text:
902/D/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény 328. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
1. Az Alkotmánybírósághoz eredetileg a Legfelsőbb Bíróság, mint felülvizsgálati bíróság Mfv.III.10.513/2009/4.
számú ítéletére alapított alkotmányjogi panasz érkezett a
fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 328. § (1) bekezdése, valamint a vám- és pénzügyőrség hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyával kapcsolatos egyes szabályokról szóló 15/2007.
(V. 8.) PM rendelet (a továbbiakban: R.) 13. § (2) bekezdése alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére. Indítványát az alkotmányjogi panaszt előterjesztő
arra alapította, hogy a nevezett rendelkezések sértik a jogállamiság elvét, a jogbiztonság követelményét, vagyis
azok az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe ütköznek.
Első indítvány-kiegészítésében pontosította az R. számozását, azzal, hogy a szám helyesen 15/1997. (V. 8.).
Az Alkotmánybíróság főtitkárának felhívására második
indítvány-kiegészítésében az R. tekintetében visszavonta
indítványát, ugyanakkor a Hszt. tekintetében fenntartotta
azt. Elismerte ugyan, hogy a Hszt. általa támadott rendelkezését a Legfelsőbb Bíróság ítélete nem tartalmazza, de
szerinte az ítélet rendelkező részéből fakad, hogy a per során az általa kifogásolt jogszabályhely alkalmazására sor
került.
2. Az Alkotmánybíróság megvizsgálta, hogy az alkotmányjogi panasz előterjesztésének feltételei fennállnak-e.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek jogsérelme alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz előterjesztésének alapvető feltétele, hogy a
kérdéses jogszabályt a panasz alapjául szolgáló döntés
meghozatala során alkalmazták. A (2) bekezdés szerint az
alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől
számított hatvan napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz benyújtani.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Abtv. 48. §
(1) és (2) bekezdésében foglalt törvényi rendelkezéseket
(feltételeket) az alkotmányjogi panasz elbírálása során
együttesen kell értelmezni és figyelembe venni. [23/1991.
(V. 18.) AB végzés, ABH 1991, 311.; 41/1998. (X. 2.) AB
határozat, ABH 1998, 306.; 663/D/2000. AB határozat,
ABH 2003, 1223.]
Az Alkotmánybíróság a törvényes határidőben benyújtott alkotmányjogi panasz vizsgálata során megállapította,
hogy a Legfelsőbb Bíróság ítéletében a Hszt. sérelmezett
rendelkezését nem alkalmazta.
Az alkotmányjogi panasz benyújtásának alapvető feltétele, hogy a panaszban támadott bírósági határozatban az
alkotmányellenesnek vélt jogszabályt alkalmazzák, ennek
a követelménynek azonban az indítvány nem felel meg.
Ezért az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 29. § e) pontja alapján a törvényi feltéte
leknek meg nem felelő alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság visszautasította.
Budapest, 2010. október 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
22/2009. (IX. 30.) SZMM rendelete az ágazati párbeszéd bizottságokról, valamint a középszintű szociális párbeszéd egyes kérdéseiről szóló 2009. LXXIV. törvény végrehajtásáról.
Az ágazati párbeszéd bizottságokról és a középszintű szociális párbeszédről szóló 2009. évi LXXIV. törvény 29. §-ában, valamint
a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 41/A. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a szociális
és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § l) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva az alábbiakat rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) az Ágazati Részvételt Megállapító Bizottság ágazati párbeszéd bizottságokról és a középszintű szociális
párbeszédről szóló 2009. évi LXXIV. törvény (a továb biak ban: ÁPBtv.) 21. § (1)–(3) bekezdésében megjelölt,
továbbá
b) a társadalmi párbeszédért felelős miniszter ÁPBtv. 17. §-ában megjelölt
eljárására.
2. § (1) E rendeletet
a) az ÁPBtv. szerinti ágazati párbeszéd bizottságokra (a továb biak ban: ÁPB), illetve – az ÁPBtv. 19. §
(2) bekezdésében foglaltaknak meg fele lően – a rehabilitációs párbeszéd bizottságra (a továb biak ban: RPB), és
az ezekben tag, illetve ezekhez csatlakozni kívánó munkáltatói, illetve munkavállalói érdekképviseletekre,
b) az Ágazati Részvételt Megállapító Bizottságra (a továb biak ban: ÁRMB), valamint
c) a társadalmi párbeszédért felelős miniszterre (a továb biak ban: miniszter)
kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően e rendelet hatálya
a) az 5. § (4) bekezdésében meghatározott eljárás, továbbá
b) a nem ÁPB keretei között kötött kollektív szerződés ágazatra történő kiterjesztése, illetve annak visszavonására
irányuló, illetve a 8. § (4) bekezdésében meghatározott eljárás
tekintetében kiterjed az ágazatban működő munkáltatói és munkavállalói ágazati érdekképviseletekre.
(3) Az ÁPBtv. 8. §-a szerinti esetben e rendelet hatálya kiterjed azokra a munkáltatókra, amelyeknél foglalkoztatottak
száma együttesen eléri az ágazatban munkaviszonyban állók létszámának nyolcvan százalékát. Ezen munkáltatókra
e rendeletnek a munkáltatói érdekképviseletre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(4) E rendelet hatálya a kollektív szerződés ágazatra való kiterjesztésével kapcsolatos eljárással összefüggésben kiterjed
az annak az ágazatnak az irányításáért felelős miniszterre, melyre a kollektív szerződés kiterjesztését kérték
(a továb biak ban: ágazati miniszter), illetve az Országos Érdekegyeztető Tanács kollektív megállapodásokkal
kapcsolatos feladatot ellátó bizottságára is.
(5) Ahol e rendelet ÁPB-t említ, azon RPB-t is érteni kell.
Az ágazati párbeszéd bizottságokkal kapcsolatos eljárás 3. § (1) Az ÁRMB kérelemre jár el
a) az ÁPB jogszerű létrejöttének, illetve megszűnése tényének,
b) az ÁPB tagság feltételeinek való megfelelés,
c) az ÁPB-ben az érdekképviseletet megillető jogosultságok, illetve a reprezentativitás feltételeinek való megfelelés,
valamint
d) az ÁPB oldalait megillető jogosultságok
megállapításával kapcsolatos ügyekben.
(2) Az ÁRMB hivatalból jár el
a) az ÁPB megszűnésének megállapításával összefüggő ügyben, ha tudomására jut, hogy az ÁPBtv. 11. §
(1) bekezdésében szereplő valamely feltétel bekövetkezett,
b) az ÁPB tagság megszűnésének megállapításával összefüggő ügyben, ha tudomására jut, hogy az ÁPBtv. 11. §
(2) bekezdésében szereplő valamely feltétel bekövetkezett, továbbá
c) az ÁPBtv. 28. § (5) bekezdésben szereplő szervezet részvételével és jogosultságaival összefüggő ügyben, az ott
megjelölt határidő lejártát köve tően,
amennyiben ilyen ügyben kérelem benyújtására nem került sor.
4. § (1) A kérelmet az érintett érdekképviselet nyújtja be. Ettől eltérően
a) az ÁPB létrejöttének megállapítása iránti kérelmet az ÁPB létrehozásáról szóló megállapodást aláíró, munkáltatói,
illetve munkavállalói érdekképviseletek együttesen,
b) az ÁPBtv. 7. § (6) bekezdése szerinti koalíció létrehozása esetén a koalíció
köteles benyújtani.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően,
a) az ÁPBtv. 13. § (2) bekezdésében foglalt esetben az ÁPB munkavállalói, illetve munkáltatói oldalának
jogosultságait, illetve
b) kollektív szerződés kötés érdekében az érdekképviselet reprezentativitását
érintő kérdésben az ÁPB elnöke, társelnöke is benyújthatja a kérelmet.
(3) A kérelmet erre a célra rendszeresített, a társadalmi párbeszédért felelős miniszter honlapján és a kormányzati
portálon közzétett nyomtatványon kell benyújtani az ÁRMB részére.
(4) A kérelem tartalmazza:
a) az érdekképviselet, illetve koalíció esetén az abban részt vevő valamennyi érdekképviselet elnevezését,
székhelyét, képviselőjének nevét, bírósági nyilvántartásba vételéről szóló határozat számát,
b) a létrehozni kívánt, illetve működő ÁPB megnevezését,
c) az ágazat (alágazat, szakágazat) TEÁOR-kód szerinti megjelölését, melyben az ÁPB működik,
d) a 3. § (1) bekezdésben meghatározott eljárás megjelölését,
e) az ÁPBtv. 7. § (2) bekezdésében meghatározott nyilatkozatot,
f) az érdekképviseletnek az Országos Érdekegyeztető Tanácsban (a továb biak ban: OÉT) részt vevő érdekképviseleti
szövetségben fennálló tagságára vonatkozó nyilatkozatát. 5. § (1) Az ÁRMB a kérelem beérkezésétől számított öt munkanapon belül felhívja a kérelmezőt az elbíráláshoz szükséges,
a rendelet 1., illetve 2. számú mellékletében szereplő adatok szolgáltatására. A kérelmező az adatszolgáltatást
elektronikus úton – a társadalmi párbeszédért felelős miniszter honlapján biztosított internetes felületen – vagy
elektronikus adathordozón teljesíti. Az adatszolgáltatás teljesítésére nyitva álló határidő húsz munkanap.
(2) Az elektronikus úton történő adatszolgáltatás érdekében az ÁRMB az adatszolgáltatásra kötelezettet elektronikusan,
az internetes felület felhasználására jogosító, 8 számjegyből álló, véletlenszerűen generált belépési azonosító kóddal
látja el. Koalíció esetén az abban részt vevő minden érdekképviselet részére külön kódot kell biztosítani, az
elektronikus adatszolgáltatást a koalícióban részt vevő minden érdekképviselet külön teljesíti.
(3) Amennyiben az érdekképviselet az ÁRMB felhívásának kézhezvételét megelőző egy éven belül az ÁRMB előtt indult
ügyben a felszólításban szereplő adatokat csatolta, azok ismételt szolgáltatása helyett – választása szerint – nyilatkozik
arról, hogy a korábbi adatokban nem történt változás, és azokat kéri az eljárásban is figye lembe venni.
(4) Az ÁRMB az (1)–(3) bekezdés alkalmazásával felhívja az ügyfélnek nem minősülő érintett érdekképviseletet
a szükséges adatok közlésére, ha a határozat
a) az ÁPB-ben tag érdekképviseletek adatainak összehasonlítása alapján hozható meg – így különösen a tag
jogosultságai, illetve reprezentativitása kérdésében –, vagy
b) az eljárást az ÁRMB hivatalból indítja meg.
(5) Az érdekképviselet a kérelemhez az ÁPBtv. 6–7. §-ában, 12. §-ában, valamint 1. és 2. számú mellékletében foglaltak
igazolására elektronikusan, vagy – az ÁRMB kérelme esetén – eredetiben vagy hiteles másolatban az alábbi
okmányokat köteles mellékelni:
a) az érdekképviselet ágazati nemzetközi munkavállalói, ille tő leg munkáltatói szervezeti tagságáról szóló,
a nemzetközi szervezet által kiadott, 90 napnál nem régebbi igazolást,
b) munkáltatói érdekképviseletben való többes tagság esetén az ÁPBtv. 7. § (3) bekezdése szerinti munkáltatói,
illetve munkáltatói érdekképviseleti nyilatkozatot,
c) a kétéves működés feltétele hiányában az ÁPBtv. 7. § (5) bekezdése szerinti hozzájárulási nyilatkozatot,
d) amennyiben az ÁPBtv. 7. § (6) bekezdése alapján a feltételek elérése érdekében az érdekképviseletek egymással
koalícióra léptek, a koalíció kötéséről szóló megállapodást.
(6) A kérelemhez mellékelhető
a) az érdekképviselet bírósági nyilvántartási adatairól szóló, a kérelem benyújtásától számított 90 napnál nem
régebbi bírósági kivonat,
b) az érdekképviselet érvényes alapszabálya.
(7) Ha az érdekképviselet a (6) bekezdésben foglaltakat nem mellékeli, az ÁRMB a kérelem elbírálása érdekében
adatszolgáltatás iránti kérelemmel fordul az adatokról nyilvántartást vezető bírósághoz.
(8) Az ÁRMB belföldi jogsegély útján szerzi be különösen
a) az ágazatba tartozó munkáltatók éves nettó árbevételével, szakágazati TEÁOR ‘08 kódjával kapcsolatos adatokat
az állami adóhatóságtól,
b) a kollektív szerződéses lefedettséggel kapcsolatos adatokat a kollektív szerződések nyilvántartását vezető
szervtől,
c) a megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató munkáltatók akkreditációjának, továbbá
az akkreditált munkáltatók ellenőrzésének szabályairól szóló jogszabályban szereplő nyilvántartás adatairól,
valamint a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési
támogatásról szóló jogszabály alapján védett szervezeti szerződést kötött munkáltatók adatait a nyilvántartást
vezető szervtől,
d) költségvetési szervként működő szociális foglalkoztatókról a szociális igazgatásról szóló törvény ben
meghatározott, szociális foglalkoztatásról szóló nyilvántartást vezető szervtől.
6. § A döntési jogosultság, illetve a reprezentativitás feltételeinek való megfelelés megállapításáról szóló határozat
rendelkező része tartalmazza az ÁPBtv. mellékleteiben szereplő szempontokra adott pontszámokat az ÁPB adott
oldalán részt vevő érdekképviseletek szerint, valamint a pontszám alapján érdekképviseletenként a tanácskozási,
döntési jogosultsággal, illetve a reprezentativitással kapcsolatos döntést.
A kollektív szerződés ágazatra történő kiterjesztésével kapcsolatos eljárás
7. § (1) A kollektív szerződés ágazatra történő kiterjesztésére, illetve a kiterjesztés visszavonására irányuló eljárásban
a miniszter kérelemre jár el.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően, a miniszter a kiterjesztés visszavonására irányuló eljárást hivatalból is
megindíthatja az ÁPBtv. 18. § (2) bekezdésében szereplő esetben.
8. § (1) A kollektív szerződés ágazatra történő kiterjesztésére, illetve a kiterjesztés visszavonására irányuló kérelmet erre a célra
rendszeresített, a társadalmi párbeszédért felelős miniszter honlapján közzétett nyomtatványon kell benyújtani
a miniszter részére.
(2) A kiterjesztés, illetve annak visszavonása iránti kérelem benyújtására csak a miniszter által vezetett, a kollektív
szerződések nyilvántartásába bejegyzett kollektív szerződés esetén kerülhet sor. A kérelemhez mellékelni kell
a kiterjesztést, illetve annak visszavonását alátámasztó gazdasági, foglalkoztatási, szociális körülmények bemutatását
tartalmazó indokolást.
(3) A miniszter a kérelem beérkezésétől számított öt munkanapon belül felhívja a kérelmezőt az elbíráláshoz szükséges,
e rendelet 3. számú mellékletében szereplő adatok szolgáltatására. A kérelmező az adatszolgáltatást elektronikus úton
(internetes felületen) vagy elektronikus adathordozón teljesíti. Az adatszolgáltatás teljesítésére nyitva álló határidő
húsz munkanap. Az elektronikus úton történő adatszolgáltatás érdekében a miniszter az adatszolgáltatásra
kötelezettet elektronikusan az internetes felület felhasználására jogosító, 8 számjegyből álló, véletlenszerűen generált
belépési azonosító kóddal látja el. Az elektronikus adatszolgáltatást minden érdekképviselet külön teljesíti.
(4) A miniszter az (1)–(3) bekezdés alkalmazásával felhívja az ügyfélnek nem minősülő érintett érdekképviseletet
a szükséges adatok közlésére, ha a kollektív szerződést aláíró érdekképviseletek reprezentativitásának
megállapításához ez szükséges.
9. § (1) Az ÁRMB a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 15. §
(2) bekezdése, valamint az ÁPBtv. 21. § (3) bekezdés b) pontja alapján szakhatóságként jár el a kollektív szerződés
ágazatra történő kiterjesztésére irányuló eljárásban, a reprezentativitás megállapítása érdekében.
(2) A miniszter a kérelmet és annak mellékleteit véleményezés céljából közli
a) az OÉT kollektív megállapodásokat illetően hatáskörrel rendelkező bizottságával és
b) az ágazati miniszterrel.
(3) A miniszter a kiterjesztés elrendeléséről szóló döntés meghozatala érdekében megvizsgálja, hogy a kollektív szerződés
megfelel-e a jogszabályok elő írásainak, illetve az ágazatban korábban kiterjesztett és tágabb személyi hatályú ágazati
kollektív szerződésben foglaltaknál nem tartalmaz-e a munkavállalókra nézve kedvezőtlenebb rendelkezést.
10. § A kiterjesztésről, illetve annak visszavonásáról szóló határozat rendelkező része tartalmazza annak az ágazatnak,
valamint a hozzá tartozó alágazatoknak és szakágazatnak a megjelölését is, melyre a kiterjesztés, illetve annak
visszavonása vonatkozik.
11. § (1) Az 5. §, valamint 8. § alapján közölt adatok kezelése során az ÁRMB tagja
a) az adatokat csak az ÁRMB határozatának meghozatalához használhatja fel;
b) az adatokat harmadik személynek nem adhatja át, azokról nyilatkozatot az adatok tulajdonosának dokumentált
engedélye nélkül nem tehet.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő kötelezettség nem vonatkozik a köztudomású, illetve nyilvános adatokra. A titoktartási
kötelezettség az ÁRMB tagját nem mentesíti a jogszabályban előírt, bíróságok vagy más hatóságok felé fennálló
adatszolgáltatási kötelezettség alól.
(3) A titoktartási kötelezettség az ÁRMB tagját az ÁRMB-ben fennálló tagságának időtartama alatt, valamint annak
megszűnésétől számított 5 évig terheli.
(4) Az adat tulajdonosának kérelmére az ÁRMB 30 napon belül írásban tájékoztatást ad arról, hogy kik és milyen célból
kapják vagy kapták meg az adatokat. Az adattovábbításról az ÁRMB nyilvántartást köteles vezetni, amelyet az adatok
törlésének időpontjáig köteles megőrizni.
(5) Az adatok törlésére az ÁPBtv. 24. § (4) bekezdése, valamint a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 14. § (2) bekezdését kell alkalmazni.
(6) Az ÁRMB köteles gondoskodni az adatok biztonságáról, köteles továbbá megtenni az ehhez szükséges technikai és
szervezési intézkedéseket. Az adatokat védeni kell különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás,
nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés ellen.
12. § (1) Ez a rendelet 2009. október 1-jén lép hatályba.
(2) A kollektív szerződések bejelentésének és nyilvántartásának részletes szabályairól szóló 2/2004. (I. 15.) FMM rendelet
1. §-ában a ,,foglalkoztatáspolitikáért” szövegrész helyébe a ,,társadalmi párbeszédért” szöveg lép.
(3) A (2) bekezdés, valamint e bekezdés a rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszíti.
Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
46/2011. (VI. 9.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 351/2009. (VIII. 14.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzést a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A kifogás előterjesztője országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be
hitelesítés céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő
kérdés szerepelt:
„Kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy, hogy a paksi atomerőmű 100 kilométeres körzetében
ne létesülhessen új atomreaktor.” Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 351/2009. (VIII. 14.) OVB
határozatával (a továbbiakban: OVBh.) megtagadta.
Az OVB döntését azzal indokolta, hogy a feltett kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi II. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §-ában meghatározott egyértelműség
követelményének. Az OVB álláspontja szerint „a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy
arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kérdés több értelmezésre is lehetőséget ad. A kezdeményezésből nem derül
ki egyértelműen, hogy annak elsődleges célja az, hogy Paks 100 km-es körzetén kívül, vagy Pakson se létesülhessen új
atomreaktor.” Ezen kívül az OVBh. arra is hivatkozik, hogy a 100 km-es körzet a Magyar Köztársaság határain túlnyúlik,
így arra vonatkozóan az Országgyűlés nem is alkothat jogszabályt.
A kifogástevő az előírt határidőn belül terjesztett elő kifogást az OVB határozatával szemben. A határozat rendelkező
részét nem, csupán indoklását vitatta. A kifogástevő álláspontja szerint a kérdés hitelesítését az Nsztv. 10. § c) pontja,
illetve az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján kellett volna megtagadni, mivel „az aláírásgyűjtő íven szereplő mondat
nem kérdés, hanem óhajtó mondat, ezáltal arra nem lehet igennel vagy nemmel válaszolni”.
Úgy véli továbbá, hogy az OVBh. a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 29/B. §
(2) bekezdés e) pontjának sem felel meg, hiszen ez előírja, hogy az OVB határozatainak tartalmazniuk kell „azokat
a jogszabályhelyeket, amelyek alapján a választási bizottság a határozatot hozta”. Álláspontja szerint az OVBh.
indokolásában nemcsak az Nsztv. 10. § c) pontját kellett volna megjelölni, hanem a 10. § a) pontját is, mivel a határozat
erre is hivatkozott.
Mindezek alapján arra kérte az Alkotmánybíróságot, hogy az OVB határozatát semmisítse meg, és kötelezze az OVB-t új
eljárás lefolytatására.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 1. § h) pontjának megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott
eljárása jogorvoslati eljárás, amelynek során az Alkotmánybíróság azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e
a Ve. 77. § (2) bekezdés a)–c) pontjaiban; a 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Jelen ügyben a kifogás előterjesztője nem állította, hogy az OVBh. rendelkező része jogszabálysértő lenne, csupán azt
fogalmazta meg, hogy a kifogásban kifejtett indokok alapján kellett volna az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadni. Az Alkotmánybíróság 7/2010. (I. 21.) AB határozatában [ABK 2010.
január, 39, 40.] kifejtette, hogy „népszavazási kezdeményezés tárgyában hozott döntés elleni kifogást csak az OVB
határozatának rendelkező része ellen lehet előterjeszteni, annak megsemmisítését, és az OVB új eljárásra utasítását
kérve”. Jelen ügyben a kifogástevő csak az OVBh. indokolását, vagyis azokat a megállapításokat sérelmezte, amelyek
alapján az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
A Ve. 77. § (2) bekezdés a) és b) pontja alapján az OVB határozata ellen előterjesztett kifogásnak tartalmaznia kell
a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait. A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjaiban foglaltakat. [85/2008.
(VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.; 13/2009. (II. 13.) AB végzés, ABK 2009. február, 154.]
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogás a törvényben előírt
követelményeknek nem felel meg, így nem tekinthető érdemben elbírálhatónak. Az Alkotmánybíróság a tartalmi
feltételeknek meg nem felelő kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdésében, a Ve. 116. §-ában, valamint 77. §
(5) bekezdésében foglaltak alapján, illetve az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat [ABK 2009. január, 3.] 29. § b) pontja
alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
A kifogás érdemi vizsgálat nélküli visszautasítása következtében az OVBh. hatályban marad.
Az Alkotmánybíróság végzésének közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. június 7. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
10/2012. (XI. 16.) SZTNH utasítása a közszolgálati adatvédelmi szabályzatról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény, a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény, az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény,
a közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a közigazgatási szerveknél foglalkoztatott munkavállalók személyi irataira és a
munkaügyi nyilvántartásra, a közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati statisztikai adatgyűjtésre, valamint a
tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet és a központosított illetményszámfejtésről
szóló 172/2000. (X. 18.) Korm. rendelet rendelkezéseire figyelemmel a kormányzati szolgálati jogviszonnyal és munkaviszonnyal
kapcsolatos adatok adatvédelmi és adatbiztonsági követelményeinek meghatározása és biztosítása érdekében a Szellemi Tulajdon
Nemzeti Hivatalában a közszolgálati nyilvántartással összefüggő adatvédelmi szabályokat, az adatkezeléssel és az
adattovábbítással kapcsolatos adatvédelmi követelményeket a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontja szerinti felhatalmazás és a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 177. § (4) bekezdése alapján
a következők szerint határozom meg. Az utasítás hatálya
1. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) határozatlan vagy
határozott időre kinevezett kormánytisztviselőire, a határozatlan vagy határozott időre megkötött munkaszerződés
alapján foglalkoztatott munkavállalóira (a jelen utasítás tekintetében kormánytisztviselő és munkavállaló a
továbbiakban együtt: kormánytisztviselő), a pályázati eljárásban részt vevőkre, továbbá azokra a tartalékállományba
helyezett kormánytisztviselőkre terjed ki, akiknek a Hivatal számára az erre a célra szolgáló rendszeren
(a továbbiakban: TARTINFO-rendszer) váltak hozzáférhetővé az adatai. (2) Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed a kormányzati szolgálati jogviszonnyal, munkaviszonnyal (beleértve az azok
létesítésével összefüggő pályázati vagy egyéb kiválasztással) kapcsolatos személyi adatok, személyi iratok kezelésével
összefüggő ügyviteli és informatikai folyamatokra. (3) Az utasítás hatálya nem terjed ki a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos adatokra, dokumentumokra, a
vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárásokra és ezek adatvédelmi vonatkozásaira, amelyek szabályait külön elnöki
utasítás tartalmazza. Értelmező rendelkezések 2. § Jelen utasításban alkalmazott, az adatkezeléssel és az adatbiztonsággal kapcsolatos alábbi fogalmak tartalmát az
információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.)
3. §-ának értelmező rendelkezései határozzák meg: a) adatfeldolgozás (Infotv. 3. § 17. pontja),
b) adatfeldolgozó (Infotv. 3. § 18. pontja), c) adatkezelés (Infotv. 3. § 10. pontja),
d) adatkezelő (Infotv. 3. § 9. pontja), e) bűnügyi személyes adat (Infotv. 3. § 4. pontja),
f) érintett (Infotv. 3. § 1. pontja), g) harmadik személy (Infotv. 3. § 22. pontja),
h) hozzájárulás (Infotv. 3. § 7. pontja), i) közérdekből nyilvános adat (Infotv. 3. § 6. pontja),
j) közérdekű adat (Infotv. 3. § 5. pontja),
k) különleges adat (Infotv. 3. § 3. pontja),
l) megsemmisítés (Infotv. 3. § 16. pontja), m) nyilvánosságra hozatal (Infotv. 3. § 12. pontja),
n) személyes adat (Infotv. 3. § 2. pontja),
o) tiltakozás (Infotv. 3. § 8. pontja), p) továbbítás (Infotv. 3. § 11. pontja),
q) törlés (Infotv. 3. § 13. pontja). Személyi irat
3. § (1) Foglalkoztatási szempontból személyi irat minden – bármilyen alakban és bármilyen eszköz felhasználásával
keletkezett – adathordozó, amely a kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony létesítésekor (ideértve a
kormányzati szolgálati jogviszony vagy munkaviszony létrehozását kezdeményező iratokat is), fennállása alatt,
megszűnésekor, illetve azt követően keletkezik, és a kormánytisztviselő személyével összefüggésben adatot,
megállapítást tartalmaz. (2) A személyi iratok köre: a) a személyi anyag iratai,
b) a kormányzati szolgálati jogviszonnyal vagy munkaviszonnyal összefüggő egyéb iratok, kivéve a vagyonnyilatkozatot,
c) a kormányzati szolgálati jogviszonnyal vagy munkaviszonnyal összefüggő más jogviszonnyal kapcsolatos iratok
(adóbevallás, fizetési letiltás stb.), d) a kormánytisztviselő saját kérelmére kiállított vagy a Hivatalnak önként átadott adatokat tartalmazó iratok.
(3) Személyi irat csak olyan adatot és megállapítást tartalmazhat, amelynek alapja:
a) közokirat vagy a kormánytisztviselő írásbeli nyilatkozata, b) a munkáltatói jogkör gyakorlójának írásbeli rendelkezése,
c) bíróság vagy más hatóság döntése, d) jogszabályi rendelkezés.
(4) A 2. § k) pontjában foglalt különleges adatok közül a személyi irat részeként a Hivatal kizárólag az érdek-képviseleti
tagságra vagy az egészségi állapotra vonatkozó személyes adatot, valamint a bűnügyi személyes adatot kezeli.
Személyi anyag 4. § (1) Személyi anyagnak minősül a kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy jogviszonnyal kapcsolatos iratai
közül: a) a kormánytisztviselő öt évnél nem régebbi fényképe,
b) a közszolgálati alapnyilvántartás adatlapja, c) az önéletrajz,
d) a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány (erkölcsi bizonyítvány),
e) az esküokmány, f) a kinevezés és annak módosítása(i), beleértve a munkaköri leírást is,
g) a főtisztviselői kinevezés, h) a vezetői kinevezés és annak visszavonása,
i) a címadományozás, j) a besorolásról, illetve a visszatartásról készült okirat, illetve annak alapjául szolgáló dokumentumok,
k) az áthelyezésről rendelkező iratok, l) a teljesítményértékelés,
m) a minősítés, n) a kormányzati szolgálati jogviszonyt megszüntető irat,
o) a hatályban lévő fegyelmi büntetést kiszabó határozat,
p) a közszolgálati igazolás másolata. (2) Az (1) bekezdésben felsorolt iratoknak megfelelően az alábbi dokumentumokat kell elhelyezni a munkaviszonyban
állókról összeállított személyi anyagokban: a) a munkavállaló öt évnél nem régebbi fényképe,
b) az önéletrajz, c) a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány (erkölcsi bizonyítvány),
d) a munkavállaló titoktartási nyilatkozata, e) a munkaszerződés és annak módosítása(i),
f) a munkaköri leírás, g) a teljesítményértékelés, h) a minősítés,
i) a munkaviszonyt megszüntető irat, j) a munkáltatói igazolás másolata.
Személyi akta 5. § (1) Személyi akta a 3. §-ban meghatározott tartalmú, az e célra személyenként kialakított iratgyűjtőben kezelt, külön
számtartományon belül iktatott személyi iratok összessége. (2) A személyi iratokat a személyi aktákban tartalmuknak megfelelően csoportosítva, keletkezésük sorrendjében kell
őrizni. A személyi aktákat zárható helyen, csak a kezelésükre jogosult kormánytisztviselők számára elérhető módon
kell tárolni. (3) A személyi aktában elhelyezett iratokról tartalomjegyzéket kell készíteni, amely tartalmazza az irat megnevezését,
iktatószámát és keletkezésének időpontját. (4) A személyi akta része a betekintési lap, amelyen törvényben meghatározott kivételektől eltekintve dokumentálni kell a
személyi aktába történő betekintés tényét, jogosultjának személyét, jogszabályi alapját, időpontját, a megismerni
kívánt adatok körét és a betekintő aláírását. A betekintési lapot a személyi irat részeként kell kezelni.
(5) Végleges áthelyezés esetén a Hivatal a személyi iratokat tartalmazó személyi aktát megküldi az azt megkérő
közigazgatási szerv részére. (6) A kormányzati szolgálati jogviszony vagy munkaviszony megszűnése esetén a tartalomjegyzéket és a betekintési
lapot le kell zárni, és a személyi aktát irattározni kell, a kormánytisztviselő személyi iratait az irattári terv
rendelkezéseinek megfelelően a központi irattárban kell elhelyezni. Az irattárba helyezés előtt az iratgyűjtő
tartalomjegyzékén fel kell tüntetni az irattározás tényét, időpontját és az iratkezelő aláírását. Az irattárból személyi irat
közvetlenül csak a Humánpolitikai Önálló Osztály (a továbbiakban: HÖO) részére szolgáltatható ki. Az irattárból
illetményszámfejtés céljából illetményadatokat tartalmazó irat az illetményszámfejtést végző Pénzügyi és Számviteli
Osztály (a továbbiakban: PSzO) részére is kiadható. (7) A személyi akta és a személyi iratok (közöttük a személyi anyag) kezelésének célja a kormányzati szolgálati
jogviszonyból, munkaviszonyból származó jogok gyakorlásához, kötelezettségek teljesítéséhez szükséges adatok
biztosítása a jogviszony alanyai számára. (8) A személyi aktában tárolt személyi iratokat – a végleges áthelyezés esetén átadott iratok kivételével – a jogviszony
megszűnésétől számított 50 évig meg kell őrizni. (9) A személyi akta és a személyi iratok kezelésének jogalapja a 3–5. §-okban írt esetekben a törvény kötelező
rendelkezése, kivéve a 3. § (4) bekezdésében írt különleges adatok közül az érdek-képviseleti tagságot, a 3. §
(2) bekezdésének d) pontját, valamint a 4. § (2) bekezdés c) pontját, amelyeknek alapja az érintett előzetes
tájékoztatáson alapuló írásbeli hozzájárulása. Pályázati anyag 6. § (1) A kormány-tisztviselői álláshelyekre kiírt pályázatokra (álláshirdetésekre) beérkezett, valamint az elbírálás során
keletkezett iratokat a (3) bekezdésben írtak kivételével személyi iratként kell kezelni.
(2) A kormányzati szolgálati jogviszony vagy munkaviszony létrehozása esetén az addig keletkezett iratokat a személyi
aktában kell elhelyezni. (3) A jogviszony létrehozásának elmaradása esetén a jogviszonyt kezdeményező iratokat a döntés meghozataltól
számított 8 napon belül, az érintett rendelkezése szerint vissza kell adni a részére, vagy azokat meg kell semmisíteni,
illetve a más szervtől kapott személyi anyagot vissza kell küldeni annak a szervnek, amely azt megküldte. Ezzel
egyidejűleg kell gondoskodni az elektronikusan érkezett adatok törléséről, az elbírálás során keletkezett adatok
megsemmisítéséről vagy törléséről, illetve az elbírálás során keletkezett összefoglaló adatok megfelelő őrzéséről is.
(4) A pályázati anyag kezelésének célja a megüresedett álláshely betöltése érdekében a kiválasztási eljárás elősegítése.
(5) A Hivatal a jogviszony létrehozása esetén a pályázati eljárás során érkezett vagy az elbírálás során keletkezett adatokat
az 5. § (8) bekezdésében írt ideig, a jogviszony létrehozásának elmaradása esetén az iratokat a (3) bekezdésben írt
döntés meghozatalától számított 8 napig, az elbírálás során keletkezett iratokat, összefoglaló anyagokat 3 évig kezeli.
(6) A pályázati anyag kezelésének jogalapja minden esetben az érintett előzetes tájékoztatáson alapuló hozzájárulása.
A közszolgálati nyilvántartás 7. § (1) A Hivatal ellátja a közszolgálati alapnyilvántartás vezetésével és a közszolgálati statisztikai adatgyűjtéssel (együttesen:
közszolgálati nyilvántartás) kapcsolatos feladatokat. (2) A közszolgálati alapnyilvántartás a kormánytisztviselő kormányzati szolgálati jogviszonyával, munkaviszonyával
kapcsolatban keletkezett, továbbá egyéb okból rendelkezésre álló adatait adatlapon tartja nyilván, és dolgozza fel.
(3) Azon adatok körét, amelyek a közszolgálati alapnyilvántartásban nyilvántarthatók, a Közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 2. melléklete tartalmazza. A közszolgálati alapnyilvántartás elkészítése
és vezetése során a közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a közigazgatási szerveknél foglalkoztatott
munkavállalók személyi irataira és a munkaügyi nyilvántartásra, a közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati
statisztikai adatgyűjtésre, valamint a tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012. (III. 20.) Korm.
rendelet 3. mellékletére is figyelemmel kell lenni. A fenti mellékletekben nem szereplő körben törvény eltérő rendelkezése
hiányában adatszerzés nem végezhető, ilyen adatot a közszolgálati alapnyilvántartásban nyilvántartani nem lehet.
(4) A közszolgálati alapnyilvántartás adatai közül közérdekből nyilvános adatnak minősül a kormánytisztviselő neve,
állampolgársága, az őt alkalmazó szerv (a Hivatal) neve, a Hivatallal fennálló kormányzati szolgálati jogviszonya
kezdete, jelenlegi besorolása és a besorolás időpontja, munkakörének megnevezése és a betöltés időtartama, vezetői
kinevezésének és megszűnésének időpontja, a címadományozás adatai és az illetménye.
(5) Közérdekből nyilvános adatokon túl a kormánytisztviselő nyilvántartott adatairól – törvény rendelkezése vagy az
érintett hozzájárulása hiányában – tájékoztatás nem adható, azonban statisztikai célokra, személyazonosításra
alkalmatlan módon szolgáltatható ki információ. (6) A közszolgálati alapnyilvántartás célja a kormányzati szolgálati jogviszonyból, munkaviszonyból származó jogok
gyakorlásához, kötelezettségek teljesítéséhez szükséges adatok biztosítása a jogviszony alanyai számára.
(7) A közszolgálati statisztikai adatgyűjtés célja a kormány közszolgálati személyzetpolitikájának kialakításához és
megvalósításához szükséges, a kormány-tisztviselői életpályával összefüggő adatok és elemzések biztosítása, a
kormány-tisztviselői életpálya országos működéséhez szükséges adatok elemzésének biztosítása, a nemzetközi
kapcsolatokhoz esetlegesen szükséges adatok biztosítása, továbbá meghatározott körben a közvélemény
tájékoztatása. (8) A közszolgálati alapnyilvántartásból a kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony megszűnését követően
haladéktalanul törölni kell a kormánytisztviselő személyazonosító adatait. A személyazonosításra nem alkalmas
adatok statisztikai adatfeldolgozás vagy adatszolgáltatás céljára továbbra is kezelhetők.
(9) A közszolgálati nyilvántartásban található adatok kezelésének jogalapja a törvény kötelező rendelkezése [Kttv. 177. §
(1) bekezdés]. A kormányzati szolgálati jogviszonyban állók képzésével, továbbképzésével,
vizsgáztatásával összefüggő adatkezelés
8. § (1) A kormánytisztviselők képzésével, továbbképzésével, vizsgáztatásával összefüggő adatokat a HÖO a személyi iratok
között a személyi aktában kezeli. Amennyiben a Hivatal rendelkezésére áll, az ezzel kapcsolatos jelenléti ívet a HÖO a
személyi aktától elkülönítve kezeli. (2) A törvény által vagy a Hivatal részéről kötelezően előírt képzések esetében a dokumentáció részét képező jelenléti ív
másik példányát a tevékenységet végző osztály (pl. munkavédelmi, illetve tűzvédelmi oktatás esetében a
Létesítménygazdálkodási Osztály, a továbbiakban: LGO) is őrzi. (3) A Hivatal előírhatja, hogy egyes, a (2) bekezdésben írt képzések esetében a jelenléti ívet kizárólag a tevékenységet
végző osztály köteles őrizni. Ilyen esetekben a jelenléti ív csak egy példányban készül. A Hivatalban működő Integrált
Irányítási Rendszerhez (a továbbiakban: IIR) kapcsolódó képzések, továbbképzések részét képező jelenléti ív az IIR
dokumentációjának része, azokat az IIR működéséért felelős Elnökségi Kabinet IIR vezetője őrzi.
(4) Amennyiben a képzés, továbbképzés nem a (2) vagy (3) bekezdésben meghatározott jellegű, a kormányzati szolgálati
jogviszonyban állók képzésével, továbbképzésével és vizsgáztatásával összefüggő adatokat az (1) bekezdésben
foglalt, az adatok HÖO általi nyilvántartásán túl a személyügyi központ is nyilvántartja. A személyügyi központ
e körben jogosult a jogszabályokban meghatározott nyilvántartásokba is betekinteni.
(5) Az e §-ban meghatározott adatok kezelésének célja a kormánytisztviselők munkájának ellátásához szükséges, vagy az
azt segítő képzések, továbbképzések és vizsgák nyilvántartása, az ezzel összefüggő adatok elemzése.
(6) A kormánytisztviselők képzésével, továbbképzésével és vizsgáztatásával kapcsolatos adatokat a HÖO az 5. §
(8) bekezdésében írt ideig, az LGO 3 évig, az Elnökségi Kabinet az IIR Kézikönyvében meghatározott ideig (jelenleg
3 év), a személyügyi központ a rá vonatkozó jogszabályokban meghatározott ideig kezeli.
(7) A kormánytisztviselők képzésével, továbbképzésével, vizsgáztatásával összefüggő adatok kezelésének jogalapja a
törvény kötelező rendelkezése [Kttv. 177. § (1) bekezdés].
A TARTINFO-rendszerben kezelt adatok köre és az adatkezelés folyamata
9. § (1) Kormánytisztviselő tartalékállományba helyezése esetén, annak bekövetkeztétől számított 5 munkanapon belül a
HÖO az érintettnek a Kttv. 3. mellékletében meghatározott adatait rögzíti a TARTINFO-rendszerben.
(2) Az adatrögzítést megelőzően az érintett írásbeli hozzájárulásával vagy annak megtagadásával meghatározhatja, hogy
a TARTINFO-rendszerhez hozzáférő más közigazgatási szervek részére az (1) bekezdésben írt személyes adatai
hozzáférhetők legyenek-e. (3) Az így rögzített adatokat a HÖO törli a TARTINFO-rendszerből, amennyiben
a) a kormánytisztviselő végleges áthelyezésére kerül sor, b) a kormánytisztviselőt új munkakörbe helyezik át,
c) bármely okból a kormánytisztviselőnek megszűnik a kormányzati szolgálati jogviszonya, kivéve a felmentési idő
lejártát, d) azt a kormánytisztviselő maga kéri. (4) A felmentési idő lejártával a TARTINFO-rendszerben rögzített adatokat a rendszer automatikusan törli.
(5) A tartalékállományba helyezéssel és annak megszüntetésével kapcsolatosan keletkezett iratokat a HÖO az érintett
személyi aktájában kezeli. (6) Amennyiben a Hivatal üres álláshelyet jelent be a TARTINFO-rendszerbe, a rendszer 5 munkanapon belül keresést
folytat le annak betöltése érdekében, és abc sorrendben ajánlati listát állít össze, amelyről értesíti a Hivatalt. Ezzel
egyidejűleg a HÖO számára (az érintettek előzetes írásbeli hozzájárulása esetén) lehetővé válik a listán szereplőknek a
Kttv. 3. mellékletében meghatározott adatainak megtekintése. (7) Megfelelő jelölt esetében a HÖO lefolytatja a felvételi eljárást. A felvételi eljárás sikere esetén a HÖO írásban tájékoztatja a
kormánytisztviselőt foglalkoztató közigazgatási szervet, és kezdeményezi az áthelyezést. A kormánytisztviselő
hozzájárulása esetén a közigazgatási szerv intézkedik a végleges áthelyezésről.
(8) A TARTINFO-rendszer célja a kiválasztási eljárás segítése és a jogszabályban meghatározott feladatok ellátása
érdekében statisztikai célú adatfeldolgozás. (9) A TARTINFO-rendszerben jelen § (3) és (4) bekezdésében rögzített törlésig találhatók meg a kormánytisztviselők
rögzített adatai. (10) Amennyiben a (6) és a (7) bekezdésben írt eljárás nem vezet eredményre, a HÖO a 6. § (3) bekezdésében írt módon a
6. § (5) bekezdéséig írt ideig kezeli a jelölt adatait.
(11) A TARTINFO-rendszerben kezelt adatok kezelésének jogalapja a törvény kötelező rendelkezése, jelen § (2) bekezdésében
írt esetben az érintett kormánytisztviselő előzetes hozzájárulása. A személyes adatok további kezelésének esetei
10. § (1) A Hivatal az Infotv.-ben meghatározott, kötelezően közzéteendő közérdekű adatokat a honlapján, a közzétételi
listákon közzéteszi. Az ilyen adatok körét az Infotv. 1. melléklete tartalmazza.
(2) Az (1) bekezdésben írt adatkezelés és az adatok megismerésének részletes szabályait külön belső utasítás szabályozza.
(3) Az adatkezelés célja a közvélemény gyors és pontos tájékoztatása, a Hivatal működése átláthatóságának biztosítása.
(4) Az adatkezelés időtartamát az Infotv. és az annak szabályai alkalmazásáról szóló külön belső utasítás tartalmazza,
adatcsoportonként meghatározva. (5) Az adatkezelés jogalapja a törvény kötelező rendelkezése (2011. évi CXII. törvény 33–37. §).
11. § (1) Jelen utasítás 7. § (4) bekezdésében meghatározott adatokon túl az Infotv. 26. § (2) bekezdése alapján közérdekből
nyilvános adatnak minősül a Hivatal feladat- és hatáskörében eljáró személy neve, feladatköre, munkaköre, vezetői
megbízatása, a közfeladat ellátásával összefüggő egyéb személyes adata, valamint azon személyes adatai, amelyek
megismerhetőségét törvény előírja. (2) Az (1) bekezdésben és a 7. § (4) bekezdésében írt adatok megismerése iránt bárki igényt nyújthat be írásban, szóban
vagy elektronikus úton. Az igény elbírálásának részletes szabályait a 10. § (2) bekezdésében írt külön belső utasítás
tartalmazza. (3) Az adatkezelés célja a közvélemény gyors és pontos tájékoztatása, a Hivatal működése átláthatóságának biztosítása.
(4) Az adatkezelés időtartamát az Infotv. és az annak szabályai alkalmazásáról szóló külön belső utasítás tartalmazza,
adatcsoportonként meghatározva. (5) Az adatkezelés jogalapja a törvény kötelező rendelkezése.
12. § (1) A Hivatal a 10. § (1) bekezdésében írt közérdekű adatok közül vezetői, szakmai főtanácsadói és szakmai tanácsadói
alábbi adatait a honlapján, a Hivatal szervezeti felépítését bemutató oldalon is közzéteszi:
a) név, b) munkakör, c) fő feladatok (felelősségi terület) és
d) elérhetőségek (telefon- és telefaxszám, elektronikus levélcím). (2) A Hivatal lehetővé teszi az (1) bekezdésben írt vezetők számára, hogy az alábbi, egyéb adataikat is közzétegyék a
Hivatal honlapján: a) születési hely és idő, b) fénykép,
c) legmagasabb iskolai végzettség, d) egyéb iskolai végzettségek,
e) egyéb képesítések, f) nyelvtudás, g) szakmai gyakorlat,
h) publikációs tevékenységgel kapcsolatos adatok, i) jelenleg betöltött tisztségek,
j) korábban betöltött tisztségek, k) címek, l) kitüntetések, elismerések,
m) önéletrajz és n) egyéb adat. (3) A (2) bekezdés h) pontjában írt publikációs tevékenység és az m) pontjában írt önéletrajz közzétételének feltétele,
hogy azokat a kormánytisztviselő külön dokumentumban bocsássa a Hivatal rendelkezésére.
(4) A (2) bekezdés b) pontjában írt fénykép közzététele esetén a kormánytisztviselő személyi aktájában található fénykép
kerül fel a Hivatal honlapjára. Az érintett külön fénykép leadásával kérheti, hogy másik fénykép jelenjen meg róla.
(5) A (2) bekezdés i) és j) pontjaiban található jelenleg, illetve korábban betöltött tisztségek esetében nemzetközi vagy
hazai, illetve szakmai vagy társadalmi tisztség is szerepeltethető a (7) bekezdésben írt kivétellel.
(6) A (2) bekezdés n) pontjában írt egyéb adat – kérés esetén is – csak indokolt esetben, a Honlapszerkesztő Bizottság
előzetes engedélyével kerülhet fel a Hivatal honlapjára. (7) A Hivatal erre irányuló kérés esetén sem szerepeltet a honlapján egyes adatokat, így különösen pártállásra,
párttagságra vonatkozó adatot, illetve magán- és családi jellegű adatot, a lakcímre, a magán- és a mobiltelefon
számokra vonatkozó adatot. (8) A Hivatal a (2) bekezdésben írt adatokat közzétételük előtt a nyilvántartásaiban szereplő adatokkal egybeveti, és
eltérés esetén annak tisztázásáig az adatokat nem teszi közzé.
(9) Az (1) bekezdésben írt adatok közzétételéről és az azokban bekövetkezett esetleges változások miatti módosításról a
Hivatal a nyilvántartásainak adatai alapján gondoskodik. A (2) bekezdésben írt adatokban bekövetkezett változások
miatt szükséges módosítások kezdeményezéséről az érintett maga gondoskodik.
(10) Az (1) bekezdésben írt adatok közzétételének tudomásul vétele és a (2) bekezdésben írt adatok közzétételéhez való
hozzájárulása külön nyilatkozat aláírásával történik. A nyilatkozat kitöltésének megkönnyítése érdekében jelen
utasítás ezzel kapcsolatos szabályainak kivonatát és azok magyarázatát tartalmazó tájékoztató adható ki.
(11) Az adatkezelés célja a közvélemény gyors és pontos tájékoztatása, a Hivatal működése átláthatóságának biztosítása.
(12) Az adatkezelés a kormányzati szolgálati jogviszony megszűnéséig, illetve a (2) bekezdésben írt esetben a hozzájárulás
visszavonásáig tart. A Hivatal a hozzájárulás visszavonásának tekinti a vezetői megbízatás megszűnésének tényét is.
Amennyiben a közzététel alapjául szolgáló kormányzati szolgálati jogviszony vagy vezetői megbízatás előre nem
látható módon szűnik meg, az adatkezelés legfeljebb a megszűnéstől számított 5. munkanap végéig tart.
(13) Az adatkezelés jogalapja az (1) bekezdésben írt adatok esetében a törvény kötelező rendelkezése, a (2) bekezdésben
írt esetben az érintett előzetes hozzájáruláson alapuló, írásban adott hozzájárulása.
13. § (1) A Hivatal székházában beléptető rendszer működik a belépni szándékozók és bent tartózkodók jogosultságainak
ellenőrzésére. A beléptető rendszer működéséről, illetve a kezelt adatok köréről, az adatkezelés jogalapjáról, céljáról és
időtartamáról a (4), az (5) és a (6) bekezdésben írtakon túl külön belső utasítás rendelkezik.
(2) A beléptető rendszer működtetését végző, porta- és őrszolgálatot ellátók jogosultak a székházba belépő és bent
tartózkodó személyeket felszólítani kilétük, valamint a belépésük és bent tartózkodásuk jogosultságának igazolására.
(3) A Hivatal kormánytisztviselői a (2) bekezdésben írt jogosultságaikat a beléptetésre szolgáló arcképes kártyájuk
felmutatásával igazolják. (4) Az adatkezelés célja a Hivatal biztonságának biztosítása, a belépési és a bent tartózkodási jogosultság ellenőrzése.
(5) A Hivatal a kormánytisztviselőknek a beléptető rendszer működéséhez szükséges személyes adatait a belépési
jogosultság megszűnését követően haladéktalanul, a rendszer működése során keletkezett adatokat – a belépési
jogosultság megszűnése esetén – legkésőbb az adat keletkezésétől számított 6 hónap elteltével megsemmisíti.
14. § (1) A Hivatal intranethálózatán belső telefonkönyvet vezet a kormánytisztviselők alábbi adatairól:
a) név, b) szervezeti egység, c) munkavégzés helye és a szoba száma,
d) telefonszám és mellék, e) e-mail cím és
f) munkakör. (2) A telefonkönyv tartalmazza a kormánytisztviselő személyi anyagában található fényképet is.
(3) A porta- és őrszolgálat tagjai a belső telefonkönyv adataihoz a 13. § (2) bekezdésében írt feladatuk ellátása érdekében
hozzáférnek. (4) Az (1) és a (2) bekezdésben írt adatokat a HÖO bocsátja az intranetszerkesztő-bizottság tagjainak rendelkezésére.
(5) Az adatkezelés célja a munkavégzés lehetővé tétele, a kommunikáció elősegítése.
(6) Az intranetszerkesztő-bizottság a (4) bekezdésben írt adatokat a kormánytisztviselő kormányzati szolgálati
jogviszonyának, munkaviszonyának fennállása alatt és megszűnését követő 5 évig kezeli.
(7) Az adatkezelés jogalapja a törvény kötelező rendelkezése.
15. § (1) Minden kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselő tagja a Magyar Kormánytisztviselői Karnak
(a továbbiakban: MKK). A tagsági jogviszony alapja a kormánytisztviselő nyilvántartásba vétele, amelyet az MKK végez.
(2) A HÖO írásban tájékoztatja az MKK illetékes szervét a kormányzati szolgálati jogviszony létesítéséről és
megszűnéséről. (3) A kormánytisztviselő a nyilvántartásba vétel, annak elmulasztása, illetve a nyilvántartásból való törlése ellen a Kttv.
33. § (5) bekezdése szerinti jogorvoslattal élhet. (4) A Hivatal az MKK részére a Kttv. 33. § (9) bekezdése alapján a Kttv. 2. melléklete I/A. 1–4., III. 1–5., 7., IV. 1., 5. és
8. pontjaiban írt adatokat adhatja át. (5) Az MKK adatkezelésnek célja a Kttv. 29. § (6) bekezdésében írt feladatok ellátása.
(6) Az MKK az átvett, illetve a tagsági jogviszonyból eredő, jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatos adatokat a tagsági
jogviszony megszűnését követő 5 év elteltével törli. (7) Az adatkezelés jogalapja törvény kötelező rendelkezése [Kttv. 33. § (9) bekezdés].
16. § (1) A Hivatal üzemelteti a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Információs és Oktatási Központ Frecskay János
Szakkönyvtárat (a továbbiakban: szakkönyvtár), amely országos hatáskörű nyilvános szakkönyvtár.
(2) A szakkönyvtárnak minden kormánytisztviselő tagja lehet. (3) A beiratkozás feltétele a természetes személyazonosító adatok (név, anyja neve, születési hely és idő, valamint a
személyi igazolvány vagy az útlevél száma) és a lakcím megadása. Az adatok módosulását a kormánytisztviselő
haladéktalanul, de legkésőbb az azt követő alkalommal, amikor a szakkönyvtár szolgáltatásait igénybe veszi, köteles
bejelenteni. (4) A beiratkozáskor vagy azt követően a szakkönyvtár használója megadhatja a szakkönyvtár részére a kapcsolattartást
segítő értesítési címét, telefonszámát és e-mail címét. (5) Az adatkezelés célja a szakkönyvtár szolgáltatásainak igénybevétele lehetőségének és feltételeinek biztosítása, a
kikölcsönzött könyvekért és más művekért való anyagi felelősség érvényesítése.
(6) A szakkönyvtár a (3) bekezdésben írt személyes adatokat a kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony utolsó
napjáig, illetve az esetlegesen okozott kár megtérítésének időpontjáig, de legfeljebb a kártérítési igény elévüléséig; a
(4) bekezdésben írt adatokat a hozzájárulás visszavonásáig kezelheti.
(7) Az adatkezelés jogalapja a (3) bekezdésben írt adatok esetében a törvény kötelező rendelkezése [1997. évi CXL. törvény
57. § (1) bekezdés], a (4) bekezdésben írt adatok esetében a felhasználó hozzájárulása.
17. § Amennyiben a kormánytisztviselő a Hivatal bármely szerve vagy testülete által üzemeltetett hírlevélre feliratkozik, az
ezzel összefüggő adatkezelés szabályait, beleértve annak célját, idejét és jogalapját is, a hírlevél adatkezelési
tájékoztatója és külön belső utasítás tartalmazza. Adatfeldolgozó igénybevétele
18. § (1) A Hivatal a jelen szabályzat hatálya alá tartozó adatkezelései közül kizárólag a (2)–(4) bekezdésekben írt adatkezelések
során vesz igénybe adatfeldolgozót. (2) A Hivatal a honlapjának üzemeltetése során egyes karbantartási és egyéb segítő feladatok ellátásához adatfeldolgozót
vesz igénybe. (3) A honlap üzemeltetésére igénybe vett adatfeldolgozó a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (1081 Budapest, Csokonai u. 3., cégjegyzékszáma: 01-10-041633). Az adatfeldolgozó kizárólag az
üzemeltetést biztosítja, ennek során adatokhoz nem fér hozzá, azokat nem ismeri meg.
(4) A honlap karbantartására igénybe vett adatfeldolgozó a Bohl Software Consulting Informatikai Korlátolt Felelősségű
Társaság (székhelye: 1131 Budapest, Madarász Viktor u. 13. IV/97., cégjegyzékszáma: 01-09-949932). Az adatfeldolgozó
a honlap karbantartásával kapcsolatos teendőket látja el, annak során a Hivatal által kért technikai jellegű feladatokat
végzi el. A kormánytisztviselők jogai, kötelezettségei 19. § (1) A kormánytisztviselő a saját személyi aktájába, a közszolgálati alapnyilvántartás rá vonatkozó részébe, illetve a
személyes adatait tartalmazó egyéb nyilvántartásokba, iratokba korlátozás nélkül betekinthet, azokról másolatot vagy
kivonatot kérhet, illetve kérheti az adatai helyesbítését, kijavítását és a jogellenesen nyilvántartott adat(ok) törlését.
Tájékoztatást kérhet a személyes adatai kezeléséről, a személyi irataiba történt betekintésről, az abból történt
adatszolgáltatásról, illetve személyi anyagának más szervhez történt megküldéséről.
(2) A kormánytisztviselő jogosult a Hivatal által jogellenesen kért adat közlését megtagadni.
(3) A kormánytisztviselő az adatai helyesbítését, kijavítását, törlését, valamint az (1) bekezdésben írt betekintési jog
gyakorlásának lehetőségét az adatkezelést végző szervezeti egység vagy a HÖO vezetőjénél írásban kérheti.
Amennyiben a kérelem a személyi aktában vagy a közszolgálati alapnyilvántartásban nyilvántartott adatra vonatkozik,
az kizárólag a HÖO vezetőjénél terjeszthető elő. (4) A kormánytisztviselő jogosult kérni a HÖO-t olyan adatának nyilvántartására, amelynek átadására őt jogszabály nem
kötelezi, egyben meghatározhatja, hogy a Hivatal az így átadott adatokat milyen célra használhatja fel. Ebben az
esetben a Hivatal az adatot más célból nem kezelheti. A kormánytisztviselő kérésére (hozzájárulásának visszavonására)
a HÖO haladéktalanul és véglegesen törli az így nyilvántartott adatot.
(5) A kormánytisztviselő az adataiban bekövetkező változásokról 8 napon belül köteles tájékoztatni a munkáltatói jogkör
gyakorlóját, aki 8 napon belül köteles intézkedni az adatok aktualizálásáról. Az adatok aktualizálását minden esetben a
HÖO végzi vagy végezteti el. (6) A kormánytisztviselő felelős azért, hogy az általa a Hivatal részére átadott, bejelentett adatok hitelesek, pontosak,
teljesek és aktuálisak legyenek. A személyi iratokba és a közszolgálati alapnyilvántartásba való betekintés
20. § A személyi iratokba, a személyi aktákba és a közszolgálati alapnyilvántartásba az alábbi személyek és szervek az
eljárásukhoz szükséges mértékben jogosultak betekinteni, azokból adatokat átvenni:
a) a kormánytisztviselő a saját adataiba, b) a kormánytisztviselő felettesei,
c) a minősítést végző vezető, d) a törvényességi ellenőrzést végző vagy törvényességi felügyeletet gyakorló személy,
e) a fegyelmi eljárást lefolytató testület vagy személy,
f) munkaügyi per kapcsán a bíróság, g) feladatkörükben eljárva a nemzetbiztonsági szolgálatok, valamint a kormányzati szolgálati jogviszonnyal
összefüggésben indult büntetőeljárásban a nyomozó hatóság, az ügyész és a bíróság,
h) az ügyészi törvényességi ellenőrzési feladatkörében eljárva az ügyész,
i) a személyes adatok kezelésével összefüggésben a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke,
j) a személyzeti, munkaügyi és illetmény-számfejtési feladatokat ellátó szerv e feladattal megbízott munkatársa
feladatkörén belül, a kormánytisztviselő illetményének bérszámfejtése, illetve annak ellenőrzése céljából,
k) a közszolgálati statisztikai adatgyűjtéssel összefüggésben a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért
felelős miniszter és a fővárosi, megyei kormányhivatal kormánytisztviselője feladatkörében,
l) a feladatai ellátásához szükséges mértékig adategyeztetés, adatösszevetés, adatkorrigálás érdekében az
államigazgatási szervek kormánytisztviselőinek képzésével, továbbképzésével, vizsgáztatásával összefüggő feladatai ellátásához a személyügyi központ vezetője, valamint az általa meghatározott körben feljogosított, a
személyügyi központnál alkalmazásban álló személy, m) a kormányzati szolgálati jogviszonnyal, munkaviszonnyal összefüggő, más jogviszony (pl. keresőképtelen
állomány) alapján keletkezett iratokba az arra vonatkozó törvény szerint jogosultak (adóellenőr, társadalombiztosítási
ellenőr stb.). A személyi iratok kezelésének helye és módja
21. § (1) A Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának rendelkezései értelmében a személyi akták kormányzati szolgálati
jogviszony, munkaviszony létesítésekor történő összeállítása, a kormánytisztviselők egyes személyi iratainak
előkészítése, az aláírt iratok személyi aktában történő őrzése és kezelése, a humánerőforrás-gazdálkodással
összefüggő adatok számítógépes nyilvántartásának kezelése és az információs rendszer működtetése a HÖO feladata.
(2) A kormánytisztviselők illetményének, munkabérének számfejtését és az egyéb juttatásainak megállapítását, a
társadalombiztosítási ellátáshoz, családi pótlék folyósításához szükséges, valamint a személyi jövedelemadóval
összefüggő feladatokat a PSzO végzi. Az ezzel összefüggő személyi iratok a HÖO-n, a PSzO-n, illetve a központosított
illetményszámfejtésre tekintettel a Magyar Államkincstárnál találhatók meg. A Magyar Államkincstár e tevékenysége
során adatkezelőként jár el. (3) A Hivatalban keletkezett egyes személyi iratokat kezelhetnek a munkáltatói jogkört gyakorló vezetők is az általuk
vezetett szervezeti egységeknél foglalkoztatottak tekintetében. Ilyen esetben a munkáltatói jogkört gyakorló vezető
köteles gondoskodni az általa kezelt személyi iratok megfelelő védeleméről.
(4) A 8. § (2) bekezdésében írt képzésekhez, továbbképzésekhez kapcsolódó jelenléti íveket a tevékenységet végző
osztály vagy szervezeti egység is kezelheti. A 8. § (3) bekezdésében írt képzéshez kapcsolódó nyilvántartást kizárólag
az Elnökségi Kabinet kijelölt kormánytisztviselője végzi. (5) A személyi iratokat – függetlenül attól, hogy a személyi aktában vagy más helyen kezelik – az 5. § (2) bekezdésében írt
módon zárható helyen, csak a kezelésükre jogosult kormánytisztviselők számára elérhető módon kell tárolni.
22. § (1) A Hivatalban a kormányzati szolgálati jogviszonyban, munkaviszonyban álló személyekkel kapcsolatos személyi iratok
a HÖO iktatókönyveibe kerülnek beiktatásra. (2) A 3. § (2) bekezdésében nevesített személyi iratok közül a munkáltatói intézkedést, értesítést tartalmazó munkaügyi
iratokat aláírásra a HÖO készíti el, és küldi meg a szükséges példányszámban a közszolgálati szabályzat vagy a Hivatal
elnöke által írásban külön felhatalmazott, aláírásra jogosult munkáltatói jogkört gyakorló vezetőnek.
(3) Az aláírt munkaügyi iratokat a munkáltatói jogkört gyakorló vezető adja át az érintett kormánytisztviselőnek.
A munkaügyi irat kormánytisztviselő részére történő átadására a HÖO is felhatalmazható.
(4) A munkáltatói jogkört gyakorló vezető gondoskodik arról, hogy az átadást követően haladéktalanul, de legkésőbb két
munkanapon belül a HÖO a személyi iratok hivatali példányát (példányait) megkapja.
Adattovábbítás 23. § (1) Minden, a kormánytisztviselőre vonatkozó – közérdekűnek vagy közérdekből nyilvánosnak nem minősülő –,
személyes adato(ka)t tartalmazó irat postai úton történő kiküldés vagy Hivatalon belüli átadás esetén kizárólag lezárt
borítékban, a címzett saját kezű felbontásának megjelölésével továbbítható belső és külső iratforgalomban egyaránt.
A nem nyomtatott formában (pl. elektronikus levél) történő adattovábbítás esetén a biztonsági szabályokat külön
belső utasítás tartalmazza. (2) A kormánytisztviselő végleges áthelyezését kivéve személyi iratait kiadni nem lehet. Végleges áthelyezés esetén a
HÖO (az áthelyezés időpontjában, de legkésőbb az azt követő munkanapon) átadási jegyzékkel küldi meg az iratokat
az áthelyezés helye szerinti közigazgatási szervnek, amely az átvételt 8 napon belül visszaigazolja.
(3) A Hivatal által kezelt személyi anyagokból, közszolgálati nyilvántartásból az érintett azonosítására alkalmas adatot
továbbítani a HÖO jogosult, illetve a HÖO előkészítése alapján, a jogszabályokban meghatározott esetekben vagy az
érintett írásbeli hozzájárulásával lehet. (4) A központi közszolgálati nyilvántartás részére az adatszolgáltatás (adattovábbítás) a mindenkori jogszabályoknak és
az adatszolgáltatásért felelős közigazgatási szerv rendelkezéseinek megfelelő módon és formában történik.
(5) Az adattovábbítás jogszerűségének ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából a HÖO adattovábbítási
nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a személyes adatok továbbításának időpontját, jogalapját, címzettjét, a
továbbított személyes adatok körét, valamint az adatkezelést előíró jogszabályban meghatározott egyéb adatokat.
(6) Az adattovábbítási nyilvántartás adatait legalább az adat őrzésére vonatkozó, külön belső utasításban meghatározott
ideig meg kell őrizni. (7) Az érintett beazonosítására nem alkalmas, statisztikai jellegű adattovábbításra jelen § szabályait nem kell alkalmazni.
A HÖO közszolgálati alapnyilvántartással kapcsolatos feladatai 24. § (1) A közszolgálati nyilvántartással kapcsolatos feladatokat a Hivatalon belül a HÖO végzi.
(2) A HÖO a kormánytisztviselők 7. § (3) bekezdésben meghatározott adatairól elektronikus formátumban vezeti a
közszolgálati alapnyilvántartást. A közszolgálati alapnyilvántartáshoz csak a HÖO vezetője által kijelölt munkatársak
férhetnek hozzá, egyedi jelszó általi azonosítással. Az egyedi jelszóval kapcsolatos biztonsági intézkedéseket az
informatikai biztonsággal összefüggő elnöki utasítások és más rendelkezések tartalmazzák.
(3) Az elektronikus formátumban tárolt adatokat ki kell nyomtatni a kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony
létesítése esetén, a kormánytisztviselő végleges áthelyezése vagy kormányzati szolgálati jogviszonyának,
munkaviszonyának megszűnése esetén, illetve azokat az adatokat, amelyekre betekintési joga kiterjed, a betekintési
jog gyakorlójának erre irányuló külön kérelmére. A kinyomtatott iratokat a 3. § (2) bekezdésében meghatározott
személyi iratok részeként kell kezelni. (4) Az elektronikus formátumban tárolt közszolgálati alapnyilvántartásból a HÖO haladéktalanul és – a mindenkor
használt informatikai rendszer lehetőségei szerint – véglegesen törli a kormánytisztviselő személyazonosító adatait
végleges áthelyezés vagy a kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony megszűnése esetén.
(5) A közszolgálati alapnyilvántartás szabadsággal összefüggő adatai közül a HÖO vezetője minden év elején, illetve
minden év október 15. napjáig tájékoztatja a munkáltatói jogkört gyakorló vezetőket az irányításuk alá tartozó
kormánytisztviselők éves szabadságnapjainak számáról. (6) A szabadság kiadásáról, illetve az azzal kapcsolatos adatszolgáltatásról a munkáltatói jogkört gyakorló vezetők olyan
módon kötelesek gondoskodni, hogy minden hónapban egy alkalommal, a jelenléti ívvel együtt megküldik a
szabadságok kiadásáról készült, aláírt szabadságot igénylő lapokat a HÖO-nak. A HÖO azok birtokában folyamatosan
számolja és nyilvántartja a kormánytisztviselők tárgyévre vonatkozó szabadságnapjainak felhasználását.
A HÖO további feladatai 25. § (1) A HÖO vezetője felelősségi körén belül köteles intézkedni a személyi iratok kezelésével, vezetésével, nyilvántartásával,
a Hivatal e körbe tartozó adatszolgáltatási kötelezettségével kapcsolatos feladatok jogszabályi, valamint jelen utasítás
előírásainak megfelelő ellátásáról. Ezen belül gondoskodik: a) a közszolgálati nyilvántartás megbízható, naprakész vezetéséről,
b) arról, hogy a közszolgálati nyilvántartásban szereplő, közérdekből nem nyilvánosnak minősülő személyes adat
csak törvényben meghatározott esetekben és célokra, vagy az érintett hozzájárulásával kerüljön felhasználásra,
c) a közszolgálati nyilvántartásban lévő adatok biztonságáról, azoknak a technikai, szervezési intézkedéseknek és
eljárási szabályoknak az alkalmazásáról, amelyek az adatvédelmi és adatbiztonsági szabályok érvényre
juttatásához szükségesek, különösen, amelyek védelmet biztosítanak a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás,
továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, véletlen megsemmisülés és sérülés, az
alkalmazott technika megváltozásából fakadó hozzáférhetetlenné válás ellen, d) a betekintési jog gyakorlásának feltételeiről,
e) az egyes, a közszolgálati nyilvántartás vezetésével megbízott kormánytisztviselők felelősségének elhatárolásáról,
f) arról, hogy az utasítás 3. §-ának (3) bekezdésében foglalt módon tudomására jutott adatot a megfelelő személyi
iratra haladéktalanul rávezessék, g) arról, hogy a kormánytisztviselő által szolgáltatott és igazolt adatok helyesbítését és kijavítását a kezdeményezés
és igazolás alapján átvezessék, a hibás adatot töröljék,
h) arról, hogy ha a kormánytisztviselő egyéb, nem általa szolgáltatott adatainak kijavítását, vagy helyesbítését kéri,
kezdeményezze a munkáltatói jogkör gyakorlójánál az adathelyesbítés, illetve kijavítás engedélyezését és a
munkáltatói jogkör gyakorlója döntésének megfelelően haladéktalanul eljár. (2) A humánpolitikai feladatot ellátó kormánytisztviselőn azokat a kormánytisztviselőket kell érteni, akik a Hivatalnál
tevékenysége során a közszolgálati nyilvántartással és a személyi irattal összefüggő adatot kezelnek, feladatot látnak
el. A humánpolitikai feladatot ellátó kormánytisztviselő felelősségi körén belül köteles:
a) gondoskodni arról, hogy a kormánytisztviselők kormányzati szolgálati jogviszonyával vagy munkaviszonyával
összefüggő adatkezelés annak minden szakaszában megfeleljen a jogszabályok rendelkezéseinek,
b) gondoskodni arról, hogy a személyi iratra csak olyan adat, illetve megállapítás kerülhessen, amely az utasítás
3. §-ának (3) bekezdésében foglalt adatforráson alapul, c) a kormányzati szolgálati jogviszonnyal vagy munkaviszonnyal összefüggő adat kijavítását, helyesbítését vagy
törlését kezdeményezni a HÖO vezetőjénél, ha megítélése szerint a személyi iraton szereplő adat a valóságnak
már nem felel meg, d) az adatokat a keletkezésüktől, illetve a változásuktól számított legkésőbb 3 munkanapon belül a megfelelő
személyi iratra rávezetni, illetve nyilvántartásba venni, ha jogszabály vagy a jelen utasítás más határidőt nem
határoz meg, e) mindazokat a technikai, szervezési intézkedéseket megtenni, illetve eljárási szabályokat betartani, amelyek a
közszolgálati nyilvántartásban lévő adatok biztonságát szolgálják, f) a személyi iratok előírásszerű őrzését biztosítani.
Az elektronikusan tárolt adatok, nyilvántartások, adathordozók biztonsága 26. § (1) A közszolgálati nyilvántartást tartalmazó elektronikus formátumban tárolt adatok, nyilvántartások fizikai biztonsága
érdekében: a) az elektronikus formátumban tárolt adatokhoz, nyilvántartásokhoz tartozó humánpolitikai számítógépes
nyilvántartó és információs rendszer, közszolgálati nyilvántartás adathordozó eszközeit a Gazdálkodási és
Informatikai Főosztály Infokommunikációs Szolgáltatási Osztálya üzemelteti, szükség szerint a HÖO bevonásával,
b) a berendezéseket, az adathordozókat védeni kell a káros környezeti hatások ellen,
c) azokban a helyiségekben, ahol az adatkezelés folyik, az oda beosztott kormánytisztviselőkön kívül más személy
csak hivatalos feladataival összhangban, azok elintézési idejéig tartózkodhat,
d) külső személy általi karbantartás, javítás kizárólag a HÖO egyik kormánytisztviselőjének jelenlétében történhet.
A végzett javítást, karbantartást dokumentálni kell, és a dokumentációt az egyedi iratkezelési szabályzatban
meghatározott módon kell megőrizni. (2) Az elektronikusan tárolt közszolgálati adatok és nyilvántartások adatvédelmével kapcsolatos egyéb informatikai
biztonsági szabályokat külön belső utasítás tartalmazza. Felelősség a kormányzati szolgálati jogviszonnyal
vagy munkaviszonnyal összefüggő adatok kezeléséért
27. § (1) A Hivatal elnöke felelős a kormányzati szolgálati jogviszonnyal vagy munkaviszonnyal összefüggő adatok védelmére
és kezelésére vonatkozó jogszabályok, valamint a jelen utasításban rögzített előírások megtartásának ellenőrzéséért.
E felelősségi körén belül: a) gondoskodik a közszolgálati adatvédelmi szabályzat kiadásáról, aktualizálásáról és közzétételéről,
b) rendelkezik a szükséges ellenőrzések módszereinek és rendszerének kialakításáról, azok elvégzéséről.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak mellett a Hivatalban a kormányzati szolgálati jogviszonnyal, munkaviszonnyal
összefüggő adatok kezeléséért az érintett kormánytisztviselő tekintetében: a) a munkáltatói jogkör gyakorlója,
b) a minősítést, illetve teljesítményértékelést végző vezető, c) a HÖO vezetője és helyettese,
d) a humánpolitikai feladatot ellátó kormánytisztviselő (ügyintéző) tartozik felelősséggel.
(3) A kormánytisztviselők személyes adatait kezelők csak feladataik elvégzéséhez feltétlenül szükséges mértékben, ideig
és módon férhetnek hozzá az adatokhoz. (4) A HÖO vezetője köteles az utasítás 20. §-ában foglalt, a személyi aktába történő betekintés esetén dokumentálni a
jogosultság gyakorlásának jogalapját, valamint a megismerni kívánt adatok körét. A személyi iratok bármilyen
felhasználására – az (5) bekezdésben foglalt esetet kivéve – kizárólag a HÖO által kezelt személyi anyagból, személyi
aktából kerülhet sor. (5) A munkáltatói jogkör gyakorlója jogosult az általa a 23. § (3) bekezdése szerint kezelt személyi iratokat a munkáltatói
jogköre gyakorlása során felhasználni. (6) A munkáltatói jogkör gyakorlójának intézkedése alapján a HÖO haladéktalanul köteles gondoskodni a hatályát
vesztett fegyelmi büntetés számítógépes adatállományból és közszolgálati alapnyilvántartásból való teljes és
végleges törléséről. (7) A kormánytisztviselő által átadott, nem jogszabály által kötelezően kezelendő személyes adatokat a HÖO csak a
kormánytisztviselő által megjelölt célra használhatja fel, illetve csak a kormánytisztviselő hozzájárulásával
továbbíthatja más szerv részére. Ezeket az adatokat a személyi aktán belül elkülönítetten kell kezelni, és azokból az
érintett kérésére a személyazonosító adatokat haladéktalanul törölni kell. Személyazonosításra alkalmatlan módon
statisztikai célra az adatok felhasználhatók, illetve azokból ilyen módon adatszolgáltatás a kormánytisztviselő
hozzájárulása nélkül is végezhető, erre a tényre a kormánytisztviselő figyelmét az adatok kezeléséhez szükséges
hozzájárulás megadása előtt fel kell hívni. Hatályba léptető és vegyes rendelkezések
28. § (1) Jelen elnöki utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének a közszolgálati
adatvédelmi szabályzatról szóló 3/2009. számú elnöki utasítása. (3) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról a HÖO köteles gondoskodni.
A felülvizsgálatot legalább 3 évente el kell végezni, amelynek eredményeképpen (szükség esetén) kezdeményezni kell
az utasítás módosításának vagy új utasításnak a kiadását.
(4) A hivatalvezetők, szakmai főtanácsadók és szakmai tanácsadók által a 12. § szerinti adataiknak a Hivatal honlapján
történő közzététele érdekében korábban tett nyilatkozatok visszavonásig változatlanul érvényesek, az érintett
személyeknek csak a hozzájárulás visszavonása, vagy a közzétételre kerülő adatok változása esetén kell ismételten
írásbeli nyilatkozatot tenni. Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala


text:
258/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Soósné dr. Steffler Györgyit 2019. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
86/2008. (III. 15.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének
a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Oláh János ezredest 2008. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2008. február 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
9/2008. (BK 10.) ÖTM utasítása az önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervek hivatásos állományú tagjai, köztisztviselői és közalkalmazottai részére 2008. január 1-jétől a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes kifizetésekről.
Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervek hivatásos, köztisztviselői
és közalkalmazotti állománya részére a 2008. évre vonatkozóan a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes kifizetésekkel kapcsolatban kiadom az alábbi
utasítást: I. Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium költségvetési fejezeten belül az
önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervekre és az azokkal hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti jogviszonyban álló személyi állományra.
II. Ruházati költségtérítés 2.1. A ruházati költségtérítés mértéke a 2008. évben
a) hivatásos állományúak esetén: 96 600 Ft/fő
b) köztisztviselők esetén: 77 300 Ft/fő
c) közalkalmazottak esetén: 45 000 Ft/fő
A ruházati költségtérítést 2008. május 1.–2008. május 31. közötti időszakban, egy összegben kell kifizetni.
2.2. A közalkalmazotti állomány részére a munkáltató, az országos szinten reprezentatív szakszervezetekkel egyetértésben, dönthet az éves 45 000 Ft/fő ruházati költségtérítés biztosítása helyett az 50 000 Ft/fő/év összegű üdülési csekk
nyújtásáról.
III. Kis értékű ajándék 3. A közalkalmazotti és köztisztviselői állomány részére 2008. december 15-ig egyszeri 5.000 Ft-os ajándékutalványt
kell biztosítani.
IV. Étkezési hozzájárulás 4. A hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti személyi állomány havonta a következő mértékű étkezési hozzájárulásban részesül:
a) kizárólag fogyasztásra, készételvásárlásra feljogosító utalvány esetén 6.000 Ft értékben, vagy
b) a munkáltató által az étkezőhelyi vendéglátás, munkahelyi étkeztetés, közétkeztetés nyújtása, vagy kizárólag
e szolgáltatások igénybevételére jogosító utalvány adása esetén 12 000 Ft összegben.
V. Egyéb költségtérítés 5. Az illetménynek pénzintézetnél nyitott bankszámlára történő – törvény által kötelezően előírt – átutalásából adódó
többletköltséget a munkáltató évi 2000 Ft összegben köteles megtéríteni az érintettnek legkésőbb 2008. december 31-ig.
VI. Iskolakezdési támogatás 6. A hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti személyi állomány tagjának gyermeke szülője útján legalább
14 500 Ft/gyermek összegű iskolakezdési támogatásban részesül, ha az 1995. évi CXVII. törvény 1. számú melléklete
8.30. pontjában meghatározott feltételek teljesülnek. A támogatás összege az adott intézmény költségvetési helyzetétől
függően, az intézmény vezetőjének döntése alapján a 20 700 Ft/gyermek összegig emelhető. A gyermek, tanuló mindkét
szülő útján részesül iskolakezdési támogatásban, ha a szülőkre jelen utasítás személyi hatálya kiterjed. A kifizetésről
2008. augusztus 5-ig kell rendelkezni.
VII. Az önkéntes nyugdíjpénztár befizetések munkáltatói támogatása 7. A teljes hivatásos, köztisztviselői és közalkalmazotti személyi állomány önkéntes nyugdíjpénztári tagsággal rendelkező részének befizetéseit a munkáltató legalább 1000 Ft/fő/hó összeggel köteles támogatni. A személyi állomány
azon tagjait, akik a jelen utasítás hatályba lépését követően létesítenek önkéntes nyugdíjpénztári tagságot, a fenti támogatás belépésük igazolásától illeti meg.
VIII. Záró rendelkezések 8. A munkáltató pénzügyi, költségvetési helyzetének figyelembevételével az érdekegyeztetés helyi szintjén a partnerek a fentiekben megállapított juttatásoknál magasabb összegű juttatásokban is megállapodhatnak.
9. Jelen szabályozásban érintett költségvetési szerv vezetőjének meg kell határoznia intézményének azon szervezeti
egységét, amely ellátja a munkáltatónál az adóköteles béren felüli juttatások nyilvántartását, külön jogszabályban meghatározott esetekben előforduló adófizetési, az érintett személyek munkaviszonyának megszüntetése esetén esetlegesen
szükségessé váló adófizetési- és adóbevallási kötelezettséget .
10. A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX. törvény 56. §-a értelmében a köztisztviselői illetményalap, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati jogviszonyáról szóló 1996.
évi XLIII. törvény 100. § (4) bekezdéséből következően a hivatásos állományúak vonatkozásában az illetményalap
2008. január 1-jétől 38 650 Ft, a 2007. évi CLXIX. törvény 17. számú melléklete szerint a közalkalmazotti fizetési osztályok első fizetési fokozata szerinti garantált illetmények havi összege, valamint a fizetési fokozatokhoz tartozó legkisebb
szorzószámok 2008. január 1-jétől a következőképpen alakulnak:
Fizetési
fokozatok Fizetési osztályok A B C D E F G H I J
1. 69.000 77.000 78.000 79.000 89.000 122.000 127.000 129.500 142.000 154.500
2. 1,0175 1,0175 1,0200 1,0250 1,0275 1,0350 1,0350 1,0500 1,0450 1,0600
3. 1,0350 1,0350 1,0400 1,0500 1,0550 1,0725 1,0725 1,1000 1,1025 1,1350
4. 1,0525 1,0525 1,0650 1,0750 1,0900 1,1100 1,1100 1,1500 1,1675 1,2100
5. 1,0700 1,0700 1,0900 1,1000 1,1250 1,1475 1,1475 1,2000 1,2425 1,2850
6. 1,0875 1,0875 1,1125 1,1250 1,1600 1,1850 1,1850 1,2600 1,3175 1,3600
7. 1,1075 1,1075 1,1375 1,1525 1,1975 1,2225 1,2225 1,3350 1,3925 1,4200
8. 1,1275 1,1400 1,1625 1,1875 1,2350 1,2650 1,2725 1,4100 1,4675 1,4825
9. 1,1500 1,1725 1,1950 1,2250 1,2725 1,3075 1,3325 1,4850 1,5275 1,5450
10. 1,1725 1,2075 1,2300 1,2625 1,3100 1,3675 1,3950 1,5600 1,5875 1,6075
11. 1,1950 1,2425 1,2675 1,3000 1,3475 1,4275 1,4575 1,6250 1,6475 1,6700
12. 1,2175 1,2775 1,3050 1,3375 1,3775 1,4875 1,5200 1,6900 1,7075 1,7325
13. 1,2400 1,3125 1,3425 1,3750 1,4075 1,5475 1,5825 1,7550 1,7775 1,8025
14. 1,2625 1,3500 1,3800 1,4125 1,4425 1,6075 1,6450 1,8200 1,8475 1,8725
A kötelező minimálbér összege a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról szóló 316/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés c) pontja értelmében 2008. január 1-jétől havi 69 000 Ft.
11. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, rendelkezéseit 2008. január 1. napjától kell alkalmazni. Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása alatt álló
költségvetési szervek hivatásos állományú tagjai, köztisztviselői és közalkalmazottai részére 2007. január 1-jétől a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes kifizetésekről szóló 10/2007. (BK 12.) ÖTM utasítás.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
1/2011. (I. 12.) Korm. rendelete veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 149. § (3) bekezdés a) pontja alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány a Sajó völgye településeinek védelme érdekében Borsod-Abaúj-Zemplén megye közigazgatási
területére – a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos
balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 7. §-ában meghatározott hatáskörében eljárva – a polgári
védelemről szóló 1996. évi XXXVII. törvény 2. § (2) bekezdés g) pontja szerinti veszélyhelyzetet hirdet ki.
(2) A veszélyhelyzettel érintett területen a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 159. §
(1)–(3) bekezdésében, 165. § (1) bekezdésében, 168. §-ában, 169. §-ában, 173. § (1)–(2) bekezdésében, (3) bekezdés
a)–c) pontjában, (4) bekezdésében, 186. §-ában, valamint 195. §-ában meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni.
(3) A veszélyhelyzet elhárításába a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 8. § b) pontja alapján a Magyar
Honvédség és a rendvédelmi szervek bevonhatók.
2. § (1) A vidékfejlesztési miniszter a rendkívüli árvízvédekezéssel összefüggő feladatokat a reá vonatkozó jogszabályok
szerint látja el.
(2) Az e rendeletben szereplő veszélyhelyzet elhárításával kapcsolatos kormányzati kommunikációs tevékenységet
a közigazgatási és igazságügyi miniszter hangolja össze.
(3) A védekezéssel összefüggő, a veszélyhelyzet kihirdetését követően felmerült, indokolt költségeket a Kormány
a központi költségvetés általános tartaléka terhére vagy más módon biztosítja a védekezésben részt vevők részére.
3. § Ez a rendelet 2011. január 12-én 19.00 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1265/2016. (VI. 7.) Korm. határozata az afgán nemzeti védelmi és biztonsági erők fenntartásához történő pénzügyi hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért Magyarország afganisztáni szerepvállalásának részét képező, az afgán nemzeti védelmi és biztonsági erők
2018 és 2020 közötti fenntartásának pénzügyi támogatásával;
 2. egyetért az 1. pontban foglalt fizetési kötelezettség teljesítése érdekében szükséges évi 500 ezer US dollár összegű
pénzügyi fedezet biztosításával;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  2018., 2019. és 2020. évi központi költségvetés tervezése
során gondoskodjon a  2018–2020 közötti időszakban esedékes pénzügyi hozzájárulás forrásának a  központi
költségvetésről szóló törvénynek a külgazdasági és külügyminiszter által irányított költségvetési fejezetében történő
biztosításáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a 2018–2020. évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  támogatási összegnek a  kialakított nemzetközi
eljárás szerint történő éves kifizetéséről.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2003. (IX. 16.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény
18. §-ának (1)—(2) bekezdése alapján
dr. Sonnevend Pétert és
dr. Valachi Annát 2003. szeptember 15-i hatállyal
főiskolai tanárrá kinevezem. Budapest, 2003. szeptember 15. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1270/2016. (VI. 7.) Korm. határozata a 2014–2020 programozási időszak uniós támogatásainak a közszféra szervezetek által kezelt állami vagyonelemeken végrehajtandó fejlesztési célokra történő igénylésével kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja az érintett minisztereket, hogy azon operatív program és a Vidékfejlesztési Program (a továbbiakban együtt:
program) tekintetében, amely végrehajtásáért az  általuk vezetett minisztériumban működő irányító hatóság felel,
vizsgálják felül a program keretében meghirdetett vagy meghirdetésre kerülő felhívásokban meghatározott, tartós
jogviszonyt eredményező szerződésekkel hasznosított állami tulajdonban álló vagyonelemen történő fejlesztés,
beruházás támogatását korlátozó feltételeket, ha a  felhívás szerint támogatást igénylő, illetve kedvezményezett
közszféra szervezet is lehet,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az  érintett minisztereket, hogy ha az  uniós szabályok szerint lehetséges, az  1.  pont szerinti korlátozás
megszüntetése érdekében gondoskodjanak a szükséges intézkedések megtételéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja az érintett minisztereket, hogy a 2. pont alapján megtett intézkedésekről készítsenek jelentést a Kormány
számára.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2010. (V. 29.) KIM rendelete a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. XLII. törvény 6. §-ának végrehajtásáról szóló 12/2010. (V. 25.) MeHVM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény 7. §-ában kapott felhatalmazás
alapján – tekintettel a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény 2. §
fa) pontjára – a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény 6. §-ának
végrehajtásáról szóló 12/2010. (V. 25.) MeHVM rendelet.
2. § Ez a rendelet kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1127/2014. (III. 13.) Korm. határozata a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem Hudec Héten történő részvételének, valamint a Debreceni Egyetem által kiadni tervezett tanulmányi kötet támogatásával összefüggésben a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem képviselőinek a  Sanghajban megnyitott „Hudec Memorial Hall”-ban,
2014. március 18–22. között szervezett programsorozaton való részvételének támogatása érdekében
3000  ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Fejezeti általános tartalék alcím terhére,
b) a Debreceni Egyetem által kiadni tervezett tanulmányi kötet előállításának támogatása érdekében
100 ezer  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 1. KIM felügyelete alá
tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára az 1. melléklet
szerint.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
405/2010. (V. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Fodor Péter, a Nemzeti Munkáspárt képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. április 27-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy alanyi jogon járjon-e az önvédelmi lőfegyver tartási engedély, büntetlen előéletű polgárok számára?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. Az a kérdés, amely félrevezető a választópolgárok számára, az Alkotmánybíróság és az Országos
Választási Bizottság joggyakorlata szerint nem tesz eleget az egyértelműség követelményének.
A kezdeményezés nyelvtani értelmezése alapján az Országos Választási Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy
a kérdés jelen formájában – feltehetően pontatlan megfogalmazása miatt – nyilván valóan lehetetlen célra irányul.
A kérdésben tartott eredményes népszavazás esetén a jogalkotónak olyan szabályozást kellene megalkotnia, amely
szerint minden embert életkorra tekintet nélkül, tulajdonképpen születésétől fogva megillet a lőfegyver tartás joga,
amely nemcsak jogilag, de a gyakorlatban sem valósítható meg.
A Bizottság álláspontja szerint sem jogilag, sem a köznyelvben nem egyértelmű az „önvédelmi lőfegyver” fogalma.
Erre tekintettel sem a választópolgár, sem – egy eredményes népszavazás esetén – a jogalkotó számára nem lenne
egyértelmű, hogy pontosan milyen típusú fegyverek tekintetében kellene szabályozni a kérdésben foglalt
fegyvertartási engedélyt.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint továbbá a kérdés a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) módosítására irányul. Az Alkotmánybíróság több határozatában is
foglalkozott a fegyvertartás, és az ahhoz kapcsolódó korlátozások kérdésével. Az Alkotmánybíróság a 9/2007. (III. 7.) AB
határozatában kifejtette, hogy „a lőfegyvertartás joga nem tartozik az alapvető emberi jogok körébe”, és a lőfegyverek
sajátos jellege megköveteli az állami beavatkozást. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy „a közbiztonság
védelme érdekében a mindenkori közhatalomnak egyenesen alkotmányos kötelessége, hogy egyes alapvető jogok
védelme érdekében az azok érvényesülésére veszélyt jelentő tulajdoni tárgyak tekintetében korlátozásokat
alkalmazzon”. „A lőfegyverek megszerzésével és tartásával kapcsolatos szabályozás és az ennek részeként megjelenő
korlátozások az államot terhelő alapjogvédelmi kötelezettségből fakadnak. Az állam kötelessége ugyanis nem merül ki
abban, hogy tartózkodnia kell az alapvető jogok megsértésétől, hanem magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia
kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételek kialakításáról. Az emberi élet védelmének biztosítása az egyik ilyen
kiemelkedően fontos – az Alkotmány 8. § (1) bekezdéséből fakadó – állami kötelesség, amelynek teljesítése
megalapozza az életre, testi épségre és egészségre veszélyes tárgyak körében a szigorú jogszabályi korlátozásokat”.
Fentiekre tekintettel a kérdésben tartott eredményes népszavazás az Alkotmány 8. § (1) bekezdésének módosítását
eredményezné.
A kérdésben tartott eredményes népszavazás az Alkotmány fenti rendelkezésén túl az alaptörvény 54. §
(1) bekezdésében foglalt élethez való alkotmányos alapjog módosítását is szükségessé tenné.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel
az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással, alkotmánymódosítás csak
az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet.
A fent leírtak miatt az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontja alapján, mivel a kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani, továbbá a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 8. § (1) bekezdésén, a 24. § (3) bekezdésén, az 54. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. §
b) és c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
479/2016. (XII. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pfeffer Reginát
2017. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. december 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök