type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
89/2014. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény 2014. leltározási feladatainak végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és a 11. § (3) bekezdése alapján,
a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényben, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet
22. §-ában, valamint a HM fejezet egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről szóló 4/2012. (HK 5.) HM
VGHÁT szakutasításban foglaltak figyelembe vételével
az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya
1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium
mint intézmény (a továbbiakban: minisztérium), a Magyar
Honvédség vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár HM Objektumok Üzemeltetési Igazgatóság (a továbbiakban: Igazgatóság), valamint a Honvédelmi Minisztérium Védelemgazdasági Hivatal HM-I Objektum
Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra
(a továbbiakban: OGTPER) leltározásban érintett személyi állományára terjed ki.
2. A leltározás célja és általános szabályai 2. A leltározás célja az éves költségvetési beszámoló
mérleg űrlapjában kimutatott eszközök és források valódiságának alátámasztása, a minisztérium használatában álló
állami vagyon védelme, továbbá a bizonylati és az anyagi
fegyelem megszilárdítása, az anyagkezelők, anyagfelelősök elszámoltatása, az anyagok, eszközök nyilvántartása,
tárolása és a kezelés szabályosságának, szakszerűségének
vizsgálata, ellenőrzése.
3. A leltározás előkészítését, végrehajtását és értékelését a HM fejezet egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről szóló 4/2012. (HK 5.) HM VGHÁT szakutasítás 1. számú függelékeként kiadott Leltározási és Leltárkészítési Szabályzat (a továbbiakban: Leltározási Szabályzat) előírásainak és az együttes intézkedésben meghatározottaknak megfelelően kell végrehajtani.
4. A leltározási feladatok szervezésére, irányítására és
koordinálására leltározási főbizottság (a továbbiakban: főbizottság) alakul, melynek összetételét az 1. melléklet határozza meg.
5. A leltározást a minisztérium vonatkozásában a kijelölt leltározó bizottságok hajtják végre, melyek összetételét az 1. melléklet határozza meg. A leltározó bizottságok a
jelentéseiket, a leltározásról elkészült jegyzőkönyveiket
közvetlenül a leltározási főbizottság részére terjesztik fel.
6. A leltározás valamennyi bizottság esetében a 2. melléklet szerinti „Leltározási ütemterv”-ben meghatározott
határidőkkel kerül végrehajtásra.
7. A leltározás ellenőrzésére ellenőrző bizottság alakul,
melynek összetételét az 1. melléklet határozza meg. Az ellenőrző bizottság a leltározási főbizottság elnökének irányításával, okmánybekérés és helyszíni ellenőrzés módszerével hajtja végre feladatait.
8. A leltározás a leltárfelvétel időpontja szerinti fajtája
év végi leltár, amely az éves beszámoló valódiságának, a
mérlegben kimutatott eszközök és források értékének alátámasztását szolgálja. A számlálófüzetben a bizottság rögzíti a leltározási helyet, leltározási időpontot és a leltározásban résztvevők nevét, beosztását, illetve munkakörét.
9. Az eszközök – a 11. pontban meghatározott eszközök
kivételével – leltározása mennyiségi felvétellel, számviteli
nyilvántartással való összehasonlítással valósul meg, azaz
a megszámlált, megmért mennyiségnek a leltárívvel és a
tárlóhelyi nyilvántartással történő összehasonlításával
egyidejűleg történik meg a leltárív kitöltése.
10. A 390-80/2014. HM VGH nyilvántartási számú, év
végi leltározási tájékoztató alapján a tárgyi eszközök ese
tében minden értékcsoport, míg a készletek vonatkozásában a raktári új készletek, vásárolt anyagok, áruk, valamint
az azokhoz kapcsolódó göngyölegek, saját termelésű
anyagok, félkész- és késztermékek kerülnek leltározásra.
11. Az immateriális javak, befektetett pénzügyi eszközök, értékpapírok, pénzeszközök – ide nem értve a pénztárakat, a csekkeket, és a betétkönyveket –, a követelések,
sajátos elszámolások és a források vonatkozásában a leltár
egyeztetéssel kerül végrehajtásra.
12. Az immateriális javak esetében minden értékcsoport
leltározását végre kell hajtani.
13. A követelések, befektetett pénzügyi eszközök, értékpapírok, pénzeszközök– a pénztárak, csekkek betétkönyvek kivételével –, sajátos elszámolások és források
leltározását a Leltározási Szabályzat szerint minden évben, a HM VGH által kiadásra kerülő Zárás-nyitási feladatok tárgyú körlevélben foglaltaknak megfelelően és határidőre kell végrehajtani.
3. A leltározás időbeni ütemezése 14. A leltározás fordulónapja 2014. december 31.
15. A leltározás előkészítésének időszaka 2014. november 14-ig tart.
16. A leltározás végrehajtásának – leltárfelvétel – időszaka: 2014. december 1.–2015. január 14.
17. A leltározás kiértékelésének időszaka: 2015. január
14.–2015. január 23.
4. A leltározási bizottságok feladatai 18. A főbizottság alapvető feladatai a következők:
a) a leltározási időszakban az ideiglenesen alárendeltsé
gébe utalt bizottságok feladatainak koordinálása, szakmai
irányítása, b) az érintett állomány felkészítése a leltározás módjáról, valamint a végrehajtás rendjéről, melynek időpontja:
2014. november 13. 09.00 és
c) a leltározásról készült bizottsági jegyzőkönyvek
alapján összefoglaló jelentés felterjesztése a HM közigazgatási államtitkár részére 2015. január 23-ig.
19. Az ellenőrző bizottság alapvető feladatai a következők:
a) a leltározás előkészítési időszakának megkezdéséig
ütemtervet készít az ellenőrzés végrehajtásáról és azt jóváhagyás céljából a főbizottság elnökének felterjeszti,
b) a leltározási időszakban végrehajtja az ellenőrzéseket, ezeket dokumentálja, valamint minden egyes ellenőrzésről jegyzőkönyvet készít, melyet a főbizottság elnöke
részére 2 munkanapon belül felterjeszt,
c) a leltározási okmányok – leltárívek, számlálófüzetek
– meglétének ellenőrzése, azok előírás szerinti kitöltésének, a tárolási feltételek meglétének, valamint a szakanyagok névhez kötésének vizsgálata és
d) a leltározás végén az elkészített jegyzőkönyvek alapján összefoglaló jelentés készítése és 2015. január 23-ig a
főbizottság elnöke részére történő megküldése.
20. Az ellenőrzést az ellenőrzési bizottság a Leltározási
Szabályzat V. fejezete alapján hajtja végre.
21. Az alegységeken levő szakanyagok leltározásának
megszervezését, az alárendelt albizottságok munkájának
irányítását és ellenőrzését az 1. melléklet szerinti leltározási bizottságok végzik.
22. A leltározási bizottságok feladata
a) a leltározási okmányok, leltárívek, számláló füzetek
szabályszerű vezetése,
b) a bizottsági jegyzőkönyvek elkészítése, és
c) a leltározásról készült bizottsági jegyzőkönyv felter
jesztése 2015. január 19-ig a főbizottság elnöke részére,
ezzel egyidejűleg a jegyzőkönyv és a hiány-többlet kimutatás elektronikus formában való megküldése.
23. A minisztérium számára a Magyar Államkincstárnál
vezetett kincstári forintszámlán, valamint a házipénztárban található készpénz és készpénz-helyettesítő eszközök
fordulónapi leltározását – a kincstári számlakezelés és
pénzforgalom rendjéről szóló 18/2012. (HK 12.) HM KÁT
szakutasítás szerint – az OGTPER az 1. melléklet szerinti
összetételű, külön bizottság megalakításával végzi.
24. A 23. ponti szerinti bizottság feladata a kincstári
számla fordulónapi leltározása egyeztetéssel, a házipénztárban található készpénz és készpénz- helyettesítő eszközök leltározása tételes rovancs keretében a tárgyév utolsó
munkanapjával a követelések, befektetett pénzügyi eszközök, értékpapírok, pénzeszközök, egyéb sajátos eszközoldali elszámolások és források leltározásának a 13. pontban
foglaltaknak megfelelő végrehajtása. A bizottság által elvégzett munka szakmai tartalmáért az OGTPER vezető
pénzügyi referense felelős.
25. A leltározás időtartama alatt hetente leltározási bizottsági ülés kerül végrehajtásra. Az ezeken való részvétel
a 26. pont szerinti személyi állomány részére kötelező, jelenlétüket aláírásukkal igazolják.
26. A leltározási bizottsági ülésen részt vesznek:
a) a főbizottság tagjai,
b) a leltározási bizottságok elnökei, valamint az
OGTPER 23. pont szerint érintett személyi állománya,
c) az ellenőrző bizottság tagjai. 27. A leltározási bizottsági ülésen a főbizottság elnökének a résztvevők beszámolnak
a) a leltározás végrehajtásának helyzetéről, az ütemtervtől történő esetleges eltérésekről és annak okairól,
b) az azonnali intézkedést igénylő eseményekről,
c) az esetleges egyéb problémákról.
28. A leltározási bizottsági ülésen a főbizottság elnöke a
beszámolókat követően értékeli a leltározás aktuális helyzetét, és kijelöli az elkövetkező időszak feladatait.
29. A leltározási bizottsági ülés helyszíne és időpontja:
HM 1. Objektum „B” épület Fsz. tárgyaló, minden hét csütörtökén 9.00 óra, első alkalommal 2014. november 20-án.
5. A leltározás folyamata 30. Az Igazgatóság a szakági és az egység szintű analitikus nyilvántartás adatait a 2014. december 31-i fordulónapra előkészíti, végrehajtja a feldolgozást és legkésőbb
2015. január 5-én 16.00-ig átadja az adatokat az OGTPER
részére.
31. Az OGTPER a leltáríveket egy példányban elkészíti, és azt a bizottságok részére legkésőbb 2015. január 7-én
14.30-ig átadja.
32. A főbizottság elnöke az OGTPER-en keresztül intézkedik, hogy a leltározási bizottságok elnökei a számlálófüzeteket legkésőbb 2014. november 13-ig kézhez vehessék.
33. A bizottságok a kitöltött leltáríveket a leltározás befejezését követően haladéktalanul, de legkésőbb 2015. január 12-én 09.00-ig kézbesítő könyvön átadják az
OGTPER részére.
34. Az OGTPER a kitöltött leltárívek alapján elkészített
leltárív kimutatásokat, eltérés-kimutatásokat haladéktalanul, de legkésőbb 2015. január 13-án 16.00-ig három példányban eljuttatja a főbizottság részére. A főbizottság az
első példányt az érintett bizottságok részére, a második
példányt az érintett szakág vezetőjének, a harmadik példányt az érintett anyagkezelőnek a leltározási bizottságokon keresztül haladéktalanul továbbítja.
35. A bizottságok a kitöltött leltárívek, számlálófüzetek,
eltérés-kimutatások és a leltározás során szerzett tapasztalatok alapján elkészítik a bizottsági jegyzőkönyveiket, és
azokat a főbizottság részére felterjesztik 2015. január
19-ig. A bizottsági jegyzőkönyvek első példányához csa
tolják az anyagkezelők által aláírt leltárív kimutatásokat,
eltérés-kimutatásokat, valamint a számlálófüzeteket.
36. A bizottsági jegyzőkönyveket legalább három példányban kell elkészíteni, melynek első, OGTPER-t illető
példányához csatolni kell eredetben, vagy hitelesített másolatban a bizottságok és az anyagkezelők által aláírt
számlálófüzeteket, valamint az anyagkezelők által aláírt
kitöltött leltárív-kimutatást, eltérés-kimutatást. A jegyzőkönyvek második példánya a főbizottságot, harmadik példánya az irattárat illeti. A jegyzőkönyvek elkészítését és
szakági vezetők általi záradékolását követően azok első és
második példányát a főbizottság elnökének kell felterjeszteni.
37. A főbizottság a bizottsági jegyzőkönyvek alapján elkészíti és felterjeszti a HM közigazgatási államtitkárhoz
jóváhagyásra az összefoglaló jelentését 2015. január
21-ig. A főbizottsági jegyzőkönyv alapján a szakágak rendezik a leltárkülönbözeteket és a feldolgozott eszközutalványokat eljuttatják az OGTPER-re 2015. január 23-ig.
38. Jóváhagyás után az összefoglaló jelentés első példányát – mellékelve az anyagkezelő által aláírt leltárív
kimutatásokat, eltérés-kimutatásokat – a főbizottság az
OGTPER részére 2015. január 26-ig adja át.
6. A leltározással kapcsolatos
részletes feladatok 39. A november havi szakági feldolgozásokat az Igazgatóság 1. Objektum Üzemeltető Osztály nyilvántartói
a) 2014. november 30-ig hajtják végre és a számviteli
zárás zökkenőmentes végrehajtása érdekében 2014. december 1-én 16.00-ig,
b) a december havi szakági feldolgozásokat 2014. december 1-től 16-ig tartó időszakra vonatkozóan 2014. december 16-ig végrehajtják 2014. december 17-én 13.00-ig,
c) a 2014. december 16. és 31. közötti időszakra vonatkozó szakági feldolgozásokat 2014. január 5-ig végrehajtják és 2015. január 5-én 16.00-ig
adják át a feldolgozandó mozgásbizonylatokat az
OGTPER részére.
40. A szakági vezetőknek az év végi beszerzéseket
olyan módon kell megszervezniük, hogy a beszállítók által
kibocsátott számlák beérkezési határideje 2015. január 5.
legyen.
41. A szakági vezetők a nyilvántartások zárását megelőzően végrehajtják az analitikus és tárolóhelyi nyilvántartások naprakésszé tételét.
42. Az Igazgatóság szakágai
a) a leltár előkészítésének időszakában végrehajtják a
kezelésükben lévő szakanyagok szükség szerinti kategorizálását, selejtezését, b) végrehajtják a nyilvántartások zárását a 39-41. pontoknak megfelelően.
43. Az Igazgatóság 1. Objektum Üzemeltető Osztály
nyilvántartói, adatfeldolgozói a virtuális kódokon
– 10 200 – lévő eszközök és készletek kiterhelését 2014.
november 30-ig hajtják végre.
44. Az anyagfelelősök feladata a rendelkezésükre álló
belső nyilvántartások – átadás-átvételi jegyzőkönyvek,
részletes felszerelési könyvek, egyedi törzskönyvek, teljességi és készletjegyzékek – rendelkezésre bocsátása,
ezek alapján az anyagféleségek ellenőriztetése, a leltározás helyi feltételeinek megteremtése.
45. A leltározott eszközök tekintetében közvetlenül
érintett anyagfelelős, raktáros a leltározó bizottság tagja
nem lehet, de a leltározáskor jelen kell lennie.
46. A tényleges leltárfelvételt végrehajtó bizottságok
tagjainak jogai a következők:
a) tájékoztatás, illetőleg magyarázat kérése a leltározási
körzet vezetőitől és beosztottaitól,
b) a leltározandó eszközök, készletek mennyiségét befolyásoló, illetve a tárolási és egyéb, így különösen ellenőrzési körülményekre vonatkozó okmányokba történő betekintés, a minősített okmányok esetén csak a parancsnok
külön engedélyével,
c) szükség esetén ellenszámlálás végrehajtása. 47. A bizottsági tagok kötelességei a következők:
a) valamennyi leltározásra kijelölt eszközt leltározása,
b) a leltározás végrehajtását akadályozó körülmények
jelentése a leltározási bizottság elnökének,
c) a leltározandó eszközök ismerete,
d) a leltározás részrehajlás nélkül történő végzése.
48. A leltározási bizottság elnöke és tagjai a leltározási
feladatok végrehajtásáért, a leltárfelvételi adatok helyességéért, a leltározás okmányainak szabályszerű kitöltéséért, valamint a leltározás okmányaival – számlálófüzet,
leltárív, leltárív-kimutatás – történő elszámolásáért fegyelmi felelősséggel tartoznak. A leltározás szabályszerűségéért a leltározási bizottság elnöke és a leltárellenőrzés végrehajtására kijelölt főbizottsági, bizottsági tagok, a méret
és minőség megállapításáért, valamint a mennyiségi számbavétel helyességéért a leltározók a felelősök.
49. Valamennyi leltározásban részt vevő személy – leltározási bizottsági elnök és tag – a leltározás előkészítési
időszakának befejezéséig a 3. mellékletben kiadott mintaokmány alapján elkészíti felelősségvállalási nyilatkozatát,
és azt a bizottsági elnök útján átadja 2014. november 14-ig
a főbizottság részére. A főbizottság ezen nyilatkozatokat
továbbítja az OGTPER részére.
50. A leltározás folyamán használt nyomtatványok szigorú számadási kötelezettség alá tartozó bizonylatoknak
minősülnek, így azokat rontott, javított, megrongálódott
állapotukban is eredetben, 10 évig meg kell őrizni.
51. A mennyiségi felvétellel, a számviteli nyilvántartással való összehasonlítással – azaz a megszámlált, megmért
mennyiségnek a leltárívvel és a tárolóhelyi nyilvántartással való összehasonlításával – egyidejűleg megtörténik a
leltárív kitöltése.
52. Az okmányokat kék színű golyóstollal, javítás nélkül kell kitölteni. Az esetleges javításokat egyetlen vízszintes vonallal, a bizottsági tagok és az anyagok kezelésére kijelölt személy aláírása mellett kell végrehajtani. Ceruzával, illetve a kék színtől eltérő színű tollal kitöltött, aláírt
bizonylatok nem dolgozhatóak fel.
53. A leltárívek kitöltésénél a tárgyi eszközöket a tárgyi
eszközöket tartalmazó leltárívre, a készleteket – elszámolásköteles és fogyó anyagokat – a készleteket tartalmazó
leltárívre kell felvezetni. A leltáríven nem szereplő tételeket ugyanolyan adattartalommal kell felvezetni, mint amivel a vonatkozó leltárív rendelkezik. A tárgyi eszközöket
Honvédségi Egységes Termék Kóddal (a továbbiakban:
HETK) és egyedi azonosítóval ellátva kell felvezetni,
HETK bővítés esetén a központi nyilvántartók segítségét
kérve. Az egyedi azonosítók felvitelénél elkülöníthetőnek
kell lennie a betűknek a számoktól, a hibalehetőségek elkerülése végett.
54. A számlálófüzeteket az OGTPER – nyilvántartásba
vételük után – legkésőbb 2014. november 13-ig kiadja a leltározási bizottságoknak. Az OGTPER bizottságonként egy
darab számlálófüzetet ad ki, további okmányt csak azok beteltét és lezárását követően biztosít a bizottságok részére. A
számlálófüzetek és a leltárfelvételi ívek egymás elválaszthatatlan részét képezik. A leltár végrehajtását követően a
számlálófüzetek a leltár-jegyzőkönyvek mellékleteként
ügyviteli úton kerülnek átadásra az OGTPER részére.
55. A számlálófüzeteket nyilvántartási számmal, és
számláláskor azok minden kitöltött oldalát dátummal, valamint az albizottság jelenlévő tagjainak és az anyagok kezelésével megbízott személyeknek kézjegyével kell ellátni.
56. A számlálófüzetbe a tevékenység megkezdése előtt
az első lapon fel kell vezetni az elrendelő intézkedés szá
mát, a bizottság összetételét és aláírás-mintáit, a leltározás
fajtáját, a leltározás helyét és a leltározás idejét.
57. A számlálófüzetnek tartalmaznia kell a raktárhelyiség napi felnyitásának és lezárásának idejét, a pecsétnyomók számait és a végrehajtott ellenőrzések tényét, eredményét.
58. Valamennyi tárolóhely – raktár, alegység – leltározásakor a leltározott tételek felvezetését megelőzően fel
kell tüntetni annak helyét, a leltárfelvétel megkezdésének,
illetve befejezésének időpontját és az ellenőrzött anyagfelelős nevét, rendfokozatát.
59. A számlálófüzet betelte esetén annak utolsó lapján,
illetve a teljes számlálás befejezését követően a soron következő lapon a számlálófüzet lezárását végre kell hajtani.
A lezárásnak tartalmaznia kell a „Számlálófüzet lezárva”
szövegrészt, a dátumot, valamint a leltározási bizottság,
albizottság tagjainak aláírását.
60. A leltáríveket az OGTPER 2015. január 7-ig egy
példányban elkészíti, ellátja nyilvántartási számmal és átadja a leltározási bizottságok részére. A leltározási bizottság elnöke és tagjai a leltáríveket aláírásukkal, bélyegzővel hitelesítik.
61. A leltározási bizottságok naprakész nyilvántartást
vezetnek a leltárívek átadás-átvételéről.
62. A kitöltést követően a leltárívek minden oldalát és
példányát dátummal és a bizottság jelenlévő tagjainak és
az anyagok kezelésével megbízott személyeknek kézjegyével el kell látni.
63. A leltáríveken az előtalált mennyiségeket fel kell
tüntetni, készletek esetén az előtalált mennyiség számszaki beírásával, tárgyi eszközök esetében a megfelelő rovatba előtalálás esetén „1”, hiány esetén „0” felvezetésével.
Többlet esetén, amennyiben a nyilvántartott eszköz, készlet az adott leltáríven nem szerepel, azt valamennyi leltáríven feltüntetett adattal együtt az utolsó tételt követően, de
még a leltáríven szereplő aláírások előtt folyamatos sorszámozással fel kell sorolni. Az utolsó tételt követően a
leltárívet a számláló füzethez hasonlóan le kell zárni.
Amennyiben ez hely híján nem lehetséges, akkor a többleteket a leltárív utolsó lapjának hátoldalán kell feltüntetni,
valamint a szükséges aláírásokat ezen oldalon is meg kell
tenni. Ebben az esetben a leltárív lezárását a hátoldalon
kell elvégezni.
64. A bizottságok a leltáríveket a kitöltést követően haladéktalanul, de legkésőbb 2015. január 12-én 9.00-ig átadják az OGTPER részére.
65. A leadott leltárívek kiértékelését az OGTPER haladéktalanul, de legkésőbb 2015. január 13-én 16.00-ig végrehajtja, a leltárív kimutatásokat három példányban a főbizottság részére átadja. A kiértékelt leltárív kimutatások
egy példányát a főbizottság átadja az Igazgatóság 1. Objektum Üzemeltető Osztály illetékes szakágának, két példányt pedig a leltározási bizottságok útján a számlálást
végrehajtó bizottságok részére ad át. A leltározási bizottságok tagjai a kiadott leltárív kimutatásokat aláírásukkal
hitelesítik. Amennyiben a számlálás a nyilvántartástól függetlenül valósult meg, vagy leltáreltérés került kimutatásra, az anyagfelelős a kiadott leltárív kimutatásokat aláírásával hitelesíti. Ezt követően a leltárív-kimutatás egy eredeti példányát a leltározási jegyzőkönyvhöz csatolják, egy
példányát pedig átadják az anyagfelelős részére.
66. A mennyiségi felvételkor legalább két bizottsági tag
jelenléte szükséges.
67. A leltárfelvételt annak megkezdése után a bizottságnak folyamatosan kell végeznie. A raktárakat a leltározás
végrehajtási időszakában a napi munkaidő befejezésekor
minden esetben a bizottsági elnökök saját pecsétnyomóival kell lepecsételni a kiértékelt leltárív kitöltéséig és leadásáig. Felnyitáskor ellenőrizni kell a pecsétek sértetlenségét. A raktárakat a pecsétnyomó azonosítását segítő ideiglenes felirattal kell ellátni a leltárfelvétel befejezéséig. A
raktárak ellenőrzésének tényét a raktárműveleti naplókba,
ellenőrzési könyvekbe vezessék be.
68. A bontatlan csomagolásban tárolt anyagok mennyiségét – amennyiben a leltározási bizottság minden kétséget kizáróan meggyőződött a csomagolás sértetlenségéről – a csomagoláson feltüntetetteknek megfelelően is figyelembe vehetik.
69. A leltározáskor a bizottságoknak ellenőrizniük kell
a raktárrendet, az eszközmegóvás, karbantartás helyzetét,
a gépek üzemképességét, a tárolás körülményeit, a raktárak tűzbiztonságát és őrzését. A megállapításokat a raktárellenőrzési könyvben, valamint leltározásról készített
jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
70. Ha a leltározást bármely okból hiányosan, szabálytalanul végezték el, vagy annak adatai az ellenőrzés megállapítása szerint vitathatók, az érintett leltározási egységben lévő anyagokat, eszközöket ismételten leltározni kell.
71. A leltározás befejezésekor ellenőrizni kell, hogy a
meghatározott anyagok teljeskörű számbavétele megtörtént-e.
72. A számlálás kezdetének időpontjára, valamint a leltár fordulónapjára tekintettel a leltározási bizottságoknak
kiemelt figyelmet kell fordítaniuk a leltárfelvétel megkezdését követően végrehajtásra kerülő egyes gazdasági ese
ményekre, így különösen az anyagkiadásra, leadásra, selejtezésre, kategorizálásra, illetve azok számbavételére a
számlálás során.
73. A leltározásról készült bizottsági jegyzőkönyvnek
tartalmaznia kell:
a) a készítés helyét, idejét, a leltározási körzetet és a leltározott anyagnemet,
b) a leltározást végző személyek nevét, rendfokozatát,
beosztását, illetve munkakörét,
c) a tároló helyek megnevezését, és az arra vonatkozó
észrevételeket, a végre nem hajtott feladatokat és azok
okait,
d) a leltározás során eltérésre esetlegesen okot adó, feldolgozatlan mozgásbizonylatok számát, anyagféleségét,
d) a kimutatott tényleges hiányokat és többleteket, azok
értékeit, felelőseit, valamint a hiány keletkezésének feltehető okait,
e) a tárolóhelyi nyilvántartásokra és az eszközök kezelésére vonatkozó észrevételeket,
f) az egyéb észrevételeket, a megállapított hibák hiányosságok kijavítására, megszüntetésére tett javaslatokat, és
g) a bizottság arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a leltárban a felvétel és a fordulónap közötti anyagmozgásokat
is figyelembe vette.
74. A főbizottsági összefoglaló jelentésnek tartalmaznia
kell a) a leltározás elrendelésének és végrehajtásának körülményeit, a leltározás módját, kiterjedését, a leltározás időszakait, határidejét,
b) az egyes szakágak leltározásának eredményeit, ezen
belül a tárolóhelyi nyilvántartásokra, az eszközkezelésre,
az eszközgazdálkodásra vonatkozó fontosabb észrevételeket, hiányosságokat, azok felelőseit és a hibák kijavítására
tett intézkedéseket,
c) a leltározás összefoglaló értékelését a leltározási időszak feladatainak végrehajtásáról, javaslatokat az elismerésekre, illetve felelősségre vonásokra vonatkozóan és
d) a kimutatott hiányok és többletek szakanyag nemenkénti összesítését, a hiányok keletkezésének okait és azok
felelőseit, a kompenzálható leltáreltéréseket.
75. A leltározás során megállapított mennyiség és a
könyvviteli nyilvántartások szerinti mennyiség közötti különbözet a leltárkülönbözet, mely lehet leltárhiány vagy
leltári többlet. A leltárkülönbözet értéke a különbözet nyilvántartási áron számított értéke.
76. A megállapított leltárhiányok és leltári többletek
okait a leltározás kiértékelésének időszakában ki kell vizsgálni. Utólagosan előtalált eszközök előfordulása esetén
kivizsgálást kell kezdeményezni a helytelen leltárfelvételért felelős személyekkel – leltározó bizottságokkal, illetve az anyagkezelőkkel – szemben, felelősségre vonásuk
érdekében intézkedni kell.
77. A leltárkülönbözetek rendezését a leltározást követően azonnal végre kell hajtani. A főbizottság jegyzőkönyve alapján az Igazgatóság 1. Objektum Üzemeltető Osztály végrehajtja a hiányok kivezetését, a többletek bevételezését. Ezzel egyidejűleg a főbizottsági jegyzőkönyvben
kimutatott leltárhiányok alapján az HM Igazgatási és Jogi
Képviseleti Főosztály megkezdi a káreljárások lefolytatását.
78. A leltárhiányok megállapításakor
a) nem minősül leltárhiánynak a hiányok és többletek
közül az, amely számviteli hiba – így különösen elütés, téves adatfeldolgozás, félreolvasás, eltévesztett, nehezen
látható egyedi azonosító, egyéb hiba – következménye,
b) a leltárfelelősség szempontjából a kezelésre szabályszerűen átadott és átvett, raktárban tárolt eszközökben ismeretlen okokból keletkezett leltárkülönbözetnek a normalizált hiány mértékét meghaladó része minősül leltárhiánynak, és
c) a kompenzálható leltárkülönbözet, valamint a normalizált hiány mértéke nem minősül ismeretlen okból keletkezett leltárhiánynak.
79. A normalizált hiány meghatározását, valamint a leltárkülönbözet kompenzálását a bizottságok a Leltározási
Szabályzat, valamint a hatályos szakági szabályozók alapján elszámolják és rögzítik a bizottsági jegyzőkönyvekbe.
Normalizált hiány, illetve kompenzálható leltáreltérés kimutatását a leltározást ténylegesen végrehajtó bizottságok
javasolhatnak a főbizottság részére.
7. Záró rendelkezések 80. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba és a leltározási jegyzőkönyv jóváhagyásával
hatályát veszti. E feltétel bekövetkezésekor a HM közigazgatási államtitkár és a Honvéd Vezérkar főnöke a bekövetkezés naptári napjának megjelölésével határozatot tesz
közzé a Honvédelmi Közlönyben.
81. A leltározás szabályszerűsége és határidőre történő
végrehajtása érdekében a raktári anyagmozgásokat 2014.
december 1-től 2014. december 31-ig fel kell függeszteni,
az anyagmozgásokat kizárólag az Igazgatóság igazgatója
engedélyezheti.
82. A leltározás folyamán a leltározásban részt vevő
személyi állomány szabadságának kiadása egyedi elbírálás
alapján a főbizottság elnökének engedélyével lehetséges.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
3/2006. (II. 8.) OGY határozata az Országos Választási Bizottság tagjainak megválasztásáról.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
23. §-ának (4) bekezdése alapján az Országgyűlés az
Országos Választási Bizottság tagjának
Dr. Fazekas Mariannát,
Dr. Halmai Gábort,
Dr. Molnár Miklóst,
Dr. Ivancsics Imrét és
Dr. Szigeti Pétert,
az Országos Választási Bizottság póttagjának Dr. Tóth Károlyt és
Dr. Beregi Zoltánt
megválasztja. Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
25/2011. (XI. 17.) PSZÁF rendelete az önkéntes nyugdíjpénztárak adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) E rendelet hatálya az önkéntes nyugdíjpénztárakra (a továbbiakban: adatszolgáltató) terjed ki.
(2) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint felügyeleti jelentést készít, amelyet megküld a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) részére. (3) A felügyeleti jelentések elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik. 2. § Az adatszolgáltató a rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal és formában, valamint a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint köteles elkészíteni
és a Felügyelet részére megküldeni. 3. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben előírt rendszeres adatszolgáltatási kötelezettségét a Felügyelet által
meghatározott elektronikus formában, fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva teljesíti.
(2) A Felügyelet az (1) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az megfelel a 2. melléklet I. rész
3. pontjában foglalt feltételeknek. (3) Az adatszolgáltató a Felügyelet kérésére az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat és
a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat a rendszeres adatszolgáltatás
esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig a Felügyelet számára bármikor köteles rendelkezésre
bocsátani. 4. § (1) Az adatszolgáltató a) a napi jelentést a tárgyidőszakot követő 5. munkanap 09:00 óráig,
b) a negyedéves jelentést a tárgyidőszakot követő hónap 20. munkanapjáig,
c) az éves jelentést és az éves beszámolót legkésőbb a tárgyévet követő év május 31-ig,
d) az adatszolgáltató törzsadatairól szóló, tárgyév június 30-i állapotot tükröző rendszeres jelentést a második
negyedévre vonatkozó negyedéves jelentéssel egyidejűleg a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjáig,
az időközi változások miatti törzsadat jelentést a változást követő 15 munkanapon belül,
e) az egyesített (összesített) éves pénztári beszámolót legkésőbb a tárgyévet követő év május 31-ig
köteles a Felügyelet részére megküldeni. (2) Az adatszolgáltató a felügyeleti alapdíj számításáról szóló éves bevallást a tárgyév január 31. napjáig, a felügyeleti
változó díj számításáról szóló negyedéves jelentést a negyedéves adatszolgáltatási jelentéssel egy időben, a tárgyévre
számított felügyeleti változó díj auditálás utáni esetleges különbözetét a tárgyévet követő év második negyedévére
vonatkozó bevallásban – külön korrekciós tételként – köteles eljuttatni a Felügyelet részére.
5. § (1) Az e rendelet szerinti adatszolgáltatást az éves, az egyesített (összesített) jelentés, valamint a negyedéves jelentés
esetében a 2012. január 1-jével kezdődő vonatkozási időszakra kell alkalmazni.
(2) A 2011. üzleti évre vonatkozó éves és negyedéves jelentések esetében az önkéntes nyugdíjpénztárak beszámoló
készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 223/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 2011.
december 31-én hatályos előírásai szerint kell eljárni. 6. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének


text:
81/2009. (X. 2.) OGY határozata az Idősügyi Nemzeti Stratégiáról.
1. Az Országgyűlés a) elfogadja a határozat mellékletét képező Idősügyi Nemzeti Stratégia című stratégiai programot;
b) felkéri a Kormányt, hogy az Idősügyi Nemzeti Stratégiában foglalt célkitűzéseket, prioritásokat, preferenciákat
képviselje és érvényesítse jogalkotó és végrehajtó tevékenysége során, kiemelve az időseket érintő kormányzati
döntéseket, programokat és cselekvési terveket. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
197/2007. (VII. 30.) Korm. rendelete az ingatlanértékelést végző természetes személy és szervezet felelősségbiztosítási szerződésének minimális tartalmi követelményeire vonatkozó részletes szabályokról.
A Kormány az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva, a tőkepiacról
szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.)
451. §-a (1) bekezdésének q) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya az alapkezelő által az ingatlanalap tulajdonában lévő ingatlanok értékének rendszeres megállapításával megbízott, ingatlanértékelést végző természetes
személyre és szervezetre (a továbbiakban: ingatlanértékelő) terjed ki.
2. § Az ingatlanértékelő tevékenysége végzésének feltételét
képező szakmai felelősségbiztosítási szerződésnek ki kell
terjednie az ingatlanértékelési tevékenység végzése során,
e minőségben az ingatlanalapnak okozott olyan kárra,
amelyért az ingatlanértékelő jogszabály szerint felelősséggel tartozik.
3. § (1) A felelősségbiztosítási szerződés hatálya az ingatlanértékelő alkalmazottja és megbízottja által okozott kárra is kiterjed, ha a kár a 2. §-ban foglalt tevékenység eredményeképpen keletkezik és az ingatlanértékelő az alkalmazott, illetve a megbízott károkozásáért jogszabály szerint felelősséggel tartozik.
(2) Az önrészesedés a biztosító által fedezetbe vont kártérítésnek az a része, amelyért a biztosító nem köteles
helytállni. A felelősségbiztosítási szerződés önrészesedésre vonatkozó rendelkezést nem tartalmazhat.
(3) Több, azonos okból bekövetkezett, időben összefüggő káresemény egy biztosítási eseménynek minősül.
4. § A biztosítási szerződésnek legalább a következőket kell
tartalmaznia:
a) a biztosító neve, székhelye és a szerződés azonosítója,
b) az ingatlanértékelő neve és lakóhelye (székhelye),
c) a biztosítási összeghatár,
d) a biztosítás tárgyának megjelölése,
e) a biztosítási fedezet időtartama,
f) a biztosítási időszak tartama, valamint kezdeti idő
pontja,
g) a biztosító szolgáltatása korlátozásának esetei, az al
kalmazott kizárások. 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2007. (I. 5.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjainak megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról
szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. §-ának (3)–(4) bekezdése alapján – az oktatási és kulturális miniszter, valamint a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal elnöke
javaslatára –
dr. Csóka Pétert, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium főosztályvezetőjét,
Ligetiné Nehay Erzsébetet, a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium szakmai főtanácsadóját,
Némethné Jároli Erikát, a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal titkárságvezetőjét
– hároméves időtartamra –, Takács Jánosné dr.-t, az Oktatási és Kulturális Minisztérium főosztályvezető-helyettesét – további hároméves
időtartamra –
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
509/2013. (XII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Berczeli Sándort
2014. január 1. napjától 2016. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
357/2018. (HK 11.) HVKF intézkedése főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrenden bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM
utasításra – a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire és
egészségügyi szakágaira.
2. Ezen intézkedés mellékleteként kiadom a „Segédlet
a Honvéd Testalkati Programban történő részvételre”
című szolgálati kiadványt.
3. A mellékletet az érintettek külön kapják meg az elosztó szerint:
4. Az intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és
visszavonásig érvényes.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
53/2013. (XI. 29.) NGM rendelete a díjtól és költségtől mentes készpénzkifizetés, illetve készpénzfelvétel igénybevételére szolgáló fizetési számlát megjelölő nyilatkozat tartalmára vonatkozó részletes szabályokról.
A pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009.  évi LXXXV.  törvény 64/A.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a fogyasztóra, aki a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény (a továbbiakban: Pft.)
36/A. § (4) bekezdés c) pontja szerint nyilatkozatot tesz (a továbbiakban: nyilatkozat),
b) a  fogyasztó képviseletében eseti meghatalmazás alapján a  pénzforgalmi szolgáltató pénzforgalmi
szolgáltatás nyújtására szolgáló helyiségében nyilatkozatot tevő személyre,
c) a pénzforgalmi szolgáltatóra, amelynél a fogyasztó nyilatkozatot tesz.
2. § (1) A nyilatkozatot az 1. melléklet szerinti adattartalmú formanyomtatvány kitöltésével lehet megtenni.
 (2) A  pénzforgalmi szolgáltató biztonsági azonosítással ellátott internetes szolgáltató rendszerén (internetbankján)
keresztül a  nyilatkozatot – a  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott kivétellel – az  1.  melléklet szerinti
formanyomtatványnak megfelelő adattartalmú nyilatkozattal lehet megtenni.
3. § (1) A nyilatkozatban a fogyasztó
a) kijelenti, hogy más fizetési számla tekintetében nyilatkozatot nem tett, vagy a  korábban tett nyilatkozat
visszavonásáról rendelkezett,
b) tudomásul veszi, hogy amennyiben jogosulatlanul él az  ingyenes készpénzfelvétel lehetőségével vagy
a  nyilatkozatban valótlan tartalmat közöl, a  pénzforgalmi szolgáltató jogosult az  ingyenes készpénzfelvétel
díját, költségét visszamenőleg egy összegben érvényesíteni,
c) kijelenti, hogy a nyilatkozatban közölt adatai a valóságnak megfelelnek.
 (2) Az  ingyenes készpénzfelvételre szolgáló fizetési számlát egyértelműen azonosítható módon a  pénzforgalmi
jelzőszám feltüntetésével vagy az  ingyenes készpénzfelvételre szolgáló fizetési számlához kapcsolódó bankkártya
számának feltüntetésével kell megjelölni.
4. § (1) A  nyilatkozat – a  pénzforgalmi szolgáltató biztonsági azonosítással ellátott internetes szolgáltató rendszerén
(internetbankján) keresztül tett nyilatkozat kivételével – tartalmazza a  pénzforgalmi szolgáltató ügyintézőjének
átvételt tanúsító aláírását és a fogyasztó vagy az általa az 1. § b) pontja szerint meghatalmazott személy aláírását.
(2) A nyilatkozat tartalmazza a nyilatkozat megtételének dátumát.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
varga mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
18/2018. (VI. 21.) HM utasítása az „Utasítás a folyami bomba telepítésére” című szolgálati könyv hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a  Honvédelmi Minisztérium által 1958-ban kiadott Hhj/24 cikkszámú, „Utasítás a  folyami bomba
telepítésére” című szolgálati könyv.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
7/2015. (II. 20.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya között Magyarország fegyveres erői és a Németországi Szövetségi Köztársaság fegyveres erői tagjainak a másik állam területén történő ideiglenes tartózkodásáról szóló megállapodás hatálybalépéséről.
A 2014. évi XXIX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. július 8-ai, 92. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya között Magyarország fegyveres erői és a Németországi
Szövetségi Köztársaság fegyveres erői tagjainak a másik állam területén történő ideiglenes tartózkodásáról szóló
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 15. cikkének (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás attól a naptól számított egy hónap múlva lép hatályba, amelyen a Felek kölcsönösen tájékoztatják
egymást a hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelmények teljesüléséről. Ezen értesítési időszak az utolsó
értesítés kézhezvételének időpontjával kezdődik.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások befejezéséről szóló utolsó értesítés kézhezvételének
napja: 2015. január 15.
A Megállapodás Magyarország tekintetében történő hatálybalépésének napja: 2015. február 15.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi XXIX. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy Magyarország
Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya között Magyarország fegyveres erői és a Németországi
Szövetségi Köztársaság fegyveres erői tagjainak a másik állam területén történő ideiglenes tartózkodásáról szóló
megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. évi XXIX. törvény 2–3. §-ai 2015. február 15-én, azaz kettőezer-tizenöt február
tizenötödikén hatályba léptek.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
4/2014. (I. 10.) Korm. rendelete a rendvédelmi szervek, a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az Országgyűlési Őrség, valamint a honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok közegészségügyi-járványügyi feladatait ellátó egyes szervek kijelöléséről.
A Kormány az  egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15.  § (4)  bekezdés b)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) helyettes rendvédelmi tisztifőorvos: a  rendvédelmi szervek állományába tartozó, a  rendvédelmi szervek
vezetője által a  belügyminiszter jóváhagyásával megbízott személy, illetve a  Belügyminisztérium
állományába tartozó, a belügyminiszter által megbízott személy;
b) rendvédelmi tisztifőorvos: a Belügyminisztérium állományába tartozó, a belügyminiszter által az Országgyűlés
elnöke, a  miniszterelnök és az  egészségügyért felelős miniszter egyetértésével, a  Belügyminisztérium
munkavédelmi és foglalkozás-egészségügyi feladatokért felelős szervezeti egysége vezetőjének a javaslatára
megbízott személy;
c) rendvédelmi tisztiorvos: a  rendvédelmi szervek állományába tartozó orvosok közül a  rendvédelmi szervek
vezetője által a  Belügyminisztérium munkavédelmi és foglalkozás-egészségügyi feladatokért felelős
szervezeti egysége vezetőjének a  javaslatára, a  belügyminiszter jóváhagyásával, a  rendvédelmi szerveknél
végzett közegészségügyi-járványügyi és egészségfejlesztési feladatok ellátására megbízott személy.
2. § A rendvédelmi tisztifőorvosi, a  helyettes rendvédelmi tisztifőorvosi és a  rendvédelmi tisztiorvosi feladat ellátására
az a személy bízható meg, aki
a) megelőző orvostan és népegészségtan szakvizsgával vagy közegészségtan-járványtan szakvizsgával
rendelkezik, vagy
b) írásban vállalja a megbízást követő 5 éven belül a megelőző orvostan és népegészségtan szakvizsga letételét
és rendelkezik legalább 10 éves rendvédelmi gyakorlattal.
3. § (1) A  Kormány a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok, a  rendőrkapitányságok, a  határrendészeti kirendeltségek
és a  Kormány által egyes feladatok ellátására létrehozott rendőri szervek vonatkozásában az  elsőfokú
közegészségügyi-járványügyi hatósági jogkör gyakorlójaként az  országos rendőrfőkapitányt jelöli ki, aki hatósági
jogkörét az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv rendvédelmi tisztiorvosa útján látja el.
(2) A Kormány az Országos Rendőr-főkapitányság vonatkozásában az elsőfokú közegészségügyi-járványügyi hatósági
jogkör gyakorlójaként a  Terrorelhárítási Központ főigazgatóját jelöli ki, aki hatósági jogkörét a  Terrorelhárítási
Központ rendvédelmi tisztiorvosa útján látja el.
4. § (1) A  Kormány a  büntetés-végrehajtási szervezet személyi állománya vonatkozásában az  elsőfokú közegészségügyijárványügyi hatósági jogkör gyakorlójaként a  büntetés-végrehajtás országos parancsnokát jelöli ki, aki hatósági
jogkörét a büntetés-végrehajtási szervezet rendvédelmi tisztiorvosa útján látja el.
(2) A  Kormány a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága vonatkozásában az  elsőfokú közegészségügyijárványügyi hatósági jogkör gyakorlójaként a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
(a továbbiakban: BM OKF) főigazgatóját jelöli ki, aki hatósági jogkörét a BM OKF rendvédelmi tisztiorvosa útján látja
el.
5. § (1) A  Kormány a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi jogállású, valamint helyi szervei vonatkozásában
az  elsőfokú közegészségügyi-járványügyi hatósági jogkör gyakorlójaként a  BM OKF főigazgatóját jelöli ki, aki
hatósági jogkörét a BM OKF rendvédelmi tisztiorvosa útján látja el.
(2) A  Kormány a  BM OKF vonatkozásában az  elsőfokú közegészségügyi-járványügyi hatósági jogkör gyakorlójaként
az országos rendőrfőkapitányt jelöli ki, aki hatósági jogkörét az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szerv rendvédelmi tisztiorvosa útján látja el.
6. § (1) A  Kormány a  Terrorelhárítási Központ vonatkozásában az  elsőfokú közegészségügyi-járványügyi hatósági jogkör
gyakorlójaként a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát jelöli ki, aki hatósági jogkörét a büntetés-végrehajtási
szervezet rendvédelmi tisztiorvosa útján látja el.
(2) A Kormány az Információs Hivatal, az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Nemzeti Védelmi Szolgálat és a Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat vonatkozásában az  elsőfokú közegészségügyi-járványügyi hatósági jogkör gyakorlójaként
a  Terrorelhárítási Központ főigazgatóját jelöli ki, aki hatósági jogkörét a  Terrorelhárítási Központ rendvédelmi
tisztiorvosa útján látja el.
7. § A Kormány az  Országgyűlési Őrség vonatkozásában az  elsőfokú közegészségügyi-járványügyi hatósági jogkör
gyakorlójaként az  országos rendőrfőkapitányt jelöli ki, aki hatósági jogkörét az  általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szerv rendvédelmi tisztiorvosa útján látja el.
8. § A Kormány a  3–7.  §-ban meghatározott szervek vonatkozásában a  másodfokú közegészségügyi-járványügyi
hatósági jogkör gyakorlójaként a belügyminisztert jelöli ki, aki hatósági jogkörét a rendvédelmi tisztifőorvos útján
látja el.
9. § (1) A Kormány a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, valamint a honvédelemért felelős miniszter
tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok vonatkozásában az elsőfokú közegészségügyi-járványügyi
hatósági jogkör gyakorlójaként a Magyar Honvédség Közegészségügyi Járványügyi Szolgálat vezetőjét jelöli ki.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdésben meghatározott szervezetek vonatkozásában a  másodfokú közegészségügyijárványügyi hatósági jogkör gyakorlójaként a honvédelmi minisztert jelöli ki.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
99/2007. (HK 17.) HM HVKF intézkedése a NATO Reagáló Erők 12. váltásban részt vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (Hvt.) 101. § (4)–(5) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség kijelölt állományának a NATO Reagáló Erőkben
történő részvételéről szóló 2007/2004. (I. 22.) Korm. határozatra, és a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar
Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.)
HM utasításra, valamint a 2006. november 21–23-án a
NATO Erőgenerálási Konferencián tett felajánlásra, a
NATO Reagáló Erők 12. váltásban résztvevő erők kijelöléséről és felkészítéséről az alábbi
intézkedést adom ki. Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HM HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó, illetve a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek a
NATO Reagáló Erők (a továbbiakban: NRF) 12. váltásban
résztvevő állomány kijelölésében és felkészítésében érintettek.
Az ideiglenes katonai szervezet megalakítása 2. Az MH állományából az NRF 12. váltásban résztvevő erők szervezete HM határozattal, mint részjogkörű
költségvetési egység, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnok közvetlen
alárendeltségébe tartozó Ideiglenes Katonai Szervezet kerül megalakításra.
3. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar Honvédség NATO Reagáló Erők 12. váltás. Rövidítése: MH NRF 12.
4. Az MH NRF 12. készenléti szolgálattal összefüggő
feladatait 2009. január 5-től 2009. június 30-ig hajtja végre. Műveleti alkalmazására közjogi döntést követően külön HM HVKF intézkedés szerint kerül sor. Ezzel egyidejűleg az MH ÖHP kezdeményezze a megalakításról szóló
HM határozat szükség szerinti módosítását.
5. Az MH ÖHP 2007. szeptember 30-ig a megalakítására, ideiglenes befogadására, valamint pénzügyi és számviteli, illetve logisztikai ellátására kijelölt katonai szervezet megjelölésével, kezdeményezi a HM Tervezési és
Koordinációs Főosztály felé a HM határozat kiadását az
MH NRF 12. megalakítására.
Az MH NRF 12. szervezete 6. Az MH NRF 12. létszáma legfeljebb 210 fő, amely
magába foglalja:
a) egy törzstiszti csoportot (5 fő);
b) egy civil-katonai együttműködési csoportot (10 fő);
c) egy lövész századot (145 fő);
d) egy részleget a Vegyi-, Bakterológiai-, Radiológiai
és Nukleáris Összhaderőnemi Értékelő Csoportba (5 fő);
e) a nemzeti támogató elemet (45 fő).
Dokumentumok kidolgozása 7. Az MH NRF 12. állománytáblával, felszerelési jegyzékkel valamint Szervezeti és Működési Szabályzattal
rendelkezik.
8. A HM Haderőtervezési Főosztály az állománytáblát
és a felszerelési jegyzéket jóváhagyás után 5 munkanapon
belül megküldi a HM Védelmi Tervezési Főosztály
(a továbbiakban: HM VTF), HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ), HM
Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ),
MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
(a továbbiakban: MH HEK) részére az erőforrás-, költségszükségleti és kiadási igénytervek összeállítása érdekében.
9. Az MH ÖHP a HM HVKF illetékességébe tartozó
terveket, intézkedéseket a HM Hadműveleti és Kiképzési
Főosztály (a továbbiakban: HM HKF) – információvédelem vonatkozásában a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály – útján terjeszti fel jóváhagyásra.
10. A HM HKF 2008. október 5-ig intézkedést készít
az MH NRF 12. készenléti időinek meghatározására és készenléti szolgálatba vezénylésére.
Kiképzés, nemzetközi kapcsolatok 11. A HM HKF 2007. július 30-ig intézkedést ad ki az
MH NRF 12. kiképzési követelményekről, nemzeti felkészítését lezáró CREVAL ellenőrzésről, híradás, informatikai támogatás megszervezéséről. A HM HKF a nemzetközi kiképzéssel összhangban intézkedik a nemzeti kiképzés
2008 második félévi feladataira.
12. A HM HKF az MH ÖHP-vel együttműködve tervezi, koordinálja és biztosítja a részvételt külföldi kiképzési
rendezvényeken és gyakorlatokon.
13. Az MH ÖHP kapcsolatot tart az NRF 12. parancsnokságával, részt vesz a szakmai egyeztetéseken, konferenciákon. A nemzetközi parancsnokságok igénye szerint
megadja az MH NRF 12-re vonatkozó adatokat.
Személyügyi, logisztikai, egészségügyi
és pénzügyi feladatok 14. Az MH ÖHP a hadfelszerelést alapvetően saját
készleteinek felhasználásával tervezi és szervezi. A meglévő készletből nem biztosítható hadfelszerelésre, illetve
szolgáltatásokra vonatkozó igényét megküldi a HM Fej
lesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM
FLÜ) és a HM IÜ részére.
15. Az MH ÖHP a szállító kapacitás és az engedélyek
beszerzési igényeit a szállítási feladat megkezdése előtt
legalább 60 nappal megküldi a HM FLÜ részére.
16. Az MH ÖHP a pénzügyi biztosítási terv elkészítéséhez 2007. szeptember 30-ig összeállítja a feladat személyi
és pénzügyi jellegű kiadási igényeit, és megküldi a HM
KPÜ részére. A kiadási igények tartalmazzák az MH NRF
12. feladatainak, külföldi felkészítéseinek és gyakorlatainak erőforrás és kiadási igényeit.
17. Az MH ÖHP – a HM FLÜ-vel és az MH Katonai
Igazgatási és Adatfeldolgozó Központtal együttműködve – beszerzi, biztosítja, illetve előkészíti a diplomáciai engedélyeket, és mindazon úti okmányokat, személyi
és kollektív dokumentumokat (szolgálati útlevél, személyi
igazoló jegy, NATO menetparancs stb.), amelyekkel a kihelyezetteknek rendelkezniük kell.
18. Az állományilletékes parancsnokok kezdeményezik
a kijelölt állomány biztonsági ellenőrzését.
19. Az MH ÖHP – az MH HEK-kel egyeztetve – kezdeményezi az MH NRF 12. állományának alkalmassági vizsgálatát, megelőző egészségügyi ellátását, egészségügyi
felkészítését, egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal történő ellátását.
20. Az alkalmazási területre az ENSZ Világ-egészségügyi Szervezet, illetve a nemzetközi szervezet által javasolt immunizációs protokoll alapján, a védőoltásokat és az
erről szóló nemzetközi oltási bizonyítványt az MH HEK
biztosítja. Védőoltásban csak az alkalmas minősítéssel
rendelkező, kiutazó állomány részesíthető.
21. Az MH HEK 2007. szeptember 30-ig összeállítja az
egészségügyi biztosítás körébe tartozó feladatok erőforrás- és költségszükségleteit, valamint kiadási igényeit, és
megküldi a HM VTF-nek.
22. Az MH ÖHP szükség esetén igényelje a HM Jogi
Főosztálytól az éves határátlépéssel járó csapatmozgások
engedélyezéséről szóló kormányhatározat módosítását. A
határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezése érdekében az átcsoportosítással összefüggő adatokat megküldi
a HM FLÜ részére.
23. Az MH ÖHP igényelje a HM FLÜ-től a kihelyezéssel és logisztikai támogatással összefüggő ideiglenes határnyitást és a vámeljárás lefolytatását.
Záró rendelkezések 24. Az MH ÖHP parancsnoka 2008. december 5-ig
jelent a HM HVKF-nek a készenlét eléréséről.
25. Ez az intézkedés közzététele napján lép hatályba és
2009. július 30-án hatályát veszti.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
303/2010. (XII. 16.) KE határozata mérnök dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Lehel György mérnök
dandártábornok szolgálati viszonyát 2010. december 15-én megszüntetem, és 2010. december 16-ai hatállyal szolgálati
nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. december 7. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
423/2017. (XII. 19.) Korm. rendelete a gyógyszerrendeléshez használandó számítógépes program minősítésének eljárási szabályairól.
A Kormány a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény 77. § (1) bekezdés j) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a részben vagy egészben az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott egészségügyi szolgáltatókra,
b) az  a)  pont szerinti egészségügyi szolgáltatók finanszírozási szerződésének melléklete szerint a  szolgáltató
által nyújtott ellátásokkal összefüggésben gyógyszerrendelésre jogosult orvosokra,
c) a  társadalombiztosítási támogatással történő gyógyszerrendelésre jogosító szerződéssel rendelkező
orvosokra,
d) a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelőre (a továbbiakban: NEAK),
e) arra a  természetes személyre, jogi személyre, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre
(a  továbbiakban együtt: szerzői vagy felhasználási jogokkal rendelkező szervezet), aki vagy amely
a  számítógépes program vagy integrált informatikai rendszer (a  továbbiakban együtt: szoftver) – a  szerzői
jogról szóló törvény rendelkezései alapján – szerzői vagy felhasználási jogaival rendelkezik.
2. § (1) A  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006.  évi XCVIII.  törvény 45.  § (1)  bekezdése szerinti szoftver minősítése iránti eljárás
kérelemre indul, az  eljárás lefolytatására a  NEAK jogosult. A  szoftver minősítése iránti kérelmet a  szoftver szerzői
vagy felhasználási jogokkal rendelkező szervezet nyújtja be a NEAK-hoz.
(2) A kérelmező a szoftver minősítési eljárásáért külön jogszabály szerinti igazgatási szolgáltatási díjat fizet.
 (3) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a szoftver gyártójának pontos (azonosítható) megnevezését,
b) az alkalmazható operációs rendszereket,
c) a szoftver fejlesztő eszközének megnevezését,
d) a szoftver megnevezését, verziószámát,
e) a szoftver dokumentációját,
f ) a lehetséges kapcsolódó modulok megnevezését és azok leírását,
g) a hardverkövetelmények leírását,
h) a  gyógyszerrendeléshez használandó számítógépes program minősítésének szabályairól szóló 53/2007.
(XII.  7.) EüM rendelet 4.  § (5)  bekezdésében meghatározott adatoknak a  szoftver adatbázisában történő
frissítési menetének leírását (akár on-line, akár off-line módon történik a frissítés),
i) a szoftver által esetlegesen használt saját gyógyszeradatbázis és a gyógyszertörzs közötti konverzió részletes
leírását, valamint ez ehhez tartozó adatállomány specifikációt,
j) a szoftver adatbázismotorjának megnevezését, verziószámát, ha a szoftver adatbázismotort használ.
 (4) A kérelemhez csatolni kell:
a) az igazgatási szolgáltatási díj befizetéséről, illetve átutalásáról szóló igazolást, valamint
b) nyilatkozatot
ba) a rendelkezésre álló szerzői vagy felhasználási jogokról,
bb) arról, hogy a rendszer – beleértve minden olyan futtatható kódú szoftvert is, amely az elszámolást
érintő bármely adatállományt vagy annak egy részét írja vagy olvassa – a  jogszabályban
meghatározott esetek kivételével nem tartalmaz olyan automatikus vagy manuálisan indítható
funkciót, amely a  szoftver kezelőfelületén keresztül elősegítené a  valós adatoktól eltérő adatok
rögzítését,
bc) arról, hogy a  rendszer moduláris felépítésű-e és törekedtek arra, hogy minimális legyen azon
modulok köre, amelyek módosítása egyéb minősítések lefolytatását igényli,
bd) arról, hogy melyek azok a funkciók, amelyek módosítása egyéb minősítések lefolytatását igényli,
be) arról, hogy a  kérelmező bejelentési kötelezettséget vállal a  minősített modulok módosításáról
a megváltoztatott funkciók pontos megnevezésével,
bf ) arról, hogy a szoftverbe beépíthető az elektronikus aláírás alkalmazása,
bg) arról, hogy a kérelmező hozzájárul a szoftver időszakos értékelésének nyilvános közzétételéhez,
bh) arról, hogy mások jogai a szoftver használatát nem fogják akadályozni,
bi) arról, hogy a szoftver eleget tesz az egészségügyi, illetve a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok
kezeléséről és védelméről szóló külön jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
3. § (1) A vizsgálat során a NEAK ellenőrzi az e rendeletben előírt dokumentáció és nyilatkozatok meglétét, valamint ezek
valóságtartalmát.
(2) A NEAK a szoftvert működés közben is ellenőrzi. A NEAK kérésére a szoftver minősítését kérelmező köteles az általa
használt hardver- és szoftverkörnyezethez való hozzáférést a  NEAK részére biztosítani. A  szoftver működésének
ellenőrzése kiterjed:
a) a funkcionalitás vizsgálatára, vagyis arra, hogy a szoftver képes-e átlagos felhasználói ismereteket feltételezve
a jogszabályban előírt gyógyszerrendelési célok hatékony támogatására,
b) legalább öt véletlenszerűen kiválasztott, a  minősítést kérelmező számára nem megismerhető, a  NEAK által
kezelt vizsgálati protokoll szerint folyamatosan változó gyógyszer rendelési folyamatának és a szoftver által
adott végeredménynek az ellenőrzésére,
c) nyomtatott vény alaki, formai, tartalmi ellenőrzésére.
 (3) A  NEAK a  minősített szoftver engedélyét visszavonja, ha a  szoftver nem felel meg az  engedélyezéshez szükséges
feltételeknek. 4. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1042/2019. (II. 18.) Korm. határozata a nemzeti identitás erősítését célzó programokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  ezeréves magyar kultúra a  jelen állampolgárainak és a  jövő nemzedékeinek művelődése,
önkifejezése és nemzeti identitása, valamint Magyarország kulturális fennmaradása szempontjából fundamentális
jelentőségű érték, ennél fogva kiteljesítése az állam kiemelt felelőssége;
2. az 1.  pontban meghatározott kultúrstratégiai célhoz kapcsolódóan létrehozza a  Lázár Ervin Programot, amely
szociális helyzettől és lakóhelytől függetlenül minden, az  1–8.  évfolyamon tanuló általános iskolai diák részére
tanévenként egyszeri alkalommal ingyenesen biztosítja a  színházi, tánc- és cirkuszi előadások, komolyzenei
hangversenyek, illetve az őshonos állatok bemutatóhelyei látogatásának élményét;
3. az 1.  pontban meghatározott kultúrstratégiai célhoz kapcsolódóan létrehozza a  „Sportlétesítmények a  kultúra
szolgálatában” programot a  hazai sportlétesítmények és a  nemzeti kultúra összekapcsolása, ezáltal a  magyar
történelmi és irodalmi örökséget bemutató nagyprodukciók létrehozása érdekében;
4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a  2.  pont
szerinti program 2019.  évi megvalósításához szükséges 6  000  000  000 forint többletforrás rendelkezésre
állásáról a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím,
14. Az előadó-művészeti szervezetek többlettámogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a  2.  pont
szerinti program megvalósításához szükséges 5 550  000  000 forint többletforrás beépülő jelleggel történő
biztosításáról 2020.  évtől kezdődően a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 14. Az  előadó-művészeti szervezetek
többlettámogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
 6. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a  3.  pont
szerinti program 2019.  évi megvalósításához szükséges 4  000  000  000 forint többletforrás rendelkezésre
állásáról a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím,
14. Az előadó-művészeti szervezetek többlettámogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 7. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a  3.  pont
szerinti program megvalósításához szükséges 1 600  000  000 forint többletforrás beépülő jelleggel történő
biztosításáról 2020.  évtől kezdődően a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 14. Az  előadó-művészeti szervezetek
többlettámogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1462/2014. (VIII. 15.) Korm. határozata a Karácsfalvai Sztojka Sándor Görögkatolikus Líceum kollégiumbővítéséhez és tornaterem építéséhez szükséges források biztosításáról és a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a Karácsfalvai Sztojka Sándor Görögkatolikus Líceum kollégiumbővítéséhez és tornaterem építéséhez kapcsolódó,
2014. évben szükséges 80,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi
CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 13. Határon túli egyházi köznevelési
intézmények fejlesztésének támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. március 31.
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak az 1. pont szerinti
kollégiumbővítés és tornaterem építés megvalósításához 2015. évben szükséges 120 millió forint rendelkezésre
állásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2015. évi központi költségvetés tervezéséhez igazodva
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1347/2014. (VI. 24.) Korm. határozata a nemzeti emlékhelyekkel kapcsolatos feladatok ellátása, valamint a Magyar Sportcsillagok Ösztöndíj 2014. február–június havi fedezetének biztosítása érdekében szükséges költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
 1. a nemzeti emlékhelyekkel kapcsolatos feladatok ellátásához nyújtandó támogatás biztosítása céljából
5000,0  ezer  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 12. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra
alcím, 7.  Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra támogatása jogcímcsoport, 5. Nemzeti
emlékhelyekkel kapcsolatos feladatok ellátása jogcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű
kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai,
ingatlanvásárlásai jogcím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. a Nemzeti Közszolgálati Egyetem hallgatói részére a  Magyar Sportcsillagok Ösztöndíj 2014. február–június
havi fedezetének biztosítása céljából 1020,0 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
X.  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 17. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím javára a  2.  melléklet
szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1176/2017. (IV. 3.) Korm. határozata az IKOP-4.1.0-15-2016-00005 azonosító számú [„M25 Eger gyorsforgalmi úti bekötése (M3–Eger szakasz megvalósítása)” című] projekt műszaki tartalmának bővüléséről.
A Kormány
 1. hozzájárul az  IKOP-4.1.0-15-2016-00005 azonosító számú, „M25 Eger gyorsforgalmi úti bekötése (M3–Eger szakasz
megvalósítása)” című projekt (a  továbbiakban: projekt) műszaki tartalmának bővüléséhez és támogatásának
legfeljebb bruttó 18 835 142 236 forinttal történő növeléséhez az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a  projekt támogatási szerződésének módosításához az  1.  melléklet szerint azzal, hogy a  támogatási
szerződést a nyertes ajánlatok figyelembevételével kell módosítani,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  Kormány részére a  projekt az  Integrált
Közlekedésfejlesztési Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1247/2016. (V. 18.)
Korm. határozatban meghatározott adatainak az 1. melléklet szerinti módosítására,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a projekt még hátralévő építési üteme kivitelezőjének kiválasztására
irányuló feltételes közbeszerzési eljárás során megismert kivitelezési árak alapján nyújtson be előterjesztést
a Kormány részére a projekt további kivitelezési forrásainak biztosítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a projekt még hátralévő építési üteme kivitelezőjének kiválasztására irányuló feltételes
közbeszerzési eljárás lefolytatását követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2014. (HK 7.) HM KÁT szakutasítása a képrögzítésre alkalmas elektronikus megfigyelőrendszerek alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 16. pontja alapján a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a honvédek jogállásáról szóló
2012. évi CCV. törvény 2. § 13. pontja szerinti honvédségi
szervezetek (a továbbiakban: honvédségi szervezetek) a
honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény (a továbbiakban: Haktv.) 22. §-ában meghatározott, képrögzítésre alkalmas elektronikus megfigyelőrendszer alkalmazásával
összefüggő feladatokat ellátó személyi állományára terjed ki.
2. A Haktv. 22. §-a alapján elrendelt képrögzítésre alkalmas elektronikus megfigyelőrendszer alkalmazása ese
tén a honvédségi szervezet elhelyezésére szolgáló objektum parancsnoka, vezetője köteles intézkedni:
a) az 1. mellékletnek megfelelő adatvédelmi tájékoztató
és piktogram (a továbbiakban: tábla) átlagos szemmagasságban, jól látható helyen történő kihelyezésére
aa) a honvédségi szervezet elhelyezésére szolgáló objektum személyi és gépjármű belépésre szolgáló kapuján,
az objektum sarokpontjain, valamint,
ab) a két sarokpont között telepített képrögzítésre alkalmas kamerák (a továbbiakban: kamerák) esetén a kamerák
közötti távolságon belül egy helyen,
b) a megrongálódott, elhasználódott tábla a belső vagy
helyi adatvédelmi felelős – 4. pont szerinti – jelentése
alapján történő cseréjére,
c) az élet- és vagyonbiztonság, valamint a minősített
adatok védelmének sérelme, vagy annak gyanúja esetén
– a felelősség megállapításának elősegítése érdekében – az
általa, továbbá a Haktv. 22. § (6) bekezdésében meghatározott hatóságok, szervek, szolgálatok (a továbbiakban
együtt: hatóságok) adatkérése esetén a hatóságok által
meghatározott körben a képfelvételek – törvényben meghatározottaknak megfelelően történő – megtekintésére,
azok adathordozóra történő kiírására, továbbítására,
d) a c) pontban meghatározott feladatok végrehajtása
érdekében az állományába tartozó személy kijelölésére,
aki – a belső, vagy helyi adatvédelmi felelős felügyelete
mellett – a felvételek adathordozóra történő kiírását, továbbítását, valamint az adatkezeléssel összefüggő tevékenységek jegyzőkönyvezését végzi,
e) az általa kijelölt személynél egy, a honvédségi szervezetek személyi állománya számára megtekinthető tájékoztató kiadvány elhelyezésére, mely tartalmazza az objektumban telepített – a minősített adat védelmét biztosító
fizikai biztonsági rendszer részét képező kamerák kivételével – valamennyi kamera telepítésének célját, helyét, látószögét.
3. A 2. d) alpontban meghatározott jegyzőkönyv tartalmazza az adatok megismerésének okát és idejét, a rögzített
felvétel rövid leírását, továbbá az illetékes hatóságok felé
történő adattovábbításra, valamint a szükséges eljárások
lefolytatására vonatkozó esetleges javaslatot, valamint a
kijelölt személyek nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a
feladat végrehajtása során megismert adatokat illetéktelen
személyek, szervezetek részére nem teszik hozzáférhetővé. A nemzetbiztonsági szolgálatok részére teljesített adattovábbítások esetén a jegyzőkönyvnek csak az adattovábbítás tényét kell tartalmaznia, és az adatkezelés során a
nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény vonatkozó
rendelkezései szerint kell eljárni.
4. A belső vagy helyi adatvédelmi felelős, ennek hiányában a honvédségi szervezet elhelyezésére szolgáló objektum parancsnoka, vezetője által kijelölt személy köteles
havonta legalább egy alkalommal ellenőrizni az adatvédelmi tájékoztató és piktogram sértetlenségét, elhelyezését, az olvashatóság követelményének szempontjaira tekintettel. Amennyiben ezekben hiányosságot tapasztal
– vagy erről tudomást szerez – azonnal köteles azt jelenteni a honvédségi objektum parancsnokának, vezetőjének.
5. Ez a szakutasítás az aláírását követő 60. napon lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelete a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról,
valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 73. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdése szerinti feladatkörében eljárva a Kormány a következőket rendeli el.
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a civil szervezetekre (az alapítványokra és az egyesületekre, kivéve a pártot), ide nem értve
a civil társaságot. (2) Az adománygyűjtésre vonatkozó rendelkezések kiterjednek a külföldön nyilvántartásba vett szervezetek
Magyarország területén végzett tevékenységére. Az adománygyűjtésre vonatkozó rendelkezések nem terjednek ki a
külön jogszabályban meghatározott egyházak adománygyűjtő tevékenységére. (3) Ingatlan adományozása esetén a Polgári törvénykönyv ajándékozásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(4) A közhasznúsági melléklet tekintetében e rendelet hatálya kiterjed a közhasznú szervezetekre.
(5) E rendelet alkalmazásában a) adomány: az a pénzbeli vagy természetbeni juttatás, amelyet az adományozó az adományozott civil szervezet
alapcéljának, illetve közhasznú céljának elérésére ellenszolgáltatás nélkül juttat;
b) adománygyűjtés: az a forrásteremtési tevékenység, amelyet az adományozott, illetve az általa
meghatalmazottak, alapcéljának, illetve közhasznú céljának elérése érdekében folytatnak;
c) adománygyűjtő: természetes személy, aki meghatalmazás alapján adománygyűjtésben vesz részt;
d) adományozott: az a civil szervezet, amely az adományt alapcéljának, illetve közhasznú céljának megfelelően
gyűjti; e) adományszervező: az adományozott által meghatalmazott egyesület, alapítvány, vagy nonprofit gazdasági
társaság, amely az adományt a meghatalmazott nevében gyűjti;
f) civil szervezet: az alapítvány és az egyesület, ide nem értve a pártot és a civil társaságot;
g) felhasznált vagyon: a számviteli beszámolóban kimutatott saját tőke tárgyévi csökkenésének a közhasznú
tevékenység érdekében felhasznált része; h) közszolgáltatási bevétel: az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Ectv.) 2. § 21. pont szerinti közszolgáltatási
szerződés alapján teljesített szolgáltatás ellenértékeként kapott bevétel, valamint az Ectv. 54. § a) pontja szerinti
pénzeszköz. 2. A civil szervezetek gazdálkodásának egyes szabályai
2. § (1) A civil szervezet működéséről folyamatosan, de évente legalább egy alkalommal tájékoztatja a nyilvánosságot.
(2) A civil szervezet az általa használt tájékoztatási eszközökön keresztül – így különösen honlapján, hírlevélben – ad
tájékoztatást működéséről és az adományok felhasználásáról. E tájékoztatás a közhiteles nyilvántartások számára
benyújtandó beszámolón túl további ismertetést nyújt. 3. § (1) A civil szervezet éves költségvetési tervét a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló-készítési és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet alapján készített beszámoló
tartalmi elemeinek megfelelően készíti el. (2) A civil szervezet szolgáltatásai fenntarthatósága biztosítása érdekében az ésszerű gazdálkodás elve szerint jár el, amely
alapján az éves költségvetését úgy tervezi meg, hogy kiadásai és bevételei (adományok és felajánlások, költségvetési
támogatások, gazdasági-vállalkozási tevékenységek bevétele, önkéntesek nem pénzbeli hozzájárulása, más
bevételek) egyensúlyban legyenek. 4. § (1) A civil szervezet gazdálkodása során alapcél szerinti bevétele különösen:
a) a tagdíj b) az alapítótól kapott befizetés, valamint az alapító által az alapítvány rendelkezésére bocsátott vagyon,
c) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összege,
d) a közszolgáltatási szerződés alapján végzett tevékenység ellenértéke,
e) az adomány. (2) Az alapcél szerinti tevékenység része a közhasznú tevékenység.
(3) A civil szervezet gazdasági-vállalkozási bevételének minősül különösen a befektetési tevékenységből származó
bevétel. (4) Civil szervezetnek hitel, visszatérítendő támogatás csak úgy nyújtható, ha a visszatérítési kötelezettség nem haladja
meg a civil szervezet rendelkezésre álló vagyonát. (5) A közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti önkéntes munka egy órára jutó értékének számításánál a
mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét kell figyelembe venni.
3. Az adománygyűjtés szabályai 5. § (1) Az adományozás önkéntes. Az adománygyűjtés nem járhat mások zavarásával. Zavarásnak minősül különösen az
adományozásra való felhívással megkeresett személy kifejezett elutasítása ellenére történő ismételt megkeresése.
(2) Az adományozott köteles tájékoztatni az adományozót az adománygyűjtés céljáról és az ismert adományozót az
adomány felhasználását illetően. (3) Az adomány felhasználása és az erről szóló beszámolás során érvényesülnie kell a nyilvánosság és az átláthatóság
feltételeinek. Ennek érdekében az adományozottnak a 0 (2) bekezdése szerinti módon be kell számolnia az
adományok felhasználásáról. (4) E rendelet alkalmazásában nem minősül adománynak
a) a közérdekű önkéntes tevékenység keretében végzett munka,
b) a köznevelésről szóló törvény alapján végzett közösségi szolgálat,
c) az egészségügyről szóló törvény alapján adományozott szerv, szövet.
6. § Adomány juttatása esetén nem minősül ellenszolgáltatásnak a juttatáskor az adományozott által adott dolog vagy
szolgáltatás, melynek értéke nem haladja meg a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 70. §
(2a) bekezdésében meghatározott mértéket. 7. § A kedvezményezetteknek a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti
felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. törvény szerinti rendelkező nyilatkozaton, a civil szervezet
kedvezményezettként való feltüntetése érdekében végzett tevékenységre az adománygyűjtés szabályait kell
alkalmazni. 8. § (1) Az adományozott adományszervezőt, illetve adománygyűjtőt meghatalmazhat adománygyűjtő tevékenység
folytatásával. Az adományszervező más szervezet meghatalmazásából végzett adománygyűjtő tevékenységre
további adományszervezőnek meghatalmazást nem adhat. (2) Az adománygyűjtő a személyazonossága egyidejű igazolása mellett az alábbiakkal igazolja jogosultságát:
a) az adományozott vagy adományszervező által az adománygyűjtőnek adott, az Ectv. 25. § (2) bekezdése szerinti
meghatalmazás, valamint ennek mellékleteként b) az adományozott vagy adományszervező adatait tartalmazó, törvényszéki nyilvántartásból származó, hiteles
kivonat, illetve elektronikus kivonat vagy annak másolata. 9. § (1) Magáningatlanban adománygyűjtés csak az ingatlan használójának előzetes hozzájárulásával végezhető.
(2) E § alkalmazásában magáningatlan: a lakás, a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
székhelye, telephelye, egyéb helyiségei, az egyéni vállalkozó használatában álló helyiség, továbbá az ezekhez tartozó
bekerített hely. 10. § (1) Pénzbeli, illetve természetbeni adománygyűjtés gyűjtőláda útján is megvalósítható. Az adománygyűjtés célját
szolgáló gyűjtőláda zárt, oly módon, hogy az adomány elhelyezhető benne, ugyanakkor az elhelyezett készpénz, vagy
más adomány felnyitás nélkül nem vehető ki. A gyűjtőládán fel van tüntetve az adománygyűjtő szervezet neve,
elérhetősége. (2) A gyűjtőláda felnyitásakor az adománygyűjtő szervezet erre feljogosított legalább kettő képviselője jelen van.
A felnyitáskor a képviselők jegyzőkönyvet vesznek fel a gyűjtőláda állapotáról, az abban talált adomány
mennyiségéről (címletek szerint, vagy leltár szerint), ezt követően gondoskodnak az adományozott szervezet
könyveibe történő bejegyzéséről. (3) Természetbeni adomány gyűjtésére szolgáló, nehezen mozgatható gyűjtőláda esetén a leltárat a gyűjtő szervezet
székhelyén vagy telephelyén is fel lehet venni. 11. § (1) Az adományszervezés, adománygyűjtés interneten és telefonos adománygyűjtő számokon keresztül is
megvalósítható. (2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenység során biztosítani szükséges, hogy az adományozott szervezet és az
adományszervező azonosítható legyen. Az azonosítás során legalább az adományozott és az adományszervező nevét,
székhelyét, valamint – amennyiben ezekkel rendelkezik – telefonos elérhetőségét és webcímét kell megjelölni.
4. A közhasznúsági melléklet 12. § (1) A civil szervezet az Ectv. 28. §-ában meghatározott beszámolójához kapcsolódó közhasznúsági mellékletet az
e rendelet 1. mellékletének megfelelő, erre a célra rendszeresített formanyomtatványon kell elkészíteni.
(2) A formanyomtatványt a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter elektronikusan letölthető
formában közzéteszi. (3) A közhasznúsági mellékletnek összhangban kell állnia a számviteli beszámoló adataival.
5. Záró rendelkezések 13. § (1) E rendelet 2012. január 1. napján lép hatályba.
(2) E rendelet 12. § (2) bekezdésében meghatározott közzétételt a miniszter 2012. március 31. napjáig teljesíti.
14. § Hatályát veszti a) a társadalmi szervezetek gazdálkodó tevékenységéről szóló 114/1992. (VII. 23.) Korm. rendelet,
b) az alapítványok gazdálkodási rendjéről szóló 115/1992. (VII. 23.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
254/2017. (IX. 5.) Korm. rendelete a „VITUKI” Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Kutató Intézet Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A  Kormány a  „VITUKI” Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Kutató Intézet Nonprofit Közhasznú Korlátolt
Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” (székhelye: 1095 Budapest, IX., Kvassay Jenő út 1., cégjegyzékszáma:
01-09-913657) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról
szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó
szervezetté minősíti.
2. § A  Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ára – megállapítja, hogy a Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2003. (II. 26.) OGY határozata Juhász Ferenc országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Juhász Ferenc
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Budai Központi
Kerületi Bíróság 17.B.I.2034/2002/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1492/2017. (VIII. 7.) Korm. határozata a Visegrádi Csoport 2017–2018. magyar elnökségének megvalósításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben, a  Magyar
Turisztikai Ügynökség Zrt. útján vegyen részt a  V4 elnökséghez kapcsolódó társadalmi, kulturális és
országpromóciós feladatok ellátásában, az  elnökség lebonyolításában érintett egyéb kormányzati intézményekkel
együttműködve;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a Visegrádi Csoport 2017–2018. évi magyar elnökségének időtartama alatt folyamatos
2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával
a) jelöljön ki és biztosítson állandó helyszínt az  elnökségi események és az  elnökséget koordináló
munkacsoport munkavégzése számára,
b) intézkedjen az ehhez szükséges források rendelkezésre állásáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy teremtse meg annak feltételeit, hogy a Visegrádi Csoport többi
országa, államonként legfeljebb 4 diplomatát delegálhasson Magyarországra az elnökség időszakában, az elnökségi
munkába való fokozott bekapcsolódás érdekében, azzal, hogy a  magyar fél a  felmerülő költségek közül kizárólag
az elnökségi időszakra vonatkozó szállás, lakhatás költségeit vállalja;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a Visegrádi Csoport 2017–2018. évi magyar elnökségének időtartama alatt folyamatos
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  V4 elnökség keretében gondoskodjon a  diplomáciai
együttműködés fejlesztését elősegítő programok kidolgozásáról, a  Visegrádi Együttműködés eredményeit és
jövőjét fókuszba állító külügyi és külgazdasági kutatási, disszeminációs és publikációs tevékenység támogatásáról,
a  külpolitika iránt érdeklődő fiatal szakemberek külügyi igazgatás keretébe történő bevonásának elősegítéséről,
valamint a  visegrádi államok és a  kelet-közép-európai térség hivatalos nyelvei oktatásának a  központi
közigazgatáson belüli megerősítéséről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 5. felkéri a  Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítványt, hogy vegyen részt a
V4 elnökséghez kapcsolódó tudományos, társadalmi és kulturális programok megvalósításában;
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a) az  1.  pontban szereplő feladatok ellátásához, valamint a  kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékhez és
kincstári díjakhoz szükséges 2 759 625 000 forint forrásnak a  Nemzeti Fejlesztési Minisztériumon keresztül
a Magyar Turisztikai Ügynökség számára történő rendelkezésre bocsátásáról,
b) a  3. és 4.  pontban szereplő feladatok ellátásához szükséges 348 000 000 forint összegű forrásnak
a Külgazdasági és Külügyminisztérium számára történő rendelkezésre bocsátásáról,
c) az 5. pontban foglalt feladat ellátásához szükséges 2 156 741 000 forint összegű forrásnak a Külgazdasági és
Külügyminisztérium számára történő rendelkezésre bocsátásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében
7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az Emberi Erőforrások Minisztériumának V4 elnökséggel
kapcsolatos tevékenységéhez, ennek keretében az  oktatási, kulturális, egészségügyi, sport, család- és ifjúságügyi,
szociális és társadalmi felzárkózási szakterülethez kapcsolódó eseményei megvalósításához szükséges 500 000 000
forint összegű forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 8. egyetért azzal, hogy a  Visegrádi Csoport 2017–2018. évi magyar elnökségének megvalósításával kapcsolatos
kiadások terhére megvalósuló beszerzések lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell
alkalmazni.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
335/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Konkoly
Norbert Attila rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
brazíliavárosi nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Guyanai Köztársaságban és
a Suriname Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország moszkvai
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2018. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
278/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyarországi holokauszt kutatásában szerzett elévülhetetlen érdemeiért, magyar történelmi tárgyú tudományos
publikációiért, Magyarország XX. századi történelmének kutatása iránt elkötelezett fiatal tudósok támogatásáért,
életműve elismeréseként Randolph L. Braham nyugalmazott történészprofesszornak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. október 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2/2018. (I. 18.) MBFSZ utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat Informatikai Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Magyar Bányászati
és Földtani Szolgálat informatikai rendszereinek és szolgáltatásainak üzemeltetési tevékenységeit, a feladatok és felelősségek
kijelölését az alábbiak szerint határozom meg:
1. Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat (a továbbiakban: MBFSZ) Informatikai Szabályzatát (a továbbiakban:
Szabályzat) a melléklet1 tartalmazza.
2. A szabályzat hatálya – az abban foglalt kivételek figyelembevételével – kiterjed az MBFSZ teljes és részmunkaidőben
foglalkoztatott, valamennyi határozatlan és határozott időre kinevezett köztisztviselőjére és ügykezelőjére, valamint
a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalókra (a továbbiakban együtt: munkatárs).
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti az Informatikai Szabályzat kiadásáról szóló 15/2017. (VI. 28.) MBFH utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök


text:
320/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Nagy
Zoltán rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
brüsszeli nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Luxemburgi Nagyhercegségben való
képviseletére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország brüsszeli Állandó NATO Képviseletének
a vezetésével.
Budapest, 2018. január 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2017. (VIII. 23.) MNB rendelete 1000 forintos címletű bankjegyek bevonásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank
a) az  új biztonsági elemekkel ellátott 1000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló 5/2006. (III. 23.)
MNB rendelettel, valamint
b) az  új biztonsági elemekkel ellátott 1000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló 5/2009. (II. 14.)
MNB rendelettel
kibocsátott 1000 forintos címletű bankjegyet a forgalomból bevonja.
(2) A bevonás határnapja: 2018. október 31. 2. § Hatályát veszti
1. az  új biztonsági elemekkel ellátott 1000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló 5/2006. (III. 23.)
MNB rendelet,
2. az  új biztonsági elemekkel ellátott 1000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló 5/2009. (II. 14.)
MNB rendelet. 3. § Ez a rendelet 2018. október 31-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1931/2017. (XII. 8.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a győri Xantus János Állatkert átfogó fejlesztéséről.
A Magyarország Kormánya és Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával
összefüggő feladatokról szóló 1387/2017. (VI. 27.) Korm. határozat 2. pont h) alpontja megvalósítása céljából a Kormány
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében a  győri Xantus János Állatkert átfogó fejlesztését célzó beruházás
(a továbbiakban: Beruházás) megvalósításával, és azzal, hogy a Beruházás megvalósítása céljára összesen legfeljebb
2  040  000  000 forint összegű központi költségvetési támogatás kerüljön biztosításra Győr Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a továbbiakban: Kedvezményezett) részére az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben 415 930 000 forint,
b) a 2018. évben 679 853 000 forint,
c) a 2019. évben 594 122 000 forint,
d) a 2020. évben 350 095 000 forint;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét mint a  Beruházás szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás nyújtásának
biztosítása érdekében a teljes Beruházásra nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottság részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról
szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott
erre irányuló döntése esetén – a  Beruházás megvalósításához a  2017.  évben szükséges 415 930 000 forint
a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra a Kedvezményezett részére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
4. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése
alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – a  Beruházás megvalósításához a  2018.  évben szükséges
679  853  000  forint a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport előirányzat terhére kerüljön biztosításra a Kedvezményezett részére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a  2018.  évi költségvetési törvény végrehajtása során, a  támogatói okiratban foglaltak szerint,
a finanszírozási szükséglet felmerülésének időpontjában
 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a Beruházás megvalósításához
a) a 2019. évben szükséges 594 122 000 forint,
b) a 2020. évben szükséges 350 095 000 forint
biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. és 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 6. felhívja a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  Kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat
[a  továbbiakban: 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat] 3.  pont a)  alpontja szerinti adatszolgáltatás teljesítésére és
az 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3. pont b) alpontja szerinti ellenőrzés tűrésére.
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2023/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a Mátraszőlős község külterületén fekvő, egyes ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében, foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Mátraszőlős község külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerint 0142/1, 0142/2, 0142/3 és a  0142/4 helyrajzi számú földrészleteket, valamint ezen földrészletekből
a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök