text:
9/2014. (IV. 30.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal számlarendjéről és a számlatükörről.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 161. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.)
Korm.  rendelet 51. § (2) bekezdése alapján, az államháztartásban felmerülő egyes gyakoribb gazdasági események kötelező
elszámolási módjáról szóló 38/2013. (IX. 19.) NGM rendelet rendelkezéseire figyelemmel, a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a Gazdasági Versenyhivatal – intézményi és
fejezeti – számlarendjét az alábbiak szerint állapítom meg:
1. A számlarend mellékletei 1. § (1) A minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését az 1. mellékletben foglalt számlatükör tartalmazza.
 (2) A költségvetési számvitel főbb számlaösszefüggéseit a 2. melléklet tartalmazza.
 (3) A főkönyvi könyvelés és az analitikus nyilvántartások kapcsolatát a 3. melléklet tartalmazza.
 (4) A számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet a 4. melléklet tartalmazza.
2. Az egyes számvitelek 2. § (1) A költségvetési számvitelben a 03–09. főkönyvi számlacsoportokban és a 00. Nyilvántartási ellenszámlákon kell
könyvelni.
(2) A pénzügyi számvitelben az 1–9. számlaosztályokban és a 01., 02. számlacsoportokban kell könyvelni.
3. A pénzügyi számvitelben alkalmazott számlaosztályok tartalma 3. § (1) Az 1. számlaosztály: Nemzeti vagyonba tartozó befektetett eszközök. Ebben a számlaosztályban kell kimutatni
a) az immateriális javakat,
b) a tárgyi eszközöket,
c) a befektetett pénzügyi eszközöket, valamint
d) az – államháztartáson kívülre – koncesszióba, vagyonkezelésbe adott eszközöket.
(2) A 2. számlaosztály: Nemzeti vagyonba tartozó forgóeszközök. Ebben a számlaosztályban kell kimutatni
a) a vásárolt készleteket,
b) az átsorolt, követelés fejében átvett készleteket, egyéb készleteket, valamint
c) a befejezetlen termelést, félkész termékeket, készterméketeket, állatokat.
(3) A 3. számlaosztály: Pénzeszközök, követelések, aktív időbeli elhatárolások. Ebben a számlaosztályban kell kimutatni
a) a pénzeszközöket:
aa) pénztárakat,
ab) fizetési számlákat és
ac) idegen pénzeszközöket,
b) a követeléseket,
c) a sajátos elszámolásokat, valamint
d) az aktív időbeli elhatárolásokat.
(4) A 4. számlaosztály: Források. Ebben a számlaosztályban kell kimutatni
a) a saját tőkét,
b) a kötelezettséget,
c) a passzív időbeli elhatárolásokat, valamint
d) az évi mérlegszámlákat.
(5) Az 5. számlaosztály: Költségnemek. Ebben a számlaosztályban kell kimutatni
a) az anyagköltséget,
b) az igénybe vett szolgáltatások költségeit,
c) a bérköltséget,
d) a személyi jellegű egyéb kifizetéseket,
e) a bérjárulékokat,
f ) az értékcsökkenési leírásokat,
g) az aktivált saját teljesítmények értékét, valamint
h) a költségnem-átvezetési számlákat.
(6) A 8. számlaosztály: Elszámolt költségek és ráfordítások. Ebben a számlaosztályban kell kimutatni
a) az anyagjellegű ráfordításokat,
b) a személyi jellegű ráfordításokat,
c) az értékcsökkenési leírást,
d) az egyéb ráfordításokat,
e) a pénzügyi műveletek ráfordításait, valamint
f ) a rendkívüli ráfordításokat.
(7) A 9. számlaosztály: Eredményszemléletű bevételek. Ebben a számlaosztályban kell kimutatni
a) a tevékenység nettó eredményszemléletű bevételeit,
b) az egyéb eredményszemléletű bevételeket,
c) a pénzügyi műveletek eredményszemléletű bevételeit, valamint
d) a rendkívüli eredményszemléletű bevételeket.
(8) A 01–02. Nyilvántartási számlák. Ebben a két számlacsoportban kell kimutatni a befektetett eszközök és készletek
közül azokat az eszközöket, melyek értékkel nem szerepelhetnek a mérlegben.
4. A költségvetési számvitelben alkalmazott számlaosztályok tartalma 4. § (1) A költségvetési számvitelben a 03–09. számlacsoportok besorolása a következő:
03. Függő és biztos (jövőbeni) követelések
04. Függő kötelezettségek
05. Kiadási előirányzatok, kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek, teljesítés
09. Bevételi előirányzatok, követelések, teljesítés
(2) A 05. és 09. számlacsoportok további alábontása az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Áhsz.) 15. mellékletében meghatározott rovatrendi besoroláshoz igazodik.
(3) A főkönyvi számlák felépítése a következő:
a) 05 kiadási rovat:
aa) előirányzat,
ab) kötelezettségvállalás: – költségvetési évben esedékes kötelezettségvállalás,
– költségvetési évet követő évben esedékes kötelezettségvállalás,
– költségvetési évben esedékes végleges kötelezettségvállalás,
– költségvetési évet követő évben esedékes kötelezettségvállalás;
ac) teljesítés;
b) 09 bevételi rovat: ba) előirányzat,
bb) követelés:
– költségvetési évben esedékes követelés,
– költségvetési évet követő évben esedékes követelés;
bc) teljesítés. 5. Záró rendelkezések 6. § Ez az utasítás 2014. május 1-jén lép hatályba.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
330/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete a Nemzeti Államigazgatási Központról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény (a továbbiakban: Khtv.) 21. § e) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) A Nemzeti Államigazgatási Központ (a továbbiakban: NÁK) a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt működő központi hivatal.
(2) A NÁK önállóan működő és gazdálkodó – saját előirányzatai, valamint a miniszter által hozzárendelt előirányzatok
felett teljes jogkörrel rendelkező – költségvetési szerv.
(3) A NÁK költségvetését a Kormány a központi költségvetésnek a miniszter által vezetett minisztérium fejezetében
állapítja meg.
(4) A NÁK székhelye Budapest.
(5) A NÁK alapító okiratát a miniszter adja ki.
2. § (1) A NÁK vezetőjét a miniszter nevezi ki és menti fel, valamint gyakorolja felette az egyéb munkáltatói jogokat.
(2) A NÁK vezetőjének az a személy nevezhető ki, aki felsőfokú végzettséggel és legalább 5 év vezetői gyakorlattal
rendelkezik. 3. § (1) A NÁK vezetője munkáját a gazdasági vezető és az általános helyettes vezető-helyettesként segíti.
(2) A vezető-helyetteseket a NÁK vezetője javaslatára a miniszter nevezi ki és menti fel, felette az egyéb munkáltatói
jogköröket a vezető gyakorolja.
(3) A NÁK vezetője általános helyettesének az a személy nevezhető ki, aki felsőfokú végzettséggel és legalább 5 év vezetői
gyakorlattal rendelkezik. 4. § (1) A NÁK e kormányrendeletben, illetve más kormányrendeletekben foglaltak szerint ellátja a fővárosi és megyei
kormányhivatalok egyes funkcionális feladatait.
(2) A NÁK a fővárosi és megyei kormányhivatalok vonatkozásában az alábbi jogköröket gyakorolja:
a) javaslatot tesz a költségvetési keretszámok fővárosi és megyei kormányhivatalonkénti elosztására,
b) javaslatot tesz a fővárosi és megyei kormányhivatalok létszám-előirányzatának jóváhagyása tekintetében,
c) javaslatot tesz az irányító szerv hatáskörébe utalt előirányzat-módosítási, -átcsoportosítási, -zárolási, -törlési és
-felhasználási jogkörök gyakorlásához,
d) szervezi a fővárosi és megyei kormányhivatalok által ellátandó szakmai alapfeladatok végrehajtásához szükséges
pénzügyi, anyagi feltételek biztosítását,
e) figyelemmel kíséri a költségvetés végrehajtásában a fővárosi és megyei kormányhivatalok tevékenységét,
a jóváhagyott költségvetési előirányzatok, illetve az azokból ellátandó feladatok teljesülésének veszélyeztetése
esetén jelzést tesz az irányító szervnek,
f) közreműködik a fővárosi és megyei kormányhivatalok beszámolóinak összegzésében és értékelésében,
g) közreműködik a fővárosi és megyei kormányhivatalok előirányzat-maradványának, pénzmaradványának
megállapítása tekintetében, ideértve a kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok
felhasználási céljának, rendeltetésének felülvizsgálatát is,
h) közreműködik a fővárosi és megyei kormányhivatalok kezelésében lévő közérdekű és közérdekből nyilvános
adatok kötelező közzététele, illetve a kérelemre történő szolgáltatása végrehajtásának irányításában.
5. § A NÁK
a) az intézményi működés biztosítását szolgáló feladatkörében szervezi a fővárosi és megyei kormányhivatalok
feladatainak ellátásához szükséges, jelentősebb összegű beszerzések központosított rendszerben történő
beszerzését, a beszerzett eszközök elosztását,
b) vagyongazdálkodási, létesítmény-üzemeltetési feladatkörében közreműködik a fővárosi és megyei
kormányhivatalok által használt ingatlanokkal kapcsolatos vagyongazdálkodási feladatokban, az ingatlanok
fejlesztésében, üzemeltetésében, a fővárosi és megyei kormányhivatalok elhelyezésével összefüggő javaslatokat
tesz és intézkedéseket kezdeményez,
c) eszközpark üzemeltetésével összefüggő egyes feladatköröket lát el.
6. § A NÁK személyügyi feladatkörében
a) közreműködik a fővárosi és megyei kormányhivatalok személyügyi politikájának kialakításában, közreműködik
az ennek érvényesítését szolgáló kormányzati döntések előkészítésében,
b) gondoskodik a fővárosi és megyei kormányhivatalok személyügyi nyilvántartását ellátó rendszer működéséről,
nyilvántartja és jóváhagyja a kormányhivatalok állománytábláját,
c) közreműködik a fővárosi és megyei kormányhivatalok személyügyi döntéseinek előkészítésében,
d) közreműködhet a szakmai irányítást gyakorló miniszterekkel (vezetőkkel) történő személyügyi intézkedések
szakmai egyeztetésében,
e) oktatáshoz, képzéshez, emberi erőforráshoz kapcsolódó szolgáltatásokat végezhet,
f) egyes személyügyi műveleteket végez.
7. § A NÁK belső igazgatási feladatkörében
a) szervezi a fővárosi és megyei kormányhivatalok belső szabályzatai elkészítését és ellenőrzi azok érvényesülését,
b) előmozdítja az ügyviteli rendszer fejlesztését, működését, gondoskodik azok ellenőrzéséről,
c) közreműködik a funkcionális és szakmai irányítás összhangját biztosító szervezeti és belső szabályozási feltételek
biztosításában. 8. § A NÁK a nemzetközi kapcsolattartással összefüggő feladatkörében
a) koordinálja a fővárosi és megyei kormányhivatalok nemzetközi kapcsolatait, gondoskodik azok nyilvántartásáról,
b) koordinálja a nemzetközi kiutazásokat és fogadásokat, a szakigazgatási feladatok tekintetében a szakigazgatási
szerv szakmai irányítójával együttműködve. 9. § A NÁK egyéb feladatkörében
a) a szakigazgatási szervek szakmai irányítóival együttműködésben közreműködik a fővárosi és megyei
kormányhivatalok médiakapcsolatainak kezelésére szolgáló alapelvek kidolgozásában és gondoskodik azok
szabályozásáról, koordinálja a hivatalok sajtóval kapcsolatos tevékenységét,
b) gondoskodik a fővárosi és megyei kormányhivatalok működésére vonatkozó, közérdekből nyilvános adatok
kötelező közzétételéről, illetve megalkotja a kérelemre történő adatszolgáltatás eljárási rendjét,
c) ellát egyes, szervi működést szolgáló informatikai feladatokat,
d) elősegíti az intézmények közötti koordináció meg valósulását.
10. § A NÁK
a) koordinálja a fővárosi és megyei kormányhivatalok peres ügyeinek intézését, illetve egyes esetekben peres
képviseleti tevékenységet végez,
b) gondoskodik a jelentős értékű perek megfelelő viteléhez kapcsolódó feltételek biztosításáról.
11. § A NÁK további szakmai feladat- és hatáskörében
a) közreműködik a fővárosi és megyei kormányhivatalok feladatkörét, szervezetét és működését érintő
jogszabályok, utasítások, intézkedések előkészítésében, illetve véleményezésében,
b) ellenőrzi a fővárosi és megyei kormányhivatalok integrált ügyfélszolgálatának működését, részt vesz annak
fejlesztésében,
c) szervezi a fővárosi és megyei kormányhivatalok tevékenységéről, a kormányhivatalok koordinációs jogkörébe
tartozó területi államigazgatási szervek tevékenységről szóló beszámoltatást, részt vesz a beszámolók
összegzésében és értékelésében,
d) gyűjti és elemzi a fővárosi és megyei kormányhivatalok és az általuk koordinált szervek, valamint más,
államigazgatási feladatokat ellátó szervek tapasztalatait, ezek alapján javaslatot tesz a területi államigazgatási
szervek működését érintő, valamit a közigazgatási hatósági eljárásra vonatkozó szabályozásra, illetve annak
módosítására, különösen az eljárási szabályozások egyszerűsítését illetően,
e) részt vesz az államigazgatási feladat és hatáskörök feladatkataszterének elkészítésében,
f) felkérésre közreműködhet a miniszter hatáskörébe tartozó szakmai irányítási feladatok ellátásában.
12. § Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
60/2013. (IX. 30.) HM utasítása a Magyar Honvédség Kibervédelmi Szakmai Koncepciójának kiadásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján az alábbi
utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra, a  honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) Az MH Kibervédelmi Szakmai Koncepcióját (a továbbiakban: Koncepció) az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
(2) A  Koncepció feladata az  MH szervezetek kiberbiztonságához szükséges elvi irányok, általános követelmények
meghatározása.
(3) Az  erőforrás-tervezési feladatokat a Tárca Védelmi Tervező Rendszerében megfogalmazott eljárásrend szerint kell
végezni, alap tervezési dokumentumként az MH Informatikai Stratégiájára figyelemmel.
(4) A Koncepciót a gyakorlati tapasztalatok bedolgozása, a jogszabályok változásainak követése, a katonai műveletekre
vonatkozó követelmények változásainak figyelembe vétele érdekében évente felül kell vizsgálni.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1/2017. (I. 23.) MvM rendelete a Miniszterelnökséget vezető miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről.
A szakképzésről szóló 2011.  évi CLXXXVII.  törvény 90.  § a) és f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 9.  pontjában meghatározott feladatkörömben, valamint
az 1. melléklet A) pontjában foglalt táblázat 7. pontja szerinti felügyeleti jogkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 16. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Az 1. melléklet tartalmazza a Miniszterelnökséget vezető miniszter ágazatába tartozó szakképesítések felsorolását,
amelyek szakmai és vizsgakövetelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A  3.  melléklet tartalmazza az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának
eljárásrendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendeletben [a  továbbiakban: 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet] és
az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012.
(VII. 6.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet] szereplő szakképesítések tekintetében
megszerzett jogosultságok megfeleltetését.
2. § A 2. mellékletben kiadásra kerülő egyes szakmai és vizsgakövetelményekben feltüntetett szakmai előképzettségen
túl az  adott szakképesítés tekintetében szakmai előképzettségnek kell tekinteni a  korábban kiadott azonos
megnevezésű, állam által elismert szakképesítéseket is.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § Az e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő képzéseket a  képzés megkezdésekor hatályos szakmai és
vizsgakövetelményeket megállapító rendelet alapján kell befejezni.
5. § Hatályát veszti a  közigazgatási és igazságügyi miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeiről, valamint egyes igazságügyi tárgyú rendeletek módosításáról szóló 28/2014. (IV. 24.)
KIM rendelet.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
82/2012. (VII. 10.) ME határozata a Végrehajtás Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökének felmentéséről és új elnök kinevezéséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése alapján
dr. Homolya Róbertet, a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség volt elnökhelyettesét
a Végrehajtás Operatív Program Monitoring Bizottsága elnöki tisztségének ellátása alól
– 2012. június 30-ai hatállyal – felmentem, Huba Bence Pétert, a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnökhelyettesét
a Végrehajtás Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökévé – 2012. július 1-jei hatállyal – kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
48/2009. (IV. 24.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alkotmányellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Gadács
Község Önkormányzata Képviselő-testületének a szociális igazgatásról és a szociális ellátások helyi rendszeréről
szóló 8/2008. (VI. 16.) rendelete 16. § (1) bekezdésének
„önhibáján kívül” szövegrésze és a 16. § (3) bekezdése
alkotmányellenes, ezért azokat megsemmisíti.
A 16. § (1) bekezdése a következő szöveggel marad hatályban:
„Átmeneti segélyben lehet részesíteni azt a személyt,
aki létfenntartását veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe
került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási
gonddal küzd, feltéve, hogy a kérelmező családjában az
egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg a nyugdíjminimumot, egyedülélő esetén annak 150%-át és a kérelmező családja nem rendelkezik vagyonnal.”
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Gadács
Község Önkormányzata Képviselő-testületének a szociális igazgatásról és a szociális ellátások helyi rendszeréről
szóló 3/2006. (III. 31.) rendelete 2008. június 15-éig hatályban volt 17. § (1) bekezdésének „önhibáján kívül” szövegrésze, valamint a 17. § (3) bekezdése alkotmányellenes
volt, ezért ezen rendelkezések a Somogy Megyei Bíróság
előtt 5.K.20.318/2008. szám alatt folyamatban lévő ügyben nem alkalmazhatóak.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. Az indítványozó bíró az előtte folyamatban lévő eljárás felfüggesztése mellett kezdeményezte Gadács Község Önkormányzata Képviselő-testületének a szociális
igazgatásról és a szociális ellátások helyi rendszeréről
szóló 3/2006. (III. 31.) rendelete (a továbbiakban: Ör1.)
17. § (1) bekezdésének „önhibáján kívül” szövegrésze, valamint a 17. § (3) bekezdése alkotmányellenessége megállapítását és megsemmisítését. A kifogásolt rendelkezések
értelmében csak az Ör1.-ben meghatározott önhibán kívüli
rászorultság esetén adható átmeneti segély. Az indítványozó bíró szerint ez a szabályozás ellentétes az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdésével, mivel az önkormányzat az önhiba, mint kizáró ok bevezetésével és annak tartalma meghatározásával túl terjeszkedett a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 45. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás keretein. Az indítványozó az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt, a jogállamiság körébe tartozó jogbiztonság sérelmét látta az „önhiba fogalmának önkényes, és
a jogalkalmazó számára tág, ellenőrizhetetlen alkalmazását lehetővé tevő” meghatározásában. Ez a szabályozás álláspontja szerint – ugyanezen ok miatt – az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdésében deklarált hátrányos megkülönböztetés elvét is sérti.
2. Az Alkotmánybíróság az eljárása során megállapította, hogy az indítványozó által sérelmezett Ör1.-et Gadács Község Önkormányzata Képviselő-testületének
a szociális igazgatásról és a szociális ellátások helyi rendszeréről szóló 8/2008. (VI. 16.) rendelete (a továbbiakban:
Ör2.) 26. § (2) bekezdése 2008. június 16-ával hatályon kívül helyezte. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor azt is
megállapította, hogy az Ör2. a 16. §-ában az indítványban
kifogásolt szabályozással egyező rendelkezéseket tartalmaz.
Az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített
gyakorlata, hogy amennyiben a korábbi szabályozás helyébe lépő jogszabály azonos rendelkezési környezetben
változatlanul tartalmazza a támadott rendelkezést, az Alkotmánybíróság a vizsgálatot az új szabályozás tekintetében folytatja le (137/B/1991. AB határozat, ABH 1992,
456, 457.).
Az Alkotmánybíróság hatályon kívül helyezett jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatát kizárólag akkor végzi el, ha annak alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés (335/B/1990. AB határozat, ABH 1990, 261,
262.). A konkrét normakontroll két esetében, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdésében foglalt bírói kezdeményezés és 48. § szerinti alkotmányjogi panasz alapján
– mivel ilyenkor alkalmazási tilalom kimondására van lehetőség – az Alkotmánybíróság a már nem hatályos rendelkezés alkotmányellenességét is vizsgálja [10/1992.
(II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.]. A jelen ügyben
az indítvány az Abtv. 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés, ezért az Alkotmánybíróság a támadott Ör1. rendelkezései alkotmányosságát is érdemben
megvizsgálta.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.
(...)
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.
(...)
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén
tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az
állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Ör1. érintett rendelkezései:
„17. § (1) Átmeneti segélyben lehet részesíteni azt a sze
mélyt, aki önhibáján kívül létfenntartását veszélyeztető
rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan
vagy tartósan létfenntartási gonddal küzd, feltéve, hogy
a kérelmező családjában az egy főre jutó havi jövedelem
nem haladja meg a nyugdíjminimumot, egyedülélő esetén
annak 150%-át és a kérelmező családja nem rendelkezik
vagyonnal.
(...)
(3) E rendelet alkalmazásában önhibának minősül, ha
kérelmező vagy családja a házukhoz tartozó kertet nem
művelik, a kérelmező vagy családtagjai rendszeresen élvezeti terméket fogyasztanak (feketekávé, cigaretta, alkohol), a kérelmező vagy családtagjai felelőtlen költekező
életmódjuk miatt a család gazdasági létalapját elvonják.”
3. Az Ör2. érintett rendelkezései:
„16. § (1) Átmeneti segélyben lehet részesíteni azt a sze
mélyt, aki önhibáján kívül létfenntartását veszélyeztető
rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan
vagy tartósan létfenntartási gonddal küzd, feltéve, hogy
a kérelmező családjában az egy főre jutó havi jövedelem
nem haladja meg a nyugdíjminimumot, egyedülélő esetén
annak 150%-át és a kérelmező családja nem rendelkezik
vagyonnal.
(...)
(3) E paragrafus alkalmazásában önhibának minősül, ha
kérelmező vagy családja a házukhoz tartozó kertet nem
művelik, a kérelmező vagy családtagjai rendszeresen élvezeti terméket úgymint feketekávét, cigarettát, alkoholt fogyasztanak, a kérelmező vagy családtagjai felelőtlen költekező életmódjuk miatt a család gazdasági létalapját elvonják.”
III. A bírói kezdeményezés megalapozott. 1. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi
önkormányzat feladatkörében rendeletet alkothat, amely
nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. A
helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
16. §-ának (1) bekezdése előírja, hogy a képviselő-testület
a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá a törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
Az Sztv. több tárgykörben is rendeletalkotásra hatalmazza
fel az önkormányzatok képviselő-testületeit. Így a 45. §
(1) bekezdése értelmében a települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli
élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan
létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Az Sztv. 32. §
(3) bekezdése kimondja, hogy ha maga az Sztv. másként
nem rendelkezik, a települési önkormányzat képviselő-testülete rendeletben szabályozza a hatáskörébe tartozó
pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenőrzésének szabályait.
2. A vitatott rendelkezésekben a képviselő-testület az
átmeneti segély megállapítását egy további feltételhez, nevezetesen az általa önhibaként meghatározottak hiányához
kötötte. Az Alkotmánybíróság megállapította: az Sztv.
nem adott felhatalmazást arra, hogy az önkormányzatok az
átmeneti segély igénylésének törvényi feltételeit bővítsék,
s így az önhibán kívüliséget, mint feltételt előírhassák. Az
Alkotmánybíróság álláspontja szerint az ilyen tartalmú önkormányzati rendeleti szabályozás ellentétes az Sztv. előírásaival, ekként az Ör1. 17. § (1) bekezdésének „önhibáján kívül” szövegrésze és a 17. § (3) bekezdése, valamint
az Ör2. 16. § (1) bekezdésének „önhibáján kívül” szövegrésze és a 16. § (3) bekezdése az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sérti. Az Alkotmánybíróság az alkotmányellenesnek nyilvánított Ör2. 16. § (1) bekezdésének „önhibáján kívül” szövegrészét és a 16. § (3) bekezdését megsemmisítette [lásd 29/2002. (VII. 2.) AB határozat, ABH 2002,
543.; 30/2002. (VII. 2. ) AB határozat, ABH 2002, 555.;
31/2002. (VII. 2.) AB határozat, ABH 2002, 564. ].
Mivel az Alkotmánybíróság az Ör1. és az Ör2. érintett
rendelkezéseinek alkotmányellenességét az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdésébe ütközése miatt megállapította,
ezért az Alkotmány 2. § (1) bekezdése, valamint a 70/A. §
(1) bekezdése állított sérelmének vizsgálatát az eddigi
gyakorlatát követve [31/1991. (VI. 5.) AB határozat, ABH
1991, 133, 136.] mellőzte.
3. Az Abtv. 43. § (1) bekezdése értelmében az alkotmányellenes jogszabályt az Alkotmánybíróság határozatának a hivatalos lapban való közzététele napjától nem lehet
alkalmazni. Az Abtv. 43. § (2) bekezdése úgy rendelkezik,
hogy az alkotmányellenessé nyilvánítás és megsemmisítés
nem érinti a határozat közzététele előtt létrejött jogviszonyokat. Az Abtv. 43. § (4) bekezdése viszont lehetővé teszi, hogy az Alkotmánybíróság e két hivatkozott rendelkezéstől eltérően dönthessen az alkotmányellenes jogszabály
hatályon kívül helyezése vagy konkrét esetben történő alkalmazhatósága kérdésében, ha ezt a jogbiztonság, vagy
az eljárást kezdeményező különösen fontos érdeke indokolja. Ebben az ügyben folyamatban lévő eljárás felfüggesztése mellett az eljáró bíró kezdeményezte az alkotmányellenesség megállapítását. Az Alkotmánybíróság az
alkotmányellenesnek ítélt Ör1. rendelkezéseit, mivel azokat időközben hatályon kívül helyezték, nem semmisíthette meg, az Abtv. 43. § (4) bekezdése alapján azonban úgy
rendelkezett, hogy a konkrét ügyben kizárja azok alkalmazhatóságát.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzététele az
Abtv. 41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1097/2010. (IV. 21.) Korm. határozata az Uniós fejlesztések fejezet 2009. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának átcsoportosításáról.
A Kormány 1. az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 212. §-ának (5) bekezdése alapján
jóváhagyja a kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradvány átcsoportosítását a melléklet szerinti
részletezésben;
Felelős: Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
önkormányzati miniszter
oktatási miniszter
egészségügyi miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhatalmazza az önkormányzati minisztert, hogy a IX. fejezet 16. Fővárosi közösségi közlekedés kiegészítő
támogatását soron kívül folyósítsa Budapest Főváros Önkormányzatának (a továb biak ban: Fővárosi Önkormányzat)
a Budapesti Közlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaságnál (a továb biak ban: BKV Zrt.) a közösségi közlekedési
közszolgáltatás ellátásával kapcsolatban 2010-ben felmerülő, bevételekkel nem fedezett indokolt költségei részbeni
ellentételezésére. A Fővárosi Önkormányzat a támogatás pénzforgalmi számláján történő jóváírását követő
3 munkanapon belül köteles azt hiánytalanul a BKV Zrt. rendelkezésére bocsátani.
Felelős: önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
36/2013. (I. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kárpáti Zoltánt 2012. július 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 21. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
248/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Trócsányi László rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország párizsi nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
99/2006. (HK 19.) HM utasítása a szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyon és munkaviszonyon kívüli tevékenységek díjazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. §-ának
f) pontja alapján, figyelemmel a Hvt. 97. §-a (1) bekezdésének l) és o) pontjaira, a szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyon és munkaviszonyon kívüli tevékenységek díjazásáról a következő utasítást adom ki.
Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása
alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervek).
(2) Az utasítás szabályait kell alkalmazni a honvédelmi
szervek személyi állományába tartozó hivatásos, szerződéses, vagy tényleges katonai szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonai szolgálati viszonyban állók, köztisztviselők, közalkalmazottak és munkaviszonyban álló
munkavállalók vagy állományon kívüliek tevékenységének díjazására, ha ez a tevékenység a 2. § szerinti feladatok
végrehajtására irányul.
(3) Az utasítás rendelkezéseit a tudományos tevékenységek díjazására csak akkor kell alkalmazni, ha a tudományos kutatások rendjéről szóló HM utasítás eltérően nem
rendelkezik.
Megbízási, vállalkozási szerződéses jogviszony alapján
végezhető feladatok 2. §
Munkavégzéssel járó egyéb – a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény szerinti – megbízási szerződésen, illetőleg szellemi tevékenység kifejtésére irányuló
vállalkozási szerződésen (a továbbiakban: vállalkozási
szerződés) alapuló jogviszony csak olyan, a honvédelmi
szervek működési körébe tartozó alaptevékenység szerinti
feladat elvégzésére létesíthető, amelyre nincs szervezetszerű beosztás (állománytábla-, munkaköri jegyzék szerinti státus, vagy munkaköri leírás szerinti feladat), illetve
időszaki-, és részfoglalkozású létszám-, gazdálkodásikeret nem áll rendelkezésre és a feladat nem végeztethető
el a szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszony,
vagy munkaviszony (a továbbiakban együtt: munkaviszony) keretében, valamint az abból eredő teljesítési kötelezettség alapján.
3. § (1) Megbízási, valamint vállalkozási szerződés kizárólag olyan feladat elvégzésére köthető, amelynek jellege,
tartalma és formája – különösen a feladat elvégzésének helyére, idejére, a megbízói, megrendelői utasítások jellegére vonatkozó kikötésekre figyelemmel – nem képezi a
munkaviszony jellemző tartalmi elemeit. A megbízási, valamint a vállalkozási szerződés munkaviszony leplezésére
nem irányulhat.
(2) Nem létesíthető megbízási, valamint vállalkozási
szerződéses jogviszony szolgálati, munkaköri kötelezettség körébe tartozó (munkaköri leírásban meghatározott)
feladat elvégzésére, továbbá olyan feladat végrehajtására,
amely a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 53. §-a szerinti megbízással,
belső helyettesítéssel, vezényléssel, átirányítással, rendkívüli munkavégzéssel, túlmunka, illetve túlszolgálat elrendelésével elvégeztethető.
Megbízási, vállalkozási szerződéses jogviszony létesítése 4. § (1) Megbízási szerződésen, illetőleg vállalkozási szerződésen alapuló jogviszony létesítése annak a parancsnoknak, vezetőnek a hatáskörébe tartozik, aki a díjazáshoz szükséges költségvetési előirányzattal rendelkezik
(a továbbiakban: kötelezettség vállalására jogosult elöljáró). Honvédelmi szerv személyi állományába tartozók
esetében megbízási szerződésen, illetőleg vállalkozási
szerződésen alapuló jogviszony létesítéséről annak a honvédelmi szervnek a munkáltatói jogokat gyakorló parancsnoka, vezetője dönt, akinek a részére a szolgáltatást teljesítik.
(2) Ha a 2. § szerinti feladat folyamatos ellátást igényel
és várhatóan tartós, egy naptári éven belül összesen legalább három hónapot meghaladó időtartamú, és az erre az
időszakra eső díjazás összege meghaladja a köztisztviselői
illetményalap összegét, megbízási szerződésen alapuló
jogviszony – a 7. § (3) bekezdésének a) pontja szerinti tolmácsolási feladat, illetve a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet szerinti belső ellenőrzési feladat kivételével – a Honvédelmi
Minisztérium szerveinél, a honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó szervezeteknél, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemnél, a HM kabinetfőnöke, a Magyar
Honvédség katonai szervezeteinél a Honvéd Vezérkar főnöke előzetes írásbeli engedélyével létesíthető.
(3) A (2) bekezdés szerinti engedély iránti kérelmet az
1. melléklet szerinti Adatlappal egyidejűleg a HM Központi Pénzügyi és Számviteli Hivatal (a továbbiakban:
HM KPSZH) útján kell előterjeszteni.
(4) A HM KPSZH főigazgatója megvizsgálja a javaslatok pénzügyi teljesíthetőségét, és azt záradékban rávezeti a
felterjesztésre.
5. § Megbízási, valamint vállalkozási szerződésen alapuló
jogviszony létesítésekor alkalmazni kell a megbízott, illetőleg a vállalkozó állományviszonyának megfelelő összeférhetetlenségi és foglalkoztathatósági szabályokat. Másik
honvédelmi szerv személyi állományába tartozók ezen
utasítás szabályai szerint – az egyéb feltételek mellett is –
csak akkor foglalkoztathatók, ha jogszabályban előírt engedélyeztetési, illetve bejelentési kötelezettségeiknek eleget tettek.
6. § (1) Másik honvédelmi szerv személyi állományába tartozó személy megbízási, illetőleg vállalkozási szerződéses
jogviszonyban csak akkor foglalkoztatható, ha a 2. § szerinti feladat vezényléssel, átirányítással, vagy kirendeléssel csak jelentős költségtöbblettel lenne megoldható.
(2) Nem magyar állampolgárokkal megbízási vagy vállalkozási szerződéses jogviszony – a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok és a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi
Egyetem kivételével – az ide vonatkozó jogszabályok
figyelembevételével csak a honvédelmi miniszter engedélyével létesíthető.
7. § (1) A honvédelmi szerv alaptevékenységébe tartozó
szellemi tevékenységet vállalkozási szerződés alapján a
Magyar Honvédség személyi állományán kívüli személlyel vagy más szervezettel (gazdasági társaság, költségvetési szerv stb.) az egyéb feltételek megléte esetén is
csak akkor végeztethet,
a) ha annak költségei nem haladják meg a személyi állománnyal történő elvégeztetésének költségeit, illetve
b) ha annak a személyi állománnyal történő elvégeztetését jogszabály nem teszi lehetővé.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott korlátozás alól a Hjt. 2. §-ának (4) bekezdésében meghatározott
elöljáró parancsnok felmentést adhat, ha a szellemi tevékenység eseti jellegű feladat, és a vállalkozási szerződés
alapján számlázott összeg egy-egy vállalkozó esetében
nem haladja meg az egyszerű közbeszerzési eljárás értékhatárát.
(3) Nem kell alkalmazni az (1) bekezdés a) pontja szerinti korlátozást
a) az állami vezetők, vagy a velük azonos juttatásokra
jogosultak részére végzett személyi tolmácsolás tekintetében, illetve
b) ha a szellemi szolgáltatás beszerzése a közbeszerzési
eljárás keretében a közbeszerzésre vonatkozó jogszabályok alapján történik.
8. § A megbízási, illetőleg a vállalkozási szerződést írásban
kell megkötni. A megbízási, illetőleg a vállalkozási szerződésben a szerződő felek kötelesek nyilatkozni arról,
hogy a foglalkoztatásnak, illetve a díj folyósításának kizáró feltétele nincs.
A megbízottat, vállalkozót megillető díjak megállapítása 9. §
Ezen utasítás alapján folyósítható díjak megállapítása a
kötelezettség vállalására jogosult elöljáró hatáskörébe tartozik.
10. § (1) A megbízási, illetőleg a vállalkozási szerződéses
jogviszony keretében végzett tevékenységek díjazását a
kötelezettségvállalásra jogosult elöljáró az összes körülmény – különösen a feladat bonyolultsága, a végzett munka színvonala – mérlegelése alapján a jogszabályban meghatározott esetleges díjtételekkel és a feladatra jellemző
illetményekkel való összevetés, a piaci viszonyok és a
pénzügyi lehetőségek figyelembevételével, saját hatáskörben állapítja meg.
(2) Ha az adott feladatra, feladatcsoportra, tevékenységre sem jogszabályban, sem más honvédelmi miniszteri rendelkezésben nincs érvényes díjtétel, a megbízott, illetőleg
a vállalkozó díját úgy célszerű megállapítani, hogy előbb
meg kell határozni a feladat jellege által megkívánt iskolai
végzettség, szakképzettség, szakmai tapasztalat, nyelvismeret, illetőleg az egyéb követelmények, elvárások figyelembevételével – jellemzően e kritériumokkal rendelkező
köztisztviselő, közalkalmazott, vagy hivatásos katona, főállásban, teljes munkaidőben történő foglalkoztatás mellett – mennyi az egy munkanapra járó (bruttó) illetmény
összege. Ezt követően meg kell állapítani a megbízás végrehajtásához, illetve a vállalkozó szolgáltatásának teljesítéséhez ténylegesen szükséges időtartamot. Ezeknek az
adatoknak az összevetésével határozható meg a megbízottat, illetőleg vállalkozót megillető díj, figyelemmel annak
költségvonzataira is.
(3) A megbízási szerződéses jogviszonyban foglalkoztatottak részére e tevékenységükkel kapcsolatosan felmerülő költségeket (pl. utazási költség), jogszabályban meghatározott rend szerint meg kell téríteni. Erről a megbízási
szerződésben kell megállapodni.
(4) Amennyiben a honvédelmi szerv részéről a megbízott, illetőleg vállalkozó részére a fizetendő összeg egy
naptári évben (több szerződés esetén ezek együttes öszszege) várhatóan eléri a mindenkori köztisztviselői illetményalap 25-szörösét, a folyósításhoz – a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével – a HM KPSZH főigazgatójának ellenjegyzése szükséges.
Egyes tevékenységek díjazása 11. § A honvédelmi szerveknél a szerzői jogi védelem alá tartozó alkotások (nevelés, oktatás, kiképzés, közművelődés
céljait szolgáló tankönyvek, jegyzetek, számítógépes
programok, alkalmazott grafikai művek stb.) felhasználásáért, illetőleg a mű felhasználására adott engedély fejében
a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szjt.) szabályai szerint – annak eltérő rendelkezése hiányában – a szerző részére díjazást kell megállapítani.
12. § (1) A szerzői jogi védelem alá nem eső munkák [az Szjt.
1. §-ának (4)–(7) bekezdése szerint ilyenek lehetnek: szolgálati könyvek, belső kiadványok megalkotása, szerkesztése, lektorálása, hivatalos ügyiratok fordítása, gépelése
stb.] díjainak megállapítására a 2. melléklet, illetőleg a
15. § szerinti díjtételeket kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti írásos anyagok terjedelmét
a leütés szám (,,n”) alapján kell megállapítani. Egy szerzői
ív alatt 40 000 leütés-számot (,,n”) kell érteni.
13. § (1) A honvédelmi szervek által szervezett és lebonyolított közművelődési, ismeretterjesztő, oktatási és kiképzési
rendezvények, programok, konferenciák előadói részére a
kötelezettségvállalásra jogosult elöljáró, a 9–10. §-okban
foglaltakra figyelemmel, előadói tiszteletdíjat állapít meg.
Tiszteletdíj annak az előadónak állapítható meg, akinek ez
a tevékenység nem munkaköri, szolgálati kötelezettsége,
és az előadás eseti jellegű (nem rendszeres, nem ismétlődő), új, vagy nem közismert ismeretanyagot tartalmaz.
(2) A köztisztviselői illetményalapot meghaladó összegű óránkénti előadói tiszteletdíj kifizetésének ellenjegyzése a HM KPSZH főigazgatójának hatáskörébe tartozik.
(3) A rendszeresen ismétlődő előadások, vagy nem új,
továbbá közismereti anyagot tartalmazó előadások előadói
részére a megbízási díjat az azonos felkészültségű tanári,
oktatói illetményekkel arányosan kell megállapítani.
14. § (1) A honvédelmi szerv alaptevékenysége szerinti (szolgálati) feladatai teljesítése során felmerülő tolmácsolási
feladatokat – különös tekintettel a folyósított nyelvpótlékokra – elsősorban a honvédelmi szerv személyi állományába tartozó személyekkel kell megoldani.
(2) Amennyiben a honvédelmi szerv személyi állományában nincs a tolmácsolás, fordítás végrehajtására alkalmas, megfelelő nyelvtudással rendelkező személy, vagy
van, de vele a feladat a 2. §-ban foglaltakra is figyelemmel
a munkaviszonyból eredő teljesítési kötelezettség keretében nem végezhető el, a honvédelmi szerv parancsnoka
(vezetője) köteles a fordítás és a tolmácsolási igényt – a
feladat teljesítésének helye, ideje, a tolmácsolás szintje és
témája megjelölés mellett – írásban a rendezvényszervezési feladatokat ellátó központi szervnek bejelenteni.
(3) Ha a rendezvényszervezési feladatokat ellátó központi szerv a tolmácsolási, fordítási feladatot nem tudja
végrehajtani, a kötelezettség vállalásra jogosult elöljáró a
honvédelmi szervvel munkaviszonyban nem álló, vagy
másik honvédelmi szervvel munkaviszonyban álló személlyel megköti a megbízási vagy vállalkozási szerződést,
és részére a 2. melléklet szerinti fordítói, illetve a 3. melléklet alapján tolmácsolási díjat állapít meg.
15. § (1) Ügyiratok, táblázatok, kiadványok stb. szövegének
gépírásáért oldalanként a következő díjak állapíthatók meg:
a) diktálás alapján (írógéppel, szövegszerkesztővel)
történő leírás, (kézírással írt) kézirat írógéppel történő átírása esetén oldalanként a köztisztviselői (havi) illetményalap 0,3%-a állapítható meg,
b) a táblázatokat, képleteket, ábrákat tartalmazó szövegrészeket 50%-kal felemelt összeggel lehet díjazni,
c) az idegen nyelven történő gépírás esetén az egyébként megállapítható díj legfeljebb kétszeres összege folyósítható.
(2) A sürgősségi pótdíj az (1) bekezdés a) pontja szerinti
alapösszeg 30%-a.
(3) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában nem említett
egyéb (pl.: biztonsági) követelményekre tekintettel az
(1) bekezdés a) pontja szerinti összeg legfeljebb 50%-kal
felemelhető.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott díjtételek
magukba foglalják az eredeti szöveggel (kézirattal) történő elsődleges egyeztetésért, a gépíró hibájából történő
javításért, újragépelésért járó díjat is.
Záró rendelkezések 16. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a szolgálati, köztisztviselői, közalkalmazotti jogviszonyon és munkaviszonyon kívüli tevékenységek díjazásáról szóló 24/2002.
(HK 11.) HM utasítás, valamint ezen utasítást módosító106/2002. (HK 1/2003.) HM utasítás, 118/2004.
(HK 2/2005.) HM utasítás, 101/2005. (HK 22.) HM utasítás, 40/2006. (HK 10.) HM utasítás.
(2) Az utasítás hatálybalépését követő 90 napon belül az
érintett honvédelmi szerveknél felül kell vizsgálni a tárgy
szerint érintett, hatályos megbízási, vállalkozási szerződéseket, és amennyiben szükséges, ezen utasításban foglaltaknak megfelelően kezdeményezni kell azok módosítását, illetőleg megszüntetését.
(3) A tudományos kutatások rendjéről szóló 76/2002.
(HK 25.) HM utasítás
a) 29. §-ában a „szolgálati, köztisztviselői, közalkalmazotti jogviszonyon kívüli tevékenységek díjazásáról
szóló 24/2002. (HK 11.) HM utasítás 6–7. §-ai” szövegrész helyébe a „szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti
jogviszonyon és munkaviszonyon kívüli tevékenységek
díjazásáról szóló 99/2006. (HK 19.) HM utasítás 10. §-a”
szövegrész,
b) 32. §-ában a „24/2002. (HK 11.) HM utasításban”
szövegrész helyébe a „szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyon és munkaviszonyon kívüli tevékenységek díjazásáról szóló 99/2006. (HK 19.) HM utasításban” szövegrész,
c) 2. számú mellékletében „a szolgálati, köztisztviselői, közalkalmazotti jogviszonyon és munkaviszonyon kívüli tevékenységek díjazásáról szóló 24/2002. (HK 11.)
HM utasításban” szövegrész helyébe a „szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyon és munkaviszonyon kívüli tevékenységek díjazásáról szóló 99/2006.
(HK 19.) HM utasításban” szövegrész
lép. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
48/2012. (VI. 19.) OGY határozata a Roma Integráció Évtizede Program Stratégiai Terve és a Nemzeti Társadalmi Felzárkózási Stratégia – mélyszegénység, gyermekszegénység, romák – összhangjáról szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a Roma Integráció Évtizede Program Stratégiai Terve és a Nemzeti Társadalmi Felzárkózási
Stratégia – mélyszegénység, gyermekszegénység, romák – összhangjáról szóló jelentést elfogadja.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1002/2010. (I. 19.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 17,1 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés
általános tartaléka terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
63/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Láng Judit rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország szófiai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2012. március 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
15/2016. (IV. 26.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 1,05%. 2. § (1) Ez a rendelet 2016. április 27-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 7/2016. (III. 22.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
15/2010. (IV. 22.) IRM rendelete a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagjaira vonatkozó egyes munkáltatói jogkörök gyakorlásáról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés
2. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága, a büntetés-végrehajtási intézetek, intézmények, valamint a fogva
tartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdálkodó szervezetek (a továbbiakban: bv. gazdálkodó szerv)
hivatásos állományú tagjai tekintetében a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 2. számú melléklete szerinti, a büntetés-végrehajtásért felelős
miniszter és a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka (a továbbiakban: országos parancsnok) kiemelt
munkáltatói jogkörébe nem tartozó egyes alacsonyabb szintű munkáltatói jogköröket és az ezek gyakorlására
feljogosított elöljárókat az 1. melléklet tartalmazza. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagjaira vonatkozó egyes munkáltatói jogkörök
gyakorlásáról szóló 9/2004. (III. 30.) IM rendelet. 4. § (1) Az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti a 3. §.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
7/2012. (HK 6.) HM VGHÁT s z a k utasítása a 2012. időközi mérlegjelentések elkészítésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. §-ának (2) bekezdése
alapján – figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet
központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
89/2011. (HK. 12.) HM utasítás 26. § (1) bekezdésére –
a 2012. évi időközi mérlegjelentéseinek elkészítésének
rendjéről a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya kiterjed:
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezetek);
b) a 2012. évi intézményi-, a fejezeti kezelésű előirányzatok-és a HM költségvetési fejezet időközi mérlegjelentéseinek (a továbbiakban: mérlegjelentés) összeállítására.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szervezete
vonatkozásában a jelen szakutasításban foglaltak végrehajtását tegye lehetővé.
3. A HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály az Ávr. 170. § (6) bekezdésében meghatározott feladatok végrehajtása érdekében a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által közzétett űrlapnak megfelelő
formában adatszolgáltatást készít a HM által alapított gazdasági társaságokra és a nonprofit korlátolt felelősségű társaságokra vonatkozóan, melynek egy példányát az Ávr.
170. §-ában foglalt határidőket figyelembe véve a HM
KPH részére megküld.
4. Az Ávr. 170. § (6) bekezdése szerinti, a részesedések
és a részesedések utáni osztalékok alakulására vonatkozó
adatszolgáltatást a KNBSZ és a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) készít.
5. A mérlegjelentések összeállításához szükséges Tájékoztatót, mérlegjelentés garnitúrát, továbbá a mérlegjelentések átadás-átvételének ütemtervét a HM KPH elektronikus úton biztosítja.
6. A honvédelmi szervezetek a mérlegjelentéseket a
Kincstár által rendelkezésre bocsátott és a HM KPH által a
HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer (a
továbbiakban: HM KGIR) szerveren biztosított rögzítő és
ellenőrző program felhasználásával készítik el.
7. Az intézményi mérlegjelentések honvédelmi szervezetnél maradó irattári példányához – a főkönyvi, illetve
analitikus egyezőség igazolása végett – minden esetben
csatolni kell a mérlegjelentés alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat, valamint annak alapját képező, a főkönyvvel egyeztetett analitikus nyilvántartásokat is.
8. Az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000.
(XII. 24.) Korm. rendelet előírásai alapján az előfinanszírozással nyújtott támogatások vonatkozásában az átadott
pénzeszközöket egyéb követelésként kell nyilvántartani
annak elszámolásáig. A támogatott kör szakmai felügyeletét ellátó honvédelmi szervezet a kedvezményezett elszámoltatását követően a felhasználás összegéről a HM
KPH-t 5 napon belül tájékoztatja annak érdekében, hogy a
felhasznált pénzeszköz, mint egyéb követelés kivezetésre
kerüljön és így a mérlegjelentés elkészítéséhez a mindenkor aktuális helyzetnek megfelelő adatok álljanak rendelkezésre.
2. Az intézményi mérlegjelentések összeállítása 9. A HM KPH által a honvédelmi szervezetek részére
készített mérlegjelentések címlapján:
a) a kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó szövegrészt
„készítő” megnevezéssel kell kiegészíteni;
b) a „Készítő, kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó”
személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizs
gálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát, valamint az intézményi mérlegjelentés elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát is fel kell tüntetni.
10. A mérlegjelentést a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII.30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 8. § (2) bekezdésében és
17. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a honvédelmi szervezet vezetője mellett a pénzügyi gazdasági
vezető és a készítő együttesen írja alá.
11. A pénzügyi gazdasági vezető aláírásával igazolja,
hogy a készítő rendelkezésére bocsátott, a mérlegjelentéseket alátámasztó HM KGIR rögzített és az űrlapok kitöltéséhez szükséges egyéb adatok, információk a valódiság
elvének megfelelnek.
12. A készítő személy kivételével az aláírásra kötelezett
személyek bélyegzőlenyomatukkal hitelesítik. Az aláírók
egyértelmű beazonosítása érdekében a neveket olvashatóan – gépelve, vagy nyomtatott betűkkel – is fel kell
tüntetni.
13. A mérlegjelentés egyik példánya a HM KPH-t, másik példánya az aláíró honvédelmi szervezetet illeti meg,
melyeket az érintettek az általános ügyviteli szabályok
szerint nyilvántartásba vesznek.
14. Az MH Honvédkórház:
a) csapat és központi költségvetéséről külön-külön mér
legjelentéseket készít;
b) a nyilvántartási számmal ellátott mérlegjelentés cím
lapján a „Kapcsolattartó, ill. felvilágosítást nyújtó személy” nevét és telefonszámát, valamint a mérlegjelentés
elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát rögzíti;
c) mérlegjelentéseit a 10.-13. pontoknak megfelelően
aláírással látja el, hitelesíti és nyilvántartásba veszi.
15. A KNBSZ a minősített adat védelméről szóló 2009.
évi CLV. törvény előírásai szerint – megfelelő minősítéssel ellátott – mérlegjelentéseket:
a) készít egy-egy példányban;
b) a 10–12. pontokban és a 14. pont b) alpontjában meg
határozottaknak megfelelően aláírással látja el, hitelesíti
és ezt követően – a mérlegjelentés készítésére szolgáló
programból kinyomtatott ellenőrzési listákkal együtt –
egyeztetés és felülvizsgálat céljából bemutatja a HM KPH
részére.
16. A mérlegjelentések átvétele során, azok analitikus alátámasztottságát a HM KPH szúrópróbaszerűen ellenőrzi.
3. A fejezeti kezelésű előirányzatok
mérlegjelentésének összeállítása 17. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodásról szóló mérlegjelentéseket a HM KPH állítja össze.
18. A HM FHH főigazgatója a 8 fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1 beruházás alcímről – a HM KPH által –
összeállított mérlegjelentéseket, mint a gazdálkodó honvédelmi szervezet vezetője, továbbá a 10. pont szerinti készítő és pénzügyi gazdasági vezető – a 11–12. pontok előírásait alkalmazva – írja alá.
4. A HM költségvetési fejezet mérlegjelentésének
összeállítása 19. A HM KPH a felülvizsgált mérlegjelentéseket a
Korm. rendelet 17. § (1) bekezdés b) alpontjában meghatározottaknak megfelelően összesíti és az Ávr. 170. §
(5) bekezdésében meghatározott határidőig – elektronikus
úton – megküldi a Kincstár részére.
20. A 19. pont szerint összesített mérlegjelentéseket a
Korm. rendelet 17. § (3) bekezdésében meghatározott személyek írják alá.
5. Záró rendelkezések 21. Ez a szakutasítás az aláírást követő napon lép hatályba.
22. Hatályát veszti a 2011. évi időközi mérlegjelentések
elkészítésének rendjéről szóló 28/2011. (HK 5.) HM KPH
főigazgatói szakutasítás.
Márki Gábor s. k.,
HM védelemgazdasáért felelős helyettes államtitkár


text:
3/2011. (IX. 26.) NMHH rendelete az elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóinak nemzeti felosztási tervéről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 182. § (3) bekezdés 14. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya:
a) az elektronikus hírközlési szolgáltatókra (a továbbiakban: szolgáltatók),
b) azon felhasználókra, akiket a szolgáltatók az azonosítók használatára a közöttük fennálló előfizetői jogviszony
alapján feljogosítanak (a továbbiakban: számhasználók),
c) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: hatóság), és
d) az elektronikus hírközlő hálózatok működéséhez, az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásához, illetőleg
az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások együttműködéséhez szükséges
azonosítókra
terjed ki. 2. § E rendelet alkalmazásában
1. Beszédcélú elektronikus hírközlő hálózat: olyan nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlő hálózat, amely alkalmas
hálózati végpontok közötti beszédre, továbbá más kommunikációra, és amely belföldi vagy nemzetközi
számozási terven alapuló hívásirányítással lehetővé teszi belföldi és nemzetközi hívások kezdeményezését és
fogadását.
2. Kedvezményes díjazású szolgáltatás: olyan szolgáltatás, amely a számhasználónak vagy az általa információt,
tartalmat nyújtó szolgáltatásnak az elérését a hívó fél számára a normál hívásdíjnál általában kedvezőbb díj
ellenében teszi lehetővé. A kedvezményes díjazású szolgáltatás hívásának díja a hívó fél részére a saját
szolgáltatója által meghatározott, rögzített díj, amely független a hívott fél földrajzi helyétől. A hívott fél a hívás
fogadásáért a saját szolgáltatója által megállapított díjat fizeti, amelynek mértéke függhet attól, hogy a hívást
milyen (helyhez kötött, mobil vagy nemzetközi) hálózatból kezdeményezték.
3. Emelt díjas, díjkorlátmentes szolgáltatás: olyan szolgáltatás, amely a beszédcélú elektronikus hírközlő hálózatból
információt, tartalmat nyújtó szolgáltatások elérését teszi lehetővé. Az emelt díjas, díjkorlátmentes szolgáltatás
igénybevételének díja magában foglalja az információt, tartalmat nyújtó szolgáltatás díját is.
4. Emelt díjas, díjkorlátos szolgáltatás: olyan szolgáltatás, amely a beszédcélú elektronikus hírközlő hálózatból olyan
információs vagy tartalomszolgáltatások elérését teszi lehetővé, amelyek hívása – tekintettel a szolgáltatott
tartalomra és a hívás mérsékelt díjára – nem jelent a kiskorúak védelme érdekében mérlegelendő kockázatot.
Az emelt díjas, díjkorlátos szolgáltatás igénybevételének díja magában foglalja az információt, tartalmat nyújtó
szolgáltatás díját is.
5. Nomadikus beszédcélú szolgáltatás: olyan beszédcélú elektronikus hírközlési szolgáltatás, amely a hívások
kezdeményezése és fogadása céljából a szolgáltatást nyújtó hálózatok tetszőleges hozzáférési pontján elérhető,
azaz a szolgáltatáshoz való hozzáférés nincs egy adott hozzáférési ponthoz rendelve, azonban a szolgáltatás
igénybevétele közben a hozzáférési pont nem változtatható.
3. § (1) Az 1. § d) pontjában meghatározott – az Eht. 188. §-ának 3. pontja szerint az azonosító gazdálkodás körébe eső –
azonosítókat a hatóság köti le, illetőleg jelöli ki külön jogszabályban meghatározott eljárás szerint.
(2) A hatóság jogosult arra, hogy amennyiben nemzetközi kötelezettségek teljesítése érdekében számcsere válik
szükségessé, vagy a piaci igények új szolgáltatás- vagy hálózatkijelölő szám (SHS), vagy új rövid kód bevezetését
indokolják, az érdekeltekkel történő előzetes egyeztetést követően – az azonosítókkal való gazdálkodásra vonatkozó,
az Eht. 55/A. §-ának (1) és (3) bekezdéseiben foglalt elvek megsértése nélkül – ideiglenesen, legfeljebb 6 hónap
időtartamra e rendelet mellékleteiben foglaltaktól eltérő azonosítókat jelöljön ki.
(3) Az azonosítók kijelölési engedély nélkül, valamint a kijelölési engedélyben meghatározottaktól eltérő módon nem
használhatók.
(4) A beszédcélú elektronikus hírközlő hálózatok számozási tervét e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
(5) A nemzetközi mobil előfizető azonosítók felosztási tervét e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(6) Az adattovábbításra használt, számozási terv alapján irányított elektronikus hírközlő hálózatok (a továbbiakban:
adathálózatok) számozási tervét e rendelet 3. melléklete tartalmazza.
(7) Az elektronikus hírközlő hálózatokban alkalmazott jelzéspont kódok felosztási tervét e rendelet 4. melléklete
tartalmazza. 4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
(2) E rendelet
a) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló
2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
b) az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek;
c) a 116-os nemzeti számsík harmonizált közérdekű szolgáltatások harmonizált számai részére történő
fenntartásáról szóló 2007. február 15-i 2007/116/EK bizottsági határozatának
való megfelelést szolgálja.
(3) Ez a rendelet a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming), valamint a
2002/21/EK irányelv módosításáról szóló, 2007. június 27-i 717/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
195/2016. (VII. 13.) Korm. rendelete a térségi, az elővárosi, a városi és a helyi működési engedély alapján, valamint a kisvasút és a múzeumvasút által végzett vasúti személyszállítás részletes feltételeiről.
A Kormány a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 49. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) A térségi, az elővárosi, a városi és a helyi működési engedély alapján végzett, valamint a kisvasút és a múzeumvasút
által nyújtott vasúti személyszállításra (a  továbbiakban együtt: személyszállítás) a  vasúti személyszállítást igénybe
vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a  továbbiakban: 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) 9., 11., 12., 19. és 26.  cikke,
továbbá 20. cikk (1) bekezdése – a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény rendelkezései mellett, azzal
összhangban – e rendelet rendelkezéseivel együttesen alkalmazandóak.
(2) Ha személyszállítást végző vasúti társaság (a  továbbiakban: vasúti társaság) a  személyszállítást más (közúti,
vízi, légi közlekedési) szolgáltatóval együttesen végzi, eltérő rendelkezés hiányában a  vasúti szakaszon végzett
személyszállításra – ideértve a vonatpótló autóbusszal végzett szállítást is – e rendelet előírásait kell alkalmazni.
(3) E  rendeletben az  országos működési engedély alapján végzett vasúti személyszállítás részletes feltételeiről szóló
kormányrendeletben meghatározott fogalmakat kell alkalmazni.
(4) Ha a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvényben meghatározott feltételekkel létrehozott
közlekedésszervező a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvényben meghatározott kijelölő jogszabályban
kapott felhatalmazás alapján vasúti társaság feladatkörébe tartozó tevékenységet lát el, úgy e  rendelet előírásait
a feladatkör tekintetében a közlekedésszervezőre is megfelelően alkalmazni kell.
2. A személyszállítási üzletszabályzat 2. § (1) A  vasúti társaság a  személyszállítási üzletszabályzatban e  rendelet rendelkezéseitől az  utasok hátrányára akkor
térhet el, ha arra e rendelet lehetőséget ad.
(2) A vasúti társaság a személyszállítási üzletszabályzatban meghatározza különösen:
a) a díj ellenében végzett személyszállítási szolgáltatások körét,
b) a személyszállítási szolgáltatás igénybevételének feltételeit,
c) az utasok tájékoztatására vonatkozó szabályokat,
d) a menetjegyek és az utazásra jogosító okmányok felhasználásnak szabályait,
e) a felek jogait és kötelezettségeit,
f ) az útipoggyász, a kézipoggyász és az élő állat szállításának szabályait,
g) az utaspanaszok bejelentésének és kezelésének szabályait,
h) a vasúti társaság felelősségviselésének szabályait,
i) azoknak az  elektronikus adathordozóknak a  felsorolását és tulajdonságait, amelyekre a  menetjegyet,
a helyjegyet, a pótjegyet, a hely- és pótjegyet és a felár bizonylatát ki lehet állítani, valamint
j) a szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos egyéb szabályokat.
(3) A vasúti társaság az általa nyújtott városi vagy helyi személyszállítási szolgáltatásra vonatkozóan
a) az utazás megszakítására vonatkozó jogosultság,
b) az utazás megkezdése napjának szabad megválasztására vonatkozó jogosultság, valamint
c) a menetjegy visszaváltására vonatkozó jogosultság
tekintetében a személyszállítási üzletszabályzatában e rendelet rendelkezéseitől az utasok hátrányára is eltérhet.
(4) A  vasúti társaság a  személyszállítási üzletszabályzat tervezetét a  hivatalos honlapján nyilvánosságra hozza.
A közzétételt követő 15 napon belül arra bárki észrevételt tehet.
(5) A  vasúti társaság az  üzletszabályzatát a  (4)  bekezdés szerinti határidő lejártát követő 15  napon belül a  vasúti
igazgatási szervnek jóváhagyásra nyújtja be. A kérelemhez csatolja a személyszállítási üzletszabályzatra érkezett, el
nem fogadott észrevételeket, valamint azok el nem fogadásának indokolását.
(6) A  vasúti társaság személyszállítási üzletszabályzatát – a  vasúti igazgatási szerv jóváhagyásától számított 8  napon
belül – hivatalos honlapján közzéteszi, valamint biztosítja, hogy azt a  jegypénztárakban papíralapon az  utas
megtekinthesse.
3. A díjszabás 3. § (1) A  vasúti társaság által végzett szolgáltatások díját, a  díj megállapításának módját és feltételeit – a  szolgáltatások
díjaira vonatkozó külön jogszabályok figyelembevételével – a díjszabás tartalmazza.
(2) Ha a  vasúti társaság személyszállítási üzletszabályzatának nem része a  díjszabás, azt honlapján közzéteszi,
a jegypénztáraknál kifüggeszti, valamint kérésre – térítés ellenében – kinyomtatva rendelkezésre bocsátja.
(3) A díjszabás nem tartalmazhat a személyszállítási üzletszabályzattal ellentétes rendelkezéseket.
4. A közforgalmú menetrend 4. § (1) A  közforgalmú menetrend (a  továbbiakban: menetrend) tartalmazza a  közforgalmú személyszállítás legfontosabb
tájékoztató adatait, így különösen:
a) a járatok induló és végállomását, továbbá azokat az állomásokat és megállóhelyeket (a továbbiakban együtt:
állomás), ahol a járat megáll,
b) az  érkezési és indulási időpontokat vagy a  járatok gyakoriságát a  napi első és utolsó járat indulási
időpontjának feltüntetésével, a  nem mindennap közlekedő járatoknál a  közlekedési  napokat, továbbá
a különböző korlátozásokat,
c) a csatlakozási, átszállási lehetőségeket,
d) a legfontosabb kiegészítő szolgáltatásokat, a személyszállításhoz kapcsolódó szolgáltatásokat, valamint
e) a  menetrendi időszak kezdetének és végének időpontját vagy azt, hogy a  menetrend határozatlan
időtartamra szól.
 (2) A  vasúti társaság a  menetrendet a  honlapján közzéteszi és annak az  adott állomást érintő adatokat tartalmazó
kivonatát az  állomásokon jól látható helyen kifüggeszti, és a  menetrendről az  utasokat az  üzletszabályzatban
meghirdetett módokon is tájékoztatja.
(3) A  menetrend ideiglenes vagy végleges megváltoztatásáról az  utazóközönséget a  (2)  bekezdésben meghatározott
módokon legalább 3  nappal a  változás végrehajtását megelőzően tájékoztatni kell. A  vasúti társaság a  változás
közzétételét megelőző 5  nappal a  menetrendváltozás tényéről a  vasúti igazgatási szervet írásban tájékoztatja.
Ha a változásra előre nem látható ok miatt kerül sor vagy kizárólag új vonat forgalomba állását jelenti a többi vonat
menetrendjének, közlekedési időszakának változása nélkül, a  tájékoztatási időközre vonatkozó rendelkezést nem
kell alkalmazni.
(4) A  közszolgáltatási menetrend jóváhagyására jogosult az  üzemeltetési és a  szerződéskötési kötelezettséget
közérdekből, továbbá a  vasúti társaság kezdeményezésére kényszerítő üzemi okból korlátozhatja vagy
felfüggesztheti.
5. Utazáshoz való jog 5. § (1) A  vasúti társaság a  közforgalmú személyszállítási szolgáltatás igénybevételét valamennyi utazni kívánó személy
számára hátrányos megkülönböztetés nélkül lehetővé teszi, ha
a) az utas a személyszállítási üzletszabályzat feltételeit elfogadja, és
b) a szolgáltatás a menetrendben meghirdetett járattal lehetséges.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a vasúti társaság a személyszállítást megtagadhatja, vagy az utast a személyszállításból
kizárhatja, ha az utas
a) botrányosan viselkedik vagy más módon a többi utast magatartásával zavarja,
b) magatartásával a  közlekedés biztonságát, utastársai testi épségét, egészségét, a  járműnek vagy
berendezéseinek épségét veszélyezteti,
c) a szolgáltatást jogosulatlanul veszi igénybe és menetjegyet az ellenőrzéskor sem vált,
d) menetjegyét, illetve kedvezmény igénybevételére jogosító igazolványát – felhívás ellenére – nem mutatja fel,
e) ruházatával, poggyászával vagy más módon a  járművet, utastársai ruházatát vagy az  utasok poggyászát
beszennyezheti,
f ) a járműbe kézipoggyászként be nem vihető tárgyat visz, valamint
g) a menetdíj, a menetdíj-különbözet vagy a pótdíj megfizetését megtagadja.
(3) A  vasúti társaságot abban az  esetben is megilleti a  már megtett útra járó menetdíj és pótdíj, ha az  utast
– a (2) bekezdésben meghatározottak alapján – az utazásból kizárta. Ha a felszállási állomás kétséget kizáróan nem
bizonyítható, az utas szempontjából felszállási állomásnak a járat indulási állomását kell tekinteni.
(4) A  vasúti társaság – a  14.  §-ban meghatározott kivétellel – a  (2)  bekezdésben meghatározottak ellenére is köteles
biztosítani a  továbbutazás lehetőségét az  útközben orvosi ellátásra szoruló személy részére a  legközelebbi olyan
állomásig, ahol a szükséges egészségügyi ellátásban részesülhet.
6. Menetjegy 6. § (1) A  menetjegyen az  1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I.  melléklet 7.  cikk (2)  bekezdésében
felsoroltakon túl fel kell tüntetni:
a) az igénybe vehető személyszállítási szolgáltatás megnevezését,
b) a fizetett menetdíj összegét és annak adótartalmát,
c) az elszámolásnál alkalmazott kedvezmény mértékét vagy jogcímét,
d) érvényességének tartamát,
e) több személy részére kiadott menetjegy esetében az utasok számát, valamint
f ) többszöri utazásra kiadott menetjegy esetében az utazási lehetőségek jellegét, számát vagy időtartamát.
(2) Az utazási igazolványra az (1) bekezdés b)–c) és e)–f ) pontjában meghatározott előírásokat nem kell alkalmazni.
 (3) A  meghatározott járatra érvényesített menetjegy csak a  rajta feltüntetett járaton érvényes. Az  egyszeri vagy
többszöri utazásra kiadott menetjegy csak arra az utazási viszonylatra és időtartamra érvényes, amelyre kiadták vagy
érvényesítették.
(4) A különböző menetjegyfajták kezelésére, érvényesítésére, felhasználhatóságának időbeli és térbeli hatályára, illetve
a kedvezmények igénybevételének szabályaira vonatkozó részletes feltételeket a vasúti társaság a személyszállítási
üzletszabályzatában állapítja meg.
(5) Az  utasnak a  menetjegyet az  1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I.  melléklet 9.  cikk
(1) bekezdésében meghatározottakon túl a vasúti társaság által az utazási jogosultság ellenőrzése céljából kijelölt
területen való tartózkodás tartama alatt meg kell őriznie, és a  vasúti társaság által jegyvizsgálatra és menetjegyellenőrzésre feljogosított személy részére – a  kedvezményes jegyváltásra jogosító igazolvánnyal együtt – fel kell
mutatnia, kérésre át kell adnia.
(6) A  névre szóló menetjeggyel csak az  arra jogosult utazhat. A  nem névre szóló menetjegy mindaddig másra
átruházható, ameddig azzal az utazást nem kezdték meg.
(7) Ha az utas – annak ellenére, hogy a felszállási állomáson a menetjegyváltási lehetőséget a vasúti társaság biztosítja
vagy a  menetjegyváltást a  járművön lehetővé teszi – érvényes menetjegy nélkül utazik, továbbá ha a  járaton
az üzletszabályzatban meghatározott utazási szabályokat megszegi, a menetdíjon felül pótdíjat is köteles fizetni.
(8) A  (7)  bekezdés alkalmazása szempontjából egy felszállási állomásnak tekintendő a  különböző helyi járatok által
igénybe vett, azonos elnevezésű megállóhelyeket magába foglaló közlekedési csomópont.
(9) A  14.  § (2)  bekezdésében meghatározottak kivételével, ha a  vasúti társaság a  járműre történő fel- és leszállásra
kijelölt peronon vagy a  járművön nem biztosítja a  menetjegyvásárlás lehetőségét, köteles a  közlekedési
csomóponton belüli legközelebbi jegyváltási lehetőségről az utasokat a helyszínen tájékoztatni.
7. Az utasok tájékoztatása 7. § (1) A  vasúti társaság – Budapesten a  vasúti társaság vagy a  közlekedésszervező – az  utasok tájékoztatását
kiadványokkal, hirdetményekkel – ideértve a  hivatalos honlapján, mobiltelefonos alkalmazással, sms-szolgáltatás
útján közzétett hirdetményeket is –, a kiszolgáló személyzet szóbeli tájékoztatásával, információs berendezésekkel,
szükség szerint információs szolgálattal biztosítja.
(2) A  vasúti társaság – Budapesten a  vasúti társaság vagy a  közlekedésszervező – az  utasokat jogaikról,
kötelezettségeikről, az  igénybe vehető szolgáltatásokról, különösen az  esetleges forgalmi zavarokról tájékoztatja.
Ennek érdekében az  állomásokon vagy a  járműveken jól látható helyen kifüggeszti az  utazási feltételeket és
a  menetrendi kivonatot. A  vasúti társaság a  járatok érkezési, indulási és tartózkodási idejéről, továbbá a  járat
kimaradásáról vagy késéséről a kiszolgáló személyzet, illetőleg az állomási tájékoztatási rendszer útján folyamatos
tájékoztatást nyújt.
8. A felek jogai és kötelezettségei 8. § (1) A  vasúti társaság az  1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I.  melléklet 6.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározottakon túl köteles az  utast a  személyszállítási üzletszabályzatban meghatározottak feltételek szerint
a célállomásra szállítani.
(2) Az  utas jogosult a  járaton utazni, a  kiszolgáló létesítményeket, berendezéseket használni, valamint
a személyszállításhoz kapcsolódó szolgáltatásokat igénybe venni.
(3) Az  utas a  menetrendben meghatározottak és a  személyszállítási üzletszabályzat előírásainak megfelelő
szolgáltatások igénybevételére jogosult.
(4) Ha a  vasúti társaság az  utazást egyes járatokon felár megfizetéséhez köti, utazásra csak az  jogosult, aki az  adott
járatra érvényesített pótjeggyel vagy helyjeggyel rendelkezik.
(5) Az utas csak az állomásokon szállhat fel és le a járműről.
 (6) Az utas a személyszállítás – így különösen fel- és leszállás, várakozás, utazás – során tartózkodni köteles a közlekedés
biztonságát, a  közlekedési eszközök, az  utaskiszolgáló létesítmények és berendezések épségét veszélyeztető,
az utastársak kényelmét és nyugalmát zavaró magatartástól.
(7) Az  állomáson való tartózkodásra, a  járművön való elhelyezkedésre és az  utazás alatti magatartásra vonatkozó
szabályokat a vasúti társaság az üzletszabályzatba foglalja, amelynek kivonatát – utazási feltételként – a  járműben
vagy az állomásokon jól látható helyen kifüggeszti.
9. A személyszállítási szolgáltatás akadályoztatása 9. § (1) A 14. § (4) bekezdésében meghatározott kivétellel a forgalmi akadályról az utazóközönséget az érintett állomásokon
a vasúti társaság – Budapesten a vasúti társaság vagy a közlekedésszervező – tájékoztatni köteles. Az utas kérésére,
a  térségi, helyi és elővárosi járatok 15 percet meghaladó késéséről, valamint az  akadály tényéről és időtartamáról
a vasúti társaság igazolást ad.
(2) A  vasúti társaság a  forgalmi akadály során követendő eljárást, a  menetjegy érvényessége módosításának vagy
érvénytelenítésének, továbbá az  igazolás kiadásának részletes szabályait a  személyszállítási üzletszabályzatban
határozza meg.
10. Szerződéstől való elállás 10. § (1) E § rendelkezéseit a térségi működési engedély alapján végzett vasúti személyszállításra kell alkalmazni.
 (2) Az utas – ha az utazást nem kezdte meg – a menetjegyet annak érvényességi idején belül a  felszállási állomáson
bármikor visszaválthatja.
 (3) A helyjegy és a pótjegy visszaváltására az utas a vonat menetrend szerinti indulását legalább 1 órával megelőzően
jogosult.
 (4) Ha az utas az utazás megkezdését követően, a célállomást megelőző állomáson a továbbutazásról lemond, jogosult
a menetdíj-különbözet visszatérítésére.
 (5) A  visszatérítésekor a  vasúti társaság a  személyszállítási üzletszabályzatban meghatározott mértékű, de
a visszatérítés összegének 20%-át meg nem haladó mértékű kezelési költséget számíthat fel.
 (6) A visszaváltás és a visszatérítés részletes feltételeit a vasúti társaság a személyszállítási üzletszabályzatban állapítja
meg. 11. Kézipoggyász, babakocsi, kerékpár 11. § (1) A  vasúti társaság a  személyszállítási üzletszabályzatban határozza meg a  kézipoggyász, babakocsi és a  kerékpár
tömeg- és mérethatárait, a  csomagolásának és a  kocsiban való elhelyezésének módját. A  vasúti társaság
a  személyszállítási üzletszabályzatban a  személyes használat körébe közvetlenül nem tartozó, továbbá különösen
értékes tárgyak szállítását kizárhatja vagy további feltételekhez kötheti.
(2) A  fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személy kerekesszékére és egyéb mozgást segítő eszközére
a kézipoggyász legnagyobb tömegére és mérethatárára vonatkozó rendelkezések nem alkalmazandók.
12. Élő állat szállítása 12. § (1) Élő állat kézipoggyász méretet meg nem haladó zárt szállítóeszközben szállítható, amely biztosítja, hogy az élő állat
az utazás során nem szabadul ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottaktól eltérően, a kutya zárt szállítóeszköz nélkül, szájkosárral és pórázon vezetve
szállítható. Az utasnak rendelkeznie kell a kutya oltási bizonyítványával, és kérésre azt a vasúti személyzetnek fel kell
mutatnia.
(3) Az élő állat szállítására vonatkozó egyéb szabályokat a vasúti társaság személyszállítási üzletszabályzatában állapítja
meg, és indokolt esetben az élő állat szállítását további feltételekhez kötheti.
13. Különvonat 13. § (1) A vasúti társaság köteles a különvonatokat a tájékoztató hirdetményben vagy a megrendelővel írásban megkötött
szerződésben közölt indulási állomásra kiállítani, és az utasokat a célállomásra szállítani.
(2) A különvonat közlekedtetésének szabályait a vasúti társaság a személyszállítási üzletszabályzatban határozza meg.
14. Városi működési engedély alapján végzett vasúti személyszállítási szolgáltatásra vonatkozó eltérő
rendelkezések
14. § (1) A  vasúti társaság lakott területen kívül az  5.  § (2)  bekezdésben meghatározottak ellenére is köteles biztosítani
a  továbbutazás lehetőségét az  útközben orvosi ellátásra szoruló személy részére a  legközelebbi olyan állomásig,
ahol a  szükséges egészségügyi ellátásban részesülhet. Lakott területen belül a  járművezető közvetlenül vagy
a  diszpécser szolgálaton keresztül mentőt hív az  útközben orvosi ellátásra szoruló személyhez és a  járművezető
–  vagy metró esetében a  helyszínen szolgálatot teljesítő diszpécser – a  mentőt a  helyszínen megvárja.
A továbbutazás a  legközelebbi állomásra csak akkor kötelező, ha a mentő kiérkezése a  rosszullét helyszínére nem
biztosítható.
(2) A  6.  § (9)  bekezdésétől eltérően, ha a  vasúti társaság a  járműre történő fel- és leszállásra kijelölt peronon vagy
a  járművön nem biztosítja a  menetjegyvásárlás lehetőségét, köteles a  legközelebbi jegyváltási lehetőségről
az utasokat a helyszínen tájékoztatni.
(3) A 8. § (5) bekezdésében meghatározott eseteken túl, ha forgalmi akadály miatt a villamos hosszabb ideig nem tud
a  megállóhelyre beállni és az  utasok biztonságos leszállása a  megállóközben is megoldható, akkor a  járművezető
vagy a  helyszíni zavarelhárító felügyelete alatt az  utasok elhagyhatják a  járművet és gyalog folytathatják útjukat
vagy átszállhatnak a pótlásra érkezett másik járműre.
(4) A  9.  § (1)  bekezdésétől eltérően a  forgalmi akadályról az  utazóközönséget az  elektronikus kijelzővel vagy
hangosítással felszerelt megállóhelyeken a vasúti társaság tájékoztatni köteles.
15. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
16. § (1) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően jóváhagyásra benyújtott személyszállítási üzletszabályzatokra
kell alkalmazni.
(2) A  vasúti társaság e  rendelet rendelkezéseinek megfelelő személyszállítási üzletszabályzatát vagy annak
módosítását legkésőbb 2016. december 1-jéig köteles jóváhagyásra benyújtani a  vasúti igazgatási szervhez.
Ha a személyszállítási üzletszabályzat módosítására csak e rendelet előírásainak való megfelelés érdekében kerül sor,
az eljárás díjtalan.
17. § Ez a  rendelet – a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012.  évi XLI.  törvénnyel és annak 49.  § (1)  bekezdés
c)  pontjában, valamint a  vasúti közlekedésről szóló 2005.  évi CLXXXIII.  törvény 88.  § (1)  bekezdés 2–3.  pontjában
meghatározott felhatalmazás alapján kiadott kormányrendeletekkel együtt – a vasúti személyszállítást igénybe vevő
utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
18. § Hatályát veszti a térségi, az elővárosi és a helyi működési engedély alapján végzett vasúti személyszállítás részletes
feltételeiről szóló 270/2009. (XII. 1.) Korm. rendelet.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
3/2017. (I. 5.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján az Ős-Dráva Program megvalósításával kapcsolatos
feladatok irányítására és összehangolására 2016. december 16. napjától 2017. június 15. napjáig Tiffán Zsoltot
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében
a) összehangolja az Ős-Dráva Program végrehajtását,
b) ellátja az Ős-Dráva Program hosszú és rövid távú terület- és vidékfejlesztési stratégiai terv kidolgozásával
kapcsolatos feladatokat,
c) felügyeli és koordinálja az Európai Unió 2014–2020 közötti tervezési és programozási időszakára való sikeres
felkészülés érdekében az Ős-Dráva Programot érintő tervezési feladatok elvégzését, biztosítja az Ős-Dráva
Program kormányzati céljainak a fejlesztési ügyekben történő megjelenítését és érvényesítését,
d) elkészíti a fejlesztések státusza előkészítettségének elemzését, valamint ütemezését,
e) elkészíti a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát,
f ) ellátja a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés),
g) az érintett szervektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet, a kapcsolódó dokumentumokba
– a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot kérhet, az érintett
szervektől, szervezetektől, azok vezetőitől jelentést, beszámolót kérhet.
3. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter a fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt
közszolgáltatásokért felelős államtitkár útján irányítja.
(2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1/2010. (I. 8.) ME határozata szakállamtitkár megbízatásának megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 59. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva megállapítom, hogy
Marsi Erikának, a Pénzügyminisztérium szakállamtitkárának e megbízatása – lemondásával – 2010. január 8-ai hatállyal
megszűnik. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
336/2019. (VIII. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi
LV. törvény 9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/624/9/2019. számú előterjesztésére –
Krstic Aleksija (születési hely, idő: Yerushalayim [Izrael], 2008. október 17.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2017. (III. 3.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2017. kiadási előirányzatainak felhasználási szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
28.  § (1)  bekezdésére figyelemmel – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  §
2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró államháztartásért felelős miniszter egyetértésével – a  következő utasítást
adom ki:
1. Jelen utasítás alkalmazási köre a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapnak a  Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet LXII. fejezetében megállapított kiadási előirányzataira
(a továbbiakban: előirányzatok) terjed ki.
2. Az előirányzatok felhasználásának szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. A jelen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
5. Hatályát veszti a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2016. évi kiadási előirányzatainak felhasználási
szabályairól szóló 15/2016. (VII. 5.) NKFIH utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
193/2019. (VII. 30.) Korm. rendelete a honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlói körébe tartozó gazdasági társaságnak a honvédelmi, rendvédelmi, nemzetbiztonsági, valamint egyéb állami fegyveres szervek irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségeiről.
A Kormány a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés v) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az 1. mellékletben kijelölt gazdasági társaságot, az ott meghatározott termékek és szolgáltatás tekintetében ellátási
kötelezettség terheli
a) a honvédelmi szervezetek,
b) a rendvédelmi szervek,
c) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és
d) a magyar állam többségi tulajdonában álló gazdasági társaság fegyveres biztonsági őrsége
vonatkozásában.
2. § Az 1.  § a)–c)  pontjában meghatározott szervek irányítását ellátó miniszter és az  1.  § d)  pontjában meghatározott
gazdasági társaság felett tulajdonosi jogokat gyakorló (a továbbiakban együtt: irányító kormánytag) minden
év július 30-ig írásban tájékoztatja a  Nemzetbiztonsági Kabinetet (a továbbiakban: Kabinet) az  1.  melléklet
szerinti termékeket és szolgáltatást érintő, következő évre tervezett, valamint a  beszerzés évét követő két év
vonatkozásában előre jelezhető – a termék vagy szolgáltatás főbb műszaki jellemzőit is tartalmazó – igényeiről.
3. § Az 1.  mellékletben kijelölt gazdasági társaság felett tulajdonosi jogokat gyakorló miniszter (a továbbiakban:
miniszter) a  2.  §-ban foglaltak ismeretében, minden év szeptember 30-ig tájékoztatást ad a  Kabinet részére
az  1.  melléklet szerinti termékek és szolgáltatás tekintetében a  következő év vonatkozásában fennálló gyártási
kapacitásokról, tartozékok és szolgáltatás elérhetőségéről, valamint a tervezett egységárakról.
4. § Az irányító kormánytag a  3.  §-ban foglaltak ismeretében, minden év november 30-ig tájékoztatja a  minisztert
az 1. melléklet szerinti termékekre és szolgáltatásra vonatkozó következő évi tényleges beszerzési igényekről.
5. § Az irányító kormánytag a  4.  §-ban foglalt beszerzési igényt meghaladóan, év közben felmerülő,
az  1.  melléklet szerinti termékekre és szolgáltatásra vonatkozó esetleges többletigényről tájékoztatja a  minisztert,
aki intézkedik az igénynek az 1. mellékletben kijelölt gazdasági társaság általi teljesíthetőségének megvizsgálásáról,
és a vizsgálat eredményéről 10 munkanapon belül tájékoztatja az irányító kormánytagot.
6. § Az 1. § a)–d) pontjában meghatározott szervek az 1. melléklet szerinti termékek és szolgáltatás megrendelése során
megvizsgálják az Európai Unió működéséről szóló szerződés 346. cikke szerinti feltételek fennállását.
7. § A Kormány az  1.  mellékletben kijelölt gazdasági társaságot rendvédelmi szervvel szemben fennálló ellátási
kötelezettsége alól a Kabinet előterjesztése alapján mentesítheti.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § Az irányító kormánytag
a) az 1.  melléklet szerinti termékek és szolgáltatások tekintetében a  2019. évre fennálló igényekről,
szervezetenkénti bontásban, valamint
b) az 1. melléklet szerinti termékek rendszeresítésének és alkalmazásba vételének feltételeiről
az e rendelet hatálybalépését követő 30. napig tájékoztatót nyújt be a Kabinet részére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2016. (IV. 13.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) Szolgáltató Iroda Budapestre történő telepítéséről és jogállásáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az emberi erőforrások minisztere előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és az  Egészségügyi Világszervezet (WHO) Szolgáltató Iroda Budapestre
történő telepítéséről és jogállásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, az emberi erőforrások miniszterét és az  igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
502/2018. (XI. 28.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Gál Juditot 2019. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. november 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök