text:
3/2017. (XI. 9.) SZTNH utasítása a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala intranet rendszerének működéséhez szükséges tevékenység szervezeti, szervezési és eljárásrendjéről.
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a kormánytisztviselői és munkavállalói gyors, megfelelő tartalmú és formájú tájékoztatása,
továbbá a  feladataik ellátásának támogatása érdekében elektronikus belső információs rendszert működtet, amelynek
megvalósításához szükséges tevékenység szervezeti, szervezési és eljárásrendjéről az alábbi utasítást adom ki a jogalkotásról szóló
2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazás alapján:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az utasítás célja 1. § Ezen utasítás célja, hogy a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) elektronikus belső információs
rendszeréhez (a továbbiakban: intranet) kapcsolódó egyes feladatok ellátása érdekében az  ezekhez szükséges
szervezeti, szervezési és eljárásrendi szabályokat biztosítson, és rendezze az  ezekkel kapcsolatos tevékenység
felelősségi szintjeit.
Az utasítás hatálya 2. § (1) Ezen utasítás személyi hatálya a  Hivatal kormánytisztviselőire és munkaszerződés alapján foglalkoztatott
munkavállalóira (a kormánytisztviselő és a munkavállaló a továbbiakban együtt: munkatárs) terjed ki.
(2) Ezen utasítás személyi hatálya kiterjed továbbá az egyéb szerződés keretében egyes feladatokat átmenetileg ellátó
személyekre is [az (1) és a (2) bekezdésben meghatározottak a továbbiakban együtt: felhasználók].
(3) Ezen utasítás tárgyi hatálya a Hivatal által fenntartott és üzemeltetett intranetre, annak fejlesztése, illetve az aktuális
adatokkal történő ellátása és feltöltése érdekében végzett tevékenységre terjed ki.
(4) Ezen utasítás tárgyi hatálya nem terjed ki az  intraneten keresztül elérhető, de nem közvetlenül e  rendszer részét
képező dokumentumokra, rendszerekre, tevékenységekre.
II. SZERVEZETI KERETEK A Hivatal elnöke 3. § (1) A Hivatal elnöke jelen utasításban határozza meg az intranettel kapcsolatos tevékenység szervezeti és eljárásrendi
kereteit, továbbá egyedi döntésében jelöli ki a  Hivatal munkatársai közül a  főszerkesztőt és a  szerkesztőségi
koordinátort.
(2) Az  intranettel kapcsolatos egyéb kérdésekben az elnököt távollétében vagy akadályoztatása esetén az általa ezzel
külön megbízott elnökhelyettes vagy a gazdasági főigazgató helyettesíti.
Intranetszerkesztő-bizottság 4. § (1) Az  intranettel kapcsolatos tevékenység hatékony végzése érdekében a  Hivatalban intranetszerkesztő-bizottság
működik, amely szükség szerint, de évente legalább egyszer ülésezik.
(2) Az intranetszerkesztő-bizottság tagjai:
a) a főszerkesztő,
b) a szerkesztőségi koordinátor,
c) a rovatvezetők és
d) az információszolgáltatók.
(3) Az  intranetszerkesztő-bizottság egyszerű szótöbbséggel az  ülésén szóban vagy az  ülésen kívül elektronikus úton
írásban jogosult dönteni az  intranettel összefüggő valamennyi olyan kérdésben, amelyet jogszabály vagy belső
utasítás, illetve a Hivatal elnökének döntése nem utal más testület vagy személy kizárólagos hatáskörébe. Ilyen kérdés
különösen az intranet szerkezetének lényeges, a felépítésére és a tartalmára vagy megjelenésére is kiható, komplex
átalakítása.
(4) Az  intranetszerkesztő-bizottság bármely tagja írásban kezdeményezheti a  főszerkesztőnél, hogy valamely kérdést
az intranetszerkesztő-bizottság tárgyaljon meg. Ebben az esetben a főszerkesztő a kérdés megtárgyalása érdekében
15 napon belül intranetszerkesztő-bizottsági ülést hív össze, vagy írásban kéri az  intranetszerkesztő-bizottság
döntését.
(5) Az  intranetszerkesztő-bizottság nem alkot elkülönülő szervezeti egységet a  Hivatal szervezetében, tagjai eredeti
beosztásuk mellett látják el az intranettel kapcsolatos tevékenységüket.
(6) Amennyiben a Hivatal elnökének döntése értelmében az intranettel összefüggő informatikai feladatokat esetlegesen
külső vállalkozó látja el, az nem érinti a jelen utasításban meghatározott szervezeti kereteket.
Főszerkesztő és szerkesztőségi koordinátor 5. § (1) A főszerkesztő az intranet tartalmának és megjelenésének operatív felelőse.
 (2) A főszerkesztő
a) dönt a szakmailag vagy egyéb okból indokolt új rovatok kialakításáról,
b) irányítja és szervezi az  intranetszerkesztő-bizottság munkáját, gondoskodik üléseinek és döntéseinek
előkészítéséről, az azokról készülő emlékeztetők elkészítéséről, továbbá felelős a döntések végrehajtásáért,
c) gondoskodik az  intranet üzemeltetéséről, beleértve a  11.  § (1)  bekezdés szerinti nyilvántartás vezetését is,
a megjelenéshez szükséges szervezési, technológiai, technikai és egyéb kérdések rendezéséről,
d) kapcsolatot tart az  intranet fejlesztésével és üzemeltetésével összefüggő munkálatokat végző külső
vállalkozóval,
e) szükség esetén javaslatot tesz az intranet tartalmi és formai átalakítására, valamint az intranettel kapcsolatos
tevékenység felülvizsgálatára és szükség esetén módosítására,
f ) dönt a  Hivatal munkatársai és az  egyéb felhasználók részére igényelt jogosultságokról, azokat egyetértése
esetén megadja,
g) évente két alkalommal írásban megkeresi a 14. § (3) bekezdésében írt kapcsolattartót a kiadott jogosultságok
indokoltságának felülvizsgálata érdekében,
h) kapcsolatot tart a Hivatal vezetőivel és szervezeti egységeivel az intranettel összefüggő kérdések tekintetében.
(3) A főszerkesztő gondoskodik a számára jóváhagyott költségvetési keret jogszabályi előírásoknak megfelelő, célszerű
és hatékony felhasználásáról, amelynek során a  kötelezettségvállalásra vonatkozó belső utasítás(ok) szerint
gondoskodik a  külső megrendelések és a  szerződések aláírásáról, valamint a  teljesítésigazolások kiadásáról és
a számlák igazolásáról.
(4) Az  intranetszerkesztő-bizottság munkájáról és az  intranettel kapcsolatos egyéb tevékenységekről a  főszerkesztő
a tárgyévet követő év januárjában – a vezetői döntésnek megfelelő időpontig és módon – köteles írásban beszámolni
a Hivatal felső vezetői számára.
6. § A főszerkesztő munkáját a szerkesztőségi koordinátor segíti, aki
a) részt vesz az intranet tartalmának folyamatos karbantartásában,
b) technikai kérdésekben kapcsolatot tart üzemeltetéssel összefüggő munkálatokat végző külső vállalkozóval,
c) az  intranet szerkesztésével kapcsolatos kérdésekben szükség esetén segíti a  rovatvezetők és
az információszolgáltatók munkáját,
d) a főszerkesztő utasítására közreműködik az intranettel kapcsolatos tevékenység dokumentálásában,
e) ellátja a kötelezettségvállalásra vonatkozó belső utasítás(ok) szerint rá háruló feladatokat.
7. § A  főszerkesztő és a  szerkesztőségi koordinátor (a továbbiakban együtt: intranetszerkesztőség) gondoskodik arról,
hogy a  rovatvezetők és az  információszolgáltatók, valamint az  esetlegesen a  rovatvezetők helyetteseként kijelölt
személyek a feladataik ellátásához elengedhetetlen ismereteket megszerezzék, a szükséges oktatást megkapják.
8. § Az intranet működéséhez szükséges, jelen utasítás szerinti főszerkesztői és szerkesztőségi koordinátori tevékenység
a Hivatal erre kijelölt munkatársainak munkaköri kötelessége, a külön feladatokat – a munkáltatói jogkört gyakorló
vezetőjük döntésétől függően – munkaköri feladatként vagy külön meghatározott többletfeladatként, célfeladatként
látják el. Az esetlegesen ehhez szükséges feladatkitűzéseket a humánpolitikai terület bevonásával kell elkészíteni.
Rovatvezetők és információszolgáltatók 9. § (1) A rovatvezetők feladata az általuk gondozott intranetes rovatok aktuális tartalmának gondozása, rendszeres tartalmi
frissítése, amelyekért személyükben felelősek, továbbá az  intranetszerkesztő-bizottság tagjaiként részt vesznek
annak munkájában.
(2) A  rovatvezetőket a  munkáltatói jogkört gyakorló személy jelöli ki. A  kijelölésre, illetve a  rovatvezető személyére
az intranetszerkesztőség javaslatot tehet.
(3) A  vezetői megbízással rendelkező rovatvezető szükség esetén beosztottjai közül időlegesen helyettest jelölhet ki
írásban, akinek a személyét a rovatvezető írásban, elektronikus úton közli a főszerkesztővel.
(4) A rovatvezetőket feladataik rendszeres ellátásában más kijelölt munkatársak (a továbbiakban: információszolgáltatók)
segíthetik. Amennyiben az  információszolgáltató személyében bármely okból változtatás vagy új rovat
információszolgáltatójának kijelölése szükséges, az érintett rovatvezető megkeresésére a felkérni kívánt munkatárs
munkáltatói jogkört gyakorló vezetője – egyetértése esetén – kijelöli őt információszolgáltatónak.
(5) Az intranet tartalmának mindenkori aktualizálása és frissítése érdekében a rovatvezetők kötelesek az általuk kezelt
rovatok tartalmának módosításáról gondoskodni, illetve kötelesek a szükséges előzetes egyeztetéseket lefolytatni,
amelyek alapján a tartalom módosítását az adott rovat (4) bekezdés szerinti információszolgáltatói is elvégezhetik,
illetve azt a rovatvezető jóváhagyásával maguk is kezdeményezhetik az intranetszerkesztőségnél.
(6) A  rovatvezető vagy felhatalmazása alapján az  információszolgáltató gondoskodik a  már aktualitásukat vesztett
anyagok archívumba helyezéséről vagy törléséről annak megfelelően, hogy utóbb szükség lehet-e az adott anyag
elektronikusan vagy egyéb módon történő rendelkezésre állására.
(7) A  rovatvezetők és az  információszolgáltatók személyét a  főszerkesztő rovatok szerint tartja nyilván a  11.  §
(1) bekezdésében írt módon.
10. § Az  intranet működéséhez szükséges rovatvezetői és információszolgáltatói tevékenység a  Hivatal erre kijelölt
munkatársainak kötelessége, akik az utasításban megjelölt feladatokat – a munkáltatói jogkört gyakorló vezetőjük
döntésétől függően – munkaköri feladatként vagy külön okiratban meghatározott többletfeladatként, célfeladatként
látják el. Az  ehhez szükséges munkakörileírás-módosításokat és célfeladat-kitűzéseket a  humánpolitikai terület
bevonásával kell elkészíteni.
III. INTRANET ROVATOK 11. § (1) A Hivatal intranet rendszerének rovatait és egyéb tartalmait (a továbbiakban együtt: rovat) az egyes rovatokért felelős
rovatvezetők és információszolgáltatók megnevezésével együtt a főszerkesztő elektronikus formában tartja nyilván.
(2) Az intranet főszerkesztőjének feladata, hogy a rovatok körének bővülését, változását, továbbá a rovatvezetők vagy
az  információszolgáltatók személyében bekövetkező változásokat nyilvántartsa, és ezeknek megfelelően
az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmát folyamatosan aktualizálja.
(3) Az intraneten önálló rovatoknak minősülnek a közérdeklődésre számot tartó hirdetések elhelyezésére és az egyéni
vélemények kifejtésére lehetőséget biztosító rovatok is, amely rovatokba beírni a  Hivatal bármely munkatársa
jogosult, és ezért tartalmi szempontból ezen rovatoknak kinevezett felelősük nincs. E  rovatokban a  bejegyzések
az azokat író személyek neve alatt kerülnek a Hivatal belső nyilvánossága elé, ezért e személyek saját személyükben
felelősek az általuk közzétett tartalomért.
(4) Ha az intranet egyes rovatai a Hivatal honlapjával teljesen azonosak, akkor az intranetes rovatra kattintva a Hivatal
honlapjának megfelelő oldala érhető el. A  honlap érintett oldalainak frissítésére, az  azért felelős személyre és
a vonatkozó eljárásrendre a honlapra vonatkozó elnöki utasítás szabályai az irányadók.
IV. ELJÁRÁSI REND 12. § (1) A 11. § (3)–(4) bekezdésében foglaltak kivételével az intranet egyes rovatainak tartalmáról és az anyagok feltöltéséről
a rovatvezető vagy felhatalmazása alapján az információszolgáltató önállóan gondoskodik, illetve elektronikus úton
írásban kérheti a szerkesztőségi koordinátor, távolléte vagy tartós akadályoztatása esetén a főszerkesztő segítségét
az anyagok intranetre történő feltöltéséhez.
(2) A rovatvezető vagy az információszolgáltató köteles gondoskodni arról, hogy új anyagok tartalmi, nyelvhelyességi és
formai szempontokból egyaránt alkalmasak legyenek az intranetre történő feltöltésre.
(3) Az  intranetre a  dokumentumokat PDF formátumban kell feltölteni az  adott rovatba, kivéve a  munkaanyagokat,
a táblázatokat és a kitöltésre szánt nyomtatványokat.
(4) A (3) bekezdés szerinti előírás nem vonatkozik az utasítás 11. § (3)–(4) bekezdéseiben írt rovatokra.
V. FELHASZNÁLÓKRA VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK 13. § (1) Annak érdekében, hogy az  intranet tájékoztató funkcióját képes legyen betölteni, a  felhasználók rendszeresen
– legalább naponta egyszer – kötelesek megnézni az intranet friss anyagait.
(2) Minden munkatárs közérdeklődésre számot tartó bejegyzést tehet közzé a 11. § (3) bekezdése szerinti rovatban.
VI. JOGOSULTSÁGOK 14. § (1) A Hivatal munkatársai a munkába lépésükkel felhasználói jogosultságot kapnak az intranet minden munkatárs által
megismerhető és igénybe vehető rovatainak megtekintésére.
(2) A  nem mindenki által megismerhető vagy használható intranet rovatokhoz való hozzáférési jogosultságot, annak
változását vagy megszüntetését az  érintett munkatárs munkáltatói jogkört gyakorló vezetőjének kell a  központi
jogosultságokat kezelő rendszerben elektronikus úton kezdeményezni. Ha az  adott rovathoz való hozzáférés ezt
szükségessé teszi, a  főszerkesztő az  adott rovat rovatvezetőjével előzetesen egyezteti a  kérés indokoltságát,
teljesíthetőségét.
(3) Az (1) bekezdésben írt munkatársakon kívüli felhasználók részére az intranet minden munkatárs által hozzáférhető,
indokolt esetben egyes más rovataihoz való hozzáférési jogosultságot a hivatali kapcsolattartója köteles a központi
jogosultságokat kezelő rendszerben írásban, elektronikus úton kezdeményezni.
(4) A  (3)  bekezdésben írt kapcsolattartó a  szerződés megszűnését vagy a  rovathoz való hozzáférésre alapot adó ok
megszűnését követően 2 munkanapon belül köteles a  központi jogosultságokat kezelő rendszerben írásban,
elektronikus úton kezdeményezni a hozzáférési jogosultság megszüntetését.
15. § (1) Bármely hivatali munkacsoport vagy szervezeti egység vezetője a  főszerkesztőnél írásban, elektronikus formában
kezdeményezheti azoknak a  nem mindenki által megismerhető, közös munkavégzésre alkalmas intranetes
felületeknek a kialakítását, amelyeket csak a közös munkában részt vevő személyek érhetnek el és használhatnak.
(2) A közösen használható intranetes munkafelületek jellemzője, hogy több személy számára teszi lehetővé ugyanazon
munkaanyagban történő egyidejű munkavégzést.
(3) Az (1) bekezdés szerinti nem mindenki által megismerhető, közös munkavégzésre alkalmas intranetes felületekhez
a hozzáférési jogosultságot, annak változását vagy megszüntetését az adott hivatali munkacsoport vagy szervezeti
egység vezetője a 14. § (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban a központi jogosultságokat kezelő rendszerben
elektronikus úton kezdeményezi.
VII. EGYÉB RENDELKEZÉSEK 16. § Nagyobb volumenű fejlesztési igény esetén a főszerkesztő előterjesztésére eseti munkacsoport vagy projektszervezet
alakítható, amelynek tagjait és felelősségét, valamint a feladatmeghatározást és feltételeit – a feladat elvégzésének
határidejét, körülményeit, a feladatellátás esetleges díjazását stb. – a Hivatalban kialakított rendnek megfelelően kell
az igény elfogadásakor meghatározni.
17. § (1) A  Hivatal által működtetett, az  intraneten keresztül elérhetővé tett, de az  intranet rendszer részét nem képező
adatbázisok és rendszerek üzemeltetéséért a Hivatal Infokommunikációs Szolgáltatási Osztályának vezetője a felelős.
(2) Külön utasításban kell meghatározni az intranet tartalmának védelme és archiválása érdekében szükséges teendőket
és intézkedéseket, valamint az ezekért felelős személyeket.
(3) Az intranet üzemeltetése során a Hivatal információbiztonsági előírásait be kell tartani.
VIII. HATÁLYBA LÉPTETŐ ÉS VEGYES RENDELKEZÉSEK 18. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökének a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala intranet
rendszerének működéséhez szükséges tevékenység szervezeti, szervezési és eljárásrendjéről szóló 14/2012. (XII. 29.)
SZTNH utasítása.
(3) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról az  intranet főszerkesztője köteles
gondoskodni. A  felülvizsgálatot legalább 3 évente el kell végezni, amelynek eredményeként – szükség esetén –
kezdeményezni kell az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Łuszcz Viktor s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
436/2011. (HK 1/2012.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2083 CBRN 7. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2083 (7. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének NATO
egységesítési egyezmények elfogadásáról szóló közleményével (HÉ 2011. 56.) fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 2083 (EDITION 7) – COMMANDERS’ GUIDE ON THE EFFECTS FROM
NUCLEAR RADIATION EXPOSURE DURING
WAR CÍmen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény útmutatást nyújt a parancsnoki állomány részére a radioaktív sugárzás, okozta
veszély, kockázat értékeléséhez. A kiadványban foglaltakat az MH ÖHP személyi állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg és alkalmazza.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
8/2011. (HK 14.) HM KÁT s z a k utasítása.  a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény Szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje
kiadásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) bekezdése, valamint 110. §
(1) bekezdése alapján a Honvédelmi Minisztérium, mint
intézmény Szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje
kiadásáról az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Hivatalra, a HM Belső Ellenőrzési Hivatalra, valamint a Magyar Honvédség Támogató Dandárra.
2. A Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény operatív belső kontrollrendszerének részét képező Szabálytalanságok Kezelésének Eljárásrendjét a jelen szakutasítás
mellékleteként kiadom.
3. A szakutasítás hatálya alá tartozó honvédelmi szervezetek vezetői a szakutasítás hatályba lépését követő 60 napon belül tekintsék át a Szabálytalanságok Kezelésének
Eljárásrendje 1. számú függelékében felsorolt szabályozókat és a felelősségi körükbe tartozó szabályozók esetében
intézkedjenek a szabályozó felülvizsgálatára, szükség szerinti módosítására, valamint a felelősségi körükbe tartozó,
de az 1. számú függelékben fel nem sorolt szabályozók
esetén kezdeményezzék a függelék kiegészítését.
4. A szakutasítás közzététele napján lép hatályba. Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1048/2003. (V. 28.) Korm. határozata a budapesti 4-es — Budapest Kelenföldi pályaudvar—Bosnyák tér közötti — metróvonal első szakasza megépítésének állami támogatásáról.
A Kormány 1. elfogadja a budapesti 4-es — Budapest Kelenföldi
pályaudvar—Bosnyák tér közötti — metróvonal első
szakasza megépítésének állami támogatásáról szóló
törvényjavaslatot, és elrendeli annak benyújtását az
Országgyűléshez;
Felelős: pénzügyminiszter
igazságügy-miniszter Határidő: azonnal 2. tudomásul veszi, hogy Budapest Főváros Önkormányzata (a továbbiakban: Főváros) finanszírozásával
megkezdődik a Keleti pályaudvar—Bosnyák tér közötti
második szakasz beruházásának előkészítése, amelynek
költségeit (3600 M Ft-ot) a második szakasz Fővárost terhelő hozzájárulásába be kell számítani;
3. egyetért azzal, hogy a 4-es metró-projekt beruházója
a Főváros 100%-os tulajdonában lévő Budapesti Közlekedési Részvénytársaság (BKV Rt.) legyen;
4. elfogadja, hogy a projektköltség 2002. évi áron
számítva, ÁFA nélkül 194 919,9 M Ft, amely magában
foglalja a projekt megvalósítási időszakában felmerülő valamennyi költséget, kivéve a projektköltségként elszámolható, a beruházás aktiválása előtt felmerült hitelkamatokat
és egyéb banki költségeket, valamint a beruházás kapcsán
visszaigényelhető ÁFA megelőlegezésének költségeit.
A projektköltség keretében kell figyelembe venni és elszámolni a Magyar Államkincstárral való együttműködés
megkezdése előtt a projekt előkészítésével kapcsolatban
felmerült és a Főváros által finanszírozott, projektköltségként elszámolható ún. előkészítési kiadásokat.
5. A Kormány úgy dönt, ha a Főváros vállalja, hogy a
fenti projektköltség 30%-át maga finanszírozza, amelybe
a projekt kapcsolódó felszíni beruházási költségeinek
50%-át, azaz 17 500 M Ft-ot be kell számítani, a központi
költségvetés a 4. pont szerinti teljes költséghez szükséges
összegű kiegészítő támogatást nyújt.
A központi költségvetési támogatás feltétele, hogy a
Főváros a beruházás lebonyolítására elkülönített nyilvántartással rendelkező projektlebonyolító szervezetet hoz
létre, amelyben a Magyar Állam kontroll pozícióját biztosítja úgy, hogy a projekttel kapcsolatos állami támogatás
felhasználásával és a metróprojekt megvalósításával kap
csolatos lényegi kérdésekben — ideértve a tenderek kiírását, értékelését, a szerződések elfogadását — a Magyar
Állam képviselőjének egyetértése nélkül ne lehessen döntést hozni. Ezzel összhangban lévő döntéshozatali eljárás
rendet kell kialakítani.
6. Az előzőeknek megfelelően, a Fővárosra a projekt
költségeiből 2002. évi áron számítva 40 976 M Ft hozzájárulás hárul, amennyiben 35 000 M Ft felszíni beruházást
teljesít, és a tervezett projektköltség esetleges túllépését
finanszírozza.
7. A projektköltség központi költségvetésből történő
támogatása nem növekedhet akkor sem, ha a projekt tényleges költsége a tervezettet meghaladja.
8. A Magyar Államkincstárral kötött szerződésben kell
szabályozni az arányos finanszírozást, az arányos finanszírozás időbeli eltéréseinek valorizációs elszámolását, a
folyó árak 2002. évi árra való átszámításának, a folyóáras
hozzájárulások tervezésének módszerét, az ÁFA-kifizetésnek a Magyar Államkincstár által történő megelőlegezését
és a projekt arányos finanszírozása alapján az ÁFA-finanszírozási költségnek a Főváros által történő kifizetését,
mivel a projekt teljes belföldi pénzügyi lebonyolítása a
Magyar Államkincstáron keresztül történik. A BKV Rt.
által az esetleges jogszabályi változások miatt a projekthez
kapcsolódó, le nem vonható ÁFA összegét a Magyar Állam
a Főváros részére megfizeti.
9. A Kormány úgy dönt, hogy a projektköltség Fővárosra
eső részének finanszírozására a Főváros által az Európai
Beruházási Banktól való hitelfelvételt garancia vállalásával segíti.
Az EIB-vel a garanciamegállapodás megkötésére csak a
151/1996. (X. 1.) Korm. rendelet által meghatározott megállapodás aláírását követően kerülhet sor.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: folyamatos A Kormány 10. megbízza a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökét, hogy a beruházás megvalósítását ellenőrizze, és
évente egy alkalommal jelentést tegyen a Kormány részére;
11. felhívja a pénzügyminisztert, a gazdasági és közlekedési minisztert és felkéri a fővárosi főpolgármestert,
hogy félévente adjanak tájékoztatást a Kormány részére a
4-es metró-projekt előrehaladásáról;
Felelős: pénzügyminiszter
gazdasági és közlekedési miniszter
felkérésre a fővárosi főpolgármester
Határidő: folyamatos 12. felhatalmazza a pénzügyminisztert, az igazságügyminisztert és a gazdasági és közlekedési minisztert, hogy a
Magyar Állam és a Főváros között a 4-es metróvonal finanszírozása tárgyában megkötendő magánjogi szerződést a
Fővárossal folytatandó tárgyalásokon kialakítsák, és arról
a Kormány részére készítsenek előterjesztést;
Felelős: pénzügyminiszter
igazságügy-miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter Határidő: a jelen határozat 1. pontjában foglalt
 törvényjavaslat elfogadását követő
 30 napon belül
13. úgy dönt, hogy a Fővárossal együttműködve megvizsgálja a projekthez igénybe vehető európai uniós támogatás megszerzésének lehetőségét;
Felelős: az európai integrációs ügyek koordináció jáért felelős tárca nélküli miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: 2004. április 30. 14. tudomásul veszi, hogy a Főváros megkezdi az ÉszakDéli Regionális Gyorsvasút (5-ös metróvonal) megépítésének megvalósíthatósági vizsgálatát és szükséges műszaki
előkészítését.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
80/2014. (II. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Lipovits Andrást
2014. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
382/2017. (X. 3.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Németh Adrienn Erzsébetet 2017. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. szeptember 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1102/2017. (III. 6.) Korm. határozata a rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 4. melléklet
2.  pontja alapján a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony megvalósításához
jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 21. Tömeges
bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások alcím legfeljebb 38 055,7 millió forint összeggel történő túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. egyetért azzal, hogy a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony megvalósítása
során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2015. (HK 4.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdés c) és d) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi
hivatalokra, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire és a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
AJP-4. (B) / Szövetséges összhaderőnemi logisztikai doktrína NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra
kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HVK Logisztikai Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK LOGCSF),
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
12 hónapon belül,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
d) megjegyzés: Magyarország nem tekinti az egészségügyi biztosítást logisztikai funkciónak.
DERS – AdivP-02(C)V1 / Merülések egészségügyi rendellenességeinek irányelvei NATO egységesítési egyezmény alkalmazásában Magyarország nem vesz részt.
Témafelelős: MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK).
SUPPORT – AJP-4.10, EDITION B / Az egészségügyi
biztosítás szövetséges összhaderőnemi doktrínája NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH EK,
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
TICAL MILITARY ACTIVITIES IN COUNTERINSURGENCY – ATP – 3.4.4.1 EDITION A / Útmutató a
felkelők elleni harcászati tevékenységek végrehajtásához
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: ÖHP),
b) a bevezetés időpontja: 2015. június 1.,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél kerüljön
bevezetésre. 6. A STANAG 4676 (ED1)
NATO INTELLIGENCE, SURVEILLANCE AND
RECONNAISSANCE TRACKING STANDARD /
NATO felderítő (ISR) nyomkövetési szabvány NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) a bevezetés időpontja: jövőbeni bevezetés,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
TAINABILITY OF MILITARY TRAINING AREAS –
AJEPP-7 Edition A / A legjobb környezetvédelmi gyakorlatok a katonai gyakorlóterek fenntarthatóságáért NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH),
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
DURING NATO-LED OPETATIONS – AJEPP-6 Edition
A / NATO béketámogató műveletek során alkalmazott
környezetvédelmi adatgyűjtemény NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HM VGH,
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
(TTP) FOR ESTABLISHING AIR TRAFFIC CONTROL
(ATC) IN TIMES OF CRISIS AND CONFLICT –
AATMP-02 / Válság és békétől eltérő időszakban a légi
közlekedés biztosítása érdekében alkalmazandó harcászati
eljárások NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők
szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre, d) fenntartás: Magyarország nem rendelkezik telepíthető – deployable – ATC eszközökkel és csak limitált létszámú ATC szakembert tud biztosítani.
AIR CONTROLLERS & LASER OPERATORS IN
SUPPORT OF FORWARD AIR CONTROLLERS –
ATP-3.3.2.2 (ED A) / Az előretolt repülésirányítók és lézer kezelők felkészítésének minimális követelményei
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és
egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP, Légierő Hadműveleti és Ki
képzési Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. május 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnoki intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
e) fenntartás: A kiadvány Ch1 Para 1.4.c, Ch 5 fejezetében foglalt lézer kezelői követelményeknek az MH nem
tud eleget tenni, mert az előretolt repülésirányító csoport
– ERICS – nem rendelkezik lézerkezelő beosztással. A berendezés kezelését a csoportból kijelölt és felkészített repülésirányítók végzik.
irányítás békeidejű tevékenységéhez kapcsolódó jelentések tárgyi feltételei NATO egységesítési egyezmény előzetes nemzeti elfogadása módosításra és egyidejű hatályba
léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP, Légierő Hadműveleti és Ki
képzési Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2017. január 01.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a légierőnél ke
rüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnoki intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
SUPPORT GROUP – AJP-4.6 (B) / Összhaderőnemi logisztikai támogató csoport szövetséges összhaderőnemi
doktrinája NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők
szerint:
a) témafelelős: HVK LOGCSF,
b) témakezelő: HVK LOGCSF,
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
12 hónapon belül,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény bevezetése HVK
LOGCSF szakutasítással történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
e) fenntartás: Magyarország nem tekinti az egészségügyi biztosítást logisztikai funkciónak.
CIPLES AND MINIMUM STANDARDS OF PROFICIENCY / Tűzszerész szakfeladatok végrehajtásának elvei és a minimális elvárt szakmai követelmények NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és egyidejű
hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP,
c) a bevezetés időpontja: 2015. június 30.
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben,
eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra,
e) fenntartás: mivel a STANAG-ben megfogalmazott
tűzszerész röntgen felszereléssel kapcsolatos 76,2 mm
acéllemez átvilágítási képesség követelményt az MH tűzszerész állománya szakmailag nem tartja indokoltnak,
ezért az MH a jelenleg rendszerben levő 26 mm acéllemez
átvilágítási képességű tűzszerész röntgen felszereléssel
hajtja végre a szakfeladatokat.
AND MESSAGES – AEODP-6 Edition B, Version 1 /
Tűzszerészjelentések NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra és egyidejű hatályba léptetésre kerül a
következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP,
c) a bevezetés időpontja: 2015. június 30.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben,
eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
CAPABILITIES-ACIEDP-02(A) / NATO helyszínelő
csoport képességei NATO egységesítési egyezmény nem
zeti elfogadásra és egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP,
c) a bevezetés időpontja: 2015. március 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnoki intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
OPERATIONS – AJP 3.10.1.(B) / Lélektani műveletek
szövetséges összhaderőnemi doktrínája NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és egyidejű hatályba
léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP Civil-katonai Kapcsolatok
Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. július 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél kerüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnoki intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
DIOLOGICAL NUCLEAR EXPLOSIVE ORDNANCE
DISPOSAL OPERATIONS (CBRN EOD) ON MULTINATIONAL DEPLOYMENTS – AEODP-8 / CBRNEOD feladatok nemzetközi környezetben NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és egyidejű hatályba
léptetésre kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP,
c) a bevezetés időpontja: 2016. szeptember 30.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
b) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP pa
rancsnoki intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
VERSION 1 / Légi járművek földi irányításának jelzései
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és
egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) MH ÖHP Jogi, Igazgatási és Repülésbiztonsági Osz
tály, Repülésbiztonsági részleg, c) a bevezetés időpontja: 2015. június 01.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a légierőnél ke
rüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnoki intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
AND NORMS FOR MILITARY COMPOUNDS IN
NATO ORERATIONS – AJEPP-1/ NATO béketámogató
műveletek során alkalmazandó környezetvédelmi standard-ek és normák NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HM VGH,
b) témakezelő: HM VGH Infrastrukturális Igazgatóság,
c) a bevezetés időpontja: 2015.szeptember 30.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény bevezetése Honvéd
Vezérkar főnök helyettesi (a továbbiakban: HVKFH)
szakutasítással történjen, valamint teljes terjedelemben,
eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
TICES FOR MILITARY COMPOUNDS IN NATO
OPERATIONS – AJEPP-2/ NATO béketámogató műveletek során alkalmazandó legjobb környezetvédelmi gyakorlat NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba
léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HM VGH,
b) javasolt témakezelő: HM VGH Infrastrukturális
Igazgatóság,
c) a bevezetés időpontja: 2015.szeptember 30.,
d) bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény bevezetése HVKFH
szakutasítással történjen, valamint teljes terjedelemben,
eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
TEM IN NATO OPERATIONA – AJEPP-3 / Környezetirányítási rendszerek alkalmazása NATO műveletek során
NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HM VGH,
b) témakezelő: HM VGH Infrastrukturális Igazgatóság,
c) a bevezetés időpontja: 2015.szeptember 30.,
d) bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre, db) az egységesítési egyezmény bevezetése HVKFH
szakutasítással történjen, valamint teljes terjedelemben,
eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
22. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1605/2012. (XII. 17.) Korm. határozata az ÉMOP-5.1.1/A-11-2012-0008 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 3835 j. úton” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ÉMOP-5.1.1/A-11-2012-0008 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása
a 3835 j. úton” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének a – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
40/2010. (V. 12.) KHEM rendelete a földtani szakértői tevékenység folytatásának részletes szabályairól.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (2) bekezdés j) pontjában kapott felhatalmazás alapján a közlekedési, hírközlési
és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés c) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § Földtani szakértői tevékenységet a 2. §-ban meghatározott tevékenységi szakterületen az végezhet, aki számára
a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: MBFH) a földtani szakértői engedélyt kiadta. Az MBFH
az engedély kiadásával egyidejűleg a szakértőt nyilvántartásba veszi.
2. § Engedély iránti kérelmet a) általános földtan,
b) geofizika, c) szilárd ásványi nyersanyagok földtana, d) szénhidrogének földtana,
e) geotermikus energia földtana, vagy f) ásványvagyon-gazdálkodás tevékenységi szakterületre lehet benyújtani.
3. § (1) Az engedély iránti kérelemnek – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon
túl – tartalmaznia kell 2. § szerinti szakterület megnevezését.
(2) Az kérelemhez mellékelni kell: a) a végzettséget, illetve a tudományos fokozatot igazoló oklevél másolatát,
b) a részletes szakmai önéletrajzot, c) a szakmai gyakorlat teljesítéséről szóló igazolást, és
d) a kérelemben szereplő szakterület témakörében való jártasságot alátámasztó szakmai publikációk felsorolását,
megjelölve megjelenésük helyét és idejét. (3) A szakmai gyakorlati időt közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal kell igazolni.
(4) A (2) bekezdés c) pont szerinti igazolásnak tartalmaznia kell:
a) az igazolást kérő személy aa) természetes személyazonosító adatait,
ab) lakcímét, és ac) által betöltött munkakör és a végzett tevékenység megnevezését,
b) a munkakörben töltött időtartamot naptári napokban, és
c) a munkáltató vagy foglalkoztató megnevezését, címét, és cégszerű aláírását.
(5) Ha a munkáltató vagy foglalkoztató jogutód nélkül szűnt meg, a gyakorlati időt és az igazolást kérő személy
természetes személyazonosító adatait tartalmazó szerződés vagy a munkavégzés igazolására alkalmas dokumentum
is elfogadható a szakmai gyakorlati idő igazolására. (6) Az engedély iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a földtani szakértő írásban nyilatkozik arról, hogy hozzájárul-e
a nyilvántartásban szereplő adatainak az MBFH nyilvános földtani szakértői adatbázisában történő közzétételéhez.
4. § Földtani szakértői engedélyt az kaphat, aki a következő feltételek valamelyikének megfelel:
a) szakirányú tudományos fokozattal és az adott szakterületen legalább 3 éves szakmai gyakorlattal rendelkezik,
b) szakirányú mesterképzési szakon szerzett szakképzettséggel és az adott szakterületen legalább 4 éves szakmai
gyakorlattal rendelkezik, c) szakirányú alapképzési szakon szerzett szakképzettséggel és az adott szakterületen legalább 6 éves szakmai
gyakorlattal rendelkezik, d) nem szakirányú mesterképzési szakon szerzett szakképzettséggel és az adott szakterületen legalább 7 éves
szakmai gyakorlattal rendelkezik, vagy e) nem szakirányú alapképzési szakon szerzett szakképzettséggel és az adott szakterületen legalább 8 éves szakmai
gyakorlattal rendelkezik. 5. § (1) E rendelet alapján szakirányú szakképzettség
a) általános földtan szakterületen aa) az alapképzésben földtudományi szakirányon szerzett földtudományi mérnök vagy földtudományi kutató,
ab) a mesterképzésben szerzett okleveles földtudományi mérnök, okleveles földtudományi kutató vagy
okleveles geológus, vagy ac) egyetemi szintű alapképzési szakon szerzett műszaki földtudományi mérnök vagy geológus,
b) geofizika szakterületen ba) az alapképzésben földtudományi szakirányon szerzett földtudományi mérnök vagy földtudományi kutató,
bb) a mesterképzésben szerzett okleveles földtudományi mérnök vagy okleveles geofizikus, vagy
bc) egyetemi szintű alapképzési szakon szerzett műszaki földtudományi mérnök vagy geofizikus,
c) szilárd ásványi nyersanyagok földtana szakterületen ca) az alapképzésben földtudományi vagy bánya- és geotechnika mérnök szakirányon szerzett földtudományi
mérnök vagy földtudományi kutató, cb) mesterképzésben szerzett okleveles földtudományi mérnök, okleveles bánya- és geotechnika mérnök,
okleveles földtudományi kutató vagy okleveles geológus, vagy cc) egyetemi szintű alapképzési szakon szerzett műszaki földtudományi mérnök, bánya- és geotechnikai
mérnök vagy geológus, d) szénhidrogének földtana szakterületen da) alapképzésben olaj- és gázmérnöki szakirányon szerzett földtudományi mérnök vagy földtudományi
kutató, db) mesterképzésben szerzett okleveles olaj- és gázmérnök, okleveles földtudományi mérnök, okleveles
földtudományi kutató vagy okleveles geológus, vagy dc) egyetemi szintű alapképzési szakon szerzett műszaki földtudományi mérnök, olaj- és gázmérnök vagy
geológus, e) geotermikus energia földtana szakterületen ea) alapképzésben földtudományi szakirányon szerzett földtudományi mérnök vagy földtudományi kutató,
eb) mesterképzésben szerzett okleveles földtudományi mérnök, okleveles földtudományi kutató vagy
okleveles geológus, vagy ec) egyetemi szintű alapképzési szakon szerzett műszaki földtudományi mérnök vagy geológus, vagy
f) ásványvagyon-gazdálkodás szakterületen fa) alapképzésben bánya- és geotechnika mérnök, olaj- és gázipari mérnök, földtudományi mérnök
szakirányon szerzett földtudományi mérnök vagy földtudományi kutató, fb) mesterképzésben szerzett okleveles bánya- és geotechnika mérnök, okleveles olaj- és gázmérnök, okleveles
földtudományi mérnök, okleveles földtudományi kutató vagy okleveles geológus, vagy
fc) egyetemi szintű alapképzési szakon szerzett bánya- és geotechnikai mérnök, olaj- és gázmérnök, műszaki
földtudományi mérnök vagy geológus végzettség. (2) E rendelet alapján nem szakirányú a végzettség, ha a kérelmező az (1) bekezdés a)–f) pontjában meghatározott iskolai
végzettségek valamelyikével rendelkezik, azonban az nem felel meg a kérelmezett szakterülethez meghatározott
végzettségnek. 6. § (1) Az engedély – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon túl – tartalmazza
a szakterületet, amelyre a szakértői jogosultság kiterjed. (2) Az engedély mindazon szakterületekre kiadható, amelyre vonatkozóan a kérelmező megfelel az e rendeletben
foglaltaknak. (3) A földtani szakértő a szakterületén a rendelet 1. melléklete szerinti tevékenységet folytathat.
(4) A földtani szakértőnek az engedély kiadását és a nyilvántartásba vételt követő 5 évente a szakterületének – több
szakterület esetén ezek egyikének – megfelelő, 2. melléklet szerinti 20 szakmai minősítő pont összegyűjtését kell
igazolnia. 7. § (1) Az MBFH a földtani szakértőt írásbeli figyelmeztetésben részesíti, ha a szakértői tevékenység végzésére vonatkozó
jogszabályban, hatósági határozatban előírt követelményeket megsértette. (2) Az MBFH az engedélyt visszavonja, és egyidejűleg törli a földtani szakértőt a nyilvántartásból, ha a földtani szakértő
a) az (1) bekezdésben foglalt előírásokat úgy sértette meg, hogy ezzel harmadik személynek kárt okozott, vagy
b) az MBFH írásbeli figyelmeztetése ellenére az (1) bekezdésben foglalt előírásokat ismételten megszegi.
(3) Ha az MBFH az engedélyt a (2) bekezdés szerint visszavonja, és egyidejűleg törli a földtani szakértőt a nyilvántartásból,
a visszavonó határozat jogerőssé és végrehajthatóvá válásától számított 5 évig új engedély iránti kérelem nem
nyújtható be. (4) Az MBFH az engedélyt visszavonja, és egyidejűleg törli a földtani szakértőt a nyilvántartásból, ha
a) utólag merül fel olyan körülmény, amely a szakértői tevékenység engedélyezését kizárja,
b) a törlést maga kérte, c) elhalálozott, vagy
d) a 6. § (4) bekezdésben foglaltakat nem teljesítette.
(5) Ha az MBFH az engedélyt a (4) bekezdés d) pontja alapján vonta vissza és törölte a földtani szakértőt a nyilvántartásból,
az új engedély iránti kérelem esetén a kérelmezőnek a kérelem benyújtását megelőző legfeljebb 5 év időtartam alatt
összegyűjtött 20 szakmai minősítő pont teljesítését is igazolnia kell.
8. § (1) A földtani szakértői nyilvántartásnak – a bányászatról szóló, valamint a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon túl – tartalmaznia kell
a) a szakértő iskolai végzettségét, és b) a szakterület megnevezését.
(2) A földtani szakértő köteles az MBFH-nak 8 napon belül bejelenteni, ha a nyilvántartott adataiban változás állt be.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(3) A 6. § (4) bekezdésben előírtakat csak az e rendelet alapján kiadott engedéllyel rendelkező földtani szakértőknek kell
teljesíteni. (4) Az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott földtani szakértői engedély az abban előírt határidőig hatályban marad.
A földtani szakértői engedély hatályvesztését követően földtani szakértői tevékenység kizárólag új földtani szakértői
engedély e rendelet szerinti kiadását követően folytatható. (5) E rendelet hatálybalépésekor a nyilvántartásban szereplő szakértők tekintetében az MBFH e rendelet hatálybalépését
követő 30 napon belül írásbeli nyilatkozattételre hívja fel a földtani szakértőt arról, hogy hozzájárul-e
a nyilvántartásban szereplő adatainak az MBFH nyilvános földtani szakértői adatbázisában történő közzétételéhez.
(6) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9., 11., és
13. cikkének való megfelelést szolgálja. Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
1/2017. (I. 3.) FM rendelete az új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők forgalomba hozataláról.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 2. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 3. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendeletet az  új élelmiszerekről és az  új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) 1.  cikk
(2)  bekezdése szerinti új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők Európai Unión belüli forgalomba hozatalának
engedélyezési eljárására kell alkalmazni.
(2) E rendeletet nem kell alkalmazni
a) a  258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2.  cikkében felsorolt élelmiszer-adalékanyagokra,
élelmiszer aromákra és előállításukhoz használt alapanyagokra, extrakciós oldószerekre, élelmiszerenzimekre, valamint
b) a  géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i
1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében géntechnológiával módosított
szervezeteket tartalmazó vagy ilyen szervezetekből álló élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre,
valamint a  géntechnológiával módosított szervezetekből előállított, de ilyen szervezeteket nem tartalmazó
élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre.
2. Az új élelmiszer vagy élelmiszer-összetevő forgalomba hozatalára vonatkozó kérelem benyújtására
vonatkozó előírások
2. § (1) Az  új élelmiszer vagy új élelmiszer-összetevő forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmet és annak rövid
összefoglalóját a földművelésügyi miniszterhez (a továbbiakban: miniszter) kell benyújtani magyar és angol nyelven,
4-4 nyomtatott példányban, valamint elektronikus formában.
(2) A kérelmező a kérelemben megjelölheti a  titkosan kezelendő gyártási eljárásra vonatkozó információkat, amelyek
vonatkozásában az engedélyezési eljárásban részt vevő hatóságok az egyes információk nyilvánosságra hozatalára
és a  258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében benyújtott információ védelmére vonatkozó
részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló, 2001. szeptember 20-i 1852/2001/EK bizottsági rendelet
(a továbbiakban: 1852/2001/EK bizottsági rendelet) 1. cikkében foglaltak szerint járnak el.
(3) A kérelmezőnek a kérelem miniszterhez történő benyújtásával egy időben a kérelem másolatát meg kell küldenie
az Európai Bizottság Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatósága (a továbbiakban: Bizottság) számára.
3. § (1) A miniszter a kérelem befogadásáról elektronikus úton értesíti
a) a Bizottságot,
b) a kérelmezőt,
c) a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt (a továbbiakban: NÉBIH), valamint
d) az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézetet (a továbbiakban: OGYÉI),
a kérelem befogadása dátumának megjelölésével.
(2) A  kérelem elsődleges értékelését a  NÉBIH végzi el. A  NÉBIH a  kérelmet megküldi az  OGYÉI számára, amely
az  elsődleges értékelés elkészítéséhez szakértői véleményt ad. A  szakértői véleményért a  kérelmezőnek az  Állami
Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat egyes közigazgatási eljárásaiért és igazgatási jellegű szolgáltatásaiért
fizetendő díjakról szóló rendelet szerinti díjat kell fizetnie.
(3) Amennyiben a  kérelem nem tartalmaz elegendő információt az  elsődleges értékelés elvégzéséhez, a  NÉBIH
kiegészítő adatokat kér a kérelmezőtől.
(4) A NÉBIH az elsődleges értékelést megküldi a miniszternek, aki a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
6.  cikk (3)  bekezdésében foglaltak szerint a  kérelem befogadásától számított három hónapon belül továbbítja azt
a Bizottság számára.
3. Eljárás az Európai Unió más tagállamában az új élelmiszer vagy új élelmiszer-összetevő
forgalomba hozatalára vonatkozóan benyújtott kérelem esetén
4. § (1) Az  Európai Unió más tagállamában benyújtott kérelmek elsődleges értékelésén alapuló, a  termék piacra
helyezhetőségével kapcsolatos tagállami álláspontot a  NÉBIH az  OGYÉI szakértői véleményének beszerzését
követően alakítja ki.
(2) A  NÉBIH a  tagállami álláspontot a  258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6.  cikk (4)  bekezdésében
foglaltak szerint az  elsődleges értékelési jelentés Bizottság által történt továbbításától számított 60 napon belül
elektronikus úton megküldi a Bizottság számára.
4. A lényegi egyenértékűség bejelentésére vonatkozó előírások 5. § (1) A 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott termékekre vonatkozó
lényegi egyenértékűség megállapítását a NÉBIH végzi.
(2) A  kérelmező a  lényegi egyenértékűség megállapítására irányuló kérelemben megjelölheti a  titkosan kezelendő
gyártási eljárásra vonatkozó információkat, amelyek vonatkozásában az  engedélyezési eljárásban részt vevő
hatóságok az 1852/2001/EK bizottsági rendelet 1. cikkében foglaltak szerint járnak el.
(3) A kérelmező a terméket akkor hozhatja forgalomba, ha a NÉBIH a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
3. cikk (4) bekezdése szerinti lényegi egyenértékűség fennállását megállapította.
(4) A kérelmező a lényegi egyenértékűség megállapításáról és a termékek forgalomba hozatali szándékáról a 258/97/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke szerint tájékoztatja a Bizottságot.
5. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
7. § Ez a  rendelet az  új élelmiszerekről és az  új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
8. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
166/2017. (VI. 28.) Korm. rendelete a Felhő utcai Református Központ létrehozásával kapcsolatos beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésének a), d), e) és f ) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdésének 3. pontjában,
a 4.  § b)  pontja tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdésének 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § c) és d) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikkének (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az ingatlan-nyilvántartás szerinti Budapest, XII. kerület belterület,
9628 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben az  1125 Budapest, Felhő u. 8. szám alatti és a  Budapest,
XII. kerület belterület, 9630/2 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben az  1125 Budapest, Felhő u. 6/a
szám alatti ingatlanokon megvalósuló Felhő utcai Református Központ létrehozásával kapcsolatos beruházással
(a továbbiakban: Beruházás) függnek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a  Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához
szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve az előzetes vizsgálati eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével –
tizenöt nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni,
b) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
c) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
d) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1182/2012. (VI. 1.) Korm. határozata a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről.
1. A Kormány a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezetendő
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 21. § (1) bekezdés e)–i) pontjában, 21. § (3) bekezdés b) pontjában,
továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 41. §
(3) bekezdésében foglalt feladatainak végrehajtása érdekében a) az 1. mellékletben foglaltak szerint elfogadja a védelmi felkészítés 2012. évi feladattervét;
b) felhívja a honvédelmért felelős minisztert, hogy készítsen jelentést a Kormány számára a védelmi felkészítés
2012. évi feladatainak végrehajtásáról, valamint a „honvédelmi-, katasztrófavédelmi- és gazdasági felkészülés
központi kiadásai”, a „Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása”, illetve
a „K-600 hírrendszer működtetésére” jogcímeken biztosított előirányzatok felhasználásáról;
Felelős: honvédelemért felelős miniszter Határidő: 2013. február 1.
c) felhívja a honvédelmért felelős minisztert és a katasztrófák elleni védekezésért felelős minisztert, hogy vizsgálják
meg a védelmi felkészítés 2013. évre javasolt feladatterve Kormány részére történő benyújtásának módozatait;
Felelős: honvédelemért felelős miniszter katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter
Határidő: 2012. november 1. d) felhívja a honvédelmért felelős minisztert és a katasztrófák elleni védekezésért felelős minisztert, hogy a c) pont
szerinti vizsgálat eredményének figyelembe vételével készítsenek előterjesztést a védelmi felkészítés körébe
tartozó, 2013. évre javasolt feladatokról; Felelős: honvédelemért felelős miniszter
katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter Határidő: 2013. február 1.
e) felhívja a honvédelmért felelős minisztert, hogy – a honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és
végrehajtás-koordináló szakmai szerve útján – kísérje figyelemmel a feladattervben foglaltak végrehajtását és
szükség esetén tegyen javaslatot a teljesítést segítő intézkedésekre;
Felelős: honvédelemért felelős miniszter Határidő: folyamatos f) egyetért azzal, hogy a védelmi felkészítés 2012. évi feladatainak végrehajtásához – a Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvényben a „XLII. Költségvetés közvetlen bevételei és
kiadásai” fejezet, „Egyéb költségvetési kiadások” cím, „Vegyes kiadások” alcím, „Védelmi felkészítés előirányzatai”
jogcímcsoport, a „Honvédelmi-, katasztrófavédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai” jogcímen
biztosított 207 millió Ft, valamint a „Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek
biztosítása” jogcímen rendelkezésre álló 835 millió Ft, illetve a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében
a „K-600 hírrendszer működtetésére” előirányzott 55 millió Ft a 2. melléklet szerint kerüljön felhasználásra;
Felelős: a 2. mellékletben meghatározottak szerint Határidő: folyamatos
g) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján felhívja az államháztartásért felelős
minisztert, hogy a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvényben
a „Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai” fejezetében a „Honvédelmi-, katasztrófavédelmi- és gazdasági
felkészülés központi kiadásai” jogcímen, valamint a „Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési
feltételeinek biztosítása” jogcímen biztosított előirányzatok átcsoportosítását a 3. melléklet szerint rendezze;
Felelős: államháztartásért felelős miniszter közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter
honvédelemért felelős miniszter katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter
Határidő: azonnal h) felhívja a honvédelemért felelős minisztert, hogy a Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatal útján koordinálja
a honvédelmi- és a gazdasági felkészülés, illetve a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési
feltételeinek biztosítását, valamint meghatározza a K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer
működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos alkalmazási követelményeket; Felelős: honvédelemért felelős miniszter
Határidő: folyamatos i) felkéri az autonóm államigazgatási szervek vezetőit, az önálló szabályozó szervek vezetőit, a legfőbb ügyészt,
a Magyar Nemzeti Bank elnökét, a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap vezérigazgatóját,
valamint az Országos Bírósági Hivatal elnökét, hogy szakterületüket érintően az illetékes minisztériumokkal
együttműködve működjenek közre a védelmi felkészítés és a válságkezelés feladatainak végrehajtásában;
j) felhívja az államháztartásért felelős minisztert, hogy a 2013. évi költségvetés összeállításakor a védelmi felkészítés
feladatkörében gondoskodjon ja) a honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai,
jb) a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételei, (beleértve a védelmi igazgatás
info-kommunikációs rendszere működtetésének) biztosításához szükséges költségvetési előirányzatok tervezéséről
Felelős: államháztartásért felelős miniszter Határidő: a 2013. évi költségvetés tervezéséhez igazodóan
k) felkéri a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökét, hogy az 1. melléklet 2. e) és f) pontjában meghatározott
feladatban az érintettekkel együttműködjön. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről szóló 1105/2011. (IV. 22.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
83/2017. (VIII. 29.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a földművelésügyi miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Román Istvánnak, a Földművelésügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása áthelyezésére tekintettel
– 2017. július 31-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2012. (V. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. május 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Szatmári Benő Zsolt
(6237 Kecel, II. körzet 85.) az Árpádnépe Magyar Nemzeti Párt elnöke (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott
országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot:
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. április 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy magánszemélynek vagy bármilyen társaságnak a tulajdonában vagy bérleményében ne
lehessen 100 hektárnál nagyobb földbirtok.” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában több kérdés:
mind magánszemélyekre, mind „bármilyen társaságra” vonatkozik. Így a választópolgároknak nincs lehetőségük
külön-külön véleményt nyilvánítani a kezdeményezésekről. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy nem egyértelmű a kérdés azért sem, mert nem
állapítható meg, hogy beadványozó mit ért a „földbirtok” kifejezés alatt. A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény
hatálya kiterjed az ország területén levő valamennyi termőföldre, és rendelkezéseit alkalmazni kell a mező-,
erdőgazdasági művelés alatt álló belterületi földre is. A törvény ezen két jogi kategória fogalmát külön meghatározza,
a kezdeményezésben szereplő „földbirtok” kifejezést, mint jogi kategóriát azonban nem ismeri. Ezáltal
a kezdeményezés nem egyértelmű sem a jogalkotó, sem a választópolgár számára.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igennel
vagy nemmel kell tudnia válaszolni. Mindezek alapján a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet
egyértelműen válaszolni. Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
529/2015. (XII. 11.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Oleg Țulea rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Moldovai Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2015. november 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök