text:
2009. CLXII. törvény a fogyasztónak nyújtott hitelről.
A törvény hatálya 1. § (1) E törvény rendelkezéseit a fogyasztónak nyújtott hitelre kell alkalmazni.
(2) Nem kell alkalmazni e törvény rendelkezéseit:
a) olyan bérletre vagy haszonbérletre, amely a bérleti vagy haszonbérlet tárgyát képező dologra a fogyasztó
számára vételi kötelezettséget nem keletkeztet, vagy a hitelező számára vételi kötelezettség elő írására vonatkozó
jogosultságot nem biztosít,
b) a fizetési számlához kapcsolódó hitelkeretre, ha az annak alapján nyújtott kölcsönt egy hónapon belül vissza kell
fizetni,
c) olyan hitelre, amellyel kapcsolatban a fogyasztó hitelkamatot és egyéb ellenszolgáltatást nem köteles fizetni,
d) olyan munkáltatói hitelre, amely a nyilvánosság számára nem hozzáférhető, és amellyel kapcsolatban
a munkavállalónak hitelkamatot és egyéb ellenszolgáltatást a piacon szokásos mértéknél alacsonyabb mértékű
teljes hiteldíj mutató mellett köteles, vagy hitelkamatot és egyéb ellenszolgáltatást nem köteles fizetni,
e) a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVII. törvény ben meghatározott befektetési hitelre,
f) olyan hitelre, amelyet bíróság hoz létre,
g) olyan hitelre, amely fennálló tartozás kamat- és egyéb ellenszolgáltatás-mentes átütemezésére vonatkozik,
A törvényt az Országgyűlés a 2009. december 14-i ülésnapján fogadta el.
h) olyan törvény ben vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott közérdeket
szolgáló hitelre, amelyet korlátozott körben nyújtanak, és amely kamatmentes, vagy amelyre vonatkozó
hitelkamat a piacon szokásos mértéknél alacsonyabb, vagy a piacon szokásos mértékű hitelkamat mellett
a piacon szokásos feltételeknél a fogyasztó számára kedvezőbb; ideértve a lakáscélú kölcsönökre vonatkozó
állami készfizető kezességről szóló 2009. évi IV. törvény ben meghatározott áthidaló kölcsönt, valamint a külön
jogszabály szerint nyújtott hallgatói hitelt.
(3) E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni a fogyasztónak nyújtott pénzügyi lízingre azzal, hogy ahol e törvény hitelt
említ, ott pénzügyi lízinget, ahol törlesztőrészletet említ, ott a lízingdíjat kell érteni.
2. § (1) A fizetési számlához kapcsolódó olyan hitelkeretre, amely alapján nyújtott kölcsönt három hónapon belül vagy
a hitelező felszólítására kell visszafizetni a 4. § (2) bekezdésének d), f) és g) pontját, a 4. § (3) bekezdését, a 6. §
(3) bekezdésének 6., 9–14., 16–19. és 21. pontját, a 6. § (4)–(7) bekezdését, a 7. § (1) bekezdését, a 8. §-t, a 11–13. §-t,
a 16. § (1) bekezdésének 6. és 9–24. pontját, a 17. §-t, a 18. §-t, a 20. §-t, a 21. §-t, a 23. §-t , a 24. § (1)–(4), (6) és
(7) bekezdését és a 25. §-t nem kell alkalmazni.
(2) A hiteltúllépés esetén a 4–25. §-t nem kell alkalmazni.
(3) A jelzáloghitelre és a pénzügyi lízingre a 4. § (1)–(2) bekezdését, a 6. §-t, a 7. § (1) bekezdését, a 8–10. §-t, a 16. §
(1) bekezdésének 9., 11., 19., 20. pontját és (4) bekezdését, a 17. § (1) bekezdését, a 19–22. §-t, a 24. §-t és a 26. §-t nem
kell alkalmazni.
Értelmező rendelkezések 3. § E törvény alkalmazásában:
1. előtörlesztés: a hitelszerződés alapján fennálló tartozás teljesítési idő előtt történő teljes vagy részleges teljesítése,
2. fizetési számlához kapcsolódó hitelkeret-szerződés: olyan hitelszerződés, amellyel a hitelező a fogyasztó fizetési
számlájának egyenlegét meghaladó összeget bocsát a fogyasztó rendelkezésére,
3. fogyasztó: az önálló foglalkozása és gazdasági tevékenysége körén kívül eljáró természetes személy,
4. fogyasztó által fizetendő teljes összeg: a hitel teljes összege és a hitel teljes díja,
5. hitelező: olyan jogalany, aki vagy amely önálló foglalkozása vagy gazdasági tevékenysége körében hitelt nyújt,
6. hitelkamat: a fogyasztó által igénybe vett hitelösszeg rögzített vagy változó százalékában, éves szinten meghatározott
pénzösszeg,
7. hitelközvetítő: olyan – a hitelezőtől eltérő – jogalany, aki önálló foglalkozása vagy gazdasági tevékenysége keretében,
ellenszolgáltatás ellenében, ideértve bármilyen díjat, jutalékot vagy költséget
a) a fogyasztónak hitelt ajánl, vagy
b) a hitelszerződés megkötése érdekében a fogyasztónak segítséget nyújt, vagy
c) a hitelező nevében a fogyasztóval hitelszerződést köt,
8. hitel: a hitelszerződés alapján nyújtott szolgáltatás,
9. hitelszerződés: a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény ben meghatározott hitelszerződés és kölcsönszerződés, ide
nem értve az olyan szerződést, amely alapján folyamatos szolgáltatásnyújtás vagy azonos termék azonos
mennyiségben történő értékesítése ellenében a fogyasztó részletfizetést teljesít,
10. hitel teljes díja: a hitelező által ismert minden olyan – a teljes hiteldíj mutató számításánál a külön jogszabály szerint
figye lembe veendő – ellenszolgáltatás, amelyet a fogyasztó a hitelszerződés kapcsán megfizet,
11. hitel teljes összege: a hitelnek a hitelszerződésben meghatározott teljes összege vagy felső összeghatára,
12. hiteltúllépés: fizetési számlához kapcsolódó olyan hitel, amelyet a hitelező a hitelkeret-szerződés szerinti összegét
meghaladó összegben, vagy ilyen szerződés hiányában bocsát a fogyasztó rendelkezésére,
13. jelzáloghitel: a fogyasztó részére ingatlanra alapított jelzálogjog – ideértve az önálló zálogjogként alapított
jelzálogjogot is – fedezete mellett nyújtott hitel,
14. kamatperiódus: a hitelszerződésben meghatározott olyan időszak, amely alatt a kamat mértékét a hitelező nem
jogosult egyoldalúan megváltoztatni,
15. kapcsolt hitelszerződés: olyan hitelszerződés, amely meghatározott termék értékesítéséhez vagy – a hitelnyújtástól
eltérő – szolgáltatás nyújtásához kapcsolódik, ha
a) a hitelt maga a termék értékesítője vagy szolgáltatás nyújtója nyújtja, vagy
b) harmadik személy nyújtja, és a hitelszerződés előkészítése vagy megkötése során a termék értékesítőjét, illetve
a szolgáltatás nyújtóját veszi igénybe közreműködőként, vagy a hitelszerződésben az adott terméket vagy
a szolgáltatást, amelynek értékesítéséhez, illetve nyújtásához a hitelszerződés kapcsolódik, kifejezetten
nevesítették,
16. pénzügyi lízing: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény ben (a továb biak ban:
Hpt.) ilyenként meghatározott fogalom,
17. referencia-kamatláb: a Hpt.-ben ilyenként meghatározott fogalom,
18. rögzített hitelkamat: a hitelszerződésben annak megkötésekor meghatározott, a hitelszerződés teljes futamidejére
vonatkozó egy, vagy a futamidő részeire vonatkozó több, százalékos mérték használatával meghatározott hitelkamat;
a hitelkamat kizárólag arra az időszakra tekinthető rögzítettnek, amelyre vonatkozóan a hitelszerződésben
a százalékos mértéke meghatározásra került,
19. tartós adathordozó: a Hpt.-ben ilyenként meghatározott fogalom,
20. teljes hiteldíj mutató: a hitel teljes díjának aránya a hitel teljes összegéhez éves százalékában kifejezve,
21. változó hitelkamat: minden olyan kamat, ami nem minősül rögzített hitelkamatnak.
A hitelre vonatkozó kereskedelmi kommunikáció 4. § (1) A hitelre vonatkozó kereskedelmi kommunikációban a teljes hiteldíj mutató értékét feltűnően, a rövidítés
feltüntetésével, egy tizedesjegy pontossággal minden esetben meg kell adni.
(2) Ha a hitelre vonatkozó kereskedelmi kommunikáció a teljes hiteldíj mutató értékén kívül hitelkamatot vagy bármilyen
más ellenszolgáltatásra – ideértve a díjat, jutalékot, költséget – vonatkozó számadatot megjelöl, a kereskedelmi
kommunikációban egyértelműen, tömören és feltűnően, reprezentatív példával bemutatva meg kell adni a következő
adatokat is:
a) a hitelkamat mértéke és típusa (rögzített hitelkamat, változó hitelkamat, vagy mindkettő),
b) a hitel teljes díja, ideértve annak részét képező díjat, jutalékot, költséget és adót,
c) a hitel teljes összege,
d) a hitel futamideje,
e) a teljes hiteldíj mutató,
f) termék értékesítéséhez vagy szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó halasztott fizetés formájában nyújtott hitel
esetén a termék vagy szolgáltatás készpénzára és az önrész, valamint
g) a fogyasztó által fizetendő teljes összeg és a törlesztőrészletek összege.
(3) Ha a hitelhez kapcsolódó járulékos szolgáltatás (például biztosítás) igénybevétele a hitelszerződés megkötéséhez
vagy a hitelező ajánlata szerinti megkötéséhez szükséges, és a hitelhez kapcsolódó járulékos szolgáltatás
ellenszolgáltatása nem ismert, a hitelre vonatkozó kereskedelmi kommunikációban a hitelhez kapcsolódó járulékos
szolgáltatásra vonatkozó szerződés megkötésének kötelezettségét is jelezni kell egyértelműen, tömören és feltűnően,
a teljes hiteldíj mutatóval együtt.
(4) A hitelközvetítő a hitelre vonatkozó kereskedelmi kommunikációban köteles feltüntetni, hogy kinek a képviseletében
jár el.
A hitelszerződést megelőző tájékoztatás 5. § A teljes hiteldíj mutató számítása érdekében a hitelező megbízásából eljáró hitelközvetítő köteles a hitelezőt
tájékoztatni a fogyasztó által a részére fizetendő díj-, költség- vagy egyéb fizetési kötelezettségről.
6. § (1) A hitelező és adott esetben a hitelközvetítő azt megelőzően, hogy a fogyasztót bármilyen hitelszerződés vagy ajánlat
kötné, kellő időben köteles papíron vagy más tartós adathordozón – a fogyasztó által megadott információk
alapján – a (3) bekezdésben foglaltakról tájékoztatni a fogyasztót a (8) bekezdésben meghatározott eltéréssel.
(2) A hitelező és a hitelközvetítő a (3) bekezdés szerinti adatokat a különböző hitelszerződésekre vonatkozó ajánlatok
összehasonlítása alapján történő, a hitelszerződés megkötése tekintetében megalapozott fogyasztói döntéshozatal
érdekében nyújtja.
(3) A hitelező és a hitelközvetítő – az 1. melléklet szerinti formanyomtatvány kitöltésével – a következő adatokról
tájékoztatja a fogyasztót:
1. a hitel típusáról,
2. a hitelező nevéről (cégnevéről) és levelezési címéről,
3. a hitelközvetítő nevéről (cégnevéről) és levelezési címéről,
4. a hitel teljes összegéről és lehívásának feltételeiről,
5. a hitel futamidejéről,
6. termék értékesítéséhez vagy szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó halasztott fizetés formájában nyújtott hitel
esetén a termék vagy szolgáltatás megnevezéséről és készpénzáráról,
7. a hitelkamatról és a hitelkamat feltételeiről, alkalmazása esetén a vonatkozó referencia-kamatlábról, valamint
a hitelkamat módosításának gyakoriságáról, feltételeiről és eljárási szabályairól,
8. a teljes hiteldíj mutatóról egy reprezentatív példával annak valamennyi feltételével,
9. a fogyasztó által fizetendő teljes összegről,
10. a fogyasztó által fizetendő törlesztőrészletek összegéről, a törlesztőrészletek számáról, és a törlesztés
gyakoriságáról, esetlegesen a törlesztőrészleteknek a különböző hitelkamatú tartozásra történő elszámolásának
sorrendjéről,
11. a fizetési számlához vagy készpénz-helyettesítő fizetési eszközhöz kapcsolódó valamennyi jutalékról, díjról,
költségről vagy egyéb fizetési kötelezettségről kivéve, ha a fizetési számla vagy a készpénz-helyettesítő fizetési
eszköz fenntartása nem kötelező,
12. a hitelhez kapcsolódó hitelkamaton kívüli minden egyéb ellenszolgáltatásról – ideértve díjat, jutalékot és
költséget –, és módosításuk feltételeiről,
13. adott esetben a közjegyzői díjról,
14. a hitelhez kapcsolódó olyan járulékos szolgáltatásokról (például biztosítás), amely a hitelszerződés megkötéséhez
vagy a hitelező ajánlata szerinti megkötéséhez szükséges,
15. a késedelmi kamatról vagy az egyéb olyan fizetési kötelezettségről, amely a szerződésben vállalt kötelezettség
nem teljesítéséből származik,
16. a fizetés elmulasztásának következményeiről,
17. a szükséges biztosítékok meghatározásáról,
18. az elállási jogról, illetve annak hiányáról,
19. az előtörlesztéshez való jogról, és annak 24. § szerinti esetleges költségeiről,
20. a 14. § (4) bekezdése szerinti kötelezettségéről,
21. a 10. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségről, valamint
22. a megadott adatok érvényességének esetleges időbeli korlátozásáról.
(4) Ha a (3) bekezdés 7. pontja szerinti egyes hitelkamatok alkalmazásának feltételei eltérnek egymástól, a hitelkamat
módosításának gyakoriságára, feltételeire és eljárási szabályaira vonatkozó tájékoztatást valamennyi hitelkamat
tekintetében meg kell adni.
(5) Ha a (3) bekezdés 8. és 9. pontja vonatkozásában a fogyasztó a hitelezőt és a hitelközvetítőt tájékoztatja az általa
előnyben részesített hitel jellemzőiről, a hitelező és a hitelközvetítő a teljes hiteldíj mutató és a fogyasztó által
fizetendő teljes összeg tekintetében ezeket veszi figye lembe.
(6) Ha a hitelszerződés alapján a hitel lehívására több módon kerülhet sor, és ez eltérő hitelkamatokat vagy eltérő
hitelkamaton kívüli minden egyéb ellenszolgáltatást – ideértve díjat, jutalékot és költséget – jelentenek, a hitelező és
a hitelközvetítő ennek lehetőségét köteles jelezni.
(7) Ha a fogyasztó által fizetett részletek nem eredményezik haladéktalanul a hitelösszeg törlesztését, hanem
a hitelszerződésben, vagy ahhoz kapcsolódó megállapodásban meghatározott időszakokban és feltételek szerint
tőkeképzésre fordítják, az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás során a hitelező és a hitelközvetítő köteles egyértelműen
és tömören tájékoztatni, hogy a részletek megfizetése nem eredményezi automatikusan a hitel teljes összegének
visszafizetését, kivéve, ha a szerződésben a felek erről megállapodtak.
(8) Fizetési számlához kapcsolódó hitelkeret esetén a hitelező és a hitelközvetítő – a 2. melléklet szerinti
formanyomtatvány kitöltésével – az alábbiakról tájékoztatja a fogyasztót:
a) a (3) bekezdés 1–5. pontjában, 7. pontjában, 8. pontjában, 15. pontjában, 20. pontjában és 22. pontjában
foglaltakról,
b) a hitel felmondásának feltételeiről és módjáról,
c) olyan fizetési számlához kapcsolódó hitelkeret esetén, amely alapján nyújtott kölcsönt a hitelező felszólítására
kell visszafizetni arról, hogy a hitelező bármikor jogosult a hitel teljes összegének visszafizetését követelni,
valamint
d) olyan fizetési számlához kapcsolódó hitelkeret esetén, amely alapján nyújtott kölcsönt három hónapon belül
vagy a hitelező felszólítására kell visszafizetni a szerződés megkötését köve tően felmerülő hitelkamaton kívüli
minden egyéb ellenszolgáltatásról – ideértve díjat, jutalékot és költséget –, és ezek módosításának feltételeiről.
7. § (1) A hitelező és a hitelközvetítő a 6. §-ban meghatározott adatokon kívül kizárólag az 1. melléklet szerinti
formanyomtatványtól elkülönítetten adhat tájékoztatást.
(2) A hitelközvetítő a 6. § (3) bekezdése, illetve a 12. § (1) bekezdésének a) pontja szerinti tájékoztatással egyidejűleg
köteles feltüntetni, hogy a fogyasztó érdekében, vagy egy vagy több hitelező képviseletében jár el.
(3) A hitelközvetítő a hitelszerződés megkötését megelőzően köteles papíron vagy más tartós adathordozón a fogyasztót
tájékoztatni a részére fizetendő díj-, költség- és egyéb fizetési kötelezettségről.
8. § Ha a hitelszerződés megkötése a fogyasztó kérése alapján a távértékesítés keretében kötött pénzügyi ágazati
szolgáltatási szerződésekről szóló 2005. évi XXV. törvény (a továb biak ban: Tétv.) szerinti olyan távközlő eszköz útján
történik, amely a 6. § és a 7. § (2)–(3) bekezdése szerinti elő ze tes tájékoztatást nem teszi lehetővé, így különösen, ha
az a Tétv. 4. §-ának (3) bekezdése szerint telefonon történik, a hitelező és a hitelközvetítő a hitelszerződés megkötését
köve tően haladéktalanul köteles a 6. § és 7. § (2)–(3) bekezdése szerinti tájékoztatást megadni.
9. § Ha a fizetési számlához kapcsolódó hitelkeret-szerződés megkötése a fogyasztó kérése alapján a Tétv. szerinti olyan
távközlő eszköz útján történik, amely a 6. § (8) bekezdése és a 7. § (2)–(3) bekezdése szerinti elő ze tes tájékoztatást nem
teszi lehetővé, így különösen ha az a Tétv. 4. §-ának (4) bekezdése szerint telefonon történik, a hitelező és
a hitelközvetítő a hitelszerződés megkötését köve tően haladéktalanul köteles a 6. § (8) bekezdése és 7. §
(2)–(3) bekezdése szerinti tájékoztatást megadni.
10. § (1) A fogyasztó kérésére a hitelszerződés tervezetének egy példányát (mintaszerződés) díj-, költség- és egyéb fizetési
kötelezettségmentesen rendelkezésére kell bocsátani.
(2) Nem kell alkalmazni az (1) bekezdést, ha a hitelező a fogyasztóval nem kíván szerződést kötni.
11. § (1) A hitelező és a hitelközvetítő a 6. §, illetve a 12. § b) pontja szerinti tájékoztatása során köteles a fogyasztónak
felvilágosítást adni annak érdekében, hogy a fogyasztó felmérje, hogy a hitel igényeinek és pénzügyi
teljesítőképességének megfelel-e.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felvilágosítás kiterjed a hitel fő jellemzőire, a hitel fogyasztó pénzügyi helyzetére gyakorolt
hatására és a fizetés elmulasztásának következményeire, ideértve a késedelmi kamatra, a hitel felmondására és
a biztosítékok érvényesítésére vonatkozó tájékoztatást.
(3) A hitelező és a hitelközvetítő e § szerinti felvilágosítási kötelezettségének egyértelműen és tömören tesz eleget.
(4) A fogyasztó a hitelszerződést megelőző tájékoztatást tartalmazó formanyomtatvány másolatán aláírásával igazolja
annak átvételét és azt, hogy az e § szerinti felvilágosítást megkapta.
12. § (1) A hitelező és adott esetben a hitelközvetítő jelzáloghitel igénylése esetén azt megelőzően, hogy a fogyasztót
bármilyen hitelszerződés vagy ajánlat kötné, kellő időben köteles papíron vagy más tartós adathordozón – a fogyasztó
által megadott információk alapján – az alábbi tájékoztatást nyújtani a fogyasztónak:
a) általános tájékoztatás a hitelező által kínált jelzáloghitelről a 3. melléklet I. pontjában meghatározott tartalommal,
b) személyre szóló tájékoztatást a 3. melléklet II. pontjában meghatározott formanyomtatvány kitöltésével.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott tájékoztatást a fogyasztó által meghatározott hitelcélhoz igazodva
(konkrét hitelösszegre és futamidőre) a hitelbírálat elvégzését megelőzően kell átadni.
(3) A jelzáloghitelt igénylő fogyasztót tájékoztatni kell az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztatókkal kapcsolatos
kérdésekben ille té kes szervezetről a név és telefonszám megadásával.
13. § (1) A jelzáloghitel-szerződés tervezetének (mintaszerződés) egy példányát a fogyasztó részére díj-, költség- vagy egyéb
fizetési kötelezettségmentesen rendelkezésére kell bocsátani.
(2) Nem kell alkalmazni az (1) bekezdést, ha a hitelező a fogyasztóval nem kíván szerződést kötni.
A hitelképesség vizsgálata 14. § (1) A hitelező a fogyasztó hitelképességét a rendelkezésére álló információk alapján értékeli. A hitelképesség
vizsgálatának részletes szabályait jogszabály állapítja meg.
(2) Ha e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály eltérően nem rendelkezik, az információk a fogyasztó által
nyújtott tájékoztatáson és a hitelreferencia-szolgáltatás igénybevételén alapulhatnak.
(3) Ha a felek a hitelszerződés megkötését köve tően a hitel teljes összegének növelésében állapodnak meg,
a hitelszerződés módosítását megelőzően a hitelező köteles a fogyasztó hitelképességét díj-, költség- és egyéb fizetési
kötelezettségmentesen ismételten értékelni.
(4) Ha a hitelező a hitelreferencia-szolgáltatás igénybevétele alapján a fogyasztóval nem kíván szerződést kötni,
a fogyasztót a hitelreferencia-szolgáltatás igénybevétele során történő adatátadás eredményéről és
a hitelreferencia-szolgáltatás jellemzőiről haladéktalanul és díjmentesen tájékoztatja, kivéve, ha a tájékoztatási
kötelezettség teljesítését törvény vagy az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa kizárja.
A hitelszerződés formai és tartalmi követelményei 15. § A hitelszerződés egy példányát a fogyasztónak át kell adni.
16. § (1) A hitelszerződés – a (4) bekezdésben meghatározott eltéréssel – egyértelműen és tömören tartalmazza:
1. a hitel típusát,
2. a szerződő felek nevét (cégnevét) és levelezési címét (székhelyét),
3. a hitelközvetítő nevét (cégnevét) és levelezési címét (székhelyét),
4. a hitel futamidejét,
5. a hitel teljes összegét és lehívásának feltételeit,
6. termék értékesítésére vagy szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó halasztott fizetés formájában nyújtott hitel
esetén a termék vagy szolgáltatás megnevezését és készpénzárát,
7. a hitelkamatot és a hitelkamat feltételeit, esetlegesen a vonatkozó referencia-kamatlábat, valamint a hitelkamat
módosításának gyakoriságát, feltételeit és eljárási szabályait,
8. a teljes hiteldíj mutatót a hitelszerződés megkötésének időpontjára vonatkoztatva, annak kiszámításánál
figye lembe vett valamennyi feltételével,
9. a fogyasztó által fizetendő teljes összeget,
10. a fogyasztó által fizetendő törlesztőrészletek összegét, számát, és a törlesztés gyakoriságát, esetlegesen
a törlesztőrészleteknek a különböző hitelkamatú tartozásra történő elszámolásának sorrendjét,
11. határozott időtartamra vonatkozó tőketörlesztés esetén a fogyasztó arra vonatkozó jogát, hogy a tartozásról
törlesztési táblázat formájában kivonatot díj-, költség- és egyéb fizetési kötelezettségmentesen a hitelszerződés
fennállása alatt jogosult megkapni,
12. ha a fogyasztó a tőke törlesztésétől elkülönítetten köteles megfizetni a hitelkamatot és a hitelkamaton kívüli
minden egyéb ellenszolgáltatást – ideértve díjat, költséget, jutalékot –, ennek gyakoriságát, feltételeit és
összegét,
13. a fizetési számlához vagy a készpénz-helyettesítő fizetési eszközhöz kapcsolódó valamennyi jutalékot, díjat,
költséget vagy egyéb fizetési kötelezettséget, kivéve, ha a fizetési számla fenntartása nem kötelező,
14. a hitelkamaton kívüli minden egyéb ellenszolgáltatást – ideértve díjat, jutalékot és költséget – és módosításuk
feltételeit,
15. a késedelmi kamatot vagy az egyéb olyan fizetési kötelezettséget, amely a szerződésben vállalt kötelezettség
nem teljesítéséből származik,
16. a fizetés elmulasztásának következményeit,
17. adott esetben a közjegyzői díjra vonatkozó fizetési kötelezettséget,
18. adott esetben a biztosítékok és a biztosítás meghatározását,
19. az elállási (felmondási) jogot, illetve annak fenn nem állását, azon időszakot, amely alatt az elállási jog fennáll,
az elállási (felmondási) jog gyakorlásának feltételeit, módját és jogkövetkezményeit, ideértve a 21. § (4) és
(5) bekezdését,
20. a 22. § szerinti jogosultság fennállását és gyakorlásának feltételeit,
21. az előtörlesztéshez való jogot, gyakorlásának módját, az előtörlesztés esetleges költségeinek fennállását és azok
számítási módját,
22. a hitelszerződésre vonatkozó felmondási jogot és annak következményeit,
23. rendelkezésre áll-e a fogyasztó számára a szerződésből eredő jogviták peren kívüli rendezésére olyan lehetőség,
amelynek a hitelező aláveti magát, valamint
24. a felügyeleti hatóság nevét és székhelyét.
(2) Ha az (1) bekezdés 7. pontja szerinti egyes hitelkamatok alkalmazásának feltételei eltérnek egymástól, a hitelkamat
módosításának gyakoriságára, feltételeire és eljárási szabályaira vonatkozó tájékoztatást valamennyi hitelkamat
tekintetében meg kell adni.
(3) Ha a fogyasztó által fizetett részletek nem eredményezik haladéktalanul a hitelösszeg törlesztését, hanem
a hitelszerződésben vagy ahhoz kapcsolódó megállapodásban meghatározott időszakokban és feltételek szerint
tőkeképzésre fordítják, a hitelszerződésbe a hitelező köteles egyértelműen és tömören belefoglalni, hogy a részletek
megfizetése nem eredményezi automatikusan a hitel teljes összegének visszafizetését, kivéve, ha a szerződésben
a felek erről megállapodtak.
(4) Fizetési számlához kapcsolódó hitelkeret-szerződés egyértelműen és tömören tartalmazza:
a) az (1) bekezdés 1–5. pontjában, 7. pontjában és 8. pontjában foglaltakat,
b) a hitel teljes díját a hitelszerződés megkötésének időpontjára vonatkoztatva,
c) olyan fizetési számlához kapcsolódó hitelkeret esetén, amely alapján nyújtott kölcsönt a hitelező felszólítására
kell visszafizetni, a hitelező jogát, hogy bármikor jogosult a hitel teljes összegének visszafizetését követelni,
d) az elállási jog gyakorlásának feltételeit, módját és jogkövetkezményeit, valamint
e) a hitelkeret szerződés megkötését köve tően felmerülő, a hitelkamaton kívüli minden egyéb
ellenszolgáltatást – ideértve a díjat, jutalékot, költséget –, és ezek módosításának feltételeit.
(5) Semmis az a szerződés, amelyik nem tartalmazza az e §-ban meghatározott tartalmi elemeket. A szerződés
semmisségére csak a fogyasztó érdekében lehet hivatkozni. 17. § (1) A hitelszerződés fennállása alatt a hitelezőnek a fogyasztó kérésére a tartozásról törlesztési táblázat formájában
kivonatot a fogyasztónak díj-, költség- és egyéb fizetésikötelezettség-mentesen kell rendelkezésére bocsátania.
(2) Jelzáloghitel esetén a hitelező évente egyszer, illetve a kamatperiódus fordulónapján tájékoztatást ad a fogyasztónak
a tartozásról törlesztési táblázat formájában díj-, költség- és egyéb fizetésikötelezettség-mentesen.
(3) A törlesztési táblázat a törlesztőrészletek összegét, a törlesztés gyakoriságát és feltételeit, valamint az egyes
törlesztések tőke- és hitelkamat és hitelkamaton kívüli minden egyéb ellenszolgáltatás elemét – ideértve díjat,
jutalékot, költséget – elkülönítetten tartalmazza. Ha a hitelkamat mértéke nem rögzített, vagy a hitelkamaton kívüli
minden egyéb ellenszolgáltatás – ideértve díjat, jutalékot, költséget – a hitelszerződésben meghatározottak szerint
változhat, a törlesztési táblázatban egyértelműen és tömören jelezni kell, hogy a rendelkezésre bocsátott adatok
a változás időpontjáig érvényesek.
A hitel költségeinek módosítására vonatkozó tájékoztatási kötelezettség 18. § (1) Hitelkamat és a hitelkamaton kívüli minden egyéb ellenszolgáltatás – ideértve díjat, jutalékot és
költséget – módosítása esetén a hitelező a módosítás hatálybalépését megelőzően köteles tájékoztatni a fogyasztót
papíron vagy más tartós adathordozón a módosítás tényéről, a hitelkamat vagy a hitelkamaton kívüli minden egyéb
ellenszolgáltatás új mértékéről, a módosítást köve tően fizetendő törlesztőrészletek várható összegéről, és ha ennek
kapcsán a törlesztőrészletek száma vagy a törlesztés gyakorisága változik, ennek tényéről.
(2) A referencia-kamatlábhoz kötött hitelkamat esetén a felek az (1) bekezdéstől eltérően a hitelszerződésben
megállapodhatnak arról, hogy a hitelező a fogyasztót rendszeresen honlapján és az ügyfelek számára nyitva álló
helyiségében kifüggesztve tájékoztatja a referencia-kamatláb változásáról.
Fizetési számlához kapcsolódó hitelre vonatkozó tájékoztatási kötelezettség 19. § (1) A hitelező a fogyasztót a fizetési számlához kapcsolódó hitelkeret esetén köteles rendszeresen papíron vagy más
tartós adathordozón a (3) bekezdésben foglaltakról tájékoztatni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény 24. §-ának
(2) bekezdése szerinti utólagos tájékoztatás formájában történik, amelynek gyakoriságáról a felek a fizetési számlához
kapcsolódó hitelkeret szerződésben állapodnak meg.
(3) A hitelező a következő adatokról tájékoztatja a fogyasztót:
a) arról az időtartamról, amelyre a tájékoztatás vonatkozik,
b) a hitel lehívásának összegéről és a lehívás időpontjáról,
c) a tájékoztatást megelőző legutóbbi tájékoztatás időpontjáról és ezen időpontban fennálló, a fizetési számlához
kapcsolódó hitelegyenlegről, d) a tájékoztatás időpontjában fennálló, a fizetési számlához kapcsolódó hitelegyenlegről,
e) a teljesített törlesztés összegéről és a teljesítés időpontjáról,
f) a hitelkamatról,
g) a felmerült hitelkamaton kívüli minden egyéb ellenszolgáltatásról – ideértve díjat, jutalékot, költséget –, valamint
h) a törlesztés minimális összegéről, ilyen kikötés esetén.
(4) Hitelkamat és a hitelkamaton kívüli minden egyéb ellenszolgáltatás – ideértve díjat, jutalékot és
költséget – a fogyasztó számára kedvezőtlen módosítása esetén a hitelező a módosítás hatálybalépését megelőzően
köteles tájékoztatni a fogyasztót papíron vagy más tartós adathordozón a módosítás tényéről, a fizetési kötelezettség
új mértékéről, a módosítást köve tően fizetendő törlesztőrészletek összegéről, és ha ennek kapcsán a törlesztőrészletek
száma vagy a törlesztés gyakorisága változik, ennek tényéről.
(5) A referencia-kamatlábhoz kötött hitelkamat esetén a felek az (1) bekezdéstől eltérően a hitelszerződésben
megállapodhatnak arról, hogy a hitelező a fogyasztót rendszeresen honlapján és az ügyfelek számára nyitva álló
helyiségében kifüggesztve tájékoztatja a referencia-kamatláb változásáról.
Határozatlan idejű hitelszerződés 20. § (1) A fogyasztó a határozatlan idejű hitelszerződést bármikor felmondhatja a szerződésben meghatározott felmondási
idővel. Ha törvény eltérően nem rendelkezik, egy hónapnál hosszabb felmondási idő kikötése semmis.
(2) Ha a határozatlan idejű hitelszerződés a hitelező rendes felmondási jogát lehetővé teszi, a hitelező a határozatlan idejű
hitelszerződést rendes felmondással papíron vagy más tartós adathordozón, legalább két hónapos felmondási idővel
felmondhatja.
(3) A határozatlan idejű hitelszerződésben a felek megállapodhatnak abban, hogy a hitelező jogosult a fogyasztó lehívási
jogát – a hitelezőn kívül álló, a szerződésben meghatározott indok esetén – letiltani.
(4) A (3) bekezdés szerinti letiltás esetén a hitelező a letiltást megelőzően, de legkésőbb a letiltást köve tően papíron vagy
más tartós adathordozón haladéktalanul tájékoztatja a fogyasztót a letiltás tényéről és annak okairól.
(5) A hitelezőt nem terheli a (4) bekezdés szerinti tájékoztatási kötelezettség, ha a tájékoztatási kötelezettség teljesítését
jogszabály vagy az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa kizárja.
Elállási jog 21. § (1) A fogyasztó a hitelszerződéstől a szerződéskötés napjától számított tizennégy napon belül indokolás nélkül elállhat,
ha a hitel folyósítására még nem került sor. A fogyasztó a szerződéskötés napjától számított tizennégy napon belül
díjmentesen felmondhatja a hitelszerződést, ha a hitelt már folyósították.
(2) Ha a fogyasztó a 6. § és 7. § szerinti tájékoztatást a 8. § alapján a szerződéskötést köve tően kapja kézhez, elállási
(felmondási) jogát az (1) bekezdésben meghatározott időponttól eltérően a tájékoztatás kézhezvételétől számított
tizennégy napig gyakorolhatja.
(3) Az elállási (felmondási) jogot határidőben érvényesítettnek kell tekinteni, ha a fogyasztó az erre vonatkozó
nyilatkozatát az (1)–(2) bekezdésekben meghatározott határidő lejártáig – a 16. § (1) bekezdés 19. pontjának
meg fele lően – postára adja vagy egyéb igazolható módon azt a hitelezőnek elküldi.
(4) A fogyasztó az elállásról (felmondásról) szóló nyilatkozatának elküldését köve tően haladéktalanul, de legkésőbb
harminc napon belül köteles a felvett hitelösszeget és a hitel lehívásának időpontjától a visszafizetés időpontjáig
felszámítható, a szerződés szerint megállapított hitelkamatot a hitelezőnek visszafizetni.
(5) A fogyasztó elállása esetén a hitelező a (4) bekezdés szerinti összegen kívül kizárólag arra az összegre jogosult, amelyet
az államnak vagy önkormányzatnak a hitellel kapcsolatosan megfizetett, ha annak visszatérítésére nincs mód.
(6) A fogyasztó elállási jogának gyakorlása azt a hitelhez kapcsolódó járulékos szolgáltatásra vonatkozó szerződést is
felbontja, amely a hitelező által vagy egy harmadik fél és a hitelező elő ze tes megállapodása alapján a harmadik fél által
nyújtott szolgáltatásra vonatkozik.
Kapcsolt hitelszerződés 22. § (1) A fogyasztó – az Európai Unió kötelező jogi aktusának átültetése céljából elfogadott – jogszabályi rendelkezésen
alapuló elállási jogának gyakorlása egy termék értékesítésére vagy szolgáltatás nyújtására vonatkozó szerződés
tekintetében a kapcsolt hitelszerződést is felbontja.
(2) A 3. § 15. pont b) alpontja szerinti kapcsolt hitelszerződés esetén, ha
a) az értékesítő, illetve a szolgáltatás nyújtója a fogyasztóval kötött szerződés teljesítésével késedelembe esik, vagy
a szerződés hibás teljesítése a termék rendeltetésszerű használatát, illetve a szolgáltatás rendeltetésszerű
igénybevételét lehetetlenné teszi, és
b) a fogyasztó késedelemből, illetve hibás teljesítésből eredő követeléseinek az értékesítő, illetve a szolgáltatás
nyújtója nem tett határidőben eleget,
a fogyasztó a hitelszerződés alapján esedékessé váló törlesztést az igénye kielégítéséig visszatarthatja.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott visszatartási időszakra nem számítható fel hitelkamat és a hitelkamaton kívüli
ellenszolgáltatás, ideértve a díjat, jutalékot és költséget .
(4) A visszatartási jog gyakorlását megalapozó körülményekről a fogyasztó papíron vagy más tartós adathordozón
tájékoztatja a hitelezőt. A visszatartási jog a tájékoztatást köve tően illeti meg a fogyasztót.
(5) A 3. § 15. pont b) alpontja szerinti kapcsolt hitelszerződés esetén a hitelező és az értékesítő, illetve a szolgáltatás
nyújtója elő ze tesen megállapodik a késedelemből, illetve hibás teljesítésből eredő, határidőben nem rendezett
fogyasztói követelésekkel kapcsolatos tájékoztatásról, és a hitelezőnek a törlesztés visszatartása miatt kieső
kamatbevételének megtérítéséről.
Előtörlesztés 23. § (1) A fogyasztó minden esetben élhet a hitel részleges vagy teljes előtörlesztésével.
(2) Előtörlesztés esetén a hitelező csökkenti a hitel teljes díját az előtörlesztett részlet vonatkozásában a hitelszerződés
eredeti lejárata szerint fennmaradó időtartamára vonatkozó hitelkamattal, és hitelkamaton kívüli minden egyéb
ellenszolgáltatással.
24. § (1) A hitelező jogosult az előtörlesztéshez közvetlenül kapcsolódó, esetleges, méltányos és objektíve indokolt
költségeinek megtérítésére, ha az előtörlesztés olyan időszakra esik, amikor a hitelkamat rögzített.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott költségek mértéke nem haladhatja meg az előtörlesztett összeg egy százalékát, ha
az előtörlesztés időpontja és a hitel hitelszerződés szerinti lejáratának időpontja közötti időtartam meghaladja az egy
évet.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott költségek mértéke nem haladhatja meg az előtörlesztett összeg fél százalékát, ha
az előtörlesztés időpontja és a hitel hitelszerződés szerinti lejáratának időpontja közötti időtartam nem haladja meg
az egy évet.
(4) Az (1) bekezdés szerinti költségek nem haladhatják meg az előtörlesztés időpontja és a hitel hitelszerződés szerinti
lejáratának időpontja közötti időtartamra fizetendő hitelkamat összegét az előtörlesztés időpontjában érvényes
feltételek figye lembe véte lével.
(5) Nem illeti meg a hitelezőt az (1) bekezdés szerinti költségtérítés a fizetési számlához kapcsolódó hitelkeret-szerződés
esetén.
(6) Nem illeti meg a hitelezőt az (1) bekezdés szerinti költségtérítés, ha az előtörlesztés visszafizetési biztosítékként kötött
biztosítási szerződés alapján történt.
(7) Nem illeti meg a hitelezőt az (1) bekezdés szerinti költségtérítés, ha tizenkét hónap alatt egy alkalommal a fogyasztó
által teljesített előtörlesztés összege nem haladja meg a kétszázezer forintot.
25. § (1) Jelzáloghitel előtörlesztése esetén a hitelező jogosult az előtörlesztés miatt keletkező költségeinek megtérítésére.
Az érvényesített költségek mértéke – a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel – nem haladhatja meg
az előtörlesztett összeg 2 százalékát.
(2) Jelzáloglevéllel finanszírozott kölcsönszerződés esetén – ideértve a jelzálog-hitelintézet által refinanszírozott
kölcsönszerződést is – a hitelező jogosult az előtörlesztéssel kapcsolatos, az (1) bekezdésben meghatározott mértéket
meghaladó költségét is érvényesíteni, ha az előtörlesztés olyan időszakra esik, amikor a jelzáloghitel kamata rögzített,
vagy változó kamatú és az előtörlesztésre a kamatperióduson belül kerül sor. Az érvényesített költségek mértéke
ebben az esetben nem haladhatja meg az előtörlesztett összeg 2,5 százalékát.
(3) Az (1) vagy a (2) bekezdésben meghatározott költségen felül a hitelező az előtörlesztés során semmilyen további
fizetési kötelezettséget nem írhat elő.
(4) Nem illeti meg a hitelezőt az (1) vagy a (2) bekezdés szerinti költségtérítés, ha az előtörlesztés visszafizetési
biztosítékként kötött biztosítási szerződés alapján történt.
(5) Nem illeti meg a hitelezőt az (1) vagy a (2) bekezdés szerinti költségtérítés a fogyasztó teljes előtörlesztése
(végtörlesztés) esetén, ha a fogyasztó fennálló tartozása nem haladja meg az egymillió forintot és a megelőző tizenkét
hónap alatt előtörlesztést nem teljesített.
Hiteltúllépés 26. § (1) A pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény szerinti fizetési számla nyitására vonatkozó
keretszerződés megkötése során a felek megállapodhatnak abban, hogy a fogyasztó jogosult a hiteltúllépésre.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodás esetén a hitelező a fogyasztót köteles rendszeresen papíron vagy más tartós
adathordozón a 6. § (3) bekezdésének 7. pontjában foglaltakról tájékoztatni.
(3) Ha a hiteltúllépés időtartama az egy hónapot meghaladja, a hitelező haladéktalanul köteles a fogyasztót papíron vagy
más tartós adathordozón tájékoztatni a (4) bekezdésben foglaltakról.
(4) A hitelező a következő adatokról tájékoztatja a fogyasztót:
a) a hiteltúllépés tényéről,
b) a hiteltúllépés összegéről,
c) a hitelkamatról, és
d) a késedelmi kamatról vagy az egyéb olyan fizetési kötelezettségről, amely a hiteltúllépés egy hónapot meghaladó
voltából származik. Eljárás a fogyasztónak nyújtott hitelre vonatkozó rendelkezések megsértése esetén
27. § (1) E törvény és a végrehajtására kiadott jogszabály rendelkezéseinek betartását a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyelete ellenőrzi, és – ide nem értve a szerződés létrejöttének, érvényességének, joghatásainak és
megszűnésének, továbbá a szerződésszegésnek és annak joghatásainak megállapítását, valamint a (2) bekezdésben
meghatározott kivétellel – eljár e rendelkezések megsértése esetén.
(2) E törvénynek és a végrehajtására kiadott jogszabálynak a fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatra, így
különösen a fogyasztók tájékoztatására vonatkozó rendelkezéseinek megsértése esetén a fogyasztókkal szembeni
tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló törvény ben meghatározott hatóság jár el az ott meghatározott
szabályok szerint.
Egyéb rendelkezések 28. § (1) Ha a hitelező a fogyasztóval szembeni követelését harmadik személyre ruházza át, a fogyasztó az eredeti hitelezővel
szembeni követelése tekintetében a harmadik személy ellen jogosult keresetet benyújtani.
(2) Ha a hitelező a fogyasztóval szembeni követelését harmadik személyre ruházza át, nem köteles erről tájékoztatni
a fogyasztót, ha a harmadik személlyel kötött megállapodás alapján a fogyasztó felé a követelés átruházását köve tően
is hitelezőként jár el.
29. § (1) A fogyasztó az e törvény ben meghatározott jogairól érvényesen nem mondhat le.
(2) Ha a hitelszerződés az Európai Gazdasági Térség valamelyik államával szoros kapcsolatban áll, harmadik ország
jogának a felek által a szerződésre irányadó jogként való választása érvénytelen annyiban, amennyiben e harmadik
ország joga az említett államnak a 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető jogszabálya eltérést
nem engedő rendelkezésével ellentétes. Az érintett kérdésben a felek által választott jog helyett az említett állam jogát
kell a szerződésre alkalmazni.
Záró rendelkezések 30. § Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a teljes hiteldíj mutató meghatározására, számítására és közzétételére vonatkozó részletes szabályokat;
b) a hitelképesség vizsgálatának részletes szabályait.
31. § (1) E törvény – a (2)–(3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E törvény 1–3. §-a, 20–25. §-a és 35. §-a 2010. március 1-jén lép hatályba.
(3) E törvény 4–19. §-a, 26–30. §-a, 34. §-a és 36–38. §-a 2010. június 11-én lép hatályba.
(4) 2010. március 1-jén hatályát veszti:
a) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továb biak ban: Hpt.) 214. §-a és
214/A. §-a,
b) a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 7. §-ának (8) bekezdése.
(5) 2010. június 11-én hatályát veszti:
a) a Hpt. 212. §-át megelőző alcíme, 212–213. §-a, 214/B–214/C. §-a, 2. melléklete III. címének 5. pontja és 13. pontja,
6. melléklete I. címének 6. pontja,
b) a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 2. §-ának o)–p) pontja, 6. §-át megelőző fejezetcím, 7. §-a,
7/A. §-a, 57. § (1) bekezdésének a) pontja.
(6) A (4)–(5) bekezdés és a 33–37. § 2010. december 31-én hatályát veszti. Ez a bekezdés 2011. január 1-jén hatályát veszti.
32. § (1) E törvény rendelkezései – a (2)–(5) bekezdésben meghatározott kivétellel – kizárólag a 2010. június 11-ét köve tően
kötött szerződésekre alkalmazandóak.
(2) E törvény 20. §-a (3)–(5) bekezdésének, 21–25. §-ának és 35. §-ának rendelkezései kizárólag a 2010. március 1-jét
köve tően kötött szerződésekre alkalmazandóak.
(3) 2010. június 11-én már megkötött határozatlan idejű hitelszerződés esetén a hitelező köteles a 18. §-ban, a 19. §-ban és
a 26. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott tájékoztatási kötelezettségeknek eleget tenni.
(4) 2010. március 1-jén már megkötött határozatlan idejű hitelszerződésre a 20. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott
rendelkezéseket alkalmazni kell.
(5) E törvény 33. §-át a hatálybalépését köve tően előterjesztett végrehajtási kérelmek alapján indult végrehajtási
eljárásokban lehet alkalmazni.
33. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény a 181. §-t köve tően a következő 181/A. §-sal egészül ki:
„181/A. § (1) Jogi személy végrehajtást kérő által lakás kiürítése iránt kezdeményezett végrehajtási eljárásban a 147. §
(3) és (4) bekezdés szerinti lakóingatlanának elhagyására köteles természetes személy kötelezett kérelmére
a végrehajtó a lakóingatlan önkéntes kiürítésére – a végrehajtható okiratban – megállapított határidőt 90 nappal
meghosszabbítja, ha a kötelezettel szemben korábban rendbírságot nem szabtak ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelmet a kötelezett a végrehajtható okirat kézhezvételét követő 15 napon belül
terjesztheti elő.
(3) A határidő meghosszabbításáról szóló jegyzőkönyvet a végrehajtó a feleknek kézbesíti.”
34. § (1) A Hpt. 2. §-ának (2) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[E törvény rendelkezései nem terjednek ki:]
„h) a 130/A–130/D. §, a 130/H–130/O. §, a 2. melléklet V. fejezete és a 3. melléklet II. fejezetének 1.1–1.3 pontja
kivételével kereskedelmi kölcsönt nyújtó hitelezőre,”
(2) A Hpt. 6/B. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A pénzforgalmi intézmény hitelnyújtására a 199. §, a 201–211. § és a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi
CLXII. törvény rendelkezései meg fele lően alkalmazandóak.”
(3) A Hpt. 32/G. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„32/G. § Ha az Európai Unió másik tagállamának ille té kes felügyeleti hatósága arról tájékoztatja a Felügyeletet, hogy
a székhelyén bejegyzett hitelintézet Magyarországon fióktelepet nyit, illetve határon átnyúló szolgáltatást végez,
a Felügyelet tájékoztatja a hitelintézetet az ügyfelek védelmére vonatkozó rendelkezésekről, így különösen
a) az ügyfelekkel szembeni tájékoztatási kötelezettségekről,
b) az üzletszabályzat követelményéről, valamint
c) egyes pénzügyi szolgáltatások nyújtásának különös szabályairól.”
(4) A Hpt. 60. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A hitelintézet az (1) bekezdésben meghatározott személy részére csak az igazgatóság jelen lévő tagjainak több
mint kétharmados többséggel hozott döntése alapján – az igazgatóság által jóváhagyott szabályzat
szerint – a (2) bekezdésben meghatározottakon túlmenően kizárólag fogyasztónak nyújtott hitelt nyújthat,
amelyekről elkülönített nyilvántartást vezet. Fióktelep formájában működő hitelintézet esetében a belső hitelnek
minősülő fogyasztónak nyújtott hitel esetén a vezető állású személyek egyhangú döntése szükséges. A hitelintézet
igazgatósága, illetve a fióktelep vezető állású személyei által hozott döntésnek tartalmaznia kell a kamat és a törlesztés
feltételeit is.”
(5) A Hpt. 130/A. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az adatkérési igényben megjelölt, – a 2. számú melléklet V. fejezetének 1. pontjában
meghatározott – nyilvántartottra vonatkozó referenciaadaton kívül a KHR-ből a referenciaadat-szolgáltató részére
egyéb adat nem adható át. Természetes személy referenciaadataira vonatkozó adatkérési igény kizárólag a 3. §
(1) bekezdésének b)–c) és e)–f) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra irányuló szerződés, vagy a kereskedelmi
kölcsön nyújtására irányuló szerződés, vagy a Bszt.-ben meghatározott befektetési hitel nyújtására, ille tő leg a Tpt.-ben
meghatározott értékpapír-kölcsönzésre vonatkozó szerződés megkötését megalapozó döntés meghozatalához vagy
a 130/J. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatás megadásának céljára használható fel.”
(6) A Hpt. 130/A. §-a a következő (10)–(12) bekezdéssel egészül ki:
„(10) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás megkülönböztetésmentesen köteles biztosítani a KHR-hez történő
csatlakozás lehetőségét a kereskedelmi kölcsönt nyújtó hitelező számára, valamint az Európai Unió másik
tagállamában székhellyel rendelkező hitelező (a továb biak ban: más tagállambeli hitelező) számára, ha
Magyarországon határon átnyúló szolgáltatást végez.
(11) Más tagállambeli hitelező részére kizárólag a határon átnyúló tevékenysége vonatkozásában, a KHR-t kezelő
pénzügyi vállalkozás a KHR-ben kezelt adatot csak akkor továbbíthat, ha:
a) ezt a más tagállambeli hitelező a KHR-hez történő csatlakozásról szóló írásbeli nyilatkozattal kérelmezi,
b) a csatlakozási nyilatkozatban kötelezettséget vállal arra, hogy a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól igényelt
adatokat kizárólag az e törvény ben meghatározottaknak meg fele lően használja fel és
c) írásban nyilatkozik arról, hogy mind az ügyfél, mind a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás tekintetében
az e törvény ben a referenciaadat-szolgáltatóra meghatározott szabályoknak meg fele lően jár el és teljesíti
a tájékoztatási, adatátadási és egyéb kötelezettségeket.
(12) Más tagállambeli hitelező KHR részére teljesítendő adatátadási kötelezettsége a határon átnyúló szolgáltatást
igénybevevő nyilvántartottnak a határon átnyúló szolgáltatással összefüggő a 3. sz. mellékletben meghatározott
adataira terjed ki.”
(7) A Hpt. 130/C. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a természetes személynek
a 3. számú melléklet II. fejezetének 1.1–1.2 pontja szerinti referenciaadatait, aki a 3. § (1) bekezdésének b)–c) és
e)–f) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződésben, kereskedelmi kölcsönszerződésben,
valamint a külön jogszabályban meghatározott hallgatói hitelszerződésben vállalt fizetési kötelezettségének oly
módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozásának összege meghaladja a késedelembe esés
időpontjában érvényes legkisebb összegű havi minimálbért és ezen minimálbérösszeget meghaladó késedelem
folyamatosan, több mint kilencven napon keresztül fennállt.”
(8) A Hpt. 130/D. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„130/D. § A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a természetes
személynek a 3. számú melléklet II. fejezetének 1.1 és 1.3 pontja szerinti referenciaadatait, aki a 3. § (1) bekezdésének
b)–c) és e)–f) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés, a kereskedelmi kölcsönszerződés,
valamint a külön jogszabályban meghatározott hallgatói hitelszerződés megkötésének kezdeményezése során
 valótlan adatot közöl, hamis vagy hamisított okiratot használ, ha mindez okirattal bizonyítható.”
(9) A Hpt. 209. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„209. § A hitel- és a kölcsönszerződés általános szerződési feltételeit magában foglaló üzletszabályzatnak tartalmaznia
kell legalább
a) a hitelintézet teljes nevét, a tevékenységi engedély számát és dátumát,
b) azt, hogy változtatható-e, és ha igen, milyen módon a kamat,
c) a kamatszámítás módját,
d) az egyéb díjakat és költségeket,
e) a szerződést biztosító mellékkötelezettségeket,
f) a KHR-rel kapcsolatos adatkezelési szabályokat, a jogorvoslati lehetőségekre való figyelemfelhívással együtt.”
(10) A Hpt. 214/D. §-át megelőző alcím és 214/D. §-ának helyébe a következő rendelkezés lép:
„Tájékoztatás egyes betétszerződések tekintetében
214/D. § A kereskedelmi kommunikációban – az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott
esetekben – fel kell tüntetni a betét egységesített betéti kamatláb mutatóját. E mutató számítására és feltüntetése
módjára vonatkozó szabályokat az e törvény végrehajtására kiadott külön jogszabály határozza meg.”
(11) A Hpt. 235. §-a (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg:]
„c) az egységesített betéti kamatláb mutató számítására és közzétételére,”
[vonatkozó részletes szabályokat.]
(12) A Hpt. 2. számú melléklete I. címe 10.4. pontjának b) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Nem minősül pénzkölcsön nyújtásának]
„b) az egymással áruszállítási vagy szolgáltatási jogviszonyban álló vállalkozások vagy természetes személyek által
e jogviszonyra tekintettel adott halasztott fizetés vagy előleg (kereskedelmi kölcsön), ide nem értve a pénzügyi
intézmény által kötött ilyen ügyleteket,”
(13) A Hpt. 2. melléklete V. címének 3–4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. Referenciaadat-szolgáltató: a 3. § (1) bekezdésének b)–c), illetve e)–f) pontjában foglalt tevékenységek legalább
egyikét végző pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény, a Diákhitel Központ, a kizárólag garanciavállalással,
ille tő leg készfizető kezesség vállalásával foglalkozó jogi személy, a Bszt. 5. §-a (2) bekezdésének c) pontjában foglalt
tevékenységet végző hitelintézet, befektetési vállalkozás, valamint a Tpt. szerinti értékpapír-kölcsönzést végző
hitelintézet, befektetési vállalkozás, befektetési alap, befektetési alapkezelő, elszámolóházi tevékenységet végző
szervezet, önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, magánnyugdíjpénztár, pénzügyi intézmény, központi értéktár és
biztosító. Referenciaadat-szolgáltató a kereskedelmi kölcsönt nyújtó hitelező, valamint a határon átnyúló szolgáltatást
végző más tagállambeli hitelező, ha a KHR-hez csatlakozott.
4. Vállalkozás: a gazdasági társaság, az európai részvénytársaság, a szövetkezet, a lakásszövetkezet és az egyéni
vállalkozó, ide nem értve a referenciaadat-szolgáltatót. Vállalkozásnak minősül a referenciaadat-szolgáltató, ha
kereskedelmi kölcsönt nyújt.”
(14) A Hpt. 3. melléklete II. címe 1.2. pontjának felvezető szövege helyébe a következő rendelkezés lép:
„1.2. a 3. § (1) bekezdésének b)–c) és e)–f) pontjában meghatározott szolgáltatásra, kereskedelmi kölcsönre, valamint
a hallgatói hitelre vonatkozó szerződési adatok:”
(15) A Hpt. 3. melléklete II. címe 1.3. pontjának felvezető szövege helyébe a következő rendelkezés lép:
„1.3. a 3. § (1) bekezdésének b)–c) és e)–f) pontjában foglalt szolgáltatásra vonatkozó szerződés, a kereskedelmi
kölcsönszerződésre, valamint a külön jogszabályban meghatározott hallgatói hitelszerződés kezdeményezésére
vonatkozó adatok:”
35. § A jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény 7. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„7. § A jelzálog-hitelintézet jogosult az előtörlesztés miatt keletkező költségeinek megtérítésére. Fogyasztónak
nyújtott hitel esetében az előtörlesztésre a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény rendelkezéseit
kell alkalmazni.”
36. § (1) A Tétv. 3. §-ának (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A (2)–(3) bekezdésben meghatározott tájékoztatás helyett a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi
CLXII. törvény 6. §-ban és 7. §-ban előírt tájékoztatást kell megadni, ha fogyasztónak nyújtott hitel nyújtására kerül sor.”
(2) A Tétv. 3. §-a következő (8)–(9) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott tájékoztatás helyett a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi
CLXII. törvény 6. § (8) bekezdésében előírt tájékoztatást kell megadni, ha fizetési számlához kapcsolódó hitelkeret
nyújtására kerül sor.
(9) Amennyiben az egymást követő ügyletek, illetve az azonos jellegű elkülönült műveletek, amelyek időbeli
kapcsolatban állnak egymással, az 1. § (2) bekezdésétől eltérően, alapmegállapodás nélkül ugyanazon felek között
kerülnek végrehajtásra, az (1)–(8) bekezdések rendelkezéseit kizárólag az első ügyletre vagy műveletre kell alkalmazni.
Ha egy évnél hosszabb ideig nem kerül sor ügylet vagy azonos jellegű művelet teljesítésére, az ezt követő ügyletet
vagy műveletet új ügyletnek, illetve egy újabb műveletsor első műveletének kell tekinteni, és arra
az (1)–(7) bekezdések rendelkezéseit ismét alkalmazni kell.”
(3) A Tétv. 4. §-a a következő (3)–(4) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott tájékoztatás fogyasztónak nyújtott hitel nyújtása esetén legalább
a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 6. §-a (3) bekezdésének 4–7. pontjában, 9. pontjában és
6. §-a (4) bekezdésében foglalt adatokat, a hitel teljes összegét és a teljes hiteldíj mutatót egy reprezantatív példával
tartalmazza.
(4) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott tájékoztatás fizetési számlához kapcsolódó hitelkeret nyújtása esetén
legalább a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 6. §-a (3) bekezdésének 4., 7. és 8. pontja,
továbbá 6. § (8) bekezdésének c) pontjában foglalt adatokat tartalmazza, ha fogyasztó a fizetési számlához kapcsolódó
hitelkeret azonnali rendelkezésre bocsátását kéri.”
(4) A Tétv. a 8. §-át köve tően a következő 8/A. §-sal egészül ki:
„8/A. § A 6–8. §-ban foglaltak helyett a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 21. §-ában foglaltak
szerint kell eljárni, ha a fogyasztónak nyújtott hitelszerződéstől történő elállásra kerül sor.”
37. § (1) A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2007. évi CXXXV. törvény (a továb biak ban: Psztv.) 4. §-a
a következő (2) bekezdéssel egészül ki és a § eredeti szövegének számozása (1) bekezdésre változik:
„(2) A Felügyelet látja el a kereskedelmi kölcsönt nyújtó hitelező felügyeletét a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló
2009. évi CLXII. törvény hatálya alá tartozó tevékenysége tekintetében.”
(2) A Psztv. 5. §-a (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Felügyelet látja el a feladatkörében a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását]
„a) a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló
2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet,”
(3) A Psztv. 9. §-ának (1) bekezdése a következő q) ponttal egészül ki és az (1) bekezdés jelenlegi q) pontjának jelölése
r) pontra változik:
[A Felügyelet honlapján közzéteszi]
„q) azon – az Európai Unió kötelező jogi aktusának átültetése céljából elfogadott – jogszabályi rendelkezések
felsorolását, amelyek alapján a fogyasztó a termék értékesítésére vagy szolgáltatás nyújtására vonatkozó szerződéstől
elállhat,”
38. § Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2008/48/EK irányelve (2008. április 23.) a fogyasztói hitelmegállapodásokról és
a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (1. § 2. § (1)–(2) bekezdése, 3–11. §, 14–16. §, 17. § (1) és
(3) bekezdése, 18–24. §, 26–32. §, 34. §, 36–38. § továbbá az 1. és 2. melléklet,
b) a Bizottság 2001/193/EK ajánlása (2001. március 1.) a fogyasztóknak a lakáshitel szerződések megkötését
megelőzően nyújtandó tájékoztatásról (a 12. § és a 3. melléklet).
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2014. (IV. 9.) KüM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Dr. Babity Jánost – 2014. április 1-jétől a kinevezés visszavonásáig, de legfeljebb hat hónap időtartamra – a külképviseleti
választások lebonyolításáért felelős miniszteri biztossá kinevezem.
2. § A miniszteri biztos fenti tevékenysége ellátásáért a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (7) bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra jogosult.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külügyminiszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 12/2013. (X. 31.) KüM utasítás.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
344/2015. (VIII. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
számos nemzetközi elismeréssel honorált és kivételesen népszerű, a különféle hangszeres műfajok mellett a kortárs
operairodalmat is kiemelkedő alkotásokkal gazdagító zeneszerzői életműve, világviszonylatban is jelentős,
különösen a  modern zene interpretálásában egyedülálló karmesteri munkája, valamint a  fiatal zeneszerzők és
karmesterek képzését támogató tevékenysége elismeréseként
Eötvös Péter Kossuth-díjas és Bartók-Pásztory-díjas zeneszerző, karmester, zenepedagógus, a Széchenyi Irodalmi és
Művészeti Akadémia tagja, a Római Santa Cecilia Akadémia tiszteleti tagja, a Belga Királyi Akadémia, a Svéd Királyi
Zeneakadémia, valamint a Drezdai és a Berlini Művészeti Akadémia tagja, a Magyar Kultúra Nagykövete részére a
MAGYAR SZENT ISTVÁN REND kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2013. (I. 10.) NFM rendelete az Amerikai Egyesült Államokban „Friends of Hungary” elnevezéssel működő jogi személy felett az államot megillető tulajdonosi jogokat gyakorló és kötelezettségeket teljesítő szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § d) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Amerikai Egyesült Államokban „Friends of Hungary” elnevezéssel az állam képviseletében jogi személy alapítására,
valamint a létrejövő jogi személy tekintetében – gazdasági társasági forma esetén a gazdasági társaságban fennálló
társasági részesedések felett – az államot megillető tulajdonosi jogok gyakorlására és kötelezettségek teljesítésére
2062. december 31-ig terjedő időtartamra a Miniszterelnökség jogosult.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
5/2015. (II. 27.) BM rendelete az atomenergia alkalmazásával kapcsolatos sajátos tűzvédelmi követelményekről és a hatóságok tevékenysége során azok érvényesítésének módjáról.
Az atomenergiáról szóló 1996.  évi CXVI.  törvény 68.  § (7)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 10.  pontjában foglalt feladatkörömben eljárva,
a  kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME rendelet 1.  § c)  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. Hatály, értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) az atomerőmű, a kutatóreaktor, a kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolója és
b) a  radioaktív hulladékok átmeneti tárolását vagy végleges elhelyezését biztosító radioaktívhulladék-tároló
(a továbbiakban együtt: tároló létesítmény)
sajátos tűzvédelmi szabályaira, a  tűzesetek megelőzésének, a  tűzoltási feladatok ellátásának, a  tűzvizsgálatnak,
valamint ezek feltételei biztosításának követelményeire, a  tervezés, az engedélyezés, a  létesítés, az üzemeltetés és
ellenőrzés során e követelmények érvényre juttatására, valamint a tűzvédelmi ellenőrzések rendjére.
(2) Az  e  rendelettel megállapított műszaki követelményeket létező technológiai létesítmény, valamint
az  (1) bekezdésben felsorolt létesítményekbe kerülő berendezés építésügyi, létesítési eljárása során a  tervezésnél,
az  átalakításnál, a  bővítésnél és a  módosításnál – az  e  tevékenységekkel érintett rész vonatkozásában – kell
alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) manuális tűzoltási képesség: a  létesítményi tűzoltóság vagy az  atomerőmű, a  kutatóreaktor, a  kiégett
fűtőelemek átmeneti száraz tárolója, valamint a  tároló létesítmény személyzetének beavatkozása
az  atomerőműben, a  kutatóreaktorban, a  kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolójában és a  tároló
létesítményben keletkezett tűz esetén;
b) másodlagos tűzszakasz: tűzszakaszon belül tűzgátló szerkezettel körülhatárolt tér, helyiség, épületrész;
c) mélységi védelem: a  tűzesetek keletkezésének megelőzése, a  tűzesetek lehető leggyorsabb detektálása és
eloltása a  kár csökkentése érdekében, valamint a  még nem eloltott tüzek terjedésének megakadályozása
annak érdekében, hogy az  atomerőmű, a  kutatóreaktor, a  kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolója és
a tároló létesítmény funkcióira gyakorolt hatásuk minimalizálható legyen;
d) technológiai létesítmény: az  atomerőművön, a  kutatóreaktoron, a  kiégett fűtőelemek átmeneti száraz
tárolóján, valamint a tároló létesítményen belüli nukleáris, radioaktív technológiát és a nukleáris, radioaktív
technológia működéséhez szükséges kiszolgáló gépet, berendezést tartalmazó helyiség, épület, építmény;
e) technológiai tűzszakasz: nukleáris technológiát és a nukleáris technológia működéséhez szükséges kiszolgáló
gépet, berendezést, helyiséget tartalmazó tűzszakasz;
f ) tűzbiztonság: az  atomerőmű, a  kutatóreaktor, a  kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolója, valamint
a  tároló létesítmény azon minőségi sajátossága, amely műszaki és szervezési megoldások alkalmazásával
biztosítja a  létesítmények tűzvédelmét társadalmilag, hatóságilag és nemzetközileg elfogadott gyakorlat
figyelembevételével;
g) tűzkockázat: az  atomerőmű, a  kutatóreaktor, a  kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolója és tároló
létesítmény biztonsági rendszerei, rendszerelemei tűz általi veszélyeztetettségének mértéke.
2. Nukleáris Tűzvédelmi Szabályzat, Radioaktívhulladék-tároló Tűzvédelmi Szabályzat és szervezeti
szabályok
3. § (1) Az  atomerőműben, a  kutatóreaktorban, a  kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolójában a  tűzmegelőzés és
a  tűzvizsgálat sajátos követelményeit magába foglaló Nukleáris Tűzvédelmi Szabályzatot (a  továbbiakban:
Szabályzat) az 1. melléklet határozza meg.
(2) A  tároló létesítményben a  tűzmegelőzés és a  tűzvizsgálat sajátos követelményeit magába foglaló
Radioaktívhulladék-tároló Tűzvédelmi Szabályzatot (a továbbiakban: RTSZ) a 2. melléklet határozza meg.
(3) A Szabályzat I. fejezet 10–14. pontja, II. fejezet 10–14. pontja, III. fejezet 9–13. pontja és az RTSZ I. fejezet 9–13. pontja
tűzvédelmi használati előírás. A Szabályzatban és az RTSZ-ben meghatározott, tűzvédelmi használati előírásnak nem
minősülő követelmény létesítési előírás.
(4) Az atomerőműben, a kutatóreaktorban, a kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolójában és a tároló létesítményben
alkalmazandó tűzterhelés meghatározását a  3.  melléklet, az  éghető anyagok fűtőértékét és testsűrűségét
a 4. melléklet határozza meg.
(5) E  rendelet mellékleteiben foglaltak alól eltérést, a  tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről,
a  tűzvédelmi bírságról és a  tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balesetbiztosításáról szóló
kormányrendeletben meghatározott tűzvédelmi hatóság engedélyezhet.
(6) Ha az  atomenergiáról szóló törvény szerinti engedélyes az  atomerőmű, a  kutatóreaktor, a  kiégett fűtőelemek
átmeneti száraz tárolója és a tároló létesítmény tűzvédelmét
a) a Szabályzatban, illetve az RTSZ-ben foglaltaktól eltérően kívánja biztosítani, akkor az eltérés engedélyezési
eljárása során,
b) más tűzvédelmi jogszabályban foglaltaktól eltérően kívánja biztosítani, akkor az  azon jogszabályban
megengedett eltérés engedélyezési eljárása során
tűzkockázat-elemzéssel alátámasztottan kell igazolnia, hogy a választott megoldás nem jelent kockázatnövekedést,
valamint a tűzkockázat-elemzésben meg kell határoznia az indokolt és szükséges ellensúlyozó intézkedéseket.
4. § (1) Az  atomerőműben, a  kutatóreaktorban, a  kiégett nukleáris fűtőelemek átmeneti száraz tárolójában és a  tároló
létesítményben a megelőző tűzvédelmi feladatok ellátására tűzvédelmi szervezetet kell létrehozni.
(2) A  tűzvédelmi tevékenységek koordinálására vonatkozó feladatokat az  atomerőmű szervezetében önálló
munkakörként kell meghatározni.
(3) A tűzvédelmi szervezet tagjai kötelesek a tűzvédelmi követelmények betartását ellenőrizni. A tűzvédelmi szervezet
tagjai – belső szabályzókban meghatározott eljárási rendben – a  tűzvédelmi követelmények megsértése esetén
a munkavégzést leállíthatják.
(4) Az  atomerőmű, a  kutatóreaktor, a  kiégett nukleáris fűtőelemek átmeneti száraz tárolója és a  tároló létesítmény
személyzetét elméleti és gyakorlati képzésben kell részesíteni, amely munkakörfüggően tartalmazza az  általános
tűzvédelmi ismereteken túl a kézi tűzoltó készülékek, légzésvédelmi és egyéni védőeszközök kezelését, használatát.
3. A hatósági ellenőrzésre vonatkozó speciális szabályok 5. § (1) Az üzemelő atomerőmű létesítményei vonatkozásában a tűzvédelmi hatóság 3 éves ciklusidejű átfogó ellenőrzési
ütemtervet (a továbbiakban: ütemterv) készít éves bontásban.
(2) Az ütemtervnek tartalmaznia kell:
a) az ellenőrzés helyszínének, az érintett gazdálkodó szervezetnek a megnevezését,
b) az ellenőrzés időpontját a hónap megjelölésével,
c) az ellenőrzési ciklusidőt.
(3) Az  ütemtervet tájékoztatás céljából meg kell küldeni az  Országos Atomenergia Hivatal (a  továbbiakban: OAH) és
az atomerőmű részére.
(4) Az ütemterv ciklusideje alatt a létesítmény teljes tűzvédelmi lefedettségének vizsgálatát végre kell hajtani.
 (5) Az  atomenergia alkalmazására feljogosított engedélyesnek tájékoztatnia kell a  tűzvédelmi hatóságot a  következő
évi főjavítások időtartamáról.
 (6) A  főjavítások időtartama alatt – reaktorblokkonként évente 1 alkalommal – a  tűzvédelmi hatóság célellenőrzés
keretében vizsgálja a tűzvédelmi követelmények teljesülését. 6. § Új atomerőművi blokk és új kutatóreaktor kivitelezése során a tűzvédelmi követelmények teljesülését a tűzvédelmi
hatóság ellenőrzi.
7. § A tűzvédelmi hatóság 3 évente átfogó tűzvédelmi ellenőrzést tart a kutatóreaktor, a kiégett nukleáris fűtőelemek
átmeneti száraz tárolója, valamint a tároló létesítmény területén.
8. § (1) A  tűzvédelmi hatóság a  tervezett tűzvédelmi ellenőrzés időpontjáról az  engedélyest és az  OAH-t egyidejűleg
tájékoztatja.
(2) A tűzvédelmi ellenőrzésen az OAH képviselője megfigyelőként részt vehet.
 (3) A tűzvédelmi ellenőrzésen tapasztaltakról, valamint az ezt esetlegesen követő hatósági intézkedésről a tűzvédelmi
hatóság az OAH-t tájékoztatja. 9. § (1) A  tűzesetről az  atomenergia alkalmazására feljogosított engedélyesnek a  tűzriasztást követően tájékoztatnia kell
az OAH-t.
(2) Az atomerőműben, a kutatóreaktorban, a kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolójában és a tároló létesítményben
bekövetkezett tűzeseménnyel kapcsolatban lefolytatott engedélyesi vizsgálatról az  OAH tájékoztatja az  első fokú
tűzvédelmi hatóságot.
(3) A tűzvédelmi hatóság a lefolytatott tűzvizsgálati eljárás eredményéről tájékoztatja az OAH-t.
4. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2015. március 5-én lép hatályba.
11. § Hatályát veszti a  tűzvédelem atomenergia alkalmazásával kapcsolatos sajátos követelményeiről és a  hatóságok
tevékenysége során azok érvényesítésének módjáról szóló 19/2007. (VIII. 29.) ÖTM rendelet.
12. § E rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és
az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1998. június 22-i, 98/34/EK
európai és tanácsi irányelv – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 8–10. cikke szerinti
előzetes bejelentése megtörtént.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1130/2018. (III. 19.) Korm. határozata a berettyóújfalui strand, uszoda és gyógyvizes fürdő fejlesztéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Berettyóújfalu, belterület 1574 helyrajzi számú ingatlanon található berettyóújfalui strand,
uszoda és gyógyvizes fürdő kibővítésre kerüljön, illetve ehhez kapcsolódóan út- és parkolóépítés valósuljon meg
a részére bemutatott és általa megtárgyalt koncepció szerint (a továbbiakban: Beruházás);
2. egyetért azzal, hogy a Beruházás építtetője Berettyóújfalu Város Önkormányzata;
 3. egyetért azzal, hogy a  Beruházás teljes költségigénye – a  Nemzeti Fejlesztési Minisztériumot terhelő tranzakciós
illetéket és kincstári díjakat is beleértve – 1 262 769 143 forint, melyből a központi költségvetésből mindösszesen
legfeljebb 1 072 769 143 forint kerül biztosításra, mellyel összefüggésben
a) az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
300 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 5. Önkormányzatok feladatainak 2016. évi döntés szerinti támogatása I. cím, 5. Berettyóújfalu Város
feladatainak támogatása alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím, 25. Turisztikai fejlesztési
célelőirányzat jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével gondoskodjon
–  a  Nemzeti Fejlesztési Minisztériumot terhelő tranzakciós illetéket és kincstári díjakat is beleértve  –
a  2019.  évben szükséges legfeljebb 772 769 143 forint forrás rendelkezésre állásáról a  2019.  évi központi
költségvetésben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b) alpont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2004. (IV. 27.) FVM rendelete a szárított takarmány kvótával szabályozott támogatása 2004/2005. gazdasági évtől történő igénylésének általános feltételeiről.
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2003. évi LXXIII. törvény 45. § (2) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel a
Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló
115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet (a továbbiakban:
MePAR rendelet), valamint a takarmányok előállításáról,
forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló 2001. évi
CXIX. törvény (a továbbiakban: Takarmány-törvény) rendelkezéseire — a következőket rendelem el:
Általános szabályok 1. § (1) A takarmány előállító üzem (a továbbiakban: feldolgozó) szárított takarmány kvótával szabályozott támogatásra (a továbbiakban: támogatás) jogosult az e rendeletben meghatározott feltételek szerint.
(2) E rendelet a Tanácsnak a szárított takarmány piacának közös szervezéséről szóló 603/95/EK rendeletének
(a továbbiakban: Tanácsi rendelet) és a Bizottságnak a
szárított takarmány piacának közös szervezéséről szóló
603/95/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 785/95/EK rendeletének
(a továbbiakban: Bizottsági rendelet), valamint a Bizottságnak a takarmányok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek meghatározásáról szóló
371/76/EGK irányelvének végrehajtási szabályait tartalmazza. A Tanácsi és a Bizottsági rendelet alkalmazásában
az illetékes hatóság szerepét a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) tölti be.
(3) E rendelet alkalmazásában:
a) gazdasági év: a Tanácsi rendelet 2. cikkében megha
tározott időszak;
b) szárított takarmány: a Tanácsi rendelet 1. cikkében
meghatározott termékek;
c) tétel: a Bizottsági rendelet 2. cikk 4. bekezdésében
meghatározott mennyiség; d) keverék: a Bizottsági rendelet 2. cikk 5. bekezdésében meghatározott termék;
e) feldolgozó: olyan, a Bizottsági rendelet 2. cikk 2. bekezdésében meghatározott üzem, amely az Európai Unió
Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában,
illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az
ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről szóló 141/2003.
(IX. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet)
alapján regisztrált ügyfél, és amely az MVH által e rendelet
vagy a szárított takarmány kvótával szabályozott támogatása 2004/2005. gazdasági évtől történő igényléséhez szükséges jóváhagyás általános feltételeiről szóló 43/2004.
(IV. 9.) FVM rendelet alapján kiadott jóváhagyással rendelkezik;
f) felvásárló: olyan, a Bizottsági rendelet 2. cikk 3. bekezdésében meghatározott természetes vagy jogi személy,
illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki a
Korm. rendelet szerint regisztrált ügyfél, és aki az MVH
által e rendelet vagy a szárított takarmány kvótával szabályozott támogatása 2004/2005. gazdasági évtől történő
igényléséhez szükséges jóváhagyás általános feltételeiről
szóló 43/2004. (IV. 9.) FVM rendelet alapján kiadott jóváhagyással rendelkezik;
g) termelő: olyan, a Korm. rendelet szerint regisztrált
ügyfél, aki a zöldtakarmányt az általa hasznosított mezőgazdasági parcellán megtermeli;
h) termeltetési szerződés: a jóváhagyott feldolgozó, illetve a felvásárló által a termelővel kötött szerződés a zöldtakarmány termesztésre vonatkozóan;
i) feldolgozási szerződés: a feldolgozó és a termelő közötti szerződés a termelő által termesztett zöldtakarmány
feldolgozására vonatkozóan; a termelő a feldolgozásért
szerződésben meghatározott árat fizet, és a takarmány a
feldolgozás után is a tulajdonában marad;
j) szállítási nyilatkozat: az az irat, amelyet a feldolgozó
abban az esetben állít ki, amennyiben
— a feldolgozó a saját maga, illetve — szövetkezet esetén — a tagjai által megtermelt takarmányt dolgozza fel,
illetve;
— a feldolgozó a zöldtakarmányt a felvásárlótól szerzi be;
k) mezőgazdasági parcella: a MePAR rendelet 1. §
c) pontjában meghatározott terület;
l) fizikai blokk: MePAR rendelet 1. § a) pontjában meg
határozott földfelszín;
m) blokkazonosító: MePAR rendelet 1. § b) pontjában
meghatározott azonosító;
n) fizikai blokktérkép: MePAR rendelet 1. § f) pontjá
ban meghatározott térkép;
o) maximálisan támogatható mennyiség: a Tanácsi ren
delet 4. cikk 1. bekezdésében meghatározott szárított
takarmány mennyiség, amelyre támogatás fizethető;
p) nemzeti maximálisan támogatható mennyiség: a
Tanácsi rendelet 4. cikk 2. bekezdésében meghatározott,
az egyes tagállamokban a támogatásra jogosult mennyiség;
q) engedélyezett laboratórium: azon laboratórium, melyeket az Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet (a továbbiakban: OMMI) a takarmányok analitikai vizsgálatára
engedélyezett laboratóriumokról és vizsgálati körükről
szóló közleményében közzétett, és amely számára az engedélyezett vizsgálatok között a nedvességtartalom és nyersfehérje-tartalom meghatározása feltüntetésre került;
r) zöldtakarmány: azon nedves termény, mely az e rendeletben meghatározott szárított takarmány alapanyaga.
2. § (1) A támogatás arra a Bizottsági rendelet 3. cikk 1. bekezdésében meghatározott termékre folyósítható, amely a
Takarmány-törvény rendelkezéseinek megfelelően egészséges, jó minőségű, piacképes.
(2) A támogatás mértéke a Tanácsi rendelet 3. cikk
2. bekezdésében meghatározott összeg.
(3) A támogatás forint fizetőeszközben kerül kifizetésre,
melynek kiszámításához az azon a napon érvényes, az
Európai Unió Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság)
1998. december 22-i, az euróval kapcsolatos agromonetáris
rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló
2808/98/EK rendeletében meghatározott hivatalos közösségi átváltási árfolyamot kell alkalmazni, amely napon a
szárított takarmány kiszállításra került.
(4) A Magyarország számára meghatározott nemzeti
maximálisan támogatható mennyiség a Tanácsi rendelet
4. cikk 2. bekezdésében meghatározott mennyiség.
(5) Amennyiben — a Tanácsi rendelet 5. cikkében meghatározottak szerint — az adott gazdasági évben a támogatásra jogosult szárított takarmány mennyisége túllépi az
Európai Unió által meghatározott maximálisan támogatható mennyiséget, a feldolgozónak járó támogatás mértékét az MVH arányosan csökkenti.
Előlegfizetés 3. § (1) A feldolgozó előleg igénylésére jogosult az általa
benyújtott támogatási kérelem vonatkozásában, amely abban az esetben fizethető ki, ha a támogatásra való jogosultságot az MVH az elvégzett ellenőrzések alapján megállapította.
(2) A kifizethető előleg mértéke a Tanácsi rendelet
6. cikk 1. bekezdésének első francia bekezdésében meghatározott összeg. Amennyiben biztosíték letétbehelyezése
szükséges az előleg kifizetéséhez, a letétbehelyezést az
MVH számára a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékekhez kapcsolódó biztosítékrendszer szabályairól szóló
17/2004. (II. 13.) Korm. rendeletben meghatározott módon kell megtenni.
(3) Az előleg, illetve a biztosíték összegének kiszámításához a 2. § (3) bekezdésében meghatározott átváltási árfolyamot kell alkalmazni.
(4) Amennyiben a kifizetett előleg mértéke meghaladja
a Tanácsi rendelet 5. cikke alapján kiszámított végső támogatási összeget, az MVH elrendeli az előleg ezen részének
visszafizetését, mely összeget a feldolgozónak az elrendelő
határozat kézhezvételétől számított tizenöt napon belül
kell az MVH-nak visszafizetnie.
Szerződések, szállítási nyilatkozatok 4. § (1) Támogatást csak az a feldolgozó kaphat, aki
a) termeltetési vagy feldolgozási szerződést köt a ter
melővel a termelő által megtermelt zöldtakarmányra vonatkozóan a Bizottsági rendelet 8. cikk 1. bekezdése alapján, illetve
b) szállítási nyilatkozatot tesz az általa hasznosított mezőgazdasági parcellákon saját maga, vagy szövetkezet esetében a szövetkezet tagjai által megtermelt zöldtakarmányra vonatkozóan a Bizottsági rendelet 8. cikk 2. bekezdése
alapján, illetve
c) szállítási nyilatkozatot tesz a felvásárlótól beszerzett
zöldtakarmányra vonatkozóan a Bizottsági rendelet 8. cikk
3. bekezdése alapján, amelyre a felvásárló termeltetési
szerződést kötött a termelővel.
(2) A szerződéseken, illetve szállítási nyilatkozatokon feltüntetendő további adatokról az MVH közleményt ad ki.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szerződésekhez,
illetve szállítási nyilatkozatokhoz mellékelni kell a vonatkozó mezőgazdasági parcellák jegyzékét, amely a szerződő
felek, a szerződés alapjául szolgáló mezőgazdasági parcellák azonosító adatait, és az azon termelt zöldtakarmány
megnevezését tartalmazza. A parcellajegyzéket az MVH
által rendszeresített formanyomtatványon kell benyújtani.
(4) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett szerződések vagy szállítási nyilatkozatok esetén a (3) bekezdésben meghatározott mezőgazdasági parcellák jegyzékéhez
mellékelni kell a MePAR rendeletben meghatározott, az
egyes mezőgazdasági parcellákat tartalmazó egyedi fizikai
blokktérképet. Az egyedi fizikai blokktérképeken az adott
fizikai blokkon belül be kell jelölni a mezőgazdasági parcellát, melyre a szerződés, illetve szállítási nyilatkozat
vonatkozik.
(5) Amennyiben a feldolgozó a szerződést, illetve szállítási nyilatkozatot a Bizottsági rendelet 8. cikk 5. bekezdésében meghatározott határidő után nyújtja be, a szerződés/szállítási nyilatkozat teljesítését a feldolgozó csak akkor kezdheti meg, ha az MVH a Bizottsági rendelet 8. cikk
6. bekezdésében meghatározott módon visszaigazolja, és
hozzájárul annak teljesítéséhez.
Jóváhagyás 5. § (1) Az 1. § (3) bekezdés e) pontjában említett jóváhagyás megszerzése érdekében a feldolgozónak jóváhagyás
iránti kérelmet kell benyújtania az MVH-hoz az MVH
által erre a célra rendszeresített formanyomtatványon, a
gazdasági évet megelőző március 1-jéig. Amennyiben a feldolgozó egynél több szárító üzem telephellyel rendelkezik,
minden telephely tekintetében külön formanyomtatványt
kell kitölteni.
(2) A jóváhagyás feltétele, hogy a feldolgozó rendelkezzen a Takarmány-törvény 4. §-ában meghatározott működési engedéllyel. Amennyiben a feldolgozó a jóváhagyási
kérelem benyújtásáig nem rendelkezik működési engedéllyel, úgy kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy a működési engedélyt az első támogatási kérelem benyújtásának időpontjáig megszerzi.
(3) Az 1. § (3) bekezdés f) pontjában említett jóváhagyás megszerzése érdekében a felvásárlónak jóváhagyás
iránti kérelmet kell benyújtania az MVH-hoz az MVH
által rendszeresített formanyomtatványon, a gazdasági
évet megelőző március 1-jéig.
(4) A feldolgozónak és a felvásárlónak a jóváhagyás
feltételeiben bekövetkező minden változást, a bekövetkezést követő tizenöt naptári napon belül be kell jelentenie
az MVH-hoz, az MVH által erre a célra rendszeresített
formanyomtatványon annak érdekében, hogy az MVH a
változásokkal kapcsolatban a szükséges ellenőrzéseket elvégezhesse.
(5) Amennyiben a feldolgozó és a felvásárló a Tanácsi,
a Bizottsági, illetve az e rendeletben meghatározott követelményeknek nem felel meg, illetve a feltételeket nem
teljesíti, a jóváhagyást az MVH, a jogsértés súlyosságával
összhangban meghatározott időszakra, de legalább két hónapra felfüggeszti, illetve — a közösségi joganyaggal összhangban meghatározott — többszöri mulasztás esetén
visszavonja. A visszavonás legfeljebb az adott gazdasági
évre és az azt követő gazdasági évre vonatkozhat. Az MVH
a visszavonásról szóló határozatban tájékoztatja a feldolgozót, illetve a felvásárlót, hogy mely gazdasági évre vonatkozóan nyújthat be kérelmet újbóli jóváhagyás érdekében.
(6) Az 1. § (3) bekezdés e) pontjában említett jóváhagyás feltétele, hogy a feldolgozó kijelöljön legalább egy
olyan személyt, aki a 8. § (2) bekezdésében meghatározott
mintavételezés elvégzésére jogosult. A mintavételezésre
jogosult személy jóváhagyás iránti kérelmét az (1) bekezdésben említett jóváhagyás iránti kérelemmel együtt kell
benyújtani. Az MVH a szükséges ellenőrzések elvégzése
után adja meg a jóváhagyást ezen személy vagy személyek
részére a mintavételezési tevékenységre. Amennyiben a
feldolgozó változtatni kívánja a mintavételezésre jogosult
személyt vagy személyeket (új személyt kíván bejelenteni,
vagy eddig jogosult személy jogosultságát megszűntetni),
új mintavételezésre jogosult személyre vonatkozó jóváhagyás iránti kérelmet kell benyújtania.
Támogatási kérelem 6. § A jóváhagyott feldolgozónak a támogatás igénylése
érdekében támogatási kérelmet kell benyújtania az
MVH-hoz a Bizottsági rendelet 5. cikk 1. bekezdésében meghatározott határidőig, az MVH által erre a célra rendszeresített formanyomtatványon. Az egynél több szárító üzem telephellyel rendelkező feldolgozónak minden telephelyre vonatkozóan külön támogatási kérelmet kell kitölteni.
Feldolgozási jelentés 7. § (1) A feldolgozóhoz beszállított, és feldolgozott zöldtakarmányról feldolgozási jelentést kell benyújtani a gazdasági év minden hónapjára vonatkozóan az adott hónapra
benyújtott támogatási kérelem mellékleteként. A feldolgozási jelentés kötelező adattartalmáról az MVH közleményt
bocsát ki.
(2) Amennyiben az adott hónapban nem történik szárított takarmány kiszállítás, illetve támogatási kérelem benyújtás, de zöldtakarmány beszállításra sor kerül, a feldolgozási jelentés(eke)t a legközelebb benyújtott támogatási
kérelemmel együtt kell benyújtani.
(3) A támogatási kérelem elbírálása érdekében az MVH
rendelkezésére kell, hogy álljanak a 4. § (1) bekezdésében
meghatározott azon szerződések, illetve szállítási nyilatkozatok, amelyek vonatkozásában a feldolgozó a feldolgozási
nyilatkozatát benyújtotta.
Mérés és mintavétel 8. § (1) A feldolgozónak a Bizottsági rendelet 9. cikk 3. bekezdés alapján megállapított átlagos nedvességtartalmat
be kell jelentenie az MVH-hoz minden negyedév kezdetét
követő első tíz munkanapon belül, a megelőző negyedév
során általa szárított takarmány tekintetében. A
2004/2005. gazdasági évben az első negyedévre vonatkozó
jelentést a 2004. május 1-jétől 2004. június 30-ig terjedő
időszakra vonatkozóan kell megtenni.
(2) A Bizottsági rendelet 11. cikkében meghatározott
mintát csak az 5. § (6) bekezdése alapján jóváhagyott mintavételre jogosult személy veheti. A mintavétel során legalább három vizsgálati mintát kell venni.
(3) Minden hónapra vonatkozóan, az adott hónapot
megelőző hónap végéig a feldolgozónak be kell nyújtania
az MVH-hoz az adott hónapra tervezett kiszállítások jegyzékét, amelynek kötelező adattartalmáról az MVH közleményt bocsát ki.
(4) Az MVH felszólítására a feldolgozónak be kell jelentenie a szárított takarmány kiszállítását vagy keverését
legalább két munkanappal a kiszállítás vagy keverés előtt,
megadva a kiszállítás vagy keverés napját, a szárított takarmány mennyiségét, típusát annak érdekében, hogy az
MVH a szükséges ellenőrzéseket elvégezhesse. A bejelentést az MVH-hoz, az általa kiadott közleményben meghatározott módon kell eljuttatni.
(5) A Bizottsági rendelet 11. cikkében meghatározott
minták egyik példányát — a szárított takarmány vagy keverék nedvességének és nyersfehérje-tartalmának meghatározása céljából — el kell küldeni egy engedélyezett laboratóriumba. A feldolgozónál maradt mintákat meg kell őrizni legalább addig, míg az adott tételre vonatkozó támogatási kérelem elbírálásra került, és az erről szóló határozatot
az MVH-tól megkapta.
(6) A Bizottsági rendelet 11. cikkében említett mérésekhez a mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény, egységes
szerkezetben a végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.)
Korm. rendelet alapján hitelesített mérleget kell használni.
9. § (1) A kötő- és egyéb adalékanyagok, valamint a más
feldolgozó által előállított szárított takarmány feldolgozóhoz történő beszállítása, illetve a feldolgozó által előállított szárított takarmány visszaszállítása esetén a feldolgozónak értesítenie kell az MVH-t legalább két munkanappal a beszállítás előtt, meghatározva a beszállításra kerülő
anyag típusát és mennyiségét.
(2) Amennyiben a feldolgozó telephelyére más feldolgozó által előállított szárított takarmány kerül beszállításra,
a feldolgozónak értesíteni kell az MVH-t a szárított takarmány eredetéről és a tervezett felhasználásáról. A beszállítások az MVH felügyeletével hajthatók végre.
(3) A feldolgozó által előállított takarmány kizárólag
újracsomagolás vagy újrafeldolgozás céljából kerülhet
visszaszállításra a feldolgozóhoz. A visszaszállítás az MVH
felügyeletével hajtható végre.
(4) A (1) bekezdésben említett jelentéseket az
MVH-hoz, az általa kiadott közleményben meghatározott
módon kell eljuttatni.
Záró rendelkezések 10. § A támogatás igénybevételének e rendeletben nem szabályozott részletes feltételeiről az MVH közleményt bocsát ki.
11. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépése napján lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
7/2019. (II. 14.) KKM közleménye az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint Ukrajna között a polgári globális navigációs műholdrendszerekről (GNSS) szóló Együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 287/2005. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 287/2005. (XII. 21.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2005. december 21-i 165. számában kihirdetett, az Európai
Közösség és annak tagállamai, valamint Ukrajna között a polgári globális navigációs műholdrendszerekről (GNSS)
szóló Együttműködési Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 17. Cikk 1. bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„E Megállapodás azt a napot követő hónapnak az első napján lép hatályba, amikor a felek kölcsönösen írásban
értesítik egymást az ehhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2013. november 25.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. december 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 287/2005. (XII. 21.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint Ukrajna között a polgári globális navigációs műholdrendszerekről
(GNSS) szóló Együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 287/2005. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. §-a és 3. §-a
2013. december 1-jén, azaz kettőezertizenhárom december elsején lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter