text:
15/2017. (VI. 30.) NGM rendelete a befektetési szolgáltatási tevékenységhez, illetve a kiegészítő szolgáltatáshoz kapcsolódó ösztönzőkről.
A befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló
2007. évi CXXXVIII. törvény 180.  § (2)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján és a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 14. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § (1) E  rendelet hatálya kiterjed a  befektetési szolgáltatási tevékenységet, illetve a  kiegészítő szolgáltatást végző
befektetési vállalkozásra, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény szerinti
hitelintézetre (a  továbbiakban: hitelintézet), befektetési alapkezelőre, azzal, hogy ahol a  rendelkezés befektetési
vállalkozást említ, ott hitelintézetet, illetve befektetési alapkezelőt is érteni kell.
(2) E  rendeletet a  befektetési vállalkozásra és hitelintézetre abban az  esetben is alkalmazni kell, ha az  az ügyfeleinek
strukturált betétet értékesít, vagy azzal kapcsolatos tanácsadást nyújt, azzal, hogy ahol e rendelet pénzügyi eszközt
említ, ott strukturált betétet is érteni kell.
2. § (1) Az  a  befektetési vállalkozás, amely befektetési szolgáltatás vagy kiegészítő szolgáltatás ügyfélnek történő
nyújtásával kapcsolatban bármely díjat vagy jutalékot fizet vagy abban részesül, vagy bármely nem pénzbeli
előnyt nyújt vagy abban részesül, biztosítja, hogy a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról,
valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.)
41.  § (5)–(7)  bekezdésében meghatározott feltételek és az  e  rendelet 2.  § (2)–(11)  bekezdésében meghatározott
követelmények mindenkor teljesülnek.
(2) A  díj, jutalék vagy nem pénzbeli előny akkor tekinthető úgy, hogy célja az  ügyfélnek nyújtott szolgáltatás
minőségének javítása, ha
a) azt az  érintett ügyfélnek nyújtott további vagy magasabb szintű – a  kapott ösztönzők szintjével arányos –
szolgáltatás indokolja,
b) az  nem szolgálja közvetlenül a  benne részesülő vállalkozás, annak részvényesei vagy alkalmazottai javát
az érintett ügyfél számára jelentett nyilvánvaló előny nélkül,
c) azt egy ösztönzővel kapcsolatban az érintett ügyfélnek folyamatosan nyújtott előny indokolja.
(3) A (2) bekezdés a) pontja tekintetében magasabb szintű szolgáltatás nyújtásnak tekinthető, így különösen
a) nem független befektetési tanácsadás és hozzáférés biztosítása az  alkalmas pénzügyi eszközök
széles skálájához, beleértve a  befektetési vállalkozással szoros kapcsolatban nem lévő harmadik fél
termékszolgáltatótól származó megfelelő számú pénzügyi eszközt,
b) nem független befektetési tanácsadás nyújtása kombinálva a következők valamelyikével:
ba) az  ügyfélnek felkínált, azon pénzügyi eszközök folyamatos alkalmasságának legalább évente
történő értékelésére irányuló ajánlat, amelyekbe az ügyfél befektetett, vagy
bb) más folyamatos szolgáltatás, amely valószínűleg értékes lehet az  ügyfél számára, így különösen
tanácsadás az ügyfél javasolt optimális eszközallokációjával kapcsolatban,
c) versenyképes áron hozzáférés biztosítása olyan pénzügyi eszközök széles köréhez, amelyek
valószínűsíthetően megfelelnek az  ügyfél igényeinek, beleértve a  befektetési vállalkozással szoros
kapcsolatban nem lévő harmadik fél termékszolgáltatótól származó megfelelő számú eszközt, és ezzel együtt
vagy olyan hozzáadott értéket jelentő eszközök biztosítása, így különösen az érintett ügyfelet a befektetési
döntések meghozatalában segítő vagy az  érintett ügyfél számára azt lehetővé tevő objektív információs
eszközök, hogy nyomon kövesse, modellezze és kiigazítsa azon pénzügyi eszközök körét, amelyekbe
befektetett, vagy a pénzügyi eszközök teljesítményéről, valamint a kapcsolódó költségekről és díjakról szóló
időszakos jelentések nyújtása.
(4) A díj, jutalék vagy nem pénzbeli előny nem tekinthető elfogadhatónak, ha az adott szolgáltatások ügyfélnek való
nyújtása egyoldalúvá válik, vagy torzul a díj, jutalék vagy nem pénzbeli előny következtében.
(5) A  befektetési vállalkozásnak addig folyamatosan teljesítenie kell a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott
követelményeket, ameddig nyújtja vagy kapja a díjat, a jutalékot vagy a nem pénzbeli előnyt.
(6) A befektetési vállalkozás a következők szerint bizonyítja, hogy bármely általa fizetett vagy kapott díj, jutalék vagy
nem pénzbeli előny célja az ügyfélnek nyújtott érintett szolgáltatás minőségének javítása:
a) a  befektetési vállalkozás az  általa harmadik féltől befektetési vagy kiegészítő szolgáltatás nyújtásával
kapcsolatban kapott minden díjról, jutalékról és nem pénzbeli előnyről belső listát vezet,
b) a  befektetési vállalkozás rögzíti, hogy az  általa fizetett vagy kapott, illetve az  általa felhasználni kívánt díjak,
jutalékok és nem pénzbeli előnyök hogyan javítják az érintett ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások minőségét, és
c) a  befektetési vállalkozás rögzíti az  annak érdekében hozott lépéseit, amelyek alapján biztosítható, hogy
a  befektetési vállalkozás az  ügyfél érdekének leginkább megfelelő módon, becsületesen, tisztességesen és
szakszerűen jár el.
(7) A  harmadik felektől kapott vagy nekik nyújtott bármely kifizetés vagy előny tekintetében a  befektetési
vállalkozásnak az ügyfél tudomására kell hozni a (8)–(10) bekezdés szerinti információkat.
(8) A  befektetési vállalkozás az  érintett befektetési vagy kiegészítő szolgáltatás nyújtását megelőzően tájékoztatja
az ügyfelet a Bszt. 41. § (6) bekezdésének megfelelően az érintett kifizetésre vagy előnyre vonatkozó információkról.
A  kisebb, nem pénzbeli előnyök általánosságban ismertethetők. Az  egy ügyfélnek nyújtott befektetési
szolgáltatással kapcsolatban a befektetési vállalkozás által kapott vagy fizetett egyéb nem pénzbeli előnyöket külön
kell árazni és az ügyfél tudomására hozni.
(9) Ha a  befektetési vállalkozás előzetesen nem tudta megállapítani a  neki járó vagy általa nyújtandó kifizetés vagy
előny összegét, és ehelyett az  adott összeg kiszámítására szolgáló módszert közölte az  ügyféllel, a  befektetési
vállalkozásnak utólagosan – amikor már megállapítható – információt kell adnia ügyfelei számára a  kapott vagy
nyújtott kifizetés vagy előny pontos összegéről.
(10) A befektetési vállalkozásnak legalább évente egyszer egyedileg tájékoztatnia kell az ügyfeleit a kapott vagy nyújtott
kifizetések vagy előnyök tényleges összegéről mindaddig, amíg a  befektetési vállalkozás az  érintett ügyfeleknek
nyújtott befektetési szolgáltatásokkal kapcsolatban kapja az  ösztönzőket. A  kisebb, nem pénzbeli előnyök
általánosságban ismertethetők.
(11) A  (7)–(10)  bekezdésben foglalt követelmények végrehajtása során a  befektetési vállalkozásnak figyelembe kell
vennie a  Bszt. 40.  § (5)  bekezdés c)  pontjában és az  (EU) 2017/565 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
50.  cikkében meghatározott, a  költségekre és díjakra vonatkozó szabályokat. Ha egy forgalmazási láncban több
vállalkozás vesz részt, úgy minden egyes befektetési szolgáltatási tevékenységet, illetve kiegészítő szolgáltatást
nyújtó befektetési vállalkozásnak közzé kell tennie az ügyfelei számára az információkat.
3. § (1) A  független alapon befektetési tanácsadást vagy portfóliókezelést nyújtó befektetési vállalkozásnak az  átvétel
után a lehető leghamarabb teljes mértékben továbbítania kell ügyfeleinek mindazon díjat, jutalékot vagy pénzbeli
előnyt, amelyet harmadik fél vagy egy harmadik fél nevében eljáró személy fizetett vagy biztosított az  adott
ügyfélnek nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban.
(2) A  befektetési vállalkozás olyan szabályzatot alakít ki és alkalmaz, amely biztosítja, hogy független befektetési
tanácsadás és portfóliókezelés nyújtásával kapcsolatban harmadik felek vagy harmadik fél nevében eljáró
személyek által fizetett vagy biztosított minden díjat, jutalékot vagy pénzbeli előnyt felosszon és továbbítson
az egyes ügyfelekhez.
(3) A  befektetési vállalkozásnak – így különösen az  ügyfél számára biztosított rendszeres jelentések révén –
tájékoztatnia kell az ügyfeleket a nekik továbbított díjakról, jutalékokról vagy pénzbeli előnyökről.
(4) A  független alapon befektetési tanácsadást vagy portfóliókezelést nyújtó befektetési vállalkozás nem fogadhat el
olyan nem pénzbeli előnyt, amely az (5) bekezdésnek megfelelően nem minősül elfogadható, kisebb, nem pénzbeli
előnynek.
(5) A következő előnyök csak akkor minősülnek elfogadható, kisebb, nem pénzbeli előnynek, ha
a) a pénzügyi eszközhöz vagy befektetési szolgáltatáshoz kapcsolódó információ vagy dokumentáció általános
jellegű vagy személyre szabott, hogy tükrözze egy egyéni ügyfél körülményeit,
b) az harmadik féltől származó írásbeli anyag, amely vállalati kibocsátó vagy potenciális kibocsátó megbízásából
és költségére – új kibocsátás reklámozása céljából – készült, vagy ha a kibocsátó a harmadik fél vállalkozást
szerződés alapján alkalmazza és fizeti ilyen anyagok folyamatos összeállításának céljából, feltéve, hogy
ezt a  kapcsolatot egyértelműen közzéteszik az  anyagban, és az  anyagot egyidejűleg az  arra igényt tartó
befektetési vállalkozások vagy a nyilvánosság rendelkezésére bocsátják,
c) az  egy konkrét pénzügyi eszköz vagy egy befektetési szolgáltatás előnyeiről és jellemzőiről szóló
konferenciákon, szemináriumokon és egyéb képzéseken való részvétel,
d) az  észszerűen csekély értékű vendéglátás, így különösen üzleti találkozók vagy a  c)  pontban említett
konferenciák, szemináriumok vagy egyéb képzések során biztosított étel és ital, valamint
e) az  egyéb kisebb, nem pénzbeli előny, amely nyilvánvalóan javítja az  ügyfélnek nyújtott szolgáltatás
minőségét, továbbá amelynek nagyságrendje és jellege a  szervezet vagy az  azonos csoporthoz tartozó
szervezetek összessége által biztosított előnyök teljes szintjére tekintettel valószínűtlenné teszi, hogy
veszélyeztetné a  befektetési vállalkozás azon kötelezettségének betartását, hogy az  ügyfél érdekeinek
legmegfelelőbb módon járjon el.
(6) Az  elfogadható, kisebb, nem pénzbeli előnynek észszerűnek és arányosnak, valamint olyan nagyságrendűnek
kell lennie, amely valószínűtlenné teszi, hogy az  érintett ügyfél érdekeit hátrányosan érintő módon befolyásolja
a befektetési vállalkozás magatartását.
(7) Az  elfogadható, kisebb, nem pénzbeli előnyöket azelőtt kell közzétenni, hogy sor kerülne az  érintett befektetési
vagy kiegészítő szolgáltatások ügyfelek számára történő nyújtására. A 2. § (7) bekezdésével összhangban a kisebb,
nem pénzbeli előnyök általánosságban ismertethetők.
4. § Az ügyfeleknek portfóliókezelést vagy egyéb befektetési szolgáltatási tevékenységet, illetve kiegészítő szolgáltatást
nyújtó befektetési vállalkozás részére harmadik fél által biztosított elemzés nem minősül ösztönzőnek, ha
a) a befektetési vállalkozás saját forrásaiból teljesíti annak kifizetését, vagy
b) a befektetési vállalkozás által ellenőrzött fizetési számláról (a továbbiakban: elemzési fizetési számla) történik
annak kifizetése. 5. § (1) A 4. § b) pont szerinti esetben a befektetési vállalkozás
a) az  elemzési fizetési számlán az  elemzés finanszírozására szolgáló pénzeszközöket különíti el, amelynek
forrását az ügyfélnek felszámított, célzott elemzési díj képezi,
b) elemzési költségvetést határoz meg, amelyet rendszeresen értékel,
c) megalapozott minőségi kritériumok alapján rendszeresen értékeli a  vásárolt elemzés minőségét és a  jobb
befektetési döntések meghozatalához való hozzájárulását,
d) a következő információt bocsátja az ügyfél rendelkezésére:
da) a  befektetési szolgáltatás ügyfélnek történő nyújtása előtt az  elemzésre előirányzott összegre, és
minden egyes ügyfél esetében az elemzési díj becsült összegére vonatkozó információ,
db) a  harmadik fél által végzett elemzés kapcsán minden egyes ügyfél esetében felmerült teljes
költségről szóló, évi gyakorisággal nyújtott információ.
 (2) Ha a  befektetési vállalkozás elemzési fizetési számlát nyit, a  befektetési vállalkozásnak ügyfelei vagy a  Felügyelet
kérésére rendelkezésre kell bocsátania egy összefoglalót
a) az erről a számláról kifizetett szolgáltatókra vonatkozóan,
b) egy meghatározott időszak során az a) pont szerinti szolgáltatóknak kifizetett teljes összegre vonatkozóan,
c) a befektetési vállalkozás által kapott előnyökre és szolgáltatásokra vonatkozóan, valamint
d) arra vonatkozóan, hogy az  elemzési fizetési számláról elköltött teljes összeg hogyan viszonyul az  adott
időszakra meghatározott elemzési költségvetéshez, feltüntetve az  esetleges kedvezményeket vagy átvitelt,
ha marad pénzeszköz a számlán.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a célzott elemzési díj
a) csak a  befektetési vállalkozás által annak céljából meghatározott elemzési költségvetésen alapulhat, hogy
megállapítsa az  ügyfeleinek nyújtott befektetési szolgáltatások tekintetében a  harmadik fél által végzett
elemzés iránti igényt, valamint
b) nincs az ügyfelek nevében végrehajtott ügyletek volumenéhez, illetve értékéhez kötve.
 (4) Ha az elemzési díjat az ügyleti jutalékkal együtt szedik be, az elemzési díjjal kapcsolatos minden operatív intézkedés
esetében fel kell tüntetni az elkülönülten azonosítható elemzési díjat, és meg kell felelni az (1) bekezdésben foglalt
feltételeknek.
(5) A kapott elemzési díjak teljes összege nem haladhatja meg az elemzési költségvetést.
 (6) A  befektetési vállalkozás az  ügyféllel fennálló jogviszonyában vagy az  általános üzleti feltételeiben megállapodik
az ügyféllel
a) a  vállalkozás által előirányzott elemzési díjról, a  díj fejében nyújtott szolgáltatás céljáról, tartalmáról és
jellemzőiről,
b) arról, hogy az év során milyen gyakorisággal vonják le az ügyfél forrásaiból a célzott elemzési díjat, valamint
c) az elemzési költségvetés növelését megelőző egyértelmű tájékoztatás részletszabályairól.
(7) A  befektetési vállalkozás meghatározza a  követendő eljárást arra az  esetre, ha egy adott időszak végén többlet
áll fenn az  elemzési fizetési számlán. Az  eljárás vonatkozhat pénzeszköz ügyfélnek történő visszatérítésére, vagy
a következő időszakra előirányzott elemzési költségvetésbe és díjba történő beszámításra is.
(8) Az  (1)  bekezdés b)  pont szerinti elemzési költségvetést kizárólag a  befektetési vállalkozás kezelheti, és annak
a  harmadik fél által végzett elemzés iránti igény észszerű értékelésén kell alapulnia. Az  elemzési költségvetésből
harmadik fél által végzett elemzés megvásárlására fordított összegeket megfelelő ellenőrzés és az  ügyvezetés
felügyelete alá kell vonni annak biztosítása érdekében, hogy azt az  ügyfelek érdekeinek legmegfelelőbb módon
kezeljék és használják fel.
(9) A  (8) bekezdés szerinti ellenőrzés magában foglalja az elemzés szolgáltatója felé teljesített kifizetések egyértelmű
ellenőrzési nyomvonalát, valamint hogy hogyan határozták meg a kifizetett összeget az (1) bekezdés c) pontjában
említett minőségi kritériumok alapján.
(10) A  befektetési vállalkozás nem használhatja fel az  elemzési költségvetést és az  elemzési fizetési számlát belső
elemzés finanszírozására.
(11) A  befektetési vállalkozás az  elemzési fizetési számla kezelését harmadik félre kiszervezheti, ha ez  a  megoldás
lehetővé teszi a befektetési vállalkozás utasításaival összhangban a harmadik fél által végzett elemzés megvásárlását
és a  befektetési vállalkozás nevében indokolatlan késedelem nélkül kifizetések teljesítését az  elemzés szolgáltatói
felé. A kiszervezés nem érintheti a befektetési vállalkozás felelősségét.
(12) Az  (1)  bekezdés c)  pontjának alkalmazásában a  befektetési vállalkozás minden szükséges elemet írásbeli
szabályzatban rögzít, és azt ügyfelei rendelkezésére bocsátja. Ebben ki kell térni arra is, hogy a  4.  § b)  pont
szerint finanszírozott elemzés milyen mértékben szolgálhatja az  ügyfélportfóliók javát, beleértve adott esetben
a különböző portfóliótípusokra alkalmazandó befektetési stratégiák figyelembevételét, valamint, hogy a befektetési
vállalkozás milyen megközelítést alkalmaz az  ilyen költségeknek a  különböző ügyfélportfóliók közötti méltányos
felosztására.
(13) Az  ügyfél javára megbízás végrehajtását végző befektetési vállalkozásnak külön díjat kell megállapítania ezen
szolgáltatások kapcsán, amely díj kizárólag az ügylet végrehajtásának költségét tükrözi. Elkülönülten azonosítható
díjat kell alkalmazni minden egyéb előnyre vagy szolgáltatásra, amelyet ugyanaz a  befektetési vállalkozás nyújt
az  Európai Unióban letelepedett befektetési vállalkozásoknak; az  ilyen előnyök vagy szolgáltatások nyújtását és
díjait nem befolyásolhatja a  végrehajtási szolgáltatások kapcsán teljesített kifizetések szintje, és nem is köthetők
ahhoz.
6. § Ez a rendelet 2018. január 3-án lép hatályba.
7. § Ez a  rendelet a  2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az  ügyfelek pénzügyi eszközeinek és
pénzeszközeinek védelme, a  termékirányítási kötelezettségek, valamint a  díjak, jutalékok vagy pénzbeli és nem
pénzbeli juttatások nyújtására vagy átvételére alkalmazandó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló,
a  Bizottság (EU) 2016. április 7-i 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelve 11–13.  cikkének való megfelelést
szolgálja.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
11/2011. (III. 30.) BM rendelete a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok hivatásos állománya választható természetbeni juttatásainak éves összegéről, fajtáiról, mértékéről, kifizetésének rendjéről és módjáról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (9) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § q) pontjában meghatározott feladatkörömben a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok (a továbbiakban: HÖT) hivatásos állományú tagjaira terjed ki.
2. A választható természetbeni juttatások igénybevételének szabályai 2. § (1) A választható természetbeni juttatások igénybe vehető éves kerete egy főre bruttó 200 000 forint.
(2) A választható természetbeni juttatások:
a) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári támogatás,
b) önkéntes kölcsönös egészségpénztári támogatás,
c) helyi utazásra szolgáló bérlet,
d) üdülési csekk,
e) internethasználat támogatása,
f) iskolakezdési támogatás, valamint
g) étkezési utalvány.
(3) Az éves keretösszeg egy naptári évben, e rendeletben meghatározott juttatási elemek igénybevételére használható
fel. Évente egyszer lehetőség van a választott juttatási elemekről és azok mértékéről szóló nyilatkozat módosítására.
A tárgyévben igénybe nem vett keret nem vihető át a következő évre.
(4) A keretösszeget a jogviszony időtartamával arányosan kell megállapítani – a hónapok számának figyelembevételével,
azzal, hogy minden megkezdett hónap egész hónapnak számít –, amennyiben a hivatásos állomány tagjának
jogviszonya a tárgyévben keletkezik vagy szűnik meg.
3. § (1) A felhasználható egyéni keretösszeget és a választható elemeket tartalmazó nyilatkozatokat (a továbbiakban:
nyilatkozatok) a hivatásos állomány tagja részére az állományilletékes parancsnok (a továbbiakban: parancsnok)
biztosítja.
(2) Az éves keretösszegen belül választható elemek legnagyobb összegéről és a juttatások igénybevételének részletes
szabályairól a parancsnok évente elő zetesen írásban tájékoztatja a hivatásos állomány tagját.
(3) A hivatásos állomány tagja az e rendelet 1–8. mellékletében meghatározott nyilatkozatok kitöltésével nyilatkozik
a részére megállapított keretösszeg felhasználásáról, az általa választott juttatási elemekről és azok mértékéről.
A kitöltött nyilatkozatokat a hivatásos állomány tagja a parancsnokhoz nyújtja be a választott juttatási elemek
igénybevételéhez szükséges adatokkal együtt.
(4) A tárgyévben fel nem használt összegről a hivatásos állomány tagja november 30-ig nyilatkozik. Amennyiben
a keretösszegből ezer forintot meg nem haladó összeg marad, azt a hivatásos állomány tagja nem veheti igénybe.
(5) A nyilatkozatokat a parancsnok továbbítja az illetmény számfejtését végző szervhez.
4. § (1) Az első munkában töltött napot követő 30 napon belül köteles nyilatkozni a részére megállapított keretösszeg
felhasználásáról az a hivatásos állományú tag, akinek a jogosultsága év közben keletkezik. A juttatás mértékéről,
jogcíméről és a választható juttatási elemekről a parancsnok a hivatásos állományba vételt megelőző személyzeti
eljárás során tájékoztatást ad.
(2) A hivatásos állomány tagja által fel nem használt összeg pénzben nem váltható meg.
(3) Áthelyezés esetén a hivatásos állomány tagja juttatásra az egyes munkáltatóknál időarányosan jogosult.
5. § (1) A keretösszeg tárgyévre vonatkozó, a jogviszony időtartamával időarányosan megállapított mértékénél kevesebbet
igénybe vevő hivatásos állomány tagja részére a különbözet – a választása szerinti juttatási elemnek megfelelő
módon, újabb nyilatkozat kitöltésével – kiadásra kerül.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak megfelelően irányadók abban az esetben is, ha a hivatásos állomány tagjának
jogosultsága év közben szűnik meg.
6. § A parancsnok gondoskodik
a) a szerződés megkötéséről, ha a hivatásos állomány tagja önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári vagy önkéntes
kölcsönös egészségpénztári támogatás juttatási elemet választ, és olyan önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárnak
vagy önkéntes kölcsönös egészségpénztárnak a tagja, amellyel a HÖT még nem kötött munkáltatói szerződést,
b) a helyi utazásra szolgáló bérlet szelvényeinek beszerzéséről és átadásáról,
c) az üdülési csekkek beszerzéséről és átadásáról,
d) – a hivatásos állomány tagja által kitöltött nyilatkozat alapján – az iskolakezdési támogatások összegét tartalmazó
analitikus nyilvántartás vezetéséről,
e) iskolakezdési támogatás juttatási elem választása esetén az utalványok beszerzéséről és átadásáról, valamint
f) az étkezési utalványok beszerzéséről és átadásáról.
3. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári támogatás 7. § (1) Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári támogatás keretében a HÖT munkáltatói tagdíj-hozzájárulást fizet annak
a hivatásos állományú tagjának, aki
a) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár tagja,
b) ezt a juttatási elemet választja és
c) a parancsnoknak eljuttatja a záradékolt önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári belépési nyilatkozatát.
(2) A hivatásos állomány tagja a munkáltatói tagdíj-hozzájárulást az 1. mellékletben meghatározott nyilatkozattal
igényelheti.
(3) A munkáltatói tagdíj-hozzájárulás önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárba történő átutalásáról havonta az illetmény
számfejtését végző szerv gondoskodik.
4. Önkéntes kölcsönös egészségpénztári támogatás 8. § (1) Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári támogatás keretében a HÖT munkáltatói tagdíj-hozzájárulást fizet annak
a hivatásos állományú tagjának, aki
a) önkéntes kölcsönös egészségpénztár tagja,
b) ezt a juttatási elemet választja és
c) a parancsnoknak eljuttatja a záradékolt önkéntes kölcsönös egészségpénztári belépési nyilatkozatát.
(2) A hivatásos állomány tagja a munkáltatói tagdíj-hozzájárulást a 2. mellékletben meghatározott nyilatkozattal
igényelheti.
(3) A munkáltatói tagdíj-hozzájárulás önkéntes kölcsönös egészségpénztárba történő átutalásáról havonta az illetmény
számfejtését végző szerv gondoskodik.
5. Helyi utazásra szolgáló bérlet 9. § (1) A HÖT a hivatásos állomány tagjának – e juttatási elem választása esetén – a tárgyévre éves vagy havi helyi utazásra
szolgáló bérletet bocsát rendelkezésére.
(2) A hivatásos állomány tagja a helyi utazásra szolgáló bérletet a 3. mellékletben meghatározott nyilatkozattal
igényelheti.
6. Üdülési csekk 10. § (1) A HÖT a hivatásos állomány tagjának és a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény 2. § p) pontja szerinti közeli hozzátartozójának (a továbbiakban: közeli hozzátartozó) üdülési
hozzájárulást biztosít a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány által kibocsátott, névre szóló üdülési csekk formájában.
(2) Üdülési csekkben a hivatásos állomány tagja és közeli hozzátartozója akkor részesülhet, ha
a) ezt a jutatási elemet választja, valamint
b) a hivatásos állomány tagja a 4. és 5. mellékletekben meghatározott nyilatkozatok kitöltésével az ott
meghatározott adatokról nyilatkozik. 7. Internethasználat támogatása 11. § (1) A HÖT – e juttatási elem választása esetén – támogatja a hivatásos állomány tagja internethasználatának költségeit.
(2) A hivatásos állomány tagja az internethasználat támogatását a 6. mellékletben meghatározott nyilatkozattal
igényelheti.
(3) Az internethasználat támogatása mint juttatás folyósításának feltétele, hogy a hivatásos állomány tagja vagy a vele
közös háztartásban élő közeli hozzátartozó a névre szóló, egyedi szolgáltatási szerződés másolatát a parancsnok felé
benyújtja.
8. Iskolakezdési támogatás 12. § (1) A HÖT – e juttatási elem választása esetén – iskolakezdési támogatást nyújt.
(2) A hivatásos állomány tagja az iskolakezdési támogatást a 7. mellékletben meghatározott nyilatkozattal igényelheti.
(3) A 6. § d) pontja szerinti nyilvántartás vezetése érdekében a kiskorú gyermek törvényes képviselője nyilatkozik
az iskolakezdési támogatásban részesített gyermek (tanuló) adóazonosító jeléről, ennek hiányában személyes
adatairól.
9. Étkezési utalvány 13. § (1) A HÖT – e juttatási elem választása esetén – támogatja a hivatásos állomány tagjának étkezését, vásárlásra alkalmas
utalvány juttatásával.
(2) A hivatásos állomány tagja az utalványt a 8. mellékletben meghatározott nyilatkozattal igényelheti.
10. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, rendelkezéseit 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.
15. § (1) A parancsnok 2011. évre vonatkozóan a 3. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatási kötelezettségének e rendelet
hatálybalépésétől számított 8 napon belül tesz eleget.
(2) A hivatásos állomány tagja 2011. évre vonatkozóan a 3. § (2) bekezdésében foglalt tájékoztatástól számított 15 napon
belül nyilatkozik a részére megállapított keretösszeg felhasználásáról, az általa választott juttatási elemekről és
mértékéről.
(3) Hatályát veszti a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok hivatásos állománya választható természetbeni juttatásainak
fajtáiról, mértékéről, kifizetésének rendjéről és módjáról szóló 2/2010. (I. 22.) ÖM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1310/2013. (VI. 7.) Korm. határozata a KKV-szektor hitelezésének elősegítése érdekében a kezességvállalási díjak költségvetési támogatásának növelésére javasolt lépésekről.
A Kormány
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy a mikro-, kis- és középvállalkozások
hitelezésének támogatása keretében:
a) a hitelintézetek által 2013. június 15-től kibocsátott forgóeszköz-, beruházási-, illetve európai uniós
támogatás önerő- és előfinanszírozására nyújtott új hitelek és hitelkiváltások (ide nem értve a  Széchenyi
Kártya Program egyes konstrukcióit) kölcsönösszegére, azok teljes futamidejére a Garantiqa Hitelgarancia Zrt.
és az  Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány által vállalt kezességi díjakhoz évente, a  teljes hitelösszeg
legfeljebb 0,75%-át kitevő mértékű garanciadíj-támogatás biztosításáról gondoskodjék. A  garanciadíjtámogatást figyelembe véve 80%-os mértékű, tőkére vállalt készfizető kezesség esetén a KKV-k által fizetett
éves kezességvállalási díj mértéke nem haladhatja meg a teljes hitelösszeg 0,5%-át,
b) a hitelintézetek által 2013. június 15-től – a Széchenyi Kártya Program egyes konstrukciói és az a) pont szerinti
ügyletek kivételével – az  egyéb ügyletkörbe tartozó új hitelek kölcsönösszegére, azok teljes futamidejére
a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. és az  Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány által vállalt készfizető
kezesség hitelösszegre vetített díjakhoz évente, a hitelösszeg legfeljebb 0,75%-át kitevő mértékű támogatás
biztosításáról gondoskodjék,
c) a b)  pontban meghatározott díjtámogatás mértéke vonatkozik a  2013. június 15-től kibocsátott új
bankgarancia-szerződésből, és termelési célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó pénzügyi lízingszerződésből,
továbbá legfeljebb egyéves futamidejű faktoringszerződésből eredő kötelezettségekre a  Garantiqa
Hitelgarancia Zrt. és az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány által vállalt készfizető kezességekre is,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  vidékfejlesztési minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben az 1. pontban foglaltakat – ideértve a szükséges jogszabály-módosításokat is – dolgozza ki,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter és vidékfejlesztési miniszter a nemzetgazdasági miniszter
bevonásával
Határidő: azonnal
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter és a  vidékfejlesztési miniszter
bevonásával, az  államháztartási szabályokkal összhangban készítse el a  garanciadíj-támogatás rendszere
módosításából eredően 2013. évre szükséges pénzügyi fedezet biztosításáról szóló előterjesztést, és azt nyújtsa be
a Kormánynak,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a nemzeti fejlesztési miniszter és a vidékfejlesztési miniszter
bevonásával
Határidő: 2013. július 31.
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a  garanciadíj-támogatás rendszere
módosításából eredően szükséges költségvetési források a  2014. és 2017. közötti időszakban beépüljenek
a Magyarország központi költségvetéseiről szóló törvények tervezeteibe.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: Magyarország 2014–2017. évi központi költségvetéseinek tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
114/2019. (III. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Werner Zsoltot
a 2019. március 15. napjától 2022. március 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. március 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2017. (VII. 31.) BM utasítása az Országos Vízügyi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § Az Országos Vízügyi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ) az 1. mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az  Országos Vízügyi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 47/2012. (XI. 30.)
BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1657/2012. (XII. 20.) Korm. határozata a kormányzati stratégiai dokumentumok felülvizsgálatával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány 1. a kormányzati stratégiai irányítási rendszer áttekinthetővé és egységessé tétele érdekében felhívja a szakterületileg
felelős minisztereket, hogy az a)–d) pontok szerinti Országgyűlési határozatokkal elfogadott stratégiai
dokumentumokat vizsgálják felül, és szükség esetén tegyenek javaslatot az Országgyűlés számára a határozatok
megszüntetésére, illetve az azok által elfogadott stratégiai tervdokumentumok hatályon kívül helyezésére:
a) a Nemzeti Környezetvédelmi Programról szóló 83/1997. (IX. 26.) OGY határozat,
b) a 2003–2008. közötti időszakra szóló Nemzeti Környezetvédelmi Programról szóló 132/2003. (XII. 11.)
OGY határozat, c) a Magyar Honvédség további fejlesztésének irányairól szóló 51/2007. (VI. 6.) OGY határozat,
d) az Egészség Évtizedének Johan Béla Nemzeti Programjáról szóló 46/2003. (IV. 16.) OGY határozat;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter honvédelmi miniszter az emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. február 28. 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a 2003–2015-ig szóló magyar közlekedéspolitikáról szóló 19/2004. (III. 26.)
OGY határozattal elfogadott stratégiai dokumentum felülvizsgálatára, és a nemzeti közlekedéspolitikáról szóló hosszú
távú koncepció kidolgozására; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2014. április 30.
3. felhívja a belügyminisztert a társadalmi bűnmegelőzéssel, rendészettel kapcsolatos 115/2003. (X. 28.)
OGY határozattal elfogadott stratégiai dokumentum felülvizsgálatára és a felülvizsgálat alapján szükséges javaslatok
megtételére; Felelős: belügyminiszter Határidő: 2013. június 30. 4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az érintettek bevonásával végezze el a 45/2003. (IV. 16.) OGY határozat
felülvizsgálatát, és tegyen javaslatot a családon belüli erőszak megelőzésére és hatékony kezelésére vonatkozó
kormányzati koncepció kidolgozására a 60/2012. (IX. 18.) OGY határozattal összhangban;
Felelős: az emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. október 31.
5. felhívja a belügyminisztert a Migrációs stratégia és az azon alapuló, az Európai Unió által a 2014–2020. közötti uniós
programozási időszakban létrehozásra kerülő Menekültügyi és Migrációs Alaphoz kapcsolódó 7 éves stratégia
kidolgozására; Felelős: belügyminiszter Határidő: 2013. augusztus 31. 6. felhívja a belügyminisztert az Európai Unió által a 2014–2020. közötti uniós programozási időszakban létrehozásra
kerülő Belbiztonsági Alaphoz kapcsolódó 7 éves stratégia kidolgozására;
Felelős: belügyminiszter Határidő: 2013. augusztus 31. 7. felhívja a belügyminisztert, hogy a Nemzeti Biztonsági Stratégia alapján dolgozza ki az irányítása alá tartozó
Alkotmányvédelmi Hivatal és Nemzetbiztonsági Szakszolgálat tevékenységére vonatkozó nemzetbiztonsági
stratégiát azzal, hogy a szakpolitikai stratégia tervezetét nem kell társadalmi véleményezésre bocsátani;
Felelős: belügyminiszter Határidő: 2013. október 31. 8. felhívja a belügyminisztert az Emberkereskedelem elleni irányelvhez és az Emberkereskedelem Felszámolását Célzó
Európai Stratégiához kapcsolódó, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló 2008–2012. közötti
nemzeti stratégiát felváltó 4 éves szakpolitikai stratégia kidolgozására;
Felelős: belügyminiszter Határidő: 2013. május 31. 9. felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy végezze el a Kormány középtávú tudomány-, technológia- és
innováció-politikai stratégiájáról szóló 1023/2007. (IV. 5.) Korm. határozat felülvizsgálatát, és annak eredményétől
függően, szükség esetén készítsen előterjesztést a Kormány részére a kormányhatározat módosításáról, vagy
hatályon kívül helyezéséről, illetve megújításáról, valamint gondoskodjék a Nemzeti Reformprogram
32–38. intézkedéseiben felsorolt K+F+I-t érintő stratégiák összehangolásáról, Felelős: nemzetgazdasági miniszter
az emberi erőforrások minisztere, az érintett miniszterek és az MTA elnökének bevonásával
Határidő: 2013. október 31. b) a vidékfejlesztési minisztert, hogy végezze el a Nemzeti Fenntartható Fejlődési Stratégia elfogadásáról szóló
1054/2007. (VII. 9.) Korm.határozat felülvizsgálatát, és annak eredményétől függően, szükség esetén készítsen
előterjesztést a Kormány részére a kormányhatározat módosításáról, vagy hatályon kívül helyezéséről,
Felelős: vidékfejlesztési miniszter, az érintett miniszterek bevonásával Határidő: 2013. október 31.
c) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy végezze el a Nemzeti Éghajlatváltozási Programról szóló 1005/2010. (I. 21.)
Korm. határozat felülvizsgálatát, és annak eredményétől függően, szükség esetén készítsen előterjesztést
a Kormány részére a kormányhatározat módosításáról vagy hatályon kívül helyezéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. október 31. d) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyarország II. Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervéről
2016-ig, kitekintéssel 2020-ra szóló 1374/2011. (XI. 8.) Korm. határozatban a d)– i) pontokban előírt feladatokat
a módosított határidőig készítse el; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. szeptember 30. 10. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az érintett miniszterekkel együttműködésben készítsen
középtávú szakpolitikai stratégiát a közigazgatás 2014. utáni fejlesztésére Magyarországon;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter, az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. október 31. 11. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy készítsen
a) hosszú távú koncepciót a fővárosi és megyei kormányhivatalba integrálható szervek körének meghatározása
tárgyában, b) hosszú távú koncepciót a szakmai irányítás és a területi közigazgatás szervezetrendszerét irányító központi
hivatalok rendszerének működése, szervezeti kereteinek felülvizsgálata tárgyában; Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter Határidő: 2013. október 31. 12. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy dolgozza ki és terjessze a Kormány elé a köznevelésről szóló stratégiát,
a felsőoktatásról szóló stratégiát, valamint a tudománypolitikai stratégiát, a kulturális stratégiát, a komplex
telepprogramokhoz kapcsolódó lakhatási stratégiát, az egészségügy fejlesztési stratégiáját, a társadalmi párbeszéd
stratégiáját, a civil stratégiát, valamint a nemzetiségpolitikai stratégiát;
Felelős: emberi erőforrások minisztere, az érintett miniszterek és a tudománypolitikai stratégia tekintetében az MTA elnökének bevonásával
Határidő: 2013. október 31. 13. felhívja a honvédelmi minisztert, hogy dolgozza ki és terjessze a Kormány elé Magyarország új Nemzeti Katonai
Stratégiáját; Felelős: honvédelmi miniszter, az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. március 31. 14. felhívja a nemzetgazdasági minisztert a 2014–2020. közötti uniós programozási időszak foglalkoztatáspolitikával
kapcsolatos fejlesztési célkitűzéseit és eszközrendszerét megalapozó középtávú szakpolitikai stratégia kidolgozására,
amely alapul szolgál az Európai Szociális Alap foglalkoztatási, szakképzési és felnőttképzési célú intézkedéseinek
tervezéséhez; Felelős: nemzetgazdasági miniszter, az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. szeptember 30. 15. visszavonja az acélipar szerkezetátalakítási programjáról szóló 2370/1999. (XII. 27.) Korm. határozatot;
16. felhívja a minisztereket, hogy saját feladatkörükben 2013. február 28-ig tárják fel a deregulálandó kormányzati
stratégiai tervdokumentumokat, és tegyék meg a szükséges lépéseket azok hatályon kívül helyezésére.
Felelős: minden miniszter Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1589/2019. (X. 16.) Korm. határozata a 2022. Férfi Kézilabda Európa-bajnokság magyar–szlovák társrendezéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. a 2022. évi Férfi Kézilabda Európa-bajnokság magyar–szlovák társrendezéséhez szükséges 2019. évi kormányzati
intézkedésekről szóló 1260/2019. (V. 7.) Korm. határozatban foglaltakkal összhangban felhívja a pénzügyminisztert,
hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon a  2022. évi Férfi Kézilabda
Európa-bajnokság (a  továbbiakban: Európa-bajnokság) megrendezéséhez szükséges forrás biztosításáról,
az alábbiak szerint:
a) a 2020. évben legfeljebb 1 300 000 000 forint összegben a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről
szóló 2019. évi LXXI. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet javára;
b) a 2021. évben legfeljebb 1 860 085 000 forint összegben a központi költségvetés Miniszterelnökség fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: az a)  alpont tekintetében a  2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a  felmerülés
ütemében
a b) alpont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon az  Európa-bajnokság megrendezése
érdekében – az 1. pontban meghatározott források terhére – az Eurohandball 2022 Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társasággal (cégjegyzékszám: 01-09-333795, székhely: 1087 Budapest, Könyves Kálmán körút 76.) (a továbbiakban:
Társaság) támogatási jogviszony létesítéséről oly módon, hogy a  Társaságot elszámolási és a  fel nem használt
költségvetési támogatás kapcsán visszatérítési kötelezettség terhelje;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az 1. pont a) és b) alpontja szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
3. egyetért azzal, hogy az  Európa-bajnokság megrendezésével kapcsolatos szervezési munkálatokat a  2022-ben
Budapesten, Veszprémben, Szegeden és Debrecenben megrendezendő férfi kézilabda Európa-bajnoksághoz
kapcsolódó egyes sportinfrastruktúra fejlesztések megvalósításával összefüggő feladatok ellátásáért felelős
kormánybiztos koordinálja;
4. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy vizsgálja meg az Európa-bajnokság kormányzati kommunikációs és
rendezvényszervezési feladatainak a Nemzeti Kommunikációs Hivatal bevonásával történő megvalósíthatóságát.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: az Európa-bajnokság szervezésével és lebonyolításával egyidejűleg, folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1120/2019. (III. 13.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1. és 3. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-1.1.1-15-BK1-2016-00006 azonosító számú, „Iparterület fejlesztése Jánoshalmán” című projekt,
b) a TOP-1.1.1-15-HB1-2016-00007 azonosító számú, „Iparterület fejlesztése Biharkeresztesen” című projekt,
c) a  TOP-1.4.1-15-JN1-2016-00022 azonosító számú, „Tiszafüredi Óvodák és Bölcsőde családbarát fejlesztése”
című projekt,
d) a TOP-3.1.1-15-JN1-2016-00009 azonosító számú, „Kerékpárút kiépítése Besenyszögön” című projekt
(a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint;
2. egyetért a  projektek többlettámogatásának a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1. és 3. prioritásai
rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával;
3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2019. (VI. 25.) PM rendelete a 2020. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 102. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés 4. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és az általuk általános munkarendben foglalkoztatottakra.
2. § A 2020. évi munkaszüneti napok körüli – a  naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend
a következő:
a) augusztus 21., péntek pihenőnap
 augusztus 29., szombat munkanap
b) december 12., szombat munkanap
 december 24., csütörtök pihenőnap
3. § Ez a rendelet 2020. január 1-jén lép hatályba.
4. § Ez a rendelet 2021. január 1-jén hatályát veszti.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
92/2014. (VII. 22.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az illetékes miniszterek javaslatára
dr. Cseri Miklóst
az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává,
dr. Czombos Tamást és
dr. Márkusfalvi-Tóth Ádámot
az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává, valamint
Hevesi Zoltán Ajtonyt
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2014. július 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
233/2014. (IX. 18.) Korm. rendelete az Igazságügyi Hivatalról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 3–7. § tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával
és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi CXXVI.  törvény 21.  § b)–d)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 3. § és a 4. § tekintetében a pártfogó felügyelői szolgálat kijelölése tárgyában a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról
szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 126/A. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3.  § és az  5.  § tekintetében a  jogi segítségnyújtó szolgálat kijelölése tárgyában a  jogi segítségnyújtásról szóló 2003.  évi
LXXX. törvény 74. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § és a 6. § tekintetében az áldozatsegítő szolgálat, ezen belül a támogató hatóság és a döntő hatóság kijelölése tárgyában
a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvény 46. § (3) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § és a 7. § tekintetében a kárpótlási hatóság kijelölése tárgyában az életüktől és a szabadságuktól politikai okból jogtalanul
megfosztottak kárpótlásáról szóló törvényben meghatározott határidők ismételt megnyitásáról és a kárpótlás lezárásáról szóló
2006. évi XLVII. törvény 5. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el.
1. Az Igazságügyi Hivatal jogállása 1. § Az Igazságügyi Hivatal az igazságügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi
hivatal.
2. § (1) Az Igazságügyi Hivatalt főigazgató vezeti. A főigazgató helyettes államtitkári illetményre és juttatásokra jogosult.
 (2) A főigazgató tevékenységét főigazgató-helyettesek segítik. A  főigazgató-helyetteseket a  miniszter nevezi ki és
menti fel. A  főigazgató-helyettesek felett – a  kinevezés és a  felmentés kivételével – a  munkáltatói jogköröket
a főigazgató gyakorolja.
2. Az Igazságügyi Hivatal feladatai 3. § (1) Az Igazságügyi Hivatal
a) ellátja – a  büntetés-végrehajtással összefüggő pártfogó felügyelői feladatok kivételével – a  pártfogó
felügyelői tevékenységgel, jogi segítségnyújtással, áldozatsegítéssel és kárpótlással kapcsolatos
jogszabályokban meghatározott feladatokat,
b) szakmai ellenőrzéseivel, módszertani állásfoglalásaival, képzések és továbbképzések szervezésével segíti
a  fővárosi és megyei kormányhivatalok szakigazgatási szerveiként működő fővárosi, megyei igazságügyi
szolgálatai (a továbbiakban: igazságügyi szolgálat) egységes jogalkalmazását,
c) gyakorolja az igazságügyi szolgálatok feletti szakmai irányító szerv jogköreit,
d) a feladatkörébe tartozó ügyekben – ideértve a  szakmai pályázatok és az  együttműködési megállapodások,
valamint a nemzetközi kapcsolatok rendszerét is – tájékoztató, koordinációs és képviseleti tevékenységeket
lát el,
e) az a)–c)  pontban és a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott feladatok és tevékenységek ellátása érdekében
országosan egységes informatikai rendszert működtet,
f ) ellátja a  jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010.  évi CXXXI.  törvény 20.  §-a
szerinti feladatokat,
g) segíti a  miniszter által vezetett minisztérium jogszabály-előkészítési feladatainak ellátását a  miniszter
felkérése alapján folytatott tudományos kutatói tevékenysége útján,
h) támogatja a jogi szakvizsgabizottság és a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft. tevékenységét.
(2) A jogi segítségnyújtással, az áldozatsegítéssel kapcsolatos igazságügyi igazgatási, valamint közigazgatási hatósági
ügyekben az  e  rendeletben foglalt kivételekkel első fokon az  igazságügyi szolgálat, másodfokon az  Igazságügyi
Hivatal jár el. A büntetés-végrehajtással összefüggő pártfogó felügyelői feladatok kivételével a pártfogó felügyelői
tevékenységgel kapcsolatos ügyekben az  igazságügyi szolgálat, az  e  rendeletben meghatározott esetekben
az Igazságügyi Hivatal jár el.
(3) Az igazságügyi szolgálatok jogi segítségnyújtási, áldozatsegítési és pártfogó felügyelői feladatokat ellátó szervezeti
egységei a székhelyüktől eltérő településeken (kerületekben) kihelyezett ügyfélszolgálati irodákat működtethetnek.
Az igazságügyi szolgálatok pártfogó felügyelői tevékenységet ellátó szervezeti egységei közösségi foglalkoztatókat
működtethetnek. A kihelyezett ügyfélszolgálatok és közösségi foglalkoztatók tevékenységének szakmai ellenőrzését
az Igazságügyi Hivatal látja el.
(4) Az igazságügyi szolgálat tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi
CXXVI.  törvény 6.  § (4)  bekezdésében és 7.  §-ában meghatározott hatáskörök – a  központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdés
h)–i)  pontja szerinti hatáskört is beleértve – gyakorlására jogosult szakmai irányító szerv vezetője az  Igazságügyi
Hivatal főigazgatója.
4. § (1) A Kormány – a büntetés-végrehajtással összefüggő pártfogó felügyelői feladatok kivételével – pártfogó felügyelői
szolgálatként az igazságügyi szolgálatot és az Igazságügyi Hivatalt jelöli ki.
(2) A magyarországi lakóhellyel, tartózkodási hellyel, szálláshellyel vagy munkavégzési hellyel nem rendelkező magyar
állampolgár, vagy külföldi személy esetében – a büntetés-végrehajtással összefüggő pártfogó felügyelői feladatok
kivételével – a pártfogó felügyelői feladatok ellátására a fővárosi kormányhivatal igazságügyi szolgálata az illetékes.
(3) Az Igazságügyi Hivatal
a) a pártfogó felügyelői feladatokkal kapcsolatban a büntető ügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről
szóló 2006.  évi CXXIII.  törvény 3.  § (1)  bekezdése szerinti közvetítői tevékenység végzésére vonatkozó
pályázatot ír ki és szerződést köt a közvetítővel,
b) – a  büntetés-végrehajtással összefüggő pártfogó felügyelői feladatok kivételével – a  pártfogó felügyelői
tevékenység országos adatbázisából statisztikai kimutatást készít,
c) kialakítja és fejleszti a pártfogó felügyelői szolgálat és a tevékenységével érintett hatóságok, intézmények és
szervezetek közötti együttműködést.
5. § (1) A Kormány jogi segítségnyújtó szolgálatként az igazságügyi szolgálatot és az Igazságügyi Hivatalt jelöli ki.
 (2) A jogi segítségnyújtási támogatások engedélyezésével és az Európai Unió tagállamába irányuló jogi segítségnyújtás
iránti kérelemmel kapcsolatos eljárás lefolytatására az ügyfél munkavégzésének helye szerinti igazságügyi szolgálat
is illetékes.
(3) A magyarországi lakóhellyel, tartózkodási hellyel, szálláshellyel vagy munkavégzési hellyel nem rendelkező külföldi
személy esetében a kérelem elbírálására a fővárosi kormányhivatal igazságügyi szolgálata illetékes.
(4) Az Igazságügyi Hivatal
a) a jogi segítségnyújtás országos adatbázisából statisztikai kimutatást készít,
b) ellátja a  jogi segítői névjegyzék vezetésével kapcsolatos feladatokat, és a  jogi szolgáltatások nyújtására
a miniszter nevében szolgáltatási szerződést köt a jogi segítőkkel és a tolmácsokkal,
c) gyakorolja a  jogi segítségnyújtási eljárásban a  visszatérítendő tartozás elengedésével vagy mérséklésével
összefüggő méltányossági jogkört,
d) kialakítja és fejleszti a jogi segítségnyújtó szolgálat és a tevékenységével érintett hatóságok, intézmények és
szervezetek közötti együttműködést. 6. § (1) A Kormány áldozatsegítő szolgálatként az igazságügyi szolgálatot és az Igazságügyi Hivatalt jelöli ki.
 (2) A Kormány az áldozatsegítési eljárásban támogató hatóságként az igazságügyi szolgálatot jelöli ki.
 (3) A Kormány az áldozatsegítési eljárásban döntő hatóságként a fővárosi kormányhivatal igazságügyi szolgálatát jelöli
ki.
 (4) Az áldozatsegítési szolgáltatás iránti kérelmet az az igazságügyi szolgálat bírálja el, amelynél a kérelmet az áldozat
először benyújtotta. Ha az áldozat kéri, az ügyet a lakóhelye vagy a tartózkodási helye szerint illetékes igazságügyi
szolgálathoz kell áttenni.
(5) A járadékra való jogosultságot a járadékra jogosult lakóhelye szerint illetékes igazságügyi szolgálat ellenőrzi.
 (6) A támogató hatósági eljárásra az az igazságügyi szolgálat illetékes, amelynél a kárenyhítés iránti kérelmet az áldozat
először benyújtotta, illetve – az áldozat kérése esetén – amelyik lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes.
 (7) Ha az áldozatnak a támogatást vissza kell térítenie, erre az az igazságügyi szolgálat kötelezi, amelyik a támogatást
engedélyezte.
 (8) Ha a  járadék felülvizsgálata során az  igazságügyi szolgálat arról szerez tudomást, hogy a  bűncselekmények
áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló törvény szerinti megszüntető ok áll fenn, akkor a járadék
megszüntetését kezdeményezi a döntő hatóságnál.
(9) Az Igazságügyi Hivatal
a) az áldozatsegítés országos adatbázisából statisztikai kimutatást készít,
b) figyelemmel kíséri az  áldozati jogok érvényesülését, tájékoztatást kér az  áldozatokkal kapcsolatba kerülő
hatóságoktól, intézményektől, szervezetektől és tapasztalatairól évente elemző jelentést készít,
c) gondoskodik a  bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az  állami kárenyhítésről szóló 2005.  évi
CXXXV. törvény 41. § (2) bekezdésében előírt tájékoztató előkészítéséről, és annak az igazságügyi szolgálatok
részére történő eljuttatásáról,
d) az áldozatsegítési eljárásban méltányossági jogkört gyakorol. 7. § (1) A Kormány kárpótlási hatóságként a minisztert és az Igazságügyi Hivatalt jelöli ki.
 (2) Az Igazságügyi Hivatal
a) eljár első fokon a vagyoni kárpótlási eljárással kapcsolatos igazgatási és közigazgatási hatósági ügyekben,
b) ellátja a személyi kárpótlási eljárásokkal összefüggő hatósági feladatokat,
c) ellátja a nemzeti gondozásról szóló 1992. évi LII. törvényben foglalt feladatokat,
d) ellátja a  külön jogszabályban meghatározott személyes szabadságukban jogtalanul korlátozott személyek
társadalombiztosítási és munkajogi helyzetének rendezésével kapcsolatos ügyeket,
e) eljár a  kárpótlási jegy termőföldtulajdon megszerzésére történő felhasználásának egyes kérdéseiről szóló
1992. évi XLIX. törvény 8. § (2) bekezdése szerinti, a kárpótlási jegy visszatérítésére irányuló eljárásban.
 (3) Kárpótlási hatóságként a  miniszter másodfokon eljár a  vagyoni kárpótlási eljárással kapcsolatos közigazgatási
hatósági ügyekben. 3. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2014. október 1-jén lép hatályba.
9. § (1) Az Igazságügyi Hivatal a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalból kiválással jön létre.
 (2) Az e kormányrendelet alapján a Közigazgatási és Igazságügyi Hivataltól az Igazságügyi Hivatalhoz átkerülő feladat
és hatáskörök tekintetében – az ellátásukhoz kapcsolódó egyéb feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre is
kiterjedően – a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal jogutódja az Igazságügyi Hivatal.
10. § A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 1.  melléklete az  1.  melléklet
szerint módosul.
11. § (1) A tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az  állam által igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról
szóló 1991.  évi XXV.  törvény végrehajtásáról szóló 104/1991. (VIII. 3.) Korm. rendelet 8.  § (3)  bekezdésében
az „A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal” szövegrész helyébe az „Az elsőfokú kárpótlási hatóság” szöveg lép.
(2) Az egyes értékpapírok előállításának, kezelésének és fizikai megsemmisítésének biztonsági szabályairól szóló
98/1995. (VIII. 24.) Korm. rendelet 8/A.  § (2)  bekezdés b)  pontjában az „a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal”
szövegrész helyébe az „az elsőfokú kárpótlási hatóság” szöveg lép.
(3) A biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet 1. számú melléklet III. rész
1.45.  pontjában az „a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal” szövegrész helyébe az „az Igazságügyi Hivatal” szöveg
lép.
(4) Az emberkereskedelem áldozatai azonosításának rendjéről szóló 354/2012. (XII. 13.) Korm. rendelet
a) 5.  § (1)  bekezdésében az „a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalt” szövegrész helyébe az „az Igazságügyi
Hivatalt” szöveg, b) 5.  § (2)  bekezdésében az „A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal” szövegrész helyébe az „Az Igazságügyi
Hivatal” szöveg
lép.
 (5) Az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 2.  mellékletében foglalt táblázat 17. sorában
a „Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal” szövegrész helyébe az „Igazságügyi Hivatal” szöveg lép.
12. § Hatályát veszti a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalról szóló 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 1/A. §-a, 3. alcíme
és 10. § g) és h) pontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
336/2008. (HK 17.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3430 ASSE (10. kiadás) alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 3430 ASSE (10. kiadás)
okmány nemzeti bevezetéséről az alábbiak szerint intézkedem:
Jelen intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság rendszeresített repülőtechnikai eszközzel, repülőműszaki állománnyal rendelkező alárendelt katonai szervezeteire.
A Honvédelmi Minisztérium Védelemgazdasági Helyettes Államtitkár 1161/2/2002./IV. (HK19.) közleményében
fenntartás nélkül elfogadja és tervezetten 2008.-ban a Légierőnél használatba veteti a STANAG 3430 ASSE. (10. kiadás)-t „RESPONSIBILITIES FOR AIRCRAFT CROSS- SERVICING (ACS)”.
A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság alárendelt repülőalakulatainál és bázisrepülőterein a szabványosítási egyezményben a repülőgép keresztkiszolgálási képességek megszerzésére és fenntartására irányuló feladatokat, az alábbi korlátozással hajtsák végre és alkalmazzák:
Korlátozás: Magyarország a rendelkezésre álló erőinek és eszközeinek figyelembe vételével, a keresztkiszolgálási
változatok közül, a STAGE „C” változatot igényli a szövetséges erőktől és képes nyújtani számukra. Minden más (STAGE „A”, STAGE „B”) képesség kétoldalú megállapodásokon alapul, figyelembe véve ezen STANAG 3430 ASSE
(10. kiadás) előírásait.
A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság alárendelt repülőalakulatai és bázisrepülőterei keresztkiszolgálási igényeiket a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokán keresztül küldik meg a NATO ACE Information
Centre For Aircraft Cross- Servicing részére.
A katonai szervezetekhez közvetlenül beérkező keresztkiszolgálási igényeket a szervezetek parancsnokai jóváhagyatásra felterjeszteni kötelesek a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnok részére.
A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság Keresztkiszolgálásért felelős vezető szerve a Repülő Mérnök-műszaki Főnökség, együttműködő, egyszersmind a hadműveleti igényt kialakítani, a várható alkalmazási irányt
meghatározni, valamint a beérkező igények elbírálását végrehajtani köteles szerve a Hadműveleti főnökség.
Fentiek értelmében Parancsnok és Főnök urak intézkedjenek, hogy a repülőeszközök személyzetei, a földi kiszolgálást biztosító repülőműszaki állomány, a hadműveleti igénybevételt tervező-szervező, továbbá a repülőműszaki kiszolgálás megszervezéséért, az anyagbiztosításért, valamint a jelentési kötelezettség teljesítéséért felelős állomány elméleti
foglalkozások keretében ismerje meg és alkalmazza a dokumentum tartalmát.
Az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis JAS-39 EBS HU Gripen, valamint MiG-29 B/UB típusokat repülő repülőgép-vezető állománya a Repülőműszaki Zászlóalj Parancsnok által végrehajtásra kerülő elméleti és gyakorlati foglakozások keretében sajátítsa el a STAGE „C” által megkövetelt ismeretszintet, mely jegyzőkönyvben és a
repülőgép-vezetők hajózó könyvében kerüljön dokumentálásra.
A STANAG rendelkezéséit 2008. november 1-jétől kell alkalmazni.
Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba és visszavonásig érvényes.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
34/2013. (VIII. 30.) KüM közleménye az Európai Közösségek és tagállamaik, valamint Szerbia közötti Stabilizációs és Társulási Megállapodás kihirdetéséről szóló 2010. CXII. törvény 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2010. évi CXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2010. november 16-i, 173. számában kihirdetett, az Európai Közösségek
és tagállamaik, valamint Szerbia közötti Stabilizációs és Társulási Megállapodás 138. Cikke az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A megállapodást a felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. Ez a megállapodás azon dátumot követő
második hónap első napján lép hatályba, amikor a felek értesítik egymást az első bekezdés alapján indított eljárások
lezárultáról.”
Az eljárások lezárulásának napja: 2013. július 22.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. szeptember 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2010. évi CXII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy az Európai
Közösségek és tagállamaik, valamint Szerbia közötti Stabilizációs és Társulási Megállapodás kihirdetéséről szóló
2010. évi CXII. törvény 2. és 3. §-a 2013. szeptember 1-jén, azaz kettőezer-tizenhárom szeptember elsején lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
89/2016. (III. 22.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Rácz Jánost 2016. szeptember 8-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1499/2019. (VIII. 23.) Korm. határozata a Közép-Duna menti térséget érintő egyes fejlesztésekről.
A Kormány egyetért azzal, hogy
a) a Közép-Duna menti térség fejlesztésének támogatása és
b) a Paksi Atomerőmű két új blokkjának (5. és 6. blokk) tervezésére, beszerzésére, létesítésére, üzembe
helyezésére és üzemeltetésre történő előkészítésére irányuló beruházáshoz (Paks II. Beruházás) szükséges,
a Tervezési, Beszerzési és Építési Szerződés teljesítéséhez kapcsolódó szakemberállomány elhelyezése
érdekében a  Paksi Atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős tárca
nélküli miniszter kezdje meg a  lakásállomány és a  lakásállomány bővítéséhez szükséges teljes körű infrastruktúra
fejlesztését és bővítését a  tulajdonosi joggyakorlása alatt álló PIP Közép-Duna Menti Térségfejlesztési Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság (cégjegyzékszáma: 17-09-003039, székhelye: 7030 Paks, Ipari Park 4703/39.)
közreműködésével.
Felelős: a Paksi Atomerőmű két új blokkjának tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért
felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2017. (I. 23.) FM rendelete a tejtermelőknek és az egyéb állattenyésztési ágazatok gazdálkodóinak nyújtandó kivételes alkalmazkodási támogatás igénybevételének feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet alapján a 2. §-ban meghatározott tejtermelők
a) a  2016/1613/EU bizottsági rendelet alapján egyszeri, 9 543 566 euró összegű uniós támogatásban
(a továbbiakban: uniós támogatás), továbbá
b) a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet
XII.  Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások
alcím, 8. Nemzeti Agrártámogatások jogcímcsoporton a  kivételes alkalmazkodási támogatás nemzeti
kiegészítésére elkülönített, egyszeri 2 961 750 272 forint összegű támogatásban
(a továbbiakban együtt: támogatás) részesülnek.
 (2) Az  uniós támogatás forintban meghatározott értékének kiszámításakor a  2016/1613/EU bizottsági rendelet
hatálybalépése időpontjának napján érvényes, az  Európai Központi Bank által hivatalosan közzétett forint/euró
középárfolyamot kell alapul venni.
2. § (1) E rendelet szerinti támogatásra az  a  tejtermelő gazdasággal rendelkező mezőgazdasági termelő vagy gazdaság
(a továbbiakban: tejtermelő) jogosult, aki vagy amely
a) 2016. április 30-án tejhasznú tehénállománnyal rendelkezett (a továbbiakban: referencia-állomány), továbbá
b) 2017. április 30-án tejhasznú tehénállománnyal rendelkezik, és
c) a 2017. április 30-ai tejhasznú tehénállománya nem haladja meg a referencia-állományt.
(2) Az (1)  bekezdés vonatkozásában tejhasznú tehénnek a  tejtermelő gazdaságában tartott és az  Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszerben (a  továbbiakban: ENAR) nyilvántartott Angelni (85), Ayrshire (14),
Borzderes (03), Brown Swiss (88), Dán vörös (61), Egyéb tejhasznú (99), Holstein-fríz (22), Jersey (12), Kosztromai (15),
Norvég vörös (62), SMR (60) fajtához vagy tejtermelés céljából kettőshasznú fajtához tartozó, legalább huszonhárom
hónapos és legalább egyszer ellett nőivarú szarvasmarhát kell tekinteni.
(3) Kettőshasznú fajtájú egyed vonatkozásában a  kérelmező akkor jogosult az  e  rendelet szerinti támogatás
igénybevételére, ha az adott egyedre anyatehén támogatás jogcímen még nem vett igénybe támogatást.
(4) E rendelet alapján benyújtott kifizetési kérelmek ellenőrzése során a támogatás szempontjából kizárólag a Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) által a 3. § (1) és (3) bekezdése szerint átadott, az ENAR
nyilvántartásban szereplő egyedek adatai vehetőek figyelembe.
(5) Az  ENAR nyilvántartásba való bejelentés teljesítéséért, a  bejelentett adatok helyességéért, a  bejelentés
elmaradásáért vagy határidőn túli teljesítéséért a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által működtetett
Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben (a  továbbiakban: ügyfél-nyilvántartási rendszer)
a  kifizetési kérelem benyújtását megelőzően, kérelemre nyilvántartásba vett, vagy legkésőbb azzal egyidejűleg
nyilvántartásba vétel iránti kérelmet benyújtó kérelmező a felelős, annak minden jogkövetkezményével együtt.
3. § (1) A  NÉBIH a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 26.  § (3)  bekezdés 4.  pontja alapján
2017.  február  1-jéig átadja a  Kincstár részére a  tejtermelők referencia-állományára vonatkozó, ENAR
nyilvántartásban rögzített 2016. április 30-ai adatokat.
(2) A  Kincstár 2017. március 1-jéig postai úton tájékoztatja a  tejtermelőket az  (1)  bekezdés szerint átvett referenciaállomány adatukról.
(3) A  NÉBIH 2017. május 15-éig átadja a  Kincstárnak a  tejtermelők tejhasznú tehénállományára vonatkozó, ENAR
nyilvántartásban rögzített 2017. április 30-ai adatokat.
4. § (1) A  tejtermelőnek az  1.  mellékletben meghatározott adattartalmú kifizetési kérelmét, valamint annak mellékleteit
elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül 2017. május 31. és 2017. június 12. között, az  erre szolgáló elektronikus
felületen kell benyújtania a Kincstárhoz. A benyújtásra vonatkozó határidő jogvesztő.
(2) Egy tejtermelő egy kifizetési kérelmet nyújthat be.
 (3) A  kifizetési kérelem, valamint a  hiánypótlás elektronikus benyújtása, valamint a  meghatalmazott, a  kamarai
meghatalmazott és a  vélelmezett örökös eljárása tekintetében az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból,
valamint a  központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási
szabályokról szóló 22/2016. (IV. 5.) FM rendelet szabályait kell alkalmazni.
(4) Hiányosan benyújtott kifizetési kérelem esetén a Kincstár nyolc napos határidő tűzésével hiánypótlásra szólítja fel
a kérelmezőt.
(5) A Kincstár az összes támogatásra jogosult kifizetési kérelem lezárását követően, a 3. § (3) bekezdés szerinti tejhasznú
tehénállományra vonatkozó adatok alapján – figyelemmel a  (6)  bekezdésben foglalt többlettámogatásra  –
kiszámítja az egységnyi támogatás mértékét.
(6) Az a tejtermelő, aki vagy amely megfelel a 2. §-ban foglalt feltételeknek és
a) a  termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet vagy a  termelői csoportok elismeréséről szóló
42/2015. (VII. 22.) FM rendelet alapján elismert tejtermelői csoport vagy tejtermelői szervezet tagja, vagy
b) a  tej- és tejtermék-ágazatban működő termelői szervezetek és társulásaik nemzeti szabályozásáról szóló
3/2016. (I. 7.) FM rendelet szerint elismert tejtermelői szervezet vagy társulás tagja,
az (5) bekezdés szerint meghatározottnál 30%-kal magasabb egységnyi támogatásra jogosult.
(7) A  Kincstár a  kifizetési kérelemről döntést hoz és – a  szükséges forrás rendelkezésre állása esetén –
2017. augusztus 30-áig intézkedik a támogatás összegének a kérelmező ügyfél-nyilvántartási rendszerbe bejelentett
fizetési számlájára történő átutalásáról.
5. § (1) A  kérelmezőnek a  kérelmezett támogatás alapjául szolgáló állatlétszámra vonatkozó, a  helyszíni ellenőrzés során
felhasználható, az igényelt támogatás alapját képező állatállomány megállapítására alkalmas, a szarvasmarha-fajok
egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 99/2002. (XI. 5.)
FVM rendeletnek (a továbbiakban: ENAR rendelet) megfelelő nyilvántartással kell rendelkeznie, továbbá eleget kell
tennie az ENAR rendeletben meghatározott állatjelölési, nyilvántartási és bejelentési kötelezettségeknek. A Kincstár
jogosult a kérelmezők 5%-ánál helyszíni ellenőrzést végezni.
(2) A  termelői csoportban vagy termelői szervezetben fennálló tagságot a  Kincstár a  Földművelésügyi Minisztérium
által nyilvántartott és átadott adatok alapján ellenőrzi.
(3) Ha a helyszíni ellenőrzés során az ügyfél nem igazolja a 2016. április 30-ai állatlétszámának csökkenését vagy szinten
tartását, akkor az adott kifizetési kérelem alapján igénybevett támogatás teljes összege jogosulatlanul igénybe vett
támogatásnak minősül.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § Ez a  rendelet a  tejtermelőknek és az  egyéb állattenyésztési ágazatok gazdálkodóinak nyújtandó kivételes
alkalmazkodási támogatásról szóló, 2016. szeptember 8-i 2016/1613/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
113/2013. (III. 12.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Mohammad Reza Morshedzadeh rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az Iráni Iszlám Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. február 22. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
45/2017. (VI. 7.) ME határozata főiskolai rektorok megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
a Baptista Teológiai Akadémián
dr. Almási Tibor egyetemi tanárt
– a 2017. július 1-jétől 2022. június 30-áig terjedő időtartamra – és
a Sárospataki Református Teológiai Akadémián
dr. Füsti-Molnár Szilveszter főiskolai tanárt
– a 2017. július 1-jétől 2020. június 30-áig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával ismételten megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2016. (II. 10.) Korm. rendelete a Zsolnay Porcelánmanufaktúra Zártkörűen Működő Részvénytársaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásáról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Zsolnay Porcelánmanufaktúra Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 7630 Pécs, Zsolnay
Vilmos u. 37., cégjegyzékszáma: 02-10-060272) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a csődeljárásról és
a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ára – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2016. (IX. 16.) EMMI rendelete az emberi erőforrások minisztere ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 90. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 3., 5., 9–10., 12–13.  pontjában megállapított feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 16. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el.
1. § (1) Az  1.  melléklet tartalmazza az  emberi erőforrások minisztere ágazatába tartozó azon szakképesítések felsorolását,
amelyek szakmai és vizsgakövetelményei a 2–5. mellékletben kerülnek kiadásra.
(2) A 2. melléklet határozza meg az egészségügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeit.
(3) A  3.  melléklet határozza meg a  kultúráért és az  oktatásért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések
szakmai és vizsgakövetelményeit.
(4) A  4.  melléklet határozza meg a  sportpolitikáért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeit.
(5) Az  5.  melléklet határozza meg a  gyermekek és az  ifjúság védelméért és a  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős
miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeit.
(6) A  6.  melléklet tartalmazza az  egyes szakmacsoportok tekintetében a  szakképzés megkezdéséhez szükséges
bemeneti kompetenciák felsorolását.
(7) A 7. melléklet tartalmazza az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendeletben [a továbbiakban:
37/2003. (XII. 27.) OM rendelet], az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel
és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendeletben [a továbbiakban: 1/2006. (II. 17.) OM rendelet],
az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 133/2010.
(IV. 22.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet], az  Országos Képzési Jegyzékről
és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendeletben
[a  továbbiakban: 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet] szereplő szakképesítésekre – külön jogszabályok alapján –
megszerzett jogosultságok megfeleltetését.
2. § A 2–5. mellékletben kiadásra kerülő szakmai és vizsgakövetelményekben feltüntetett szakmai előképzettségen túl
az adott szakképesítés tekintetében szakmai előképzettségnek kell tekinteni
a) az  állam által elismert, korábbi jogszabályok alapján kiadott azonos megnevezésű szakképesítéseket,
szakmunkás képesítéseket, technikus képesítéseket,
b) a  2–5.  mellékletben nevesített szakképesítéseknek megfelelő munkakör betöltésére képesítő, korábbi
jogszabály alapján kiadott egyéb képesítéseket, valamint
c) az  egészségügy szakmacsoportba tartozó szakképesítések esetében azokat az  a) és b)  pont alá nem
tartozó képesítéseket is, amelyeket az  egészségügyért felelős miniszter irányítása alá tartozó intézmény
tudásszintméréssel elismer.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján 18 órakor lép hatályba.
 (2) Az  e  rendelet hatálybalépéséig megkezdett képzéseket a  megkezdésükkor hatályos szakmai és
vizsgakövetelményeket megállapító rendelet alapján kell befejezni. 4. § Hatályát veszti az  emberi erőforrások minisztere ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeiről szóló 37/2013. (V. 28.) EMMI rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
14/2015. (HK 10.) HVK LOGCSF szakutasítása az élelmiszer-adományok átvételének részletes szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi
és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 24/2015.
(VI. 15.) HM utasítás előírásaira – az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség önálló
élelmezési gazdálkodást folytató katonai szervezeteire
(a továbbiakban: katonai szervezet) terjed ki.
2. A katonai szervezetek által a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 24/2015. (VI. 15.) HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) 9. § alapján természetbeni támogatás keretében
felajánlott élelmiszerek átvételére, elosztására és elszámolására – kiemelt figyelemmel a személyi állomány egészségi állapotának és hadrafoghatóságának megőrzésére –
jelen szakutasítást kell alkalmazni.
2. Az élelmiszer-adományok átvételének és elosztásának
különös szabályai
3. Katonai szervezet élelmiszert a közegészségügyi
szempontok érvényesítése érdekében az Európai Parlament és a Tanács az élelmiszer-higiéniáról szóló
852/2004/EK rendelete előírásainak figyelembe vételével,
a termék gyártására, vagy forgalmazására jogosult szervezettől vagy személytől, állami szervtől és önkormányzattól
(a továbbiakban együtt: felajánló) történő élelmiszer átvétel esetén:
a) A felajánlónak minden esetben
aa) igazolnia kell a felajánlott élelmiszer eredetét,
ab) tájékoztatást kell adnia a felajánlott élelmiszer aller
gén tartalmáról, és
ac) nyilatkoznia kell, hogy az élelmiszer a magyar mi
nőségi előírásoknak megfelel, szállítása és tárolása az élelmiszer jellegére jellemző módon a szakosított tárolás előírásoknak megfelelően történt.
b) a katonai szervezet az adományként átvett élelmiszert
az átvételi hely – így különösen a Bázis Ellátó Csoport, Tábori Ellátó Csoport – kijelölt ellátási területén belül hasznosíthatja az élelmezési ellátás kiegészítésére, az más átvevő helyre, vagy ellátási körzetbe nem szállítható át;
c) a felajánlott élelmiszert csak olyan mennyiségben lehet elfogadni, amely – az ellátandó létszám és a várható ellátási időszak figyelembevételével – lehetővé teszi az ellátási körzetbe tartozó katonák egységes ellátását, valamint
minőség megőrzési időn belüli kiszolgálását, és a katonai
szervezet annak szakosított tárolását biztosítani tudja;
d) az adományt nem lehet elfogadni, ha az élelmiszer
minőségmegőrzési idejének kétharmada már letelt;
e) A katonai szervezetnek az élelmiszerek átvétele során
minden esetben ellenőriznie kell, hogy
ea) a szállító jármű, a szállító edény és a szállító személy
higiéniája az általános, elvárható követelményeknek megfelel-e,
eb) a hűtést igénylő termék esetén a szállító járműben
a hőmérséklet megfelelő-e,
ec) az áru formája, színe, illata megfelel-e a termékre
jellemző tulajdonságoknak, és minőségmegőrzési ideje
megfelel-e a d) alpontban előírtaknak,
ed) az élelmiszer mennyisége megegyezik-e a szállító
levélen rögzített mennyiséggel,
ee) csomagolt termék esetén a csomagolás sértetlen-e,
alakját megőrizte-e,
ef) az élelmiszer szennyeződött-e.
f) Ha az e) alpont szerinti ellenőrzés során a katonai
szervezet képviselője problémát észlel, az élelmiszer átvételét meg kell tagadni. Az élelmiszer adomány átvételének
megtagadása esetén, annak okáról, körülményeiről a katonai szervezetnek feljegyzést kell készítenie.
4. A katonai szervezet őstermelőtől vagy egyéni vállalkozótól kizárólag zöldséget és gyümölcsöt vehet át,
az eredetigazolás és a permetezési igazolás megléte esetén.
A szabadon termő gomba adományként nem fogadható el.
5. A katonai szervezet, élelmiszer gyártására vagy forgalmazására nem jogosult személytől vagy gazdálkodó
szervezettől kizárólag kereskedelmi forgalomból beszerzett, olyan tartós élelmiszert vehet át, amelynek eredetét
a felajánló számlával igazolni tudja.
6. Készételnek minősülő élelmiszeradomány nem fogadható el. 3. Az elszámolás szabályai
7. Az adományként átvett élelmiszerek, a feladatra vonatkozó élelmezési norma értékét nem terhelik, azok az
élelmezési norma értéke felett kerülnek az élelmezési
ellátásban felhasználásra.
8. Az adományként átvett élelmiszerek élelmezési norma feletti elszámolása érdekében kiegészítő élelmezési illetményt kell felszámolni.
9. A kiegészítő illetmény felszámításához havonta elszámolást kell készíteni az adományként átvett és az élelmezési ellátás során felhasznált élelmiszerekről. Az elszámolásban rögzíteni kell az átvétel jogalapját – különösen a
felajánlás célját, az engedélyezés nyilvántartási számát –,
az Ut. 9. § (2) bekezdése szerinti szerződés számát, az átvett élelmiszerek bevételezését igazoló eszköz utalvány
számát, értékét, valamint az adományból tárgyhónapban
felhasználásra kiadott élelmiszereket tartalmazó eszköz
utalvány számát és a kiadott adományok eszköz utalványon szereplő értékét.
10. A katonai szervezet a tárgy hóban étkeztetés során
felhasznált adomány élelmiszerek értékét, az elszámolás
alapján, a „Negyedéves Elszámolás és Jelentése”-ben
591 kódszámon normatív élelmezési illetmény növekedésként számolja el. Az adományokról szóló elszámolás, valamint az azzal összefüggésben készített feljegyzések a
„Negyedéves Elszámolás és Jelentés” mellékletét képezik.
11. A katonai szervezet az Ut. 9. § (2) bekezdés szerinti
szerződésben az adományt terhelő általános forgalmi adót
– amennyiben van – nem vállalhatja át.
12. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba, és
az abban foglaltakat 2015. október 9-étől kell alkalmazni.
Dr. Pogácsás Imre mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
415/2013. (X. 4.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére dr. andor Magdolnát 2013. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. szeptember 25. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
32/2015. (HK 3.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség által felajánlott útfelderítő-mentesítő képesség elérésével kapcsolatos feladatokról 1.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
11. § (1) bekezdés 1. pontja alapján a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy az intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtásában működjön közre.
3. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) az alárendelt alegységeire alapozva
kialakít egy szakasz szintű akadályelhárító – útfelderítőmentesítő – szakfeladatok végrehajtására képes alegységet. A szakasz alkalmazási készenléte elérésének határideje: 2015. december 31.
4. Az alegység a szervezetszerű erőivel legyen képes:
a) felderíteni és megsemmisíteni a menetvonalon vagy
annak közvetlen közelében elhelyezett robbanószerkezeteket, az egymást komplex módon kiegészítő elvi, fizikai
és elektronikai intézkedések párhuzamos alkalmazásával;
b) akár napi két feladat végrehajtására maximum 40 kilométeres menetvonalon;
c) optikai és nem optikai technológiák használatával
felderíteni és beazonosítani a robbanó eszközöket és elhelyezésére irányuló tevékenységek bizonyítékait;
d) elektronikai ellentevékenység kifejtésével megakadályozni rádióvezérelt házilag készített, rögtönzött, improvizált robbanószerkezetek – Improvised Explosive
Devices – (a továbbiakban: IED) működését;
e) IED-k semlegesítésére hatástalanítására hagyományos mentesítési technikák alkalmazásával;
f) együttműködni a feladatok érdekében a hozzárendelt
további megerősítő szakalegységekkel, különösen a tűzszerész, egészségügyi, katonai rendész alegységekkel, valamint a Fegyveres Támadást Helyszínelő Csoporttal.
1 Az intézkedést az érintettek külön elosztó szerint kapják meg.
5. A képesség eléréséhez szükséges feladatok végrehajtásának felügyeletével és koordinálásával a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HDMCSF)
csoportfőnökét bízom meg.
6. Az útfelderítő-mentesítő képesség elérése érdekében
szükséges hadfelszerelés szükségletének megállapításánál
vegyék figyelembe „A Magyar Köztársaság határain kívüli nemzetközi válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos feladatok logisztikai támogatása végrehajtásának részletes szabályairól” szóló 67/2011. (HK 17.)
HM KÁT–HVKF együttes intézkedésben (a továbbiakban: együttes intézkedés) foglalt irányelveket. A szükséges hadfelszerelést az MH-ban rendszeresített eszközök és
anyagok felhasználásával, a felkészítésére kijelölt katonai
szervezet készleteiből, a végrehajtó, illetve az MH ÖHP
alárendelt katonai szervezetei közötti átcsoportosításból,
valamint központi készletből biztosítsák. A személyi
állomány felszerelését a ruházati ellátásról szóló 20/2013.
(IX. 16.) HM rendeletben foglaltak, valamint az éghajlati
viszonyok figyelembevételével tervezzék.
7. A szervezet összeállításának és felkészítésének feladataira vonatkozó szabályzók, valamint a HVK
HDMCSF által kiadott alkalmazási elveket, a hadműveleti
és a kiképzési követelményeket és a műveleti szervezeti
struktúrát alapul véve az MH ÖHP parancsnoka felelős a
szükséges műveleti képességek kialakításáért és fenntartásáért. Ennek érdekében:
a) kidolgozza a felkészítésre és az ellenőrzésre vonatkozó tervet, amelyet a HVK HDMCSF útján 2015. március
31.-ig részemre felterjeszt;
b) intézkedik a felkészítési, a nemzeti CREVAL jellegű
ellenőrzési, valamint a logisztikai feladatok megszervezésére és végrehajtására;
c) az alkalmazási követelményeknek megfelelően 2015.
április 24-ig kidolgozza és kiadja az ideiglenes szervezetre
vonatkozó Állománytáblát és Felszerelési Jegyzéket.
Konkrét hadműveleti alkalmazás esetén az adott misszióra
kialakított változatban, a HVK Haderőtervezési Csoportfőnök útján, jóváhagyásra felterjeszti az alegység állománytábláját és felszerelési jegyzékét;
d) elkészíti a szakasz hiány-felesleg jelentésen alapuló
előzetes Központi Ellátási Tervet, amelyet megküld az
MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) és
szükség esetén az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) részére;
e) elkészíti a szakasz híradó és informatikai biztosításának tervét, melyet megküld a HVK Híradó, Informatikai és
Információvédelmi Csoportfőnökség részére.
8. Az MH ÖHP – az MH LK-val, és szükség esetén az
MH EK-val történt egyeztetést követően – véglegesíti a
Központi Ellátási Tervet a feladathoz szükséges hadfelszerelések biztosítása érdekében, melyet felterjeszt az
MH LK útján a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) csoportfőnöke részére jóváhagyásra.
9. A jóváhagyott Központi Ellátási Terv alapján az érintett szervezetek parancsnokai intézkedjenek a hadfelszerelés kiadására vagy megalakítására.
10. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy intézkedjen a HVK HDMCSF által kiadott alkalmazási elveket, a hadműveleti és a kiképzési követelményeket tartalmazó szakutasítás kidolgozásában
történő együttműködésre a pilótanélküli felderítő repülőeszközök vonatkozásában.
11. Az MH ÖHP parancsnoka a HVK HDMCSF útján
három havonta felterjeszti jelentését a képesség kialakításának aktuális helyzetéről, valamint soron kívül a döntést
igénylő kérdések felmerülésekor.
12. A képesség kialakításával kapcsolatos műveleti tapasztalatokat a feladatban érintett katonai szervezetek a
saját műveleti Tapasztalat Feldolgozó Rendszerükben
feldolgozzák.
13. Ez az intézkedés az aláírást követő napon lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök