text:
5/2014. (V. 5.) VM–KIM együttes utasítása a papír alapú hiteles tulajdoni lap másolat kiállításához szükséges biztonsági elemek kezeléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra figyelemmel,
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 6. és 7. §-ában,
a járási (fővárosi kerületi) hivatalokról szóló 218/2012. (VIII. 13.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésében,
a földhivatalokról, a  Földmérési és Távérzékelési Intézetről, a  Földrajzinév Bizottságról és az  ingatlan-nyilvántartási eljárás
részletes szabályairól szóló 338/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 1.  § (3)  bekezdésében meghatározott feladatkörünkben eljárva,
a fővárosi és megyei kormányhivatalok járási hivatalai szakigazgatási szerveként működő járási földhivataltól, valamint az integrált
ügyfélszolgálaton (kormányablakban) igényelhető papír alapú hiteles tulajdoni lap másolat kiállításához szükséges biztonsági
elemek kezeléséről az alábbi utasítást adjuk ki:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) Az utasítás személyi hatálya
a) a fővárosi és megyei kormányhivatalok (a továbbiakban együtt: kormányhivatal) törzshivatalaira,
b) a kormányhivatalok földhivatalaira (a továbbiakban: megyei földhivatal),
c) a kormányhivatalok járási hivatalainak járási földhivatalaira, a fővárosban a Budapesti 1. Számú Földhivatalra
és a Budapesti 2. Számú Földhivatalra (a továbbiakban együtt: járási földhivatal),
d) a kormányhivatalok által működtetett integrált ügyfélszolgálatokra (a továbbiakban: kormányablak),
e) a Földmérési és Távérzékelési Intézetre (a továbbiakban: FÖMI), valamint
f ) a Vidékfejlesztési Minisztérium Földügyi és Térinformatikai Főosztályára (a továbbiakban: VM FTF)
terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a járási földhivatalok, valamint a kormányablakok által kiállított papír alapú hiteles tulajdoni
lap másolat szolgáltatásával, a biztonsági elemek kezelésével, felhasználásával, tárolásával kapcsolatos feladatok és
a legfontosabb felelősségi szabályok meghatározására terjed ki.
(3) A biztonsági elemek kezelésével és felhasználásával kapcsolatos feladatok ellátására az 1. § (1) bekezdés a)–e) pontjaiban
meghatározott szerv vezetője jelöli ki az adott szerv közszolgálati jogviszonyban álló munkatársát.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Jelen utasítás alkalmazásában:
1. átpántoló címke: az  ingatlan-nyilvántartásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által rendszeresített
– 1.  melléklet szerinti – biztonsági elem, mely a  több lapból álló biztonsági dokumentum bonthatatlanságának
biztosítására szolgál;
2. biztonsági dokumentum: a  miniszter által rendszeresített biztonsági elemek felhasználásával kiállított, vagyis
biztonsági papírra nyomtatott, érvényes pecsétcímkét és több lapból álló dokumentum esetén átpántoló címkét
tartalmazó papír alapú hiteles tulajdoni lap másolat;
3. biztonsági elemeket felhasználó szervezetek: az 1. § (1) bekezdés c)–d) pontjaiban meghatározott azon intézmények,
melyek a biztonsági dokumentumok kibocsátását végzik;
4. biztonsági papír: a hiteles tulajdoni lap másolat nyomtatására szolgáló, a miniszter által rendszeresített, védelmi
elemekkel (pelyhezőkkel, jelzőrostokkal és vegyi védelemmel) ellátott – 2. melléklet szerinti – biztonsági elem;
5. biztonsági pecsétcímke: a miniszter által rendszeresített, egyedileg sorszámozott – 3. melléklet szerinti – biztonsági
elem, amely a biztonsági dokumentumon kerül elhelyezésre a hiteles tulajdoni lap másolat kiállítására jogosult szerv
körbélyegzője és annak vezetője nevében és megbízásából önálló kiadmányozási jogkörrel rendelkező ügyintéző
nevének feltüntetése és aláírása mellett;
6. egységcsomag: meghatározott mennyiségű biztonsági elemet tartalmazó csomag, amely pecsétcímke esetén
1080 db/csomagot, biztonsági papír esetén 2500 db A4 ív/dobozt, átpántoló címke tekintetében 1000 db/borítékot
jelent;
7. felelős ügyintéző: a biztonsági elemeket felhasználó ügyfélszolgálati munkatárs, aki az utasításban meghatározott
bizonylatokban „felelős ügyintéző”-ként kerül megnevezésre;
8. felhasználási időszak: a  biztonsági elemek felelős ügyintéző általi napi átvétele és az  azokkal történő nap végi
elszámolás közötti időtartam;
9. felhasznált mennyiség: a  záró készleten, a  bevonási, selejtezési és megsemmisítési bizonylaton, valamint
a hiányjelentési jegyzőkönyvön feltüntetett mennyiségek összege és a nyitó készlet közötti különbség;
10. földhivatali tartalékkészlet: a járási földhivatal által tárolt és kezelt biztonsági elem készlet, amely a saját igényeinek,
valamint az illetékességi területén működő kormányablakok rendkívüli megrendeléseinek a kielégítésére szolgál;
11. gyanús esemény: olyan esemény, amelynek alapján megalapozottan feltehető, hogy a  biztonsági elemeket
jogellenes felhasználás céljából eltulajdonították vagy arra előkészületet tettek;
12. hiányjelentési jegyzőkönyv: a  miniszter által rendszeresített, szigorú számadású formanyomtatvány, amely
a hiányzó biztonsági elemek jelentésére szolgál;
13. hivatali havi összesítő: a miniszter által rendszeresített a járási földhivatalok és a kormányablakok (a továbbiakban
együtt: felhasználók) által a  biztonsági elemek felhasználásának havi elszámolására szolgáló sorszámozott
nyomtatvány;
14. hivatali éves összesítő: a miniszter által rendszeresített a felhasználók által a biztonsági elemek felhasználásának
éves elszámolására szolgáló sorszámozott nyomtatvány. A  felhasználók részére kiadott nyomtatványokról, azok
sorszáma alapján a FÖMI nyilvántartást vezet;
15. lezárt ügyintézői napi bizonylat: olyan bizonylat, amelyen az arra jogosult aláírók igazolták a biztonsági elemeket
felhasználó ügyfélszolgálati munkatárs által elszámolt mennyiséget;
16. mennyiségi ellenőrzés: a gyári csomagok tételes megszámolása, illetve bontott csomagok vonatkozásában az ívek
megszámolása;
17. nem lezárt ügyintézői napi bizonylat: olyan bizonylat, amelyen áthozatal és átvétel jelzésű mennyiségek
szerepelnek, ezen mennyiségek összege jelenti az ügyfélszolgálati munkatárs által kezelt készletet;
18. nyitó készlet: a nem lezárt bizonylaton lévő áthozatal és átvétel összege;
19. szállító: biztonsági szállításra szakosodott, erre minősítéssel bíró szervezet, amely érvényes szerződéssel
rendelkezik a biztonsági elemek szállítására vonatkozóan;
20. tiltólista: a FÖMI által vezetett, a hiányzó és a hiányjelentési jegyzőkönyvben feltüntetett pecsétcímkék sorszámát
és a hiány bejelentésének dátumát tartalmazó lista.
II. FEJEZET
A BIZTONSÁGI DOKUMENTUMOKAT KEZELŐ SZERVEZETEK ÉS MUNKATÁRSAK
1. FÖMI 3. § A FÖMI
a) előkészíti a beszerzésekhez kapcsolódó szerződéseket,
b) megköti a szállítói szerződéseket,
c) kapcsolatot tart a gyártóval és szállítóval,
d) gondoskodik a folyamatos utánrendelések intézéséről,
e) megszervezi, megrendeli és koordinálja a biztonsági elemek felhasználókhoz történő kiszállítását,
f ) nyilvántartást vezet
fa) a felhasználók részére kiszállított különböző típusú biztonsági elemek mennyiségéről,
csomagazonosítójáról és sorszámáról,
fb) a felhasználók részére kiadott 7. § (2) bekezdés szerinti bizonylatokról, azok sorszáma alapján,
g) a biztonsági elemek, rendelésével, kezelésével és felhasználásával kapcsolatos kérdésekben tájékoztatást ad
a megyei és a járási földhivatalok, valamint a kormányablakok munkatársai részére,
h) a havi és az  éves jelentésben közölt adatok alapján a  biztonsági elemek felhasznált mennyiségéről évente
tájékoztatja a VM FTF-et. 2. A biztonsági elemek kiszállítása
4. § (1) A biztonsági elemek kiszállítása – a FÖMI által megbízott biztonsági szállításra szakosodott szállító (a továbbiakban:
szállító) útján – a járási földhivatalhoz és a kormányablakhoz ütemezetten történik.
(2) A biztonsági elemek kormányablakba – az (1) bekezdésben meghatározott szállító útján – történő biztonsági szállítása
a kormányhivatal és a FÖMI közötti megállapodás alapján történik.
3. A fővárosi és megyei kormányhivatal 5. § (1) A FÖMI a kormányhivatallal kötött megállapodás alapján gondoskodik a járási földhivatalok, valamint kormányablakok
biztonsági elemekkel történő folyamatos ellátásáról, továbbá felelős a  biztonsági elemekkel kapcsolatos
adatszolgáltatások biztosításáért.
(2) A  kormányhivatal biztosítja a  járási hivatal szervezeti egységeként működő járási földhivatalokban, valamint
kormányablakokban a  biztonsági elemek biztonságos tárolásához, kezeléséhez és jogszerű felhasználásához
szükséges technikai feltételeket.
(3) A  kormányhivatal a  megyei földhivatal által összesített rendelések jóváhagyását követően a  megyei összesítőt,
valamint a hivatali megrendelő bizonylatok első példányait megküldi a FÖMI részére.
4. Megyei földhivatal 6. § (1) A megyei földhivatal folyamatosan figyelemmel kíséri a kormányablakok és a járási földhivatalok rendeléseit, valamint
a – 23. és 24. §-ban meghatározott – rendszeres adatszolgáltatási jelentéseit.
(2) A megyei földhivatal vezetője a kormányablakok és a járási földhivatalok rendeléseit összesíti, majd a kormányhivatal
előzetes jóváhagyását követően megküldi a FÖMI-nek.
(3) A megyei földhivatal rendszeresen ellenőrzi a járási földhivatalokban és a kormányablakokban a biztonsági elemek
biztonságos tárolásával, kezelésével és felhasználásával kapcsolatos előírások betartását.
(4) Az ellenőrzés során feltárt hiba vagy hiányosság esetén felhívja a járási földhivatal, illetve a kormányablak vezetőjét
a  szükséges intézkedések megtételére, továbbá indokolt esetben (pl. súlyos vagy ismételt jogsértés, szándékos
visszaélés gyanúja esetén) megteszi a szükséges intézkedéseket.
(5) Az  ellenőrzések eredményéről évente beszámolót készít a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter részére,
amelyet tájékoztatásul megküld a földügyért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter). A megyei földhivatal
a  rendkívüli intézkedéséről haladéktalanul tájékoztatja a közigazgatás-szervezésért felelős minisztert, a minisztert,
valamint a FÖMI-t.
5. Járási földhivatalok és a kormányablakok 7. § (1) A járási földhivatalok és a kormányablakok a biztonsági elemek felhasználásával – a jogszabályban előírt módon –
papír alapú hiteles tulajdoni lap másolatot állítanak ki.
(2) A következő – miniszter által rendszeresített – bizonylatokat a felhasználásuktól számított 10 évig, bizonylatfajtánkként
és évenként elkülönítve kell megőrizni:
a) hivatali bevételi bizonylat másolatát,
b) hivatali átadási bizonylat másolatát,
c) hiányjelentési jegyzőkönyvet,
d) bevonási, selejtezési és megsemmisítési bizonylat másolatát,
e) hivatali havi összesítőt,
f ) hivatali éves összesítőt, valamint
g) hivatali megrendelő ívet (éves és eseti megrendelés esetén is).
(3) Az  eredeti bizonylatok (1)  bekezdés szerinti megőrzése a  járási földhivatal, valamint a  kormányablak feladata és
felelőssége, azzal, hogy a felhasználásától számított 5 év elteltével a bizonylatokat elegendő elektronikus formában
tárolni. A  kormányablakok tekintetében a  tárgyévet megelőző évek bizonylatainak a  tárolása az  ügyrendben
meghatározottak szerint a járási hivatalban is történhet. Erről a körülményről a megyei földhivatalt tájékoztatni kell.
(4) A járási földhivatal
a) és a kormányablak a (2) bekezdés e)–f ) pontjai szerinti bizonylatokat közvetlenül megküldi a FÖMI részére;
b) a saját igényei alapján összeállított, valamint a  (2)  bekezdés g)  pontja szerinti megrendeléseket a  megyei
földhivatal részére továbbítja;
c) ha a  (2)  bekezdés g)  pontja szerinti bizonylatok határidőben nem kerültek részére megküldésre, a  járási
hivatalvezető egyidejű tájékoztatása mellett ezt jelzi a kormányablak irányába;
d) a tartalékkészlet kezeléséhez kapcsolódó bizonylatokat köteles megfelelően tárolni;
e) a tartalékkészletből történő átadás esetén az  átadott mennyiségekről tájékoztatja a  FÖMI-t és a  megyei
földhivatalt. 6. A járási földhivatal vezetője és a járási hivatal vezetője
8. § (1) A  járási földhivatal tekintetében annak vezetője, a  kormányablak tekintetében pedig a  járási hivatal vezetője
(a továbbiakban együtt: hivatalvezető) köteles gondoskodni
a) a biztonsági elemek szabályszerű, biztonságos kezeléséről, felhasználásáról és tárolásáról,
b) a folyamatos tulajdoni lap másolat szolgáltatás biztosításáról,
c) a biztonsági elemek évenkénti, valamint szükség szerint eseti igényléséről,
d) a biztonsági elemek szigorú elszámolási rend szerinti nyilvántartásáról,
e) a biztonsági elemekhez való hozzáféréssel, valamint a  számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer
igénybevételét biztosító digitális igazolványok használati rendjével, valamint a  7.  § (2)  bekezdése szerinti
bizonylatok megőrzésével kapcsolatos részletes szabályok meghatározásáról,
f ) a tudomására jutott visszaélés, jogsértés vagy mulasztás esetén – a  megyei földhivatal egyidejű értesítése
mellett – a szükséges intézkedések megtételéről.
(2) A  járási hivatal vezetője a  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti megrendelést az  irányítása alatt működő kormányablak
székhelye szerint illetékes járási földhivatalnak küldi meg. A  járási földhivatal vezetője a  megrendelést továbbítja
a megyei földhivatalnak.
(3) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti vezetői rendelkezésnek ki kell terjednie
a) arra az  esetre is, ha egy digitális igazolványt több ügyintéző használ, annak érdekében, hogy utólagosan
egyértelműen megállapítható legyen, hogy egy adott időpontban melyik ügyintéző használta a  digitális
igazolványt;
b) a kormányablakok vonatkozásában az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvényben meghatározott
naplóvezetésre vonatkozó szabályokra; valamint
c) a biztonsági elemek és a  7.  § (2)  bekezdése szerinti bizonylatok adott munkakör változása esetén történő
átadás-átvételére is.
7. Az ügyfélszolgálati részleg vezetője 9. § (1) Az ügyfélszolgálati munkatársak, valamint az értéktáros biztonsági elemekkel kapcsolatos tevékenységét:
a) a járási földhivatalban – az  ügyrendben meghatározottak szerint – az  ügyfélszolgálati vagy az  ingatlan
nyilvántartási területért felelős osztályvezető, ennek hiányában a hivatalvezető által kijelölt – lehetőség szerint
vezető beosztású – munkatárs;
b) a kormányablakban annak vezetője
(a továbbiakban együtt: ügyfélszolgálati részleg vezetője) vezeti és ellenőrzi.
(2) Az ügyfélszolgálati részleg vezetője készíti el – a felhasznált biztonsági elemek mennyiségére figyelemmel – az éves
rendelést.
(3) Az ügyfélszolgálati részleg vezetője
a) felelős az ügyintézői napi bizonylattömbök kiállításáért, tárolásáért, valamint szabályszerű felhasználásának
ellenőrzéséért;
b) köteles nyilvántartást vezetni arról, hogy melyik ügyintéző milyen sorszámú ügyintézői napi bizonylattömböt
használ, és a tömböt mikor nyitották meg, illetve azt mikor zárták le;
c) folyamatosan figyelemmel kíséri a  hivatal biztonsági elem készletét, a  felhasznált napi, heti, havi és éves
mennyiségeket, valamint a hivatali megrendelések teljesülését, beérkezését, átvételét.
8. Az ügyfélszolgálati munkatárs 10. § (1) Az  ügyfélszolgálati munkatársnak (a továbbiakban: ügyintéző) a  felhasználási időszakon belül gondoskodnia kell
arról, hogy az általa kezelt biztonsági elemekhez más ne férhessen hozzá.
(2) Az ügyintéző haladéktalanul köteles
a) az ügyfélszolgálati részleg vezetőjének jelenteni a  tudomására jutott minden olyan információt, amely
a biztonsági elemek eltulajdonítására, azokkal való visszaélésre vagy ezek kísérletére utal;
b) a járási földhivatal, illetve a járási hivatal vezetőjének és az ügyfélszolgálati részleg vezetőjének jelenteni, ha
az általa kezelt biztonsági elemet eltulajdonították, vagy elveszítette azt;
c) elszámolni a nála lévő biztonsági elemekkel a 18. § (4) bekezdésében meghatározott esetben.
9. Az értéktáros 11. § (1) Értéktárost kell megbízni a FÖMI-ben, a járási földhivatalban és a kormányablakban a biztonsági elemek biztonságos
tárolásának biztosításáért. Az  értéktáros nem lehet a  tulajdoni lap másolatot kiállító ügyintézővel, valamint
az ügyfélszolgálati vezetővel azonos személy.
(2) Az értéktárosi feladatok ellátására
a) a járási földhivatal vezetője,
b) a kormányablak vezetője,
c) a FÖMI főigazgatója
jelöli ki az adott szerv közszolgálati jogviszonyban álló dolgozóját.
(3) A kormányablakban az értéktárosi feladatok ellátásával a járási hivatal vezetője indokolt esetben a kormányablaktól
eltérő szervezeti egységben dolgozó munkatársat is megbízhat.
(4) Az értéktáros felel a biztonsági elemek bevételezéséért, szabályszerű kezeléséért és tárolásáért, valamint a készletek
nyilvántartásáért.
(5) Az értéktáros a FÖMI-ben a (3) bekezdésben foglaltakon felül felel a biztonsági elemek szállító részére, megfelelően
dokumentált (bizonylatolt) formában történő kiadásáért.
(6) Az értéktáros köteles
a) folyamatosan ellenőrizni az egyes biztonsági elemek sértetlenségét, továbbá azok minőségi megfelelőségét
(minőségi ellenőrzés);
b) az ügyfélszolgálati részleg vezetőjének jelenteni, ha a minőségi ellenőrzés során selejtet észlel;
c) haladéktalanul jelenteni a  járási földhivatal vezetőjének és az  ügyfélszolgálati részleg vezetőjének minden
tudomására jutott olyan információt, amely alapján vélelmezhető, hogy a biztonsági elemeket illetéktelenek
eltulajdonították, vagy vélhetően el kívánják tulajdonítani, illetve azzal visszaélés történt vagy vélhetően
visszaélés fog történni;
d) haladéktalanul jelenteni a hivatalvezetőnek, továbbá az ügyfélszolgálati részleg vezetőjének, ha az általa kezelt
biztonsági elemet eltulajdonították, vagy elveszítette azt;
e) az ügyfélszolgálati részleg vezetője felé, vagy annak jelenlétében a hivatalvezető felé elszámolni a nála lévő
biztonsági elemekkel, ha erre a felettese utasítja.
III. FEJEZET
A BIZTONSÁGI ELEMEK KEZELÉSÉNEK FOLYAMATA 1. A kormányablakokra vonatkozó eltérő szabályok
12. § A 7. § (2) bekezdése szerinti bizonylatok aláírása, illetve kitöltése során
a) a hivatalvezető alatt – ha az utasítás eltérően nem rendelkezik – a járási hivatal vezetőjét,
b) az ingatlan-nyilvántartási osztályvezető alatt az ügyfélszolgálati részleg vezetőjét,
c) a földhivatal teljes neve alatt a kormányablak teljes nevét
kell érteni.
2. Biztonsági elemek hivatali bevétele 13. § (1) A FÖMI a szállítás tényéről előzetesen értesíti a hivatalvezetőt.
 (2) A biztonsági elemek hivatali bevételét
a) a szállító képviselője, a  hivatalvezető vagy a  vezetése alatt álló hivatal által megbízott vezető beosztású
kormánytisztviselője (aki nem lehet azonos az ügyfélszolgálati részleg vezetőjével, az értéktárossal, valamint
a biztonsági elemeket kezelő ügyintézővel),
b) az ügyfélszolgálati részleg vezetője, valamint
c) az értéktáros
végzi.
(3) Az  átadás-átvétel során követendő eljárásrendet, különösen a  biztonsági elemek ellenőrzésének szabályait
a 4. melléklet tartalmazza.
3. Biztonsági elemek kezelése, felhasználása és napi elszámolása
14. § A biztonsági elemeket a  biztonsági dokumentumok kiadása érdekében az  ügyfélszolgálati munkatársak kezelik.
Ezen feladatok ellátása során az ügyfélszolgálati részleg vezetője által meghatározott mennyiségű biztonsági elemet
vesznek át a felhasználási időszak lejártáig.
15. § (1) A  biztonsági elemek napi felhasználásának elszámolása, valamint megrendelések összesítőinek elkészítése
dokumentáltan, a miniszter által rendszeresített szigorú számadású bizonylattömbök felhasználásával történik.
(2) A biztonsági elemeket kezelő ügyintéző – a miniszter által rendszeresített – névre szóló ügyintézői mappát és napi
bizonylattömböt használ. A már lezárt bizonylattömböket a hivatalvezető köteles megőrizni.
16. § (1) A  biztonsági elemek napi átvétele az  ügyfélszolgálati részleg vezetője, a  felelős ügyintéző, valamint az  értéktáros
jelenlétében történik a felhasználási időszak kezdetekor.
(2) Ha a felhasználási időszakon belül az ügyintéző megítélése alapján a munkavégzéséhez nem elegendő a nála lévő
biztonsági elemek mennyisége, az értéktárostól kéri a biztonsági elemek eseti felvételét.
(3) A  felhasználási időszak végén az  ügyintéző köteles – az  ügyfélszolgálati részleg vezetőjének jelenlétében –
az értéktárossal elszámolni a részére kiadott biztonsági elemek felhasználásáról.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglaltakat a 4. mellékletben meghatározottak szerint kell elvégezni.
4. Biztonsági elemek hivatali tárolása 17. § (1) A biztonsági elemeket a 4. mellékletben meghatározott biztonsági előírások betartásával olyan módon kell tárolni,
hogy azokhoz illetéktelenek ne férhessenek hozzá.
(2) A fel nem használt biztonsági elemeket a járási földhivatal, illetve a kormányablak területéről tilos kivinni.
5. Biztonsági elemek elszámolása az ügyintézőknél 18. § (1) A biztonsági elemek elszámolása a 16. § (3) bekezdésében foglaltak szerint, a felhasználási időszak végén legalább
naponta történik.
(2) Az ügyfélszolgálati részleg vezetőjének a rendelkezése alapján az ügyintéző köteles a  felhasználási időszak alatt is
elszámolni a nála lévő biztonsági elemekkel.
(3) A hivatalvezető köteles gondoskodni az ügyintéző nem tervezett eltávozása esetére a biztonsági elemekkel történő
elszámolás módjának meghatározásáról.
(4) Az elszámolást
a) minden felhasználási időszak végén,
b) a biztonsági elemek eseti felvételekor a felhasználási időszak alatt,
c) visszaélés gyanúja esetén, ha hiányjelentésre kerül sor,
d) ha azt a hivatalvezető vagy az ügyfélszolgálati részleg vezetője elrendeli, a biztonsági elemek leadásával,
e) a felhasználási időszak alatt, abban az esetben, ha az ügyintéző akadályoztatása (például szabadságolás előtt,
a munkavállalói jogviszony megszűnésekor, más tervezett hivatali távollét előtt, tervezett helyettesítés) esetén
nem tud a felhasználási időszak végén elszámolni,
f ) a biztonsági elemek leadásával, amennyiben az  ügyintézőnél bármely okból nem biztosítható a  rá bízott
biztonsági elemek szabályszerű, illetve biztonságos tárolása,
el kell végezni.
 (5) A biztonsági elemek elszámolása a 4. mellékletben meghatározottak szerint történik.
 (6) Az  elszámolást végző személyek biztonsági elemenként összevetik az  általuk legutóbb felvett biztonsági elemek
mennyiségét a megmaradt elemek számával, valamint az időközben született bevonási, selejtezési és megsemmisítési
bizonylaton és hiányjelentési jegyzőkönyveken szereplő és a felhasznált mennyiségekkel.
(7) Az  ügyintéző a  napi ügyintézői bizonylat aláírásával nyilatkozik arról, hogy az  elszámolt biztonsági elemeket
szabályszerűen, kizárólag biztonsági dokumentumok kiadására használta fel.
6. Biztonsági dokumentumok ügyfélnek történő kiadása 19. § (1) A papír alapú hiteles tulajdoni lap másolat kiállítása során a kiadmányozásra jogosult ügyintéző:
a) a biztonsági elemek felhasználását megelőzően ellenőrzi azok sértetlenségét;
b) biztonsági papírra (több oldalas tulajdoni lap esetén annak mindkét oldalát felhasználva) kinyomtatja
a kérelemben megjelölt tulajdoni lap tartalmát;
c) az átpántoló címkét a  több lapból álló, összefűzött biztonsági dokumentumra a  lapok összekapcsolásának
helyén, kívülről ragasztja rá olyan módon, hogy az összefűző kapcsot is leragasztja;
d) ha a  tulajdoni lap utolsó oldala a  záradékszöveget követően nem tartalmazza a  kiadmányozásra jogosult
ügyintéző nevét, azt névbélyegzővel vagy más olvasható módon (nyomtatott nagy betűkkel) feltünteti rajta;
e) a tulajdoni lap másolatot az előrenyomtatott neve vagy nevének a d) pont szerinti feltüntetése felett aláírásával
látja el, továbbá az aláírás mellett elhelyezi rajta a kiállító szerv körbélyegzőjét;
f ) a pecsétcímkét ráragasztja a tulajdoni lap utolsó oldalára az aláírás és körbélyegző mellé.
(2) Bármelyik biztonsági elem sérülése esetén az (1) bekezdés szerinti folyamatot meg kell ismételni és a sérült biztonsági
elemeket a 20. §-ban foglaltak szerint selejtezni kell.
(3) A  biztonsági papír (1)  bekezdés b)  pontja szerinti nyomtatása során gondoskodni kell arról, hogy a  nyomtatóhoz
– vagy közös nyomtató esetén a közösen használt tálcához – más ne férhessen hozzá.
7. Selejtes, valamint a bevont biztonsági elemek kezelése, érvénytelenítése és megsemmisítése
20. § (1) A biztonsági elemet selejtesnek kell tekinteni, ha
a) sérülés észlelhető rajta,
b) nincs meg teljes egészében,
c) kinézetében eltér az adott biztonsági elemre vonatkozó jellemzőktől.
(2) A biztonsági elemet rontottnak kell tekinteni, ha a tulajdoni lap
a) az ügyfél részére tévesen került kiállításra (például téves helyrajzi szám, fekvés, településnév, típus),
b) az ügyfél által nem került átvételre.
(3) Az ügyintéző a biztonsági elemek felhasználása, az értéktáros pedig azok kezelése során köteles a 11. § (6) bekezdés
a)  pontja szerinti minőségi ellenőrzést végezni és selejt észlelése vagy rontott biztonsági elem esetén azt
az ügyfélszolgálati részleg vezetőjének haladéktalanul jelenteni.
(4) Az (1) bekezdés szerint selejtesnek, illetve a (2) bekezdés szerint rontottnak minősülő biztonsági elem észlelése esetén
az ügyfélszolgálati részleg vezetője, az értéktáros, valamint a selejtezésre, illetve a biztonsági elemek bevonására okot
adó körülményt bejelentő ügyintéző jelenlétében – a 4. mellékletben meghatározottak szerint – el kell végezni annak
selejtezését, illetve bevonását, valamint érvénytelenítését.
(5) A hivatalvezetőt az érvénytelenítés megtörténtéről, illetve annak módjáról az erről készült jegyzőkönyv megküldésével
az  ügyfélszolgálati részleg vezetője köteles nyolc napon belül tájékoztatni és ezzel egyidejűleg javaslatot tenni
az érvénytelenített biztonsági elemek megsemmisítésére.
(6) Az érvénytelenített biztonsági elemek megsemmisítését legalább negyedévente a hivatalvezető rendeli el.
(7) A  (6)  bekezdésben foglaltak esetén a  megsemmisítést biztonsági elemenként az  értéktáros hajtja végre
– a hivatalvezető és az ügyfélszolgálati részleg vezetője jelenlétében – a 4. mellékletben meghatározottak szerint.
21. § Ha a FÖMI formai vagy biztonsági okból a biztonsági elem bevonását rendeli el, azt a 20. §-ban foglaltak szerint meg
kell semmisíteni, és ennek megtörténtét a  miniszter által rendszeresített bevonási, selejtezési és megsemmisítési
bizonylaton igazolni kell.
8. Hiány kezelése 22. § (1) Hiány észlelése vagy az ügyintéző általi bejelentése esetén az ügyfélszolgálati részleg vezetője köteles haladéktalanul
elrendelni az érintett ügyintéző által kezelt biztonsági elemeknek az értéktáros közreműködésével történő tételes
elszámolását, melyről miniszter által rendszeresített hiányjelentési jegyzőkönyvet kell felvenni.
(2) A hiányjelentési jegyzőkönyvet az ügyfélszolgálati részleg vezetője, a biztonsági elemeket kezelő érintett ügyintéző,
valamint az értéktáros jelenlétében – a 4. mellékletben meghatározottak szerint – kell elkészíteni.
(3) A hiányról a hivatalvezetőt legkésőbb a vizsgálat megkezdésével egyidejűleg értesíteni, valamint annak eredményéről,
a  kitöltött és a  vizsgálatban részt vevők által aláírt hiányjelentési bizonylattömb megküldésével haladéktalanul
tájékoztatni kell.
(4) Hiány vagy gyanús esemény észlelése esetén
a) a hiányjelentési jegyzőkönyv „MFH példánya” eredetben a  megyei földhivatal, másolatban a  FÖMI részére
történő megküldésével értesíteni kell megyei földhivatalt, illetve a FÖMI-t;
b) az esetet haladéktalanul ki kell vizsgálni, és a vizsgálat eredményéről, annak lezárultát követő 3 munkanapon,
de legkésőbb a hiány vagy gyanús esemény észlelését követő 8 napon belül értesíteni kell a megyei földhivatalt
és a FÖMI-t.
9. Havi és éves elszámolás 23. § (1) Az  ügyfélszolgálati részleg vezetője a  járási földhivatal, illetve a  kormányablak teljes biztonsági elem készletének,
valamint a járási földhivatal tartalékkészletének nyilvántartása céljából havi elszámolást köteles készíteni.
(2) A havi elszámoláshoz szükséges elszámolásokat legkésőbb minden hónap első munkanapjáig el kell végezni.
 (3) A havi elszámolást minden hónap 10. napjáig kell elkészíteni a miniszter által rendszeresített hivatali havi összesítő
íven (a továbbiakban: havi összesítő).
 (4) A havi elszámoláshoz a következő adatok szükségesek:
a) havi nyitó készlet (a hivatalban a hónap első munkanapján elszámolt biztonsági elemek tételes mennyisége),
b) az adott hónapban történt hivatali átvétel bizonylaton átvett biztonsági elemek száma tételesen,
c) az adott hónapban leselejtezett biztonsági elemek száma tételesen,
d) az adott hónapban a tartalékkészletből átadott biztonsági elemek száma tételesen,
e) az adott hónapban hiányként jelzett biztonsági elemek száma tételesen, a  hozzájuk tartozó hiányjelentési
jegyzőkönyv sorszámával együtt,
f ) havi záró készlet (a hivatalban a  következő hónap első munkanapján elszámolt biztonsági elemek tételes
mennyisége),
g) az adott hónapban biztonsági dokumentum kiadására fordított mennyiség tételesen [ez megegyezik
az a)–b) pontokban, illetve a c)–f ) pontokban szereplő adatok összegének a különbségével].
 (5) Az  ügyfélszolgálati részleg vezetője biztonsági elemenként a  havi összesítőn feltünteti a  havi nyitó mennyiséget,
a  bevételezett mennyiséget, a  selejtezett és a  hiányzó mennyiséget, a  tartalékkészletből átadott mennyiséget,
valamint a tulajdoni lapok kiadására fordított mennyiséget, és a fentiek alapján rögzíti a havi záró egyenleget.
(6) Az ügyfélszolgálati részleg vezetője által készített havi összesítőt a hivatalvezető ellenjegyzésével látja el, majd annak
első példányát minden hónap 15-ig megküldi eredetben a  FÖMI részére, a  másodpéldányát pedig visszajuttatja
az ügyfélszolgálati részleg vezetője részére. A harmadpéldányt a hivatalvezető köteles megőrizni.
(7) A hivatalvezető egyidejűleg a havi összesítőt másolatban a megyei földhivatal, illetve a  járási földhivatal részére is
megküldi a biztonsági tartalék figyelemmel kísérése érdekében.
24. § (1) Az  ügyfélszolgálati részleg vezetője a  járási földhivatal, illetve a  kormányablak teljes biztonsági elem készletének,
valamint a járási földhivatal tartalékkészletének nyilvántartása céljából éves leltárt és elszámolást köteles készíteni.
(2) Az éves elszámoláshoz szükséges elszámolásokat legkésőbb minden év utolsó munkanapjáig el kell végezni.
 (3) Az  éves elszámolást minden év február 10. napjáig kell elkészíteni a  miniszter által rendszeresített hivatali éves
összesítő íven (a továbbiakban: éves összesítő).
 (4) Az éves elszámoláshoz a következő adatok szükségesek:
a) éves nyitó készlet (a hivatalban az év első munkanapján elszámolt biztonsági elemek tételes mennyisége, első
éves elszámolás esetén az első hivatali átvételkor beérkezett mennyiség),
b) az évben történt hivatali átvétel bizonylaton átvett biztonsági elemek száma tételesen,
c) az évben leselejtezett biztonsági elemek száma tételesen,
d) az évben a tartalékkészletből átadott biztonsági elemek száma tételesen,
e) az évben hiányként jelzett biztonsági elemek száma tételesen, a hozzájuk tartozó hiányjelentési jegyzőkönyv
sorszámával együtt,
f ) éves záró készlet (a hivatalban a  következő év első munkanapjáig elszámolt biztonsági elemek tételes
mennyisége),
g) az évben a biztonsági dokumentum kiadására fordított mennyiség tételesen [ez egyenlő az a)–b) pontokban
és a d)–f ) pontokban szereplő adatok összegének különbségével].
 (5) Az ügyfélszolgálati részleg vezetője biztonsági elemenként az éves összesítőn feltünteti az éves nyitó mennyiséget,
a  bevételezett mennyiséget, a  selejtezett és a  hiányzó mennyiséget, a  tartalékkészletből átadott mennyiséget,
valamint a tulajdoni lapok kiadására fordított mennyiséget, és a fentiek alapján rögzíti az éves záró egyenleget.
(6) Az ügyfélszolgálati részleg vezetője által készített éves összesítőt a hivatalvezető ellenjegyzésével látja el, majd annak
első példányát minden év február 15-ig megküldi eredetben a FÖMI részére, a másodpéldányát pedig visszajuttatja
az ügyfélszolgálati részleg vezetője részére. A harmadpéldányt a hivatalvezető köteles megőrizni.
(7) A hivatalvezető egyidejűleg az éves összesítőt másolatban a megyei földhivatal, illetve a járási földhivatal részére is
megküldi a biztonsági tartalék figyelemmel kísérése érdekében.
10. Hivatali megrendelés 25. § (1) A  járási földhivatal, valamint a  kormányablak a  papír alapú hiteles tulajdoni lap másolat kiállításához szükséges
biztonsági elem készletének folyamatos biztosítása céljából a miniszter által rendszeresített hivatali megrendelő íven
évente hivatali megrendelést készít. A biztonsági elemeket egységcsomagokban megadott mennyiségekben lehet
megrendelni.
(2) A járási földhivatal a saját, valamint az illetékességi területén működő kormányablakok által készített megrendeléseket
összegyűjti, majd a megrendelő ívek első példányát megküldi a megyei földhivatal részére.
(3) A  megyei földhivatal a  járási földhivatalok és a  kormányablakok megrendeléseit összesíti, majd a  kormányhivatal
előzetes jóváhagyását követően az összesítést, valamint a részére továbbított megrendelő íveket megküldi a FÖMI
részére.
(4) Az ügyfélszolgálati részleg vezetője által készített éves megrendelést a hivatalvezető ellenjegyzi.
 (5) Az éves hivatali megrendelést
a) a járási hivatal vezetője az  ellenjegyzést követően köteles minden év október 1. napjáig eljuttatni a  járási
földhivatalba,
b) a járási földhivatal vezetője köteles minden év október 15. napjáig saját, valamint az  illetékességi területén
működő kormányablakok megrendeléseit összesítve megküldeni a megyei földhivatalnak,
c) a megyei földhivatal vezetője az összesített megrendeléseket előzetes jóváhagyás céljából köteles minden év
október 31. napjáig megküldeni a kormányhivatal részére,
d) a kormányhivatal köteles előzetes jóváhagyásáról a  megyei földhivatalt minden év november 15. napjáig
tájékoztatni,
e) a megyei földhivatal köteles az  összesített megrendeléseket – a  kormányhivatal előzetes jóváhagyását
követően – 2 munkanapon belül továbbítani a FÖMI részére.
(6) Eseti hivatali megrendelést kell készíteni, ha a  járási földhivatal vagy a  kormányablak készlete valószínűsíthetően
nem lesz elég a  következő éves megrendelés megérkezéséig. Az  eseti hivatali megrendeléseket a  miniszter által
rendszeresített hivatali megrendelő íven kell az (1)–(4) bekezdésekben foglaltak szerint megküldeni.
(7) Eseti megrendelés esetén, annak megérkezéséig a  járási földhivatal biztosítja a  tartalékkészletből a  tulajdoni lap
másolat kiállításához szükséges biztonsági elem mennyiséget.
(8) Mind az éves, mind eseti megrendeléskor a kitöltött hivatali megrendelő ív első példányát a megyei földhivatalnak kell
megküldeni a megrendelés elindítása céljából, a másodpéldányt ügyfélszolgálati részleg vezetője, a harmadpéldányt
pedig a hivatalvezető köteles megőrizni.
(9) Új kormányablak megnyitása esetén az ügyfélszolgálati részleg vezetője, annak hiányában a járási hivatal vezetője
– a  járási földhivatal vezető véleményének kikérésével – a  miniszter által rendszeresített hivatali megrendelő íven
hivatali megrendelést készít, amelyet – a megyei földhivatalon keresztül, a kormányhivatal előzetes jóváhagyásával –
legkésőbb a kormányablak megnyitását megelőző egy hónapon belül megküld a FÖMI részére.
IV. FEJEZET
A BIZTONSÁGI ELEM TARTALÉKKÉSZLET KEZELÉSÉNEK SZABÁLYAI
1. Biztonsági elem tartalékkészlet 26. § (1) A  járási földhivatal tartalékkészletet képez és felel azért, hogy az  elkülönített biztonsági elemekből folyamatosan
képes legyen a saját, valamint az illetékességi területén működő kormányablakok rendkívüli igényeit kielégíteni.
(2) Minden típusú biztonsági elemből legalább hat havi tulajdoni lap másolat szolgáltatáshoz elegendő mennyiségnek
kell rendelkezésre állnia.
2. A selejtes és a bevont biztonsági elemek kezelésére, érvénytelenítésére és megsemmisítésére vonatkozó
eltérő szabályok
27. § (1) A selejtes és a bevont biztonsági elemek kezelését, érvénytelenítését a 20. §-ban foglaltaknak megfelelően a következő
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  járási földhivatalban történő selejt kezelésekor a  bevonási, selejtezési és megsemmisítési tömb aláírt
bizonylatának első példányát az értéktáros, másodpéldányát az ügyfélszolgálati részleg vezetője, a tömbpéldányt és
a bizonylattömböt pedig a járási földhivatal vezetője köteles megőrizni.
(3) A biztonsági elemek megsemmisítését a 20. §-ban foglaltaknak megfelelően kell elvégezni azzal az eltéréssel, hogy
annak előfeltétele, hogy az  értéktáros elszámoljon az  általa kezelt készleteivel és leadja azokat az  ügyfélszolgálati
részleg vezetője részére.
3. A hiány kezelésére vonatkozó eltérő szabályok 28. § (1) A hiány kezelésére vonatkozó szabályokat a 22. §-ban foglaltaknak megfelelően a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel
kell alkalmazni.
(2) A hiányjelentési jegyzőkönyv járási földhivatalban történő elkészítésekor az aláírt bizonylat első példányát az értéktáros,
másodpéldányát az ügyfélszolgálati részleg vezetője, a harmad- és tömbpéldányt, valamint a bizonylattömböt pedig
a járási földhivatal vezetője kapja és őrzi meg. A járási földhivatal vezetője a harmadpéldányt köteles egy munkanapon
belül megküldeni másolatban a FÖMI-nek, valamint eredetben a megyei földhivatalnak.
4. Megrendelésre vonatkozó eltérő szabályok 29. § (1) A 25. §-ban foglaltaknak megfelelően a járási földhivatalban tárolt és kezelt biztonsági elem tartalékkészlet pótlása
céljából hivatali megrendelést kell készíteni.
(2) A tartalékkészletből a kormányablakok által felhasználandó készletbe történő átadás-átvétel során a járási földhivatal
ügyfélszolgálati részlegének vezetője – járási földhivatal vezetője jelenlétében – a  járási hivatal által megbízott
biztonsági szállításra szakosodott szállító (e fejezet alkalmazásában a  továbbiakban: szállító) képviselője részére
átadja a biztonsági elemeket.
5. Eseti átadás a tartalékkészletből 30. § (1) A  tartalékkészletből történő átadás a  szállító képviselője, a  járási földhivatal vezetője, az  ügyfélszolgálati részleg
vezetője, valamint az értéktáros jelenlétében történik.
(2) A kormányablak a  járási földhivatal által kezelt tartalékkészletből szükséges mennyiségű biztonsági elem átadását
kérelmezi, melyet a járási hivatal vezetőjének is megküld. Az igény teljesíthetőségéről a járási földhivatal tájékoztatja
a járási hivatal vezetőjét. Ez alapján a járási hivatal vezetője
a) megbízza a  szállítót és erről, valamint a  szállítás pontos időpontjáról értesíti a  járási földhivatalt és
a kormányablakot, valamint
b) kiállítja a szállítólevelet a kormányablak kérelme, illetve a járási földhivatal tájékoztatása alapján.
(3) Ha az igényelt mennyiség tekintetében a kormányablak és a járási földhivatal álláspontja között eltérés van – a járási
hivatal vezetőjének indokolással ellátott javaslatát is figyelembe véve –, a  megyei földhivatal dönt az  átadható
mennyiségről, egyidejűleg felhívja a járási földhivatalt a szükséges eseti megrendelés megtételére.
(4) A szállító a biztonsági elemek átvételét követően azokat az adott kormányablakhoz szállítja.
 (5) A járási földhivatal vezetője az átadott mennyiségekről tájékoztatja FÖMI-t.
V. FEJEZET
A FÖMI FELADATAI 1. Koordinációs feladatok
31. § A FÖMI köteles
a) a miniszter által rendszeresített bizonylatok következő példányait 10 évig megőrizni:
aa) hiányjelentési jegyzőkönyv másolatát,
ab) hivatali havi összesítő első példányát,
ac) éves, valamint az eseti hivatali megrendelő ív első példányát,
ad) hivatali éves összesítőt;
b) a bizonylatokat olyan módon megőrizni, hogy azok megyénként, járási földhivatalonként, valamint
kormányablakonként, bizonylattípusonként és időszakonként előkereshetőek legyenek ellenőrzések és
kimutatások készítése céljából;
c) az időszakhoz kötött bizonylatok megérkezését ellenőrizni, és szükség szerint felszólítani a megyei földhivatalt
a hiányzó bizonylat megküldése érdekében a szükséges intézkedések megtételére;
d) évente egy alkalommal minden év március 31. napjáig az előző évről egy olyan országos összesítést készíteni
a  járási földhivatalok, valamint kormányablakok havi elszámolásai alapján a  VM FTF részére, amely havi
bontásban tartalmazza a  biztonsági elemek felhasználási adatait, megyénként, járási földhivatalonként,
valamint kormányablakonként;
e) a VM FTF kérésére minden esetben köteles összesítéseket, statisztikákat készíteni a  rendelkezésére álló
adatokból.
2. Visszaélések, hiányok kezelése 32. § A FÖMI
a) fogadja a hiányjelentési jegyzőkönyveket,
b) feladata nyomon követni a megyei földhivatali vizsgálatokat és intézkedéseket,
c) ha a megyei földhivatali vizsgálat nem volt eredményes, akkor köteles a visszaélést, gyanús eseményt saját
hatáskörben kivizsgálni, majd a  visszaéléssel érintett járási földhivatal, kormányablak, valamint a  megyei
földhivatal vezetőjével egyeztetve szükség szerint javaslatot tenni büntető- vagy polgári peres eljárás
kezdeményezésére,
d) köteles gondoskodni a tiltólista folyamatos karbantartásáról, valamint a tiltólista felhasználói kör felé – VM FTF
által meghatározott módon – történő közzétételéről.
3. Beszerzésekkel, szállítással kapcsolatos feladatok 33. § (1) A FÖMI
a) felel a biztonsági elemekkel kapcsolatos szerződések szakmai előkészítéséért,
b) feladata gondoskodni a szerződések időben történő megkötéséért,
c) köteles figyelemmel kísérni az országos biztonsági elem felhasználásnak a tendenciáit a földhivatalok, valamint
kormányablakok által megküldött jelentések alapján.
 (2) A FÖMI szükség szerint megrendeli a biztonsági elemek gyártását, továbbá a gyártás előtt jóváhagyja a mintadarabot,
majd nyomon követi a megrendelt biztonsági elemek gyártását.
 (3) A  FÖMI a  biztonsági elemek gyártásának befejezésekor, készre jelentési bizonylatot vesz át a  gyártótól, amelyben
a gyártó igazolja a szerződésben rögzített és megrendelt biztonsági elemek mennyiségét, azonosítóját, kiszerelését,
minőségét.
34. § (1) A FÖMI a felhasználók megrendeléseinek megfelelően megtervezi és megrendeli a szállítást a járási földhivatalokba
és a kormányablakokba.
(2) A FÖMI felelős a szállítással kapcsolatos koordinációs feladatok ellátásáért.
 (3) A FÖMI
a) az éves megrendeléseket december 1. és február 28. közötti időszakban teljesíti;
b) ellenőrzi a  szállítás teljesülését a  szállító szállítólevele alapján. A  járási földhivatal és a  kormányablak által
leigazolt szállítólevél a  szállítás teljesítésének alapdokumentuma, amelyet a  biztonsági elemekért felelős
vezető 10 évig köteles őrizni;
c) köteles az eseti megrendelések teljesítéséről a lehető legrövidebb időn belül gondoskodni;
d) figyelemmel kíséri a  biztonsági elemek és a  bizonylatok készletét, és ha a  rendelkezésre álló mennyiséget
kevésnek ítéli, utánrendelést kezdeményez. 4. Ellenőrzések 35. § A FÖMI
a) jogosult rendszeresen és eseti jelleggel az  utasításban foglaltak betartását – a megyei földhivatal
bevonásával – ellenőrizni;
b) köteles az ellenőrzésekről minden esetben jegyzőkönyvet felvenni, és szükség esetén javaslatot tenni a további
intézkedésekre;
c) köteles elvégezni a VM FTF utasításai szerinti ellenőrzéseket.
5. A selejt kezelésére, valamint a biztonsági elemek bevonására és megsemmisítésére vonatkozó szabályok
36. § A FÖMI
a) köteles a biztonsági elemek bevonását elrendelni a VM FTF utasítása alapján;
b) köteles kezdeményezni a készlet bevonását, ha egy járási földhivatalnak vagy kormányablaknak megszűnik
a biztonsági dokumentumok kezelésére vonatkozó jogosultsága;
c) formai vagy biztonsági okokból – a VM FTF tájékoztatásával egyidejűleg – elrendelheti a biztonsági elem vagy
elemek bevonását, selejtezését és megsemmisítését. VI. FEJEZET
ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
37. § (1) Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor a járási földhivatal, illetve a kormányablak birtokában lévő biztonsági
elemek kezelése és felhasználása során, továbbá a  biztonsági elemekkel kapcsolatos az  utasítás hatálybalépését
követő megrendelések, adatszolgáltatások esetén kell alkalmazni.
(2) A  megyei földhivatal legkésőbb 2014. május 31-ig köteles – az  utasítás hatálybalépésének évét megelőző két év
statisztikai adatai, valamint az újonnan megnyíló kormányablakok számának figyelembevételével – a rendelkezésre
álló biztonsági elem tartalékkészletét a járási földhivatalok részére átadni.
38. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k., Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
438/2013. (X. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény
4.  §-a alapján – a  honvédelmi miniszter javaslatára – Dezső Sándor ezredest 2013. október 23-ai hatállyal
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1543/2018. (X. 30.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata által előkészített Tiszaliget fürdőfejlesztési projekthez szükséges többlettámogatás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1428/2015. (VI. 25.) Korm. határozat 3. pont a) alpontjára –
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében a  Tiszaligeti fürdőfejlesztési projekt (a  továbbiakban: Beruházás)
Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) általi megvalósításával és azzal, hogy
a  Beruházás – a  Modern Városok Program Bizottság döntése alapján Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata
által előkészített Beruházás támogatása projektre már biztosított 80 000 000 forint támogatáson túlmenően,
további 7 691 435 174 forint költségvetési többlettámogatás biztosításával valósuljon meg, az alábbi költségvetési
évek szerinti bontásban:
a) a 2018. évben: 2 303 525 033 forint,
b) a 2019. évben: 3 590 146 545 forint,
c) a 2020. évben: 1 797 763 596 forint;
2. egyetért azzal, hogy a  Beruházás megvalósításához a  Miniszterelnökséget vezető miniszter az  Önkormányzat
támogatási kérelme alapján legfeljebb 7 691 435 174 forint költségvetési többlettámogatást biztosítson
az Önkormányzat részére az 1. pont szerinti évenkénti ütemezés szerint, és ennek érdekében – a Modern Városok
Program Bizottság jóváhagyó döntése alapján – a támogatói okiratot módosítsa;
3. egyetért azzal, hogy a  Beruházás megvalósításához a  2018. évben szükséges 2 303 525 033 forint
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
4. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságának a  Modern Városok Program megvalósításáról
szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) alapján meghozott támogatói okirat
módosításáról szóló jóváhagyó döntése esetén – a  Beruházás megvalósításához a  2019. évben szükséges
3 590 146 545 forint a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport előirányzat terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  modern települések fejlesztéséért felelős kormánybiztos és
a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával, a  Modern Városok Program Bizottságának a  Korm. rendelet
alapján meghozott támogatói okirat módosításáról szóló jóváhagyó döntése esetén – gondoskodjon a  Beruházás
megvalósításához a  2020. költségvetési évben szükséges legfeljebb 1 797 763 596 forint biztosításáról a  központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: pénzügyminiszter
modern települések fejlesztéséért felelős kormánybiztos
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 6. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a  Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy a  Beruházás megvalósítása érdekében a  2019.
költségvetési év kiadási előirányzata terhére legfeljebb 3 590 146 545 forint összeg mértékéig, a 2020. költségvetési
év kiadási előirányzata terhére legfeljebb 1 797 763 596 forint összeg mértékéig éven túli kötelezettséget vállaljon;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat módosításakor
7. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Beruházás megvalósításának támogatása érdekében kiadott
támogatói okiratot az 1. pont szerinti többlet költségvetési támogatások biztosítása érdekében – a Modern Városok
Program Bizottságának a  Korm. rendelet alapján meghozott támogatói okirat módosításáról szóló jóváhagyó
döntése esetén – módosítsa, és a  támogatói okirat módosításának hatálybalépését követő 30 napon belül
a  költségvetési támogatásból 2 303 525 033 forintot a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30.  Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére
az Önkormányzat részére támogatási előlegként folyósítsa;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság jóváhagyó döntését követően azonnal
8. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Beruházás tekintetében a Beruházást finanszírozó támogatás
nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az állami beruházások központi
nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3. pontjában foglaltak teljesítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat módosításakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1157/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. LXXX. törvény 25. §-a és a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. LXXXI. törvény 22/A. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. 1. Az indítványozó a társadalombiztosítás ellátásaira és
a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvénynek (a továb-
biakban: Tbj.) a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló
2006. évi CXXI. törvény 14. § (9) bekezdésével megállapított 25. §-a, valamint a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvénynek (továbbiakban:
Tny.) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.
évi LXXXI. törvény, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi CVI. törvény 5. §-ával
megállapított 22/A. §-a alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Álláspontja szerint a
Tbj. támadott rendelkezése egyfelől az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésében rögzített jogállamiság követelményét
sérti azáltal, hogy a Tbj.-ben rögzített biztosítási elvvel ellentétben nyugdíjjárulék fizetésére kötelezi a már nyugállományban lévő foglalkoztatottat, másfelől az egészségbiztosítási járulék-fizetési kötelezettség előírása az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe ütközően hátrányosan különbözteti meg a munkát vállaló nyugdíjasokat a nem dolgozó nyugdíjasoktól. A Tny. kifogásolt szabályát az indítványozó azért tartotta a diszkrimináció tilalmába ütközőnek, mert a nyugdíjasként foglalkoztatottak nyugdíja kisebb mértékben emelkedik, mint ahogyan – a szolgálati
idő és átlagkereset függvényében – az aktív munkavállalók várható nyugdíja növekszik.
2. A Tny. 22/A. §-a az indítvány benyújtását követően
többször módosult, de ez az indítványban felvetett problémát nem érintette. Az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlata, hogy utólagos normakontroll keretében a hatályos rendelkezéseket vizsgálja [137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.; 138/B/1992. AB határozat,
ABH 1992, 579, 581.], ezért a Tny. indítvánnyal érintett,
hatályos rendelkezésének alkotmányosságát bírálta el.
II. Az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálásánál a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe:
1. Az Alkotmány indítványozó által hivatkozott rendelkezései: „2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. A Tbj. támadott rendelkezése:
„25. § A saját jogú nyugdíjas foglalkoztatott a járulék
alapot képező jövedelme után természetbeni egészségbiztosítási járulékot és nyugdíjjárulékot fizet. Ha a nyugdíj
folyósítása szünetel, a saját jogú nyugdíjas foglalkoztatott
pénzbeli egészségbiztosítási járulékot is köteles fizetni.”
3. A Tny. érintett szabálya:
„22/A. § (1) A saját jogú nyugellátásban részesülő sze
mély – ideértve azt a személyt is, akinek nyugellátása a
83/A-83/B. § szerint szünetel – nyugellátását kérelemre
minden, 2006. december 31-ét követően saját jogú nyugdíjasként történt foglalkoztatása, illetve egyéni vagy társas
vállalkozóként kiegészítő tevékenysége 365 napja után, az
általa ezen időszakban fizetendő nyugdíjjárulék alapja
havi átlagos – a 13. § (3) bekezdése szerint növelt – összegének 0,5 százalékával meg kell emelni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti átlagos havi összeget úgy
kell meghatározni, hogy a nyugellátás folyósítása, illetve
szüneteltetése alatt elért, nyugdíjjárulék-alapot képező kereset, jövedelem együttes összegét el kell osztani tizenkettővel.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az indítványozó szerint a Tbj.-ben rögzített biztosítási elvvel ellentétes, hogy a foglalkoztatott nyugdíjasok
nyugdíjjárulék fizetésére kötelesek. A Tbj. 2. § (2) bekezdésében rögzíti: „A kötelező társadalombiztosítási rendszerben a biztosítási elv, a társadalmi szolidaritás és a tulajdonhoz fűződő jogok alkotmányos keretek közötti korlátozása együttesen érvényesül.” Ezért az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, fellelhető-e a Tbj. előbbi, illetőleg a támadott rendelkezése olyan ellentmondás, amely alkotmányellenességet eredményez. Rámutat azonban, hogy az
Alkotmánybíróság gyakorlata szerint önmagában az a
tény, hogy egyes tényállások ellentétes törvényi rendezést
nyernek, még nem jelent szükségképpen alkotmányellenességet. „Az ilyen rendezés alkotmányellenessé csak akkor válik, ha az egyben az Alkotmány valamely rendelkezésének a sérelmével is együtt jár, vagyis, ha az ellentétes
tartalmú szabályozás anyagi alkotmányellenességhez vezet, tehát például ha a rendelkezések valamelyike meg nem
engedett diszkriminációt, egyéb alkotmányellenes helyzet
megteremtését, vagy alkotmányos alapjog korlátozását
eredményezi.” [35/1991. (VI. 20.) AB határozat, ABH
1991, 175, 176.]
A társadalombiztosítás rendszerében az egészségbiztosítás és nyugdíjbiztosítás alapvetően kötelező biztosítási
forma, amelynek lényege, hogy törvényben meghatározott
mértékű járulékfizetés ellenében a biztosítót helytállási
kötelezettség terheli. E rendszer azonban nem tisztán biztosítási alapú, a biztosítási elem mellett jelen vannak a szociális elemek is. A Tbj. 5. § (1) bekezdés a) pontja alapján
biztosított az a munkaviszonyban álló személy, aki a 18. §
(1) bekezdés a) pontja értelmében természetbeni egészségbiztosítási járulékot, pénzbeli egészségbiztosítási járulékot és munkaerő-piaci járulékot, valamint nyugdíjjárulé
kot köteles fizetni minden, a személyi jövedelemadóról
szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.)
szerinti, az összevont adóalapba tartozó, az önálló és nem
önálló tevékenységből származó bevételből az adóelőleg-alap számításnál figyelembe vett jövedelme után.
E szabály alól kivételt teremt a támadott rendelkezés,
amely a saját jogú nyugdíjasok esetében csak természetbeni egészségbiztosítási járulék és nyugdíjjárulék fizetését
írja elő. A saját jogú nyugdíjasnak a nyugdíj melletti foglalkoztatásából származó jövedelme az Szja tv. 1. § (3) bekezdése értelmében adóköteles és ennek folytán járulékköteles, amelynek ellentételezéseként illeti meg a Tbj. 6. §
(2) bekezdése értelmében az egészségügyi szolgáltatás,
valamint a Tny. 22/A. § (1) bekezdése értelmében a nyugdíjemelés. Ezzel a biztosítási elv – a törvény egyéb elveivel együtt – érvényre jut, a kifogásolt rendelkezés nem ellentétes ezen alapelvekkel, így nem állapítható meg a jogszabályon belüli normakollízió.
A fentiekre figyelemmel az Alkotmánybíróság a Tbj.
25. §-ának az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére alapított alkotmányellenessége tekintetében az indítványt elutasította.
2. Az indítványozó szerint a Tbj. kifogásolt szabálya
hátrányos megkülönböztetést tesz a munkát vállaló és a
nem foglalkoztatott nyugdíjasok között azáltal, hogy az
előbbieket egészségbiztosítási járulékfizetésre kötelezi.
Ugyancsak diszkriminatívnak tartotta a Tny.-nek a foglalkoztatott nyugdíjasok nyugdíjemelése mértékére vonatozó
rendelkezését.
Az Alkotmánybíróság számos korábbi határozatában
foglalkozott az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése szerinti
hátrányos megkülönböztetés alkotmányossági kérdéseivel. A 9/1990. (IV. 25.) AB határozatában kifejtette, hogy
„a diszkrimináció tilalma nem jelenti azt, hogy minden,
még a végső soron nagyobb társadalmi egyenlőséget célzó
megkülönböztetés is tilos. A megkülönböztetés tilalma
arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként
(egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az
emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos
mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a
kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni.”
(ABH 1990, 46, 48.) A diszkrimináció vizsgálatánál központi elem annak megállapítása, hogy a szabályozási koncepció szempontjából kiket kell egy csoportba tartozónak
tekinteni. A diszkrimináció alkotmányos tilalma csak a
szabályozás szempontjából egy csoportba tartozókra vonatkozik. A diszkrimináció vizsgálatának ennek megfelelően csak az egy csoportba tartozók közötti különbségtétel
vizsgálata a tárgya. [752/B/1990. AB határozat, ABH
1991, 512, 513.; 1009/B/1991. AB határozat, ABH 1992,
479–480.; 49/1991. (IX. 27.) AB határozat, ABH 1991,
246, 249.]
A Tbj. kifogásolt rendelkezésével érintett nyugdíjasok a
nyugellátás mellett adóköteles jövedelemmel is rendelkeznek. Nyugdíjuk – mint az Szja tv. 3. § 72. pontja szerint
adóterhet nem viselő járandóság – nem képez járulékalapot, csak az ezen felül szerzett jövedelmük tekintetében
nem mentesülnek az egészségbiztosítási járulék-fizetési
kötelezettség alól. Erre tekintettel a Tbj. szabályozási koncepciója szempontjából nem tekinthetők a munkát nem
vállaló és adóköteles jövedelemmel nem rendelkező nyugdíjasokkal azonos csoportba tartozónak. Ezért ebben a vonatkozásban az Alkotmánybíróság az indítványt elutasította.
A Tny. támadott rendelkezése a foglalkoztatott nyugdíjasoknak a nyugdíj mellett elért jövedelmük után járó – és
a Tny. 101. § f) pontjában foglalt felhatalmazás alapján
megalkotott jogszabályokban foglalt, minden nyugellátást
érintő emeléstől független – nyugdíjemelését írja elő.
E szabályt az indítványozó az aktív dolgozók várható
nyugdíjának – a Tny. 12. § (1) bekezdése szerinti, a szolgálati időtől és a havi átlagkeresettől függő – számítási módjával vetette össze, és állította a nyugdíjasok hátrányos
megkülönböztetését. E rendelkezés tárgya azonban eltérő – a várható nyugellátás tényezőit foglalja magában, és
más személyi körre – aktív dolgozókra – vonatkozik, alanyai tehát nem alkotnak azonos csoportot, nem hasonlíthatók össze. Így a jogalkotói különbségtétel nem veti fel az
Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésének sérelmét, ezért az indítványt Alkotmánybíróság ebben a vonatkozásban is elutasította.
Budapest, 2010. július 12. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
202/2006. (XI. 3.) KE határozata kitüntetés adományozásáról (Kivonatos közlés).
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján az önkormányzati és területfejlesztési miniszter előterjesztésére, eredményes munkája elismeréseként
Baksa Gábornak, Budapest XIII. ker. Polgármesteri Hivatala Művelődési, Ifjúsági és Sport Osztálya vezetőjének,
Bonn Ottónak, a Nemzetközi Kajak-Kenu Szövetség
tiszteletbeli főtitkára, nyugalmazott sportvezetőnek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ
ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozata) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2006. október 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
6/2010. (I. 21.) Korm. rendelete a vasúti társaságok nem vasúti balesetből eredő károk fedezésére szolgáló kötelező kárfedezeti képességének biztosításáról.
A Kormány a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § E rendelet meghatározza a vasúti személyszállítási tevékenységet végző vasúti társaság (a továb biak ban: vasúti
társaság) által a felelősségi körébe tartozó nem vasúti balesetből eredő károk, valamint a vasúti személyszállítási
szerződésszegésből adódó igazolt károk megtérítésére való alkalmasságával kapcsolatos követelményeket.
2. § (1) A rendeletben – a (2) bekezdésben meghatározott kiegészítésekkel – a vasúti társaságok kötelező baleseti kárfedezeti
képességének biztosításáról szóló kormányrendeletben meghatározott fogalmakat kell alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazásában
a) személyenkénti (utasonkénti) fedezeti összeghatár: egy felelősségi káresetből egy személy részére nem vasúti
baleseti kárra, illetve szerződésszegésből származó igazolt kárra a fedezet felső határa;
b) tervezett utaslétszám: a folyó évet követő időszakra (évre) tervezett utasok száma;
c) nem vasúti balesetből származó, utasnak okozott kár: a vasúti társaságok kötelező baleseti kárfedezetének
biztosításáról szóló kormányrendelet hatálya alá nem tartozó olyan, a vasúti társaságnak felróható károkozás,
amely az utasnak a vasúti járművön tartózkodása közben, fel-, illetve leszállása alkalmával, a vonat álló helyzetből
történő hirtelen megrántása, megrándulása következtében az utas ruházatában, kézipoggyászában,
útipoggyászában, utassal együtt utazó élő állatban következik be, valamint a szerződésszegésből
(vonatkimaradás, késés) származó igazolt kár;
d) vonatkimaradás: járat megszűnése esetén azonos vasúti társaság másik vonata az utast az eredeti érkezéstől
számított 180 percnél hosszabb idő alatt juttatja el a célállomásra;
e) késés: az utast a vasúti társaság igénybe vett járata a célállomásra a menetrendben meghirdetett érkezési időhöz
képest több mint 30 perccel később tudja csak eljuttatni és ezt a tényt a vasúti társaság igazolja;
f) integrál (eléréses) önrészesedés: a kárnak az a része, amit a vasúti társaság visel, ha a kár nagysága nem éri el
az e rendeletben megadott értéket; amennyiben a kár a megadott értéket meghaladja, úgy az egész kár összegét
a biztosító viseli.
Kárfedezeti képesség 3. § (1) A vasúti társaság kötelező kárfedezeti képessége annak biztosítására szolgál, hogy a vasúti társaság a fedezeti
összeghatárig terjedő értékben képes legyen az e minőségében, vagy a vasúti közlekedési tevékenység végzéséhez
igénybe vett közreműködő személyek által nem vasúti balesetből származó, utasnak okozott kár megtérítésére.
(2) A vasúti társaság megfelelő kárfedezeti képességgel rendelkezik, amennyiben a 4. § szerint rá irányadó fedezeti
összeghatárt elérő értékben – az 5. §-ban meghatározott és a 6. § rendelkezéseinek megfelelő – vagyoni biztosítékkal
rendelkezik.
A fedezeti összeghatár 4. § A vasúti társaságra irányadó fedezeti összeghatárt az országos, az elővárosi, a helyi, valamint a térségi vasúti
személyszállítási működési engedély esetében az 1. mellékletben foglaltak szerint kell megállapítani.
A vagyoni biztosíték 5. § (1) Vagyoni biztosíték lehet:
a) bankgarancia,
b) a Magyar Köztársaság területén biztosítási tevékenység végzésére jogosult biztosítóval kötött
felelősségbiztosítás (a továb biak ban: biztosítás).
(2) Az egyes vagyoni biztosítékformák külön-külön és együttesen is alkalmazhatók.
6. § (1) A vagyoni biztosítékra vonatkozó szerződés rendelkezik a következőkről:
a) a vagyoni biztosíték a 3. §-ban meghatározott valamennyi kárigény kielégítésére felhasználható,
b) vállalkozó vasúti tevékenységre vonatkozó működési engedély esetében a vagyoni biztosíték területi hatálya
valamennyi, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam (a továb biak ban: EGT-állam)
területére kiterjed,
c) a szerződés bármely okból történő megszűnése vagy megszüntetése esetén a biztosító a vasúti igazgatási szervet
haladéktalanul írásban tájékoztatja, továbbá
d) a biztosítási szerződésben legfeljebb 50.000 forint/kár/személy integrál (eléréses) önrészt lehet alkalmazni.
(2) A vagyoni biztosítékra kötött szerződésnek legalább a tárgyév végéig vagy a vasúti társaság működési engedélye
időbeli hatályának teljes idejére kell szólnia.
(3) A bankgarancia és a biztosítási összeg pénzneme forint vagy a Magyar Nemzeti Bank (a továb biak ban: MNB) által
jegyzett deviza lehet. A devizában meghatározott összeget a fedezeti összeghatár megállapításakor a tárgyévet
megelőző évben az MNB által közzétett utolsó devizaárfolyam szerinti értéken kell figye lembe venni.
(4) Ha a vagyoni biztosíték a felhasználás következtében az aktuális időszakra – legalább egy évre vonatkozó –
meghatározott fedezeti összeghatár 80%-a alá csökken, a vasúti társaság – amennyiben a vasúti személyszállítási
tevékenységét tovább folytatja – a vagyoni biztosítékot legalább a fedezeti összeghatár mértékéig, legkésőbb
harminc napon belül pótolja, és ennek megtörténtéről a vasúti igazgatási szervet haladéktalanul értesíti.
7. § (1) A bankgaranciára vonatkozó szerződésben rögzíteni kell, hogy a hitelintézet bármely olyan személynek kifizetést
teljesít a vagyoni biztosíték terhére, aki a vasúti társaság felelősségi körébe tartozóan elszenvedett kárának jogalapját
és összegét
a) a vasúti társaság írásbeli elismerő nyilatkozatával, vagy
b) a bíróság végrehajtható határozatával
igazolja.
(2) A vasúti társaság a bankgarancia hatályát a működési engedélye visszavonása esetén azt köve tően szüntetheti meg,
hogy a vasúti igazgatási szerv felé igazolta:
a) valamennyi, vele szemben bejelentett, nem vitatott vagy a bíróság végrehajtható határozata által megalapozott
kárigényt kielégített, valamint
b) az egyéb, jogvita tárgyává tett kárigények vonatkozásában az eljárás a vasúti társaság marasztalása nélkül
jogerősen befejeződött. A kárfedezeti képesség igazolása, adatszolgáltatás 8. § (1) A vagyoni biztosítékra vonatkozó szerződés megkötését, valamint annak folyamatos hatályban tartását a biztosítási
kötvény és a biztosítási díjjal rendezett időszakról – ideértve a díjhalasztást is – a biztosító által kiállított igazolás
tanúsítja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolás tartalmazza:
a) a szerződés azonosítóját (szerződésszám, kötvényszám),
b) a biztosító nevét, székhelyét és elérhetőségeit,
c) a szerződő biztosított vasúti társaság teljes nevét, székhelyét,
d) a kockázatviselés kezdetét és a biztosítási időszakot,
e) a biztosítási eseményt,
f) a vállalt kockázatot, annak mértékét és területi hatályát,
g) az önrész formáját és mértékét,
h) a mentesüléseket, kizárásokat és záradékokat,
i) a kárrendezés és a kárkifizetés módját, valamint
j) a szerződés keltét.
9. § A vasúti társaság évente május 31-éig a vasúti igazgatási szerv részére benyújtja
a) a vagyoni biztosíték rendelkezésre állásának 8. § szerinti igazolását, valamint
b) a vasúti társaság által végzett valamennyi vasúti közlekedési tevékenységre vonatkozó, a 2. melléklet szerinti
adattartalmú, a vasúti igazgatási szerv által rendszeresített és a honlapján közzétett kockázatértékelési adatlap
meg fele lően kitöltött példányát.
Záró és átmeneti rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő
működési engedély kiadása iránti eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor működési engedéllyel rendelkező vasúti társaság 2010. július 1. napjáig köteles a nem
baleseti kárfedezeti képességének meglétét az e rendelet által előírt módon igazolni a vasúti igazgatási szerv részére.
A vasúti társaság e kötelezettségének teljesítéséig köteles a nem baleseti kárfedezeti képességét legalább a működési
engedélye iránti kérelmében foglalt szinten fenntartani.
(3) Az ideiglenes külföldi kiküldetés napidíjának összegéről és kifizetéséről szóló 204/2009. (IX. 18.) Korm. rendelet 3. § (1)
bekezdésében a „külügyminiszter” szövegrész helyébe a „külügyminiszter, illetve a honvédelmi miniszter” szöveg, a
„Külügyminisztérium” szövegrészek helyébe a „Külügyminisztérium, illetve a Honvédelmi Minisztérium” szövegek lépnek.
11. § Ez a rendelet – a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvénnyel együtt – a vasúti személyszállítást igénybe
vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 12. cikk (1) bekezdésének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1393/2012. (IX. 20.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Magyar Fesztivál Balett
működésének támogatása és szakmai programjai megvalósításához szükséges 130,0 millió forint 1. melléklet szerinti
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím,
4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport javára, a XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
331/2014. (HK 12.) HVKF parancsa a Magyar Honvédség Repülések Egészségügyi Biztosításának Szabályzata kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
11. § (3) bekezdés alapján a következő
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya a Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A MH Repülések Egészségügyi Biztosításának Szabályzata (a továbbiakban: Kiadvány) kidolgozása érdekében kidolgozó csoportot hozok létre.
3. A Kiadvány kidolgozási folyamatát az MH Kiképzési
és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH KDK) parancsnoka irányítja.
4. A Kiadvány kidolgozásának szakmai felelőse az MH
Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK).
5. A kidolgozó csoport vezetője a MH repülő főszakorvos, a kidolgozó csoport vezető helyettese az MH EK Védelem-egészségügyi Igazgatóság Repülőorvosi-, Alkalmasságvizsgáló és Gyógyító Intézet mb. intézetvezető főorvosa.
6. A kidolgozó csoport tagjai az:
a) MH Egészségügyi Központ;
b) Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökség;
c) MH Összhaderőnemi Parancsnokság;
d) MH 86. Szolnok Helikopterbázis;
e) MH Pápa Bázisrepülőtér;
f) MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis;
g) MH Kiképzési és Doktrinális Központ.
állományából kijelölt szakállomány. 7. A kidolgozó csoport munkájában a parancs hatálya
alá nem tartozó Honvédelmi Minisztériumi és polgári
szervek, illetve szervezetek képviselői az MH KDK parancsnokának felkérése alapján vesznek részt.
8. A Kiadvány kidolgozása során az alábbi követelményeket kell érvényesíteni:
a) a fejezetek tartalma legyen összhangban a jelenleg
hatályban lévő, egészségügyi biztosításra vonatkozó szabályzókkal;
b) teljes körűen szabályozza az MH repülésekkel kapcsolatos feladatainak egészségügyi biztosítását és annak
eljárásrendjét;
c) feleljen meg az MH-ban bevezetett, vonatkozó
NATO egységesítési egyezmények előírásainak és követelményeinek;
d) feleljen meg a hatályos és normatív módon kötelező
NATO és magyar terminológiának.
9. A Kiadvány kidolgozásának rendje:
a) Az MH KDK parancsnoka a Kiadvány kidolgozási
ütemtervét a HVKF részére 2014. december 15-ig terjessze fel jóváhagyásra;
b) A Kiadvány véglegesítése érdekében az MH KDK
parancsnoka a kidolgozó csoport tagjai részére a szolgálati
út betartásával alkalmankénti egynapos szakmai összevonást kezdeményezhet;
c) A Kiadvány hatálybalépésének tervezett időpontja
2015. október 30.
10. A lektor a szakmai felelős szerv, illetve szervezet
vezetője által kijelölt vagy felkért személy vagy személyek. Kijelölés vagy felkérés hiányában a lektor a kidolgozó csoport vezetője. A lektori munkába a kidolgozó csoport vezetője a kidolgozó csoport vezető helyettest szükség esetén bevonhatja. A lektorálási feladatokkal megbízott személy vagy személyek feladatukat szolgálati tevékenységük keretében végzik.
11. A feladat végrehajtásában érintett szervek, szervezetek vezetői, parancsnokai a kidolgozó csoportba kijelölt
személyek és azok helyetteseinek nevét az MH Egészségügyi Központ parancsnokának a parancs hatályba lépését
követő 8. napig küldjék meg.
12. A kidolgozó csoport ezen parancs hatályba lépését
követő 15 napon belül kezdje meg munkáját.
13. A parancs az aláírás napját követő napon lép hatályba, és 2015. december 31-én hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
1018/2003. (III. 18.) Korm. határozata az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Részvénytársaság Felügyelő Bizottsága elnökének kinevezéséről.
A Kormány 1. tudomásul veszi dr. Sipos Árpádnak, az Állami
Privatizációs és Vagyonkezelő Részvénytársaság Felügyelő Bizottságának elnöki tisztségéről 2002. december
31-ével történő lemondását;
2. az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló 1995. évi XXXIX. törvény 14. §-a alapján,
az Állami Számvevőszék javaslatára, 2003. március 1-jei
hatállyal, a jelenlegi tagokkal egyező időtartamra, 2004.
szeptember 12-ig
Sághy Zoltánt kinevezi az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Részvénytársaság Felügyelő Bizottsága elnökévé.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
111/2017. (XI. 6.) ME határozata az Egyesült Nemzetek Szervezete Meridában, 2003. december 10-én kelt Korrupció elleni Egyezmény Részes Feleinek 7. Ülésén való magyar részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a bűncselekmények megelőzéséért felelős miniszter és a külpolitikáért felelős miniszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy az  Egyesült Nemzetek Szervezete Korrupció elleni Egyezmény Részes Feleinek 7. Ülésén
Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazom a  bűncselekmények megelőzéséért felelős minisztert, hogy a  küldöttség tagjait a  külpolitikáért
felelős miniszterrel egyetértésben jelölje ki;
 3. felhívom a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség részére az  esedékes ülésen való részvételhez
szükséges meghatalmazási okiratot az adott ülés előtt adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1616/2016. (XI. 8.) Korm. határozata a MECSEKÉRC Környezetvédelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság és konzorciumi partnerei által gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra benyújtott GINOP-2.1.1-15-2015-00616 azonosító számú („Energetikai célú földtani kutatási projektek rendszerbizonytalanságának csökkentése a Mecsek-hegység déli előtere földtani modelljének validálása példáján” című) projektjavaslat tekintetében történő hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul a  MECSEKÉRC Környezetvédelmi Zártkörűen Működő Részvénytársasággal és konzorciumi
partnereivel a  GINOP-2.1.1-15-2015-00616 azonosító számú, „Energetikai célú földtani kutatási projektek
rendszerbizonytalanságának csökkentése a  Mecsek-hegység déli előtere földtani modelljének validálása példáján”
című projektjavaslatukra vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez a  2014–2020 programozási időszakban
az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.)
Korm. rendelet 46. § (1b) bekezdése és 201/H. § (2) bekezdés c) pontja alapján.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
156/2015. (IV. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Lakatos Tamást 2015. május 2-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. március 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
11/2018. (IV. 17.) MNB rendelete a 2018-ban Magyarországon megrendezésre kerülő IIHF Divízió I/A Jégkorong Világbajnokság alkalmából 50 forintos címletű érme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank a  2018-ban Magyarországon megrendezésre kerülő IIHF Divízió I/A Jégkorong
Világbajnokság alkalmából 50 forintos címletű érmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. április 18. 2. § (1) Az érme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 7,70 gramm, átmérője 27,4 mm, peremvastagsága
1,8 mm, széle sima.
(2) Az érme előlapjának szélén található gyöngysorszegélyen belül, köriratban fent a „JÉGKORONG VILÁGBAJNOKSÁG”,
lent a  „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A  körvonallal határolt középmezőben egy támadó és egy kapus
jégkorongjátékos ábrázolása látható. A  középmező felső részén a „2018” évszám, alsó részén a  Magyar Jégkorong
Szövetség emblémájának részét képező stilizált jégkorongjátékos ábrázolása látható. Az  érme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az érme hátlapjának szélén található gyöngysorszegélyen belül, a  középmezőben – kissé egymásra csúsztatott
számjegyekből álló – „50” értékjelzés, az  értékjelzés bal és jobb oldalán, alul díszítővonal látható. Az  értékjelzés
alatti két vízszintes sorban a „FORINT” felirat és a „BP.” verdejel olvasható. Az érme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az érméből 2 000 000 darab készíthető, melyből 5000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2018. április 18-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke