text:
8/2016. (IV. 25.) NKFIH utasítása az eszközök és források értékelési szabályzatáról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14. § (5) bekezdés b) pontjában, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. §
(5) bekezdésében, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 50. § (2) bekezdésében foglaltak alapján,
tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára és a tudományos kutatásról, fejlesztésről
és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-ára és 8. § (1) bekezdésére a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
A szabályzat hatálya, alkalmazási köre 1. Az utasítás (a továbbiakban: szabályzat) alkalmazási köre a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal hivatali
szervezetére (a továbbiakban: NKFI Hivatal) és annak – mint központi költségvetési szerv – eszközeire és forrásaira
terjed ki.
2. A szabályzat hatálya az NKFI Hivatal valamennyi szervezeti egységére, illetve az NKFI Hivatal állományába tartozó
személyekre terjed ki. A szabályzatban foglalt feladatok és kötelezettségek teljesítéséért – amennyiben a szabályzat
másként nem rendelkezik – az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztálya (a továbbiakban: Költségvetési Főosztály)
vagy annak a szabályzatban kijelölt szervezeti egysége felelős.
3. Az NKFI Hivatal az eszközeit és forrásait:
a) a szabályzatban foglaltak szerint minősíti;
b) a szabályzatban leírt értékelési elvek szerint veszi fel a nyilvántartásokba;
c) a mérlegben – az eszközök és források leltározási és leltárkészítési szabályzatáról szóló és a feleslegessé vált
vagyontárgyak hasznosításának és selejtezésének szabályairól szóló NKFIH utasításban meghatározottak
szerint – a leltározással, egyeztetéssel végrehajtott ellenőrzés után a szabályzatban foglaltak szerint egyedi
értékelés után szerepelteti, csoportos értékelés csak a szabályzatban foglaltak szerint lehetséges.
II. Fejezet
Értelmező rendelkezések 4. A szabályzat alkalmazásában:
a) értékelés: az eszközök és források könyvviteli nyilvántartásba vételhez alkalmazott értékének és az éves
költségvetési beszámoló mérlegébe kerülő értékének meghatározása;
b) minősítés: döntés az adott eszköz befektetett eszközök vagy forgóeszközök, azon belül az egyes
eszközcsoportok közé való besorolásáról. III. Fejezet
A mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályai
5. Az eszközök befektetett eszközzé vagy forgóeszközzé történő minősítését kizárólag az eszköz használhatósága,
rendeltetése, továbbá a tervezett használati idő alapján kell meghatározni. Az egy éven túl használatos eszközöket
a  nemzeti vagyonba tartozó befektetett, az egy évnél rövidebb ideig használandó eszközöket pedig a nemzeti
vagyonba tartozó forgóeszközök közé kell besorolni.
6. Amennyiben az eszközök használata, rendeltetése az 5. pont szerinti besorolást követően megváltozik, akkor azok
besorolását meg kell változtatni a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) 23. § (5) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően.
7. A mérlegtételek értékelésénél
a) a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem
akadályozza, és a tevékenység folytatásainak ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn, az alábbiak
szerint: a mérlegtételek értékelésénél figyelembe kell venni a számviteli alapelvek érvényesülését;
b) az előző év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek akkor változtathatók meg, ha a változtatást
előidéző tényezők tartósan – legalább egy éven túl – jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak
minősül, ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben
részletezni kell;
c) a folytonosság elve alapján az eszközök és források értékelésének elve az egymást követő években csak
meghatározott szabályok alapján változhat;
d) gondoskodni kell, hogy érvényesüljön az egyedi értékelés elve, mely alapján az eszközöket és kötelezettségeket
egyedileg kell értékelni, ezen elv alól kivételt képeznek az egyszerűsített értékelési eljárás alá vont követelések;
e) az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és – az
Szt.-ben szabályozott esetek kivételével – egyedenként értékelni kell;
f ) figyelembe kell venni azt, hogy az értékelés során megállapított hiba a számviteli politikában meghatározott
jelentős összegű hiba-e, és a megbízható és valós képet lényegesen befolyásoló hiba-e.
8. A Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya a bekerülési érték részét képező tételeket a gazdasági esemény
megtörténte után, a pénzügyi rendezéskor veszi számításba a számlázott, a kivetett összegnek megfelelő fizetett
összegben. Amennyiben az üzembe helyezés megtörtént, de a számla, megfelelő bizonylat nem érkezett meg,
a fizetendő összeget a hatóság nem állapította meg, és ezért a pénzügyi rendezés sem teljesülhetett, akkor az adott
eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell
meghatározni, és a negyedév végén így veszi állományba a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya. Az így
meghatározott érték és a későbbiekben ténylegesen fizetett összeg közötti különbözettel a bekerülési értéket a
végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz
értékét jelentősen módosítja.
IV. Fejezet
A forgalmi, piaci érték meghatározása 9. A forgalmi, piaci érték meghatározásában a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya köteles figyelembe venni,
hogy az adott vagyonnak
a) az eladási vagy
b) a vételi
árát kell-e meghatározni.
10. Ha az adott vagyontárgy:
a) értékesítésre kerül, akkor az értékelés időpontjában azt kell meghatározni, hogy a vagyontárgyat mennyiért
lehet értékesíteni, vagy
b) nem ismert értékben került az NKFI Hivatal birtokába, és ezért kell értékelni, akkor az értékelés időpontjában
azt kell meghatározni, hogy a vagyontárgyat milyen összegért lehetne beszerezni.
11. A piaci érték meghatározásakor figyelembe kell venni:
a) az értékelés időpontját, és az értékelés időpontjában érvényes árakat kell alapul venni;
b) a vagyontárgy állapotát;
c) az értékelést meghatározó környezeti feltételeket;
d) azt, hogy a piaci értékelés tárgya a piacon megtalálható-e;
e) azt, hogy az eszköz egyedi sajátosságai alapján eladható-e.
12. A piaci értékelés során ügyelni kell arra, hogy amennyiben olyan vagyon piaci értékét kell meghatározni, amely
a piacon már nem található meg, akkor az annál korszerűbb vagyonra vonatkozó árat kell megkeresni, majd az árakat
a két vagyon között arányosítással kell megállapítani. A piacon tapasztalt árat csökkenteni kell, figyelembe véve azt,
hogy az érintett eszköz mennyivel gyengébb tulajdonságokkal rendelkezik.
13. Amennyiben az eszköz piaci ára nem állapítható meg azért, mert a piacon már nem lelhető fel, vagy egyedi sajátosságai
miatt általában nem képezi adás-vétel tárgyát, a piaci érték meghatározása szakértő igénybevételével történik.
V. Fejezet
Külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek értékelési szabályai
14. A külföldi pénzértékre szóló eszköz, kötelezettség (kötelezettségvállalás, más fizetési kötelezettség) forintértékének
meghatározásakor a valutát, devizát a Magyar Nemzeti Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra
átszámítani.
15. Ha a Magyar Nemzeti Bank által nem jegyzett és nem konvertibilis valutát, ilyen valutára szóló eszközöket
és kötelezettségeket (kötelezettségvállalásokat, más fizetési kötelezettségeket) kell forintra átszámítani, az átszámítást
az Szt. 60. § (5) bekezdése szerinti módon kell elvégezni.
16. Az év végi értékelésnek a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya által követendő munkamenete a következő:
a) a külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek könyv szerinti értékének megállapítása;
b) a fordulónapi érték meghatározása valamennyi külföldi pénzértékre szóló tételnél (részesedések, követelések,
valutakészlet, deviza, számlán lévő deviza, kötelezettség) külön-külön az államháztartás számviteléről szóló
4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Áhsz.) meghatározott árfolyamon;
c) az árfolyam-különbözetek megállapítása valamennyi külföldi pénzértékre szóló tételre külön-külön;
d) az a)–c) pont szerinti értékelési összegek alapján az összevont árfolyam-különbözet nagyságának
meghatározása, majd minősítése;
e) amennyiben a költségvetési szerv számviteli politikájában meghatározottak szerint jelentős összegű az év végi
összevont nem realizált árfolyam-különbözet, ezt a főkönyvi könyvelésben is rögzíteni kell, egyenként minden
külföldi pénzértékre szóló tételnél.
17. A valuta- és devizaszámlák esetében az árfolyam-különbözeteket – jellegüknek megfelelően – bevételként vagy
kiadásként kell elszámolni.
18. Ha a nyilvántartásban lévő külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek könyv szerinti értéke és a
fordulónapi árfolyamon számított értéke közötti különbözetek összege a számviteli politikában meghatározott
jelentős összeget nem éri el, akkor nem kell módosítani a külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek
könyv szerinti értékét.
19. A devizás értékelések során elvégzett számítások az év végi értékelés dokumentációját képezik.
VI. Fejezet
A követelések értékelésére vonatkozó sajátosságok 20. A közhatalmi bevételekre vonatkozó követelések és az adók módjára behajtandó kis összegű követelések értékelése
során az értékvesztés összege a kötelezettek együttes minősítése alapján egyszerűsített értékelési eljárással, azok
csoportos értékelésével is meghatározható.
21. Az egyszerűsített értékelési eljárás során az egyes minősítési kategóriákhoz rendelt, a várható megtérülésre vonatkozó
százalékos mutatók meghatározását az Áhsz. 18. § (4) bekezdése alapján a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya
alakítja ki, a követelésbeszedés eredményének előző költségvetési év(ek)re vonatkozó adatai alapján.
22. Az egységes rovatrend „B31. Jövedelemadók”, „B32. Szociális hozzájárulási adó és járulékok”, „B33. Bérhez
és foglalkoztatáshoz kapcsolódó adók”, „B34. Vagyoni típusú adók” és „B35. Termékek és szolgáltatások adói” rovataihoz
kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon nyilvántartott és annak alapján a pénzügyi számvitelben elszámolt
követelések értékelési elveinek meghatározása során a kötelezetteket legalább – státuszuknak megfelelően –
folyamatosan működő adósok és folyamatos működésükben korlátozott adósok szerinti – így különösen felszámolás
alatt lévő, csődeljárás alá vont, végelszámolás alatt lévő, jogutód nélkül véglegesen megszűnt – csoportosításban kell
részletezni.
23. A folyamatosan működő adósokkal szembeni követeléseket lejáratuk szerint a Költségvetési Főosztály Gazdasági
Osztálya tovább bontja legalább
a) 90 napon belüli;
b) 91–180 napos;
c) 181–360 napos és
d) 360 napon túli
minősítési kategóriákra.
24. Az értékvesztések elszámolása a követelés esedékességi dátumának figyelembevételével, az alábbi rend szerint
történik:
a) fél évet (180 napot) meg nem haladó tartozások esetében nem számol el értékvesztést a Hivatal;
b) fél évet meghaladó, de az egy évet el nem érő tartozások (181–360 nap) esetében az értékvesztés elszámolásánál
50% az elszámolandó értékvesztés;
c) az egy évet meghaladó tartozások (366 naptól) teljes egészükben (100%) értékvesztésként elszámolásra
kerülnek. 25. A követelések működési célú támogatások bevételeire és a követelések felhalmozási célú támogatások bevételeire
államháztartáson belülről értékvesztés nem számolható el.
26. Nem lehet értékvesztést elszámolni a Magyar Államkincstár által vezetett fizetési számlák esetében.
27. A nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközök és forgóeszközök között kimutatott részesedések, értékpapírok,
készletek és követelések értékvesztésének elszámolása során akkor kell a különbözetet jelentős összegűnek tekinteni,
ha az értékvesztés összege meghaladja a bekerülési érték 10%-át de legalább a százezer – tulajdonosi joggyakorló
szervezeteknél a részesedések, értékpapírok esetén a tízmillió – forintot. Az értékvesztés tartós jellege nem vizsgálható.
28. Az értékvesztéseket a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya minden esetben dokumentálja (így különösen
felszámolási eljárás, végelszámolási eljárás, végrehajtás folyamatáról nyert információkkal).
VII. Fejezet
A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelési szabályai
29. A mérlegben szereplő eszközök és források értékelése során az NKFI Hivatal az Szt. 57–68. §-ának előírásai alapján jár
el, a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztályának felelősségével.
VIII. Fejezet
Az értékcsökkenés, értékvesztés elszámolási szabályai 1. Terv szerinti értékcsökkenés
30. Az immateriális javak, tárgyi eszközök után terv szerinti értékcsökkenést kell elszámolni. Az értékcsökkenésre az Szt.
52. § (1), (2) és (5)–(7) bekezdését kell alkalmazni. Az Szt. 52. § (1), (2), (5)–(7) bekezdése és 53. §-a előírásai szerint
a  Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya felelős a terv szerinti értékcsökkenéssel összefüggő kötelezettségek
teljesítéséért.
31. Az NKFI Hivatalnak nem kell maradványértéket meghatároznia a 25 millió Ft bekerülési érték alatti gépek,
berendezések, felszerelések, járművek terv szerinti értékcsökkenésének megállapításánál.
32. Terv szerinti értékcsökkenést a már rendeltetésszerűen használatba vett, üzembe helyezett immateriális javak, tárgyi
eszközök után kell elszámolni addig, amíg azokat rendeltetésüknek megfelelően használják.
33. A kis értékű immateriális javak bekerülési értékét a beszerzést, a kis értékű tárgyi eszközök bekerülési értékét
az üzembe helyezést, használatbavételt követően, legkésőbb a negyedévi záráskor kell terv szerinti értékcsökkenésként
egy összegben elszámolni.
34. Az értékcsökkenési kulcsok az NKFI Hivatal esetében a következők:
a) az immateriális javak esetén a terv szerinti értékcsökkenés leírási kulcsa:
aa) vagyoni értékű jogoknál 16% vagy a tervezett használati idő alapján megállapított lineáris kulcs,
ab) szellemi termékeknél 33%;
b) az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogok terv szerinti értékcsökkenésének leírási kulcsa azonos
annak az ingatlannak a leírási kulcsával, amelyhez az adott vagyoni értékű jog kapcsolódik;
c) nem számolható el terv szerinti értékcsökkenés a földterület, a telek (a bányaművelésre, veszélyes hulladék
tárolására igénybe vett földterület, telek kivételével), az erdő, a képzőművészeti alkotás, a régészeti lelet
bekerülési (beszerzési) értéke után és az üzembe nem helyezett beruházásnál;
d) az értékcsökkenést negyedévente, a negyedév utolsó napján állományban lévő tárgyi eszközök után, az éves
szintű leírási kulcsok alapján, tényleges használatuknak megfelelően, napokra számított összeggel kell
elszámolni.
2. Terven felüli értékcsökkenés, valamint a visszaírás elszámolása
35. A terven felüli értékcsökkenésre vonatkozó szabályokat az Áhsz. 17. § (5) bekezdésében foglaltak szerinti eltéréssel
alkalmazza a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya. Az NKFI Hivatal év végi piaci értékelést nem végez, így év
végi értékelés alapján nem számol el terven felüli értékcsökkenést.
3. Az értékvesztés elszámolási szabályai 36. Az NKFI Hivatalnak az alábbi eszközök után értékvesztést kell elszámolni:
a) gazdasági társaságban lévő részesedések;
b) készletek;
c) követelések.
37. Az értékvesztés elszámolására az Áhsz.-ben foglalt eltérésekkel az Szt. 54–56. §-ában foglaltakat a Költségvetési
Főosztály Gazdasági Osztálya köteles alkalmazni.
IX. Fejezet
A mérlegben szereplő tételek értékelési szempontjai
38. A mérlegtételek értékelésének általános szabályaira az Szt. 46. §-át kell alkalmazni.
4. Immateriális javak 39. A könyvviteli mérlegben az immateriális javakat bekerülési értéken vagy a bekerülési értéknek
a) a terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett;
b) a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt
könyv szerinti értékén kell kimutatni.
5. Tárgyi eszközök 40. A könyvviteli mérlegben a tárgyi eszközt bekerülési értéken vagy a bekerülési értéknek
a) a terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett;
b) a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt
könyv szerinti értéken mutatja ki a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya.
6. Tartós részesedések 41. A mérlegben a tartós részesedéseket a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya a bekerülési érteken mutatja ki,
csökkentve az elszámolt értékvesztéssel, növelve az értékvesztés visszaírt összegével. Az értékhelyesbítést külön kell
kimutatni az eszközök értékhelyesbítésének forrásával azonos összegben.
7. Készletek 42. A mérlegben a mérleg fordulónapján használatba nem vett vásárolt készleteket az azonnali felhasználás miatt az NKFI
Hivatal nem mutatja ki.
8. Pénzeszközök 43. A mérlegben a pénzeszközöket a mérleg fordulónapján a pénztárban lévő, a fizetési számlához kapcsolódó
számlakivonatban szereplő értéken köteles a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya kimutatni, csökkentve
az elszámolt értékvesztéssel, növelve az értékvesztés visszaírt összegével.
9. Követelések 44. A követeléseket a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya bekerülési értéken köteles kimutatni, csökkentve
az elszámolt értékvesztéssel, növelve az értékvesztés visszaírt összegével.
45. Év végén leltározás alapján kell a követelések állományát megállapítani, majd értékelni.
46. Az értékelés során gondoskodni kell:
a) az el nem ismert követelések kivezetéséről;
b) a behajthatatlan követelések kivezetéséről;
c) az elengedett követelések elszámolásáról, majd kivezetéséről;
d) az értékvesztés elszámolásáról;
e) az elszámolt értékvesztés visszaírásáról.
47. A mérlegben csak az Áhsz. 1. § (1) bekezdés 6. pontja szerinti követelés tekinthető követelésnek.
48. Az el nem ismert követelést – ideértve azt a követelést is, amelyet eredetileg elismertek, de később vitatnak vagy
kifogásolnak – ki kell vezetni a követelések közül.
10. Aktív időbeli elhatárolások 49. A mérlegben aktív időbeli elhatárolásként kell kimutatni az eredményszemléletű bevételek aktív időbeli elhatárolását,
a költségek, ráfordítások aktív időbeli elhatárolását és a halasztott ráfordításokat. Az aktív időbeli elhatárolásokat
a mérlegben könyv szerinti értéken kell a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztályának kimutatnia.
11. A saját tőke értékelése 50. A mérlegben a saját tőkén belül kell kimutatni a nemzeti vagyon induláskori értékét és változásait, az egyéb eszközök
induláskori értékét és változásait, a felhalmozott eredményt, az eszközök értékhelyesbítésének forrását és a mérleg
szerinti eredményt, ennek előkészítéséért a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya felelős.
51. A mérlegben a nemzeti vagyon induláskori értékeként a 2014. január 1-jén meglévő, a nemzeti vagyonba tartozó
eszközök bekerülési értékeinek forrását kell kimutatni.
52. A mérlegben a nemzeti vagyon változásai között a 2014. január 1-jét követően a nemzeti vagyonba tartozó befektetett
eszközök és forgóeszközök változásait kell kimutatni.
53. A mérlegben a mérleg szerinti eredményt az eredménykimutatásban ilyen címen kimutatott összeggel egyezően kell
szerepeltetni.
12. A kötelezettségek értékelése 54. A mérlegben a kötelezettségek között az egységes rovatrend szerinti rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási
számlákon nyilvántartott végleges kötelezettségvállalásokat, más fizetési kötelezettségeket kell kimutatni mindaddig,
amíg azokat pénzügyileg ki nem egyenlítették, el nem engedték, vagy egyéb módon nem rendezték.
55. A mérlegben a kötelezettségeket költségvetési évben esedékes kötelezettségek és költségvetési évet követően
esedékes kötelezettségek, ezen belül a költségvetési kiadások kiemelt előirányzatai és finanszírozási kiadások
szerinti  tagolásban kell kimutatni. A mérleg a kötelezettségek között tartalmazza a kötelezettség jellegű sajátos
elszámolásokat is.
13. Passzív időbeli elhatárolások értékelése 56. A mérlegben a passzív időbeli elhatárolásokon belül kell kimutatni az eredményszemléletű bevételek passzív időbeli
elhatárolását, a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolását és a halasztott eredményszemléletű bevételeket.
A passzív időbeli elhatárolásokat a mérlegben könyv szerinti értéken kell a Költségvetési Főosztály Gazdasági
Osztályának kimutatnia.
X. Fejezet
Egyéb rendelkezések 57. A szabályzat kiadásáért – mint a költségvetési szerv vezetője – az NKFI Hivatal elnöke felelős. A szabályzat
előkészítéséért, aktualizálásáért és annak végrehajtásáért az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztályának vezetője
a  felelős. Az NKFI Hivatal munkatársai a szabályzatban foglaltak végrehajtásáért a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési
és  Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás szerinti feladatés hatáskörükben felelősek.
XI. Fejezet
Záró rendelkezések 58. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
59. A szabályzat rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
60. Hatályát veszti az eszközök és források értékelési szabályzatáról szóló 5/2015. (V. 15.) NKFIH utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
312/2015. (VII. 22.) KE határozata a bírósági ülnökök soron kívüli választása időpontjának kitűzéséről.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi CLXII.  törvény 216.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos
Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a
Budakörnyéki Járásbíróság,
Ceglédi Járásbíróság,
Nagykátai Járásbíróság,
Debreceni Törvényszék,
Berettyóújfalui Járásbíróság,
Debreceni Járásbíróság,
Hajdúböszörményi Járásbíróság,
Püspökladányi Járásbíróság,
Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság,
Hevesi Járásbíróság,
Fővárosi Törvényszék,
Budai Központi Kerületi Bíróság,
Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság,
Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság,
Békéscsabai Járásbíróság,
Békési Járásbíróság,
Orosházi Járásbíróság,
Bajai Járásbíróság,
Kecskeméti Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság,
Miskolci Törvényszék,
Kazincbarcikai Járásbíróság,
Miskolci Járásbíróság,
Nyíregyházi Törvényszék,
Mátészalkai Járásbíróság,
Nyíregyházi Járásbíróság,
Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság,
Bicskei Járásbíróság,
Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság,
Sárbogárdi Járásbíróság,
Tatabányai Járásbíróság,
Veszprémi Törvényszék,
Ajkai Járásbíróság,
Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság és a
Zirci Járásbíróság ülnökeinek soron kívüli választását a 2015. augusztus 1. napja és 2015. szeptember 30. napja közé eső időtartamra
tűzöm ki.
Budapest, 2015. július 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
39/2018. (XI. 14.) MNB rendelete a biztosítási piaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  biztosítóra, a  független biztosításközvetítőre (a továbbiakban: alkusz), a  többes ügynökre,
valamint a  Magyar Biztosítók Szövetségének a  Kártalanítási Alap és a  Kártalanítási Számla kezelője és a  Nemzeti
Iroda feladatait ellátó elkülönített szervezeti egységére (a továbbiakban: MABISZ elkülönített szervezeti egysége)
(a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az  adatszolgáltató az  e  rendeletben foglaltak szerint rendszeres adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti
jelentés) teljesít a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A  felügyeleti jelentés elkészítésének alapját az  adatszolgáltató által alkalmazott számviteli szabályozás szerint
készített főkönyvi, analitikus és egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § Az adatszolgáltató e rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége az MNB által kiadott
tevékenységi engedélyről szóló határozat véglegessé válása napjától a tevékenységi engedély visszavonásáról szóló
határozat véglegessé válása napjáig áll fenn.
4. § (1) A  biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) HATODIK RÉSZE hatálya alá
tartozó kisbiztosító (a továbbiakban: kisbiztosító) a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában
és határidőre negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
5. § (1) A  kisbiztosító – a  Bit. 230.  § (1)  bekezdése szerinti kisbiztosító-egyesület (a továbbiakban: kisbiztosító-egyesület)
kivételével – a 4. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves aktuáriusi jelentést
teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) A  kisbiztosítónak nem minősülő biztosító a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre negyedéves, éves és eseti felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
I–IV. pontja tartalmazza.
(3) A  kisbiztosítónak nem minősülő biztosító az  (EU) 2015/2450 bizottsági végrehajtási rendelet I.  melléklete szerinti
S.16.01.01, S.19.01.01, S.20.01.01, S.21.01.01, S.21.03.01 és S.29.03.01 kódú táblákat a 7. melléklet V. pontjában foglalt
kitöltési előírásokat is figyelembe véve teljesíti.
(4) A  kisbiztosítónak nem minősülő biztosító az  (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 304.  cikk
(1)  bekezdés b)  pontja szerinti rendszeres felügyeleti jelentést évente, az  (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló
bizottsági rendelet 304.  cikk (1)  bekezdés d)  pontja szerinti éves jelentéstételi kötelezettség teljesítésével
egyidejűleg teljesíti az MNB részére.
7. § (1) A  kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási terméket terjesztő biztosító a  8.  mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre negyedéves, éves és eseti felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
8. § (1) Az  alkusz és a  többes ügynök a  10.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre
féléves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 11. melléklet tartalmazza.
9. § (1) A  MABISZ elkülönített szervezeti egysége a  12.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 13. melléklet tartalmazza.
10. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést és az  (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet, illetve
az  (EU) 2015/2450 bizottsági végrehajtási rendelet szerinti adatszolgáltatásokat az  MNB által meghatározott
elektronikus formában, fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva az  MNB „Kihelyezett
Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó rendszerén (a továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti.
A  KAP rendszer használatát segítő útmutatást a  KAP rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve
tartalmazza.
(2) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (3) Az  adatszolgáltató a  feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát és
a küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
 (4) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(5) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kapott.
11. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás teljesítésében való technikai akadályoztatásával
kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához”
megnevezésű rendszerén (a továbbiakban: ERA rendszer) keresztül nyújtja be az  MNB részére. Az  ERA rendszer
az  MNB honlapján keresztül elérhető Regisztrációs Adatbázisban az  adatszolgáltató képviseletére a  törvényes
képviselője által előzetesen írásban kijelölt természetes személy által teljesített regisztráció során történő
azonosítást követően vehető igénybe. A  regisztráció történhet legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírás
használatával vagy a Kormányzat által biztosított azonosítási szolgáltatáson keresztül. Az ERA rendszer használatára
az  adatszolgáltató vagy a  nevében eljáró, tanúsítvány alapú regisztrációval rendelkező felhasználó jogosult.
Az ERA rendszer használatát segítő útmutatást az ERA rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve
tartalmazza.
(2) Az akadályoztatás technikai oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) a felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  adatszolgáltató – a  (6)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  ERA
rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően,
amennyiben az rendelkezésre áll – mellékletként az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemszünete, üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében
bejelentési kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az  üzemszünet végéig, az  üzemzavar
elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig a bejelentést írásban, postai úton (levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank,
1850 Budapest) vagy telefonon (telefonszám: +36 1 428-2615) teheti meg az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában:
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült technikai okra visszavezethető olyan ténybeli
állapot, amelynek a  következtében az  adatszolgáltató az  adatszolgáltatást az  annak teljesítésére előírt
határidőben vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: az elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §
2. pontjában meghatározott elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemszünet: az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi
CCXXII. törvény 27. § (2) bekezdése szerinti esemény;
e) üzemzavar: az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi
CCXXII. törvény 27. § (3) bekezdése szerinti esemény.
12. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az adatszolgáltató önellenőrzési, belső ellenőrzési stb. tevékenysége során megállapításra kerül, hogy a jelentett
adatok korrekcióra szorulnak, mert a  Számviteli politikában meghatározott jelentős mértékű eltérés mutatkozik,
akkor a felügyeleti jelentést visszamenőleg is, az eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A jelen
bekezdés szerint módosított felügyeleti jelentést az  eltérés feltárástól számított 15 munkanapon belül küldi meg
az adatszolgáltató az MNB részére.
13. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  4. és 5.  §, a  6.  § (3)  bekezdése, a  7–9.  §, a  2–5.  melléklet, a  6.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű
táblázat 1., 8–14., 16–19., 21–24. és 26–47. sora, a 7. melléklet II. pont 2., 9–15., 17–20., 22–25. alpontja, III–V. pontja,
valamint a 8–13. melléklet 2019. január 1-jén lép hatályba.
14. § (1) A  biztosítási piaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank
felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 48/2016. (XII. 12.)
MNB rendelet [a továbbiakban: 48/2016. (XII. 12.) MNB rendelet] szerinti, 2019. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra
vonatkozó felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás teljesítésére – a  48/2016. (XII. 12.) MNB rendelet 6.  melléklet
„ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 2–7., 15. és 24. sorában meghatározott felügyeleti jelentés
kivételével – a 48/2016. (XII. 12.) MNB rendelet szabályait kell alkalmazni.
(2) A kisbiztosítónak nem minősülő biztosító
a) a 6. § (4) bekezdésében előírt rendszeres felügyeleti jelentést,
b) a  6.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 2–7., 15., 20. és 25. sorában meghatározott
felügyeleti jelentést
első alkalommal 2018. évre mint tárgyidőszakra vonatkozóan teljesíti.
(3) A kisbiztosítónak nem minősülő biztosító a 6. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 47. sorában
meghatározott felügyeleti jelentést első alkalommal a  2019. január 1-jei állapotra vonatkozóan 2019. január 15-ig
teljesíti.
15. § E rendelet
1. 6. § (3) bekezdésében és 7. melléklet V. pontjában a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
megfelelően a  felügyeleti hatóságoknak történő adatszolgáltatás táblái tekintetében végrehajtás-technikai
standardok meghatározásáról szóló 2015. december 2-i (EU) 2015/2450 bizottsági végrehajtási rendelet
II.  melléklet S.16.01.01, S.19.01.01, S.20.01.01, S.21.01.01, S.21.03.01 és S.29.03.01 kódú táblára vonatkozó
rendelkezései,
2. 6. § (4) bekezdésében és 14. § (2) bekezdés a) pontjában a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység
megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II)
kiegészítéséről szóló 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 312.  cikk
(2) bekezdésének,
3. 10. és 11.  §-ában, valamint 1.  melléklet 3.1.  pontjában a  biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység
megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia  II)
kiegészítéséről szóló 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
I. CÍM XIII. FEJEZETE és II. CÍM VI. FEJEZETE, valamint a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
megfelelően a  felügyeleti hatóságoknak történő adatszolgáltatás táblái tekintetében végrehajtás-technikai
standardok meghatározásáról szóló 2015. december 2-i (EU) 2015/2450 bizottsági végrehajtási rendelet
2. cikke
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 16. § Hatályát veszti a 48/2016. (XII. 12.) MNB rendelet.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
16/2016. (VII. 21.) ORFK utasítása a gyermek- és ifjúságvédelmi programok egységes végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  oktatási, nevelési, illetve óvodai ellátást nyújtó intézményekben
megvalósuló, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv gyermek- és ifjúságvédelmi programjainak egységes
végrehajtása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi szervére (a továbbiakban: ORFK);
b) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban: területi szerv);
c) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban együtt: helyi szerv).
2. A  programok oktatását a  rendőri szervek a  jelen utasításban foglaltak alapján vállalhatják. Az  oktatást az  illetékes
területi szerv és a szolgáltatást igénylő oktatási, nevelési, illetve óvodai ellátást nyújtó intézmények (a továbbiakban:
köznevelési intézmények) között létrejött együttműködési megállapodás alapján lehet megkezdeni.
3. Az utasítás alkalmazásában gyermek- és ifjúságvédelmi programok:
a) a DADA;
b) az ELLEN-SZER;
c) az „Iskolai bűnmegelőzési tanácsadói hálózat” (a továbbiakban: IBT);
d) a „Szülők és a családok a Rendőrség kiemelt partnerei a kábítószer-bűnözés megelőzésében”;
e) az OVI-ZSARU [a továbbiakban az a)–e) pont együttesen: bűnmegelőzési programok] és
f ) az „Az iskola rendőre” program.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A gyermek- és ifjúságvédelmi programok működtetése érdekében kötendő együttműködési megállapodás
és az oktatási feladatok ellátásában való részvétel
4. A DADA, az ELLEN-SZER, az IBT, az OVI-ZSARU és az „Az iskola rendőre” program működtetése érdekében – a köznevelési
intézmények ilyen irányú kezdeményezése alapján, az oktatás lefolytatásához szükséges feltételek megléte esetén –
a köznevelési intézmények székhelye szerint illetékes területi szerv együttműködési megállapodást köt.
5. Az együttműködési megállapodásban – a rendelkezésre álló személyi és tárgyi feltételek függvényében, a köznevelési
intézmények sajátos igényeire is figyelemmel – rögzíteni kell a  4.  pontban felsorolt programok végrehajtásának
részletszabályait azzal, hogy:
a) a DADA és az ELLEN-SZER programokat korosztályonként legalább két tanítási éven keresztül folyamatosan
kell végrehajtani olyan módon, hogy a  tematika által meghatározott óraszám a  második tanítási év végére
teljesüljön;
b) a DADA és az  ELLEN-SZER programokat tanévenként a  tematika által meghatározott óraszám legalább
40%-ában oktatni kell;
c) a DADA programot – különös tekintettel annak pedagógiai céljára, módszertanára, illetve pedagógiai
eszköztárára és tematikájára – a DADA oktatók kézikönyve alapján kell végrehajtani;
d) a DADA program alsós tananyagát a 2–4. osztályban, a felsős tananyagát a 6–8. osztályban, arányosan felosztva,
a pedagógiai célt szem előtt tartó ütemezésben kell tanítani;
e) az ELLEN-SZER programot a 9–11. évfolyamos korosztálynak úgy kell oktatni, hogy az ajánlott oktatási anyagot
az ELLEN-SZER oktatók kézikönyve tartalmazza;
f ) az IBT programot a 14 év feletti diákokat tanító köznevelési intézményekben kell – a köznevelési intézményekkel
egyeztetett munkaterv szerint – végrehajtani a  gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok ellátása, valamint
az  állampolgári ismeretek körébe tartozó témafeldolgozás rendőrségi prevenciós eszközökkel történő
támogatása céljából;
g) „Az iskola rendőre” programot folyamatosan, az  adott tanévhez kapcsolódó országos feladattervnek
megfelelően kell végrehajtani, az abban meghatározott aktualitások figyelembevételével, érvényre juttatásával,
lehetőség szerint valamennyi, a közoktatásban tanuló korosztályt érintően.
6. Az elsősorban az iskolai előkészítésben részt vevő nagycsoportos korosztálynak szóló OVI-ZSARU program
a) beindítását, gondozását – a  köznevelési intézmények ilyen irányú kezdeményezése alapján – a  helyi szerv
bevonásával a területi szerv bűnmegelőzési szervezeti eleme koordinálja;
b) megkezdése előtt a részt vevő rendőrök a területi szerv által az erre jelentkező óvodapedagógusok bevonásával
szervezett – tapasztalatcserén és szakmai konzultáción alapuló – közös felkészítésen vesznek részt;
c) első foglalkozását – az  illetékes területi szerv kijelölt szervezeti elemével előre egyeztetett időpontban –
a feladatra önként jelentkezett, egyenruhával ellátott rendőr tartja meg az óvónő jelenlétében;
d) eredményes végrehajtása érdekében a területi szerv költségtérítés ellenében az óvoda rendelkezésére bocsátja
az  óvoda saját foglalkozási rendjének megfelelő ütemezéssel megtartott foglalkozások alapját képező
OVI-ZSARU programcsomagot, amelyet az együttműködési megállapodásban rögzíteni kell.
7. A DADA program oktatását olyan rendőr végezheti,
a) aki motivált, és elkötelezett az ifjúságvédelmi munka iránt;
b) aki előzetesen az oktatási feladatot legkevesebb 2 tanítási évre önként vállalja;
c) akinek az oktatási feladatok ellátását az állományilletékes parancsnoka biztosítja;
d) aki rendelkezik érvényes pszichológiai alkalmassági minősítéssel;
e) aki a  beiskolázás előtt részt vett az  alapellátó pszichológusnál orientációs beszélgetésen, amely után
a pszichológus pozitív javaslattal élt, valamint
f ) aki a legalább 30 órás alapképzésen részt vett, és sikeres elméleti, valamint gyakorlati vizsgát tett.
8. A DADA program oktatását végző, egyen- vagy vegyes ruhás alapellátási normában részesülő rendőr az oktatással
összefüggő feladatait szolgálati öltözetben, a  polgári ruhás alapellátási normában részesülő rendőr bevetési
öltözetben látja el.
9. Az ELLEN-SZER program oktatását olyan rendőr végezheti, aki:
a) megfelel az utasítás 7. pont a)–f ) alpontban meghatározott feltételeknek;
b) felsőfokú végzettséggel rendelkező tiszt;
c) az ifjúságvédelmi munkában legalább 2 éves gyakorlati tapasztalatot szerzett.
10. Iskolai Bűnmegelőzési Tanácsadó (a továbbiakban: tanácsadó) olyan rendőr lehet, aki:
a) megfelel az utasítás 9. pont a) és b) alpontjában foglalt feltételeknek;
b) legalább 3 éves rendészeti vagy bűnügyi szakterületen szerzett tapasztalattal rendelkezik.
11. A  tanácsadó elsődlegesen a  tanácsadói feladatait köteles ellátni, egyéb más (nyomozási, vizsgálati, rendészeti)
feladatok ellátására csak rendkívüli körülmények esetén (pl. természeti katasztrófa, tömegbaleset) vehető igénybe.
Amennyiben a tanácsadó az iskolai munkája mellett el tud látni más feladatot is, úgy az a Rendőrség bűnmegelőzési
tevékenységéről szóló 20/2010. (OT 10.) ORFK utasítás II. fejezet 8–14.  pontja, illetve III. fejezete alapján csak
a bűnmegelőzési szakterülethez köthető lehet.
12. A tanácsadó kizárólag az őt foglalkoztató rendőri szerv illetékességi területén lévő iskolákban láthatja el tanácsadói
tevékenységét.
2. „A Szülők és a családok a Rendőrség kiemelt partnerei a kábítószer-bűnözés megelőzésében” című
programban részt vevő rendőr feladatai
13. A program célja, hogy minden 12–18 éves gyermeket nevelő szülő lehetőséget kapjon arra, hogy évente legalább egy
alkalommal közvetlen, személyes és interaktív tájékoztatásban részesüljön a  kábítószer-fogyasztás büntető
igazságszolgáltatást érintő kockázatairól. A munkakör nem függetlenített, minden munkatárs az állandó – lehetőség
szerint csökkentett – szolgálati feladatai ellátása mellett végzi korlátozott időintervallumban. A  programban részt
vevők helyettesítéséről az állományilletékes parancsnok intézkedik.
14. A programban részt vevő rendőr
a) tájékozató előadásokon, interaktív fórumokon, telefonos beszélgetésben és elektronikus levélben tájékoztatja
a 12–18 éves gyermeket nevelő szülőket, családokat a kábítószer-bűnözéssel kapcsolatos kockázatokról;
b) ismeri a büntető igazságszolgáltatást szabályozó normákat, a visszaélés kábítószerrel típusú bűncselekmények
elkövetési magatartásainak sajátosságait, a  rendőrkapitányság illetékességi területén elkövetett ilyen
bűncselekmények előfordulását, dinamikáját és volumenét;
c) naprakész a  rendőrkapitányság illetékességi területén ismertté vált visszaélés kábítószerrel típusú
bűncselekményekkel kapcsolatban;
d) ismeri az illetékes egészségügyi, segítő és civil szervezetek tevékenységi körét és elérhetőségét;
e) az iskola, a  tankerület vezetője vagy képviselője kérésére az  illetékességi területén található köznevelési
intézményben tanévenként legalább egy alkalommal összevont tájékoztató előadást (szülői értekezletet) tart
a szülőknek a kábítószer-bűnözéssel kapcsolatos kockázatokról;
f ) kéthetente egy alkalommal – mindig azonos időpontban – egyórás időtartamban telefonos ügyeletet tart
azoknak a szülőknek, akik személyes problémájukat telefonon szeretnék megbeszélni;
g) a külön erre a  célra létrehozott elektronikus postafiókjába érkezett, programmal kapcsolatos levelekre
lehetőleg azonnal, de legfeljebb 8 napon belül válaszol;
h) részt vesz a programmal kapcsolatos képzéseken és megjelenéseken;
i) a programmal kapcsolatosan nyilatkozik a sajtó részére, amennyiben erre engedélyt kap.
15. A  programban részt vevő rendőr a  téma büntető igazságszolgáltatási vonatkozását ismerteti, ugyanakkor nem
feladata a kábítószer-fogyasztás egészségügyi és szociális kockázatairól tájékoztatni.
16. A  programban részt vevő rendőr az  illetékességi területéhez tartozó civil szervezet, egyház, gyermekjóléti és
családsegítő szolgálat, közmunkaprogramra felkészítő önkormányzat kérésére is tarthat előadást azoknak a szülőknek
az elérése érdekében, akik az iskolai rendszeren belül nehezen motiválhatók.
17. A  programban részt vevő rendőr havonta egy alkalommal legalább egyórás időtartamban fogadóórát tart.
Az állományilletékes parancsnok ennél hosszabb időtartamú fogadóóra tartásáról is dönthet. A fogadóóra helyszíne
minden alkalommal azonos, nem kikötés, hogy ez a rendőri szerv épületén belül legyen, lehet iskolában, polgármesteri
hivatalban, egyéb közösségi színtéren.
18. A  programban részt vevő rendőr havi összesítést készít a  szülői értekezletek, előadások, személyes és telefonos
megkeresések számáról, amelyet a területi bűnmegelőzési egység számára továbbít.
3. Az ORFK bűnmegelőzési programokat érintő feladatai 19. Az  ORFK Bűnügyi Főigazgatóság (a továbbiakban: ORFK BF) a  tárgyévet megelőző év szeptember 30-ig elkészíti,
és jóváhagyás céljából megküldi az ORFK Gazdasági Főigazgatóság (a továbbiakban: ORFK GF) részére a következő
költségvetési évre eső tanévre vonatkozóan
a) a bűnmegelőzési programok végrehajtásának ütemtervét, valamint
b) a bűnmegelőzési programok végrehajtásához szükséges pénzügyi fedezetet részletező költségvetési tervet,
amely tartalmazza:
ba) az oktatást végző rendőrök központi alap- és továbbképzésének,
bb) az oktatás módszertani segédeszközi elkészítésének, beszerzésének,
bc) a bűnmegelőzési programok korszerűsítésének, továbbfejlesztésének, gondozásának,
bd) a kiemelkedő teljesítményt nyújtó oktatók elismerésének,
be) a  bűnmegelőzési programok oktatásához szükséges egyéb feltételek (kép- és hangfelvételek
fogadására alkalmas mobiltelefon, mobilinternet-hozzáférési pont és korlátlan idejű mobilinternethasználat, gyors és ingyenes utazási lehetőség, laptop) biztosításának
költségeit. 20. Az ORFK GF tárgyév január 15-ig célzott előirányzatként biztosítja a jóváhagyott fedezetet az ORFK BF részére, amely
gondoskodik a keret előírásoknak megfelelő felhasználásról.
21. A bűnmegelőzési programok központi szakirányítási feladatait az ORFK BF Bűnügyi Főosztály Bűnmegelőzési Osztály
(a továbbiakban: ORFK BMO) látja el, ennek keretében:
a) gondoskodik a  bűnmegelőzési programok működéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételek
meghatározásáról, valamint a tananyag rendszeres, de legalább 5 évenkénti aktualizálásáról;
b) megszervezi évente a  bűnmegelőzési programok végrehajtásába bevont rendőrök alapképzését, valamint
kétévente a továbbképzést, amelybe más szervezetet, személyt bevonhat;
c) meghatározza az  alapképzések sikeres elvégzéséhez szükséges vizsgakövetelményeket, kialakítja
a vizsgáztatások rendjét;
d) kiállítja az  alapképzések sikeres elvégzését igazoló bizonyítványokat, amelyek másolatát a  szolgálati hely
szerint illetékes humánigazgatási szakszolgálatnak is megküldi;
e) kialakítja a bűnmegelőzési programok végrehajtásának egységes gyakorlatát;
f ) gondoskodik a bűnmegelőzési programok korszerűsítéséről, továbbfejlesztéséről, folyamatos gondozásáról,
ennek érdekében munkacsoportot hozhat létre, amelybe más szervezetet bevonhat;
g) az ORFK BF Bűnügyi Főosztály vezetője részére javaslatot tesz az  utasítás 19.  pontjában meghatározott
költségkeretre;
h) figyelemmel kíséri a  bűnmegelőzési programok végrehajtásához rendelkezésre bocsátott pénzeszközök
felhasználását;
i) a Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatóság Bűnmegelőzési Osztályának (a továbbiakban:
FMRFK BMO) vezetője útján gondoskodik az OVI-ZSARU programhoz kapcsolódó eszközök területi szervekhez
történő eljuttatásáról, valamint – amennyiben arra igény van – felkéri az  FMRFK BMO-t szakmai segítség
nyújtására a területi szervek által szervezett programindító foglalkozásokhoz;
j) ellenőrzi a területi szervek alapképzéssel kapcsolatos munkáját, a bűnmegelőzési programok országos szintű
megvalósítását;
k) évente beszámolót készít az  alapképzés és a  bűnmegelőzési programok országos végrehajtásának
tapasztalatairól;
l) szakmai irányítási és ellenőrzési jogosultságot lát el a  bűnmegelőzési program oktatása és a  vizsgáztatás
tekintetében.
22. Az ORFK a rendészeti szakközépiskolák kezdeményezésére – a hallgatók DADA képzése érdekében – együttműködési
megállapodást köt, amely magában foglalja:
a) az alapképzés menetét, amelyet az ORFK BMO által kiadott módszertani kézikönyv alapján legalább 28 elméleti
és 4 gyakorlati órában kell oktatni;
b) a vizsgakövetelményeket, amelyeket a rendészeti szakközépiskolák javaslata alapján az ORFK BMO vezetője
állapít meg. 4. A területi szervek bűnmegelőzési programokat érintő feladatai
23. A területi szerv bűnmegelőzési szervezeti eleme:
a) szakirányítást gyakorol az illetékességi területén működő helyi szervek tevékenysége felett a bűnmegelőzési
programok végrehajtásával összefüggően;
b) kapcsolatot tart az ORFK BMO-val;
c) részt vesz az oktató rendőrök kiválasztásában, felkészítésében, különös figyelemmel a jelentkező motivációjára,
és felkérésre az elméleti és gyakorlati vizsgáztatásban; d) az ORFK BMO-t az éves jelentésben tájékoztatja az új kiképzett oktatók létszámáról (DADA, ELLEN-SZER, IBT),
a személyi változásokról;
e) közreműködik a  bűnmegelőzési programok végrehajtásába bevont rendőrök továbbképzésének
megszervezésében és végrehajtásában;
f ) segíti a rendőrkapitányságok tárgykörrel kapcsolatos felvilágosító és népszerűsítő tevékenységét;
g) felméri az  OVI-ZSARU programhoz csatlakozni kívánó óvodák igényeit, és az  óvodák jelentkezési lapjait
továbbítja az FMRFK BMO részére;
h) gondoskodik – az FMRFK BMO által megküldött – az OVI-ZSARU programhoz tartozó eszközök eljuttatásáról
a programba belépő óvodák részére;
i) megszervezi a  jelentkezett óvodák óvodapedagógusainak, valamint az  OVI-ZSARU programban részt vevő
rendőröknek a programhoz kapcsolódó felkészítő foglalkozását;
j) az ORFK BMO vezetőjének felkérésére részt vesz, illetve szakembert delegál az utasítás 21. pont f ) alpontja
szerinti munkacsoportba;
k) gondoskodik az  ORFK GF által az  oktató rendőröknek biztosított oktatási eszközök költséghatékony
felhasználásáról;
l) amennyiben oktatót is biztosít valamely bűnmegelőzési program végrehajtása érdekében, úgy feladatai
kibővülnek a 24. pont f ), g), i) alpontban meghatározottakkal;
m) a tanév befejezését követően értékeli a  bűnmegelőzési programok végrehajtásának helyzetét, továbbá
javaslatot tehet a tapasztalatok főkapitányi értekezleten történő megtárgyalására.
5. A helyi szervek bűnmegelőzési programokat érintő feladatai
24. A helyi szerv a bűnmegelőzési programok működtetése érdekében:
a) biztosítja a bűnmegelőzési programok végrehajtásának személyi és tárgyi feltételeit;
b) intézkedik a  bűnmegelőzési programok népszerűsítésére, az  azzal kapcsolatos sajtó- és
propagandatevékenységre;
c) lehetőség szerint függetleníti a  bűnmegelőzési előadókat, a  bűnmegelőzési tevékenység hatékonyságának
növelése, valamint a komplex feladatok maradéktalan ellátása érdekében;
d) a köznevelési intézmények igényei alapján saját hatáskörben dönt a bűnmegelőzési programok indításáról és
az oktatás megszervezéséről;
e) kapcsolatot tart a területi szerv bűnmegelőzési szervezeti elemének vezetőjével és a bűnmegelőzési programok
koordinátorával, különösen az oktatásba újonnan belépő rendőrök kiválasztása és a kiemelkedő teljesítményt
nyújtó oktatók központi elismerésben részesítése kapcsán;
f ) biztosítja a rendőrök alap- és továbbképzéseken történő részvételét;
g) az oktatást végző rendőr részére tanóránként egy-egy óra felkészülési időt, továbbá az iskolai óra megtartásához
és a helyszínre történő oda- és visszautazáshoz szükséges időt a szolgálati idő terhére biztosítja;
h) szükség szerint lehetővé teszi, hogy az oktatást végző rendőr a bűnmegelőzési programok központi, területi
konzultációin és rendezvényein részt vehessen;
i) az oktatást végző rendőr munkaköri leírásában szerepelteti a bűnmegelőzési programok oktatásában történő
részvételét. 6. A bűnmegelőzési programok oktatását végző rendőr feladatai
25. A  bűnmegelőzési programok oktatását végző rendőr – „A Szülők és a  családok a  Rendőrség kiemelt partnerei
a kábítószer-bűnözés megelőzésében” című programban részt vevő rendőr kivételével –
a) részt vesz az  alap- és továbbképzéseken, konzultációkon és a  bűnmegelőzési programokhoz kapcsolódó
rendezvényeken, – amennyiben előírás – vizsgát tesz, ismereteit önképzéssel is gyarapítja;
b) folyamatos kapcsolatot tart a  köznevelési intézmények nevelőtestületének és szülői munkaközösségének
képviselőivel;
c) a köznevelési intézményekkel előre egyeztetett időpontban megtartja a foglalkozásokat, illetve amennyiben
a köznevelési intézményekben szolgálati vagy egyéb ok miatt nem tud megjelenni, azt haladéktalanul közli
a köznevelési intézmények képviselőjével, és gondoskodik az elmaradt óra pótlásáról;
d) a DADA és ELLEN-SZER tanítási órákról, illetve az iskolai szabadidős foglalkozásokról oktatási naplót vezet;
e) gondoskodik az utasítás 5. pont a)–f ) alpontjában foglaltak teljesítéséről;
f ) amennyiben az  oktatást nem folytatja, az  általa felvett oktatási eszközöket a  területi szerv bűnmegelőzési
szervezeti eleménél köteles leadni;
g) észrevételeivel és javaslataival elősegíti a bűnmegelőzési programok továbbfejlesztését, korszerűsítését.
7. A bűnmegelőzési programokhoz kapcsolódó elismerések 26. Az oktatást végző rendőr – erre jogosult – parancsnoka
a) az irányítása alá tartozó szervezeti elem munkájáról szóló beszámolójában értékeli a bűnmegelőzési programok
végrehajtását, az oktatók teljesítményét;
b) gondoskodik arról, hogy az oktatásban részt vevő rendőrök tevékenysége a rendőri munka anyagi és erkölcsi
elismerésének, valamint személyi teljesítményértékelési szempontjai között szerepeljen. 27. „Az év DADA rendőre”, „Az év ELLEN-SZER rendőre”, „Az év Iskolai Bűnmegelőzési Tanácsadó tisztje” díj annak
a rendőrnek adományozható, aki
a) munkaköréből adódó alapfeladatait kiválóan teljesíti;
b) legalább három éve részt vesz az általános iskolai program oktatásában, ez idő alatt kimagasló munkát végez,
amelyet alátámaszt a köznevelési intézmények véleménye is;
c) kezdeményezi és szervezi az oktatást kísérő, kiegészítő egyes rendezvényeket, valamint közreműködik azok
végrehajtásában. 28. A  díjazottak kiválasztására – az  érintett állományilletékes parancsnoka, a  területi szerv bűnmegelőzési szervezeti
eleme vezetője és az ORFK Bűnmegelőzési Osztály vezetője együttes javaslata alapján – az országos rendőrfőkapitány
jogosult.
29. Évente három „Az év DADA rendőre”, „Az év ELLEN-SZER rendőre”, „Az év Iskolai Bűnmegelőzési Tanácsadó tisztje” díj
adományozható, amelyek adományozására minden évben április 24-én, a  Rendőrség Napja alkalmából kerül sor.
A  tárgyjutalmat az  országos rendőrfőkapitány adja át ünnepélyes keretek között. A  tárgyjutalom mellett
az elismerésben érintettet a bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes jutalomban is részesítheti. A tárgyjutalom
leírását az utasítás Melléklete tartalmazza.
8. „Az iskola rendőre” programhoz kapcsolódó rendelkezések 30. „Az iskola rendőre” program alapvetően az  általános iskolai tanévre épülve az  ORFK Rendészeti Főigazgatóság
Közlekedésrendészeti Főosztály (a továbbiakban: ORFK KLFO) koordinálásával valósul meg.
31. Az  iskolarendőr feladata, hogy a  városi baleset-megelőzési bizottságok koordinálásával kiépítsen egy jól működő
kapcsolatot az iskola és az illetékes rendőrkapitányság között.
32. „Az iskola rendőre” feladatra való kiválasztás elsősorban önkéntes alapon történik, azonban annak eredményes
működéséhez elengedhetetlen a  körzeti megbízotti szolgálat és a  megyei (fővárosi), valamint a  városi balesetmegelőzési bizottságok segítsége, támogatása is.
33. Az iskolarendőr
a) részt vesz a baleset-megelőzési bizottságok által szervezett, az általános iskolákat érintő kampányokban;
b) megkeresés esetén segítséget nyújt a  prevenciós célú kiadványok, közlemények terjesztésében, valamint
a KRESZ-oktatás koordinálásában;
c) felkérés esetén, lehetőség szerint részt vesz az iskola tanórán kívüli szabadidős és egyéb programjaiban is;
d) biztosítja az  iskola igazgatója, a  tantestület és a  szülői munkaközösség számára az  elérhetőségeinek
(telefonszám, szolgálatteljesítési hely) megismerhetőségét;
e) a feladat eredményes végrehajtása érdekében felveszi a  kapcsolatot a  helyi polgárőr egyesülettel, szükség
esetén pedig a segítségüket kéri.
34. Amennyiben az adott iskolában folyik DADA oktatás, az iskolarendőr köteles támogatni a „DADA rendőr” munkáját,
felkérés esetén pedig szakmai segítséget nyújtani az IBT programban részt vevő rendőrök részére.
35. Az ORFK KLFO a következő tanévre vonatkozóan augusztus 25-ig országos feladattervet ad ki, mely tartalmazza:
a) a program végrehajtásáért felelős személyeket;
b) a központi, területi és helyi szintű aktuális feladatokat;
c) a programhoz kapcsolódó egyéb feladatokat;
d) a kommunikációs feladatokat;
e) az elismerések rendjét;
f ) a jelentések, ellenőrzések rendjét.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 36. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
37. A  bűnmegelőzési programok végrehajtásában részt vevő helyi szerv minden év június 30-ig köznevelési
intézményenként értékeli a  bűnmegelőzési programok végrehajtását, és az  erről készített összefoglaló jelentését
felterjeszti a  területi szerv bűnmegelőzési szervezeti elemének. A  területi szerv bűnmegelőzési szervezeti eleme
az  illetékességi területén működő helyi szervektől érkezett jelentéseket összesíti, szükség szerint javaslataival
kiegészíti, majd azokat – legkésőbb a tárgyév július 15-ig – az ORFK BMO vezetője részére felterjeszti.
38. Az  ORFK BMO vezetője évente országos értékelő jelentést készít a  bűnmegelőzési programok végrehajtásával
kapcsolatos tapasztalatokról, amelyet minden év augusztus 15-ig a  bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes
részére terjeszt fel.
39. Hatályát veszti a Rendőrség ifjúságvédelmi iskolai programjainak (DADA és ELLEN-SZER) egységes végrehajtásáról
szóló 64/2007. (OT 34.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
314/2010. (XII. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Peisch
Sándor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság
berlini nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2010. augusztus 19.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
59/2011. (VIII. 4.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya, valamint a Horvát Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya, a Szerb Köztársaság Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya, a Szlovén Köztársaság Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a közös államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztéséről szóló keret-megállapodások létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya, valamint a Horvát Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya, a Szerb
Köztársaság Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya, a Szlovén Köztársaság Kormánya és Ukrajna Miniszteri
Kabinetje között a közös államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztéséről szóló keret-megállapodások
(a továbbiakban: Megállapodások) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodások létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratokat adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodások létrehozását követően a
Megállapodások végleges szövegeinek megállapítására való felhatalmazásról szóló határozatok tervezeteit
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1315/2015. (V. 21.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány 2015. április 21. napján együttműködési megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) kötött Miskolc Megyei Jogú
Város Önkormányzatával. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtása érdekében
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Miskolc és Kassa közötti gyorsforgalmi összeköttetés megvalósítása
céljából tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  M30 gyorsforgalmi út Miskolc–Tornyosnémeti szakaszának
megépítése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a gyorsforgalmi út megvalósítására 2018. március 15.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az „Okos város – Okos Miskolc” program megvalósításának
előkészítése érdekében – Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatával együttműködve –
a) gondoskodjon a program megvalósíthatósági tanulmánya elkészítéséről,
b) készítsen előterjesztést a Kormány részére a program megvalósításáról, figyelemmel arra is, hogy a program
milyen módon adaptálható más városok fejlesztési koncepciójába;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
3. Miskolc új ipari parkjának kialakítása és fejlesztése érdekében
a) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy tegyen javaslatot a  Kormány részére az  új iparterület
kialakítását szolgáló intézkedésekre,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
b) munkacsoportot alakít az  ipari terület kialakításához kapcsolódó közlekedési infrastruktúra-fejlesztés
megvalósíthatóságának vizsgálatára az  érintett minisztériumok és Miskolc Megyei Jogú Város
Önkormányzata képviselőinek bevonásával;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 4. a város és térsége versenyképességének növelését szolgáló oktatásfejlesztési, illetve kutatás-fejlesztési programok
megvalósítása céljából
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy dolgozza ki Miskolc és térsége szakképzés-fejlesztési
koncepcióját és intézményi modelljét, amely biztosítja a régió meghatározó ipari vállalkozásainak bevonását
a duális képzésbe,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
elnöke útján, az  emberi erőforrások minisztere, Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata, a  Miskolci
Egyetem, valamint a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kereskedelmi és Iparkamara közreműködésével tegyen
javaslatot a városban megvalósítható kutatási, fejlesztési és innovációs projektekre;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
elnöke útján
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2015. szeptember 15.
 5. a város turisztikai vonzerejét szolgáló fejlesztési programok kormányzati támogatással történő megvalósításával
egyetértve
a) felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegyenek javaslatot
a Kormány részére a miskolctapolcai fürdő és környezete felújításának támogatására,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. július 15. b) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyenek javaslatot
a Kormány részére a Diósgyőri vár komplex fejlesztésére irányuló program megvalósítására.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1780/2015. (X. 27.) Korm. határozata az európai uniós programok likviditási hiányának kezeléséről.
A Kormány
 1. a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
4.  melléklet 3.  pontja alapján, a  strukturális és kohéziós támogatásokból megvalósuló európai uniós programok
finanszírozásához szükséges források biztosítása érdekében jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések
fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím 200 000,0 millió forint
összeggel történő túllépését az európai uniós támogatások Európai Bizottság általi átutalását követően a beérkező
uniós források megfelelő előirányzaton történő bevételi elszámolására és a  megnyitott előirányzat-felhasználási
keret visszarendezésére vonatkozó kötelezettség mellett;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 1. pont szerinti előirányzat túllépés összegét ütemezetten,
a kifizetésekhez igazodva használja fel.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1069/2012. (III. 20.) Korm. határozata a Magyar Mozgókép Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, továbbá a Kormány által alapított közalapítványokkal
és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 7. pontja alapján a következők szerint
határoz: 1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdése alapján kezdeményezi a Magyar Mozgókép Közalapítvány (a továbbiakban:
Közalapítvány) megszüntetését. 2. A Kormány a) tudomásul véve a Közalapítvány tartozásállománya konszolidációja érdekében eddig megtett intézkedéseket,
felhívja a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztost, hogy a Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú
Nonprofit Zrt.-vel (a továbbiakban: Magyar Nemzeti Filmalap) együttműködve a Közalapítvány filmelőállítók és
egyéb mozgóképszakmai szervezetek felé fennálló közvetlen tartozásait egyedi megállapodások útján rendezze;
b) egyetért azzal, hogy a Közalapítvány tartozásainak rendezése során és megszüntetése érdekében a mozgóképről
szóló 2004. évi II. törvény alapján 2010. december 31-ig történő teljesítéssel alátámasztott normatív támogatási
igényeket a Közalapítvány Kuratóriuma Támogatási Szabályzatában egyedi jelleggel elismerje azzal, hogy
a keletkezett normatív támogatási jogosultságok készpénzre nem válthatók, nem feltételük új filmalkotás
gyártása, támogatási szerződés megkötése és csak a fennálló visszatérítendő támogatásokból eredő tartozások
beszámítás útján történő csökkentésére fordíthatók; c) egyetért azzal, hogy a kizárólag normatív támogatási igénnyel, vagy kizárólag visszatérítendő támogatásból
származó tartozással rendelkező érintettek esetében a Közalapítvány ezeket a követeléseket és tartozásokat
külön-külön összesítse, és az összesített követeléseket és tartozásokat egymással szemben összesítve beszámítsa;
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztost, hogy
a Nemzeti Erőforrás Minisztériumnak a Közalapítvánnyal szemben fennálló, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
21-15/291/2011. számú jelentésében megállapított 3 712 886 ezer Ft összegű követelését az állam javára
a Magyar Nemzeti Filmalapon keresztül érvényesítse. Felelős: nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos
nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. május 31.
3. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztossal
együttműködve kezdeményezze a Magyar Nemzeti Filmalap és a Közalapítvány közötti egyesített perek egyezség
útján történő megszüntetését oly módon, hogy a Közalapítvány a Magyar Nemzeti Filmalappal szemben fennálló
tartozásai fejében vagyonát piaci értéken átadja a Magyar Nemzeti Filmalapnak. A Közalapítvány tartozásai között
a Magyar Nemzeti Filmalap érvényesíti a Közalapítvány kizárólagos tulajdonában álló filmszakmai társaságoknak
a Közalapítvánnyal szembeni követeléseit, továbbá konszolidálja e társaságoknak a Közalapítvánnyal, valamint
egymással szemben fennálló tartozásait. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után esetlegesen fennmaradt vagyonát
– ide értve a vagyoni értékű jogokat – a Kormány a megszűnt Közalapítvány céljához hasonló célra fordítja a Magyar
Nemzeti Filmalapon keresztül. Felelős: nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos
nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. június 30.
4. A Kormány a) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az állami alapító nevében kérelmezze a Fővárosi
Törvényszéknél a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá
a megszüntetés kapcsán felmerülő kérdésekben az állami alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében
szükséges intézkedéseket megtegye; b) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy intézkedjen vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az
átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelöléséről; c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, gondoskodjon arról, hogy a Közalapítvány megszűnése
napjával, mint mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön a Közalapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes
egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000.
(XII. 19.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója;
d) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert a jogutód nélkül megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint
kötelező őrzésére; e) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatai a Magyar Nemzeti Filmalapon, a Nemzeti Erőforrás
Minisztériumon és a Nemzeti Kulturális Alapon keresztül kerüljenek ellátásra.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a 3. pont szerinti vagyonátadást követően azonnal
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. Hatályát veszti a Magyar Mozgókép Közalapítvány megszüntetéséről szóló 1202/2011. (VI. 21.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2004. (II. 27.) OM rendelete az egyes szakfordítói és tolmács szakirányú továbbképzési szakok képesítési követelményeiről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 74. §-a
(1) bekezdésének e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A szakfordító és tolmács szakirányú továbbképzési
szakokon az egyes szakok képesítési követelményeiben
meghatározott szakirányú szakképzettségek csak szakirányú továbbképzésben szerezhetők meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szakirányú továbbképzési
szakok képesítési követelményeit e rendelet melléklete határozza meg.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a társadalomtudományi és gazdasági szakfordító és tolmács szakirányú továbbképzési szakok képesítési követelményeiről
szóló 15/2000. (VII. 6.) OM rendelet és az azt módosító
44/2001. (XII. 15.) OM rendelet hatályát veszti.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott rendelet szerint
szerzett szakképzettségek e rendelet mellékletében meghatározott szakirányú továbbképzési szakokon szerezhető
azonos megnevezésű szakképzettségekkel egyenértékűek.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
332/2013. (VII. 10.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Dr. Ralph Scheide rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az Osztrák Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2008. (HK 5.) HM utasítása a köztisztviselők és a közigazgatási szervnél foglalkoztatott munkavállalók 2008. illetményfejlesztéséről, valamint az illetmények év közbeni megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének n) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a köztisztviselők és a közigazgatási szerveknél foglalkoztatott munkavállalók 2008.
évi illetményfejlesztése végrehajtására a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a Honvédelmi Minisztérium, a HM Védelmi
Hivatal, a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal,
az MK Állandó EBESZ Képviselet, Katonai Képviselet,
az MK Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai
Részleg, valamint az MH Nemzeti Összekötő Képviselet
állandó és időszaki főfoglalkozású, valamint részfoglalkozású köztisztviselőire (a továbbiakban: köztisztviselők) és
a honvédségi közigazgatási szerveknél foglalkoztatott
munkavállalókra (a továbbiakban: munkavállalók) terjed ki.
(2) Az utasítás hatálya nem terjed ki azokra a köztisztviselőkre és munkavállalókra, akik 2008. január 1-jén – a
köztisztviselői jogviszonyuk (munkaviszonyuk) megszűnése miatt – mentesítve vannak a munkavégzés alól.
2. § A 2008. évi illetményfejlesztés végrehajtása során a
köztisztviselők illetményét 2008. január 1-jétől egységesen 40 900 Ft-os technikai illetményalap figyelembevételével kell megállapítani.
3. § A munkavállalók esetében a személyi alapbért és illetménypótlékot is magában foglaló munkabért 5%-kal kell
megemelni.
4. § A betöltetlen munkakörökre lekötött illetményeket
5%-kal fel kell emelni és ennek megfelelően nyilvántartani.
5. § (1) A HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) az illetményfejlesztést központilag hajtja végre.
(2) Az illetményfejlesztés központi végrehajtása megkívánja az illetményadatok végrehajtói szintű ellenőrzését,
amelynek keretében az illetékes személyügyi referens – az
1. § (1) bekezdés szerinti szervezetek pénzügyi és számviteli ellátásáért felelős szervezeti elemekkel együttműködve, közösen – köteles ellenőrizni a bejegyzett adatok helyességét, és a szükséges módosításokat 2008. február
15-ig végrehajtani.
(3) A HM KPÜ csak a (2) bekezdés szerinti adategyeztetés és ellenőrzés végrehajtása után intézkedhet a felemelt
illetmények átutalására.
6. § Az illetményemelést (munkabéremelést) úgy kell végrehajtani, hogy a 2008. február havi illetmények fizetésekor már a felemelt összegű illetmények – 2008. január 1-ig
visszamenőleges hatállyal – kerüljenek folyósításra.
7. § Annak a köztisztviselőnek, akinek a közszolgálati jogviszonya 2008. év folyamán keletkezik, alapilletményét,
illetménykiegészítését és illetménypótlékait a 40 900 Ft-os
technikai illetményalappal kell megállapítani.
8. § A köztisztviselők illetményjellegű és illetményen kívüli
pénzbeli juttatásait (napidíj, segély stb.) 2008. január 1-jétől a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló
2007. évi CLXIX. törvényben meghatározott, 38 650 Ft
összegű köztisztviselői illetményalappal kell kiszámítani.
9. § (1) Az illetményfejlesztés előirányzati igényét a HM
KPÜ központilag méri fel, rendezésére saját hatáskörben
előterjesztést állít össze.
(2) Az illetmények változásáról a köztisztviselőket értesíteni kell, melyre a köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény vonatkozó rendelkezései szerint
kell intézkedni.
10. § (1) Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2008. január hó 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a köztisztviselők 2006. évi illetményfejlesztéséről szóló
4/2006. (HK 3.) HM utasítás hatályát veszti.
(3) A technikai illetményalap megszüntetésére és ezzel
összefüggésben az illetményelemek új módszerrel történő
megállapítására a HM KPÜ 2008. augusztus 31-ig javaslatot tesz.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2/2013. (II. 12.) OBH utasítása a bírák és igazságügyi alkalmazottak cafetéria-juttatásáról szóló szabályzatról.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (9) bekezdés d) pontjában, a bírák jogállásáról és
javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 183. § (1) bekezdésében, valamint az igazságügyi alkalmazottak szolgálati
jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 119. §-ában kapott felhatalmazás alapján – a vonatkozó adójogszabályokban
foglaltakra figyelemmel – a bírák és igazságügyi alkalmazottak részére fizetendő cafetéria-juttatásokról – az érdekképviseleti
szervekkel együttműködve – a következő szabályzatot adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § A szabályzat hatálya a Kúriával, az ítélőtáblákkal, a törvényszékkel, a járásbíróságokkal, a közigazgatási és munkaügyi
bíróságokkal és az Országos Bírósági Hivatallal szolgálati jogviszonyban álló bírákra és igazságügyi alkalmazottakra,
valamint a bírósági üdülők közalkalmazotti jogviszonyban álló dolgozóira terjed ki (a továbbiakban: szolgálati
jogviszonyban álló). 2. § Nem jogosult a cafetéria-juttatások igénybevételére a szolgálati jogviszonyban álló azon időtartam vonatkozásában,
amelyben illetményre vagy átlagilletményre nem jogosult, feltéve hogy a távollét folyamatos időtartama meghaladja
a harminc napot. 2. A cafetéria-juttatás elemei 3. § (1) A cafetéria-juttatás elemei a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 183. § (1) bekezdése és
az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 119. §
(1) bekezdése alapján – a szabályzatban meghatározott feltételekkel – a kedvezményesen adózó részt meg nem
haladó összegben a) a munkavállaló személyére és közeli hozzátartozói személyére tekintettel a munkáltató tulajdonában,
vagyonkezelésében lévő üdülőben nyújtott üdülési szolgáltatás révén juttatott jövedelemből az adóévben
személyenként a minimálbér összegét meg nem haladó rész;
b) Erzsébet-utalvány formájában juttatott jövedelemből (az adóéven belül utólagosan adva is) a juttatás alapjául
szolgáló jogviszony minden megkezdett hónapjára a havi 8 ezer forintot meg nem haladó rész;
c) az adóévben – a munkáltató által meghatározott típusú – Széchenyi Pihenőkártya
ca) szálláshely alszámlájára utalt, kormányrendeletben meghatározott szálláshely-szolgáltatásra felhasználható
támogatás, amelynél a több juttatótól származó támogatást össze kell számítani;
cb) vendéglátás alszámlájára utalt, melegkonyhás vendéglátóhelyeken (ideértve a munkahelyi étkeztetést is)
kormányrendeletben meghatározott étkezési szolgáltatásra felhasználható támogatás, melynél a több juttatótól
származó támogatást össze kell számítani; cc) szabadidő alszámlájára utalt, a szabadidő-eltöltést, a rekreációt, az egészségmegőrzést szolgáló,
kormányrendeletben meghatározott szolgáltatásra felhasználható támogatás, amelynél a több juttatótól
származó támogatást össze kell számítani; d) iskolakezdési támogatás címén gyermekenként, tanulónként a minimálbér 30 százalékát meg nem haladó rész;
e) a munkáltató nevére szóló számlával megvásárolt, kizárólag a munkavállaló helyi utazására szolgáló bérlet
formájában juttatott jövedelem; f) iskolarendszerű képzési költségnek a munkáltató általi átvállalása révén juttatott jövedelemből a minimálbér két
és félszeresét meg nem haladó rész, g) a szolgálati jogviszonyban álló önkéntes kölcsönös pénztártag javára történő havi hozzájárulásból
ga) az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár(ak)ba a minimálbér 50 százalékát meg nem haladó rész,
gb) az önkéntes kölcsönös egészségpénztár(ak)ba/önsegélyező pénztár(ak)ba együttesen a minimálbér 30 százalékát
meg nem haladó rész. (2) A szolgálati jogviszonyban álló az éves bruttó keretösszeg mértékén belül adómentes cafeteria elemet is választhat, az
adóévben legfeljebb 50 ezer forint értékben, sporteseményre és kulturális szolgáltatásra szóló belépő vásárlására
jogosító utalvány formában nyújtott munkáltatói támogatásként. (3) A szolgálati jogviszonyban álló az éves bruttó keretösszeg mértékéig, amennyiben az általa igényelt kedvezményes
adózású juttatások nem érik el a rendelkezésére álló bruttó keretösszeget, a kedvezményes adózású kereten felül, nem
kedvezményes adózású Erzsébet-utalványt is igényelhet. 3. A cafetéria-juttatásokra felhasználható éves keretösszeg
4. § (1) A szolgálati jogviszonyban állót megillető cafetéria-juttatás 2013. évi bruttó összege 200 ezer forint.
(2) A cafetéria-juttatás éves összegéből kerülnek levonásra az egyes juttatásokhoz kapcsolódó, a juttatást teljesítő
munkáltatót terhelő közterhek az adójogszabályokban előírtaknak megfelelően. 4. A cafetéria-juttatások felhasználása
5. § (1) A szolgálati jogviszonyban álló elektronikus úton vagy írásban az Iasz. 119. § (3) bekezdésében foglaltak szerint, illetve
a jogviszony létesítésekor vagy az áthelyezésekor nyilatkozik arról, hogy a cafetéria-juttatás keretösszegén belül
milyen juttatásokra tart igényt. A nyilatkozatot elektronikusan a bíróságok informatikai rendszerén keresztül lehet
megtenni. Ahol a rendszer nem elérhető, a Gazdasági Hivatalnál írásban lehet nyilatkozni.
(2) Az a szolgálati jogviszonyban álló, akinek jogosultsága év közben keletkezik, az első munkában töltött napját követő
tizenöt napon belül köteles nyilatkozni a részére megállapított keretösszegen belül az általa választott juttatási
elemekről és azok mértékéről. (3) Amennyiben a szolgálati jogviszonyban álló az (1) és (2) bekezdés szerinti nyilatkozatot hiányosan vagy nem
megfelelő módon teszi meg, akkor a javított, illetve pótolt nyilatkozat leadásáig cafetéria-juttatásban nem részesülhet.
Ha a nyilatkozatot önhibáján kívül álló okból (pl. rendes szabadság, betegszabadság, táppénz, illetve egyéb más
akadályoztatás miatt) az előírt határidőig nem tudja megtenni, akkor azt az ok megszűnését követő öt napon belül
pótolhatja. (4) A szolgálati jogviszonyban álló az (1) és (2) bekezdés szerinti nyilatkozatának módosítását akkor kezdeményezheti, ha
a nyilatkozata szerinti juttatást vagy szolgáltatást neki fel nem róható okból nem tudja igénybe venni. A módosítást
kezdeményező nyilatkozat az akadály felmerülésétől számított tizenötödik napig tehető meg. A módosítás
jóváhagyására a munkáltatói jogkör gyakorlója jogosult. 6. § (1) Az éves keretösszeg egy naptári évben a szabályzatban meghatározott juttatási formák igénybevételére használható
fel. A tárgyévben igénybe nem vett keretösszeg nem vihető át a következő évre.
(2) Az éves keretösszeget a jogviszonyban töltött idővel (részmunkaidővel) arányosan a munkáltatói jogkör gyakorlója
állapítja meg: a) határozott időre foglalkoztatott vagy b) részmunkaidőben foglalkoztatott vagy
c) azon szolgálati jogviszonyban állók esetén, akiknek a szolgálati jogviszonya, illetve jogosultsága év közben
keletkezik vagy szűnik meg. 7. § (1) Amennyiben a munkáltatói jogkört a törvényszék illetékességi területén az Iasz. 8. § (1) bekezdés f) pontja alapján az
igazságügyi szerv vezetője gyakorolja, javaslatára az 5. § (4) bekezdés szerinti módosítás jóváhagyásáról, valamint a
6. § (2) bekezdés szerinti arányos éves keretösszeg megállapításáról a törvényszék elnöke dönt.
(2) A cafetéria-juttatások választható elemeinek részletes tartalmát, az igénybe vehető összegek számításának módját,
továbbá a szükséges nyilatkozatok formáját külön Tájékoztató tartalmazza, amelyet az érintettek közvetlenül kapnak
meg. 5. Eljárás a szolgálati jogviszony vagy jogosultság megszűnése esetén
8. § (1) A 2. §-ban meghatározott esetben, illetve ha a szolgálati jogviszonyban álló szolgálati jogviszonya a tárgyév közben
szűnik meg, az időarányos részt meghaladó mértékben igénybevett cafetéria-juttatás értékét a távollét vége utáni első
munkanapon, illetve a jogviszony megszűnésekor az utolsó munkában töltött napon
a) vissza kell fizetni, vagy b) az 1. melléklet szerinti előzetes írásbeli nyilatkozata alapján a szolgálati jogviszonyban álló illetményéből le kell
vonni, vagy c) a szolgálati jogviszonyban álló választása szerint, ha a juttatás természete ezt lehetővé teszi, vissza kell adni
(a továbbiakban együtt: visszafizetés). Nem kell visszafizetni a cafetéria-juttatás értékét, ha a jogviszony a szolgálati jogviszonyban álló halála miatt szűnik
meg. (2) Amennyiben a szolgálati jogviszonyban álló szolgálati jogviszonya a tárgyév közben szűnik meg és a juttatási
keretösszeg felhasználható mértékénél kevesebbet vett igénybe, úgy részére a különbözetet az általa adott kiegészítő
nyilatkozat alapján kell biztosítani. (3) Az (1) és (2) bekezdés rendelkezései az irányadók abban az esetben is, ha a szolgálati jogviszonyban álló jogosultsága
– a 2. §-ban foglaltak figyelembevételével – módosul vagy év közben megszűnik.
(4) Ha a szolgálati jogviszonyban állót a tárgyév közben áthelyezik, cafetéria-juttatásra az egyes munkáltatóknál
időarányosan jogosult. Ha a szolgálati jogviszonyban álló a korábbi munkáltatónál az időarányos részt meghaladó
értékű cafetéria-juttatást vett igénybe, visszafizetési kötelezettség nem terheli, azonban az időarányos részt
meghaladó mértékkel az új munkáltatónál igénybe vehető cafetéria-juttatás mértékét – legfeljebb az új
munkáltatónál igénybe vehető juttatás mértékéig – csökkenteni kell.
6. Záró rendelkezések 9. § A szabályzat a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2013. január 15. napjától kell
alkalmazni. A szabályzat hatályba lépésével egyidejűleg a bírák és igazságügyi alkalmazottak cafetéria-juttatásáról
szóló szabályzatról szóló 4/2012. (I. 20.) OBH utasítás hatályát veszti.
Dr. Handó Tünde s. k.,
Országos Bírósági Hivatal elnöke


text:
1235/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a TIOP-2.2.4-09/1-2010-0032 azonosító számú („Struktúraváltást támogató infrastruktúrafejlesztés a debreceni Kenézy Kórházban” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  TIOP-2.2.4-09/1-2010-0032 azonosító számú, „Struktúraváltást támogató infrastruktúrafejlesztés
a  debreceni Kenézy Kórházban” című projekt Kivitelezés – pótmunka tárgyú közbeszerzési eljárásának
(a  továbbiakban: közbeszerzési eljárás) megindításához a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai
Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdése alapján,
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
327/2013. (VII. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Mehdi Qotbi festőművész, a Fondation Nationale des Musées elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. június 24.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1639/2018. (XII. 5.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében az egységes arculat kialakításához szükséges forrásokra vonatkozó előirányzat-átcsoportosításáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, a  Modern Városok Program keretében az  egységes arculat kialakításához szükséges forrás biztosítása
céljából 31 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség igazgatása cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
223/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelete a Vát és Porpác települések közigazgatási területén megvalósuló repülőtér-fejlesztéssel összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 351/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a Vát és Porpác települések közigazgatási területén megvalósuló repülőtér-fejlesztéssel összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 351/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1306/2015. (V. 14.) Korm. határozata a Végrehajtás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja a Végrehajtás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervét az 1. melléklet szerint,
b) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy ha a  Végrehajtás Operatív Program keretében
megvalósított projektekre ténylegesen kifizetett támogatás meghaladná a  Végrehajtás Operatív Program
teljes forráskeretét, akkor gondoskodjon a  különbözetnek a  Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés
Operatív Program technikai segítségnyújtásra vonatkozó prioritása terhére történő elszámolásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Végrehajtás Operatív Program zárását követően azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A Kormány visszavonja a Végrehajtás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének módosításáról szóló
1353/2014. (VI. 26.) Korm. határozatot. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök