text:
46/2013. (X. 31.) NGM rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vagyonkezelése és bérlőkijelölése alatt álló lakások, valamint személygépkocsi-tárolók bérbeadásáról.
A lakások és helyiségek bérletére, valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény
87. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § c) és h)  pontjában foglalt feladatkörömben eljárva –
a következőket rendelem el:
I. Fejezet
ÁltalÁnos rendelkezések 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet alkalmazási köre kiterjed:
a) a  Magyar Állam tulajdonában és a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a  továbbiakban: NAV) vagyonkezelésében
levő lakásokra,
b) az olyan lakásra, amelyre a NAV-ot bérlőkijelölési jog illeti meg [az a) és b) pont a továbbiakban együtt: NAV
rendelkezése alatt álló lakás],
c) a  NAV rendelkezése alatt álló lakáshoz tartozó, továbbá a  Magyar Állam tulajdonában és a  NAV
vagyonkezelésében lévő személygépkocsi-tárolóra (a  továbbiakban: NAV rendelkezése alatt álló
személygépkocsi-tároló).
(2) A  rendelet hatálya a  NAV-nál hivatásos szolgálati jogviszonyban foglalkoztatott pénzügyőrökre (a  továbbiakban:
pénzügyőr), valamint a  kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőkre és kormányzati
ügykezelőkre, a  munkaviszonyban foglalkoztatott munkavállalókra, továbbá a  fenti személyekkel a  NAV
rendelkezése alatt álló lakásban együttlakó személyekre terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. bérbeadó: a NAV;
2. együtt költöző személy: az igénylő által a NAV rendelkezése alatt álló lakás iránti kérelemben megjelölt közeli
hozzátartozó, élettárs, aki a bérleti jogviszony kezdetétől az igénylővel együtt jogosult a lakás használatára;
3. élettársi kapcsolat: két olyan, házasságkötés nélkül közös háztartásban, érzelmi és gazdasági közösségben együtt
élő személy közötti kapcsolat, akik közül egyiknek sem áll fenn mással házassági életközössége, bejegyzett
élettársi életközössége vagy élettársi kapcsolata, és akik nem állnak egymással egyenesági rokonságban vagy
testvéri kapcsolatban. Az élettársi kapcsolat fennállásának tényéről a feleknek írásban nyilatkozniuk kell;
4. lakásügyi szerv:
a) a NAV Központi Hivatala (a továbbiakban: NAV KH) a saját, valamint a NAV Informatikai Intézete és
a budapesti székhelyű középfokú
aa) adóztatási- és vámszervek, valamint
ab) adó- és vámszerv,
és felügyeletük alá tartozó szervek személyi állománya vonatkozásában;
b) illetékességi területükön a  NAV regionális vám- és pénzügyőri főigazgatóságai a  nem budapesti
székhelyű adóztatási- és vámszervek személyi állománya vonatkozásában;
c) a  NAV Bűnügyi Főigazgatósága a  saját személyi állománya, valamint a  felügyelete alá tartozó
szervek személyi állománya vonatkozásában;
d) a  NAV Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézetének személyi állománya vonatkozásában
a szolgálatteljesítés helyétől (munkavégzés helyétől) függően az a) vagy b) pontban megjelölt szerv;
5. tiszta, rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotú lakás: olyan lakás, melyben:
a) a szobák falai frissen festettek vagy tapétázottak;
b) a mellékhelyiségek falai frissen festettek vagy meszeltek;
c) a nyílászárók és csővezetékek frissen mázoltak;
d) a  nyílászárók, burkolatok, beépített bútorok, berendezések, szerelvények üzemképesek, épek,
tiszták;
6. önálló lakás: a kérelmező, valamint a vele egy háztartásban élő közeli hozzátartozó vagy élettárs tulajdonában
álló, és az  általa használt vagy használatba vehető lakás, ha a  tulajdoni részarányuk eléri az  50%-ot, továbbá
az  általuk bérlőként, bérlőtársként használt lakás. A  lakást akkor is használatba vehetőnek kell tekinteni,
ha annak használatát a  fentiekben megjelölt személy(ek) bérleti szerződéssel vagy egyéb módon másnak
átengedte. A  fenti személyek haszonélvezettel terhelt lakását nem lehet önálló lakásnak tekinteni, ha
a haszonélvező a lakásban életvitelszerűen lakik, mely tényt a haszonélvező által tett nyilatkozattal igazolni kell;
7. vonzáskörzet:
a) fővárosi szolgálatteljesítési (munkavégzési) hely esetében a szolgálatteljesítési (munkavégzési) hely
60 km-es,
b) más településen lévő szolgálatteljesítési (munkavégzési) hely esetében a  szolgálatteljesítési
(munkavégzési) hely 45 km-es,
 körzete, mely területen az érintettnek a napi munkába járására és hazautazására a szolgálati érdek sérelme
nélkül kerülhet sor;
8. személygépkocsi-tároló: személygépkocsi tárolására használt:
a) helyiség;
b) elválasztó vonallal vagy azonosító jellel meghatározott leállósáv, útpadka.
II. Fejezet
a lakÁsgazdÁlkodÁs rendje 3. A bérlők köre és a bérbeadás feltételei
3. § (1) NAV rendelkezése alatt álló lakás biztosítható a  NAV pénzügyőr tagja részére, ha a  NAV-nál legalább 1  éves
folyamatos hivatásos szolgálati jogviszonnyal rendelkezik. Lakáskérelmet az erre a célra rendszeresített igénylőlapon
az illetékes lakásügyi szervnél kell benyújtani a szükséges okmányok hiánytalan csatolásával.
(2) Pénzügyőr igénylő hiányában NAV rendelkezése alatt álló lakás más NAV foglalkoztatott részére is bérbe adható, ha
a kérelmező megfelel a 4. §-ban foglalt feltételeknek és a NAV-nál legalább 1 éves folyamatos kormányzati szolgálati
jogviszonnyal vagy munkaviszonnyal rendelkezik.
(3) A  lakáskérelemmel kapcsolatos végleges döntés meghozatalára minden esetben a  lakásügyi szerv vezetője
jogosult. Amennyiben a  lakásügyi szerv a  döntéshozatalhoz szükségesnek tartja, úgy a  benyújtott kérelmek
véleményezésére, az  abban foglaltak vizsgálatára, az  elosztásra vonatkozó javaslat kidolgozására Lakásügyi
Bizottságot hozhat létre, melynek működését belső szabályzatban kell meghatározni.
(4) A  NAV KH a  vezetői munkakörök betöltéséhez, valamint a  soron kívüli és azonnali intézkedést igénylő feladatok
végrehajtásához kapcsolódó elhelyezések megoldása érdekében központi tartalék lakáskeretet tarthat fenn,
amelynek fenntartási költségeit viselni köteles.
4. § (1) A  pénzügyőr vagy – a  3.  § (2)  bekezdése alapján – más NAV foglalkoztatott NAV rendelkezése alatt álló lakást
igényelhet, ha ő maga vagy a vele együtt költöző személy a szolgálatteljesítési (munkavégzési) helyén vagy annak
vonzáskörzetében önálló lakással nem rendelkezik, illetve bérelt lakás esetén írásban nyilatkozik arra vonatkozóan,
hogy korábbi bérleti jogviszonyát a lakásbérleti szerződés hatálybalépéséig megszünteti.
(2) A  NAV rendelkezése alatt álló lakásellátásra vonatkozó jogosultságot kizárja, ha a  pénzügyőr vagy a  3.  §
(2) bekezdésében szereplő más NAV foglalkoztatott:
a) szolgálatteljesítési (munkavégzési) helyén és annak vonzáskörzetében önálló lakással rendelkezik, bérelt
lakás esetén csak akkor, ha írásban nem nyilatkozik arra vonatkozóan, hogy korábbi bérleti jogviszonyát
a lakásbérleti szerződés hatálybalépéséig megszünteti,
b) kérelmére a  lakása szolgálati jellegét a  NAV vagy annak jogelődje megszüntette, vagy a  lakás
elidegenítéséhez hozzájárult,
c) lakásigényének kielégítéséhez munkáltatói támogatást kapott, d) ő maga, házastársa, bejegyzett élettársa, élettársa által bérelt, a  NAV rendelkezése alatt álló vagy
önkormányzati lakását maga, vagy közeli hozzátartozója, élettársa részére megvásárolta, vagy a  lakás
megvásárlásához előzőekben hivatkozott személyek részére hozzájárulását adta,
e) lakhatását biztosító lakóingatlanát az igénylés benyújtása napját megelőző 5 évben elidegenítette,
f ) lakásbérleti jogviszonyát közös megegyezéssel pénzbeli térítés mellett szüntette meg,
g) a  jogosultsága szempontjából lényeges adatot, tényt, körülményt elhallgatott, valótlan adatot közölt, vagy
a lakásügyi szervet más módon megtévesztette, vagy tévedésben tartja,
h) a  lakáskérelem benyújtásakor lakbér, lakáshasználati, külön szolgáltatási, vagy közüzemi díj tartozással
rendelkezik,
i) a  lakáskérelem benyújtása napját megelőző 5 éven belül a  NAV-val (vagy annak jogelődjével) kötött
lakásbérleti szerződés megszűnésekor a h) pontban szereplő jogcímeken fennálló tartozásait nem rendezte
vagy az végrehajtás útján került rendezésre,
j) jogcím nélküli használót a NAV vagy jogelődje rendelkezése alatt álló lakásban visszahagyott.
 (3) A  (2) bekezdés b)–f ) pontjában meghatározott kizárás nem vonatkozik arra az esetre, ha a pénzügyőrt a szolgálat
érdekében olyan településre helyezik át, ahol, vagy amelynek vonzáskörzetében önálló lakással nem rendelkezik.
 (4) A  (2)  bekezdés e)  pontjában meghatározott kizárás alól a  lakásügyi szerv vezetője, indokolt esetben, különös
méltánylást érdemlő körülmények fennállása esetén felmentést adhat.
 (5) A (2) bekezdés vonatkozásában a pénzügyőrrel egy tekintet alá esik az igénylővel együtt költöző személy.
 (6) A (3)–(5) bekezdés más NAV foglalkoztatott igénylő esetén is alkalmazandók.
4. A lakásbérleti szerződés 5. § (1) Lakásbérleti szerződés:
a) határozott időre, legfeljebb 3 évre, vagy
b) valamely feltétel bekövetkezéséig (különösen adott munkakör, tisztség, vezetői munkakör betöltésének
időtartamára) köthető.
 (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerint vagy a meghatározott idő lejártakor igényjogosultság esetén írásbeli kérelemre új
lakásbérleti szerződés köthető, de az ismételt szerződéskötések együttes időtartama a 15 évet nem haladhatja meg.
 (3) A  lakásbérleti szerződésnek tartalmaznia kell, hogy a bérlő a bérleti jogviszony megszűnése után – e rendeletben
meghatározott feltételek szerint – a  bérbeadótól igényt tarthat-e elhelyezésre, és az  milyen szobaszámú,
komfortfokozatú lehet.
(4) Amennyiben az  igénylés benyújtásakor a  kérelmező vagy bármely vele együtt költöző személy lakásbérleti
jogviszonnyal rendelkezett, úgy legkésőbb a  lakásbérleti szerződés aláírásakor írásban nyilatkoznia kell arra
vonatkozóan, hogy a  korábbi lakásbérleti jogviszony – legkésőbb a  lakásbérleti szerződés hatálybalépésének
időpontjára történő – megszüntetését kezdeményezte.
6. § (1) A  lakásbérleti szerződés megkötésének előfeltétele a  lakásügyi szerv vezetője által meghatározott összegű
lakás-előtakarékossági szerződés meglétének igazolása, és annak a  bérleti jogviszony időtartama alatt történő
folyamatos fenntartása. Ezen kötelezettséget, valamint az  előírt előtakarékosság összegét a  lakásbérleti
szerződésben rögzíteni kell.
(2) A  lakáscélú előtakarékossági szerződés megkötésétől a  lakásügyi szerv vezetője eltekinthet, vagy a  rendszeres
betételhelyezés összegének csökkentését engedélyezheti amennyiben:
a) a  bérlő anyagi, szociális, egészségügyi helyzetére figyelemmel az  előtakarékosság vállalása a  bérlő részére
aránytalanul súlyos megterhelést jelent, vagy
b) a  bérlő vagy a  vele együtt költöző személy – a  szolgálati hely (munkahely) vonzáskörzetén kívül –
lakástulajdonnal rendelkezik. 5. A bérbeadó és a bérlő jogai, kötelezettségei
7. § A  bérlő és a  vele együtt költöző vagy a  9.  § szerint befogadott személyek kötelesek a  lakást életvitelszerűen
használni. A  bérlő köteles továbbá a  lakásból történő két hónapot meghaladó távollétének időtartamát, okát és
helyét előre, írásban bejelenteni a bérbeadónak.
8. § (1) A  bérbeadó a  NAV rendelkezése alatt álló lakást tiszta, rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban, illetve
a lakásberendezéseket működőképes állapotban köteles a bérlő részére átadni.
(2) A  bérleti jogviszony bármely okból történő megszűnésekor a  bérlő köteles a  NAV rendelkezése alatt álló lakást
kiüríteni és a  vele együtt költöző vagy a  9.  § szerint befogadott személyekkel együtt elhagyni, továbbá azt tiszta,
rendeltetésszerű használatra alkalmas, illetve a  lakásberendezéseket működőképes állapotban a  bérbeadónak
visszaadni és a  lakbér, a külön szolgáltatási, valamint a közüzemi díjtartozásait a bérleti jogviszony megszűnésétől
számított 8 napon belül rendezni. Közvetlenül a közüzemi szolgáltatók felé fennálló díjtartozás rendezését a bérlő
köteles igazolni – fenti határidőn belül – a bérbeadó részére.
9. § (1) A  NAV rendelkezése alatt álló lakásba a  lakás bérlője a  vele együtt költöző személyeken kívül más személyt
– a  lakások és helyiségek bérletére, valamint az  elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Ltv.) 21. §-ával összhangban – csak a lakásügyi szerv vezetőjének előzetes írásbeli
hozzájárulásával fogadhat be.
(2) A hozzájárulás meghatározott időhöz vagy feltételhez kötve adható meg. A bérlő köteles hitelt érdemlően igazolni
a befogadási hozzájárulás iránti kérelem indokát.
(3) A  meghatározott idő elteltével vagy a  feltétel bekövetkezésekor a  bérlő köteles gondoskodni arról, hogy
a befogadott személy a NAV rendelkezése alatt álló lakást elhagyja.
(4) A  NAV rendelkezése alatt álló lakásra albérlet, ágybérlet, a  házastárs, bejegyzett élettárs, élettárs kivételével
bérlőtársi jogviszony, nem létesíthető, továbbá a  bérlő halála esetén a  bérleti jog – a  11.  §-ban meghatározottak
kivételével – megszűnik.
10. § (1) A  NAV rendelkezése alatt álló lakást jogcím nélkül használó elhelyezésére a  lakásügyi szerv akkor vállalhat
kötelezettséget, ha a  volt bérlő az  általa használt lakásba költözésekor vagy azt megelőzően nem a  NAV vagy
jogelődje rendelkezése alá tartozó lakást bocsátott a NAV vagy jogelődje rendelkezésére.
(2) Az  elhelyezésre jogosult jogcím nélküli használó részére biztosított másik lakás megfelelő, ha az  általa a  NAV
vagy jogelődje rendelkezésére bocsátott, vagy a  jogcím nélkül használt lakásnál legfeljebb eggyel alacsonyabb
komfortfokozatú, továbbá az általa használt lakással azonos településen van.
(3) Ha a NAV rendelkezése alatt álló lakásban visszamaradó személy a NAV-nál alkalmazásban áll, úgy az általa használt
lakás részére bérbe adható, amennyiben a bérbeadás feltételei e rendelet szerint fennállnak, és a  lakás a lakáscélú
állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet szerinti méltányolható lakásigény mérték felső határát
nem haladja meg. Ebben az esetben az 5. § (2) bekezdésében foglalt, az ismételt szerződéskötések együttes idejére
vonatkozó rendelkezés alkalmazása során a NAV rendelkezése alatt álló lakásban az e bekezdésben meghatározott
bérbeadást megelőző bentlakás időtartamát is számításba kell venni.
(4) A  bérlő házasságának jogerős felbontása, vagy élettársi kapcsolatának megszűnése esetén a  volt házastárs,
bejegyzett élettárs vagy élettárs – az  (5)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  NAV rendelkezése alatt álló lakásban
jogcím nélküli használó, aki a NAV-tól sem elhelyezésre, sem pénzbeli térítésre nem tarthat igényt.
(5) A  bérleti jogviszony fennállása alatt a  bérlő volt házastársa vagy bejegyzett élettársa a  bírósági vagy közjegyzői
határozatban foglaltak szerint jogosult a NAV rendelkezése alatt álló lakás használatára.
11. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott lakás határozott idejű lakásbérleti szerződéssel rendelkező
bérlőjének halála esetén a  bérlő özvegye részére – a  bérlő halálával megszűnő lakásbérleti szerződésben
meghatározott együtt költöző személyekkel együtt – az általa használt lakás egyszeri alkalommal legfeljebb 1 évre
bérbe adható, ha a bérlő halálakor állandó jelleggel, életvitelszerűen a lakásban lakott és ugyanazon a településen
vagy annak vonzáskörzetében önálló lakása nincs. Ez  a  jogosultság újabb házasságkötés, bejegyzett élettársi
kapcsolat, illetve élettársi kapcsolat létesítése esetén megszűnik. A  meghatározott időtartam lejártakor az  özvegy
elhelyezési és pénzbeli térítési igény nélkül köteles a lakást elhagyni.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott feltételekkel létrejött bérleti jogviszony a  bérlő (özvegy) halála esetén
semmilyen jogcímen nem folytatható. A  bentlakó személy a  NAV rendelkezése alatt álló lakásban jogcím nélküli
használónak minősül, aki a NAV-tól sem elhelyezésre, sem pénzbeli térítésre nem tarthat igényt.
(3) Amennyiben a  NAV rendelkezése alatt álló lakásba – a  bérbeadó engedélye nélkül – az  elhunyt bérlő bármely
hozzátartozója jogellenesen beköltözik, jogcím nélküli használónak minősül és a bérbeadó köteles a lakás átadására
felszólítani, és eredménytelen felszólítás esetén kiköltöztetése érdekében a szükséges intézkedéseket megtenni.
6. A lakbér mértéke 12. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában hivatkozott lakások esetében szerződéskötéskor a  lakbért a  bérbeadó
a  bérlővel kötött lakásbérleti szerződésben állapítja meg. A  lakbér megállapítására vonatkozó részletszabályokat
az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A  bérbeadó naptári évenként egy alkalommal a  KSH által hivatalosan közzétett fogyasztói árindex megállapított
mértékével egyező mértékben jogosult az 1. melléklet 1.1. pontjában szereplő – a lakbérszámítás alapját képező –
összeget emelni azzal, hogy az emelést minden hatályos szerződésnél egységesen kell érvényesíteni.
(3) A bérlő az 1. melléklet 3. pontja szerint a  lakáshoz kapcsolódó külön szolgáltatásokért jogszabályban, lakásbérleti
szerződésben meghatározott, vagy a bérbeadó által továbbszámlázott díjat köteles megfizetni. A továbbszámlázott
külön szolgáltatások díjában történt módosítást a bérbeadó érvényesíti a bérlővel szemben.
(4) A  bérlő a  lakbért és a  külön szolgáltatási díjat – az  (5)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével – köteles
a bérbeadónak a birtokba adás napjától, a lakás jegyzőkönyv szerinti tényleges leadásának napjáig havonta, előre,
egy összegben, legkésőbb a tárgyhó 15. napjáig megfizetni.
(5) A  bérbeadó által továbbszámlázott, vagy a  szolgáltató által közvetlenül a  bérlő részére megküldött számla
(értesítés) esetén a különszolgáltatások díját az abban feltüntetett határidőig fizeti meg a bérlő.
(6) A  lakbér és a  külön szolgáltatások díjának megfizetésére mentesség, támogatás – az  Ltv. 9–10.  §-ában foglaltak
kivételével – nem nyújtható.
(7) Az 1. § (1) bekezdés b) pontjában hivatkozott lakások esetén az (1)–(6) bekezdés nem alkalmazhatók, a lakbér és külön
szolgáltatások mértékét, évenkénti módosítását, megfizetésének határidejét a lakásbérleti szerződés szabályozza.
7. NAV rendelkezése alatt álló személygépkocsi-tároló bérbeadásának szabályai
13. § (1) A NAV rendelkezése alatt álló személygépkocsi-tároló igénylésére, elosztására és bérbeadására a NAV rendelkezése
alatt álló lakások bérletére vonatkozó szabályokat a (2)–(5) bekezdésben foglaltakra figyelemmel kell alkalmazni.
(2) Bérlőnként csak egy személygépkocsi-tárolót lehet bérbe adni, legfeljebb a lakásbérleti szerződés lejártáig terjedő
időszakra, és azon bérlő részére, aki vagy akivel együtt költöző személy közúti közlekedésre alkalmas járművel
rendelkezik.
(3) A  bérlő a  személygépkocsi-tárolót kizárólag olyan jármű tárolására használhatja, amelynek ő, vagy a  vele együtt
költöző személy a tulajdonosa, üzembentartója vagy jogszerű használója.
(4) A  személygépkocsi-tároló bérleti díjának megállapítására, emelésére, megfizetésére valamint a  személygépkocsi
tárolóhoz kapcsolódó külön szolgáltatási díjakkal kapcsolatban a 12. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
(5) A  (4)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  bérlőkijelölési joggal érintett személygépkocsi tárolók bérleti díjára,
emelésére, megfizetésére vonatkozó szabályok esetében a bérleti szerződésben foglaltak az irányadók.
8. A jogcím nélküli használó által fizetendő lakáshasználati díj mértéke
14. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában megjelölt lakást jogcím nélkül használó korábbi bérlővel a  jogcím nélkülivé
válás tényének tudomásra jutását követően soron kívül írásban közölni kell a  bérleti jogviszony megszűnésének
időpontját, a jogcím nélkülivé válás tényét és ennek következményeit.
(2) A  lakást jogcím nélkül használó a  bérbeadó részére lakáshasználati díjat (a  továbbiakban: használati díj) köteles
fizetni. A  jogcím nélküli használó a  használati díjon felül, a  lakás jegyzőkönyv szerinti átadásáig köteles a  lakásra
megállapított külön szolgáltatási díjakat is megfizetni.
(3) Az a jogcím nélküli használó, aki e rendelet alapján másik lakásra, elhelyezésre nem tarthat igényt, a jogcím nélküli
használat kezdetétől számított 2 hónap elteltével a  lakásra megállapított lakbér ötszörösének megfelelő összegű
használati díjat köteles havonta fizetni. További 2 hónap elteltével a  használati díj a  lakásra megállapított lakbér
tízszeresének megfelelő összeg, mely a  kötelezettet a  lakás végleges, jegyzőkönyv és leltár szerinti átadásának
napjáig terheli.
(4) A  bérbeadó – önkéntes teljesítés hiányában – jogosult intézkedni a  lakás kiürítésének bírósági úton történő
érvényesítése iránt.
(5) Az (1)–(4) bekezdés rendelkezései nem alkalmazhatóak az 1. § (1) bekezdés b) pontjában megjelölt lakásra. Ebben
az esetben a lakásbérleti szerződésben foglaltak az irányadók.
III. Fejezet
zÁró rendelkezések 9. Hatályba léptető rendelkezés
15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
10. Átmeneti rendelkezések 16. § (1) E  rendelet rendelkezéseit a  rendelet hatálybalépésekor már benyújtott kérelmek esetén is alkalmazni kell.
A hatálybalépéskor hatályos bérleti szerződések lejáratukig változatlan tartalommal maradnak hatályban.
(2) Amennyiben a  rendelet hatálybalépésekor hatályos lakásbérleti szerződés jogosultja nem pénzügyőr, kérelmére
ugyanazt a  lakást egy alkalommal, legfeljebb 3 éves időtartamra bérbe lehet adni, amennyiben a  bérlakás
juttatásának jelen rendelet szerinti egyéb feltételei fennállnak.
17. § (1) Az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti lakásra az e rendelet hatálybalépését megelőzően határozatlan időre kötött
lakásbérleti szerződés közös megegyezéssel történő megszüntetése esetén a bérlő pénzbeli térítésre nem jogosult.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az 1. § (1) bekezdés b) pontjában hivatkozott lakások vonatkozásában
a pénzbeli térítésre, másik lakás biztosítására a szerződő felek megállapodása az irányadó.
(3) A 2001. március 9-ét megelőzően határozatlan időre – nem feltételhez – kötött, az 1. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott lakás bérlőjének halála esetén a  bérlő özvegye részére az  5.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján
élethosszig biztosítható lakás, amennyiben az alábbi feltételek együttesen fennállnak:
a) idős koránál, egészségügyi vagy anyagi helyzeténél fogva már nem várható el az  önerős, saját tulajdonú
lakásszerzés,
b) a bérlő halálakor és azt követően is életvitelszerűen a NAV rendelkezése alatt álló lakásban lakik,
c) ugyanazon településen vagy annak vonzáskörzetében nincs önálló lakása,
d) a lakáshoz kapcsolódó lakbér-, közüzemi és külön szolgáltatási díjtartozást rendezte.
(4) A (3) bekezdés vonatkozásában alkalmazni kell a 11. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat.
11. Hatályon kívül helyező rendelkezések 18. § Hatályát veszti
a) a  vám- és pénzügyőrség rendelkezése alatt álló lakásokkal, helyiségekkel való gazdálkodásról szóló
10/2001. (III. 1.) PM rendelet, valamint
b) a  vám- és pénzügyőrség rendelkezése alatt álló lakásokkal, helyiségekkel való gazdálkodásról szóló
10/2001. (III. 1.) PM rendelet módosításáról szóló 49/2005. (XII. 27.) PM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
227/2014. (IX. 4.) Korm. rendelete a „Miniszterelnökség budavári elhelyezéséhez szükséges felújítási és építési feladatok a budai várnegyed területén” programhoz kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében,
az 5. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 16. pontjában,
a 6. § a) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 4. pontjában,
a 6. § b)–d) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16.2., 17. és 24. pontjában,
a 7.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés 5. és
6. pontjában,
a 8.  § tekintetében a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki mentésről és a  tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény
47.  §  (1)  bekezdés a)  pontjában, valamint az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
62. § (1) bekezdés 6. pontjában,
a 9. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 6. pontjában,
valamint a termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 30. § (1) bekezdés d) pontjában,
a 10.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés
17. pontjában, valamint a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h)–m) és r) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) E rendelet hatálya a Budapest I. kerület 6460 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben a Budapest I. kerület,
Színház utca 5–11. szám alatt található, a Budapest I. kerület 6459 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben
a  Budapest I. kerület, Színház utca 1–3. szám alatt található, a  Budapest I. kerület 6515, 6458 helyrajzi számokon
nyilvántartott várfal, a  Budapest I. kerület 6461 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben a  Budapest
I. kerület, Színház utca, a Budapest I. kerület 14363/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben a Budapest
I.  kerület kivett közpark ingatlanokon (a továbbiakban együtt: Ingatlanok) megvalósuló, a  Miniszterelnökség
budavári elhelyezéséhez szükséges felújítási és építési beruházással (a továbbiakban: Beruházás) összefüggő
közigazgatási hatósági eljárásokra terjed ki.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Beruházás megvalósításával
összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban
eljáró szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
3. § A Kormány a  2.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére a  2.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági állásfoglalást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) A  2.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – amennyiben jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) A  2.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – amennyiben
jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
5. § Az Ingatlanokra vonatkozó településrendezési terv módosítása során az egyes tervek, illetve programok környezeti
vizsgálatáról szóló 2/2005. (I. 11.) Korm. rendelet 4.  § (4)  bekezdése szerinti véleményadás határideje legfeljebb
nyolc nap.
6. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni,
b) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
c) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
d) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
7. § A Beruházással érintett építmények, önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű használatához szükséges,
az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet szerint elhelyezendő
személygépkocsik számát azzal az  eltéréssel kell meghatározni, hogy egy személygépkocsi elhelyezését kell
biztosítani iroda és egyéb önálló rendeltetési egységek huzamos tartózkodásra szolgáló helyiségeinek minden
megkezdett 120 m2 nettó alapterülete után.
8. § (1) A  Beruházással érintett épület átalakításánál az  általános érvényű tűzvédelmi követelmények alkalmazása során
figyelembe kell venni a  Beruházás megvalósítását megelőzően nyilvános rendezvények megtartására kialakított,
de részben eltérő rendeltetésű épületrészek meglévő állapot szerinti tűzvédelmi kialakítását, főbb tűzvédelmi
jellemzőit.
(2) A  Beruházással érintett épületek esetében az  eltérő tűzszakaszok közötti, épületeket összekötő zárt közlekedő
folyosók, hidak homlokzatainál nem kell az  Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló 28/2011. (IX. 6.) BM rendelet
(a továbbiakban: OTSZ) 360. § (2) bekezdése szerinti tűzterjedési gátat kialakítani, ha a zárt közlekedő, híd mindkét
vége Sm füstgátló ajtókkal kerül lezárásra, valamint a  híd – a  szigeteléseket és a  hordozó rétegeket leszámítva –
éghető anyagot nem tartalmaz.
(3) A Beruházással érintett közigazgatási hatósági eljárásokban az OTSZ e rendelet hatálybalépésének napján hatályos
rendelkezéseit kell alkalmazni.
9. § A Beruházással érintett műemlék épületben elhelyezett iroda funkció esetén a  felvonók forgalomszámításában
a kiszolgálandó utasok száma tekintetében a normatív adatokat nem kell figyelembe venni, a kiszolgálandó utasok
számát a vezető tervező által megállapított valós létszámadatok alapján kell meghatározni.
10. § (1) A Beruházással érintett műemlék épületre bontási engedély és örökségvédelmi engedély iránti kérelem együtt és
külön is előterjeszthető. Az  építésügyi hatóság a  bontási engedélyt és az  örökségvédelmi engedélyt a  kulturális
örökség védelméről szóló jogszabályokban meghatározott műemlékvédelmi szempontok figyelembevételével
adja ki.
(2) A  Beruházással érintett műemlék épület falfelületeinek vagy szerkezeteinek, továbbá alkotórészeinek
és tartozékainak a  régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló
393/2012. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 3. § (4) bekezdés o) pontja szerinti tudományos vagy műszaki
célú kutatása, feltárása, valamint az  Ingatlanokon lévő fás szárú növényzetnek az  R. 3.  § (4)  bekezdés n)  pontja
szerinti eltávolítása örökségvédelmi engedély nélkül az arra jogosult által elvégezhető. Az építés-kivitelezés idején
helyszíni szakértői megfigyelést kell alkalmazni, a  kivitelezés közben előkerülő műemléki értékek dokumentálását
arra jogosulttal el kell végeztetni.
(3) A Beruházással összefüggésben az előzetes régészeti dokumentáció elkészítésére és a szükséges megelőző feltárás,
próbafeltárás, mentő feltárás és régészeti feltárás elvégzésére a Budapesti Történeti Múzeum jogosult.
11. § (1) A  2.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(2) Az  eljáró hatóság a  2.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban meghozott döntéseket
–  az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések, valamint az  ingatlan-nyilvántartással összefüggő
döntések kivételével – hirdetményi úton közli. A  döntés közlésének napja a  hirdetmény kifüggesztését követő
ötödik nap.
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
13. § E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
44/2015. (IX. 10.) EMMI utasítása a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Klebelsberg Intézményfenntartó Központ (a továbbiakban: Intézményfenntartó Központ) Szervezeti és Működési
Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az  1.  melléklet tartalmazza. A  Szabályzat hatálya kiterjed
az  Intézményfenntartó Központ központi szervére, tankerületeire, valamint önálló jogi személyiséggel rendelkező
szervezeti egységként működő köznevelési intézményeire.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központ Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 22/2013.
(VII. 5.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
22/2003. (II. 25.) Korm. rendelete a SAPARD 2001. Éves Pénzügyi Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Magyar Köztársaság Kormánya a SAPARD 2001. évi
Éves Pénzügyi Megállapodást e kormányrendelettel kihirdeti.
2. § A miniszterek által aláírt Megállapodás magyar nyelvű
fordítása a következő:
,,SAPARD 2001. évi Éves Pénzügyi Megállapodás Az Európai Közösségek Bizottsága, a továbbiakban
,,a Bizottság’’, amely az Európai Közösség, a továbbiakban
,,a Közösség’’, nevében és megbízásából jár el,
egyik részről, valamint
a Magyar Köztársaság
másik részről,
és a továbbiakban együttes elnevezéssel ,,a Szerződő
Felek’’, arra való tekintettel, hogy (1) a Tanács 1999. június 21-én kelt 1268/1999/EK rendelete a tagjelölt közép- és kelet-európai országokban az
előcsatlakozási időszakban a mezőgazdaság és vidékfejlesztés területén kezdeményezett előcsatlakozási intézkedések közösségi támogatásáról létrehozta a Közösség
pénzügyi hozzájárulását biztosító Különleges Előcsatlakozási Programot a mezőgazdaság és vidékfejlesztés támogatására (a továbbiakban ,,SAPARD’’)1,
(2) az 1268/1999/EK rendelet 4. cikke (5) bekezdésével
összhangban 2000. október 18. napján hozott Határozattal
Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Programként jóváhagyták a Magyar Köztársaság által előterjesztett tervet,
(3) a Közösség és a Magyar Köztársaság között létrejött
Többéves Pénzügyi Megállapodás 2001. június 15-én hatályba lépett, és ez a 2. cikkben úgy rendelkezik, hogy a
Közösség pénzügyi kötelezettségvállalásait éves pénzügyi
megállapodásokban kell lefektetni,
(4) meg kell határozni a Közösség pénzügyi kötelezettségvállalásait a 2001. évre a mezőgazdasági és vidékfejlesztési program és a program minden módosításának magyarországi végrehajtása céljából (a továbbiakban ,,a Program’’),
(5) a Közösség és a Magyar Köztársaság közötti
2000. évi Éves Pénzügyi Megállapodás értelmében a Megállapodásban rögzített kötelezettségvállalás 2002. december 31-ig érvényes. Mivel a 2000. évben a Bizottság nem
hozta meg azt a döntést, mellyel a Magyar Köztársaságban
a SAPARD Hivatalra ruházza át a SAPARD támogatás
lebonyolítását, a 2000. évi Éves Pénzügyi Megállapodás
3. cikkének módosításával a kötelezettségvállalási időszak
2003. december 31-ig meghosszabbításra kerül,
(6) a Többéves Pénzügyi Megállapodásnak a Közösség
és a Magyar Köztársaság között történt aláírása óta megszerzett tapasztalatok alapján szükségesnek tűnik az említett Megállapodás bizonyos kiigazításainak megtétele,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk Célkitűzések Jelen Megállapodás meghatározza a Közösség Magyar
Köztársaságra vonatkozó 2001. évi pénzügyi kötelezettségvállalását. Ezenkívül módosítja a 2001. 03. 01. dátummal
aláírt Többéves Pénzügyi Megállapodást, valamint a
2001. 03. 01. dátummal aláírt 2000. évi Éves Pénzügyi Megállapodást.
2. cikk Kötelezettségvállalás A Közösség 2001. évi pénzügyi hozzájárulásának maximális keretösszege 39.492.002 euró. Ez a kötelezettségvállalás csak a Programnak a Közösség és a Magyar
Köztársaság között létrejött Többéves Pénzügyi Megállapodással összhangban való végrehajtására érvényes.
3. cikk A kötelezettségvállalás időtartama A Bizottság automatikusan visszavonja a kötelezettségvállalás minden olyan részét, amelyet 2003. december 31-ig
előlegátutalás keretében nem kötöttek le, illetve amelyre
ezen időpontig nem érkezett elfogadható átutalási igénylés.
4. cikk A 2000. évi Éves Pénzügyi Megállapodás módosítása
A Bizottság és a Magyar Köztársaság között létrejött
2000. évi Éves Pénzügyi Megállapodás 3. cikke a következőképpen módosul:
,,3. cikk A kötelezettségvállalás időtartama A Bizottság automatikusan visszavonja a kötelezettségvállalás minden olyan részét, amelyet 2003. december 31-ig
előlegátutalás keretében nem kötöttek le, illetve amelyre
ezen időpontig nem érkezett elfogadható átutalási igénylés.’’
5. cikk A Többéves Pénzügyi Megállapodás módosítása A Bizottság és Magyar Köztársaság között létrejött
Többéves Pénzügyi Megállapodás a következők szerint
módosul:
1. A 8. cikkben az első mondat helyébe a következő
szöveg kerül:
,,Jelen Megállapodás hatálya alá tartozó bármely ügyben
írásbeli kapcsolattartás esetén a levelezést — adott esetben
a Program számának és címének feltüntetésével — az alábbi
címre kell továbbítani:
a Magyar Köztársaság részére:
Nemzetközi ügyekért felelős Helyettes Államtitkár,
Nemzeti Programengedélyező
Pénzügyminisztérium
Budapest, József nádor tér 2—4., 1051
Tel.: (36-1) 327-2269
Fax: (36-1) 318-3805
E-mail: almos.kovacs@pm.gov.hu.’’
2. Az ,,A’’ Mellékletben:
— A 3. cikk 3. bekezdésének helyére a következő
szöveg kerül:
,,3. A döntés, amely a Magyar Köztársaság Hivatalaira
ruházza a támogatás kezelését, ideiglenes alapon is meghozható, feltéve, hogy az 1. bekezdés első szakaszában említett feltételek és cikkek teljesülnek.’’
— A 7. cikk 2. bekezdésének helyére a következő szöveg kerül:
,,2. A Bizottság a Közösség hozzájárulását a jelen Megállapodás 2. cikkében említett Éves Pénzügyi Megállapodás(ok)ban foglaltak szerint, a SAPARD euró számlára
utalja át, feltéve, hogy az ezen Melléklet 9. cikkében említett hitelesítés semmilyen problémát nem jelzett.’’
— A 7. cikk 4. bekezdésének első mondata helyébe a
következő szöveg kerül:
,,4. Hacsak az Éves Pénzügyi Megállapodás másképp
nem rendelkezik, a Bizottság automatikusan visszavon’’
— A 14. cikk 2.6 pontjához tartozó 4. számú lábjegyzet
az alábbira változik:
,,SEC (1999) 1801/2’’ — A 14. cikk 2.9 pontja helyére a következő szöveg
kerül:
,,2.9 A SAPARD Hivatal megfelelő tájékoztatást és nyilvánosságot biztosít a támogatás hozzáférhetőségéről. Ez a
tájékoztatás utaljon a Közösségi társfinanszírozására és az
összes potenciális projektirányító és -működtető közvetlen
elérését célozza meg, annak érdekében, hogy minél szélesebb körből lehessen kiválasztani a potenciális projektirányítókat és -működtetőket. A rendszer elindítása előtt
el kell készíteni azokat az egységes jelentkezési lapokat,
amelyek többek között tartalmazzák a világos pályázati
irányelveket és a jogosultság feltételeit. A potenciális kedvezményezettek vagy kedvezményezettek ingyenesen férhetnek hozzá a szükséges információkhoz, többek között a
jelentkezési lapokhoz. Ez a rendelkezés nem érinti a gazdaság egyéb szférájában általában alkalmazott díjakat.’’
3. A ,,B’’ Mellékletben:
— A 4. cikk 3. bekezdésének c) pontjában foglaltak he
lyére a következő szöveg kerül:
,,c) egy kedvezményezett nem infrastruktúrával vagy hu
mán tőkével kapcsolatban felmerült költségei, amennyiben a kedvezményezett tőkéjének több mint 25%-a közszerv vagy -szervek tulajdonában van.’’
4. A ,,D’’ Mellékletben:
— A D—1 jelű nyomtatvány ,,Költségnyilatkozat és
átutalási igénylés’’ űrlap helyébe a jelen Megállapodáshoz
csatolt mellékletében található űrlap kerül.
— A D—3 jelű űrlap (pénzügyi azonosító) töröltetik.
,,D—1 jelű nyomtatvány Európai Bizottság —SAPARD — Költségnyilatkozat és átutalási igénylés
A program neve: ................................................................................................................................................................................ A Bizottság (legutóbb ............ számú, ............... -n kelt határozattal módosított) ............................................-n kelt
............................................ számú határozata.
A Bizottság hivatkozási száma: ......................................... Alulírott, ......................................, a Magyar Köztársaság és a Bizottság között létrejött többéves pénzügyi megállapodás
értelmében a Magyar Köztársaságot képviselő, nemzeti programengedélyező, ezennel kijelentem, hogy a programnak
megfelelő és ........................................ nap/hó/év és .................................. nap/hó/év között felmerült összes támogatásra
jogosult költség ......................... (nemzeti valuta), azaz ..................................... (euró, a többéves pénzügyi megállapodás
,,A’’ jelű melléklete 10. cikkében foglaltak szerinti csatolt táblázatban megjelölt, nemzeti valutára vonatkozó árfolyam
alkalmazásával).
A költségek részletezése a csatolt táblázatokban található, melyek ezen nyilatkozat szerves részét képezik.
Kijelentem továbbá, hogy az intézkedések végrehajtása, a programban lefektetett célkitűzésekkel összhangban, kielégítő
ütemben folyik, a háttérdokumentumok a többéves pénzügyi megállapodás 3. cikkében és a megállapodás ,,A’’ jelű
mellékletének 15. cikkében foglaltaknak megfelelően folyamatosan rendelkezésre állnak.
Kijelentem, hogy 1. a költségek felsorolása pontos, és az egyes projektek szintjére vetített könyvelési számlákon, valamint bizonylatokon
alapul. A lista és az ahhoz tartozó bizonylatok hitelesíthetők, és a többéves finanszírozási megállapodás 3. cikkében és
a megállapodás ,,A’’ jelű mellékletének 15. cikkében foglaltaknak megfelelően folyamatosan rendelkezésre állnak;
2. vagy a felsorolás tartalmazza a (.................. nemzeti valuta) (................ euró) összegű behajtandó tartozásokat, melyek
intézkedésekre jutó teljes összegét az ország állami hozzájárulása és a közösségi hozzájárulás szerinti bontásban
csatoltuk; vagy behajtandó tartozások nincsenek (a nem kívánt rész törlendő). A nyilatkozat tartalmazza még az előző
nyilatkozat óta keletkezett mindazon tartozásokat, melyek több mint két éve szerepelnek a nyilvántartásban, és amelyek
le lettek vonva az ezen nyilatkozatban szereplő összegből;
3. a SAPARD euró számlán lévő közösségi pénzalapok összege az ezen nyilatkozatban említett utolsó negyedév végi
terhelés időpontjában (illetve kiegészítő nyilatkozat esetén az abban megjelölt időpontban) .......... euró.
Az összeget a SAPARD euró számlára kell átutalni:
Kedvezményezett: Bank: Számlaszám: Számlatulajdonos (amennyiben
a kedvezményezettől eltér):
Jelen nyilatkozat ............. számozott lapból áll.
Jelen nyilatkozatot tette: ................................................... (Dátum, bélyegző és a SAPARD Hivatal vezetőjének aláírása.)
Jelen nyilatkozat az általam rendelkezésre bocsátott pénzösszegek alapján készült ............................................................
(Dátum, és a SAPARD Hivatal vezetőjének aláírása.)
Hitelesítve: .......................................... (Dátum, bélyegző és a magyar országos engedélyezésért felelős tisztviselő aláírása.)
Kelt: ........................................., .............. (dátum).’’ 6. cikk Hatálybalépés Jelen Megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor
a Szerződő Felek egymást kölcsönösen értesítik arról, hogy
a Megállapodás megkötésének érvényességéhez szükséges
belső eljárások lezárultak.
7. Cikk Aláírás Jelen Megállapodást két példányban kell elkészíteni,
angol és magyar nyelven, melyek közül csak az angol változat hiteles.
Kelt Brüsszelben, 2002. október 7-én. Az Európai Közösségek Bizottsága nevében:
Franz Fischler s. k.,
az Európai Bizottság tagja


text:
147/2013. (HK 5.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem:
a) A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének egységes NATO-előírások elfogadásáról
szóló 7/2010. (X. 15.) HM HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG
2284 CSS (MH) (EDITION 2) – LAND
COMPENDIUM OF HAND SIGNALS – APP-14(A)
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A NATO dokumentum az egyes gépjárművek, anyagmozgó eszközök illetve a mentő-vontató járművek irányítására szolgáló kézjeleket egységesíti.
b) A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének egységes NATO-előírások elfogadásáról szóló 5/2010. (VI. 10.) HM HVKFH közleményében
fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett
STANAG 2456 CSS (EDITION 3) – MOVEMENT
AND TRANSPORT DOCUMENTS AND
GLOSSARY OF TERMS AND DEFITIONS –
AmovP-3(B) címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
A NATO dokumentum egységesíti a mozgások és szállítások tervezése és végrehajtása során alkalmazandó formanyomtatványokat, beleértve a közúti közlekedési okmányok, szállításigények kitöltési útmutatóit. Egységesíti
a mozgatás és szállítás során alkalmazott szakkifejezéseket és azok értelmezését.
3. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
13/2012. (X. 8.) PSZÁF rendelete a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke által adományozható Elnöki Díjról.
A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
24. § (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény
21. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének (a továbbiakban: Felügyelet) feladat- és hatáskörébe tartozó
területeken végzett kimagasló színvonalú szakmai tevékenység elismerése céljából Elnöki Díjat alapítok.
2. § Díjazott lehet az a személy, aki a díjazás évének első napjától a díj átadásának napjáig a Felügyelettel közszolgálati
jogviszonyban, illetve munkaviszonyban áll. 3. § (1) Elnöki Díj évente egy alkalommal, legfeljebb két személy részére adományozható.
(2) Az Elnöki Díj adományozását az irányításuk alatt dolgozó személyek tekintetében az alelnökök, a közvetlen elnöki
irányítás alatt álló szervezeti egységeknél dolgozó személyek tekintetében a Kommunikációs főosztály vezetője,
a Pénzügyi Békéltető Testület elnökének irányítása alatt álló személyek tekintetében pedig a Pénzügyi Békéltető
Testület elnöke írásban, indokolással ellátva kezdeményezheti minden év november 15-éig.
(3) Az Elnöki Díjnak az Elnöki Díj adományozásának kezdeményezésére jogosult személyek részére történő
adományozásáról a Felügyelet elnöke külön kezdeményezés nélkül dönt.
(4) A díj odaítéléséről a Felügyelet elnöke dönt.
4. § (1) Az Elnöki Díj és az adományozást igazoló oklevél átadására minden év decemberében kerül sor.
(2) Az Elnöki Díj plakett ellipszis alakú, ezüstből készült, főtengelye 45 mm, kistengelye 32 mm, vastagsága 3 mm.
A plakett előlapján a „Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete” és a „Hungarian Financial Supervisory Authority”
felirat, valamint a Felügyelet logója, hátlapján a Felügyelet székhelyéül szolgáló épület stilizált képe látható.
(3) Az Elnöki Díjjal jutalom nem jár. 5. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
8/2017. (VII. 13.) OBH utasítása az európai jogi szaktanácsadói titkári hálózatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a bíróságok szervezetéről
és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva az európai
jogi szaktanácsadói titkári hálózat tagjainak megbízásáról, a  megbízás megszűnéséről, a  titkári hálózatról, a  hálózat tagjainak
jogairól és kötelezettségeiről a következő normatív utasítást adom ki:
1. A szabályzat célja 1. § A  normatív utasítás (a továbbiakban: szabályzat) célja, hogy az  európai jogi szaktanácsadói hálózat keretein belül
működő európai jogi szaktanácsadói titkári hálózat (a továbbiakban: titkári hálózat) hatékonyan elősegítse az európai
jog megfelelő alkalmazását a magyar bírósági rendszerben a peres és nem peres eljárásokban, a bírák és bírósági
titkárok az  európai jogi szaktanácsadó titkárok (a továbbiakban: szaktanácsadó titkár) speciális ismereteire
támaszkodva alkalmazzák az uniós joganyagot, megismerjék az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai
Bírósága ítélkezési gyakorlatát a  tagállamok közötti igazságügyi együttműködés és koordináció megerősítése és
fokozása érdekében, a  szaktanácsadó titkárok feladataik ellátása és a  képzéseken való részvétel által alkalmassá
váljanak arra, hogy bírói kinevezésük után szaktanácsadói feladatokat lássanak el.
2. A szabályzat hatálya 2. § A  szabályzat hatálya az  ítélőtáblára és a  törvényszékre (a továbbiakban: bíróság), továbbá az  Országos Bírósági
Hivatalra (a továbbiakban: OBH) terjed ki.
3. Szaktanácsadói titkári hálózat 3. § (1) A titkári hálózat az európai jogi szaktanácsadói hálózatról szóló 9/2016. (X. 17.) OBH utasításban (a továbbiakban:
szaktanácsadói szabályzat) meghatározott európai jogi szaktanácsadói hálózat bírósági titkárokból álló része.
(2) A  titkári hálózat tagjai a  regionalitás elvén alapulva, a  szabályzat szerint meghatározott illetékességi területen
működnek.
(3) A titkári hálózat tagja a titkári hálózat koordinátor-helyettese és az európai jogi szaktanácsadó titkár.
4. A szaktanácsadó titkárokra vonatkozó szabályok 4. § (1) A szaktanácsadó titkár az 1. mellékletben meghatározott, egyetlen illetékességi területre kap megbízást.
 (2) A szaktanácsadó titkárt az OBH elnöke pályázat útján bízza meg.
 (3) A szaktanácsadó titkári helyek számát az ítélőtáblák illetékességi területei szerint az 1. melléklet tartalmazza.
 (4) Az adott illetékességi területhez tartozó ítélőtáblák hatáskörére, illetékességére, bírói és bírósági titkári létszámára,
valamint az  európai joggal kapcsolatos munkájára figyelemmel az  OBH elnöke az  1.  mellékletben meghatározott
létszámon túli további szaktanácsadó titkári helyek engedélyezésére, szaktanácsadó titkári pályázat kiírására jogosult.
E jogkör az OBH elnökét abban az esetben is megilleti, ha adott szaktanácsadó titkári tevékenység a szaktanácsadói
szabályzat 9. § (1) bekezdés g) pontja alapján folytatható.
(5) Az  OBH elnöke a  szaktanácsadó titkári helyeket az  1.  mellékletben meghatározott illetékességi területek, illetve
az egyes ügyszakok között határozott időre átcsoportosíthatja.
(6) A  szaktanácsadói titkári megbízás időtartama három év. A  szaktanácsadó titkár megbízása az  igazságügyi
alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 42/D.  § szerinti központi igazgatási feladat
végrehajtására szól.
(7) A szaktanácsadó titkár a szaktanácsadó bírák kötelező képzésén túl további képzésen vesz részt.
 (8) A  szaktanácsadó titkárt feladata ellátása során szaktanácsadó bíró nem utasíthatja, feladatát az  ügyszak szerinti
koordinátor-helyettes, a titkári hálózat koordinátor-helyettese és a koordinátor felügyelete alatt látja el.
5. A szaktanácsadó titkárt megillető juttatás 5. § A szaktanácsadó titkár a szaktanácsadói titkári feladatok ellátásáért havonta a bírói alapilletmény 12%-ának megfelelő
mértékű céljuttatásra jogosult.
6. A szaktanácsadó titkári hálózat koordinátor-helyettese 6. § (1) A koordinátor munkáját a titkári koordinátor-helyettese segíti. A titkári hálózat koordinátor-helyettese határozatlan
időre kinevezett bíró.
(2) A  titkári hálózat koordinátor-helyettesére a  szaktanácsadói szabályzat koordinátor-helyettesre vonatkozó
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
7. A szaktanácsadói szabályzat alkalmazandó rendelkezései 7. § A titkári hálózatra, valamint a szaktanácsadó titkárra a szaktanácsadói szabályzat
a) 5–6. §-át;
b) 7. § (1)–(3) bekezdését;
c) 9. §-át, azzal a kiegészítéssel, hogy a szaktanácsadói titkár megbízása megszűnik a bíróvá kinevezésével is;
d) 10.  §-át azzal, hogy a  szaktanácsadó titkár bíróvá kinevezésének esetén a  megbízás megszűnésének napja
a bíróvá kinevezés napja;
e) 11. §-át;
f ) 12. § (4) bekezdését;
g) 13. §-át;
h) 14. §-át;
i) 19. §-át és
j) 20 §-át
megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy ahol a szaktanácsadói szabályzat alkalmazandó rendelkezése szaktanácsadót,
azon a szaktanácsadó titkárt, ahol bírót, azon a bírósági titkárt, ahol szaktanácsadói hálózatot említ, a titkári hálózatot
is érteni kell.
8. Átmeneti és záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A  titkári hálózat koordinátor-helyettesi megbízására irányuló pályáztatást az  OBH az  utasítás hatálybalépésétől
számított négy hónapon belül folytatja le.
 (3) A  szaktanácsadó titkárok első alkalommal történő megbízása érdekében az  OBH a  pályáztatást az  utasítás
hatálybalépését követő öt hónapon belül folytatja le. 9. Módosító rendelkezések
9. § A szaktanácsadói szabályzat:
a) 3. § (3) bekezdés c) pontjában a „négy helyettese” szövegrész helyébe az „öt helyettese”;
b) 19.  § (1)  bekezdésében az „– a  polgári-gazdasági, büntető-, közigazgatási, valamint munkajogi ügyszaknak
megfelelően –” szövegrész helyébe az „– a polgári-gazdasági, büntető-, közigazgatási, munkajogi ügyszaknak,
valamint az európai jogi szaktanácsadói titkári hálózatnak megfelelően –”;
c) 1. melléklet 2. pontjában a „4 fő” szövegrész helyébe az „5 fő”
szöveg lép.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
31/2019. (IV. 26.) HM utasítása a Magyar Honvédség 2019. Visegrádi Négyek Európai Unió Harccsoport ideiglenes katonai szervezet kötelékébe kijelölt erők felkészítésének és tevékenységének támogatásával kapcsolatos feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 80. § 13. pontja szerinti honvédelmi szervezetre terjed ki.
2. § Az utasítás célja a Magyar Honvédségnek (a továbbiakban: MH) a Visegrádi Négyek Európai Unió Harccsoportban
(a  továbbiakban: MH V4 EU HCS) 2019 második félévében készenléti szolgálatot ellátó szervezeti elemei
felkészítésének és az ideiglenes katonai szervezet felállítási feladatainak meghatározása.
2. Az MH V4 EU HCS alapadatai 3. § Az MH V4 EU HCS a Magyar Honvédség Parancsnoksága (a továbbiakban: MHP) válságkezelő és béketámogató
műveletekben részt vevő területileg elkülönült szervezeti egysége. A szervezeti egység állománytáblával és
felszerelési jegyzékkel létrehozott önálló ezred jogállású ideiglenes katonai szervezet. Személyi állományát
az  MH  költségvetési létszámkeretéből kijelöléssel, a készenlét időszakára készenléti szolgálatba vezényléssel,
az  alkalmazásra vonatkozó közjogi döntést követően, a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet 1. § 10. pont megfelelő alpontja szerinti
vezényléssel, anyagi-technikai eszközeit az MH eszközállományából kell feltölteni.
4. § A készenléti szolgálat megnevezése a fegyveres vagy nemzetközi kötelezettségen alapuló készenléti szolgálatok
rendszerében: MH V4 EU HCS készenléti szolgálat.
5. § Az MH V4 EU HCS feladata a V4 EU Battle Group (a továbbiakban: V4 EU BG) részeként megfelelő közjogi döntést
követően békefenntartásban, békekikényszerítésben, humanitárius segítségnyújtásban, szemben álló felek
lefegyverzésében és fegyverbegyűjtésben, kiürítési műveletekben, valamint a terrorizmus elleni harc katonai
feladatai végrehajtásában történő részvétel.
6. § Az MH V4 EU HCS aktiválása és települése esetén tevékenységét a fenti feladatok teljes spektrumában, Brüsszeltől
számított 6000 km sugarú körben láthatja el.
7. § Az MH V4 EU HCS állományának létszáma legfeljebb 380 fő.
8. § Az MH V4 EU HCS
a) a magyar vezetésű Nem Kinetikus Modulból,
b) a magyar vezetésű Műszaki Modulból,
c) a Felderítő Modulban egy felderítő szakaszból és egy Harcászati Hírszerző csoportból,
d) a Katonai Rendész Modulban egy magyar szakaszerőből,
e) a hadszíntéri és műveleti parancsnokságon törzs kiegészítőkből és összekötő tisztekből,
f ) logisztikai elemekből,
g) egészségügyi elemekből, valamint
h) Nemzeti Támogató Elemből
épül fel.
9. § Az MH V4 EU HCS készenléti feladatait a V4 EU BG kijelölt hadszíntéri parancsnoka harcászati vezetési
alárendeltségében – 2019. július 1-től 2019. december 31-ig terjedő időszakban – hajtja végre.
10. § Az MH V4 EU HCS Operation Headquarters-ben (a továbbiakban: OHQ) kijelölt törzs kiegészítői készenléti feladatait
a V4 EU BG kijelölt műveleti parancsnoka műveleti vezetési alárendeltségében – 2019. július 1-től 2019. december
31-ig terjedő időszakban – hajtja végre.
11. § Az MH V4 EU HCS részeként létrehozásra kerülő Nemzeti Támogató Elem biztosítja a nemzeti támogatást az OHQ
magyar személyi állománya vonatkozásában is.
3. Az MH V4 EU HCS erői kijelölésének és felkészítésének feladatai
12. § Az MH V4 EU HCS kijelölésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáért az MH parancsnoka (a továbbiakban: MH PK)
felel. Az MH PK az MH V4 EU HCS személyi állományának kijelölését, felkészítését, támogatását és ellátását, illetve
az ezekkel kapcsolatos feladatokat és határidőket intézkedésben határozza meg.
13. § Felhatalmazom az MH PK-t a V4 nemzetközi egyeztetések és felkészülés végrehajtása során – a feladat igényeinek
megfelelően – a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) bevonásával az MH V4 EU HCS
felajánlásainak vállalására, illetve a modul elemek és egyéni beosztások feltöltésének koordinálására.
14. § Felkérem a KNBSZ főigazgatóját az MHP alárendeltségébe tartozó szervek, szervezetek állományából fel nem
tölthető felderítő szakmai törzsbeosztások esetében jelölt állítására.
15. § A jóváhagyott állománytáblát és a felszerelési jegyzékeket az MHP megküldi a KNBSZ, a Honvédelmi Minisztérium
(a  továbbiakban: HM) Tervezési és Koordinációs Főosztály, a HM Katonai és Társadalmi Kapcsolatok Főosztály,
a  HM  Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály, a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH),
az  MH Egészségügyi Központ és azon alárendelt katonai szervezetek részére, melyek érintettek a feladat
végrehajtásában.
16. § Az MH V4 EU HCS a készenlétet hazai területen 2019. június 20-ig érje el.
4. Költségvetési, pénzügyi és logisztikai támogatási feladatok 17. § A feladat végrehajtása érdekében szükséges hadfelszerelést az MH-ban rendszeresített eszközök és anyagok
felhasználásával, a felkészítésre kijelölt katonai szervezet készleteiből, az MHP alárendelt katonai szervezetei közötti
átcsoportosításból, központi készletből, illetve hazai és műveleti területen történő bérléssel, beszerzéssel vagy
koalíciós támogatás igénybevételével kell biztosítani.
18. § A meglévő készletekből nem biztosítható és jóváhagyott Éves Beszerzési Tervben nem szereplő hadfelszerelésre,
egyéb eszközökre és anyagokra, valamint szolgáltatásokra vonatkozó igények alapján a honvédelmi szervezetek
beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló HM utasítás szabályai szerint az MHP kezdeményezi a beszerzési eljárások
lefolytatását.
19. § Az MH V4 EU HCS aktiválása esetén a feladat ellátásához szükséges költségvetési előirányzatok több ütemben
kerülnek biztosításra. A keretgazda a működési költségek vonatkozásában az MHP, a beszerzések esetében pedig
a HM VGH és a KNBSZ.
20. § Az alkalmazási terület tényleges ismeretében az MHP, illetve a KNBSZ javaslatának figyelembevételével a HM
Humánpolitikai Főosztály szükség esetén haladéktalanul kezdeményezi a béketámogató műveletekben részt vevő
állomány külszolgálati ellátmány megállapításának alapjául szolgáló részletes kategóriába sorolásáról szóló
19/2018. (VI. 27.) HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) 2. § (2) és (3) bekezdése alapján az Utasítás módosítását.
21. § A HM VGH – az MHP által biztosított adatok, valamint az Utasítás módosításának tervezete alapján – összeállítja
a  műveleti szerepvállalás személyi juttatásaival és járulékaival kapcsolatos költségvetési tervjavaslatát és azt
a  logisztikai tervjavaslattal együtt összesítetten – 10 munkanappal az MHP Logisztikai és Gazdálkodási
Csoportfőnökség által megküldött logisztikai tervjavaslat kézhezvételét követően – jóváhagyásra felterjeszti
a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére.
22. § Az MH V4 EU HCS aktiválását követően a HM VGH kidolgozza az adott műveleti terület pénzügyi támogatási és
biztosítási tervét a nagymennyiségű készpénztárolással és a készpénzutánpótlással kapcsolatos feladatok
szabályozása érdekében.
23. § Az MHP az igények alapján előkészíti az MH V4 EU HCS műveleti területen történő támogatásához szükséges
kétoldalú, illetve többnemzeti megállapodásokat és tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai szervként
ellátja a Honvédelmi Minisztérium nemzetközi megállapodásaival kapcsolatos eljárásról szóló 77/2009. (IX. 11.)
HM utasításban foglalt feladatokat.
5. Nemzetközi tervezési, együttműködési és kapcsolattartási feladatok 24. § A HM Védelempolitikai Főosztály az MH V4 EU HCS esetleges aktiválását követően a HM Jogi Főosztállyal,
a  HM  Nemzetközi Együttműködési Főosztállyal és az MHP Hadműveleti Csoportfőnökséggel együttműködve
azonnal megvizsgálja az adott műveleti területre vonatkozó hatályos és megkötendő megállapodások körét.
25. § A vizsgálat eredményeként megkötni javasolt nemzetközi megállapodások előkészítését az adott tárgykörért felelős
HM szerv koordinálja.
26. § A HM szervek a V4 EU BG nemzetközi tervezési feladataiba bevonják az MH V4 EU HCS felkészítéséért és
vezényléséért felelős MHP szakállományát.
6. Kommunikációs feladatok 27. § A HM Sajtófőnöke az MH V4 EU HCS felkészülési időszakában, illetve az esetleges misszió feladat-végrehajtásának
kommunikációjával kapcsolatban külön kommunikációs tervet készít, és a HM miniszteri titkárságvezető útján
felterjeszti a miniszter részére.
7. Záró rendelkezések 28. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2020. július 1-jén hatályát veszti.
29. § Hatályát veszti a Magyar Honvédség 2019. évi Visegrádi Négyek Európai Unió Harccsoport ideiglenes katonai
szervezet kötelékébe kijelölt erők felkészítésének és tevékenységének támogatásával kapcsolatos feladatokról szóló
35/2018. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2/2010. (VI. 24.) NEFMI tájékoztatója az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM tájékoztató 3. számú mellékletében foglalt homogén betegségcsoportok 5.0 verzióhoz kapcsolódó besoroló tábla változáslistájáról.
Az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM rendelet 3. számú
mellékletében foglalt HBCs 5.0 verzió besorolásához kapcsolódó változásokat e tájékoztató mellékleteiben foglaltak szerint
módosítom. (1) E tájékoztató 1. számú mellékletében foglaltakat 2010. június 1-jei teljesítésektől kell alkalmazni.
(2) E tájékoztató 2. számú mellékletében foglaltakat 2010. július 1-jei teljesítésektől kell alkalmazni.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,


text:
207/2003. (XII. 10.) Korm. rendelete a 2003. október 15-i földgáz-áremelés 2003. közintézményi ellentételezéséről.
A Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetésének 2002. évi végrehajtásáról szóló 2003. évi XCV. törvény
50. §-ának felhatalmazása alapján a földgáz 2003. október
15-i áremelésének 2003. évi közintézményi ellentételezése
érdekében a Kormány a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya a központi költségvetési szervekre, a
helyi önkormányzatokra és költségvetési intézményeikre,
valamint a közfeladatokat ellátó egyházi, közalapítványi és
alapítványi fenntartású intézményekre terjed ki.
2. § A földgáz-áremelés 2003. évi közintézményi ellentételezésére felhasználható összeg: 3,4 milliárd forint.
3. § (1) A központi költségvetési szervek részére jóváhagyott
ellentételezés céljára rendelkezésre álló keret — összességében 708,09 millió forint.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott keretösszeg fejezetek közötti felosztása a 2003. év első félévének tényleges
földgázfogyasztása arányában történik úgy, hogy nem részesülnek ellentételezésben azok a központi költségvetési
szervek, amelyek kiadási előirányzatát teljes egészében a
saját bevételük fedezi. A keretösszeg fejezetek közötti
megosztását e rendelet melléklete tartalmazza.
(3) A rendelkezésre álló keret központi költségvetési
szervek részére történő elosztásáról — az előirányzatok
átcsoportosítását követően — a fejezet felügyeletét ellátó
szerv vezetője gondoskodik.
4. § (1) A helyi önkormányzatok költségvetési szervei részére a gázáremelés ellentételezése céljára rendelkezésre álló
keretösszeg 2 508,306 millió forint.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott keretösszeg
önkormányzatonkénti felosztásának alapja a helyi önkormányzatok 2003. évi I. félévi beszámolójában szereplő
I. félévi tényleges gázfogyasztás korrigált költsége. Az I. félévi
tényleges gázfogyasztás korrigált költsége: a téli időszakra
számított gázfogyasztás 2,5 hónapra jutó arányos költségének 2003. május 15-i áremeléssel növelt összege.
(3) A Belügyminisztérium a helyi önkormányzatok részére a keretösszeget a (2) bekezdésben foglaltak szerint
osztja fel, és gondoskodik a Magyar Államkincstár útján a
támogatás összegének folyósításáról.
5. § (1) Az egyházi jogi személy által fenntartott, közfeladatokat ellátó, normatív állami támogatásra jogosult intézmények részére ellentételezés céljára rendelkezésre álló
keret 117,047 millió forint.
(2) A keret az intézmények 2003. I. félévi tényleges
gázfogyasztásának összegével arányosan kerül felosztásra.
A kedvezményezettek részére történő folyósításról a
Miniszterelnöki Hivatal Egyházi Kapcsolatok Államtitkársága gondoskodik.
6. § (1) A (köz)alapítvány által fenntartott, közoktatási feladatokat ellátó, normatív támogatásban részesülő intézmények részére jóváhagyott keret 43,893 millió forint.
(2) A (köz)alapítvány által fenntartott, normatív támogatásban részesülő felsőoktatási intézmények részére jóváhagyott keret 7,612 millió forint.
(3) A (köz)alapítvány által fenntartott, normatív támogatásban részesülő kiskollégiumi intézmények részére
jóváhagyott keret 0,421 millió forint.
(4) Az (1)—(3) bekezdésben foglalt keret terhére azok
a közoktatási feladatot ellátó (köz)alapítványi intézmények részesülhetnek e rendelet szerinti támogatásban,
amelyek részére a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetésről szóló 2002. évi LXII. törvény 28. § (1) bekezdés
a) pontja értelmében, a törvény 3. számú mellékletének
19—23. pontjaiban megállapított jogcímeken 2003. október hónapban normatív hozzájárulás került kiutalásra.
(5) Az (1)—(3) bekezdésben rögzített keretet az Oktatási Minisztérium a (4) bekezdésben jelzett fenntartók
részére 2003. októberben utalt normatív állami hozzájárulás arányában osztja fel és gondoskodik a Magyar Államkincstár Területi Igazgatóságai (a továbbiakban: Területi
Igazgatóság) útján az összeg folyósításáról.
7. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó (köz)alapítványok által fenntartott intézmények részére ellentételezés céljára rendelkezésre álló keret 14,631 millió forint.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt keret terhére azok a szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi feladatot ellátó
(köz)alapítványi intézmények részesülnek e rendelet szerinti támogatásban, amelyek részére a Magyar Köztársaság
2003. évi költségvetésről szóló 2002. évi LXII. törvény 28. §
(1) bekezdés h) pontja értelmében, a törvény 3. számú
mellékletének 12. a), b), c), 13—16., és 17. a) pontjaiban
megállapított jogcímeken 2003. október hónapban normatív hozzájárulás került utalásra.
(3) Az (1) bekezdésben rögzített keretet az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium a (2) bekezdésben jelzett fenntartók részre 2003. októberben utalt normatív állami hozzájárulás arányában osztja fel és gondoskodik a Területi Igazgatóság útján az összeg folyósításáról.
8. § E rendelet szerinti egyszeri támogatást a 6. és 7. §-okban
jelzett (köz)alapítványi intézmények részére a Területi
Igazgatóság 2003. december 10. napjáig utalja az érintett
fenntartók bankszámlájára.
9. § A fejezetek részére történő átcsoportosításról a Kormány határozatban intézkedik.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba, és 2004. március 31-én hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
29/2014. (I. 29.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság dr. L. S. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által a 2013. december 9-én kelt beadvánnyal együtt benyújtott 8 db országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányainak hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2014. január 7-én 8 db aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási
Bizottsághoz az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
A népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról
szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 94.  § (1)  bekezdése szerint a  törvény hatálybalépését megelőzően benyújtott
népszavazási kezdeményezés során – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  benyújtáskor alkalmazandó
rendelkezéseket kell alkalmazni.
A Nemzeti Választási Bizottság – a  jelen országos népszavazási kezdeményezésre is irányadónak tekintett  –
az Alkotmánybíróság 18/2008. (III. 12.) AB határozatában kifejtettekkel összhangban megállapítja, hogy az országos
népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az  Nsztv. 10.  § e)  pontja alapján
vizsgálandó, hogy a  népszavazási eljárás kezdeményezése megfelel-e a  választási eljárásról szóló 1997.  évi
C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 3.  §-ában szabályozott eljárási alapelveknek, ezek között a  jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. A választási eljárási alapelvekben megfogalmazott követelmények,
így a  rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének érvényesítése a  népszavazási eljárás kezdeményezése
során következik magából az  Alaptörvényből is. Ez  az  alapelv szoros összefüggésben van a  választópolgárok által
kezdeményezett népszavazásnak az  alkotmányos rendszerben betöltött kiemelkedő szerepével, alkotmányos
rendeltetésével és a  hitelesítési eljárásnak a  népszavazási eljárásban betöltött szerepével. A  hitelesítési eljárás
során kiemelten fontos ezért annak vizsgálata, hogy a  benyújtott kezdeményezés a  népszavazás alkotmányos
rendeltetésével összhangban van-e.
Az Alkotmánybíróság hivatkozott döntésében megállapította, hogy a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményét
a  jogtudomány és a  jogalkalmazói gyakorlat alapvetően a  polgári jogban a  joggal való visszaélés tilalmának
alapelvével összefüggésben munkálta ki. A  rendeltetésszerű joggyakorlásnak, mint általános alapelvnek
az  a  lényege, hogy a  jogosultságok gyakorlása nem irányulhat a  jog rendeltetésével össze nem egyeztethető
célra, és az  alanyi jogok gyakorlása akkor számíthat törvényi védelemre és elismerésre, ha az  a  jogosultság
rendeltetésének, céljának megfelelően történik.
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) B)  cikk (1)  bekezdése kimondja, hogy Magyarország
független, demokratikus jogállam. A  joggal való visszaélés tilalma nem szorítkozik egyetlen jogágra, hanem
e  tilalom az  egész jogrendszerben érvényre jut, az  egész jogrendszerre kiterjedő általános jelleggel, mely
az  Alaptörvény fenti szakaszából vezethető le. Így tehát érvényesül a  közjogban is, és irányadó a  jogalkotó,
a jogalkalmazó szervek és az ügyfelek magatartására is.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  népszavazási kezdeményezés benyújtására vonatkozó
jogszabályok formális előírásainak megfelelő kezdeményezés is jogellenessé válik akkor, ha a  Bizottság a  konkrét
kérdések és tényállások vizsgálata során, így különösen a  benyújtott kezdeményezések száma, elemzése,
a  kezdeményező eljárása illetve a  kérdés megfogalmazása alapján olyan körülményeket tár fel, amelyek azt
bizonyítják, hogy a  hitelesítési eljárás kezdeményezője nem a  népszavazás alkotmányos rendeltetésének
megfelelően élt jogával.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  jóhiszemű és a  rendeltetésszerű joggyakorlás elvével
nem összeegyeztethető az  a  kezdeményezői magatartás, mely – kérdés formájában megfogalmazott állításként  –
emberi méltóságot és személyiségi jogot sért, illetve a  Nemzeti Választási Bizottság tagjait bűncselekmény
elkövetésével vádolja meg. A  Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a  kezdeményezések az  Országgyűlés,
az önkormányzatok és a Nemzeti Választási Bizottság, mint alkotmányos alapintézmények lejáratására is alkalmasak.
A beadványozó 2013. augusztus 25-én kelt levelének indokolásában arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az akkor
kezdeményezett hitelesítési eljárással valódi célja nem az  ország sorsát érintő kérdésekben a  választópolgárok
megkérdezése, hanem a  kezdeményeséseinek a  Magyar Közlönyben való közzététele. Tekintettel arra, hogy
e  korábbi beadványában benyújtott kérdések között tartalmilag hasonló is szerepel a  jelen eljárásban, ezért
a  korábbi szándéka feltehetőleg kiterjed a  jelen népszavazási kezdeményezésekre is. A  Bizottság megjegyzi
továbbá, hogy a benyújtott kérelem szövegszerkesztéséből és tartalmából is megállapítható, hogy a beadványozó is
egységesen és egyben kezeli a kérelmében megfogalmazott kérdéseket.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy nem tekinthető jóhiszemű és rendeltetésszerű
joggyakorlásnak és nem egyeztethető össze a  népszavazás Alaptörvényben foglalt rendeltetésével az  olyan
kezdeményezői magatartás sem, amelynek során akár egy időben, akár egymást követően ugyanabban vagy
hasonló témakörben, valamint előre teljesen eredménytelennek mutatkozó, számos népszavazási kezdeményezés,
úgynevezett kérdéssorozat kerül benyújtásra.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  beadványozó 2013. év folyamán több esetben
nyújtott be aláírásgyűjtő íveket hitelesítés céljából – az  akkor hatályos szabályok alapján hatáskörrel rendelkező
– Országos Választási Bizottsághoz. Az  Országos Választási Bizottság több ülésén is részletesen tárgyalta
a kezdeményezéseket, majd azok hitelesítését – részletes jogi indokolást tartalmazó határozataival – megtagadta.
Beadványozó a határozatokkal szemben jogorvoslati jogával nem élt, így azok jogerőssé váltak. A Nemzeti Választási
Bizottság álláspontja szerint a  népszavazási eljárás kezdeményezéséhez való jog jóhiszemű gyakorlásával nem
összeegyeztethető az  a  kezdeményezői magatartás, mely – figyelmen kívül hagyva a  korábbi határozatokban
részletesen kifejtett jogi indokokat és érveket – ismételten, a már jogerősen elbírált kérdésekhez hasonló témákban
újabb aláírásgyűjtő ívek hitelesítését kezdeményezi.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  népszavazási eljárás kezdeményezője nem
a rendeltetésének megfelelően élt a népszavazási eljárás kezdeményezése tekintetében őt megillető jogosultsággal,
ezért a  Bizottság – figyelemmel a  Nsztv. 10.  § e)  pontjában foglaltakra – mivel az  aláírásgyűjtő ív nem felel meg
a régi Ve.-ben foglalt követelményeknek – az egyszerre, egymásra tekintettel előterjesztett valamennyi aláírásgyűjtő
ív mintapéldányának hitelesítését, azonos indokok alapján megtagadta.
II. A határozat az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésén, a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári
kezdeményezésről, a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 94.  § (1)  bekezdésén,
a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és (2)  bekezdésén, az  Nsztv.
2.  §-án, a  10.  §  e)  pontján, a  régi Ve. 3.  § d)  pontján, a  124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján, a  jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény
37.  §  (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés g)  pontján, valamint a  62.  § (1)  bekezdés
s) pontján alapul.
Budapest, 2014. január 23. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
64/2011. (IX. 14.) OGY határozata Gyurcsány Ferenc országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Gyurcsány Ferenc országgyűlési képviselő mentelmi jogát a legfőbb ügyész
KF. 2609/2009/97-I. számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
235/2017. (VII. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gregorits Eriket
a 2017. július 1. napjától 2020. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1421/2016. (VII. 29.) Korm. határozata a Magyarország 10. Európai Fejlesztési Alapba (EDF) történő tagdíjfizetési kötelezettségének teljesítése érdekében a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezeten belüli átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli Magyarország 10. Európai Fejlesztési Alapba (EDF) történő tagdíjfizetési kötelezettségének teljesítése
céljából egyszeri jelleggel 3792,4 millió forint átcsoportosítását a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről
szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet,
9. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások cím, 2. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos
kiadások alcím, 1. Eximbank Zrt. tőkeemelése jogcímcsoport terhére a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági
és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Nemzetközi tagdíjak és európai uniós
befizetések alcím, 2. Európai uniós befizetések jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2019. (VIII. 14.) ITM rendelete a minimális építőipari rezsióradíj 2019. mértékéről.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (2a)  bekezdés 2.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 8.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Építőipari Ágazati Párbeszéd Bizottság ajánlása alapján az  építőipari rezsióradíj 2019. évre meghatározott,
általános forgalmi adó nélküli legkisebb mértéke 3696 forint/óra.
2. § A minimális építőipari rezsióradíj egyes költségnemeire vonatkozó értékeket az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
4. § (1) E  rendelet a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
5. § Hatályát veszti a minimális építőipari rezsióradíj 2018. évi mértékéről szóló 30/2018. (XI. 26.) ITM rendelet.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
148/2009. (XI. 6.) FVM rendelete a Nemzeti Diverzifikációs Program keretében a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja a cukorgyárak bezárásával érintett településeken a vállalkozói aktivitás, a versenyképesség, az
innovációs képesség ösztönzése, a munkahelyek megtartása és új munkahelyek létrehozása, valamint a gazdasági
szerkezet fejlesztése az új mikrovállalkozások létrehozásának, illetve működő mikrovállalkozások beruházásainak,
műszaki-technológiai fejlesztésének a támogatása által.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. mikrovállalkozás: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény ben
(a továb biak ban: KKV törvény) ekként meghatározott vállalkozás a KKV törvény 4. §-ában meghatározott
partnervállalkozások és kapcsolódó vállalkozások létszámát és árbevételét is figye lembe véve,
2. mezőgazdaságon kívül végzett tevékenység: olyan tevékenység, amely független az ügyfél mezőgazdasági
tevékenységétől, a mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódó földterülettől és a mezőgazdasági hasznosítású
épületeitől,
3. kisléptékű infrastruktúra-fejlesztés: a 2. melléklet 1. pontja szerinti fejlesztés,
4. ügyfél: működő vagy induló mikrovállalkozás, valamint az olyan természetes személy, aki vállalja, hogy
a támogatás megítélését köve tően az első kifizetési kérelem benyújtásának időpontjáig egyéni vállalkozóvá válik,
és tevékenységét – ha főállású alkalmazottat nem foglalkoztat – főállásban ekként végzi,
5. teljes akadálymentesítés: ha az építmény mindenki számára önállóan, biztonságosan és kényelmesen, korlátozás
nélkül használható,
6. részleges akadálymentesítés: ha a meglévő építmény, építményrész utólagos akadálymentessé történő átalakítása
kisebb területre, építményrészre terjed ki, mint az az építmény rendeltetése alapján elvárható volna, vagy az
építmény egyes részletei nem felelnek meg az akadálymentesség követelményéhez előírt méreteknek,
szabályoknak, az építményben lévő szolgáltatások azonban így is hozzáférhetőek mindenki számára,
7. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az a nem induló vállalkozás, amelynek a saját tőkéje veszteség miatt nem éri el
a jegyzett tőke felét a kérelem benyújtásakor rendelkezésre álló utolsó beszámolóban, és ezen veszteség több
mint egynegyede a megelőző beszámoló óta eltelt időszak alatt keletkezett,
8. beruházás befejezése: a beruházással meg valósított létesítmény üzembe helyezésének időpontja,
9. induló vállalkozás: a jogi személy, a jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, ha a támogatási kérelem
benyújtását megelőző 12 hónapon belül jegyezték be, továbbá az egyéni vállalkozó, illetve az őstermelő, ha
a vállalkozói igazolvány, illetve az őstermelői igazolvány kiadására a támogatási kérelem benyújtását megelőző
12 hónapon belül került sor,
10. épület: jellemzően emberi tartózkodás céljára szolgáló építmény, amely szerkezeteivel részben vagy egészben
teret, helyiséget vagy ezek együttesét zárja körül meghatározott rendeltetés vagy rendeltetésével összefüggő
tevékenység, rendszeres munkavégzés vagy tárolás céljából.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakat a Nemzeti Diverzifikációs Program társfinanszírozásában meg valósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 144/2009. (XI. 6.) FVM rendelet (a továb biak ban: NDP Vhr.)
3. §-a szerint kell értelmezni.
A támogatás tárgya, elszámolható kiadások 3. § (1) E rendelet alapján a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról
és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. február 20-i
320/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkében meghatározott diverzifikációs intézkedések meg valósítására támogatás
vehető igénybe a megkezdett vagy tervezett gazdasági tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó, a (2) bekezdésben
meghatározott, mezőgazdaságon kívül végzett olyan tevékenységre, amely szerepel a mikrovállalkozás bejegyzett
vagy az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 16. § (3) bekezdés d) pontja alapján az állami adóhatósághoz
bejelentett tevékenységei között, vagy természetes személy ügyfél esetén az első kifizetési kérelem benyújtásáig
felvett tevékenységei között.
(2) E rendelet alapján támogatható tevékenységek, eszközök és elszámolható költségek a következők:
a) a fejleszteni kívánt tevékenységhez kötődő eszközök – a 3. mellékletben szereplő eszközök kivételével –
beszerzése,
b) a gazdasági tevékenységgel érintett épülethez, épületrészhez tartozó építés, épületfelújítás, épületkorszerűsítés,
új épület kialakítása,
c) kizárólag a gazdasági tevékenységgel érintett épülethez vagy épületrészhez kapcsolódó kisléptékű
infrastruktúra-fejlesztés,
d) a 2. mellékletben meghatározott minőségbiztosítási és környezetirányítási rendszer, szabvány bevezetése,
e) az NDP Vhr. 22. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadások.
(3) A (2) bekezdés d)–e) pontjában meghatározott támogatható tevékenység vagy kiadás önállóan nem szerepelhet egy
támogatási kérelemben.
(4) Ha a (2) bekezdés b) és c) pontjában foglalt tevékenységek közvetlenül nem csak a gazdasági tevékenységgel érintett
épületet vagy épületrészt érintik, akkor az elszámolható kiadásokat alapterület arányosan kell meghatározni.
(5) Nem számolható el kiadásként a 3. mellékletben meghatározott eszközök beszerzésének költsége.
(6) Ha az ügyfél olyan, a 3. mellékletben nem szereplő eszközt kíván beszerezni, amely a gépkatalógusban nem szerepel,
a beszerezni kívánt gépnek meg kell felelnie az NDP Vhr. 20. § (1) bekezdés c) és d) pontjában foglalt feltételnek,
valamint rendelkeznie kell a magyarországi forgalomba hozatalhoz szükséges engedélyekkel.
(7) Nem igényelhető támogatás élő állat vásárlására. A támogatás igénybevételének feltételei
4. § (1) Támogatás igénybevételére azon ügyfél jogosult, amely megfelel az NDP Vhr. 7. § (1) bekezdésében meghatározott
feltételeknek.
(2) Nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére nem nyújtható támogatás.
(3) Induló vállalkozás esetében a támogatási kérelem benyújtásától számított harmadik – lezárt – teljes gazdasági évet
köve tően kell vizsgálni, hogy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül-e a vállalkozás.
(4) Nem vehető igénybe támogatás a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó
EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti
alábbi tevékenységekhez kapcsolódó fejlesztésekre:
a) 55.10, 55.20 és 55.30 szakágazatba tartozó tevékenység,
b) a B. nemzetgazdasági ágba tartozó tevékenység a 08.92 szakágazatba tartozó tevékenység kivételével,
c) a 47.30 szakágazatba tartozó tevékenység,
d) a 46 ágazatba tartozó tevékenység,
e) a 45.1, 45.3 és 45.4 alágazatba tartozó tevékenység,
f) a K. nemzetgazdasági ágba tartozó tevékenység, valamint a 41 ágazatba tartozó tevékenység és 68 ágazatba
tartozó tevékenység,
g) az O és a P nemzetgazdasági ágba tartozó tevékenység a 85.5 alágazatba tartozó tevékenység kivételével,
h) a 02 ágazatba tartozó tevékenység,
i) 52.10 szakágazatba tartozó tevékenység,
j) 77.31 szakágazatba tartozó tevékenység,
k) 03 ágazatba tartozó tevékenység,
l) 11.01 szakágazatba tartozó tevékenység,
m) 11.04 szakágazatba tartozó tevékenység,
n) 49 ágazatba tartozó tevékenység,
o) 50 ágazatba tartozó tevékenység,
p) 51 ágazatba tartozó tevékenység.
(5) Nem nyújtható támogatás olyan fejlesztéshez, amely az Európai Közösséget létrehozó Szerződés I. mellékletében
szereplő termékek előállítására, elsődleges feldolgozására vagy turisztikai tevékenységre irányul, valamint amely az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 1. § 11. pontjában meghatározott
érzékeny ágazatokba tartozó tevékenységhez kapcsolódik.
(6) Művelet kizárólag a 4. melléklet szerinti településen valósulhat meg. Az ügyfélnek legkésőbb a hiánypótlás
benyújtásakor a művelet meg valósulási helye szerinti településen lakóhellyel, székhellyel vagy telephellyel kell
rendelkeznie. Ha a művelet több települést is érint, az ügyfélnek – a (7) bekezdésben foglalt kivétellel – valamennyi
településen lakóhellyel, székhellyel vagy telephellyel kell rendelkeznie.
(7) Kizárólag gépberuházást, eszközbeszerzést tartalmazó művelet esetén az ügyfélnek csak a 4. melléklet szerinti egyik
településen kell lakóhellyel, székhellyel vagy telephellyel rendelkeznie.
A támogatás mértéke 5. § (1) Az e rendelet alapján megítélt támogatás a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá esik, ezért mezőgazdasági
célú csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül.
(2) A támogatás ügyfelenként egymást követő három pénzügyi évben nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő
forintösszeget.
(3) A támogatás mértéke az elszámolható kiadások 60%-a.
(4) A jóváhagyott elszámolható kiadások összege nem haladhatja meg
a) a gépek, berendezések beszerzése esetén a gépkatalógusban szereplő referenciaárat,
b) az építési normagyűjteményben beazonosítható tételek esetén az építési normagyűjtemény szerinti
referenciaárat,
c) ha a referenciaár nem állapítható meg, akkor az NDP Vhr. 8. § (1) bekezdés h) pontja alapján benyújtott és
kiválasztott ajánlat értékét. A támogatási kérelem benyújtása 6. § A támogatási kérelemhez mellékelni kell – az NDP Vhr.-ben meghatározottakon túl –
a) az értékelési szempontokhoz az 1. mellékletben meghatározott értékelési szempontokat alátámasztó
igazolásokat, dokumentumokat,
b) az ügyfél által az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi évben igénybe vett mezőgazdasági célú
csekély összegű (de minimis) támogatásról szóló nyilatkozatot,
c) a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH) által rendszeresített, az MVH honlapján
közzétett formanyomtatvány szerinti üzleti tervet. A kifizetési kérelem benyújtása
7. § Az első kifizetési kérelemhez csatolni kell – az NDP Vhr.-ben meghatározottakon túl –
a) induló egyéni vállalkozó ügyfél esetén hatósági igazolást az egyéni vállalkozói igazolvány érvényességéről és az
ügyfél egyéni vállalkozói tevékenységi köréről,
b) új gazdasági tevékenység felvétele esetén az adóbejelentkezési lap másolatát.
Záró rendelkezés 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 9. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusok végrehajtását szolgálja:
a) a Tanács 320/2006/EK rendelete (2006. február 20.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló
ideiglenes rendszer megállapításáról és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet
módosításáról,
b) a Bizottság 968/2006/EK rendelete (2006. június 27.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására
szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról,
c) a Bizottság 1998/2006/EK rendelete (2006. december 15.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis
támogatásokra való alkalmazásáról.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter