text:
277/2003. (XII. 24.) Korm. rendelete a referenciaajánlatokról, hálózati szerződésekről, valamint az ezekkel kapcsolatos eljárások részletes szabályairól.
A Kormány az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi
C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 182. §-a (2) bekezdésének h) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Hatály 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a Nemzeti Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban:
NHH),
b) az elektronikus hírközlési szolgáltatókra (a továb
biakban: szolgáltatók), így különösen a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatókra,
c) az előfizetőre. (2) Az e rendeletben foglalt rendelkezéseket az Eht.
hatálybalépésekor jelentős piaci erővel rendelkező elektronikus hírközlési szolgáltatók szerződéseikben és a referenciaajánlataikban az Eht. 168. §-ának (1) bekezdésében
meghatározott időpontig kötelesek alkalmazni.
(3) Az e rendeletben foglalt rendelkezéseket az Eht.
hatálybalépésekor elektronikus hírközlési szolgáltatás
nyújtásához szükséges elektronikus hírközlő hálózat tulajdon- vagy használati jogával rendelkező szolgáltatók az
Eht. 168. §-ának (1) bekezdésében meghatározott időpontig kötelesek alkalmazni.
(4) Az Eht. 168. §-ának (1) bekezdésében meghatározott időpontot követően a Nemzeti Hírközlési Hatóság
Tanácsa (a továbbiakban: Tanács) a referenciaajánlatok és
a hálózati szerződések tartalmával kapcsolatos kötelezettségeket az Eht. 54. §, 55. §, 56. § és 64. §-a szerint hozott
határozatában állapítja meg.
2. § (1) Amennyiben a Tanács határozatával megállapítja,
hogy a kötelezett szolgáltató összekapcsolási, hozzáférési,
illetve helyi hurok átengedésére irányuló szerződés kötésére már nem kötelezett, a határozat jogerőre emelkedésé
nek napjától a kötelezett szolgáltató a hálózati szerződést
az Eht. 61. §-ának (2) bekezdése szerint felmondhatja.
(2) Amennyiben a Tanács határozatával megállapítja,
hogy a kötelezett szolgáltató már nem jelentős piaci erővel
rendelkező szolgáltató, azonban az Eht. 64. §-ának
(1)—(2) bekezdése alapján megállapítja, hogy hálózati
szerződéskötési kötelezettség feltételei fennállnak, a határozat jogerőre emelkedésének napjától, a kötelezett szolgáltató a hálózati szerződés módosítását kezdeményezheti
a Tanács határozata szerint.
(3) A Tanács az Eht. 64. §-a alapján hozott határozatában jogosult a hálózati szerződés tartalmára vonatkozó
feltételeket előírni, így különösen a hozzáférési, illetve
összekapcsolási hálózati végpontok és azok szintjei, valamint a műszaki és üzemeltetési feltételek tekintetében.
A hálózatok együttműködésének minimális szintű biztosítása és a felhasználók választási lehetőségének növelése
érdekében a Tanács figyelembe veheti a műszaki és üzemeltetési feltételek előírásakor a CEN, CENELEC, ETSI,
illetve ennek hiányában az ITU, ISO és IEC által elfogadott
szabványokat, illetve meghatározásokat már azt megelőzően is, hogy ezek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetésre kerülnek.
Értelmező rendelkezések 3. § (1) E rendeletre vonatkozó általános fogalmak a következők:
1. berendezés alkalmassági vizsgálat: helyi hurok részleges átengedése esetén a jogosult szolgáltató által a kötelezett szolgáltató telephelyén elhelyezett, a korábbiakban
nem vizsgált és a referenciaajánlatban megadott berendezésválasztékban nem szereplő, az érintett elektronikus hírközlési szolgáltatáshoz szükséges elektronikus hírközlő
berendezés és kapcsolódó eszköz alkalmasságának vizsgálata;
2. csatlakozónyaláb szolgáltatás: transzparens átviteli út
szolgáltatása, amelyen a két hálózat egy-egy — összekapcsolási, illetőleg hozzáférési szolgáltatás nyújtására és
igénybevételére kialakított — hálózati végpontjának csatlakoztatása megvalósul. Fajtái a közelvégi, illetve a túlvégi
csatlakozónyaláb szolgáltatás;
3. előrendelés: a szerződéskötést megelőző eljárás,
amelynek keretében a jogosult szolgáltató a helyi hurkon
nyújtható szolgáltatások felmérése céljából hozzáférhet a
kötelezett szolgáltató 20. § (2) és (5) bekezdésében meghatározott hálózati információihoz;
4. eszközhasználat: a kötelezett szolgáltató és a jogosult
szolgáltató által az elektronikus hírközlő eszköz (ide nem
értve az elektronikus hírközlő végberendezést) alkalmazására, illetve megosztott vagy kizárólagos használatára vonatkozó hálózati szerződésben rögzített jogosultság;
5. forgalmi adatok átadása: a 10. § (5) bekezdésében
meghatározott szolgáltatás;
6. jogosult szolgáltató: az az elektronikus hírközlési
szolgáltató, amely hálózati szerződés kötését kezdeményező ajánlatot tesz a kötelezett szolgáltatónak, vagy amely
referenciaajánlat alapján kezdeményezi szerződés kötését;
7. hálózati alapszolgáltatások: hálózati szolgáltatások,
különösen a 2. számú mellékletben meghatározott összekapcsolási, hozzáférési szolgáltatások;
8. helyi hurok frekvenciaterve: a hálózat egységének
megőrzése, valamint a kis és nagy sávszélességű szolgáltatások minőségének védelme érdekében a helyi hurokban
alkalmazott digitális átviteli eszközökre megállapított és
adott kábeltípusra vonatkozó műszaki követelmény;
9. helyszín: a helymegosztási szolgáltatás helyét jelöli,
ahol többek között az elektronikus hírközlő eszközök,
kábelkötések elhelyezésre kerülnek;
10. kiegészítő szolgáltatások: hálózati alapszolgáltatások nyújtásához nélkülözhetetlen szolgáltatások, így különösen helymegosztási szolgáltatások, közvetítőválasztási
szolgáltatások, csatlakozónyaláb szolgáltatás, közös eszközhasználat, számlázási szolgáltatások, műszaki vizsgálatok, átadás-átvételi vizsgálatok;
11. kötelezett szolgáltató: az az elektronikus hírközlési
szolgáltató, amelyre nézve az NHH megállapította szerződéskötési kötelezettség feltételeinek teljesülését, továbbá
amely szolgáltatóra jogszabály szerződéskötési kötelezettséget állapított meg, valamint amely szolgáltatóra az NHH
vagy jogszabály referenciaajánlat közzétételi kötelezettséget állapított meg;
12. közvetítő-előválasztás beállítása: szolgáltatás, amely
során a kötelezett szolgáltató helyi központjában előválasztott közvetítő szolgáltatóként beállítja a jogosult
szolgáltatót a közvetítő előválasztással élő előfizető vonatkozásában, az előfizető által igényelt hívástípusokra;
13. közvetítőválasztó előtét beállítása: szolgáltatás,
amely során a kötelezett szolgáltató saját hálózatában elvégzi a jogosult szolgáltató számára kiadott szolgáltatóválasztó előtét használatához szükséges forgalomirányítási
beállításokat;
14. hálózati végpont: az a fizikai és logikai csatlakozási
pont vagy rádiós csatlakozási felület, amelyen keresztül a
szolgáltató összekapcsolást vagy hozzáférést nyújt egy
elektronikus hírközlő hálózathoz;
15. próbaüzem: olyan nem kereskedelmi üzemi időszak,
amely átengedés esetén, az átengedett hurkon alkalmazott
átviteli módszer használhatóságának és az ugyanazon kábelen működő többi hurok üzemére gyakorolt hatásának
vizsgálata, és a szolgáltatók együttműködési folyamatainak
kialakítása folyik;
16. próbavizsgálat: a vállalt hálózati szolgáltatások biztosíthatóságának és a hálózatok együttműködésének ellenőrzését szolgáló célműszerrel, illetve összekapcsolás esetén üzemi körülmények szimulálásával megvalósított műszaki vizsgálat;
17. részletes helyi hurok alkalmassági vizsgálat: olyan
műszaki vizsgálat, amely során megállapítják, hogy az adott
helyi hurok alkalmas-e szélessávú szolgáltatás nyújtására,
illetve zavar-e már meglévő egyéb szolgáltatást;
18. számozási terület: az ANFT-ben földrajzi körzetként vagy az Eht. hatálybalépésekor más jogszabályban
földrajzi számozási területként, illetve a Tanács határozatában meghatározott földrajzi terület;
19. túlvégi összekapcsolás: olyan különleges összekapcsolás, amely esetében az összekapcsolás a jogosult szolgáltató telephelyén lévő ponton történik, s a helymegosztást
a jogosult szolgáltató biztosítja, a kötelezett szolgáltató
elektronikus hírközlő eszközeinek üzemeltetési feltételeivel együtt;
20. üzembe helyezési vizsgálat: olyan műszaki vizsgálat,
amelynek célja az, hogy az érintett hálózatok valóságos, de
kereskedelmi forgalmat még nem bonyolító összekapcsolásával, műszeres vizsgálatok és/vagy próbahívások útján
ellenőrizzék a felek, hogy e rendeletnek megfelelőn előírt
vagy vállalt kötelezettségeket a felek teljesítik-e. A vizsgálatok az átviteltechnikai paraméterek teljesítésére, a jelzésrendszeri és üzemviteli együttműködésre, a szám- és
azonosító használatra, valamint a szerződésben vállalt forgalmi, támogató és kiegészítő szolgáltatások teljesítésére
terjednek ki.
(2) A hálózati hozzáférési, összekapcsolási szolgáltatásokra vonatkozó fogalmak a következők:
1. Összekapcsolási forgalmi szolgáltatások különösen:
végződtetés forgalmi szolgáltatás, híváskezdeményezés
forgalmi szolgáltatás, tranzit forgalmi szolgáltatás, bérelt
vonali összekapcsolási szolgáltatás.
1.1. Végződtetés forgalmi szolgáltatás: a hívás továbbítása az összekapcsolási pontról a hívott előfizető hozzáférési
pontjára.
1.2. Híváskezdeményezés forgalmi szolgáltatás: a hívás
továbbítása a hívó előfizető hozzáférési pontjáról az öszszekapcsolási pontig.
1.3. Tranzit forgalmi szolgáltatás: a hívás továbbítása
egyik összekapcsolási pontról a másik összekapcsolási
pontra.
1.4. Bérelt vonali összekapcsolási szolgáltatás: féláramkör bérelt vonali összekapcsolási szolgáltatás, kétvégű bérelt vonali összekapcsolási szolgáltatás.
1.4.1. Féláramkör bérelt vonali összekapcsolási szolgáltatás: az egyik szolgáltató a távközlő hálózatában az öszszekapcsolási pontig egy áramkörszakaszt nyújt és a másik
szolgáltató hálózatában az összekapcsolási ponttól egy
áramkörszakaszt vesz igénybe bérelt vonali szolgáltatás
nyújtása érdekében.
1.4.2. Kétvégű bérelt vonali összekapcsolási szolgáltatás:
a szolgáltató a két összekapcsolási pontján a másik szolgáltató távközlő hálózatában vesz igénybe ezen összekapcsolási pontoktól egy-egy áramkörszakaszt bérelt vonali szolgáltatás nyújtása érdekében.
2. Hozzáférési forgalmi szolgáltatások különösen: Internet híváskezdeményezés forgalmi szolgáltatás, Internet
számfordítás hozzáférési forgalmi szolgáltatás, Internet
közvetlen hozzáférési forgalmi szolgáltatás helyi hurok
átengedése, bitfolyam hozzáférési szolgáltatás, helyi bitfolyam hozzáférési szolgáltatás.
2.1. Internet híváskezdeményezés forgalmi szolgáltatás:
Internet szolgáltatás elérésére irányuló hívás továbbítása a
hívó előfizető hozzáférési pontjáról a közvetítőválasztással
választott közvetítő szolgáltató összekapcsolási pontjáig
költségalapú díj vagy átalánydíj ellenében.
2.2. Internet számfordítás hozzáférési forgalmi szolgáltatás: Internet szolgáltatás elérésére irányuló hívás átadása
az előfizetői hívásnak az Internet szolgáltató hálózati hozzáférési pontjához történő továbbítását az Internet szolgáltatóval való megállapodás alapján végző közvetítő szolgáltatónak.
2.3. Internet közvetlen hozzáférési forgalmi szolgáltatás:
Internet szolgáltatás elérésére irányuló hívás továbbítása a
hívó előfizető hozzáférési pontjáról az Internet szolgáltató
hálózati hozzáférési pontjáig közvetítő szolgáltató közreműködése nélkül.
2.4. Helyi hurok átengedése: a kötelezett szolgáltató tulajdonában lévő helyi hurokhoz vagy helyi alhurokhoz való
hozzáférés biztosítása valamely jogosult számára. A helyi
hurok teljes átengedése a helyi hurok vagy helyi alhurok
teljes frekvenciasávja használatának átengedését, míg a
helyi hurok részleges átengedése a kötelezett által igénybe
vett frekvenciasávon felüli frekvenciasáv átengedését
jelenti.
2.5. Bitfolyam hozzáférési szolgáltatás: kétirányú, nagysebességű digitális hálózati szolgáltatás, amelynek során a
kötelezett aktív hálózati eszközeinek átviteli kapacitását
engedi át, illetve osztja meg a jogosult szolgáltatóval.
2.6. Helyi bitfolyam hozzáférési szolgáltatás: olyan bitfolyam hozzáférési szolgáltatás, ahol a hálózati eszköz alatt
a helyhez kötött telefonhálózatban lévő, a helyi hurokhoz
csatlakozó és annak forgalmát multiplexáló, illetve demultiplexáló eszköz (pl. DSLAM) értendő. A helyi hurkot
továbbra is a kötelezett használhatja szolgáltatás nyújtására.
3. Digitális televíziós hozzáférési szolgáltatás: hozzáférés
digitális televízió szolgáltatáshoz feltételes hozzáférést
biztosító rendszerekhez így különösen az alkalmazási
program interfész szolgáltatás és az elektronikus műsortájékoztató szolgáltatás.
3.1. Alkalmazási program interfész (API) hozzáférési
szolgáltatás: műsorszórók vagy szolgáltatók által elérhetővé tett alkalmazások, valamint a fejlett digitális televíziós
berendezésekben digitális televíziós és rádiós szolgáltatáshoz rendelkezésre álló erőforrások közötti szoftver interfészekhez való hozzáférés biztosítása.
3.2. Elektronikus műsortájékoztató (EPG) hozzáférési
szolgáltatás: műsorszórók vagy szolgáltatók által elérhetővé tett alkalmazáshoz való hozzáférés biztosítása, amely
lehető teszi különösen a műsorok közötti tematikus választást.
4. Barangolás hálózati szolgáltatás: mobil rádiótelefon
hálózathoz való hozzáférés biztosítása, amely lehetővé teszi, hogy az egyik mobil rádiótelefon szolgáltató előfizetője
a másik mobil rádiótelefon szolgáltató hálózatát használva
az előfizetői hozzáférést biztosító mobil rádiótelefon szolgáltató elektronikus hírközlési szolgáltatásait igénybe vehesse.
II. Fejezet HÁLÓZATI SZERZŐDÉSEK Általános szabályok 4. §
A szolgáltatók az ajánlattétel, a hálózati szerződés megkötése és teljesítése során kötelesek — a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény alapelveit figyelembe
véve — jóhiszeműen, és az üzleti tisztesség követelményeinek megfelelően eljárni és együttműködni, továbbá kötelesek az egyenlő bánásmód követelményét tiszteletben tartani.
A hálózati szerződések megkötése 5. § (1) A hálózati szerződés megkötését kezdeményező
ajánlatban — értelemszerűen — legalább a következő adatokat kell feltüntetni:
a) a jogosult szolgáltató szerződéskötésre irányuló kifejezett nyilatkozatát,
b) azokat a hálózati szolgáltatásokat, amelyeket a jogosult szolgáltató igénybe venni, illetőleg nyújtani kíván,
c) a szerződésnek a jogosult szolgáltató által igényelt
időtartamát,
d) a jogosult szolgáltató által igényelt, illetve felajánlott
interfészeket,
e) a jogosult szolgáltató által igényelt, illetve felajánlott
hálózati (hozzáférési, illetve összekapcsolási) végpontok
számát és megjelölését,
f) a jogosult szolgáltatónak a közös eszközhasználattal,
különösen a helymegosztással kapcsolatos igényeit, illetve
erre vonatkozó ajánlatát,
g) a szolgáltatás tekintetében a jogosult szolgáltató által igényelt, illetve vállalt minőségi jellemzőket,
h) a jogosult szolgáltató által tervezett forgalom mértékét, a forgalmi szolgáltatások irányait, az irányok közötti
megoszlását, az igényelt, illetve felajánlott forgalomirányítási rendet,
i) a felajánlott elektronikus hírközlő eszközök jellemzőit, valamint a nyújtani kívánt szolgáltatások díját és ezek
minőségi feltételeit.
(2) A kötelezett szolgáltató az ajánlat kézhezvételétől
számított 10 napon belül értesíti a jogosult szolgáltatót a
szerződéskötési tárgyalások megkezdéséről, és annak me
netéről, vagy megfelelő határidő tűzésével felhívhatja az
(1) bekezdésben foglaltakkal összefüggő adatok, dokumentumok kiegészítésére, amennyiben ezek nélkül a hálózati szerződés megkötéséről a kötelezett nem tud nyilatkozni. Az utóbbi esetben a szerződéskötésre előírt határidő a pótlólagos adatközlés kötelezett általi kézhezvételével kezdődik.
(3) A hálózati szerződést az ajánlat kézhezvételétől,
illetőleg a (2) bekezdés szerinti pótlólagos adatközlés kézhezvételétől számított 30 napon belül kell megkötni.
(4) Ha a kötelezett szolgáltató a (3) bekezdés szerinti
határidőn belül érdemben nem nyilatkozik, akkor az ajánlatot elfogadottnak kell tekinteni, kivéve az Eht. 90. §
(2) bekezdésében és az Eht. 173. § (4) bekezdésében említett eseteket.
6. § (1) Ha a kötelezett szolgáltató megítélése szerint az
ajánlat objektív műszaki vagy gazdasági okok miatt nem
indokolt, az ajánlat kézhezvételétől vagy a pótlólagos
adatközléstől számított 10 napon belül köteles erről a
jogosult szolgáltatót írásban, indokolással — a szükség
szerint elvégzett megvalósíthatósági vizsgálatok eredményével — ellátva tájékoztatni, megjelölve a véleménye szerint műszakilag vagy gazdaságilag ésszerű ajánlat feltételeit. Ennek keretében megjelölheti különösen
a) az ajánlatban megjelöltekhez képest eltérő — az
ajánlatban szereplő forgalom mértékéhez és eloszlásához
szükséges — számú hálózati (összekapcsolási, illetve hozzáférési) végpont igénybevételét, vagy
b) a jogosult szolgáltató által tervezett forgalom mértékének, illetve a hívásindítási, illetőleg hívásvégződtetési
célpontok körének csökkentését, vagy
c) a tervezett forgalomirányítás módosítását. (2) A kötelezett szolgáltató részletes indokolás nélkül
elutasíthatja a jogosult szolgáltató ajánlatát, ha a jogosult
szolgáltató határidőn belül nem tesz eleget az 5. § (2) bekezdés szerinti pótlólagos adatközlés iránti felhívásnak.
(3) Az ajánlat objektív műszaki okok miatt akkor utasítható vissza, ha az ajánlatban megjelölt szolgáltatási igény
túlzott terhet ró a kötelezett szolgáltató hálózatára, és
ezáltal veszélyezteti a működés biztonságát, a hálózat egységét. Az ajánlat elutasításának alapjául szolgáló objektív
műszaki okokat megvalósíthatósági vizsgálattal kell igazolni.
(4) Az ajánlat objektív gazdasági okok miatt akkor utasítható vissza, ha az ajánlatban megjelölt díjak olyan mértékben eltérnek a költségektől (beleértve a szokásos hasznot is), hogy a megállapodás a felek megítélése szerint nem
lehetséges. A kötelezett szolgáltató nem utasíthatja el az
ajánlatot azért, mert a jogosult szolgáltató által felajánlott,
illetve nyújtani kívánt szolgáltatásra nem tart igényt.
(5) Az ajánlat elutasításával kapcsolatban a szolgáltatók
az Eht. 49. §-a szerinti jogvitát kezdeményezhetnek, illetve
az e rendelet 29. §-ában foglalt eljárást is igénybe vehetik.
A hálózati szerződés tartalma 7. § (1) A hálózati szerződésnek rendelkeznie kell legalább
— az Eht. 88. § (2) bekezdésével összhangban — a melléklet szerinti tartalommal.
(2) Amennyiben a kötelezett szolgáltatónak referenciaajánlatot is kell készítenie, akkor az e §-ban foglaltakat a
referenciaajánlatra vonatkozó szabályokkal összhangban
kell alkalmazni.
(3) A helyi hurok részleges átengedéséről és a helyi
bitfolyam hozzáférésről szóló szerződésben az (1) bekezdésben foglaltakon túl rendelkezni kell
a) az előfizető számára a kötelezett szolgáltató által
továbbra is nyújtandó szolgáltatások köréről,
b) az előfizető számára a kötelezett, illetőleg a jogosult
szolgáltató által nyújtandó szolgáltatások körének módosításáról, az előfizető, a jogosult szolgáltató, illetőleg a
kötelezett szolgáltató jogairól és kötelezettségeiről e tekintetben, továbbá a megállapodásukkal kapcsolatos eljárási szabályokról, illetve tartalmi elvekről.
(4) Helyi hurok részleges átengedése esetén az előfizető
számára a kötelezett szolgáltató által továbbra is nyújtandó
szolgáltatások körét a szerződés megkötésekor a kötelezett szolgáltatónak az átengedés iránti igény bejelentésekor fennállt előfizetői szerződése alapján kell megállapítani.
(5) Amennyiben a jogosult szolgáltató erre igényt tart,
a helyi hurok teljes átengedése esetén a kötelezett szolgáltató köteles biztosítani a kábel üzemeltetését és ennek
körében hibabehatárolást, hibajavítást és a hibamegelőző
tevékenységet.
(6) Helyi hurok átengedésére és helyi bitfolyam átengedésére vonatkozó szerződés esetén a kötelezett szolgáltató
legalább 12 hónappal a munkálatok megkezdése előtt köteles tájékoztatni a jogosult szolgáltatót az átengedéssel
érintett rendező áthelyezéséről, és a szerződésben foglaltak további teljesítésének lehetséges módjairól, feltételeiről. E tájékoztatási kötelezettség elmulasztása esetén a
kötelezett szolgáltató költségére kell elvégeztetni a rendező áthelyezésével kapcsolatban, a jogosult oldalán felmerült valamennyi műszaki változtatást.
(7) Helyi hurok átengedésre vonatkozó, illetve helyi
bitfolyam hozzáférési igény esetén a jogosult szolgáltató
köteles a hálózati szerződésben kikötött megfelelő időben
tájékoztatni a kötelezett szolgáltatót a várhatóan újonnan
igénylésre kerülő helyi hurkok és helyi bitfolyam hozzáfé
rés módjáról és mennyiségéről, az igénylésre kerülő terület
meghatározásával legalább központonként.
8. § (1) A hozzáférést, illetve összekapcsolást azon a hálózati
végponton kell biztosítani, ahol azt a jogosult szolgáltató
kéri, kivéve, ha az a kötelezett szolgáltató objektív műszaki
okokkal alátámasztott véleménye szerint nem lehetséges.
(2) A helyhez kötött telefon, illetve bérelt vonali szolgáltatást nyújtó kötelezett szolgáltató köteles azon a számozási területen, ahol ilyen hálózatot üzemeltet, legalább
egy hozzáférési, illetőleg összekapcsolási célú hálózati végpontot felajánlani.
(3) Az előfizetői hozzáférést biztosító kötelezett szolgáltató a hálózati szerződésben jogosult kikötni a jogosult
szolgáltatóval bonyolított hívások minőségének és sikerességének elvárható minimális határértékeit, valamint az
ennek érvényesítésével kapcsolatos értesítési és egyeztetési eljárást.
9. § (1) A felek megállapodhatnak úgy, hogy a szolgáltatást
összekapcsolási, illetve hozzáférési célú hálózati végpontonként — a hálózati szerződésben meghatározott ütemezés szerint — fokozatosan kezdik meg.
(2) A felek legalább egy évig kötelesek megőrizni az
elszámolás alapját képező forgalmi adatokat a megfelelő
bontásban.
(3) A felek kötelesek egymást a hálózatban tervezett
minden olyan műszaki módosításról, amelyek a felek szerződésből fakadó lényeges jogaira és kötelezettségeire kihatnak legalább 90 nappal — egyéb esetekben legalább
30 nappal — előbb értesíteni, és arról a másik féllel egyeztetni. A felek ennél hosszabb, de legfeljebb 6 hónapos
értesítési időben is megállapodhatnak, ha az a módosítással összefüggő változásokra való felkészüléshez szükséges.
(4) A jelentős piaci erővel rendelkező kötelezett szolgáltató legalább 12 hónappal megelőzően köteles tájékoztatni
a jogosult szolgáltatót a hálózatban várható azon műszaki
módosításokról, amelyek a felek szerződésből fakadó lényeges jogaira és kötelezettségeire kihatnak.
10. § (1) A hálózati szerződésben meg kell állapodni a kiegészítő szolgáltatások nyújtásának, így különösen a helymegosztás feltételeiben.
(2) A hálózati szerződésben — amennyiben a szolgáltatás típusa közvetítőválasztást tesz lehetővé, a közvetítővá
lasztásról szóló külön jogszabály, illetve az NHH határozata rendelkezéseivel összhangban — meg kell állapodni a
közvetítőválasztás alábbi feltételeiről:
a) a szolgáltatás folytonosságának az előfizető részére
történő biztosításáról,
b) a közvetítőválasztással összefüggő nem szabályozott
tevékenységek végzéséről,
c) abban az esetben, amikor az előfizető valamely szolgáltatás igénybevétele céljából a feleken kívüli szolgáltatót
választ előválasztás vagy hívásonkénti előtétválasztás keretében, a megállapodásukkal kapcsolatos eljárási szabályokról, illetve tartalmi elvekről.
(3) A feleknek telefon szolgáltatás esetében biztosítaniuk kell jelzésátviteli rendszereik együttműködését.
(4) Jogszabály eltérő rendelkezése vagy a felek közötti
eltérő megállapodás hiányában az előfizetővel kötött előfizetői szerződés részét képező általános szerződési feltételekben a szolgáltatás minőségéért (hibás teljesítés) az előfizetővel szemben az a szolgáltató felel, aki az előfizető
által igénybe vett szolgáltatás nyújtására az előfizetővel
szerződést kötött.
(5) Ha a jogosult szolgáltató híváskezdeményezéssel
történő közvetítőválasztás keretében közvetítő szolgáltatónak minősül, vagy a hozzáférési, összekapcsolási célú
hálózati végponton keresztül Internet szolgáltatást telefonhálózaton keresztül nyújt, és a kötelezett szolgáltatóval
megállapodott abban, hogy telefonhálózaton keresztül
történő Internet elérés forgalmi díjait maga számlázza az
előfizető részére, a kötelezett szolgáltató köteles a jogosult
szolgáltatónak a jogosult szolgáltató előfizetőinek hívásaival kapcsolatban havonta egyszer, a tárgyhónapot követő
negyedik munkanapig informatikai feldolgozásra alkalmas
adathordozón átadni az alábbi adatokat:
a) a hívást kezdeményező előfizető előfizetői száma;
b) a hívott előfizető előfizetői száma;
c) a hívás kezdetének ideje (év, hó, nap, óra, perc, má
sodperc);
d) a tartásidő;
e) az előfizető neve;
f) az előfizető címe, székhelye;
g) a számlázási név;
h) a számlázási cím.
A hálózati szerződés teljesítése 11. § (1) A felek a szerződéskötést követő 10 napon belül
kötelesek megkezdeni a teljesítéshez szükséges üzembe
helyezési vizsgálat lefolytatását.
(2) A felek közötti eltérő megállapodás hiányában, a
kötelezett szolgáltató a sikeres üzembe helyezési vizsgálat
esetén a szerződés megkötését követően a lehető legkorábbi időpontban köteles megkezdeni a hozzáférési, illetve az
összekapcsolási szolgáltatás nyújtását a jogosult szolgáltató számára a felek által megjelölt egy vagy több összekapcsolási, illetve hozzáférési hálózati végponton.
(3) A szerződésben foglalt teljes szolgáltatás nyújtását
— a felek közötti eltérő megállapodás hiányában — legkésőbb a szerződéskötést követő 30. napon belül meg kell
kezdeni.
A hálózati szerződés módosítása 12. § (1) A hálózati szerződés módosítására a megkötésre
vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(2) A kötelezett szolgáltató kezdeményezheti a hálózati
szerződés módosítását, ha a szerződéskötési kötelezettsége
már nem áll fenn, és a szerződést módosítva kívánja fenntartani.
(3) Amennyiben a hálózati szerződésre vonatkozó jogszabály vagy a szerződéskötési kötelezettség feltétételeinek fennállását megállapító határozat, illetve jogszabály
módosul, a felek kötelesek a hálózati szerződést annak
megfelelően 60 napon belül módosítani, kivéve, ha jogszabály vagy határozat másként rendelkezik.
A hálózati szerződés megszűnése 13. § (1) A hálózati szerződés az alábbi esetekben szűnik meg:
a) jogosult szolgáltató felmondásával a szerződésben
meghatározott felmondási idő eltelte után, mely nem lehet
rövidebb 60 napnál (rendes felmondás),
b) bármely fél azonnali hatályú felmondásával (rendkívüli felmondás),
c) a határozott idő lejártával, amennyiben a felek eltérően nem rendelkeznek,
d) a felek közös megegyezésével,
e) az egyik fél jogutód nélküli megszűnésével,
f) ha ugyanaz a fél lesz a jogosult és a kötelezett,
g) a kötelezett szolgáltató (3) bekezdésben meghatáro
zott felmondása esetén. (2) A kötelezett szolgáltató a hatóságtól kérheti annak
megállapítását, hogy szerződéskötési kötelezettsége egy
vagy több jogosult szolgáltatóval szemben már nem áll
fenn, mert az már nem szükséges az előfizetők közötti
összeköttetés biztosítása érdekében.
(3) Amennyiben az NHH megállapítja, hogy a kötelezett
szolgáltató esetében szerződéskötési kötelezettség feltételei már nem állnak fenn, a kötelezett szolgáltató az NHH
határozatának jogerőre emelkedésétől számított 60. napra
a szerződést felmondhatja.
(4) A hálózati szerződés bármely fél általi rendkívüli
felmondással az alábbi esetekben szüntethető meg:
a) a díjfizetési kötelezettség megszegése esetén, ha a
szolgáltató előzőleg — legalább 30 napos határidő tűzésével, a jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel —
felszólította a szerződésszegő másik felet a szerződésszegés
megszüntetésére, és a határidő eredménytelenül telt el,
b) a hálózat egységének veszélyeztetése esetén, ha a
szolgáltató előzőleg — legalább 15 napos határidő tűzésével, a jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel —
felszólította a szerződésszegő másik felet a szerződésszegés
megszüntetésére, és a határidő eredménytelenül telt el,
c) a másik fél ellen felszámolási eljárás vagy végelszámolás indul,
d) a másik fél az együttműködésre vonatkozó szabályokat súlyosan megszegi.
(5) A (4) bekezdés b) pontjában meghatározott eset
nem akadálya a szolgáltatónak a szerződés teljesítésének
korlátozására vonatkozó szerződésben meghatározott
joga gyakorlásának, így a szolgáltatás szüneteltetésének
vagy a hálózat egységét veszélyeztető másik fél ideiglenes
lekapcsolásának.
(6) A felek kötelesek felmondásukat írásba foglalni és
indokolni.
III. Fejezet REFERENCIAAJÁNLATOK Hozzáférési, összekapcsolási és helyi hurok átengedésére
vonatkozó referenciaajánlat
14. § (1) A referenciaajánlat készítésére és közzétételére kötelezett szolgáltatót, a referenciaajánlatban foglalt hálózati szerződés megkötésére irányuló kezdeményezés esetén
szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződéskötési kezdeményezés kizárólag akkor utasítható vissza, ha objektív ismérvek alapján műszakilag nem kivitelezhető, illetve a hálózat
egysége ezáltal nem tartható fenn.
(3) A referenciaajánlatban a referenciaajánlat készítésére kötelezett a szolgáltatásokat és az alkalmazott feltételeket úgy köteles kialakítani, hogy az elősegítse a hatékony
verseny kialakulását.
Helyi hurok és helyi bitfolyam átengedése 15. §
(1) Nem áll fenn a 14. § (1) bekezdés szerinti kötelezettség a helyi hurok hozzáférés teljes átengedése tekinteté
ben, ha az előfizető a helyi hurok átengedésének 24. §
(1)—(2) bekezdéseiben előírt időpontjáig nem rendezte
valamennyi díjtartozását a kötelezett szolgáltató felé.
(2) A helyi hurok hozzáférés átengedése és az ezekhez
kapcsolódó közös eszközhasználat érdekében a kötelezett
és a jogosult szolgáltató keretszerződést köthet meghatározott földrajzi területen, határozott időn belüli átengedésre.
(3) A kötelezett szolgáltató kizárólag akkor nyújthat
bitfolyam hozzáférési szolgáltatást egy adott helyi hurkot
illetően, ha a referenciaajánlatában lehetővé teszi a kérdéses helyi hurkon a helyi bitfolyam hozzáférést és az ehhez
szükséges közös eszközhasználatot.
(4) A helyi bitfolyam hozzáférésre a helyi hurok átengedésére (a továbbiakban együttesen: átengedés) vonatkozó
szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
Referenciaajánlatok tartalma 16. § (1) A referenciaajánlatoknak — az Eht. 172—175. §-aival
összhangban — értelemszerűen tartalmazniuk kell különösen
a) a hozzáférés, összekapcsolás, átengedés általános
feltételeit, beleértve az előrendelést,
b) az ajánlattételi és szerződéskötési eljárás részletes
szabályait,
c) a referenciaajánlat módosítása esetén szükséges
szerződésmódosítással kapcsolatos eljárást,
d) a referenciaajánlat megszűnésének esetén követendő eljárást, az alkalmazandó határidőket,
e) a hozzáférés, összekapcsolás, átengedés földrajzilag
meghatározott pontjait telephelyenkénti bontásban, és
— ha ez a kötelezett szolgáltató szándéka szerint nem
egységes — a helymegosztás legrövidebb időtartamát, mely
legalább egy év,
f) a hozzáférés, összekapcsolás, átengedés lehetséges
műszaki megoldásait,
g) a hozzáférés, összekapcsolás, átengedés alkalmazható átviteli utakat,
h) a megajánlott hozzáférési, összekapcsolási, átengedési, illetve ehhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokat,
i) az interfészek megjelölését,
j) a szolgáltatásminőséget (beleértve az üzemeltetés,
karbantartás feltételeit is) és a rendelkezésre álló kapacitásokat,
k) a támogató (kezelői, segélykérő, tudakozó) szolgáltatásokat, l) az emelt szintű szolgáltatásokat,
m) a közvetítőválasztás feltételeit,
n) a számhordozhatóság feltételeit,
o) az átalánydíjas Internet híváskezdeményezés forgalmi szolgáltatás esetén az egyes összekapcsolási pontokon
kínált maximális forgalmi kapacitás nagyságát,
p) a közös eszközhasználat feltételeit, így különösen a
helymegosztás keretében a jogosult szolgáltató elektronikus hírközlő eszközeinek elhelyezési lehetőségeit és a biztosítható műszaki körülményeket a kötelezett szolgáltató
telephelyén vagy az elhelyezés alternatív lehetőségeit,
q) a fenti szolgáltatások árait és alkalmazási feltételeiket,
r) a felek közötti együttműködés szabályait így különö
sen a referenciaajánlatban meghatározott határidők bármelyikének kötelezett vagy jogosult szolgáltató általi elmulasztása esetén alkalmazandó kötbéreket, az együttműködési kötelezettség körében.
(2) Az (1) bekezdés e) pontja esetén a jelentős piaci
erővel rendelkező helyhez kötött telefon szolgáltató köteles a Tanács által a referenciaajánlat elbírálása során meghatározott, több számozási területre kiterjedő hozzáférési,
illetőleg összekapcsolási célú hálózati végpontot is felajánlani.
(3) Amennyiben az átengedésre vonatkozóan az NHH
külön referenciaajánlat közzétételének kötelezettségét állapítja meg, annak tartalmaznia kell különösen az (1) bekezdés a)—m) és p)—r) pontjaiban foglaltakat, továbbá
a) a kötelezett szolgáltató által, a helyi hurok frekvenciatervére figyelemmel objektív technikai ismérvek alapján szükségesnek ítélt, megfelelő szabványokkal alátámasztott nem kötelező jellegű berendezésválasztékot,
b) helyi hurok részleges átengedése esetén a helyi hurokban rendelkezésre álló átviteli kapacitáshoz való hozzáférés feltételeit,
c) a hálózat architektúrájával kapcsolatos, az átengedési szerződés megkötéséhez szükséges minden lényeges információt,
d) a hálózatban alkalmazott fizikai áramkör lényeges
műszaki jellemzőit,
e) a helyi hurokban alkalmazható széles sávú átvitelt
biztosító technológiák berendezéseire vonatkozó specifikációkat, a más rendszerekkel való interferencia elkerüléséhez szükséges EMC követelményeket,
f) az információs rendszerekhez való hozzáférés feltételeit, így különösen a kötelezett szolgáltató üzemeltetés
támogató rendszereihez, információs rendszereihez és
adatbázisaihoz való hozzáférés feltételeit előrendelés, ellátás, megrendelés, karbantartási és javítási igény és számlázás esetében,
g) az esetleges keretszerződés feltételrendszerét. (4) A szerződéskötési eljárás részletes szabályai körében
meg kell határozni különösen
a) a szerződéskötés elektronikus formán kívüli kezdeményezésére rendszeresített helyiségeket, azok nyitvatartási idejét,
b) a szerződéskötés elektronikus formában történő
kezdeményezésének lehetőségét és körülményeit azzal,
hogy a kötelezett szolgáltató nem zárhatja ki az elektronikus formán kívüli kezdeményezést.
(5) A (3) bekezdés g) pontja szerinti keretszerződésben
különösen szolgáltatások igénybevételének meghatározott időszakra vonatkozó mennyiségi paramétereit (meghatározott mennyiségű előfizetői hurok adott földrajzi területen, határozott időn belüli átengedését, meghatározott
mennyiségű híváspercet, meghatározott adatátviteli kapacitás lekötését stb.) lehet rögzíteni.
(6) A referenciaajánlatban meg lehet állapítani a felelősségmegosztás meghatározásának műszaki és jogi szempontjait arra az esetre nézve, ha a referenciaajánlat szerinti
szerződés érdekében a kötelezett és a jogosult szolgáltató
valamely elektronikus hírközlő eszközt, hálózatrészt közösen használ.
(7) A referenciaajánlat-tervezethez csatolni kell az Eht.
58. § (2) bekezdésében meghatározottakat.
(8) Amennyiben e rendelet, különös tekintettel a kiegészítő szolgáltatások díjazási alapelveire, módosul, ennek
megfelelően a referenciaajánlatokat is módosítani kell.
A referenciaajánlatok módosítására e fejezet rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(9) A referenciaajánlatban rögzíteni kell, hogy amenynyiben valamely helyi hurok átengedés objektív ismérvek
alapján műszakilag több jogosult szolgáltató részére nem
valósítható meg, az átengedéseket érkezési sorrendben kell
megvalósítani azzal, hogy amennyiben az átengedés a jogosult szolgáltató hibájából nem valósult meg a szerződéskötési kezdeményezés elfogadásától számított 20 napon belül, a sorban következő szolgáltató tekintendő jogosult
szolgáltatónak.
A referenciaajánlat módosítása 17. § (1) A referenciaajánlat közzétételére kötelezett szolgáltató a referenciaajánlat módosítására irányuló kérelemben
köteles megjelölni az Eht. 60. § (2) bekezdésében foglaltakat, továbbá köteles csatolni az Eht. 60. § (3) bekezdésében meghatározottakat.
(2) Nem minősül a referenciaajánlat módosításának, ha
a) a kötelezett szolgáltató a mintaszerződést, illetve
adatlapot módosítja úgy, hogy azok módosított tartalma is
megfelel a referenciaajánlat feltételeinek, valamint
b) a referenciaajánlat módosítását a Tanács az Eht.
59. § (8) bekezdése szerint előírja.
(3) Az eredeti referenciaajánlat alapján kötött szerződések módosításakor a felek az Eht. 60. § (5) bekezdésében
foglaltak szerint kötelesek eljárni.
Referenciaajánlatok nyilvántartása 18. § (1) Az NHH a jóváhagyott vagy megállapított referenciaajánlatokat nyilvántartja. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell:
a) az NHH határozatának számát, keltét, jogerőre
emelkedésének időpontját, előzetes végrehajthatóságának
esetleges felfüggesztését és a referenciaajánlat hatálybalépésének időpontját,
b) a referenciaajánlattal kapcsolatos esetleges bírósági
eljárás adatait és a döntések lényeges elemeit,
c) ha az NHH megállapította a referenciaajánlat készítési kötelezettség megszűnését, e határozat számát, keltét,
jogerőre emelkedésének időpontját és előzetes végrehajthatóságának esetleges felfüggesztését,
d) a referenciaajánlat hatálya megszűnésének időpontját. (2) A referenciaajánlatokkal kapcsolatos nyilvántartás
melléklete tartalmazza a jóváhagyott, illetve megállapított
referenciaajánlatokkal kapcsolatban
a) annak szövegét és mellékleteit, valamint a kötelezett
szolgáltató által alkalmazni kívánt és a referenciaajánlathoz benyújtott mintaszerződést, illetve adatlapot,
b) a referenciaajánlat módosítására irányuló kérelmet,
c) a referenciaajánlat módosításának, illetőleg az azt
megváltoztató egyéb határozatnak a szövegét önállóan,
illetve az eredeti szöveggel egységes szerkezetbe foglalva.
(3) Az (1)—(2) bekezdés szerinti nyilvántartásba bárki
betekinthet, továbbá azt az NHH internetes oldalán közzéteszi.
Szerződéskötés referenciaajánlat alapján 19. § (1) A jogosult szolgáltató az NHH által a jóváhagyott,
vagy megállapított referenciaajánlatban rögzített helyen,
időpontokban, illetőleg — elektronikus forma esetén — az
ott előírt módon jogosult kezdeményezni a hálózati szerződés megkötését.
(2) Az eljárásra, valamint a szerződéssel kapcsolatos
egyéb kérdésekre a 4—12. §, valamint a referenciaajánlat
erre vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(3) A referenciaajánlat alapján a szerződést a szerződéskötési kezdeményezés kézhezvételétől, illetve az 5. §
(2) bekezdésében írt időponttól számított 15, illetve az 5. §
(3) bekezdés szerinti ajánlat, illetve pótlólagos adatközlés
kézhezvételétől számított 30 napon belül kell megkötni.
(4) Ha a kötelezett szolgáltató a kezdeményezés elfogadása mellett dönt és a helymegosztás kialakításához építési
engedély szükséges, az engedély iránti kérelmet a kötele
zett szolgáltató a (3) bekezdés szerinti határidő lejártát
követő 15 napon belül köteles benyújtani.
Átengedésre vonatkozó referenciaajánlat alapján kötött
hálózati szerződések különös szabályai
20. § (1) Átengedés esetén az ajánlatnak, illetve referenciaajánlat alapján kötött szerződésnek tartalmaznia kell:
a) a helyi hurok megjelölését, melyre a jogosult szolgáltató szerződést kíván kötni,
b) a jogosult szolgáltató azon nyilatkozatát, hogy a referenciaajánlatban biztosított keretek között szerződést
kíván kötni,
c) azt, hogy a jogosult szolgáltató teljes vagy részleges
átengedést igényel,
d) a szerződésnek a jogosult szolgáltató által igényelt
időtartamát,
e) a jogosult szolgáltatónak a helymegosztással, illetve
eszközhasználattal kapcsolatos igényeit, illetőleg az általa
e tekintetben javasolt — a referenciaajánlattól eltérő —
megoldást.
(2) Előrendelési eljárás keretében a jogosult szolgáltató
kezdeményezésére a kötelezett szolgáltató köteles a jogosult szolgáltató számára hozzáférhetővé tenni a meghatározott területen megvalósítandó átengedéshez szükséges
hálózati alapinformációkat, amely tartalmazza
a) térkép formájában a helyhez kötött telefon központok elhelyezkedését és a hozzá kapcsolódó helyi vonalak
számát, valamint a lefedett területet,
b) a meghatározott területen lehetséges helymegosztási helyeket, így különösen a rendezőket,
c) a következő 12 hónapban az adott területen tervezett
helyi hurok felújításokat.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott hálózati alapinformációkhoz való hozzáféréshez nem szükséges előfizetővel kötött előszerződés vagy szerződés.
(4) Az előfizető a jogosult szolgáltatót az átengedés
megvalósításáról szóló előszerződésben felhatalmazhatja
az átengedéshez szükséges előfizetői adatai és hálózati
információi megismerésére.
(5) Amennyiben a jogosult szolgáltató rendelkezik a
(4) bekezdésben írott előszerződéssel — amelyet a kötelezett szolgáltató kérésére az előfizető írásos nyilatkozatával
köteles igazolni — a kötelezett szolgáltató köteles a jogosult szolgáltató számára hozzáférhetővé tenni az átengedéshez szükséges további információkat, amelyek tartalmazzák
a) a helyi hurok műszaki jellemzőit, így különösen a
hurok hosszát az előfizetőtől a helymegosztás helyéig, a
vezeték átmérőjét, továbbá minden olyan kifejtést vagy
elektronikus hírközlő eszköz jelenlétét, amely a helyi
hurok frekvenciaspektrumának használatát korlátozza
vagy akadályozza a helyi hurkon az analóg telefon szolgáltatásnál nagyobb sávszélességű szolgáltatás nyújtását,
b) az előfizető valamennyi telefonszámát, c) olyan részletezett vonaladatokat, amelyek a helyi hurok azonosításához szükségesek.
(6) A kötelezett szolgáltató a (2) bekezdésben és az
(5) bekezdés b)—c) pontjában meghatározott hálózati információkhoz való hozzáférést előzetes titoktartási szerződés megkötésétől teheti függővé, amely azonban nem járhat a jogosult szolgáltató számára aránytalan teherrel.
21. § (1) Az átengedés kezdeményezésére jogosult szolgáltató
a referenciaajánlatban rögzített helyen, időpontokban,
illetőleg — elektronikus forma esetén — az ott előírt módon jogosult kezdeményezni az átengedésére irányuló
szerződés megkötését.
(2) Az átengedésére irányuló szerződéskötés csak konkrétan meghatározott helyi hurok tekintetében kezdeményezhető.
(3) Az (1) bekezdés szerinti szerződéskötési kezdeményezés esetén a jogosult szolgáltató köteles a kötelezett
szolgáltató kérésére az előfizető írásos nyilatkozatával igazolni, hogy a kötelezett szolgáltató előfizetőjével előszerződést kötött.
(4) A jogosult szolgáltató csatolja az előfizető nyilatkozatát arról, hogy
a) helyi hurok részleges átengedése, illetve helyi bitfolyam hozzáférés esetén kívánja-e a kötelezett szolgáltatóval, illetőleg — ha van ilyen — a jogosult szolgáltatón kívüli
másik jogosult szolgáltatóval fennálló érvényes helyi szerződését fenntartani,
b) helyi hurok teljes átengedése esetén kívánja-e hívószámát megtartani.
22. § (1) A kötelezett szolgáltató az előírt összes adatot tartalmazó kezdeményezést — a megjelölt helyi hurok átengedésre való egyedi alkalmasságát is megvizsgálva —
15 napon belül köteles elbírálni, a jogosult szolgáltatót
szerződéskötésre irányuló kezdeményezésének elfogadásáról vagy annak objektív műszaki okokon alapuló elutasításáról tájékoztatni.
(2) Ha a kötelezett szolgáltató a kezdeményezés elfogadása mellett dönt és a helymegosztás kialakításához építési
engedély szükséges, az engedély iránti kérelmet a kötelezett szolgáltató az (1) bekezdés szerinti határidő lejártát
követő 15 napon belül köteles benyújtani.
23. § (1) A kötelezett szolgáltató a szerződéskötésnek a jogosult szolgáltató általi kezdeményezését objektív műszaki
okok miatt akkor utasíthatja el, ha az érintett átengedésre
vonatkozó egyedi vizsgálat megállapítja, hogy
a) a jogosult szolgáltató által megjelölt létesítés és működtetés megvalósítására az adott helyi hurok hossza, keresztmetszete vagy az adott hálózati elem nem megfelelő,
vagy
b) az átengedés esetén a hálózat egysége nem lenne
fenntartható, vagy
c) az igényelt átengedés esetében a jóváhagyott referenciaajánlatban rögzített helymegosztási, illetőleg eszközhasználati lehetőségek egyike sem érhető már el a jogosult
szolgáltató kezdeményezésének időpontjában, mert a kötelezett szolgáltató más jogosult szolgáltatóval kötött helyi
hurok átengedésére irányuló szerződés teljesítése miatt
már nem tudja ezen lehetőségeket biztosítani.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja miatti elutasítás kézhezvételétől számított 30 napon belül a jogosult szolgáltató a
kezdeményezést kiegészítve a referenciaajánlatban foglaltaktól eltérő helymegosztási és eszközhasználati megoldást javasolhat, mellyel kapcsolatban a kötelezett szolgáltató a 22. § szerint jár el.
Referenciaajánlat alapján kötött hálózati szerződés
teljesítése 24. §
(1) A kötelezett szolgáltató a hozzáférést, összekapcsolást a lehetséges legkorábbi időpontban, de a szerződéskötést követő legfeljebb 30, illetve az átengedést a lehetséges
legkorábbi időpontban, de a szerződéskötést követő legfeljebb 15 napon belül köteles megvalósítani, vagy lehetővé
tenni.
(2) Átengedés esetén a felek — a helymegosztás feltételeinek biztosítása érdekében — jogosultak a 11. § (3) bekezdése szerinti időtartam helyett legfeljebb 60 napos időtartamban megállapodni a szerződés megvalósítása tekintetében, ha még nincs közöttük ugyanazon rendezőhöz
tartozó helyi hurok átengedésére vonatkozó szerződés. Ha
a helymegosztás kialakításához építési engedély szükséges,
a 60 napos határidőt az építési engedély jogerőre emelkedésétől kell számítani.
(3) A helyszínek kialakításának optimális megvalósíthatósága érdekében a kötelezett szolgáltató a jogosult szolgáltatókkal közösen próbaüzem keretén belül jogosult az
összekapcsolás, hozzáférés, illetve az átengedés részletes
feltételeit kialakítani.
(4) Ha az összekapcsolás, hozzáférés, illetve átengedés
a kötelezett szolgáltató, kábelrendezőjének, illetve rendezőjének területén történik, ezen belül a kötelezett szolgál
tató jogosult megjelölni a csatlakoztatást szolgáló kábelrendezőt, illetve rendezőt.
(5) A szerződés teljesítése során a felek kötelesek kölcsönösen együttműködni, így különösen a következő területeken:
a) zavarelhárítás, a szolgáltatás folytonosságának biztosítása érdekében, b) hibaelhárítás,
c) karbantartás,
d) fejlesztés, így különösen a rendező áthelyezése,
e) adatközlés és adatvédelem,
f) a hívó előfizető számának átadása,
g) közvetítőválasztás során követendő eljárás külön
jogszabályban meghatározott szabályai,
h) a számhordozás során követendő eljárás külön jog
szabályban meghatározott szabályai,
i) a hívásátirányítás, hívásátadás, valamint az előfizetői
díjszámlázás,
j) az egymás közötti forgalom- és költségelszámolás.
25. § (1) A kötelezett, illetve a jogosult szolgáltatók nem
korlátozhatják egymás szabályszerű szolgáltatásnyújtását,
kivéve, ha a partnerszolgáltató hálózatában keletkezett
hiba veszélyezteti a másik szolgáltató elektronikus hírközlő eszközének biztonságát, szolgáltatásnyújtását.
(2) A helyi hurok részleges átengedése, illetve a bitfolyam hozzáférés átengedése esetén az átengedéshez szükséges kapcsolódó eszközöket (elválasztó szűrőket), illetve
a helyi bitfolyam hozzáférés biztosításához szükséges hálózati eszközöket a szerződés szerinti fél biztosítja és üzemelteti.
26. § Átengedés esetén a felelősségmegosztásra vonatkozó
külön megállapodás hiányában az előfizető felé történő
hibás teljesítés esetén a jogosult szolgáltató felelős, kivéve,
ha bizonyítja, hogy a hibát elháríthatatlan külső ok vagy a
hozzáférésre kötelezett szolgáltató felróható magatartása
okozta.
Referenciaajánlat alapján kötött hálózati szerződés
módosítása 27. §
(1) Ha a hatóságnak a referenciaajánlat módosítása jóváhagyásáról szóló határozata jogerőre emelkedik, a hálózati szerződést ennek megfelelően 30 napon belül kell
módosítani, kivéve, ha az NHH határozata másként rendelkezik.
(2) A hálózati szerződés módosítható, ha az NHH megállapítja, hogy a kötelezett szolgáltató referenciaajánlat
adási kötelezettsége már nem áll fenn, és a felek a hálózati
szerződést módosítva kívánják fenntartani.
(3) A referenciaajánlat alapján kötött hálózati szerződés
módosítására irányuló eljárásban a megkötés szabályait
kell megfelelően alkalmazni, valamint a referenciaajánlat
erre vonatkozó rendelkezéseit.
Referenciaajánlat alapján kötött hálózati szerződés
megszűnése 28. §
(1) Referenciaajánlat alapján kötött hálózati szerződés
hatályát nem érinti, ha az NHH megállapítja, hogy a kötelezett szolgáltató referenciaajánlat adási kötelezettsége
már nem áll fenn.
(2) Referenciaajánlat alapján kötött hálózati szerződés
megszűnésére a 13. §-ban, illetve az Eht. 61. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
IV. Fejezet ELJÁRÁS MŰSZAKI OKOK MIATTI ELUTASÍTÁS
ESETÉN
29. § (1) Ha a kötelezett szolgáltató objektív műszaki okok
miatt elutasítja az összekapcsolásra, hozzáférésre, átengedésére irányuló szerződéskötést, a felek — 50-50%-os
arányban viselt — költségére elvégzett, és a jogosult által
nem vitatott műszaki vizsgálatokról készült dokumentumokat köteles a jogosult szolgáltató részére átadni és az
NHH igénye esetén az NHH részére betekintést biztosítani.
(2) A (1) bekezdésben meghatározott elutasítás kézhezvételétől számított 10 napon belül a jogosult szolgáltató,
vagy az általa megbízott független szakértő a műszaki megvalósíthatóság tekintetében műszaki vizsgálatot végezhet,
amely vizsgálathoz a kötelezett szolgáltató köteles megadni minden szükséges segítséget. A vizsgálat eredményét a
jogosult szolgáltató a vizsgálat befejezésétől számított
10 napon belül közli a kötelezett szolgáltatóval.
(3) Amennyiben ez utóbbi műszaki vizsgálat azt állapítja
meg, hogy a szerződéskötés objektív műszaki okok miatt
nem lehetséges, a jogosult szolgáltató viseli mind a kötelezett szolgáltató, mind az általa végzett vizsgálat költségét.
Amennyiben a műszaki vizsgálat azt állapítja meg, hogy a
szerződéskötés műszakilag lehetséges, a kötelezett szolgáltató viseli mind az általa, mind a jogosult szolgáltató által
végzett vizsgálat költségét.
(4) A (2) bekezdés szerinti műszaki vizsgálat eredményének kézhezvételétől számított 10 napon belül a kötelezett szolgáltató kérheti jogvitás eljárás lefolytatását. A kérelemhez csatolni kell a műszaki vizsgálatokról készült
dokumentumokat. Amennyiben a Tanács az eljárás eredményeként megállapítja, hogy a kötelezett szolgáltatót
szerződéskötési kötelezettség terheli, a kötelezett szolgáltató viseli mind a műszaki vizsgálatok, mind az eljárás
költségét. Amennyiben a Tanács az eljárás eredményeként
megállapítja, hogy a kötelezett szolgáltató szerződéskötési
kötelezettsége nem áll fenn mind a műszaki vizsgálatok,
mind az eljárás költségét a jogosult szolgáltató viseli.
(5) A Tanács a kérelem érkezésétől, illetve az eljárás
megindításától számított 30 napon belül köteles határozatot hozni.
V. Fejezet KIEGÉSZÍTŐ SZOLGÁLTATÁSOK Általános rendelkezések 30. §
(1) A referenciaajánlat közzétételére kötelezett szolgáltató a referenciaajánlatban köteles rendelkezni, más kötelezett szolgáltató a jogosulttal kötött hálózati szerződésben köteles megállapodni a hálózati alapszolgáltatás jellegétől függően a (2) bekezdésben meghatározott kiegészítő
szolgáltatásokról.
(2) Kiegészítő szolgáltatások különösen:
a) Helymegosztási szolgáltatások;
b) Közvetítőválasztási szolgáltatások:
ba) közvetítő előválasztás beállítása,
bb) közvetítő választó előtét beállítása;
c) Csatlakozónyaláb szolgáltatás;
d) Közös eszközhasználat;
e) Műszaki vizsgálatok:
megvalósíthatósági vizsgálatok:
ea) egyedi részletes hurok alkalmassági vizsgálat,
eb) összekapcsolás, hozzáférés megvalósíthatósági
vizsgálat,
átadás-átvételi vizsgálatok:
ec) próbavizsgálat,
ed) próbaüzem,
ef) üzembe helyezési vizsgálat.
(3) A (2) bekezdés ec) alpontja szerinti próbavizsgálat
nem indokolt abban az esetben, ha a jogosult szolgáltató
hálózata a kötelezett szolgáltatónál rendszeresített elektronikus hírközlő eszközökkel megegyező típusú hardvert
és szoftvert tartalmaz. Ha a jogosult szolgáltató az adott
vizsgálatot előzetesen elvégezte vagy elvégeztette, és erről
gyártói vagy kijelölt (akkreditált) laboratóriumi minőségigazolással rendelkezik, a próbavizsgálat elvégzése helyett
elegendő a vonatkozó tanúsítványok, szükség esetén a vizsgálati jegyzőkönyvek, bemutatása a kötelezett szolgáltató
részére.
(4) Amennyiben a jogosult szolgáltató is képes valamely
kiegészítő szolgáltatás nyújtására, a kötelezett szolgáltató
nem kötelezheti a jogosult szolgáltatót annak igénybevételére.
Csatlakozónyaláb 31. § (1) Csatlakozónyaláb szolgáltatással kapcsolatban közelvégi csatlakozónyaláb esetén a jogosult szolgáltató igényel helymegosztást a kötelezettől annak telephelyén, míg
túlvégi csatlakozónyaláb esetén nem igényel helymegosztást.
(2) Közelvégi csatlakozónyaláb esetén a szolgáltatás
nyújtása a jeleknek megfelelő áthidaló kábelen történő
átvitele útján, túlvégi csatlakozónyaláb esetén a jogosult
szolgáltató ingatlanán a kötelezett által elhelyezett átviteltechnikai elektronikus hírközlési berendezés (a továbbiakban: berendezés) felhasználásával történik.
(3) A közelvégi csatlakozónyaláb az alábbi szakaszokból
állhat:
a) a jogosult — vagy virtuális helymegosztás esetén a
kötelezett — szolgáltató átviteltechnikai berendezése és a
kötelezett szolgáltató kapcsolóberendezésének átadó rendezője közötti szakasz;
b) ha a jogosult szolgáltató csatlakozónyalábja nem a
kötelezett szolgáltató ingatlanán lévő átviteltechnikai berendezésen, hanem kültéri létesítményben végződik, úgy az
a) pontban írt szakaszon felül a jogosult szolgáltató kábelvégződése és az átviteltechnikai berendezés közötti második szakaszból.
(4) Helyhez kötött telefon szolgáltatás esetén a csatlakozónyaláb minimális kapacitása E1 strukturált, PCM kódolású digitális link, ennél nagyobb kapacitás, csak ezen
érték többszöröse lehet.
Helymegosztás 32. § (1) A referenciaajánlatban, hálózati szerződésben meg
kell állapítani azokat a módokat, ahogyan a kötelezett,
illetőleg a jogosult szolgáltató a helymegosztást és a jogosult szolgáltató berendezéseinek elhelyezési lehetőségét
biztosítja. Ennek keretében meg kell határozni különösen
az Eht. 107. § (2) bekezdés a)—f) és i) pontjában foglaltakat, továbbá a fizikai helymegosztásra alkalmas helyeknek,
illetve az objektív műszaki okok miatt elutasított hely
megosztási helyeknek a jogosult szolgáltató általi megvizsgálásának feltételeit.
(2) A fizikai helymegosztást olyan térben kell biztosítani, amely lehetővé teszi a rendezőhöz, illetve egyéb, a
hálózatok fizikai csatlakoztatását biztosító eszközhöz való
hozzáférést hozzáférés, összekapcsolás, illetve átengedés
létesítése és hibajavítás esetén. A rendelkezésre bocsátott
térnek biztosítania kell az elektronikus hírközlő eszközök
és az esetenként ott dolgozó személyek számára az alapvető működési és munkakörülményeket.
(3) A jogosult szolgáltató által használt elektronikus
hírközlő eszközökkel kapcsolatban követelményeket kizárólag az Eht. 107. § (5) bekezdésében foglalt célok érdekében lehet előírni.
(4) Amennyiben azt a (2)—(3) bekezdésben felsorolt
célok nem indokolják, a kötelezett szolgáltató nem kötheti
a hálózati szerződés megkötését helymegosztási szolgáltatás igénybevételéhez akkor, ha a felek között fennálló,
korábban kötött hálózati szerződés keretében biztosított
helymegosztás alapján, a jogosult megítélése szerint elegendő hely áll a jogosult szolgáltató rendelkezésére.
33. § (1) A fizikai helymegosztást, amennyiben lehetséges és
azt a jogosult szolgáltató kéri, a szolgáltatók által használt
helyiségrészek fizikai elválasztásával kell megvalósítani,
egyéb esetben elválasztás nélkül. Fizikai elválasztás esetén
az indokolható leggazdaságosabb módot, a legkisebb költség elve alapján kell alkalmazni. Átengedés esetén a fizikai
helymegosztást a kötelezett szolgáltató rendezőjéhez csatlakozó elkülönített átadókereten kell megvalósítani. A jogosult szolgáltató elektronikus hírközlő eszközei részére
fizikai helymegosztás esetén a kötelezett szolgáltató minimum követelményként az alábbiakat köteles biztosítani
a) a kisfeszültségű általános villamosenergia és technológiai tápáram ellátást (230V AC, max. 10A, 2 kVA)
villamosenergia hálózat, vagy dízeljogos tápáram ellátás
útján,
b) a következő környezeti jellemzőket: hőmérséklet
+5—+40 ˚C, relatív páratartalom: 5—85%,
c) a jogosult szolgáltató megengedett maximális disszipációja: 1200 W/szolgáltató,
d) a kötelezett szolgáltató hálózatához való csatlakozási lehetőséget,
e) tűzvédelem,
f) csatlakozás a földelő és villámvédelmi rendszerhez,
g) amennyiben ilyennel rendelkezik, beléptető rend
szer,
h) világítás,
i) épületüzemeltetési szolgáltatások. (2) Amennyiben helymegosztás köztes elérési ponton
valósul meg és a kötelezett szolgáltatótól nem várható el
az (1) bekezdésben foglaltak biztosítása, köteles a jogosult
szolgáltató elektronikus hírközlő eszközei számára ugyan
azon feltételeket biztosítani, mint amelyet saját elektronikus hírközlő eszközei számára biztosított.
(3) Távoli helymegosztás esetén az áramellátást a fizikai
helymegosztásnak megfelelő szinten kell biztosítani. Biztosítani kell továbbá a kábelkiépítést a kábelrendező és az
átadó rendező között, továbbá a kábelkifejtést az átadó
rendezőre, valamint az egyedi hurok átkötést. Ha távoli
helymegosztás esetén a jogosult szolgáltató rendelkezésére bocsátott helyen a kábelrendezőhöz csatlakoztató
összekötő kábel nem áll a jogosult szolgáltató rendelkezésére, az összekötő kábel kiépítésére rendelkezésre kell
bocsátani egy 5 cm átmérőjű csőnyílást a kábel alépítményben.
VI. Fejezet A KIEGÉSZÍTŐ ÉS EGYES FORGALMI
SZOLGÁLTATÁSOK DÍJMEGÁLLAPÍTÁSI
ALAPELVEI 34. § (1) A kötelezett szolgáltatók a kizárólag a 30. § (2) bekezdésében meghatározott kiegészítő szolgáltatások észszerű, ellenőrizhető és indokolt díját köthetik ki a hálózati
szerződésben. Referenciaajánlat alapján kötött szerződésben kizárólag a referenciaajánlatban meghatározott és az
NHH által jóváhagyott díjak köthetők ki.
(2) Amennyiben a 30. § (2) bekezdésben meg nem említett kiegészítő szolgáltatás objektív tények alapján elengedhetetlen a kötelezett szolgáltató e rendeletben megállapított kötelezettségeinek teljesítéséhez, kérheti díjának
a jogosult szolgáltató általi megfizetését. Amennyiben a
jogosult szolgáltató annak szükségességét vagy mértékét
vitatja, a kötelezett szolgáltató kérheti a jogvita eldöntését
a hatóságtól. E jogvita nem érinti a kötelezett szolgáltató
szerződéskötésre és annak teljesítésére vonatkozó e rendeletben megállapított kötelezettségeit.
(3) A 30. § (2) bekezdésében nem említett, a jogosult
szolgáltató által kért kiegészítő szolgáltatás (pl. számlázás)
díjában a felek szabadon állapodnak meg.
35. § (1) A csatlakozónyaláb szolgáltatás díja a létesítés és az
üzemeltetés költségeiből állhat. A díjnak lehet a csatlakozónyaláb hosszától függő és attól független összetevője.
(2) A helymegosztásnak a jogosult szolgáltatót terhelő
költségei kiszámítása során különösen az alábbi tényezőket lehet figyelembe venni:
a) a bérelt helynek az ingatlan független szakértői becslésen alapuló piaci értéke szerinti négyzetméterenkénti
díja, azzal, hogy a közlekedő folyosók után díj nem számolható fel,
b) a helyiség berendezésének, üzemeltetésének és fenntartásának (világítás, klíma, áramellátás, biztonság) arányos költsége.
(3) A 10. § (5) bekezdésében foglalt szolgáltatás díja
nem tartalmazhat meglévő adatok leválogatásából származó költségeket. E rendelkezés az Internet közvetlen hozzáférési forgalmi szolgáltatás esetében is megfelelően alkalmazandó.
36. § (1) A hálózati szerződés, referenciaajánlatok tárgyában
kötött szerződésben foglalt szolgáltatások ellenértékének
kiszámítása során érvényesülnie kell az átláthatóság követelményének, az egyenlő elbánás és a legkisebb költség
elvének.
(2) Ha jogszabály vagy az NHH határozata másként nem
rendeli, az összekapcsolásra vonatkozó referenciaajánlat
szerint kötött szerződés alapján nyújtott szolgáltatások
díját külön jogszabályban vagy az NHH határozatában
előírt módon a hosszú távú előremutató különbözeti költségek költségszámítási módszerével (LRIC) kell megállapítani.
(3) Ha jogszabály vagy az NHH határozata másként nem
rendeli, az átengedésre vonatkozó referenciaajánlat szerint kötött szerződés alapján nyújtott szolgáltatások díját
külön jogszabályban vagy az NHH határozatában előírt
módon múltbeli költségeken alapuló teljesen felosztott
költségek költségszámítási módszerével (HCA-FDC) kell
megállapítani. Ennek során az alábbi elveket kell figyelembe venni:
a) A helyi hurok teljes átengedés szolgáltatás költsége
az előfizetői végponttól a kábelrendezőig tartozó hozzáférési hálózatnak és a kábelrendezőnek egy vonalra eső költségét tartalmazza.
b) A helyi hurok részleges átengedés szolgáltatás költsége az elválasztó szűrőnek az egy vonalra eső költségét
tartalmazza.
c) helyi bitfolyam hozzáférés átengedése szolgáltatás
költsége az elválasztó szűrőnek, DSLAM-nek, és —
amennyiben az nem része a DSLAM-nek — a megosztást
biztosító eszköznek egy vonalra eső költségét tartalmazza.
(4) Az összekapcsolási forgalmi szolgáltatások díjait —
az átalánydíjas Internet híváskezdeményezés forgalmi szolgáltatás kivételével — a következő időszakok szerint kell
kialakítani:
a) csúcsidőszaki díj: hétköznap és naptár szerinti munkarendtől eltérő munkanapokon 7:00 órától 18:00 óráig,
kivéve a munkaszüneti napokat és a naptár szerinti munkarendtől eltérő pihenőnapokat,
b) kedvezményes időszaki díj: hétköznap és a naptár
szerinti munkarendtől eltérő munkanapokon 18:00 órától
7:00 óráig és a munkaszüneti napokon és a naptár szerinti
munkarendtől eltérő pihenőnapokon egész nap.
(5) Internet híváskezdeményezés forgalmi szolgáltatás
tekintetében a kötelezett szolgáltató az (4) bekezdésben
meghatározott időszakokon kívül további időszakokat is
meghatározhat. Ebben az esetben az Internet híváskezdeményezés forgalmi szolgáltatás napszaki megosztást a költségszámítás módszerére vonatkozó külön jogszabályban,
vagy a hatóság által meghatározott módszerrel kell elvégezni, azzal az eltéréssel, hogy a számítások során csak az
előfizetői Internet szolgáltatás elérésére irányuló hívások
díjait és forgalmát kell figyelembe venni, továbbá az egyéb
összekapcsolási forgalmi szolgáltatások átlagos díja napszaki megosztásának meghatározásakor az Internet szolgáltatás elérésére irányuló hívások forgalma nem vehető
figyelembe.
(6) Indokolt esetben az NHH a kötelezett szolgáltató
megfelelően alátámasztott kérelmére, illetve hivatalból a
(4)—(5) bekezdésétől eltérő időszakokat is megállapíthat.
37. § (1) A kiegészítő szolgáltatás díjának megállapításakor
e szolgáltatás nyújtásához szükséges és annak érdekében
ténylegesen felmerülő közvetlen költségekből kell kiindulni. Ezek anyag- és anyagjellegű, bér- és bérjellegű, valamint
beruházott új tárgyi eszközhöz kapcsolódó (amortizáció és
tőkeköltség) költségek lehetnek.
(2) Amennyiben egy kiegészítő szolgáltatás nyújtása beruházást igényel a kötelezett szolgáltató részéről, akkor a
beruházás értékét a kötelezett szolgáltató objektív, átlátható módon, a szolgáltatások leírásában szereplő műszaki
minimumok alapján köteles megbecsülni. Beruházás esetén az eszköz teljes értéke nem, csak a rá vonatkozó, számviteli politika szerinti amortizáció és tőkeköltség számolható el költségként.
(3) A költségekhez általános, a LRIC modellben felár
segítségével felosztott költségek nem rendelhetőek.
(4) A díjakat meg kell feleltetni a költségfelmerülés
időbeliségének (pl. az egyszer felmerülő költségek egyszeri
díjjal, folyamatosan felmerülő költségek havi díjjal fedezhetők).
(5) Átengedés esetében a helymegosztás kialakításával
kapcsolatos indokolt létesítési költségeket a helymegosztás szolgáltatást igénybe vevő szolgáltatóknak kell megfizetni, azzal, hogy az igénybe vevő szolgáltató csak a helyiség
tervezett kapacitásából foglalt kapacitás arányában kötelezhető a költségek megtérítésére.
(6) Közvetítőválasztással kapcsolatos beállításokért
egyszeri díj számítható fel, közvetítő előválasztás beállítása
esetén Ft/előfizető, közvetítő választó előtét beállítása esetén Ft/központ formában.
(7) Amennyiben a kötelezett szolgáltató — a jogosult
szolgáltató erre irányuló kifejezett kérése ellenére — az
e rendeletben vagy más jogszabályban meghatározott minimális szolgáltatási szintnél magasabbat nyújt, a kötele
zett szolgáltató csak a minimális szolgáltatási szint kialakításának költségét számíthatja fel a jogosult szolgáltatónak,
kivéve azt az esetet, amikor a minimális szolgáltatási szint
túllépése objektív műszaki okok következménye.
VII. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 38. § (1) Ez a rendelet a 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) az előfizetői hurok átengedéséről, az azzal kapcsolatos eljárásokról szóló 175/2001. (IX. 26.) Korm. rendelet,
b) a távközlési előfizetői szerződésekről szóló
249/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet, valamint annak módosításáról rendelkező 42/2003. (III. 27.) Korm. rendelet
1. §-a, és
c) az egyes távközlő hálózati szerződésekről és azok
megkötéséről szóló 251/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet,
valamint annak módosításáról rendelkező 42/2003.
(III. 27.) Korm. rendelet 2—4. §-ai.
(3) A (2) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott
rendelet alapján készített referenciaajánlatokat a kötelezett szolgáltatók 2004. január 15-ig e rendelet szerint, valamint az Eht. 87. §-a és 105. §-a szerinti számviteli szétválasztás alapján 2005. évre vonatkozóan 2004. augusztus
31-ig kötelesek módosítani, és a hatósághoz jóváhagyásra
benyújtani.
(4) A 2003. december 31-én hatályos jogszabály alapján
fennálló szerződéskötési kötelezettség alapján kötött szerződések és kötelezettségek mindaddig hatályban maradnak, amíg az NHH e rendeletnek megfelelően meg nem
állapítja a szerződéskötési kötelezettség feltételeinek
fennállását, illetve hiányát.
(5) Az Eht. 168. §-ban meghatározott időpontig, Budapesten hálózattal rendelkező, a távbeszélő piacon jelentős
piaci erővel rendelkező szolgáltató jogosult Budapest számozási területét részterületekre tagolni, ahol a részterület
vonatkozásában ajánl fel összekapcsolási, illetve hozzáférési szolgáltatásokat a részterületen lévő valamennyi előfizetői hálózati végpont elérésére. A részterületeket és az
azokon lévő hozzáférési, összekapcsolási hálózati végpontokat a referenciaajánlatban meg kell határozni.
(6) Az Eht. 168. §-ban meghatározott időpontig az
(5) bekezdésben foglalt előírás nem érinti azt, hogy a
Budapesten hálózattal rendelkező — a távbeszélő piacon
jelentős piaci erővel rendelkező — helyhez kötött telefon
szolgáltató köteles egyetlen hozzáférési, összekapcsolási
hálózati végpontról is igény esetén Budapest teljes területére összekapcsolási, illetve hozzáférési szolgáltatást felajánlani.
(7) Az Eht. hatálybalépésekor távbeszélő szolgáltatások
piacán jelentős piaci erejű szolgáltató köteles e rendelet
hatálybalépését követő 12 hónapon belül a 20. § (2) és
(5) bekezdésében foglalt adatokat tartalmazó hálózati
adatbázist létre hozni.
(8) A Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésével egyidejűleg az 1. § (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet hatálya kiterjed)
,,b) az elektronikus hírközlési szolgáltatókra — bele
értve az Európai Unió más tagállamában nyilvántartásba
vett jogosult szolgáltatókat is — (a továbbiakban: szolgáltatók), így különösen a jelentős piaci erővel rendelkező
szolgáltatókra’’
39. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás rendelkezéseivel, a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvénnyel összhangban, az elektronikus
hírközlésről szóló 2003. évi C. törvénnyel együtt összeegyeztethető szabályozást tartalmaz
a) az Európai Parlament és Tanács elektronikus hírközlő hálózatokhoz való hozzáférésről és összekapcsolásukról szóló 2002/19/EK irányelvvel (hozzáférési irányelv),
b) az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus
hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (keretirányelv).
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
50/2010. (III. 15.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
 szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter elő ter jesz tésére
dr. Kovács Sándor István hadbíró ezredest 2010. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. március 8. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
198/2010. (XII. 17.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló eljárásban meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Budapest XI. kerület Újbuda Önkormányzatának Képviselő-testülete által
a közterületek használatáról és rendjéről alkotott 17/2008. (VII. 8.) ÖK sz. rendelet 2. § (4) bekezdés a) pontja
alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó a Budapest XI. kerület Újbuda Önkormányzatának Képviselő-testülete által a közterületek
használatáról és rendjéről alkotott 17/2008. (VII. 8.) ÖK sz. rendelet (a továbbiakban: Ör.) 2. § (4) bekezdés a) pontjába
foglalt azon rendelkezés alkotmányellenességének megállapítását kérte, amely megtiltja közterület-használati
hozzájárulás megadását mozgóboltból történő árusításra.
Az indítványozó országos hálózattal rendelkező mozgóbolti tevékenységet végző gazdálkodó szervezet.
A mozgóbolti tevékenység jellemzője, hogy az kizárólag közterületen végezhető tevékenység, amelynek használatára
az illetékes önkormányzat hozzájárulása alapján van lehetőség. Egészen 2008. december 31-ig az önkormányzattal
évente megkötött közterület használati megállapodás alapján használta az indítványozó mozgóbolti tevékenysége
céljára a közterületet a XI. kerületben. Az önkormányzat 2008 nyarán fogadta el az Ör.-t, amely 2008. december 18-án
lépett hatályba. Az Ör. 2. § (4) bekezdésének a) pontja a mozgóboltok számára gyakorlatilag megtiltotta
a közterület-használatot azzal, hogy kimondta mozgóbolti tevékenység céljára nem lehet közterület-használati
hozzájárulást adni. Ezt követően az önkormányzat a közterület-használati hozzájárulást megtagadta.
Az indítványban kifejtett álláspont szerint a vitatott szabályozás sérti az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében szabályozott
vállalkozáshoz való jogot, valamint a gazdasági verseny szabadságát, mert a kizárólag mozgóbolti tevékenységgel
foglalkozó társaság tevékenységét a kerületben ellehetetleníti. Sérti az Alkotmány 70/A. §-át is, mert más kereskedelmi
tevékenységet végző társaságokhoz képest, súlyosan diszkriminatív rendelkezést alkalmaz a mozgóbolti
tevékenységet végző társaságokkal szemben.
Az indítványozó hivatkozik arra is, hogy az Ör. vitatott szabályának elfogadásával az önkormányzat megsértette
az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdését is, mert ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. A mozgóbolti
tevékenységet központi jogszabály, a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény és az üzletek működésének
rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló
133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet szabályozza. E jogszabályok alapján a mozgóbolti tevékenység országosan
megengedett tevékenységnek minősül. Az indítványozó nem vitatja azt, hogy az önkormányzat
a közterület-használatát szabályozó rendeletében a közterületek rendjének biztosítása érdekében a mozgóbolti
árusítást korlátozhatja, feltételekhez kötheti, azonban e rendelkezéseknek a közterület-használat rendjének
biztosításával összefüggő indoka kell, hogy legyen. Az önkormányzatnak nincs hatásköre arra, hogy a törvény, illetőleg
kormányrendelet által megengedett gazdasági tevékenység folytatását az önkormányzat a működési területén
megtiltsa. Márpedig azzal, hogy az Ör. kizárja a közterület-használati hozzájárulás megadásának lehetőségét, megtiltja
működési területén a mozgóbolti tevékenység folytatását.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítványozó által felhívott rendelkezései:
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Ör.-nek az indítványozó által vitatott szabálya:
„2. § (4) Nem adható közterület-használati hozzájárulás: (...)
a) a 133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet szerint lakókocsiból, valamint mozgóboltból, mozgóbüféből történő
árusításra,”
III. Az indítvány megalapozott.
1. Az indítvány alapján az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy a vitatott szabályozás sérti-e az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdését, az önkormányzat rendelkezik-e hatáskörrel a közterületen történő árusítás jogszabályi
korlátozására.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 8. §-a alapján a helyi közutak és
közterületek fenntartása a települési önkormányzat feladata. Az Ötv. 63/A. § h) pontja a fővárosban a fővárosi
közgyűlés hatáskörébe utalja a közterület-használat rendjének szabályozását. Az Ötv. 65/A. § (2) bekezdése pedig
kimondja: „A közgyűlés feladatkörében alkotott rendelete végrehajtása érdekében felhatalmazást adhat kerületi
képviselő-testületnek rendeletalkotásra. Az e tárgykörben alkotott kerületi rendelet nem terjeszkedhet túl a fővárosi
közgyűlés rendeletében foglalt felhatalmazáson. A kerületi képviselő-testület rendelete nem lehet ellentétes
a közgyűlés rendeletével.”
Az Ötv. e rendelkezései alapján alkotta meg a fővárosi közgyűlés a fővárosi közterületek használatáról és a közterületek
rendjéről szóló 59/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. rendeletet (a továbbiakban: Kgyr.), amelynek 2. § (1) bekezdése
felhatalmazza a kerületi önkormányzatok képviselő-testületeit arra, hogy a fővárosi rendelet keretei között a helyi
sajátosságok figyelembevételével szabályozzák a tulajdonukban levő közterületek használatát és rendjét. A Kgyr. 5. §
(3) bekezdése felhatalmazást ad a kerületi önkormányzatoknak arra is, hogy a Kgyr.-ben szabályozottakon túl további
olyan eseteket határozzon meg rendeletében, amelyekben nem adható a közterület-használati hozzájárulás.
Mindezeket figyelembe véve megállapítható, hogy a képviselő-testület törvényben szabályozott felhatalmazás
alapján alkotta meg az Ör.-t és rendelkezett annak keretében a közterület kereskedelmi célú használatáról.
A mozgóbolti kereskedelmi tevékenységet a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény, valamint a kereskedelmi
tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet szabályozza. E jogszabályok
határozzák meg a kereskedelmi tevékenységek végzésének általános szabályait, feltételeit és a mozgóbolti
tevékenységre vonatkozó sajátos előírásokat, amelyeket a kereskedelmi tevékenység e formájának gyakorlása során
érvényesíteni kell.
Az Alkotmánybíróság 1991 óta követett állandó gyakorlata szerint, ha valamely magatartást központi jogszabályok
megengednek, a képviselő-testület rendeletében nem tilthatja meg azt az önkormányzat egész illetékességi
területére kiterjedő hatállyal. [Először: 63/1991. (XI. 30.) AB határozat, ABH 1991, 470, 471–472.; lásd még: 17/1998.
(V. 13.) AB határozat, ABH 1998, 155, 157–158.]
Miután a mozgóbolti kereskedelem egyik sajátossága, hogy közterületen végzett tevékenység, ezért
a közterület-használat rendjét meghatározó szabályozás szükségképpen érinti a mozgóbolti tevékenységet. A kerületi
önkormányzat a közterület-használat rendjét szabályozó rendeletében a közterületek rendeltetésszerű használatának
biztosítása érdekében a mozgóbolti árusítást korlátozhatja, feltételekhez kötheti, azonban a korlátozásnak
a közterületek rendjének biztosításával összefüggő indoka kell, hogy legyen. [93/2007. (XI. 22.) AB határozat, ABH
2007, 1016, 1018.] Az Ör. nem a közterület rendjének biztosítása érdekében alkotott a mozgóbolti tevékenység
gyakorlására szabályokat, hanem azzal, hogy a vitatott rendelkezése megtiltja a mozgóbolti tevékenységre
közterület-használati hozzájárulás kiadását, egyúttal megtiltotta az önkormányzat működési területén a kereskedelmi
tevékenység e formájának gyakorlását. Az Ör.-ben szabályozott közterület-használati hozzájárulás hiányában
a központi jogszabályok által megengedett mozgóbolti tevékenység az önkormányzat működési területén nem
gyakorolható.
Mindezeket figyelembe véve az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a képviselő-testület az Ör. vitatott
szabályának megalkotása során túllépte jogalkotási felhatalmazása kereteit, s ezzel megsértette az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdését.
2. Az Ör. 2. § (4) bekezdés a) pontja sérti az Alkotmány 70/A. §-ában szabályozott jogegyenlőség követelményét is.
Az Alkotmánybíróság kialakult gyakorlata szerint az Alkotmány 70/A. §-ában foglalt rendelkezést a jogegyenlőség
általános elvét megfogalmazó alkotmányi követelményként értelmezte. E határozataiban az Alkotmánybíróság
kifejtette, hogy az Alkotmány e rendelkezése az azonos szabályozási körbe vont jogalanyok közötti olyan alkotmányos
indok nélkül tett megkülönböztetést tiltja, amelynek következtében egyes jogalanyok hátrányos helyzetbe kerülnek.
Kimondta, hogy az alkotmányi tilalom elsősorban az alkotmányos alapjogok tekintetében tett megkülönböztetésekre
terjed ki, abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem alapvető alkotmányos jog tekintetében történt, az eltérő
szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti.
Az Alkotmánynak ez az általános jogegyenlőségi követelménye arra vonatkozik, hogy az állam, mint közhatalom
a jogok és kötelezettségek elosztása során köteles egyenlőkként – egyenlő méltóságú személyként – kezelni
a jogalanyokat, a jogalkotás során a jogalkotónak mindegyikük szempontjait azonos körültekintéssel,
elfogulatlansággal és méltányossággal kell értékelnie. [Először: 9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.;
21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 73, 77–78.]
Amíg az Ör. a kereskedelmi tevékenységet végző vállalkozók számára az Ör.-ben szabályozott feltételek teljesítése
esetében lehetőséget ad arra, hogy az önkormányzat tulajdonában álló közterületen létesített üzlethelyiségben,
pavilonban kereskedelmi tevékenységet végezzenek, addig a mozgóbolti tevékenységet végzők számára kizárja
a közterület-használati hozzájárulás megszerzésének lehetőségét. A közterület-használati hozzájárulás kizárása
a mozgóbolti tevékenységet végző vállalkozó esetében a vállalkozáshoz való jog gyakorlásának más kereskedelmi
vállalkozásoknál erőteljesebb korlátozását jelenti.
A képviselő-testület az Ör. 2. § (4) bekezdés a) pontjának megalkotása során nem mérlegelte azonos körültekintéssel
és méltányossággal a kereskedelmi tevékenységet végző vállalkozások sajátosságait, érdekeit, ezért ez a szabályozás
sérti a jogegyenlőség követelményét. [Lásd 93/2007. (XI. 22.) AB határozat, ABH 2007, 1016, 1019–1020.]
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 2. § (4) bekezdés a) pontja alkotmányellenes, ezért
azt megsemmisítette.
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az Ör. vitatott rendelkezésének alkotmányellenességét az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdése, valamint 70/A. §-a alapján megállapította, az indítványozó által felvetett további
alkotmányossági kifogásokat nem vizsgálta.
A határozatnak a Magyar Közlönyben való közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul.
Budapest, 2010. december 14. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró