felel meg az ICAO és az Európai Unió típus minősített légijárművek biztonsági
előírásainak.”
”This aircraft is experimental and does not comply with ICAO and EASA safety regulations for aircraft.”
(5) A  történelmi jelentőségű légijárműre, a  légijármű törzsének mindkét oldalára el kell helyezni legalább 50 mm
magasságú, nagybetűvel írt ”EXPERIMENTAL” feliratot.
V. FEJEZET
KATONAI MÚLTÚ LÉGIJÁRMŰRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 19. Bejelentési kötelezettség katonai múltú légijármű építésére, felújításra
53. § (1) Katonai múltú légijármű építését, felújítását – a  (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel – bármely természetes,
vagy jogi személy végezheti.
(2) Komplex légijármű, valamint azon légijármű esetében, amelynek maximális vízszintes repülési sebessége
meghaladja a 250 csomót (a továbbiakban együtt: nagy teljesítményű katonai múltú légijármű) építését, felújítását
természetes személy vagy jogi személy végezheti.
(3) Katonai múltú légijármű építésének és felújításának megkezdését a légiközlekedési hatóságnak be kell jelenteni.
 (4) A bejelentésnek tartalmaznia kell a 36. § (2) bekezdés a) és d)–j) pontjában meghatározottakat, valamint
a) az  arra vonatkozó adatokat, hogy a  légijármű megfelel a  216/2008/EK rendelet II. Melléklet d)  pontjában,
valamint az  a)  pont ii)  alpont harmadik francia bekezdésében a  katonai múltú légijárművekre vonatkozó
feltételeknek,
b) a légijármű megnevezését, jellegét, egykori rendeltetését, és egykori katonai speciális felszerelését,
c) azt, hogy eredeti légijármű felújítása, vagy másolat készítése a cél.
(5) Katonai múltú légijármű típusának és megnevezésének utalnia kell az eredeti épített vagy felújított légijárműre.
20. Katonai múltú légijármű építésével, felújításával szemben támasztott követelmények
54. § Katonai múltú légijármű építésével és felújításával szemben támasztott követelményekre a 17. alcímben foglaltakat
az 55. §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
55. § (1) Nagy teljesítményű katonai múltú légijármű speciális felszereléseinek, rendszereinek (különösen a  fegyverzet,
pirotechnikai eszköz, katapultülés, eldobható kiegészítő berendezés, felszerelés) tervezett üzemeltetésével
összefüggő kockázataira kockázatértékelést kell készíteni. A  kockázatértékelési dokumentumnak tartalmaznia
kell a  feltárt kockázatokat, és az  azok csökkentésére alkalmazott eljárásokat és módszerek, valamint részletesen
az üzemeltetés, kiszolgálás, karbantartás személyi, tárgyi feltételeit, továbbá a vészhelyzeti eljárásokat.
(2) A kockázatértékelésben a műszaki felügyelőnek és az egyedi repülési teszteket végrehajtó légijárművezetőnek részt
kell vennie.
21. Egyedi repülési engedély katonai múltú légijárműre 56. § (1) Katonai múltú légijárművel történő repülés végrehajtásához, beleértve az  egyedi repülési teszteket is, egyedi
repülési engedély szükséges.
(2) A katonai múltú légijármű egyedi repülési engedélyének kiadására irányuló kérelemre a 42. § (2)–(4) bekezdésben
meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni, azzal az  eltéréssel, hogy a  kérelemhez a  42.  § (3)  bekezdés
a) és (4)  bekezdés c)–e)  pontjában meghatározott mellékleteket, a  műszaki felügyelő 49.  § (1)  bekezdésében
meghatározott nyilatkozatát, valamint – nagy teljesítményű katonai múltú légijármű esetén – a kockázatértékelést
kell csatolni.
57. § A katonai múltú légijármű egyedi repülési engedélyére a  44–45.  §-ban meghatározottakat kell alkalmazni,
az 56. § (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel.
58. § (1) A katonai múltú légijármű kizárólag hatástalanított fegyverzettel repülhet. A légijárműre a fegyverzetet imitáló tárgy
felszerelhető.
(2) Amennyiben a  katonai múltú légijárművel olyan egyedi repülési tesztet hajtanak végre, amely során a  repülési
mozgási pályája előzetesen nem határozható meg, és emiatt veszélyt jelenthet a légiközlekedésre, akkor a repülés
eseti légtérben hajtható végre.
(3) A katonai múltú légijárműben a  légijárművezető és a  fedélzeten tartózkodó személyek számára jól látható helyen
magyar és angol nyelven fel kell tüntetni a következő tájékoztatást:
„Ez a légijármű egyedi építésű és nem felel meg az ICAO és az Európai Unió típus minősített légijárművek biztonsági
előírásainak.”
”This aircraft is experimental and does not comply with ICAO and EASA safety regulations for aircraft.”
(4) A katonai múltú légijárműre, a  légijármű törzsének mindkét oldalára el kell helyezni legalább 50 mm magasságú,
nagybetűvel írt ”EXPERIMENTAL” feliratot.
VI. FEJEZET
AZ I. FEJEZET HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ LÉGIJÁRMŰVEK FOLYAMATOS LÉGIALKALMASSÁGA
22. Folyamatos légialkalmasság fenntartására vonatkozó általános rendelkezések 59. § (1) A  tulajdonos felelős a  légijármű folyamatos légialkalmasságának fenntartásáért és köteles biztosítani, hogy
a repülésre akkor kerüljön sor, ha:
a) a légijármű légialkalmasságát fenntartják,
b) az  üzemi és vészhelyzeti berendezéseket megfelelően beépítették, azok üzemképesek, vagy egyértelműen
megjelölték, hogy azok nem üzemképesek,
c) a légijármű légialkalmassági tanúsítványa érvényes, és
d) a légijármű karbantartását a karbantartási program szerint elvégezték.
(2) A  tulajdonosnak biztosítania kell a  légiközlekedési hatóság számára a  légijármű folyamatos légialkalmassága
fenntartásának ellenőrizhetőségét.
(3) A légijármű bérbeadása esetén a tulajdonos (1) és a (2) bekezdésben meghatározott felelőssége és kötelezettsége
a bérbevevőt terheli, ha a bérleti szerződésben ezt rögzítik.
(4) A  tulajdonos az  (1) és a  (2)  bekezdésben meghatározott feladatok ellátását részben vagy egészben, írásbeli
megállapodással átadhatja egy légialkalmasság-irányító szervezetnek. A  megállapodásnak tartalmaznia kell
a  légijármű azonosító adatait, a  légialkalmasság-irányító szervezet engedélyszámát és engedélyezett tevékenységi
körét, valamint azt, hogy a 99. § (2) bekezdésében meghatározott feladatok közül melyek átadására került sor.
(5) Ahol ez a fejezet tulajdonost említ, ott a (3) bekezdésben meghatározott esetben a bérbevevőt, a (4) bekezdésben
meghatározott esetben, az átadott feladatok tekintetében a légialkalmasság-irányító szervezetet kell érteni.
60. § (1) A  repülés előtti ellenőrzés elvégzéséért a  légijármű vezetője a  felelős. Az  ellenőrzést a  légijármű vezetője,
a  karbantartó szervezet vagy a  légijárművek és légijármű komponensek karbantartásának személyi jogosításairól
és képzési követelményeiről szóló rendeletben meghatározott, megfelelő szakszolgálati engedéllyel rendelkező
személy (a továbbiakban: szakképzett személy) végezheti el.
(2) A  légijármű üzemeltetési kézikönyvében szereplő, a  légijármű repülésre történő előkészítéséhez kapcsolódó
feladatok (pl. vitorlázó repülőgép szárnyainak összeszerelése vagy repülés előtti ellenőrzés) elvégzése a  légijármű
vezetőjének a feladata, és nem minősül karbantartási feladatnak.
61. § Amennyiben a  tulajdonos karbantartás elvégzésére szakképzett személlyel, vagy karbantartó szervezettel
megállapodást kötött, a  szakképzett személy, vagy karbantartó szervezet minden olyan meghibásodást, sérülést
vagy egyéb olyan eseményt, amelyről a  légijárművel kapcsolatban tudomása van, és amely esetében a  légijármű
a repülésre súlyosan veszélyes helyzetet eredményezett vagy eredményezhet, köteles a  légijármű tulajdonosának,
illetve amennyiben van, a légialkalmasság-irányító szervezetnek jelenteni.
23. A folyamatos légialkalmasság fenntartása, nyilvántartása 62. § A légijármű légialkalmasságának, továbbá az üzemi és a vészhelyzeti berendezések üzemképességének fenntartása
érdekében biztosítani kell:
a) a repülés előtti ellenőrzések végrehajtását,
b) a  biztonságos üzemelést befolyásoló minden hiba és sérülés szabvány vagy más műszaki előírás szerinti
kijavítását,
c) valamennyi karbantartási feladat elvégzését, a karbantartási programnak megfelelően,
d) valamennyi alkalmazandó légialkalmassági határozat végrehajtását,
e) a szükséges módosítások és javítások végrehajtását, és
f ) szükség esetén a karbantartási célú ellenőrző repülések végrehajtását.
63. § A légijárművön minden vonatkozó légialkalmassági határozatot végre kell hajtani az adott légialkalmassági utasítás
előírásai szerint.
64. § (1) A tulajdonos köteles gondoskodni a légijármű légialkalmassági nyilvántartásának vezetéséről.
 (2) A légijármű légialkalmassági nyilvántartása legalább a légijármű üzemi naplójából áll.
(3) A  légijármű üzemi naplójában fel kell tüntetni a  légijármű típusát és lajstromjelét, repülési naponkénti bontásban
a repült órák számát, a repülési ciklusok vagy a leszállások számát, a dátum megjelölésével.
(4) A légijármű légialkalmassági nyilvántartásának a következőket kell tartalmaznia:
a) a  légialkalmassági határozat (határozatok) státuszát, és az  előírt légialkalmassági intézkedést
(intézkedéseket),
b) a módosítás (módosítások) és a javítás (javítások) státuszát,
c) a karbantartási program hivatkozását,
d) ha alkalmazandó, akkor a korlátozott üzemidejű berendezések státuszát,
e) ha alkalmazandó, akkor az érvényes tömeg- és súlypontszámítást,
f ) ha alkalmazandó, akkor a halasztott karbantartások listáját,
g) a légijárműbe beépített fő szerkezeti egységek azonosító és üzemi adatait.
(5) A  légijármű légialkalmassági nyilvántartásába tett összes bejegyzésnek világosnak és pontosnak kell lennie.
Ha valamely bejegyzés javítása szükséges, a  javítást olyan módon kell elvégezni, hogy az  eredeti bejegyzés
egyértelműen felismerhető legyen.
(6) A  tulajdonosnak biztosítani kell a  nyilvántartásba bejegyzett adatoknak, dokumentumoknak a  légijármű
élettartama alatt történő megőrzését.
65. § A tulajdonosnak biztosítania kell a légijármű légialkalmassági nyilvántartásának átadását
a) az új tulajdonosnak a légijármű tulajdonjogának átruházásakor,
b) a  légialkalmasság-irányító szervezetnek, ha a  légialkalmasság irányításával kapcsolatos feladatok
légialkalmasság-irányító szervezetnek átadásra kerülnek. 24. A karbantartási program
66. § (1) Minden légijárművet a karbantartási program szerint kell karbantartani.
 (2) A  karbantartási programot, és annak módosítását a  (4)  bekezdésben meghatározott eltéréssel, a  légiközlekedési
hatóság hagyja jóvá.
 (3) A  karbantartási program alapját képezik a  típusalkalmassági tanúsítvány tulajdonosa által kiadott, a  folyamatos
légialkalmasság fenntartására vonatkozó utasítások.
 (4) Nem szükséges a légiközlekedési hatóság jóváhagyása, ha a típusalkalmassági tanúsítvány kiadása során benyújtott,
az  alkalmazandó légialkalmassági előírásban előírt karbantartásra vonatkozó kézikönyvet módosítás vagy
kiegészítés nélkül alkalmazzák, és erről a tulajdonos a légiközlekedési hatóságnak nyilatkozott.
(5) A karbantartási programnak tartalmaznia kell
a) az összes elvégzendő karbantartási feladatot, annak gyakoriságával együtt,
b) a  különleges üzemelési viszonyokhoz kapcsolódó specifikus karbantartási tételeket, beleértve az  egyedi
intézkedésekkel kapcsolatos különleges feladatokat, valamint
c) az egyszerű, a nem összetett és az összetett karbantartási feladatokat.
(6) A karbantartási programot, a  légijármű légialkalmassági felülvizsgálata során, vagy ha szükséges, soron kívül felül
kell vizsgálni, és ha indokolt, akkor a felülvizsgálatnak megfelelően módosítani kell.
25. A karbantartásra vonatkozó általános rendelkezések 67. § A karbantartást végző személy vagy szervezet felelős az általa elvégzett karbantartásért.
68. § (1) A  légijárművet karbantartó személynek vagy szervezetnek a  tulajdonos köteles hozzáférést biztosítani
az alkalmazandó utolsó kiadású karbantartási dokumentációhoz.
(2) A karbantartási dokumentáció lehet:
a) bármely előírás, eljárás, szabvány vagy az illetékes hatóság által kiadott vagy jóváhagyott dokumentáció,
b) minden alkalmazandó légialkalmassági határozat,
c) a  légialkalmasság fenntartására alkalmazandó, a  típusalkalmassági tanúsítvány tulajdonosa vagy a  gyártó
vagy az építő által megadott utasítás.
 (3) A  légijárművet karbantartó személynek vagy szervezetnek a  karbantartási dokumentáció birtokában és
ismeretében kell lennie, hogy a légijármű karbantartását a dokumentációban foglaltaknak megfelelően végezze el.
(4) A  légijárművet karbantartó személynek, vagy szervezetnek, ha a  karbantartás mélysége megköveteli, ki kell
alakítania egy alkalmazott munkalaprendszert, amelyre pontosan átvezeti a karbantartási dokumentáció tartalmát,
vagy pontos hivatkozásokat készít a karbantartási dokumentációban foglalt konkrét karbantartási feladathoz.
69. § (1) A  karbantartási dokumentációban meghatározott módszerek, technikák, szabványok, szerszámok, berendezések,
alkatrészek, anyagok és utasítások szerint
a) az 1. mellékletben meghatározott egyszerű karbantartást
aa) a (2) és a (3) bekezdésben meghatározott esetben a légijárművezető,
ab) a szakképzett személy, vagy
ac) a karbantartó szervezet,
b) a nem összetett és összetett karbantartást
ba) a szakképzett személy vagy
bb) a karbantartó szervezet
hajthatja végre.
 (2) A légijárművezető akkor hajthat végre egyszerű karbantartását, ha
a) a  hajózó személyzet képzéséről és szakszolgálati engedélyéről szóló rendeletben, légijárművezető
szakszolgálati engedéllyel rendelkezik az adott légijármű kategóriára vagy típusra, osztályra, és
b) részben vagy egészben a  légijármű tulajdonosa, vagy civil szervezet tulajdonában lévő légijármű esetében
a  légijárművezető a  civil szervezet tagja és a  karbantartási feladat végrehajtására írásban felhatalmazást
kapott.
(3) Egyszerű karbantartást a  (2)  bekezdésben meghatározott légijárművezető 2730 kg legnagyobb felszálló tömeget
meg nem haladó nem komplex légijármű, vitorlázórepülő, motoros vitorlázórepülő vagy ballon esetén hajthat
végre.
(4) A  légijárművezető által elvégezhető egyszerű karbantartási feladatok esetében a  légijárművezető felelős
a légijárműre vonatkozó karbantartási gyakorlat és a légijármű karbantartási programja megismeréséért.
(5) A szakképzett személyt a karbantartási feladatok végrehajtásában a közvetlen és folyamatos ellenőrzése alatt álló
személy vagy személyek segíthetik.
70. § (1) Ha a  karbantartási dokumentáció által előírt szerszámok, anyagok nem állnak rendelkezésre, megfelelő
specifikációjú alternatív, utángyártott és általános szerszámok, anyagok használhatóak.
(2) Valamennyi karbantartási feladat befejezését követően általános ellenőrzés keretén belül a  karbantartást
végrehajtónak meg kell győződnie arról, hogy a  karbantartott légijárműből, légijármű komponensből minden
szerszámot, berendezést, illetve egyéb idegen tárgyat, anyagot eltávolítottak, és az  összes leszerelt burkolóelem
visszaépítésre került.
71. § (1) A  légijármű minden olyan meghibásodását, amely súlyosan veszélyezteti a  repülés biztonságát, a  további repülés
előtt meg kell szüntetni. Amennyiben a légijármű hibája nem egyértelmű, vagy kétség merül fel a hiba meglétéről,
szakképzett személy bevonásával kell meggyőződni a légijármű állapotáról.
(2) Ha kétséges, hogy a  légijármű valamely meghibásodása súlyosan veszélyezteti-e a  repülés biztonságát,
a szakképzett személy feladata megállapítani és meghatározni, hogy a további repülés előtt milyen intézkedésre van
szükség, vagy mely hibák javítása halasztható.
(3) A  légijárműnek a  repülés biztonságát súlyosan nem veszélyeztető hibáját, annak azonosítása után a  lehető
legrövidebb időn belül vagy a karbantartási dokumentációban meghatározott módon és határidővel kell javítani.
(4) A repülés megkezdése előtt ki nem javított valamennyi hibát be kell vezetni a légijármű üzemi naplójába.
72. § A karbantartási programban nem szereplő javítások, módosítások és sérülések felmérése, valamint végrehajtása
olyan adatok alapján lehetséges, amelyet felelős tervező, vagy a műszaki felügyelő hagyott jóvá.
26. A komponens karbantartása 73. § (1) Valamely komponens légijárműbe történő beépítése előtt a karbantartást végrehajtó személy köteles meggyőződni
arról, hogy a  komponens megfelel-e a  jelen rendeletben meghatározott követelményeknek, valamint alkalmas-e
a beépítésre a légialkalmassági utasítások, módosítási feltételek vagy konfigurációk alkalmazása mellett.
(2) Szabványos alkatrész akkor építhető be a  légijárműbe vagy annak valamely egységébe, ha a  karbantartási
dokumentáció az adott szabványos alkatrész alkalmazását írja elő.
(3) Szabványos alkatrészhez rendelkezésre álló dokumentáció vagy minta alapján utángyártott alkatrész is beépíthető
a  légijárműbe. Utángyártott alkatrész esetében a  légijármű fődarabokra – hajtómű, légcsavar, fő szerkezeti
teherviselő elemek – vonatkozóan a  típusalkalmassági tanúsítvány tulajdonosa vagy gyártó, építő által elfogadott
terméket lehet beépíteni.
(4) Az  anyagokat, beleértve nyersanyagokat, félkész termékeket vagy fogyóeszközöket akkor lehet felhasználni
a  légijárművön vagy komponensén, ha megfelelnek a  vonatkozó műszaki előírásoknak, és megfelelő módon
nyomon követhetők. Minden anyagot kísérnie kell az  egyértelműen rá vonatkozó dokumentációnak, amely
tartalmazza a műszaki előírásoknak való megfelelésről szóló igazolást, valamint a gyártó és a beszállító adatait.
74. § (1) Komponens karbantartását szakképzett személy végezheti.
 (2) A  komponensek a  karbantartás céljára a  légijárműről ideiglenesen akkor távolíthatóak el, ha azt a  légijármű
karbantartási kézikönyve a hozzáférés biztosítása érdekében kifejezetten megengedi.
75. § (1) A  beszerelt korlátozott üzemidejű berendezések üzemideje nem haladhatja meg a  karbantartási program, illetve
a légialkalmassági utasítások szerint engedélyezett korlátozott élettartamot.
(2) A komponens üzemképtelennek minősül, ha a következő körülmények bármelyike bekövetkezik:
a) a légijármű karbantartási programjában meghatározott üzemidő lejárt,
b) nem felel meg a légialkalmassági határozatnak,
c) hiányzik a légialkalmasságra vagy a beszerelésre való alkalmasság megállapításához szükséges információ,
d) hiba vagy hibás működés jelei mutatkoznak, vagy
e) olyan zavar vagy esemény következett be, amely a komponens üzemképességét befolyásolhatja.
(3) Az üzemképtelen komponenseket azok kiszerelésénél azonosítani kell.
 (4) Az üzemképtelen komponensek megfelelő tárolásáról a tulajdonos köteles gondoskodni.
 (5) Azokat a komponenseket, amelyek elérték élettartamuk határát, vagy amelyeken javíthatatlan hiba következett be,
selejtnek kell minősíteni, kivéve, ha elérte az élettartam határát, de a  légiközlekedési hatóság engedélyezte annak
meghosszabbítását.
27. A karbantartó szervezet működésére vonatkozó engedély 76. § (1) A  karbantartó szervezet működésére vonatkozó engedély (a továbbiakban: karbantartási engedély) kiadására
irányuló eljárás megindítását a  légiközlekedési hatóság által meghatározott formanyomtatvány használatával
természetes vagy jogi személy kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A kérelemnek – a Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell a felelős vezető nevét.
 (3) A kérelemhez mellékelni kell a karbantartó szervezet karbantartási kézikönyvét.
77. § (1) A karbantartási kézikönyvnek legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) a  felelős vezető által aláírt nyilatkozatot, amely megerősíti, hogy a  karbantartó szervezet folyamatosan,
a jelen rendeletben meghatározottak szerint működik,
b) a karbantartó szervezet által elvégezhető munkák körét,
c) a 83. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott személy vagy személyek vagy szervezet nevét,
d) a szervezeti ábrát,
e) a tanúsító személyek nevét és felelősségi hatáskörüket,
f ) a létesítmények helyét és általános leírását,
g) a karbantartó szervezet eljárásait,
h) a karbantartó szervezet kézikönyve módosításának eljárásait.
(2) A  karbantartási kézikönyv módosításához – a  (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  légiközlekedési
hatóság jóváhagyása szükséges. A  jóváhagyás során a  légiközlekedési hatóság a  jelen rendeletben meghatározott
követelményeknek történő megfelelést vizsgálja.
(3) Ha az  (1)  bekezdés h)  pontjában meghatározott karbantartási kézikönyv kisebb módosításaira vonatkozó eljárás,
beleértve a  kisebb módosítás tartalmát, abban az  esetben a  kisebb módosításokhoz a  légiközlekedési hatóság
jóváhagyására nincs szükség.
(4) A karbantartó szervezet saját létesítményeiben, az általa elvégzett karbantartás során, a karbantartási kézikönyvben
meghatározottak szerint, – a  karbantartási dokumentációban meghatározott feltételekkel – saját felhasználásra
alkatrészeket készíthet.
(5) A  karbantartási kézikönyv mintapéldányának (a továbbiakban: minta karbantartási kézikönyv) jóváhagyása is
kérhető a légiközlekedési hatóságtól.
(6) A  minta karbantartási kézikönyvnek – a  konkrét szervezetre vonatkozó adatok kivételével – az  (1)  bekezdésben
meghatározottakat kell tartalmaznia.
(7) Ha a  karbantartási engedély iránti kérelemhez a  légiközlekedési hatóság által jóváhagyott minta karbantartási
kézikönyvet nyújtottak be, akkor a  karbantartási kézikönyv azon módosításaihoz szükséges a  légiközlekedési
hatóság jóváhagyása, amelyeket a minta kézikönyv nem tartalmazott.
78. § (1) Ha a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a karbantartó szervezet teljesíti a jelen rendeletben meghatározott
követelményeket, akkor a karbantartási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki.
(2) A karbantartási engedély hatályos marad mindaddig, amíg a kiadásának feltételei fennállnak.
 (3) A  légiközlekedési hatóság a 85. § (4) bekezdés szerint megküldött éves szervezeti felülvizsgálatról készült jelentés
alapján a karbantartó szervezetnél helyszíni szemlét tarthat.
 (4) A karbantartó szervezet a karbantartási engedélyben szereplő adatokban bekövetkező változást a  légiközlekedési
hatóságnak a változást követő 15 munkanapon belül köteles bejelenteni.
79. § A karbantartó szervezet a karbantartási engedély alapján jogosult:
a) karbantartani bármely, a  216/2008/EK rendelet hatálya alá nem tartozó magyar légijárművet vagy
komponenst, amely a  karbantartási engedélyben szerepel, a  karbantartási kézikönyvben meghatározott
helyszínen, vagy ha a  karbantartás szükségessége felmerül, mert a  légijármű üzemképtelen, bármely más
helyszínen,
b) a karbantartás befejeztével kibocsátani az üzemképességi tanúsítványt.
80. § A 79.  §-ban meghatározott jogosultságokat azon karbantartó szervezet is gyakorolhatja, amely a  légijárművek
és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és
az  ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló, 2003. november
20-i 2042/2003/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 2042/2003/EK rendelet) alapján légijármű-karbantartási
engedéllyel rendelkezik, a karbantartási engedélyben meghatározottak szerint.
81. § (1) Amennyiben a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a karbantartó szervezet nem teljesíti jelen rendeletben
a  karbantartási engedélyre meghatározott követelményeket, akkor a  (3)  bekezdésre, valamint az  Lt. 3/C.  §
(5)–(7)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel a  karbantartó szervezettel egyeztetett legalább 20 nap teljesítési
határidő megállapításával, a  jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel, a  Ket. 94.  §-ában foglaltak szerint
eljárva végzésben kötelezi a karbantartó szervezetet a jogszerű állapot helyreállítására.
(2) Ha az  engedélyes a  végzésben megállapított határidőn belül nem tesz eleget a  kötelezettségének, akkor
a légiközlekedési hatóság az engedélyt visszavonja.
(3) A  karbantartó szervezetnek az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  követelményeknek történő megfelelés
érdekében javító intézkedéseket kell kidolgozni, amelyben megjelöli a teljesítési határidőt, vagy határidőket.
28. A karbantartó szervezet működésének feltételei 82. § (1) A karbantartó szervezetnek biztosítani kell, hogy rendelkezésre álljon:
a) a létesítmény, vagy létesítmények a tervezett munkákhoz, amelyben a szakműhelyet és az egyéb helyiséget
megfelelően elkülönítik, és biztosítják a szennyeződéstől való védelmet és a környezet védelmét,
b) az irodai helyiség a tervezett munkák irányításához, beleértve a karbantartási nyilvántartások vezetését,
c) a biztonságos tároló létesítmény, vagy létesítmények a komponensek, alkatrészek, felszerelések, szerszámok
és anyagok tárolására.
 (2) A létesítményekben a tárolási feltételeket úgy kell kialakítani, hogy a fel nem használható komponensek, alkatrészek
és anyagok minden más komponenstől, alkatrészektől, anyagtól, felszereléstől és szerszámtól elkülönítetten
kerüljenek elhelyezésre. A  tárolási feltételeknek meg kell felelniük a  gyártó utasításainak, és a  hozzáférést az  arra
feljogosított személyekre kell korlátozni.
83. § (1) A karbantartó szervezetnek rendelkeznie kell
a) felelős vezetővel, aki felelős azért, hogy a  karbantartási feladatokat jelen rendeletben meghatározottak
szerint hajtsák végre,
b) tanúsító személlyel, vagy személyekkel a  légijárművek és komponenseik üzemképességi tanúsítványainak
kiállításához,
c) személyi állománnyal a szerződés szerint várható, szokásos mértékű karbantartási munkák elvégzésére és
d) saját vagy szerződéses viszonyban álló, a felelős vezető közvetlen felügyelete alatt lévő olyan személlyel vagy
szervezettel, aki felelős a szervezeti felülvizsgálatok elvégzéséért.
 (2) Az  (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott személyi állomány határozott időtartamra történő alkalmazása
a szokásos mértéket meghaladó karbantartási feladatok esetén megengedett.
84. § (1) A  légijárművek és komponenseik üzemképességi tanúsítványainak kiállítását végző tanúsító személy akkor
gyakorolhatja jogosultságát, ha a karbantartó szervezet biztosítja, hogy a tanúsító személy rendelkezik
a) a  légijárművek és légijármű komponensek karbantartásának személyi jogosításairól és képzési
követelményeiről szóló rendeletben meghatározott szakszolgálati engedéllyel,
b) megfelelő ismeretekkel az  adott karbantartandó légijárműről vagy légijármű komponenseiről, valamint
a karbantartó szervezet vonatkozó eljárásairól, és
c) megbízással a szervezeten belül a feladat ellátásra, a felelősségi körének megjelölésével.
(2) A  speciális szakképesítést igénylő feladatokat ellátó személynek szabvány, vagy műszaki előírás szerinti
szakképesítéssel kell rendelkeznie.
85. § (1) A  karbantartó szervezetnek szervezeti felülvizsgálati rendszert kell működtetnie a  légijárművek karbantartásához
szükséges eljárások betartásának, illetve azok megfelelőségének ellenőrzése érdekében. A megfelelőség ellenőrzése
magában foglalja a  szervezet felelős vezetője számára a  szükséges javító intézkedések végrehajtása érdekében
működtetett visszacsatolási rendszert.
(2) A szervezeti felülvizsgálati rendszer keretében a karbantartó szervezet működését évente ellenőrizni kell.
 (3) A  szervezeti felülvizsgálatokban részt kell vennie olyan személynek, aki rendelkezik a  légijármű vagy komponens
karbantartásához szükséges megfelelő ismerettel, tapasztalattal.
 (4) A karbantartó szervezetnek az éves szervezeti felülvizsgálatról készült jelentést, a felülvizsgálatot követő 15 napon
belül a légiközlekedési hatóságnak meg kell küldenie.
 (5) A szervezeti felülvizsgálatokra vonatkozó dokumentumokat legalább két évig meg kell őrizni.
86. § A karbantartó szervezet köteles:
a) rendelkezni a  karbantartási dokumentációban meghatározott felszereléssel és szerszámmal, vagy
a  karbantartási kézikönyvben meghatározott, igazoltan egyenértékű felszereléssel és szerszámmal, a  napi
karbantartási feladatok elvégzéséhez,
b) igazolni, hogy a speciális karbantartási feladatokhoz igénybe tud venni más forrásból származó szolgáltatást,
berendezést, eszközt vagy szerszámot,
c) a szerszámot és felszerelést ellenőrizni, a kalibrálás vagy hitelesítés köteles eszközöket hivatalosan elismert
etalonnal kalibrálni, továbbá megőrizni az ilyen kalibrálásokra vonatkozó nyilvántartásokat és az alkalmazott
etalont.
87. § (1) A karbantartó szervezet az elvégzett karbantartási feladatot dokumentálja.
 (2) A karbantartó szervezetnek minden üzemképességi tanúsítvány másolatot át kell adni a légijármű tulajdonosának,
az elvégzett javításhoz, módosításhoz felhasznált jóváhagyott javítási, módosítási adatok másolatával együtt.
 (3) A  karbantartó szervezetnek minden karbantartási nyilvántartás és a  kapcsolódó karbantartási dokumentáció
egy példányát három évig meg kell őrizni attól az  időponttól számítva, amikor a  karbantartó szervezet az  adott
légijármű vagy légijármű komponens üzemképességi tanúsítványát kibocsátotta.
(4) A  karbantartási nyilvántartások tárolási módjának biztosítania kell a  károsodás és a  lopás elleni védelmet.
A biztonsági másolatokat tartalmazó valamennyi számítógépes hardverelemet a munkaadatokétól eltérő helyszínen
kell tárolni, olyan környezetben, amely biztosítja azok folyamatos olvasható állapotát.
(5) A  karbantartó szervezet működésének megszüntetésekor, az  utolsó két évre vonatkozó minden megőrzött
karbantartási nyilvántartást át kell adni az  érintett légijármű vagy komponens utolsó tulajdonosának vagy
a karbantartási feladat megrendelőjének.
29. A légialkalmasság-irányító szervezet működésére vonatkozó engedély 88. § (1) A  légialkalmasság-irányító szervezet működésére vonatkozó engedély (a továbbiakban: légialkalmasság irányítási
engedély) kiadására irányuló eljárás megindítását a légiközlekedési hatóság által meghatározott formanyomtatvány
használatával természetes, vagy jogi személy kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A kérelemnek – a Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell:
a) a felelős vezető nevét,
b) a tevékenységi kört.
(3) A kérelemhez mellékelni kell a légialkalmasság-irányító szervezet légialkalmasság-irányítási kézikönyvét.
89. § (1) A légialkalmasság-irányítási kézikönyvnek legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) a  felelős vezető által aláírt nyilatkozatot, amely megerősíti, hogy a  légialkalmasság-irányító szervezet
folyamatosan, a jelen rendeletben meghatározottak szerint működik,
b) a  légialkalmasság-irányító szervezet tevékenységi körét, és ha légialkalmassági felülvizsgálatot kíván
végrehajtani, akkor a légijármű kategóriák, vagy típusok körét,
c) a 94. § d) pontjában meghatározott személy (személyek) vagy szervezet nevét,
d) a szervezeti ábrát,
e) ha légialkalmassági felülvizsgálatot kíván végrehajtani, a légialkalmasságot felülvizsgáló személyek nevét,
f ) a létesítmények általános leírását és helyét,
g) azokat az  eljárásokat, amelyek meghatározzák, hogy a  légialkalmasság-irányító szervezet milyen módon
biztosítja jelen rendeletnek történő megfelelést, különös tekintettel a  szerződött partnerekkel való
kapcsolattartásra,
h) a légialkalmasság-irányítási kézikönyv módosításának eljárásait.
 (2) A  légialkalmasság-irányítási kézikönyv és annak módosításaihoz, a  (3)  bekezdésben meghatározott eltéréssel
a légiközlekedési hatóság jóváhagyása szükséges. A jóváhagyás során a légiközlekedési hatóság a jelen rendeletben
meghatározott követelményeknek történő megfelelést vizsgálja.
(3) Ha az (1) bekezdés h) pontjában meghatározásra került a légialkalmasság-irányítási kézikönyv kisebb módosításaira
vonatkozó eljárás, abban az esetben ezen módosításokhoz a légiközlekedési hatóság jóváhagyására nincs szükség.
90. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  légialkalmasság-irányító szervezet teljesíti jelen rendeletben
meghatározott követelményeket, akkor a légialkalmasság irányítási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki.
(2) A légialkalmasság irányítási engedély hatályos marad mindaddig, amíg az engedély kiadásának feltételei fennállnak.
 (3) A légiközlekedési hatóság a 97. § (4) bekezdés szerint megküldött, éves szervezeti felülvizsgálatról készült jelentés
alapján a légialkalmasság-irányító szervezetnél helyszíni szemlét tarthat, amely során ellenőrizheti jelen rendeletben
meghatározott követelmények betartását.
(4) A  légialkalmasság-irányító szervezet a  légialkalmasság irányítási engedélyben szereplő adatokban bekövetkező
változást a légiközlekedési hatóságnak, a változást követő 15 munkanapon belül köteles bejelenteni.
91. § A légialkalmasság-irányító szervezet a légialkalmasság irányítási engedély alapján jogosult:
a) bármely, a 216/2008/EK rendelet hatálya alá nem tartozó magyar légijármű légialkalmassága fenntartásának
felügyeletére és
b) amennyiben az  engedély kiterjed, légialkalmassági felülvizsgálat elvégzésére és légialkalmasság
felülvizsgálati tanúsítvány kibocsátására. 92. § A 91.  §-ban meghatározott jogosultságokat azon légialkalmasság-irányító szervezet is gyakorolhatja, amely
a  2042/2003/EK rendelet alapján légialkalmasság-irányító szervezeti engedéllyel rendelkezik, az  engedélyben
meghatározottak szerint.
93. § (1) Ha a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a légialkalmasság-irányító szervezet nem teljesíti jelen rendeletben
a  légialkalmassági irányítási engedélyre meghatározott követelményeket, akkor a  (3)  bekezdésre, valamint
az  Lt.  3/C.  § (5)–(7)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel a  légialkalmasság-irányító szervezettel egyeztetett
legalább 20 nap teljesítési határidő megállapításával, a  jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel,
a  Ket.  94.  §-ában foglaltak szerint eljárva végzésben kötelezi a  légialkalmasság-irányító szervezetet a  jogszerű
állapot helyreállítására.
(2) Ha az  engedélyes a  végzésben megállapított határidőn belül nem tesz eleget a  kötelezettségének, akkor
a légiközlekedési hatóság az engedélyt visszavonja.
(3) A  légialkalmasság-irányító szervezetnek az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  követelményeknek történő
megfelelés érdekében javító intézkedéseket kell kidolgozni, amelyben megjelöli a  teljesítési határidőt vagy
határidőket.
30. A légialkalmasság-irányító szervezet működésének feltételei 94. § A légialkalmasság-irányító szervezetnek rendelkeznie kell
a) felelős vezetővel, aki felelős azért, hogy a  légialkalmasság-irányítási feladatokat jelen rendeletben
meghatározottak szerint hajtják végre,
b) a várható feladatok elvégzésére megfelelő személyi állománnyal,
c) a légialkalmasságot felülvizsgáló személyekkel, ha légialkalmassági felülvizsgálatot hajt végre, és
d) saját vagy szerződéses viszonyban álló, a felelős vezető közvetlen felügyelete alatt lévő olyan személlyel vagy
szervezettel, aki felelős a szervezeti felülvizsgálatok elvégzéséért. 95. § A légialkalmasságot felülvizsgáló személynek rendelkeznie kell
a) legalább három éves tapasztalattal a  216/2008/EK rendelet, vagy jelen rendelet hatálya alá tartozó,
a tevékenységi körnek megfelelő légijárművek folyamatos légialkalmasság fenntartásának végrehajtásában,
b) a  légijárművek és légijármű komponensek karbantartásának személyi jogosításairól és képzési
követelményeiről szóló rendeletben meghatározott szakszolgálati engedéllyel, vagy repülőmérnöki felsőfokú
végzettséggel, vagy olyan műszaki felsőfokú végzettséggel, amely releváns a légijármű és komponenseinek
karbantartása, folyamatos légialkalmasságának fenntartása szempontjából,
c) megbízással a szervezeten belül, a feladat ellátására, a felelősségi körének megjelölésével.
96. § A légialkalmasság-irányító szervezetnek a személyzete részére megfelelő irodai elhelyezést kell biztosítania.
97. § (1) A  légialkalmasság-irányító szervezetnek szervezeti felülvizsgálati rendszert kell működtetnie a  légijárművek
légialkalmasság fenntartásához szükséges eljárások betartásának, illetve azok megfelelőségének ellenőrzése
érdekében. A  megfelelőség ellenőrzése magában foglalja a  visszacsatolási rendszert a  felelős vezető számára,
a szükséges javító intézkedések végrehajtása érdekében.
(2) A szervezeti felülvizsgálati rendszer keretében a légialkalmasság-irányító szervezet működését évente ellenőrizni kell.
 (3) A  szervezeti felülvizsgálatokban részt kell vennie olyan személynek, aki rendelkezik a  légijármű vagy komponens
folyamatos légialkalmasság fenntartásához szükséges megfelelő ismerettel, tapasztalattal.
 (4) A  légialkalmasság-irányító szervezetnek az  éves szervezeti felülvizsgálatról készült jelentést, a  felülvizsgálatot
követő 15 napon belül a légiközlekedési hatóságnak meg kell küldenie.
 (5) A szervezeti felülvizsgálatokra vonatkozó dokumentumokat legalább két évig meg kell őrizni.
98. § (1) A légialkalmasság-irányító szervezetnek az elvégzett feladatokat dokumentálni szükséges.
 (2) A légialkalmasság-irányító szervezetnek meg kell őriznie
a) a légialkalmassági nyilvántartás 64. §-ban meghatározott elemeit, és
b) minden általa kibocsátott légialkalmassági felülvizsgálati tanúsítvány másolatát, valamint az azt alátámasztó
dokumentumokat.
 (3) Ha a  tulajdonos a  (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott eredeti dokumentumokat a  szervezettől elhozza,
a szervezetnek a dokumentum másolatát kell megőriznie.
 (4) A légialkalmasság-irányító szervezetnek a b) pontban felsorolt dokumentumok egy példányát a légijármű végleges
forgalomból történő kivonását követő 1 évig kell megőriznie.
 (5) A  nyilvántartásokat úgy kell tárolni, hogy az  biztosítsa a  károsodás és a  lopás elleni védelmet. A  biztonsági
másolatokat tartalmazó valamennyi számítógépes hardverelemet a munkaadatokétól eltérő helyszínen kell tárolni,
olyan környezetben, amely biztosítja azok folyamatos olvasható állapotát.
(6) Ha a  légijármű folyamatos légialkalmasság fenntartásának irányítását más légialkalmasság irányító szervezetnek
adják át, akkor minden megőrzött nyilvántartást át kell adni a szervezetnek.
(7) A légialkalmasság-irányító szervezet működésének megszüntetésekor minden megőrzött nyilvántartást át kell adni
a légijármű tulajdonosának.
31. A folyamatos légialkalmasság fenntartásának irányítása 99. § (1) A légialkalmasság fenntartásának irányításával kapcsolatos feladatokat a 60–66. §-ban meghatározottak szerint kell
végrehajtani.
(2) A légialkalmasság-irányító szervezet az általa felügyelt légijármű esetén
a) karbantartási programot dolgoz ki és gondoskodik annak jóváhagyásáról, valamint felülvizsgálatáról,
b) ha a  karbantartási program, vagy a  karbantartási kézikönyv rendelkezésre áll, gondoskodik annak
felülvizsgálatáról,
c) a karbantartási program, valamint módosításainak egy példányát a légijármű tulajdonosának átadja,
d) kezeli a módosítások és javítások jóváhagyását,
e) biztosítja, hogy minden karbantartási feladatot a  karbantartási programnak megfelelően végezzenek el, és
a légijárművet jelen rendelet szerint minősítsék üzemképesnek,
f ) biztosítja, hogy minden alkalmazandó légialkalmassági határozatot végrehajtsanak,
g) biztosítja, hogy a  tervezett karbantartás során feltárt vagy bejelentetett hibát megfelelő karbantartó
szervezet vagy személy kijavítson,
h) koordinálja, hogy a  légijármű tervezett karbantartását, a  légialkalmassági utasítások végrehajtását,
a korlátozott üzemidejű berendezések cseréjét megfelelően végezzék el, és
i) kezeli és archiválja valamennyi, a légialkalmasság fenntartásával kapcsolatos dokumentációt.
32. Az üzemképességi tanúsítvány 100. § (1) A karbantartási feladat befejezését követően üzemképességi tanúsítványt kell kiadni.
 (2) Üzemképességi tanúsítványt a  69.  § (1)  bekezdésében meghatározott személyek vagy a  karbantartó szervezet
tanúsító személyei adhatnak ki.
 (3) Az üzemképességi tanúsítványnak tartalmaznia kell
a) a  karbantartás végrehajtásának részleteit, beleértve a  karbantartási formát, a  légijármű üzemidejét,
a karbantartási előírást, valamint a munkaszámot,
b) a  tanúsítást végrehajtó személy vagy szervezet nevét, a  tanúsító személy szakszolgálati engedélyének
számát, aláírását,
c) a  nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy az  elvégzett karbantartási feladat a  jelen rendeletben
meghatározottak szerint került végrehajtásra, és a légijármű vagy komponens üzemképes.
(4) A  befejezetlen karbantartás tényét, a  végre nem hajtott vagy halasztott karbantartási tételt az  üzemképességi
tanúsítvány kibocsátása előtt az üzemképességi tanúsítványra rá kell vezetni.
(5) Az  üzemképességi tanúsítvány nem adható ki olyan ismert körülmények esetén, amelyek súlyosan veszélyeztetik
a repülés biztonságát.
(6) A légijármű komponensén elvégzett karbantartási feladat befejezését követően üzemképességi tanúsítványt akkor
kell kiállítani, ha az a légijárműből kiszerelt állapotban van.
(7) Az üzemképességi tanúsítványt a légijármű üzemi naplójába be kell vezetni, amelynek tartalmaznia kell az elvégzett
karbantartás lényeges adatait, a  karbantartás befejezésének időpontját, a  tanúsítványt kibocsátó személy nevét,
szakszolgálati engedélyének számát, és aláírást.
33. A légialkalmassági felülvizsgálati tanúsítvány 101. § (1) A  légijármű légialkalmassági tanúsítványa érvényességének biztosítása érdekében a  légijárművet és a  légijármű
légialkalmassági nyilvántartásait időszakonként légialkalmassági felülvizsgálat keretében kell megvizsgálni.
(2) A  légijármű légialkalmassági felülvizsgálatát – a  (3)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – évente kell
végrehajtani.
(3) A  légialkalmasság irányító szervezet, amennyiben megállapította, hogy a  légijármű ellenőrzött környezete fennáll,
jogosult a  légialkalmassági felülvizsgálati tanúsítvány érvényességi idejét két alkalommal, a  légialkalmassági
felülvizsgálat elvégzése nélkül meghosszabbítani. A  légijármű ellenőrzött környezetben lévőnek minősül,
ha a  légijármű légialkalmasságának fenntartását a  légialkalmassági felülvizsgálatot megelőző 12 hónapban
folyamatosan légialkalmasság-irányító szervezet végezte.
(4) A légialkalmassági felülvizsgálat elvégzésére és a légialkalmassági felülvizsgálati tanúsítvány kiadására
a) a légialkalmasság-irányító szervezet, vagy
b) a tulajdonos kérelmére, a légiközlekedési hatóság
jogosult (a továbbiakban: légialkalmassági felülvizsgálatot végző szervezet).
102. § (1) A légijármű légialkalmassági felülvizsgálatának keretében a légialkalmassági felülvizsgálatot végző szervezet teljes
körűen dokumentálva felülvizsgálja a légijármű-nyilvántartásait, hogy meggyőződjön arról, hogy:
a) a  légijármű, a  hajtómű, a  légcsavar repült idejét, és az  ehhez kapcsolódó repülési ciklusokat megfelelően
rögzítették,
b) a  repülési kézikönyv az  adott légijármű-konfigurációra vonatkozik, és megfelel a  legutóbbi felülvizsgálat
szerinti állapotnak,
c) a légijárművön végrehajtottak minden, a jóváhagyott karbantartási program szerinti karbantartási munkát,
d) minden ismert hibát kijavítottak, és – ha alkalmazható – a javítást ellenőrzött módon halasztották el,
e) minden alkalmazandó légialkalmassági határozatot alkalmaztak és megfelelően nyilvántartásba vettek,
f ) a légijárművön végrehajtott összes módosítást és javítást nyilvántartásba vettek,
g) a  légijárműbe beépített minden korlátozott üzemidejű berendezést megfelelően azonosítottak,
nyilvántartásba vettek, és azok élettartama nem haladta meg a jóváhagyott üzemi élettartamot,
h) a légijármű üzemképességének tanúsítását minden karbantartási feladat után elvégezték,
i) az aktuális tömeg- és súlypontszámítás tükrözi a légijármű érvényes konfigurációját, és
j) a  légijármű megfelel a  típusalkalmassági tanúsítvány alapjául szolgáló típusterv jóváhagyott utolsó
revíziójának.
 (2) A  légialkalmassági felülvizsgálatot végző szervezet légialkalmasságot felülvizsgáló személyzete végzi a  légijármű
fizikai vizsgálatát, amely keretében meggyőzödik arról, hogy
a) az összes előírt jelölés és felirat megfelelően el van helyezve,
b) a légijármű megfelel a repülési kézikönyvben foglaltaknak,
c) a légijármű konfigurációja megfelel a jóváhagyott dokumentációnak,
d) nincs látható hiba, amelyet nem azonosítottak, és
e) a légijármű és a nyilvántartások dokumentált felülvizsgálata között nincs ellentmondás.
103. § (1) A  légialkalmassági felülvizsgálati tanúsítvány érvényességi ideje − a  (4)  bekezdésben meghatározott eltéréssel −
a kiállítástól számított 1 év, amely a 101. § (3) bekezdésében meghatározott esetben 1 évre meghosszabbítható.
(2) A  légijármű első légialkalmassági felülvizsgálati tanúsítványát a  légiközlekedési hatóság a  légialkalmassági
tanúsítvány kiadásával együtt adja ki.
(3) A  légialkalmassági felülvizsgálati tanúsítvány meghosszabbítása esetén az  érvényességi időtartam kezdőnapja
a  még érvényes tanúsítvány lejárati napja, amennyiben a  felülvizsgálat megkezdésének időpontja nem korábbi,
mint a tanúsítvány érvényességének lejáratát megelőző 60. nap.
(4) A  légialkalmassági felülvizsgálati tanúsítvány érvényét veszti, ha a  légijármű típusalkalmassági tanúsítványát,
légialkalmassági tanúsítványát a légiközlekedési hatóság felfüggeszti vagy visszavonja.
(5) A légijármű a légialkalmassági felülvizsgálati tanúsítvány érvényességének időtartama alatt nem repülhet, ha:
a) a  légijármű vagy a  légijárműbe beépített bármely komponens folyamatos légialkalmassága nem felel meg
a jelen rendeletben meghatározott követelményeknek,
b) a légijármű már nem felel meg a típusalkalmassági tanúsítványának alapjául szolgáló típustervnek,
c) a légijárművet az üzemeltetési kézikönyv vagy a légialkalmassági tanúsítvány korlátozásain túl működtették
anélkül, hogy megfelelő intézkedést vezettek volna be, vagy
d) a  légijármű olyan baleset vagy esemény részese volt, amely befolyásolta a  légijármű légialkalmasságát, és
nem tettek megfelelő intézkedéseket a légialkalmasság helyreállítására. 104. § (1) Ha a  légialkalmassági felülvizsgálatot a  légialkalmasság-irányító szervezet végzi és a  felülvizsgálat során
megállapítja, hogy a  légijármű vagy komponens nem felel meg a  jelen rendeletben meghatározott
követelményeknek és ezzel súlyosan veszélyezteti a repülés biztonságát, akkor köteles azt haladéktalanul jelenteni
a légiközlekedési hatóságnak.
(2) Ha a  légiközlekedési hatóság az  (1)  bekezdésben meghatározott jelentésben foglaltakkal egyetért, akkor
a légialkalmassági felülvizsgálati tanúsítványt a követelmények teljesítéséig felfüggeszti.
(3) Ha a légialkalmasság felülvizsgáló szervezet megállapítja, hogy a légijármű vagy komponens nem felel meg a jelen
rendeletben meghatározott követelményeknek, és ez  esetlegesen veszélyeztetheti a  repülés biztonságát, akkor
a tulajdonost felszólítja a megfelelés biztosítására.
(4) A  légialkalmasság-irányító szervezetnek az  általa kiadott, vagy meghosszabbított légialkalmassági felülvizsgálati
tanúsítvány másolatát a  kiadásától vagy meghosszabbítástól számított 10 munkanapon belül meg kell küldenie
a légiközlekedési hatóságnak.
VII. FEJEZET
A III–V. FEJEZET HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ LÉGIJÁRMŰVEK FOLYAMATOS LÉGIALKALMASSÁGA
105. § A III–V. Fejezet hatálya alá tartozó azon légijárművekre, amelyek egyedi repülési engedélyét a  légiközlekedési
hatóság határozatlan időtartamra adta ki, a  légijárművek folyamatos légialkalmasságára a  VI. fejezetben
meghatározott rendelkezéseket a következő eltéréssel kell alkalmazni:
a) a  légijármű és komponens karbantartását a  69.  § (1)  bekezdésben meghatározottakon kívül a  légijármű
építője is elvégezheti, mindaddig, amíg a légijármű a tulajdonában van,
b) a  légijárművet az  egyedi repülési engedély alapjául szolgáló üzemeltetési kézikönyvben meghatározottak
szerint kell karbantartani és nem szükséges a  66.  §-ban meghatározott karbantartási program készítése, és
ahol a rendelet karbantartási programot említ, ott üzemeltetési kézikönyvet kell érteni,
c) ahol a rendelet típusalkalmassági tanúsítványt vagy légialkalmassági tanúsítványt említ, ott egyedi repülési
engedélyt, ahol típusalkalmassági tanúsítvány alapjául szolgáló típustervet említ, ott az  egyedi repülési
engedély alapjául szolgáló tervet kell érteni.
3. RÉSZ
A REPÜLŐESZKÖZÖKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK VIII. FEJEZET
REPÜLŐESZKÖZ TANÚSÍTÁSI RENDSZERE
34. Tanúsítási engedély 106. § (1) A  tanúsítási engedély kiadása iránti eljárás megindítását a  légiközlekedési hatóság által meghatározott
formanyomtatvány használatával természetes, vagy jogi személy kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A kérelemnek – a Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell:
a) a műszaki vezető személy nevét, képzettségét és tapasztalatát,
b) a  bevizsgáló személy, vagy személyek nevét és képzettségét, a  repülőeszköz egyes területein külön-külön
megadva (a továbbiakban: bevizsgálói terület),
c) a tanúsítás helyszínét, vagy helyszíneit.
(3) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a tanúsító szervezet működési kézikönyvét,
b) a tanúsítás-ellenőrzési rendszer főbb elemeinek leírását,
c) a  műszaki vezető és a  bevizsgáló, vagy bevizsgálók képzettségét, tapasztalatát igazoló dokumentumok
másolatát. 107. § (1) A légiközlekedési hatóság a tanúsítási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki, ha megállapítja, hogy a tanúsító
szervezet teljesíti a jelen rendeletben meghatározott követelményeket.
(2) A tanúsítási engedély – a Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmazza:
a) a tanúsítható repülőeszköz fajtáját és a bevizsgálói terület megjelölését,
b) a műszaki vezető és a bevizsgálók nevét,
c) a tanúsítás helyszínét, vagy helyszíneit.
(3) A tanúsítási engedély hatályos marad mindaddig, amíg az engedély kiadásának feltételei fennállnak.
108. § (1) A  tanúsító szervezet a  tanúsítási engedély alapjául szolgáló adatokban vagy tényekben bekövetkező változást
a légiközlekedési hatóságnak a változást követő 15 napon belül köteles bejelenteni.
(2) A  légiközlekedési hatóság évente egyszer a  tanúsító szervezetnél helyszíni ellenőrzést tarthat a  jelen rendeletben
meghatározott követelmények teljesítésének ellenőrzése céljából. A tanúsító szervezet köteles a helyszíni ellenőrzés
lefolytatását lehetővé tenni.
109. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  tanúsító szervezet nem teljesíti jelen rendeletben a  tanúsítási
engedélyre meghatározott követelményeket, akkor a (3) bekezdésben, valamint az Lt. 3/C. § (5)–(7) bekezdésében
foglaltakra figyelemmel a  tanúsító szervezettel egyeztetett, legalább 20 nap teljesítési határidő megállapításával,
a  jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel, a  Ket. 94.  §-ában foglaltak szerint eljárva végzésben kötelezi
az engedélyest a jogszerű állapot helyreállítására.
(2) Ha az  engedélyes a  végzésben megállapított határidőn belül nem tesz eleget a  kötelezettségének, akkor
a légiközlekedési hatóság az engedélyt visszavonja.
(3) A  tanúsító szervezetnek az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  követelményeknek történő megfelelés
érdekében javító intézkedéseket kell kidolgozni, amelyben megjelöli a teljesítési határidőt, vagy határidőket.
35. Tanúsító szervezettel szemben támasztott követelmények 110. § A tanúsító szervezet működési kézikönyvének legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) a tanúsított repülőeszköz fajtáját és a bevizsgálói terület megjelölését,
b) a bevizsgáló személy, vagy személyek nevét, beosztását,
c) a szervezeti ábrát,
d) a létesítmények helyét és általános leírását,
e) a tanúsító szervezet eljárásait,
f ) a tanúsítás ellenőrzési rendszer elemeit,
g) a repülőeszköz nyilvántartás módját,
h) a  tevékenység során alkalmazott szervezeti formanyomtatványok (pl. vizsgálati jegyzőkönyv, bevizsgáló
munkanaplója) és okmányok adattartalmát vagy mintáit, valamint a dokumentálási és nyilvántartási eljárást,
i) a törzskönyv formáját és számozásának rendjét.
111. § (1) A  tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell tanúsítás-ellenőrzési rendszerrel, amely biztosítja, hogy a  bevizsgálói
területen végzett ellenőrzések, vizsgálatok, valamint a  tanúsításban közreműködő személyek kiléte és
tevékenységük módja nyomon követhető legyen.
(2) A  tanúsítás ellenőrzési rendszer keretében vezetett dokumentáció módja lehet papír alapú, vagy elektronikus, de
a  rendszernek biztosítani kell az  adatok védelmét és hitelességét, valamint az  utólagos módosítás lehetőségének
kizárását.
(3) A tanúsító szervezetnek biztosítania kell, hogy a bevizsgáló, vagy bevizsgálók az ellenőrzéseket és vizsgálatokat arra
alkalmas helyiségben, megfelelő eszközökkel és dokumentáltan végezzék.
(4) A  bevizsgáló az  általa végzett ellenőrzésről, vizsgálatról tételes vizsgálati jegyzőkönyvet és tevékenységének
áttekintésére alkalmas munkanaplót köteles vezetni.
(5) A megfelelőségi tanúsítás során keletkezett dokumentumokat a keletkezéstől számított 5 évig kell megőrizni.
 (6) A  tanúsító szervezetnek biztosítania kell, hogy a  bevizsgálók rendelkezésére álljanak a  vizsgált repülőeszközökkel
kapcsolatban szükséges dokumentációk. 112. § (1) A  tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell műszaki vezetővel és a  feladok ellátáshoz szükséges bevizsgáló
személyzettel.
(2) A műszaki vezető az lehet, aki rendelkezik
a) műszaki felsőfokú végzettséggel és a  b)  pontban meghatározott eltéréssel a  bevizsgálói területen szerzett
legalább 5 éves bevizsgálói tapasztalattal;
b) ejtőernyő esetében legalább középfokú végzettséggel és legalább 2 éves ejtőernyő master rigger
jogosítással.
 (3) Bevizsgáló az lehet, aki rendelkezik legalább középfokú végzettséggel és
a) a b) pontban meghatározott eltéréssel, az adott bevizsgálói területen, bevizsgáló személy felügyelete mellett,
vagy az adott repülőeszköz fajtája szerint gyártónál szerzett legalább 1 éves tapasztalattal,
b) ejtőernyő esetében ejtőernyő senior rigger jogosítással, master rigger jogosítással rendelkező személy
felügyelete mellett.
36. Megfelelőségi tanúsítvány 113. § (1) Ha a  tanúsító szervezet – a  (2)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – vizsgálata alapján megállapítja, hogy
a  repülőeszköz rendeltetésszerű használatra alkalmas, akkor megfelelőségi tanúsítványt állít ki. A  megfelelőségi
tanúsítvány a következőket tartalmazza:
a) a  siklórepülő eszköz, illetve az  ejtőernyő tok-heveder rendszere, főejtőernyője, tartalék-ejtőernyője
(a továbbiakban együtt: ejtőernyő részei)
aa) fajtájának megnevezését,
ab) azonosító jelét,
ac) típusát, ha van, az altípusát, vagy méretét, szabványos minősítési besorolását, kategóriáját,
ad) gyártójának megnevezését, a gyártás dátumát, és a gyártási számát,
ae) törzskönyvének számát,
b) a tanúsító szervezet nevét, tanúsítási engedélyének számát,
c) a megfelelőségi tanúsítvány kiállításának és érvényességének dátumát,
d) a tanúsító szervezet nevében aláírásra jogosult személy aláírását.
(2) A tanúsító szervezet a megfelelőségi tanúsítvány kiállításának alapjául elfogadhatja (a továbbiakban: honosítás)
a) új siklórepülő eszköz esetén az Európai Unió, vagy valamely tagállamának illetékes hatósága, vagy az általa
elfogadott minősítő szervezet által a  típusra kiállított alkalmassági igazolást és a  gyártó egyedi igazolását
az alkalmassági igazolással rendelkező típusnak történő megfelelésről,
b) új ejtőernyő esetén az  ejtőernyő master rigger által elvégzett egyedi, az  ejtőernyő részeire kiállított
üzembehelyezési igazolást,
c) az  a)  pontnak megfelelő, használt siklórepülő eszköz esetén a  gyártó egyedi alkalmassági igazolását vagy
vizsgálati jegyzőkönyvét,
d) a  b)  pontnak megfelelő, használt ejtőernyő esetén az  ejtőernyő részeire, az  ejtőernyő master rigger egyedi
vizsgálati igazolását.
(3) Ha a  tanúsító szervezet a  saját vizsgálata alapján adja ki a  megfelelőségi tanúsítványt, akkor a  2.  mellékletben
meghatározott vizsgálati eljárás szerint meg kell győződnie arról, hogy
a) a repülőeszköz
aa) siklórepülő eszköz esetén rendelkezik igazolással arra vonatkozóan, hogy a  típus megfelel
az Európai Unió valamely tagállamában vagy az Amerikai Egyesült Államokban kiadott szabványnak
vagy alkalmassági előírásnak,
ab) ejtőernyő esetén az  ejtőernyő részei rendelkeznek az  ejtőernyő master rigger által kiadott
üzembehelyezési igazolással,
b) a  siklórepülő eszköz, illetve az  ejtőernyő részei rendelkeznek gyártói dokumentációval, amely tartalmazza
a  gyártó nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  legyártott repülőeszköz az  adott repülési tevékenységre
rendeltetésszerűen használható, és a vizsgálathoz szükséges műszaki adatokkal,
c) a  siklórepülő eszköz, illetve az  ejtőernyő részei szemrevételezhető műszaki állapota megfelelő, a  mérhető
műszaki jellemzői teljesítik a gyártó által meghatározott vagy gyártói előírás hiányában, a tanúsító szervezet
működési kézikönyvében – a  2.  mellékletben meghatározottakkal összhangban – meghatározott vizsgálati
eljárásban szereplő műszaki jellemzőket.
114. § (1) A megfelelőségi tanúsítvány érvényességi ideje
a) honosítás esetében a  honosítás alapjául szolgáló, a  113.  § (2)  bekezdése szerinti dokumentumban
meghatározott időtartam, az abban meghatározott feltételekkel vagy korlátozással,
b) a megfelelőségi tanúsítvány 113. § (3) bekezdésében foglaltak szerinti kiadása esetén 12 hónap, kivéve, ha
a 2. melléklet ettől eltérő időtartamot állapít meg.
 (2) A  megfelelőségi tanúsítvány érvényét veszti, ha a  repülőeszköz fő teherviselő eleme (pl. heveder, főzsinór, borda,
vagy bordát érintő) sérülést szenved, és annak karbantartását nem a gyártó vagy a karbantartó szervezet végezte el.
115. § (1) A  113.  § (2)  bekezdés a) és a  (3)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjában meghatározott igazolásként a  tanúsító
szervezet elfogadja az Európai Unió, vagy bármely tagállamának illetékes hatósága által kiadott típusalkalmassági
tanúsítványt, bizonyítványt, vagy siklóernyő esetén az  arra jogosult minősítő szervezet által kiállított
típusalkalmassági igazolást.
(2) Ha a repülőeszköz tulajdonosa, gyártója a  légiközlekedési hatóságtól a repülőeszköz típusalkalmassági tanúsítását
kérelmezi, akkor a típusalkalmassági tanúsításra a 3–12. §-ban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
37. Korlátozott megfelelőségi tanúsítvány 116. § (1) Ha nem igazolható, hogy a  siklóernyő, gyalog sárkányrepülő, ejtőernyő megfelel az  alkalmazandó szabványnak,
műszaki előírásnak, vagy megváltoztatták valamely műszaki jellemzőjét, akkor a  tanúsító szervezet a siklóernyőre,
gyalog sárkányrepülőre, ejtőernyőre megfelelőségi tanúsítvány kiadása helyett korlátozott megfelelőségi
tanúsítványt állít ki.
(2) A  korlátozott megfelelőségi tanúsítvány kiállításának feltétele, hogy a  siklóernyő, gyalog sárkányrepülő, ejtőernyő
rendelkezzen a  gyártó által kiállított olyan dokumentációval, amely tartalmazza a  gyártó nyilatkozatát arra
vonatkozóan, hogy az eredeti eszköz az adott repülési tevékenységre rendeltetésszerűen használható.
(3) A  korlátozott megfelelőségi tanúsítványnak a  repülőeszköz megfelelőségével összefüggő adatok kivételével
tartalmaznia kell a 113. § (1) bekezdésében meghatározott adatokat.
(4) A korlátozott megfelelőségi tanúsítvánnyal rendelkező
a) siklóernyőt, gyalog sárkányrepülőt csak 18. életévet betöltött, önálló repülésre jogosult személy,
b) ejtőernyőt csak 18. életévet betöltött, oktatói jogosítással rendelkező személy
használhatja, azzal növendék nem repülhet és oktatás, képzés, tandemrepülés, vagy más személy szállítása nem
végezhető.
(5) A korlátozott megfelelőségi tanúsítvány határozatlan időtartamig hatályos.
38. A tanúsító szervezet tevékenységének nyilvántartása 117. § (1) A  tanúsító szervezet az  általa kiadott megfelelőségi tanúsítványról és korlátozott megfelelőségi tanúsítványról
nyilvántartást vezet.
(2) A  tanúsító szervezet a  megfelelőségi tanúsítvány kiadására vonatkozó eljárása során végzett tevékenységének
eredményét a nyilvántartásban rögzíti.
118. § (1) A tanúsító szervezet által vezetett nyilvántartásnak tartalmaznia kell:
a) a repülőeszköz fajtáját,
b) az azonosító jelet,
c) a gyártmányt, a típust, az altípust, a méretet,
d) a gyártási számot,
e) a gyártás évét (és ha van hónapját),
f ) a kiadott megfelelőségi tanúsítvány alapját (saját vizsgálat vagy honosítás), vagy a korlátozott megfelelőségi
tanúsítvány kiadását,
g) ha kiadtak, a megfelelőségi tanúsítvány minősítését (alkalmas, ideiglenesen alkalmatlan, alkalmatlan),
h) a megfelelőségi tanúsítvány vagy korlátozott megfelelőségi tanúsítvány kiadásának dátumát,
i) ha kiadtak, megfelelőségi tanúsítvány érvényességének dátumát,
j) a bevizsgáló és a dokumentumot kiállító személy nevét,
k) a törzskönyv számát.
(2) A kiadott megfelelőségi tanúsítás vagy korlátozott megfelelőségi tanúsítványnak az (1) bekezdésben meghatározott
adatait a tanúsító szervezet 5 munkanapon belül elektronikus úton eljuttatja a légiközlekedési hatóság részére.
(3) A  tanúsító szervezet köteles biztosítani, hogy az  általa vezetett nyilvántartásba a  légiközlekedési hatóság
betekinthessen, abból adatot kapjon.
(4) A tanúsító szervezetnek az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartást elektronikusan kell vezetnie, és biztosítani
kell az adatok védelmét és hitelességét, valamint az utólagos módosítás lehetőségének kizárását.
(5) A  tanúsító szervezet köteles a  honlapján nyilvános adatként, korlátozás nélkül, folyamatosan a  megfelelőségi
tanúsítvány, korlátozott megfelelőségi tanúsítvány kiadásától számított 5 évig közzé tenni az  általa vezetett
nyilvántartásból
a) a megfelelőségi igazolás esetén az (1) bekezdés az a), b) és h)–j) pontjában,
b) korlátozott megfelelőségi tanúsítvány esetén az (1) bekezdés a), b) és i) pontjában
szereplő adatokat.
IX. FEJEZET
REPÜLŐESZKÖZ GYÁRTÁSI ÉS KARBANTARTÁSI RENDSZERE 39. Repülőeszköz karbantartása
119. § (1) A repülőeszköz karbantartását – a 114. § (2) bekezdésre tekintettel, és a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel –
a repülőeszköz tulajdonosa, a repülőeszköz gyártó- vagy karbantartó szervezet jogosult elvégezni.
(2) Tartalék ejtőernyő hajtogatását hajtogatói, mentő ejtőernyő és tandem tartalék ejtőernyő hajtogatását ejtőernyő
senior rigger és master rigger jogosultsággal rendelkező személy végezheti.
(3) A repülőeszköz tulajdonosának felelőssége, hogy megismerje a repülőeszközre vonatkozó karbantartási gyakorlatot
és előírásokat.
(4) A  repülőeszközt karbantartó személynek vagy szervezetnek a  karbantartási dokumentáció birtokában és
ismeretében kell lennie, hogy a  repülőeszköz karbantartását a  dokumentációban foglaltaknak megfelelően
végezzék el.
(5) A karbantartási dokumentáció lehet:
a) bármely előírás, eljárás, szabvány vagy az illetékes hatóság által kiadott vagy jóváhagyott dokumentáció,
b) minden alkalmazandó légialkalmassági határozat, vagy
c) az alkalmasság fenntartására alkalmazandó, a gyártó által megadott kezelési, üzemeltetési utasítás.
(6) Ha a  karbantartási dokumentáció által előírt szerszámok, anyagok nem állnak rendelkezésre, akkor megfelelő
specifikációjú alternatív, utángyártott és általános szerszámok, anyagok használhatóak.
(7) Az elvégzett karbantartást a repülőeszköz törzskönyvébe be kell jegyezni.
120. § (1) A  repülőeszköz karbantartó szervezet működésére vonatkozó engedély (a továbbiakban: repülőeszköz
karbantartási engedély) kiadására irányuló eljárás megindítását a  légiközlekedési hatóság által meghatározott
formanyomtatvány használatával természetes, vagy jogi személy kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A kérelemnek – a Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell a felelős vezető nevét.
 (3) A kérelemhez mellékelni kell a repülőeszköz karbantartó szervezet repülőeszköz karbantartási kézikönyvét.
121. § (1) A repülőeszköz karbantartási kézikönyvnek legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) a  felelős vezető által aláírt nyilatkozatot, amely megerősíti, hogy a  repülőeszköz karbantartó szervezet
folyamatosan, a jelen rendeletben meghatározottak szerint működik,
b) a repülőeszköz karbantartó szervezet által elvégzett munkák körét,
c) a szervezeti ábrát,
d) a létesítmények helyét és általános leírását,
e) a repülőeszköz karbantartó szervezet eljárásait.
(2) A repülőeszköz karbantartási kézikönyvet és annak módosítását a légiközlekedési hatóság hagyja jóvá. A jóváhagyás
során a  légiközlekedési hatóság a  jelen rendeletben meghatározott követelményeknek történő megfelelést
vizsgálja.
(3) A repülőeszköz karbantartó szervezet saját létesítményeiben, az általa elvégzett karbantartás során, a repülőeszköz
karbantartási kézikönyvben meghatározottak szerint, – a  karbantartási dokumentációban meghatározott
feltételekkel – saját felhasználásra alkatrészeket készíthet.
122. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a repülőeszköz karbantartó szervezet teljesíti a  jelen rendeletben
meghatározott követelményeket, akkor a repülőeszköz karbantartási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki.
(2) A  repülőeszköz karbantartási engedély hatályos marad mindaddig, amíg az  engedély kiadásának feltételei
fennállnak.
(3) A  légiközlekedési hatóság a  127.  § (4)  bekezdés szerint megküldött éves szervezeti felülvizsgálatról készült
jelentés alapján a  repülőeszköz karbantartó szervezetnél helyszíni szemlét tarthat, amely során ellenőrizheti jelen
rendeletben meghatározott követelmények betartását.
(4) A  repülőeszköz karbantartó szervezet a  karbantartási engedélyben szereplő adatokban bekövetkező változást
a légiközlekedési hatóságnak, a változást követő 15 munkanapon belül köteles bejelenteni.
123. § A repülőeszköz karbantartó szervezet a  repülőeszköz karbantartási engedély alapján jogosult karbantartani
bármely repülőeszközt, amely a  repülőeszköz karbantartási engedélyben szerepel, a  repülőeszköz karbantartási
kézikönyvben meghatározott helyszínen, vagy ha a  repülőeszköz üzemképtelensége miatt a  karbantartás
szükségessége felmerül, akkor bármely más helyszínen.
124. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  repülőeszköz karbantartó szervezet nem teljesíti jelen
rendeletben a  repülőeszköz karbantartási engedélyre meghatározott követelményeket, akkor a  (3)  bekezdésben,
valamint az  Lt. 3/C.  § (5)–(7)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel a  repülőeszköz karbantartó szervezettel
egyeztetett legalább 20 nap teljesítési határidő megállapításával, a jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel,
a  Ket. 94.  §-ában foglaltak szerint eljárva végzésben kötelezi a  repülőeszköz karbantartó szervezetet a  jogszerű
állapot helyreállítására.
(2) Ha az  engedélyes a  végzésben megállapított határidőn belül nem tesz eleget a  kötelezettségének, akkor
a légiközlekedési hatóság az engedélyt visszavonja.
(3) A repülőeszköz karbantartó szervezetnek az (1) bekezdésben meghatározott esetben a követelményeknek történő
megfelelés érdekében javító intézkedéseket kell kidolgozni, amelyben megjelöli a  teljesítési határidőt vagy
határidőket.
125. § (1) A repülőeszköz karbantartó szervezetnek biztosítani kell, hogy rendelkezésre álljon:
a) a létesítmény, vagy létesítmények a tervezett munkákhoz, amelyben a szakműhelyet és az egyéb helyiséget
megfelelően elkülönítik, és biztosítják a szennyeződéstől való védelmet és a környezet védelmét,
b) az irodai helyiség a tervezett munkák irányításához, beleértve a karbantartási nyilvántartások vezetését,
c) a biztonságos tároló létesítmény, vagy létesítmények a komponensek, alkatrészek, felszerelések, szerszámok
és anyagok tárolására.
 (2) A  létesítményekben a  tárolási feltételeket úgy kell kialakítani, hogy a  fel nem használható komponenseket,
alkatrészeket és anyagokat minden más komponenstől, alkatrésztől, anyagtól, felszereléstől és szerszámtól
elkülönítetten kerüljenek elhelyezésre. A  tárolási feltételeknek meg kell felelniük a  gyártó utasításainak, és
a hozzáférést az arra feljogosított személyekre kell korlátozni.
126. § A repülőeszköz karbantartó szervezetnek rendelkeznie kell
a) egy felelős vezetővel, aki felelős azért, hogy a karbantartási feladatokat jelen rendeletben meghatározottak
szerint hajtsák végre,
b) megfelelő személyi állománnyal a  szerződés szerint várható, szokásos mértékű karbantartási munkák
elvégzésére. 127. § (1) A  repülőeszköz karbantartó szervezetnek szervezeti felülvizsgálati rendszert kell működtetnie, a  repülőeszközök
karbantartásához szükséges eljárások betartásának, illetve azok megfelelőségének ellenőrzése érdekében.
A  megfelelőség ellenőrzése magában foglalja a  visszacsatolási rendszert a  felelős vezető számára, a  szükséges
szervezeti javító intézkedések végrehajtása érdekében.
(2) A szervezeti felülvizsgálati rendszer keretében a repülőeszköz karbantartó szervezet működését évente ellenőrizni
kell.
(3) A  szervezeti felülvizsgálatokban részt kell vennie olyan személynek, aki rendelkezik a  repülőeszköz
karbantartásához szükséges megfelelő ismerettel, tapasztalattal.
(4) A  repülőeszköz karbantartó szervezetnek az  éves szervezeti felülvizsgálatról készült jelentést a  felülvizsgálatot
követő 15 napon belül a légiközlekedési hatóságnak meg kell küldenie.
(5) A szervezeti felülvizsgálatokra vonatkozó dokumentumokat legalább két évig meg kell őrizni.
128. § A karbantartó szervezet köteles:
a) rendelkezni a  karbantartási dokumentációban meghatározott felszereléssel és szerszámmal, vagy
a  repülőeszköz karbantartási kézikönyvben meghatározott, igazoltan egyenértékű felszereléssel és
szerszámmal, a napi karbantartási feladatok elvégzéséhez,
b) igazolni, hogy a speciális karbantartási feladatokhoz igénybe tud venni más forrásból származó szolgáltatást,
berendezést, eszközt vagy szerszámot,
c) a  szerszámokat és felszereléseket ellenőrizni, és a  kalibrálás vagy hitelesítés köteles eszközöket hivatalosan
elismert etalonnal kalibrálni, valamint megőrizni az  ilyen kalibrálásokra vonatkozó nyilvántartásokat és
az alkalmazott etalont.
129. § (1) A repülőeszköz karbantartó szervezet az elvégzett karbantartási feladatokat dokumentálja.
 (2) A  repülőeszköz karbantartó szervezet minden karbantartási nyilvántartás és a  kapcsolódó karbantartási
dokumentáció egy példányát az adott repülőeszköz karbantartása időpontjától számított három évig megőriz.
 (3) A  karbantartási nyilvántartások tárolási módjának biztosítania kell a  károsodás és a  lopás elleni védelmet.
A biztonsági másolatokat tartalmazó valamennyi számítógépes hardverelemet a munkaadatokétól eltérő helyszínen
kell tárolni, olyan környezetben, amely biztosítja azok folyamatos olvasható állapotát.
(4) A  karbantartó szervezet működésének megszüntetésekor, az  utolsó két évre vonatkozó minden megőrzött
karbantartási nyilvántartást át kell adni az érintett repülőeszköz utolsó tulajdonosának vagy a karbantartási feladat
megrendelőjének.
40. Repülőeszköz gyártása 130. § (1) Repülőeszköz gyártására szóló gyártási engedély kiadását, a  légiközlekedési hatóság által meghatározott
formanyomtatvány használatával, természetes, vagy jogi személy kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A kérelemnek – a Ket.-ben meghatározottakon kívül – tartalmaznia kell:
a) a gyártandó repülőeszköz megnevezését, típusát, fajtáját, kategóriáját,
b) a gyártásfelügyelő nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  repülőeszköz megfelel az Európai Unióban, vagy
valamely tagállamában elfogadott szabványnak vagy alkalmassági előírásnak,
c) a gyártási hely, vagy helyek címét,
d) a gyártásfelügyelő nevét, képzettségét és tapasztalatát.
(3) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a gyártás-ellenőrzési rendszer főbb elemeinek leírását,
b) a gyártási hely, vagy helyek leírását, a helyiség elrendezési rajzát,
c) a gyártásfelügyelő képzettségét, tapasztalatát igazoló dokumentum vagy dokumentumok másolatát.
131. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  gyártó teljesíti a  jelen rendeletben meghatározott
követelményeket, akkor a repülőeszköz gyártási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki.
(2) A repülőeszköz gyártási engedély hatályos marad mindaddig, amíg az engedély kiadásának feltételei fennállnak.
 (3) A légiközlekedési hatóság évente legalább egyszer a repülőeszköz gyártó szervezetnél helyszíni ellenőrzést tarthat
a  jelen rendeletben meghatározott követelmények teljesítésének ellenőrzése céljából. A  repülőeszköz gyártó
szervezet köteles a helyszíni ellenőrzés lefolytatását lehetővé tenni.
(4) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  gyártó nem teljesíti a  jelen rendeletben a  gyártási engedélyre
meghatározott követelményeket, akkor a  (6) bekezdésben, valamint az Lt. 3/C. § (5)–(7) bekezdésében foglaltakra
figyelemmel a gyártóval egyeztetett legalább 20 nap teljesítési határidő megállapításával, a  jogkövetkezményekre
történő figyelmeztetéssel, a Ket. 94. §-ában foglaltak szerint eljárva végzésben kötelezi a gyártót a jogszerű állapot
helyreállítására.
(5) Ha az  engedélyes a  végzésben megállapított határidőn belül nem tesz eleget a  kötelezettségének, akkor
a légiközlekedési hatóság az engedélyt visszavonja.
(6) A  repülőeszköz gyártó szervezetnek a  (4)  bekezdésben meghatározott esetben a  követelményeknek történő
megfelelés érdekében javító intézkedéseket kell kidolgozni, amelyben megjelöli a teljesítési határidőt vagy határidőket.
132. § A gyártó szervezet a  repülőeszköz gyártási engedély alapjául szolgáló adatokban bekövetkező változást
a légiközlekedési hatóságnak a változást követő 15 munkanapon belül köteles bejelenteni.
133. § (1) A gyártás-ellenőrzési rendszernek biztosítania kell a repülőeszköz rendeltetésszerű üzemkész állapotát oly módon,
hogy a  felhasznált főbb szerkezeti anyagok és alkatrészek, valamint a  gyártásban közreműködő személyek kiléte
és tevékenységének módja nyomon követhetőek legyenek. Akkor, ha a  nyomon követhetőség biztosításához
természetes személy személyes adatát is rögzíteni kell, ehhez az engedélyesnek be kell szereznie a hozzájárulását
tartalmazó nyilatkozatát.
(2) A gyártás-ellenőrzési rendszernek biztosítania kell a lehetőséget annak megállapítására, hogy
a) a  beérkező anyagok, valamint a  beszerzett, illetve az  alvállalkozóktól megrendelt, a  repülőeszközben
felhasznált kritikus anyagok és alkatrészek megfelelnek a vonatkozó tervadatokban előírtaknak,
b) a beérkező anyagokat, valamint a beszerzett vagy az alvállalkozóktól megrendelt anyagokat és alkatrészeket
azonosították, c) a  repülőeszköz minőségét és biztonságát befolyásoló eljárások, gyártási technikák és összeszerelési
módszerek kivitelezése megfelel a vonatkozó alkalmassági előírásoknak,
d) a károsodásnak és minőségromlásnak kitett anyagokat, alkatrészeket megfelelően tárolják és védik,
e) a  kiselejtezett anyagokat és alkatrészeket oly módon különítik el és határozzák meg, hogy az  kizárja
a repülőeszközbe történő beépítésüket. 134. § (1) Gyártásfelügyelő az lehet, aki a repülőeszköz gyártásában kellő tapasztalatot szerzett, valamint rendelkezik
a) felsőfokú repülő-, gépész-, vagy közlekedésmérnöki végzettséggel, vagy
b) legalább középfokú repülő-, gépész-, vagy közlekedés-gépésztechnikusi szakképesítéssel, vagy
c) legalább 5 éves repülőeszköz gyártásban, fejlesztésben, üzemeltetésben eltöltött tapasztalattal.
(2) A  gyártásfelügyelő felelős a  repülőeszköz gyártása során azért, hogy a  repülőeszköz megfeleljen az  Európai
Unióban, vagy valamely tagállamában elfogadott szabványnak vagy alkalmassági előírásnak és a  gyártott
repülőeszköz aerodinamikai és szilárdsági jellemzői alapján várhatóan megfeleljen a tervezett felhasználási célnak.
135. § A gyártás során a repülőeszköz ellenőrző repülését végző légijárművezetőt a gyártásfelügyelő jelöli ki.
136. § A gyártó kötelezettsége:
a) a repülőeszköz vonatkozó szabványnak, alkalmassági előírásnak, gyártásnak való megfelelősége
meghatározásához szükséges műszaki adatok, rajzok, dokumentumok rendelkezésre állása biztosítása és
a gyártás helyén tartása,
b) a  szükséges berendezések, mérő és ellenőrző műszerek rendelkezésre állása, vagy szerződés útján történő
rendelkezésre állása biztosítása,
c) működtetni a gyártás ellenőrzési-rendszert,
d) belső események jelentésére szolgáló rendszert kialakítani és fenntartani annak érdekében, hogy lehetővé
tegye a  gyártás során történt eseményekre vonatkozó jelentések összegyűjtését és értékelését a  káros
tendenciák meghatározása, valamint a  hiányosságok kiküszöbölése érdekében, továbbá a  jelenthető
események kivonatolását, oly módon, hogy a rendszer magában foglalja az eseményekre vonatkozó lényeges
információk értékelését és a kapcsolódó információk terjesztését.
137. § (1) A repülőeszköz gyártója a teljes repülőeszközre vonatkozóan megfelelőségi nyilatkozatot bocsát ki, a repülőeszköz
tulajdonjogának első átruházásakor.
(2) A gyártói megfelelőségi nyilatkozatot a gyártó szervezetnél felelős beosztást betöltő, arra feljogosított személy írja
alá.
(3) A megfelelőségi nyilatkozat a következőket tartalmazza:
a) nyilatkozatot a repülőeszközre vonatkozóan, amely szerint a repülőeszköz megfelel az Európai Unióban, vagy
valamely tagállamában elfogadott szabványnak vagy alkalmassági előírásnak és a  gyártott repülőeszköz
aerodinamikai és szilárdsági jellemzői alapján megfelel a tervezett felhasználási célnak,
b) a repülőeszköz egyedi konfigurációs adatait.
 (4) A  repülőeszköz gyártójának a  megfelelőségi nyilatkozathoz mellékelnie kell a  repülőeszköz üzemeltetési
kézikönyvét. 4. RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 138. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 90. napon lép hatályba.
 (2) A
a) 112. § (2) bekezdés b) pontja,
b) 112. § (3) bekezdés b) pontja,
c) 113. § (2) bekezdés b) és d) pontja,
d) 113. § (3) bekezdés a) pont ab) alpontja valamint
e) 119. § (2) bekezdése
2017. január 1-jén lép hatályba.
(3) E  rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott és érvényes légijármű gyártási, karbantartási, légialkalmasságirányítói engedélyeket, vagy repülőeszköz gyártási, javítási, karbantartási és tanúsítási engedélyeket
a légiközlekedési hatóság kérelemre e rendelet szerinti engedélyekre cseréli, ha a kérelmező megfelel e rendeletben
meghatározott követelményeknek.
(4) A használt siklóernyőre, gyalog sárkányrepülőre, ejtőernyőre a 116. § (2) bekezdésében meghatározottaktól eltérően
is kiadható korlátozott megfelelőségi tanúsítvány, ha rendelkezik a rendelet hatályba lépését megelőzően hatályos
jogszabályok alapján arra jogosult szervezet által kiadott, rendeltetésszerű használatra vonatkozó igazolással.
(5) E  rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott és érvényes, a  (3)  bekezdésben meghatározott engedélyek
a lejáratukig, de legfeljebb e rendelet hatálybalépését követő 1 évig hatályosak.
(6) E  rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás
megállapításáról szóló 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – a  98/48/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 8–10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
139. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
140. § Hatályát veszti a polgári légijárművek típus- és légialkalmasságáról szóló 63/2001. (XII. 23.) KöViM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter