text:
85/2012. (XII. 28.) BM rendelete az Országgyűlési Őrség hivatásos állományát érintő gazdasági tárgyú szabályokról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342/A. §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a fegyveres szervek hivatásos
állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342/A. §-ában biztosított véleményezési jogkörében eljáró
Országgyűlés elnöke véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. Az illetmény és egyéb juttatások megállapítása, folyósítása
1. § Az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának (a továbbiakban: hivatásos állomány) más szervhez vezényelt tagja
részére rendfokozati illetménynek megfelelő mértékű pótlékként a ténylegesen viselt rendfokozatnak megfelelő
rendfokozati illetmény összege jár. 2. § (1) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban:
Hszt.) 44. § (1) bekezdés b), f) vagy i) pontja alapján a hivatásos állomány rendelkezési állományba helyezett tagjának
az eredeti beosztása szerinti, a beosztás ellátásához kötött rendszeres pótlékok nélkül számított illetményt kell
folyósítani. Az illetmény megállapításakor a rendelkezési állományba helyezés előtt elrendelt illetmény-eltérítést
a szakmai munka tárgyévet követő értékeléséig figyelembe kell venni.
(2) A hivatásos állomány Hszt. 44. § (1) bekezdés c) vagy e) pontja alapján rendelkezési állományba helyezett azon tagja,
aki tanulmányai megkezdése előtt szolgálati beosztást töltött be és akinek a részére az oktatási intézményben
folytatott tanulmányai befejezése után felkészültségének megfelelő beosztás a pályakezdőkre vonatkozó szabályok
szerint nem biztosítható, eredeti beosztása figyelembevételével jogosult illetményre.
(3) A Hszt. 44. § (1) bekezdés d) pontja alapján történő rendelkezési állományba helyezés esetén a hivatásos állomány
tagjának illetményét az Országgyűlési Őrség folyósítja. (4) A rendvédelmi felsőoktatási intézményben tanulmányokat folytató, a Hszt. 44. § (1) bekezdés d) pontja alapján
rendelkezési állományba helyezett hallgató részére járó illetmény és illetményjellegű juttatások fedezetéről
az Országgyűlési Őrségnél központilag kell gondoskodni. 3. § (1) Ha a hivatásos állomány tagjának a Hszt. 50. § (1) bekezdése szerinti szolgálati feladatok, beosztások ellátásával vagy
helyettesítéssel történő megbízása az eredeti beosztás ellátása mellett történik, a megbízás alapján járó díjazás
mértékét az Országgyűlési Őrség parancsnoka a feladattal, valamint a feladat ellátására beosztottak számával
arányosan állapítja meg. (2) Amennyiben a hivatásos állomány tagja köztisztviselőt vagy munkavállalót helyettesít, az (1) bekezdés szabályait
megfelelően alkalmazni kell. (3) Ha a hivatásos állomány helyettesítést ellátó tagja a megbízás alapján díjazásban részesül, a helyettesítés során
végzett tevékenysége nem minősül túlszolgálatnak, a tevékenységért csak a Hszt. 50. § (4) bekezdése szerinti
többletszolgálatért járó díjazás jár. 4. § (1) A Hszt. 62. §-ában foglalt, a tanulmányokhoz nyújtott támogatások megtérítésére a hivatásos állomány azon tagja
kötelezhető, aki tanulmányi szerződés alapján iskolarendszerű vagy iskolarendszeren kívüli oktatásban, képzésben
vesz részt. (2) Nem kötelezhető a támogatás visszatérítésére az, aki az Országgyűlési Őrség által elrendelt szakmai továbbképzésen
vagy átképzésen vesz részt. (3) A természetbeni élelmezés értékének visszatérítésénél figyelembe kell venni az élelmezés nyersanyagértékét,
a nyersanyagnormát, valamint a természetbeni élelmezés pénzbeli megváltását.
(4) A (3) bekezdés szerinti juttatások közül az illetményjellegű juttatásoknál a személyi jövedelemadó, a nyugdíj-,
az egészségbiztosítási és a munkaerő-piaci járulék levonása utáni nettó összeget, a természetbeni juttatásoknál pedig
a felhasználáskor érvényes norma szerinti összeget kell figyelembe venni.
(5) A tandíjtartozás összegét a tanintézet által a tandíjakról kiállított számlákra teljesített kifizetések alapján kell
megállapítani. (6) A tanulmányi támogatás visszatérítésére az Országgyűlési Őrség parancsnoka írásban szólítja fel a hivatásos állomány
tagját, aki a felszólítás ellen – a kézhezvételtől számított 15 napon belül – az elöljáró parancsnokhoz szolgálati panaszt
nyújthat be. 5. § (1) Az elrendelhető túlszolgálat tartama naptári évenként 450 óra.
(2) A túlszolgálatért járó díjazást a túlszolgálat napját követő naptári hónapra esedékes illetmény kifizetésével együtt kell
folyósítani. (3) Az elrendelt túlszolgálatra eső időarányos távolléti díjat a Hszt. 99. § (5) bekezdésében foglalt rendelkezés megfelelő
alkalmazásával kiszámított egy órára eső távolléti díj alapulvételével kell megállapítani.
2. Az illetmény 6. § (1) A hivatásos állomány köztisztviselői álláshelyen foglalkoztatott tagjának rendszeres pótlékok nélkül számított
illetménye nem lehet kevesebb, mint az ellátott munkakörre megállapítható köztisztviselői illetménye lenne. Ha
a köztisztviselői illetmény a magasabb, akkor a hivatásos állomány tagjának illetményét annak megfelelően kell újra
megállapítani. (2) Ha a hivatásos állomány tagjának szolgálati beosztását köztisztviselői munkakörré minősítették át, továbbra is
a munkakör átminősítés előtti besorolása alapján kell az illetményét megállapítani.
7. § A Hszt. 102. § (1) bekezdése alapján a magasabb fizetési fokozatba való előresorolást annak a hónapnak az első
napjától kell végrehajtani, amelyik hónapban a várakozási idő letelik.
8. § Az Országgyűlési Őrség parancsnokának és helyettesének a Hszt. 245/H. § (2) bekezdése szerinti illetményét az
illetmény elemekre való bontása nélkül, egy összegben kell megállapítani. Az így megállapított illetmény magába
foglalja valamennyi illetményelemet, beleértve az érintett részére megállapítható pótlékokat is, a nyelvtudási pótlék
kivételével. 3. Pótlékok 9. § (1) Azokat a szolgálati beosztásokat, amelyekben az idegen nyelv használata szükséges – így a hivatásos állomány
tagjának nyelvtudási pótlék fizethető –, valamint amelyekben az idegen nyelv ismerete a szolgálati beosztással járó
feladat, az állománytáblázat tartalmazza. (2) A harmadik és további nyelv, továbbá a ritka nyelv használatáért adható kiegészítő nyelvpótlék mértéke megegyezik
a Hszt. 104. § (4) bekezdése szerint adható nyelvtudási pótlék mértékével. A ritka nyelvek felsorolását az 1. melléklet
tartalmazza. (3) A Hszt. 104. § (2) bekezdése alapján az állami nyelvvizsga bizonyítvány eredményét igazoló bizonyítvánnyal
egyenértékű okirat vonatkozásában kétség esetén szolgálati úton az oktatásért felelős miniszter által kijelölt szervtől
kell állásfoglalást kérni a nyelvtudási szint elismeréséről. 10. § A hivatásos állomány más fegyveres szervtől áthelyezett tagja jogosult az áthelyezést megelőzően a korábbi fegyveres
szervet irányító miniszter által adományozott cím viselésére – a cím előtt álló, a korábbi fegyveres szervre utaló
megjelölés kivételével –, valamint az azzal együtt járó címpótlékra.
11. § A Hszt. 254. § (2) bekezdés 16. pontjában meghatározott, az Országgyűlési Őrség állományának pótlékára jogosultak
körét és a pótlék mértékét a 2. melléklet tartalmazza.
12. § (1) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. XLIII. törvény végrehajtásáról
szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 36. §-ában meghatározott fokozottan veszélyes
beosztás pótlékát megállapítani és folyósítani csak akkor lehet, ha a tárgyhavi pótlékra jogosultságot a nyilvántartás
alapján a szolgálati elöljáró igazolta. (2) A Vhr.
a) 37/A. §-ában meghatározott veszélyes tűzoltói beosztás pótlékára,
b) 38. §-ában meghatározott közterületi pótlékra, c) 54. §-ában meghatározott nyomozói pótlékra,
jogosító szolgálati beosztásokat a 3. melléklet tartalmazza. 4. Jubileumi jutalom
13. § (1) A Hszt. 110. § (2) bekezdése alapján a jubileumi jutalom esedékességének megállapítása szempontjából a szolgálati
viszonyban töltött idő elérésének napját úgy kell megállapítani, hogy az számánál fogva megfeleljen a szolgálati
viszony kezdő napjának. Ha ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napja a szolgálati viszonyban töltött
idő elérésének napja. (2) A jubileumi jutalmat – a Hszt. 110. § (3) bekezdésében meghatározott esetek kivételével – az esedékesség napján kell
kifizetni. (3) Ha a jubileumi jutalomra a hivatásos állomány tagja a Hszt. 110. § (3) bekezdése alapján jogosult, azt a szolgálati
viszony utolsó napján kell kifizetni. (4) A jubileumi jutalom, vagy annak különbözete utólagos kifizetése esetén a jutalom összegét az eredeti esedékességkor
érvényes távolléti díj alapulvételével kell megállapítani. (5) A (4) bekezdés alapján megállapított jubileumi jutalom késedelmes kifizetése esetén késedelmi kamat jár.
5. Kiküldetési költségtérítés 14. § A belföldi szolgálati kiküldetés szolgálati jellegének megállapítására és a kiküldetés „menetlevélen” történő
elrendelésére az állományilletékes parancsnok vagy az általa megbízott vezető jogosult.
15. § (1) A hivatásos állomány tagja belföldi szolgálati kiküldetése esetén az ezzel összefüggésben felmerülő többletkiadásai
megtérítésére jogosult. (2) Kiküldetési költségtérítés a) utazási költség,
b) szállásköltség, valamint c) napidíj (élelmezési többletköltség) címén állapítható meg.
16. § (1) A hivatásos állomány tagja részére meg kell téríteni a kiküldetés teljesítésével kapcsolatban indokoltan felmerült
utazási költséget. (2) Az utazás során igénybe vehető közlekedési eszközt – gazdaságossági és célszerűségi szempontok
figyelembevételével – az állományilletékes parancsnok határozza meg. 17. § A hivatásos állomány tagja részére meg kell téríteni a kiküldetés teljesítésével kapcsolatban indokoltan felmerült
szállásköltségét. Szállásköltség címén a kötelező reggeli ára és a gépkocsi esetleges parkolási, őrzési költsége is
elszámolható. 18. § (1) Amennyiben a hivatásos állomány tagja szállásköltség címén a kötelező reggeli árát elszámolja, a napidíj összegét
25%-kal csökkenteni kell. (2) Nem illeti meg napidíj azt,
a) akit állandó lakóhelyére vagy tartózkodási helyére küldenek ki,
b) aki a kiküldetés időtartama alatt térítés nélkül természetbeni élelmezési ellátásban részesül.
6. Távolléti díj 19. § (1) Távolléti díj számítása szempontjából rendszeres illetménypótléknak minősül:
a) a szolgálati időpótlék, b) az idegennyelv-tudási pótlék,
c) a nagyfrekvenciás és ionizáló sugárzásnak, mérgezésnek, valamint biológiai anyag feldolgozása közben fertőzés
veszélyének kitett beosztásban szolgálatot teljesítők pótléka, d) a közterületi pótlék,
e) a veszélyes tűzoltói beosztás pótléka, f) a gépjárművezetői pótlék,
g) a nyomozói pótlék, h) a tanácsosi címpótlék,
i) a főtanácsosi címpótlék, j) a vezetői illetménypótlék,
k) az Országgyűlési Őrség állományának pótléka. (2) A távolléti díj összegének megállapításakor az alapilletménynek, illetménykiegészítésnek és rendszeres
illetménypótlékoknak az esedékesség időpontjában érvényes összegét kell figyelembe venni.
7. Költségtérítések 20. § A szabadságról, a munkaszüneti és a pihenőnapról történő visszarendeléssel kapcsolatos költség különösen
a) az utazási költség, b) az előre kifizetett és a visszarendelés miatt igénybe nem vett szolgáltatások vissza nem térített ellenértéke.
21. § A hivatásos állomány tagja részére a munkába járáshoz helyi közlekedési bérlet csak a Hszt. 116/A. §-ában
meghatározott választható juttatások rendszerében biztosítható. 8. Kedvezmények és támogatások
22. § (1) Visszatérítendő kamatmentes családalapítási támogatás adható a hivatásos állomány 35 évesnél nem idősebb, házas
vagy élettársi viszonyban élő tagjának, ha a támogatást anyagi körülményei indokolják.
(2) Nem részesíthető támogatásban az, a) akinél a szolgálati viszony megszüntetése folyamatban van,
b) aki ellen büntető- vagy fegyelmi eljárás van folyamatban,
c) akinek illetményét – a fennálló tartozásai miatt – további levonásokkal terhelni már nem lehet.
(3) A támogatás kizárólag a családi otthon kialakításával összefüggő berendezési és felszerelési tárgyak beszerzésére
fordítható. (4) A támogatás a szolgálati viszony fennállása alatt egy alkalommal – házastársak és élettársak esetében csak az egyik fél
részére – engedélyezhető. (5) A támogatás legfeljebb négy éves futamidőre adható, felső határa nem haladhatja meg a mindenkori köztisztviselői
illetményalap összegének tizenötszörösét. (6) Ha a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonya a törlesztés ideje alatt önhibájából szűnik meg, a vissza nem
fizetett támogatás a szolgálati viszony megszűnésének napján egy összegben esedékessé válik.
(7) A vissza nem térített családalapítási támogatás-tartozást hivatalból törölni kell, ha a kedvezményezett szolgálati
kötelmekkel összefüggő baleset vagy betegség következtében elhalálozott. (8) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka kivételesen, rendkívüli méltánylást érdemlő esetben engedélyezheti a tartozás
törlését. 23. § (1) Az Országgyűlési Őrség részére jóváhagyott éves költségvetési kiadási előirányzat terhére illetményelőleg-keretet kell
képezni. Az éves keret a költségvetésben jóváhagyott rendszeres és nem rendszeres személyi juttatás eredeti
előirányzatának legfeljebb 5%-áig terjedhet. (2) Az illetményelőleg törlesztéséből visszafolyó összeg az illetményelőleg-keretet nem növeli.
24. § (1) A hivatásos állomány tagja részére családi, egészségügyi vagy más szociális ok figyelembevételével kamatmentes
illetményelőleg kifizetését az arra irányuló indoklással alátámasztott kérelem alapján az állományilletékes parancsnok
engedélyezheti. (2) A kérelmezőnek legfeljebb a besorolása szerinti, személyi jövedelemadó-előleggel, egészségbiztosítási és
nyugdíjjárulékkal csökkentett havi illetménye kétszeresének megfelelő összegű illetményelőleg kifizetése
engedélyezhető, amely azonban nem haladhatja meg a folyósítás napján érvényes minimálbér havi összegének
ötszörösét. (3) Az illetményelőleg havi részletekben legfeljebb hat havi visszafizetési kötelezettség mellett engedélyezhető, azzal,
hogy a visszafizetési kötelezettségnek tárgyév december 31-éig eleget kell tenni.
(4) Az illetményelőleg visszafizetésére a 22. § (6) bekezdését, törlésére a 22. § (7) és (8) bekezdéseit megfelelően
alkalmazni kell. 9. Lakhatási támogatás 25. § Az Országgyűlési Őrség a hivatásos állomány tagja részére lakhatási támogatásként
a) kamatmentes kölcsönt nyújthat vagy b) a hivatásos állomány tagjának előző munkáltatója által kamatmentesen nyújtott visszafizetendő támogatást
átvállalhatja. 26. § (1) Lakhatási támogatás Magyarországon található lakás
a) vásárlásához, b) építéséhez vagy bővítéséhez, c) korszerűsítéséhez, vagy
d) tulajdonjogának megszerzéséhez nyújtható. (2) Lakásvásárlás esetén támogatás nem igényelhető, ha az eladó a hivatásos állomány tagjának a Polgári
törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti közeli hozzátartozója vagy élettársa, kivéve a közös
tulajdon megszüntetésének esetét, ide nem értve a házasság vagy az élettársi kapcsolat fennállása alatt a házastársak
vagy élettársak között fennálló közös tulajdon megszüntetését. (3) Támogatás csak egy jogcímen adható.
27. § A lakhatási támogatások fedezetét a Lakásépítési Alap biztosítja, melynek évente felhasználható összegét
az Országgyűlési Őrség parancsnoka az Országgyűlés Hivatala főigazgatójának egyetértésével határozza meg.
28. § Lakhatási támogatás a hivatásos állomány tagjának akkor nyújtható, ha a hivatásos állomány tagja
a) a méltányolható lakásigényt meg nem haladó lakásigény megoldásához kéri a támogatást,
b) vonatkozásában nem áll fenn a lakhatási támogatást kizáró feltétel,
c) rendelkezik a meghatározott mértékű saját megtakarítással, d) kötelezettséget vállal a lakhatási támogatás feltételeként meghatározott kikötések teljesítésére, és
e) a támogatás iránti kérelme elbírálásához szükséges adatokat, valamint iratokat határidőben bocsátja
rendelkezésre, ideértve a hiánypótlási felhívás határidőben történő maradéktalan teljesítését is.
29. § (1) Lakhatási támogatás akkor nyújtható, ha a lakás a hivatásos állomány tagjának kizárólagos tulajdonába vagy
a hivatásos állomány tagjának és a vele együttköltöző vagy -lakó családtagjának (a továbbiakban: családtag) közös
tulajdonába kerül, vagy ilyen tulajdonában, illetve közös tulajdonában van.
(2) A hivatásos állomány tagjának és családtagjának közös tulajdona esetén lakhatási támogatás akkor nyújtható, ha
a hivatásos állomány tagjának tulajdoni hányada az ingatlanban legalább 1/2.
30. § (1) A lakásigény mértéke, a lakáshelyzet, a vagyoni feltételek és a család jövedelmi helyzete – mint együttes feltételek –
szempontjából a hivatásos állomány tagját, valamint azon családtagot lehet figyelembe venni, akit a hivatásos
állomány tagja a kérelmében megjelöl. A hivatásos állomány tagjánál és az általa megjelölt családtagnál valamennyi
felsorolt feltételt vizsgálni kell. (2) Együttlakó családtagnak minősül az, aki a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőző egy évben azonos
lakhelyen vagy lakcímen, életvitelszerűen a hivatásos állomány tagjával együtt lakik, ideértve a hivatásos állomány
tagjának egy évnél fiatalabb gyermekét is. 31. § (1) Lakhatási támogatásra akkor jogosult a hivatásos állomány tagja, ha a támogatás iránti kérelem benyújtásakor
szolgálati viszonya az Országgyűlési Őrséggel legalább három hónapja fennáll.
(2) A hivatásos állomány tagja kötelezettséget vállal arra, hogy a támogatásról létrejött megállapodás keltétől számított
három éven belül szolgálati viszonyát lemondással nem szünteti meg, és nem kezdeményezi szolgálati viszonyának
közös megegyezéssel történő megszüntetését. 32. § (1) A méltányolható lakásigény mértéke az igénylő és a családtagok számától függően:
a) egy vagy két személy esetében legalább egy és legfeljebb három lakószoba,
b) három személy esetében legalább másfél és legfeljebb három és fél lakószoba,
c) négy személy esetén legalább kettő és legfeljebb négy lakószoba,
d) négynél több személy esetén da) minden további személy esetében fél szobával nő a c) pontban meghatározott méltányolható lakásigény
mértékének felső határa, db) három vagy több gyermeket nevelő család esetében minden további személy esetében egy szobával nő
a méltányolható lakásigény mértékének felső határa. (2) Az együttlakó fiatal gyermektelen házaspár esetében a méltányolható lakásigény felső határának meghatározásánál
legfeljebb két születendő gyermeket, egygyermekes fiatal házaspárok esetén további egy születendő gyermeket is
számításba kell venni. (3) Az (1) bekezdés alkalmazásánál a padlóburkolat jellegétől függetlenül
a) félszobának minősül az a helyiség, melynek hasznos alapterülete a 6 m2-t meghaladja, de nem haladja meg
a 12 m2-t, b) szobának minősül az a helyiség, amelynek alapterülete meghaladja a 12 m2-t, de – a meglévő, kialakult állapotot
kivéve – legfeljebb 30 m2, amennyiben ennél nagyobb, úgy két szobaként kell számításba venni.
c) ha a nappali szoba, az étkező és a konyha osztatlan közös térben van, és hasznos alapterületük együttesen
meghaladja a 60 m2-t, úgy két szobaként kell figyelembe venni.
33. § Méltányolható a lakásigény, ha a lakás telekárat nem tartalmazó építési költsége vagy vételára az ugyanolyan
szobaszámú lakásoknak a Magyar Közlönyben közzétett építési átlagköltségét nem haladja meg.
34. § (1) Lakás bővítéséhez, átalakításához, összevonásához akkor nyújtható lakhatási támogatás, ha a meglévő és a létesülő
lakószobák együttes száma nem haladja meg a család lakásigénye méltányolható mértékének felső határát.
(2) Lakás korszerűsítéséhez akkor nyújtható támogatás, ha a korszerűsítendő lakás nem haladja meg a család lakásigénye
méltányolható mértékének felső határát. 35. § (1) Nem nyújtható támogatás, ha a hivatásos állomány tagjának
a) kizárólagos tulajdonában vagy bérleményében, b) családtagja kizárólagos tulajdonában vagy bérleményében,
c) és családtagjának közös tulajdonában a lakásigény mértékének felső határát meghaladó szobaszámú beköltözhető, vagy bármelyikük által lakott lakás van.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában azt a lakástulajdont kell figyelembe venni, amelynek legalább a 3/4 tulajdoni
hányadával a hivatásos állomány tagja és családtagjai rendelkeznek.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában bérleményként a települési önkormányzat tulajdonában lévő határozatlan időre
bérelt, vagy más tulajdonában lévő, csak cserelakás biztosítása mellett felmondható lakást kell figyelembe venni. Nem
kell figyelembe venni azt a bérleményt, amelynek a megvásárlásához kérik a támogatást.
36. § (1) Nem nyújtható támogatás akkor sem, ha a hivatásos állomány tagja vagy családtagja a 35. § szerinti
a) lakástulajdonát a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőző három éven belül elidegenítette,
b) lakásbérleményét kisebb szobaszámú, vagy alapterületű lakásra cserélte, vagy lakása bérleti jogát pénzbeli térítés
ellenében az önkormányzatnak, illetve ingatlanközvetítőnek átadta. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában nem minősül elidegenítésnek, ha a tulajdonjog megszűnése hatósági vagy bírósági
határozaton alapult, vagy házassági vagyonközösség megszüntetése keretében történt.
37. § (1) Nem nyújtható támogatás, ha a hivatásos állomány tagja vagy családtagja kizárólagos, illetve közös tulajdonában
olyan lakás, beépítetlen telek, földterület, üdülő, hétvégi ház, tanya vagy nem lakás céljára szolgáló helyiség van,
amelynek együttes beköltözhető forgalmi értéke 25%-nál nagyobb mértékben meghaladja a támogatással
megszerzendő lakás építési költségét vagy vásárlási árát. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában nem kell figyelembe venni a bérleti joggal, a haszonélvezeti joggal és a használat
jogával terhelt ingatlant, kivéve, ha e jogok a hivatásos állomány tagjának családtagja javára állnak fenn, valamint azt
a felépítményt, amelynek lebontását az építési hatóság engedélyezte vagy elrendelte. Nem kell figyelembe venni azt
a lakótelket sem, amelyre a hivatásos állomány tagja a támogatás felhasználásával építeni kíván.
(3) Amennyiben a támogatást a hivatásos állomány tagja építéshez vagy vásárláshoz igényli, és a hivatásos állomány tagja
vagy családtagja kizárólagos, illetve közös tulajdonában az (1) bekezdésben meghatározott forgalmi értéket el nem
érő, harmadik személy haszonélvezetével nem terhelt ingatlan van, a hivatásos állomány tagjának és családtagjának
kötelezettséget kell vállalnia, hogy az ingatlant a támogatás feltételeinek vizsgálatánál figyelmen kívül hagyott
személynek elidegeníti, vagy a bérleti szerződést a bérbeadóval közös megegyezéssel megszünteti. A bérleti
szerződést nem kell megszüntetni akkor, ha a hivatásos állomány tagja önkormányzati vagy állami tulajdonú lakás
megvásárlásához kéri a támogatást. (4) A hivatásos állomány tagjának a (3) bekezdésben meghatározott kötelezettséget a támogatásról létrejött
megállapodás keltétől számított két éven belül kell teljesítenie, amelynek megtörténtét
a) legalább széljegyzett tulajdoni lappal, vagy b) a bérlet megszüntetéséről kötött megállapodással
köteles igazolni. 38. § (1) Nem nyújtható támogatás a hivatásos állomány tagjának, ha ő vagy családtagja e rendelet szerint valamely jogcímen
már lakhatási támogatásban részesült, ha a támogatás visszafizetése még folyamatban van, vagy a támogatás teljes
visszafizetése óta két évnél rövidebb idő telt el.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a korábban nyújtott lakhatási támogatások közül figyelmen kívül kell hagyni azt
a támogatást, amelyet a hivatásos állomány tagja vagy családtagja egy korábbi, azóta megszűnt házassága vagy
élettársi közössége idején kapott. 39. § A támogatást igénylő és a támogatással érintett családtagja a lakhatási támogatásról és annak visszafizetéséről
az Országgyűlési Őrséggel megállapodást köt. A megállapodás a teljes visszafizetés megtörténtéig – bármely fél
kezdeményezésére – e rendelet előírásainak betartása mellett bármikor módosítható.
40. § (1) A támogatás összegét a) az építési vagy korszerűsítési költség, illetve
b) a vételár – csere esetén a hivatásos állomány tagja által fizetendő értékkülönbözet –
alapján kell megállapítani. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott költségből vagy vételárból le kell vonni a lakáshoz tartozó műhely, üzlet-, raktár-,
iroda- vagy garázshelyiségre eső költséget vagy vételárrészt. 41. § (1) A támogatás összege – a rendelkezésre álló kerettől függően –
a) vásárlás, csere vagy építés esetén legfeljebb 4 000 000 Ft,
b) korszerűsítés esetén legfeljebb 1 000 000 Ft.
(2) A támogatás összege a 40. §-ban meghatározott ingatlanra eső építési költség vagy vételár – csere esetén
az értékkülönbözet – 1/3-át, a korszerűsítési költség 2/3-át nem haladhatja meg.
42. § A támogatás összegének meghatározásánál súlyozottan kell figyelembe venni azt, ha a hivatásos állomány tagja
a) három, vagy ennél több gyermek eltartásáról gondoskodik,
b) öt éven belül házasodott, c) pályakezdő, feltéve, hogy nappali tagozatos felsőfokú tanulmányát két éven belül fejezte be,
d) és vele egy háztartásban élő családtagja együttesen a mindenkori minimálbért el nem érő, egy főre jutó havi nettó
jövedelemmel rendelkezik. 43. § Nem nyújtható 1 000 000 Ft-nál nagyobb összegű támogatás, ha a hivatásos állomány tagja, valamint családtagja
tulajdonában olyan lakótelek, be nem épített ingatlan, üdülőtelek, üdülő, tanya, zártkerti föld, mezőgazdasági
földterület, erdő, nem lakás céljára szolgáló helyiség van, amelyek együttes forgalmi értéke a 10 000 000 Ft-ot
meghaladja. E rendelkezés alkalmazásánál a támogatással érintett építkezésre szolgáló lakótelket nem lehet
figyelembe venni. 44. § A kérelemhez – az igényelt támogatás jogcímétől függően – csatolni kell:
a) az építkezés vagy korszerűsítés költségvetését, melyből megállapítható a költségek lakásra eső hányada,
b) az építkezés jogerős építési engedélyét és engedélyezési tervét,
c) a hivatásos állomány tagja, valamint családtagja bérleményében lévő lakásra vonatkozó bérleti szerződést,
d) a megszerzendő, vagy az átépíteni, bővíteni, korszerűsíteni szándékozott ingatlan 30 napnál nem régebbi
tulajdoni lapjának hiteles másolatát, e) nyilatkozatot a hivatásos állomány tagja, valamint családtagja tulajdonában lévő ingatlan forgalmi értékéről,
f) nyilatkozatot a hivatásos állomány tagja által megszerzendő lakás forgalmi értékéről,
g) a hivatásos állomány tagja valamint családtagja havi nettó jövedelmét igazoló okiratot,
h) a 37. § (1) és (3) bekezdésében foglaltak elbírálásához szükséges nyilatkozatokat.
45. § Amennyiben a kérelem elbírálásához szükséges adatok, igazolások hiányosak, a kérelmezőt határidő kitűzésével
a hiány pótlására kell felszólíttatni. 46. § A támogatás odaítéléséről a hivatásos állomány tagjának kérelme alapján az Országgyűlési Őrség parancsnoka dönt.
47. § A lakhatási támogatásról szóló megállapodásban rögzíteni kell különösen:
a) a támogatás célját, b) a támogatással érintett ingatlan pontos megjelölését,
c) a támogatás összegét, d) a havi törlesztő részletet,
e) a törlesztés, illetve a visszafizetés módját és idejét,
f) a hivatásos állomány tagjának a támogatás visszafizetésére vonatkozó nyilatkozatát,
g) a szolgálati viszony fenntartására vonatkozó kötelezettség vállalására vonatkozó nyilatkozatot,
h) a megállapodásban vállalt kötelezettség nem teljesítése esetén alkalmazásra kerülő szankciókat,
i) a jelzálogjog Országgyűlési Őrség javára történő bejegyzésének engedélyezésére vonatkozó nyilatkozatot,
a haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében a haszonélvezeti joggal rendelkező személy hozzájárulásával együtt,
j) az Országgyűlési Őrség jogosultságait a támogatás felhasználásának nyomon követésére, továbbá az 56. §-ban
meghatározottak figyelemmel kísérésére. 48. § A támogatás esedékességére meghatározott feltétel bekövetkezésének igazolását, valamint a támogatás
esedékességére meghatározott határnapot követő 3 napon belül a támogatás utalására, vagy folyósítására
az Országgyűlés Hivatalának Gazdasági Igazgatósága intézkedik. 49. § A támogatás felhasználásával a hivatásos állomány tagjának tulajdonába kerülő ingatlan a kölcsön fedezetéül szolgál.
A hivatásos állomány tagja és az Országgyűlési Őrség a megállapodásban rögzítik, hogy a támogatással érintett
ingatlanra az Országgyűlési Őrség javára a pénzintézetet követő rangsorban az ingatlan-nyilvántartásba jelzálogjogot
kell bejegyeztetni. A lakás a tartozás fennállása alatt kizárólag az Országgyűlési Őrség hozzájárulásával idegeníthető el
vagy terhelhető meg. 50. § A kölcsön folyósításával összefüggő ügyintézési díj, jelzálog bejegyzési-, valamint törlési díj az Országgyűlési Őrséget
terheli. 51. § (1) A támogatást a megállapodásban megjelölt időponttól kezdődően havonta egyenlő részletekben kell visszafizetni
a) vásárlás, építés vagy csere alkalmával legfeljebb tíz év,
b) korszerűsítés esetén legfeljebb négy év alatt. (2) A törlesztés futamidejét úgy kell megállapítani, hogy a havi törlesztő részlet összege ne haladja meg a hivatásos
állomány tagjának a kölcsön folyósítási időpontjában megállapított rendszeres nettó jövedelmének 35%-át.
(3) A törlesztés havi összegét 10 000 Ft-nál kisebb összegben meghatározni nem lehet.
52. § A hivatásos állomány tagja családi életkörülményeinek jelentős megváltozása esetén – indokolt esetben –
az Országgyűlési Őrség parancsnoka a visszafizetés meghatározott időre, de legfeljebb hat hónapra történő
felfüggesztését engedélyezheti. 53. § A hivatásos állomány tagjának elhalálozása esetén az Országgyűlési Őrség megállapodhat az ingatlan örökösével
abban, hogy az örökös a visszafizetési kötelezettségnek az Országgyűlési Őrség és a hivatásos állomány elhunyt tagja
közötti megállapodásban foglalt feltételek szerint tesz eleget. 54. § (1) Ha a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonya a megállapodás keltétől számított három éven belül megszűnik,
a hivatásos állomány tagja a még fennálló tartozását egy összegben köteles visszafizetni.
(2) Amennyiben a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonya a megállapodás keltétől számított három év után,
a támogatás teljes összegének visszafizetése előtt szűnik meg, a hivatásos állomány tagja a még fennálló tartozását
a támogatásról kötött megállapodás szerint köteles visszafizetni, azzal, hogy a szolgálati viszony megszűnését
követően a hivatásos állomány tagja a megállapított törlesztő részlet kétszeresének megfelelő összeget köteles
havonta megfizetni. (3) Ha a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonya az Országgyűlési Őrség átszervezése miatt vagy nyugdíjazás
címén szűnik meg, a tartozás visszafizetését a támogatásról kötött megállapodás eredeti feltételei szerint úgy kell
teljesíteni, mintha a szolgálati viszony még fennállna. (4) Ha a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyának megszüntetésével egyidejűleg új foglalkoztatási jogviszonyt
létesít, a hivatásos állomány tagja az Országgyűlési Őrséggel fennálló szolgálati viszonyának megszűnését
megelőzően egyeztetheti a még vissza nem fizetett támogatásnak az új munkáltató által történő átvállalását.
Amennyiben az új munkáltató a még fennálló tartozás megfizetését vállalja, a fizetési kötelezettséget a hivatásos
állomány tagja, az Országgyűlési Őrség és az új munkáltató megállapodásában kell rögzíteni.
55. § Ha a hivatásos állomány tagja több, mint három havi törlesztő részlettel – vagy késedelmi kamatfizetési kötelezettség
esetén a kamat megfizetésével – késedelembe esik tekintet nélkül arra, hogy az az egymást követő hónapokra esik-e,
a fennálló teljes tartozását egy összegben köteles megfizetni, az Országgyűlési Őrség által meghatározott
időtartamon belül. 56. § A támogatás még vissza nem térített részét egy összegben vissza kell fizetni, ha a támogatással épített, vásárolt,
felújított vagy korszerűsített lakást a támogatásban részesített a) másik, a tulajdonába kerülő lakás vásárlása nélkül elidegeníti,
b) másik, a tulajdonába kerülő lakás építése vagy vásárlása érdekében elidegeníti, de az új lakás szobaszáma
meghaladja a lakásigénye méltányolható mértékének a felső határát,
c) javára kikötött értékkülönbözettel elcseréli, d) részben, vagy egészben nem lakás céljára hasznosítja, továbbá a lakást másnak lakás, vagy fizetővendéglátás
céljára bérbe adja, e) úgy vásárolta meg, hogy a családtagja lakástulajdonának, vagy a lakásra vonatkozó bérleti jogának
a megszüntetését vállalta a támogatásról kötött megállapodásban, de a tulajdonjog vagy a bérleti jog ennek
ellenére a megszüntetésre vállalt határidőn túl még fennáll,
f) úgy vásárolta meg, hogy nem a valóságnak megfelelően nyilatkozott a támogatás elbírálásához szükséges
adatokról, g) nem a megállapodásban megjelölt célra használta fel.
57. § (1) Az Országgyűlési Őrséggel szolgálati viszonyt létesítő vagy oda áthelyezésre kerülő személlyel és annak volt
munkáltatójával kötött megállapodásban a volt munkáltatóval szemben fennálló, lakástámogatási célú támogatást
vagy kölcsönt az Országgyűlési Őrség átvállalhatja. (2) A korábbi támogatás átvállalása esetén a 31. § (2) bekezdését, 46–50. §-t, valamint 54–56. §-t megfelelően alkalmazni
kell. 10. Szociális és kegyeleti gondoskodás 58. § (1) Az Országgyűlési Őrség éves költségvetésében a szociális és kegyeleti gondoskodás pénzügyi fedezetére külön
keretet (a továbbiakban: szociális keret) kell képezni, amelyet elkülönítetten kell kezelni.
(2) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka az elfogadott szociális keretről tájékoztatja a szociális és a nyugdíjas bizottságot.
59. § (1) Az Országgyűlési Őrségnél – az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának tagja és a hivatásos állományból
nyugállományba helyezett tagja (a továbbiakban együtt: személyi állomány) kapcsolatos szociális és kegyeleti
feladatok körültekintő végrehajtásának elősegítésére – véleményező és javaslattevő jogkörrel az Országgyűlési Őrség
parancsnoka mellett működő szociális bizottságot kell létrehozni. (2) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a személyi állományt érintő szociális támogatásról szóló döntést csak a szociális
bizottság véleményének kikérése után hozhat. 60. § (1) A szociális bizottságot
a) a szervezeti egységek vezetői által delegált egy-egy képviselő – amelyből legalább egy fő a személyügyi
szakterület állományának tagja –, valamint b) a Magyar Rendvédelmi Kar és az Országgyűlési Őrségnél képviselettel rendelkező szakszervezetek
(a továbbiakban együtt: érdekképviselet) részéről delegált egy-egy képviselő
alkotja. (2) A szociális bizottság tagjai maguk közül elnököt választanak.
(3) A szociális bizottság titkári teendőit a szociális bizottságnak a személyügyi szakterület állományába tartozó tagja látja el.
(4) A szociális bizottság tagjai visszahívhatók. A megüresedett helyek betöltésére a szociális bizottság elnöke
– az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – intézkedik.
(5) A szociális bizottság ügyrendjét a bizottság alakítja ki és az Országgyűlési Őrség parancsnoka hagyja jóvá.
61. § (1) A személyi állomány tagja a szociális helyzetére figyelemmel – rászorultság alapján – pénzbeli vagy természetbeni
támogatásban részesíthető. A rászorultság egyedileg, a tényleges szociális helyzet figyelembevételével állapítható
meg, amelynél alapul vehetők a családi pótlékra való jogosultság szabályai.
(2) A szociális és kegyeleti keret terhére nyújtható pénzbeli támogatások:
a) szociális segély, b) születési segély, c) beiskolázási segély,
d) temetési segély. (3) A pénzbeli szociális támogatások odaítélésénél előnyben kell részesíteni
a) azt, akinek rokkantságát, megváltozott munkaképességű személyek ellátását a szolgálattal összefüggő baleset,
betegség miatt állapították meg, b) a szolgálati kötelmekkel összefüggő betegségben vagy balesetben elhunyt személy, a hősi halott, és a szolgálat
halottja hozzátartozóit. (4) Azonos feltételek esetén előnyben kell részesíteni az állomány azon tagját, aki
a) három vagy több gyermeket nevel, b) fogyatékos gyermeket nevel,
c) gyermeket egyedül nevel. (5) A szociális támogatásokat terhelő közterheket a szociális keretből kell fedezni.
(6) Szociális támogatásban csak az részesíthető, aki a szociális helyzete megítéléséhez és az Országgyűlési Őrséget terhelő
befizetések elszámolásához szükséges személyes adatokat a valóságnak megfelelően rendelkezésre bocsátja és
igazolja. 62. § (1) A szociális támogatások körültekintő felhasználásának biztosítására, a személyi állomány szociális helyzetének
folyamatos figyelemmel kísérésére, az igényjogosultság megállapítására és elbírálására a szociális bizottság
bevonásával az Országgyűlési Őrség parancsnoka intézkedik. (2) A személyügyi szakterület a szociális bizottsággal és az érdekképviseleti szervekkel együttműködve figyelemmel kíséri
a személyi állomány szociális helyzetét, szükség esetén a szociális ügyek intézéséhez a személyi állomány részére
felvilágosítást ad. 63. § (1) Szociális segélyben a személyi állomány azon kedvezőtlen szociális helyzetben lévő tagját lehet részesíteni, akinek
jövedelemcsökkenés vagy váratlan nagy összegű kiadások miatt a megélhetése, vagy az életkörülményeinek
fenntartása átmenetileg veszélybe került. (2) A szociális segély egyszeri, bruttó összege nem haladhatja meg a mindenkori köztisztviselői illetményalap
kétszeresének megfelelő, ezer forintra kerekített összegét. (3) Az ugyanazon személynek juttatott szociális segélyek éves bruttó összege nem haladhatja meg a mindenkori
köztisztviselői illetményalap hatszorosának megfelelő, ezer forintra kerekített összegét.
64. § (1) Születési segélyben részesíthető a személyi állomány tagja, ha gyermeke született és annak ellátásáról, neveléséről
saját háztartásában gondoskodik. (2) A születési segély bruttó összegét a személyi állomány tagjának szociális helyzetétől függően kell megállapítani,
mértéke nem haladhatja meg – gyermekenként – a minimálbér 50%-ának megfelelő összeget.
65. § (1) Beiskolázási segélyben részesíthető a személyi állomány tagja a tankötelezettség alapján oktatásban résztvevő vagy
középfokú oktatási intézményben nappali munkarend szerint tanuló, vele egy háztartásban élő gyermeke után,
amelynél alapul kell venni a családi pótlékra való jogosultság szabályait.
(2) Ha a gyermek mindkét szülő után jogosult a beiskolázási segélyre, azt – a szülők nyilatkozata alapján – csak egyik szülő
után jogosult igénybe venni. (3) A beiskolázási segély bruttó összege a minimálbér legalább 20%-a, de legfeljebb 30%-a.
(4) Beiskolázási segélyben kell részesíteni – amennyiben az (1) bekezdésében írt feltételeknek megfelel –
a) a személyi állomány három vagy több gyermeket nevelő tagjának gyermekét,
b) a személyi állomány fogyatékos gyermeket nevelő tagjának gyermekét,
c) a személyi állomány gyermekét egyedül nevelő tagjának gyermekét, valamint
d) a hősi halottá és a szolgálat halottjává minősített elhunyt árváját.
(5) A hősi halottá és a szolgálat halottjává minősített elhunytak árváinak beiskolázási segélyéről az Országgyűlési Őrség
parancsnoka a szociális keret terhére gondoskodik. 66. § (1) Temetési segélyben részesíthető – szociális helyzetének figyelembevételével – a személyi állomány tagja
a hozzátartozója vagy olyan rokona halála esetén, akinek eltartására kötelezett volt, feltéve, hogy a szociális
igazgatásról és a szociális ellátásról szóló törvény alapján nem részesült temetési segélyben.
(2) Temetési segélyben részesíthető a személyi állomány elhunyt tagjának házastársa, élettársa, gyermeke, szülője, ezek
hiányában más hozzátartozója is, ha a temetéssel járó kiadások elsődlegesen rá hárulnak és nem került sor az elhunyt
hősi halottá, a szolgálat halottjává vagy az Országgyűlési Őrség halottjává minősítésre.
(3) Csak különösen indokolt esetben folyósítható temetési segély akkor, ha az Országgyűlési Őrség a temetés költségeit
legalább 50%-ban átvállalta. (4) A temetési segély legkisebb bruttó összege a minimálbér 50%-a, legnagyobb bruttó összege a minimálbérnek
megfelelő összeg. 67. § (1) Az Országgyűlési Őrség a rendelkezésére álló szociális keret terhére gondoskodik a hivatásos állományából
nyugállományba helyezettek szociális ellátásáról. Az ehhez szükséges pénzügyi fedezetet az Országgyűlési Őrség
költségvetésében a szociális keret részeként évente kell tervezni.
(2) Az Országgyűlési Őrség a nyugállományúak szociális gondozásának elősegítésére, a velük való kapcsolattartás
biztosítására és a nyugállományúak egyesületeinek támogatására nyugdíjas bizottságot hozhat létre.
(3) Amennyiben nyugdíjas bizottságot az Országgyűlési Őrség nem hoz létre és az érintettek száma indokolja,
a nyugdíjasok ügyeinek intézésére nyugdíjas referenst kell kijelölni.
(4) A nyugdíjas bizottság az érintett nyugállományúak létszámtól függően 3–7 főből állhat. Tagjait az Országgyűlési
Őrség képviselőiből és a nyugdíjasok által delegált tagokból választják. A nyugdíjas bizottság működési feltételeinek
biztosításáért az Országgyűlési Őrség parancsnoka felelős. 68. § (1) Hősi halottá kell nyilvánítani az Országgyűlési Őrség hivatásos állományából elhunytat – halálának körülményei,
életútja és érdemei figyelembevételével –, ha a szolgálat teljesítése során Magyarország alkotmányos rendjének
védelme, tűz, elemi csapás vagy katasztrófa következményeinek elhárítása közben kimagasló bátorságot, kiemelkedő
személyes helytállást tanúsított és eközben, vagy így elszenvedett sérülése következtében életét vesztette.
(2) A szolgálat halottjává kell nyilvánítani az Országgyűlési Őrség hivatásos állományából elhunytat – halálának
körülményei, életútja és érdemei figyelembevételével –, ha a szolgálat teljesítése közben, vagy azzal összefüggésben
életét vesztette, de a hősi halottá nyilvánítás feltételei nem, vagy csak részben állnak fenn.
(3) Az Országgyűlési Őrség hivatásos állományából elhunyt személy, továbbá a nyugállományba helyezett – ideértve
a szolgálati járandóságban részesülőket is – elhunyt személy az Országgyűlési Őrség halottjává minősíthető, ha
legalább tizenöt év tényleges szolgálati viszonya alatt feladatait átlag feletti eredményességgel látta el, magatartása
példamutató volt, és jelentősen hozzájárult az Országgyűlési Őrség eredményes működéséhez.
(4) E rendelet alkalmazásában szolgálattal összefüggőnek kell tekinteni azt a halálesetet, amely a hivatásos állomány
tagját a) a hivatásos szolgálattal, valamint beosztásának ellátásával összefüggő kötelezettségeinek, feladatainak szolgálati
helyén vagy máshol történt teljesítése közben, b) választás vagy megbízás alapján ellátott társadalmi kötelezettségének teljesítése közben,
c) az eskü és a rá vonatkozó jogszabályok alapján elvárható, saját akaratból kifejtett tevékenysége során, szolgálaton
kívüli időben, d) szolgálati utazás közben, továbbá a szolgálati helyre vagy onnan menet
érte. (5) Nem lehet szolgálattal összefüggőnek minősíteni azt a betegségből, balesetből származó halálesetet, amely
a szolgálattól és a szolgálat sajátosságaitól függetlenül következett be.
(6) Nem nyilvánítható minősített halottá az, a) akinek szolgálati viszonyát bírói ítélet alapján vagy fegyelmi eljárás eredményeként szüntették meg,
b) akit szolgálati viszonya megszüntetésekor, vagy nyugállományba helyezését követően rendfokozatától
megfosztottak, c) aki önkezével vetett véget életének. 69. § Az elhunyt
a) hősi halottá vagy a szolgálat halottjává minősítésére az Országgyűlési Őrség parancsnokának javaslatára
az Országgyűlés elnöke, b) Országgyűlési Őrség halottjává minősítésére az Országgyűlési Őrség parancsnoka
jogosult. 70. § (1) Az Országgyűlési Őrség a hősi halottá és a szolgálat halottjává minősített elhunyt emlékének megőrzésére
az Országgyűlési Őrség központi épületében, méltó helyen emléktáblát köteles állítani.
(2) A hősi halottá és a szolgálat halottjává minősített elhunyt személy részére közeli hozzátartozója beleegyezésével
síremlék állítható. (3) A hősi halottá és a szolgálat halottjává minősített elhunyt személy temetéséhez – a hozzátartozók véleményének
figyelembevételével – az Országgyűlési Őrségtől díszegységet kell biztosítani. Egyéb minősített halott esetében, vagy
ha az elhunyt arra érdemes volt, nem minősített halott esetén is, a hozzátartozók egyetértésével, az elhunyt
ravatalához és sírhelyéhez díszőrség biztosítható. 71. § (1) A kegyeleti kiadásokra vonatkozó normákat a 4. melléklet tartalmazza.
(2) A hősi halottá, a szolgálat halottjává és az Országgyűlési Őrség halottjává minősített elhunyt esetében a kegyeleti
költségeket a szolgáltató által kiállított eredeti számla alapján, teljes összegben kell megtéríteni.
(3) A nem minősített elhunyt esetében a kegyeleti költségeket a szolgáltató által kiállított eredeti számla alapján,
legfeljebb 50%-ban lehet megtéríteni, a halott-szállítás költségére, a sírhelyköltségre, valamint a szolgáltatási
költségekre és kellékekre írt korlátozások figyelembevételével. 11. Záró rendelkezések
72. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
73. § (1) A hivatásos állomány azon tagjának, aki az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv hivatásos
állományából az Országgyűlési Őrséghez 2013. január 1. napjával történő áthelyezését megelőző napon a hivatásos
állomány tagjainak szolgálati időt elismerő támogatásáról szóló 17/2009. (VI. 4.) IRM rendelet (a továbbiakban: IRM
rendelet) alapján szolgálati időt elismerő támogatásra jogosult, az Országgyűlési Őrség havonta – a (2) és
(3) bekezdésben meghatározott ideig – bruttó 50 000 Ft összegű támogatást folyósít.
(2) A hivatásos állomány tagja a támogatásra akkor válik jogosulttá, ha vállalja, hogy az Országgyűlési Őrséggel fennálló
szolgálati viszonyát mindaddig fenntartja, amíg az IRM rendelet 1. § a) vagy b) pontja alapján a szolgálati időt elismerő
támogatás igénylésekor az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél a szolgálati viszonyának
fenntartását vállalta. (3) A hivatásos állomány tagja a támogatásra mindaddig jogosult, amíg az IRM rendeletben meghatározott feltételek
alapján a szolgálati időt elismerő támogatásra az áthelyezés hiányában jogosult lenne.
(4) A támogatás fedezetét az Országgyűlési Őrség költségvetésében kell megtervezni.
(5) A hivatásos állomány tagja nem jogosult a támogatásra
a) a beosztásból felfüggesztés vagy büntetőeljárás ideje alatt, ha az marasztalással zárult,
b) ha fegyelmi büntetés, illetve bíróság által kiszabott büntetés vagy intézkedés hatálya alatt áll,
c) a 30 napot meghaladó egészségügyi szabadság ideje alatt,
d) az illetmény nélküli szabadság ideje alatt, e) a tartós külszolgálat ideje alatt,
f) a felmentési idő alatt. (6) A támogatás nem folyósítható
a) a fegyelmi büntetés, illetve bíróság által kiszabott büntetés vagy intézkedés jogerőre emelkedésének napjától,
b) az egészségügyi szabadság 31. napjától, c) az illetmény nélküli szabadság első napjától,
d) a tartós külszolgálat első napjától, e) a felmentési idő első napjától.
(7) Vissza kell tartani a támogatást a beosztásból felfüggesztés, a fegyelmi eljárás és a büntetőeljárás elrendelésének
napjától. Az így visszatartott támogatást utólag ki kell fizetni, ha a fegyelmi vagy büntetőeljárás felmentéssel zárul.
74. § (1) Ha a hivatásos állomány tagjának az Országgyűlési Őrségnél fennálló szolgálati viszonya az annak fenntartására vállalt
időtartamon belül a) saját kérelmére kormányzati szolgálati, közszolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonyba történő áthelyezéssel,
b) saját kérelmére – az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv kivételével – másik fegyveres
szervhez vagy a Magyar Honvédséghez történő áthelyezéssel, c) lemondással,
d) közös megegyezéssel, vagy e) a Hszt. 53. § f) vagy g) pontjára, 56. § (1) bekezdés c) pontjára, 56. § (2) bekezdés b) pontjára, 56. § (5) bekezdés
b) pontjára, vagy 59. § (1) bekezdés b) vagy d) pontjára tekintettel
szűnik meg, az addig folyósított támogatást egyösszegben 60 napon belül vissza kell fizetni.
(2) A támogatást az (1) bekezdésben foglaltak szerint kell visszafizetni akkor is, ha a hivatásos állomány tagja
az átszervezés miatt szükségessé vált, legalább azonos szintű más beosztásba történő áthelyezésébe nem egyezett
bele. (3) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka kérelemre, különös méltánylást érdemlő – a támogatásban részesülőnek fel nem
róható, előre nem látható – körülmény fennállása esetén a támogatás egyösszegű visszafizetése helyett részletfizetést
engedélyezhet. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1915/2015. (XII. 11.) Korm. határozata a Miniszterelnökség és a Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
222 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló
2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság
cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pont szerint átcsoportosított előirányzattal történő
elszámolásról, illetve az előirányzat fel nem használt részének Miniszterelnökség részére történő visszafizetéséről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. január 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1688/2013. (IX. 30.) Korm. határozata a magyarországi Holokauszt Emlékévhez kapcsolódó kezdeményezések támogatását célzó Civil Alap – 2014 pályázati programról.
1. A Kormány egyetért a Holokauszt Emlékévhez kapcsolódó programjavaslatok, kezdeményezések megvalósításának
támogatását célzó – 2013. október 1. napjáig kiírandó és 2013. december 15. napjáig lebonyolítandó – Civil
Alap – 2014 pályázati program létrehozásával.
2. A Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Civil
Alap – 2014 pályázati program lebonyolításához 2014. évben szükséges 1500 millió forintnak a Miniszterelnökség
fejezetben történő biztosításáról a központi költségvetés tervezése során gondoskodjanak.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2014. évi központi költségvetés tervezése
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1626/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Művészetek Palotája
Nonprofit Kft. támogatására 200,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási,
a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok
támogatása alcím, 2. Gazdasági társaságok által ellátott kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport javára a Kvtv.
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1669/2015. (IX. 21.) Korm. határozata a Csengele község külterületén fekvő, egyes ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Csengele község külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerint 81/18, 81/19, 81/45, 81/46, 81/50 és 81/55 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az ezen földrészletekből
a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
97/2007. (HK 17.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetés gazdálkodási információs rendszer felépítéséről, működési rendjéről, üzemeltetéséről és továbbfejlesztéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetés gazdálkodási információs rendszerére
(a továbbiakban: HM KGIR), felépítésére, működési rendjére, üzemeltetésére és továbbfejlesztésére a következő
utasítást adom ki:
Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire (a továbbiakban együttesen: honvédelmi szervezetek).
Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) Adatállomány: a HM KGIR-ben rögzített, oda át
konvertált, vagy bármely egyéb módon importált, illetve
ott előállított adatok, információk összessége;
b) Adatgazda: a rendszerbe kerülő adatok előállításáért
felelős honvédelmi szervezet vezetője, aki az adatok hitelességéért és azok időben történő biztosításáért felel;
c) Adatfeldolgozás: A személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi
LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.) 2. §-ának 15. pontja szerinti feladatok;
d) Adatkezelés: az Avtv. 2. §-ának 9. pontja szerinti
műveletek;
e) Adattárház: a HM KGIR teljes adatbázisát átfogó
elemző eszköz, mely a forrásrendszertől elkülönülten tárolja a szükséges átalakított adatokat és biztosítja a tárolt
információk igény szerinti lekérdezését;
f) Adattovábbítás: az Avtv. 2. §-ának 10. pontja szerinti
tevékenység;
g) Adattörlés: az Avtv. 2. §-ának 12. pontja szerinti
tevékenység;
h) Adatvédelmi felelős: a személyes adatokat kezelő,
illetőleg feldolgozó szervezeten belül, közvetlenül a szervezet vezetőjének felügyelete alá tartozó, általa kinevezett, vagy megbízott személy. Felelős a feldolgozó rendszer adatvédelemi helyzetének rendszeres ellenőrzéséért,
az adatvédelmi szabályzók kidolgozásáért, napra készen
tartásáért és azok betartatásáért.
i) Be- és kijelentkezés: bejelentkezés az a cselekvési folyamat, amikor a felhasználó a HM KGIR-be való belépést
megkezdi, felhasználói nevét, majd jelszavát megadja. Kijelentkezés az a folyamat, amikor a felhasználó az alkalmazásból történő kilépést követően szerver számítógéppel
a hálózati kapcsolatot logikailag megbontja;
j) Csökkentett (korlátozott) üzemmód: a HM KGIR
olyan sajátos üzemeltetési időszaka, amikor egyes kiemelt
feladatok végrehajtásának biztosítása érdekében, a felhasználók meghatározott köre számára, bizonyos szolgáltatások ideiglenesen nem érhetőek el;
k) Gyakorló adatbázis: a HM KGIR alkalmazás azon
adatainak összessége, melyek a rendszer adatbázis megha-
tározott gyakorisággal történő megmásolásával keletkeznek. l) Helyreállítás: az a folyamat, amelynek során a mentett adatokat tartalmazó adathordozókról a mentő eszköz
segítségével az utolsó ép állapotnak megfelelő adatstruktúra visszaállításra kerül.
m) HM KGIR koordinációs munkacsoport: a HM
KGIR üzemeltetésének, további fejlesztésének több szakterületét érintő együttműködés érdekében létrehozott,
honvédelmi szervezeteket átfogó egyeztető, döntés-előkészítő és javaslattevő fóruma;
n) HM KGIR specifikus munkaállomás: az a számítógépes konfiguráció, mely csak a központilag meghatározott hardver, szoftver, védelmi és felügyeleti komponenseket tartalmazza.
o) Informatikai biztonsági felügyelő: a HM KGIR
elektronikus információ biztonságáért felelős, a HM KPÜ
vezérigazgatója által kijelölt személy. Felelős az adatvédelmi felelőssel együttműködve a HM KGIR informatikai biztonsági követelményeinek és az ezek megvalósítására irányuló védelmi rendszabályok meghatározásáért, a
szabályzók meglétéért, illetve kidolgoztatásáért, továbbá
napra készen tartásukért és rendszeres ellenőrzésekkel a
betartatásáért.
p) Felhasználó: a rendszerben adott jogosultsággal
rendelkező személy;
q) Kritikus hőmérséklet: a HM KGIR gépteremben
mért +26 °C meghaladó léghőmérséklet;
r) Mentés: az a folyamat, amelynek során az informatikai rendszerben digitálisan tárolt, vagy használatban lévő
meghatározott adathalmazokról egy speciális adathordozóra másolat készül;
s) Munkacsoport vezető: a HM KGIR legfelsőbb tárcaszintű koordinációs vezetője által kijelölt, a teljes rendszer
működtetésének, üzemeltetésének és a további fejlesztésének operatív koordinációs vezetője.
t) Nyilvánosságra hozatal: Avtv. 2. §-ának 11. pontja
szerinti tevékenység;
u) Rendkívüli üzemeltetési helyzet: olyan, az üzemeltetésben zavart okozó rendkívüli helyzet, amelyben a HM
KGIR rendes üzemeltetésének folytatására ideiglenesen
vagy véglegesen nincsen lehetőség. Rendkívüli üzemeltetési helyzetnek minősül az is, ha illetéktelen behatolás
vagy vírusfertőzés miatt a fenti esemény megtörténte alaposan feltételezhető, vagy annak közvetlen veszélye fennáll. Nem minősülnek rendkívüli üzemeltetési helyzetnek a
rendszer éves üzemeltetési tervében előzetesen tervezett
karbantartási időszakok, valamint amikor a rendszer szolgáltatásai bizonyos felhasználók számára csak csökkentett
üzemmódban érhetők el.
v) Rendszeradatbázis: a HM KGIR alkalmazás azon
aktuális, naprakész adatainak összessége melyek a működéshez szükségesek, illetve amelyeket a felhasználók rögzítenek vagy az eljárások generálnak.
w) Rendszergazda: a jelen utasításban kijelölt vezető,
aki az adott alrendszerre, modulra vonatkozóan annak fel
építéséért, használatának megszervezéséért, és az ahhoz
kapcsolódó eljárási rendek kialakításáért, illetve az adatelérési jogosultságok meghatározásáért, valamint a tartalom
szolgáltatásáért felel;
x) Személyes adat: Avtv. 2. §-ának 1. pontja szerinti
adat;
y) Üzemeltetés: az operatív működést biztosító rendszeres tevékenységek összessége;
z) Visszatöltés: az a folyamat, amelynek során a mentett adatokat tartalmazó adathordozókról a mentő eszköz
segítségével a megfelelő adatstruktúra visszaállításra kerül.
A HM KGIR rendeltetése 3. § A HM KGIR alapvető rendeltetése, hogy a szolgáltatásai révén békeidőben biztosítsa:
a) a védelmi tervezést és a szakterületeket érintő
– szükséges mértékű, pontos, időbeni – információkat a
különböző vezetői szintek és szervezetek számára;
b) a HM fejezet gazdálkodási területein jellemző adatok egységes rendszerben és egységes szempontok szerint
történő gyűjtését, tárolását, feldolgozását és értékelését;
c) a párhuzamos adatkezelés kiszűrését, a rendelkezésre álló adatok felhasználók közötti megosztását, az erőforrások optimális felhasználását;
d) a HM fejezet gazdálkodásának átláthatóságát, a
folyamatos kontrollt a belső, a felügyeleti és az állami ellenőrzések számára;
e) a honvédelmi tárca és a honvédelmi szervezetek
adatszolgáltatási kötelezettségeinek támogatását;
f) A HM–MH egyéb informatikai rendszereihez történő csatlakozást, a redundáns fejlesztések elkerülését, az
adat és információtovábbítás egységes feltételeit;
g) a hatósági elektronikus ügyintézésben érintett szervezetek részére szükséges adatokat a HM KGIR rendszer
adatbázistól elkülönített és a felhasználói írástól védett
adattárház adataira támaszkodva;
h) a HM tárca közszolgáltatási, e-kormányzati tevékenységéhez a peres ügyekben való közreműködéshez, a
szolgálati panaszügyintézéshez, az igazgatási ügyek közötti beadványintézéshez, valamint ügyfélszolgálati tevékenységhez kapcsolódó és a HM KGIR-ben tárolt adatok
körére kiterjedő adatszolgáltatások feltételeit;
i) az üzemgazdasági szemléletű gazdasági tervezés,
nyilvántartás és beszámolás követelményeinek való megfelelést;
j) az Európai Unió és a NATO számára szükséges adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését;
k) a HM fejezet felkészítésének elősegítését az új hazai
és nemzetközi követelményeknek megfelelő pénzügyi
audit bevezetésére és alkalmazhatóságára, a pénzügyi
monitoring rendszer kiszolgálására.
A HM KGIR felépítése 4. § A HM KGIR egységes információs rendszerként magába foglalja:
a) az integrált humánpolitikai alrendszert;
b) a személyi, pénzbeni járandóságok alrendszert;
c) a pénzügyi-számviteli alrendszert;
d) az üzemeltetési és alkalmazás felügyeleti alrend
szert;
e) az adattárházat (a gazdálkodási-, munkaügyi vezetői
alrendszert);
f) általános lekérdező modult. 5. § (1) Az integrált humánpolitikai alrendszer a következő
modulokkal biztosítja a személyi állománnyal, emberi erőforrással (human resource, a továbbiakban: HR) kapcsolatos feladatok végrehajtását:
a) személyzeti;
b) toborzási;
c) érdekvédelmi. (2) A személyi pénzbeni járandóságok alrendszer a következő modulokkal biztosítja a személyi állomány és a
hozzátartozók pénzügyi ellátásával kapcsolatos feladatok
végrehajtását:
a) személyi juttatási;
b) társadalombiztosítási és családtámogatási;
c) nyugdíj;
d) bérgazdálkodási;
e) központi jutalomkeret kezelői.
(3) A pénzügyi-számviteli alrendszer a következő modulokkal biztosítja a költségvetési gazdálkodással kapcsolatos pénzügyi, költségvetési, főkönyvi könyvelési és beszámolási feladatok végrehajtását:
a) főkönyvi könyvelési;
b) házi pénztár;
c) kinnlevőségek (követelések);
d) kötelezettségek (tartozások);
e) beszerzés (ellenjegyzés);
f) Magyar Államkincstár (a továbbiakban: MÁK) át
utalási. (4) Az üzemeltetési és alkalmazás felügyeleti alrendszer
az alábbi modulokkal biztosítja a HM KGIR adatbiztonsági, üzemeltetés biztonsági, valamint a felhasználó támogató feladatok végrehajtását:
a) védelmi;
b) felügyeleti;
c) HM KGIR levelező;
d) Service Desk (a továbbiakban: SD).
(5) Az adattárház (gazdálkodási-, munkaügyi vezetői) a
rendszer adatbázis fokozott védelme érdekében egy rend
szeresen (naponta) frissített adatállomány segítségével
biztosítja a HM KGIR-ben feldolgozott adatok gyors, egységes szempontok szerinti lekérdezhetőségét, elemzését,
illetve más informatikai rendszerek részére történő biztosítását.
(6) A logisztikai nyilvántartó rendszer kiépítéséig a befektetett és a forgó eszközök analitikus nyilvántartását és
az adatok feladását a főkönyv felé a „Szakági analitikus
nyilvántartó rendszerrel”, és az „Egységszintű analitikus
nyilvántartó rendszerrel” kell végrehajtani.
A HM KGIR biztonságát szolgáló rendelkezések 6. §
(1) A rendszer információ biztonságát a kezelt személyes és közérdekű adatokra vonatkozó jogszabályok, állásfoglalások és a honvédelmi tárca belső szabályzóiban
meghatározottak szerinti védelmi rendszabályokkal kell
megvalósítani.
(2) Az általános elektronikus információ biztonsági céloknak (bizalmasság, sértetlenség, rendelkezésre állás)
megfelelő védelmi rendszabályokat a kezelt adatok és a
rendszer fenyegetettségével és sebezhetőségével arányosan kell kialakítani.
(3) A rendszer interoperabilitása és továbbfejleszthetősége érdekében a védelmi rendszabályokat az érvényes
szabványoknak megfelelően kell kialakítani.
(4) A rendszer fenyegetettségét és sebezhetőségét időszakosan felül kell vizsgálni, és a vizsgálat eredményének
megfelelően a védelmi rendszabályokat módosítani kell.
(5) Az információ biztonságot befolyásoló eseményeket
ki kell vizsgálni, és a vizsgálat eredményének megfelelően
a védelmi rendszabályokat módosítani kell.
A HM KGIR működési modellje 7. § (1) A HM KGIR informatikai technológiai szempontból
internetes szabványokat és eljárásokat használó, „központi szerver – távoli terminálok” felépítésű, nagykiterjedésű
virtuális magánhálózat (INTRANET, WAN).
(2) A HM KGIR alapvetően a központi adatbázisban tárolt adatoknak a felhasználók által alkalmazási felületen
keresztül történő közvetlen kezelésére épül. A vezetői információs igények kiszolgálására elsősorban az Adattárházat és az Általános lekérdező modult kell használni.
(3) A HM KGIR adatbázisa a benne rögzített adatokat
és a számvitel egészét illetően bizonylatokon, hiteles okmányokon, illetve iratokon nyugszik. A hiteles adatok
ügyrend szerinti ellenőrzési eljárások után kerülnek az
adatbázisba. Az elemi adatokat a keletkezési helyük szerint illetékes honvédelmi szervezetek pénzügyi-számviteli
és alapnyilvántartás vezetésére kötelezett személyügyi és
ingatlanügyi szakállománya rögzíti.
(4) A HM KGIR adatszerkezete, az adatbázis kezelési
eljárásai biztosítják, hogy rendszeren belül minden adat
csak egyszer és ott kerüljön rögzítésre, ahol az keletkezik,
illetve ahova funkcionálisan és felelősség szerint kötve
van.
(5) A rendszerben alapvető és nélkülözhetetlen információkat tartalmazó munkaköri jegyzékek és állománytáblák adatait a HM KGIR-ben történő megoldásáig, a HM
Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban:
HM TKF) és a HM Haderőtervezési Főosztály (a továbbiakban: HM HTF) folyamatosan biztosítsa a meghatározott formában és tartalommal.
8. § A rendszerben feldolgozandó adatokat tartalmazó okmányok kezelését, az adatszolgáltatás rendjét, a feldolgozások végrehajtását, a központi adatbázishoz való hozzáférés és lekérdezés módját, jogosultságait, illetve a visszanyerhető információk körét a szakterületi rendszergazdák
által kidolgozott és egyeztetett külön szabályok határozzák meg.
A HM KGIR alrendszereinek működtetéséért felelős
rendszergazdák 9. §
(1) Az integrált humánpolitikai alrendszerre, valamint
az adattárház alrendszernek és az általános lekérdező modulnak a személyügyi adatokra kiterjedő mértékben rendszergazdája a HM Személyzeti Főosztály (a továbbiakban:
HM SZEF) főosztályvezetője.
(2) A pénzügyi-számviteli, a személyi pénzbeni járandóságok, az üzemeltetési és alkalmazás felügyeleti alrendszerre, illetve az adattárház alrendszernek, továbbá az általános lekérdező modulnak a pénzügyi adataira kiterjedően
rendszergazdája a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ ) vezérigazgatója.
10. § Az alrendszerek rendszergazdái a szakterületükre vonatkozóan részletesen, a több szakterületet érintő kérdésekben a munkacsoport vezetővel, az informatikai biztonsági felügyelővel, és az adatvédelmi felelőssel egyeztetve:
a) szabályozzák a HM KGIR egyes alrendszerei és moduljai alkalmazásával kapcsolatos eljárásokat, feladatokat,
hatásköröket, javaslatot tesznek az eszközök elosztására
és az üzemeltetés szabályaira;
b) meghatározzák és a törvényi változásoknak megfelelően aktualizálják a HM KGIR adatbázisában tárolt
adatok beviteléért, naprakészségéért felelős felhasználók
körét, melyet együttes intézkedésben rögzítenek;
c) gondoskodnak a szakállomány folyamatos képzéséről, útmutatók és felhasználói kézikönyvek kiadásáról,
naprakészen tartásáról, valamint a rendszeres belső és felügyeleti ellenőrzések végrehajtásáról;
d) kezdeményezik az alrendszerben használatos jogosultságok bővítését, szükség szerinti módosítását, illetve
törlését;
e) meghatározzák a központi adatbázishoz való hozzáférés jogosultjait, azok tevékenységi körét. A rendszeresített adatlapokon írásban engedélyezik az érvényesített felhasználók jogosultságát, biztosítják az engedélyezett jogosultságok és azok felhasználóhoz rendelésének naprakészségét. Folyamatosan ellenőrzik és biztosítják, hogy a
szakterületüket érintően csak az arra jogosultak, a számukra engedélyezett feladatkörrel használják a rendszert;
f) együttműködés keretében biztosítják az adott alrendszer üzemszerű működtetéséhez szükséges és az illetékességi körükbe tartozó feltételeket;
g) a hatáskörükbe tartozó alrendszerek felhasználói részére támogató csoportot hoznak létre.
A HM KGIR működtetésével összefüggő vezetői feladatok
és jogkörök
11. § (1) A HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkára (a továbbiakban: HM VTI SZÁT), mint a HM
KGIR legfelsőbb tárca szintű vezetője, kijelöli és irányítja
a munkacsoport vezető tevékenységét.
(2) A HM VTI SZÁT jóváhagyja a meghatározott rendszergazdák által készített és a munkacsoport vezető által
előterjesztett rövid és hosszú távú fejlesztési, az adott év
költségvetési és beszerzési tervjavaslatát, valamint a HM
Informatikai és Információvédelmi Főosztály (a továbbiakban: HM IIF) és a rendszergazdák bevonásával biztosítja a HM KGIR működtetéséhez szükséges szolgáltatói
háttér megteremtését. Hatáskörét a munkacsoport vezetőjén keresztül gyakorolja.
12. § (1) A HM KGIR működtetésének, üzemeltetésének és
további fejlesztésének tárca szintű operatív koordinációs
vezetője a HM VTI SZÁT által kijelölt munkacsoport vezető, aki a rendszergazdák, az érintett szakterületeket és
szervezeteket képviselő vezetők és szakemberek közreműködésével látja el feladatát.
(2) A munkacsoport vezetőnek a HM KGIR üzemeltetésével, működtetésével, fejlesztésével kapcsolatos feladatok döntés-előkészítő tevékenysége szakszerűségének fokozása érdekében rendszeresen koordinációs munkacsoport értekezletet kell tartania a jelen utasításban érintett
szervezetek kijelölt képviselőinek részvételével.
13. § (1) A HM KPÜ vezérigazgatója a munkacsoport vezető
és a rendszergazdák útján, a HM IIF szakmai iránymutatása mellett felügyeli a HM KGIR üzemeltetését és annak
minden oldalú informatikai biztosítottságát. A felmerülő
problémák kivizsgálása és elhárítása érdekében biztosítja
az üzemeltetés támogatásrendelkezésre állását, továbbá az
előírás szerinti működés érdekében a törvényi változások
átvezetését (supportot).
(2) A rendszergazdák a jelen utasításban nem szabályozott üzemeltetési kérdésekben a munkacsoport vezetővel
történt előzetes egyeztetést követően szakterületükre vonatkozóan külön intézkedést adhatnak ki.
(3) A HM KPÜ vezérigazgatója a humánpolitikai alrendszer rendszergazdájával egyeztetve adja ki a HM
KGIR üzemeltetésére, felhasználására vonatkozó szakmai
technikai útmutatókat, illetve a rendszer nyitására, zárására vonatkozó éves feldolgozási tervet.
(4) A HM KPÜ vezérigazgatója a rendszer elektronikus
információ biztonsága érdekében kijelöli a HM KGIR informatikai biztonsági felügyelőjét, illetve a személyes
adatok védelme érdekében az adatvédelmi felelősét.
(5) Az informatikai biztonsági felügyelő feladata az elvégzett kockázatelemzés alapján a biztonsági követelmények és az ezek megvalósítására irányuló védelmi rendszabályok meghatározása. Az informatikai biztonsági felügyelő feladatait a HM elektronikus információ biztonság
területén szakirányítási jogosultsággal rendelkező szervezet szakfelügyelete alatt látja el. Az Avtv. 31/A. § (1) bekezdésének megfelelően feladata az adatvédelmi felelős
feladatainak ellátása, az adatvédelmi és adatbiztonsági
szabályzat elkészítése, előírásainak betartatása, és betartása. Az adatvédelmi felelős feladatait a HM KPÜ vezérigazgatójának közvetlen irányításával végzi.
(6) Az informatikai biztonsági felügyelő és az adatvédelmi felelős a munkájuk során szorosan együttműködnek
a rendszergazdákkal és a munkacsoport vezetővel is.
A HM KGIR biztonsági felügyelőjének és adatvédelmi felelősének, a rendszert illetően működtetési vagy üzemeltetési feladatai nem lehetnek.
14. § (1) A HM KGIR üzemeltetése, a gyűjtött tapasztalatok
hasznosítása, a továbbfejlesztéséhez kapcsolódó problé
mák feltárása és megszüntetése, illetve javaslatok, tervek
kidolgozása, a szükséges döntések előkészítése érdekében
a munkacsoport vezető irányításával egy koordinációs
munkacsoport rendszeresen, de legalább havonta egy alkalommal ülésezik.
(2) A koordinációs munkacsoport munkájában az alábbi
szervezetek vezetői vagy kijelölt szakemberei állandó jelleggel vesznek részt:
a) a HM TKF;
b) a HM SZEF;
c) a HM IIF;
d) a HM Jogi Főosztály;
e) a HM Védelmi Tervezési Főosztály;
f) a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továb
biakban: HM HKF);
g) a HM HTF,
h) a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség;
i) a HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály;
j) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság;
k) a HM KPÜ;
l) az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Köz
pont (a továbbiakban: MH KIAK). 15. § (1) A HM IIF és a HM HKF főosztályvezetői a HM
KPÜ vezérigazgatójával, a HM SZEF főosztályvezetőjével és a munkacsoport vezetővel együttműködésben gondoskodnak a HM KGIR-nek:
a) a minisztérium közigazgatási, illetve az MH katonai
általános vezetési és információs rendszerei hatékony
együttműködésének megvalósításáról.
b) az MH transzport, illetve EKG hálózatára történő átterheléséről, a működéshez szükséges optimális sávszélességű, biztonsági és rendelkezésre állási paraméterekkel
rendelkező adatkommunikáció biztosításáról.
c) a HM–MH nyílt levelező rendszereivel történő
együttműködéséről.
A HM KGIR üzemeltetése 16. § (1) A HM KGIR üzemeltetését úgy kell megszervezni,
hogy a számítógépes architektúra és szoftver környezet
rendelkezésre állása folyamatosan biztosított legyen.
(2) A HM KGIR üzemeltetésére vonatkozó igények és
bejelentések is adatszolgáltatásnak minősülnek, melyek
adatkörét, végrehajtásának rendjét, továbbá formáját a jelen utasítás melléklete tartalmazza.
(3) Az alrendszerekhez, modulokhoz és adatokhoz történő szabályozott hozzáférés érdekében minden felhasználót „Felhasználói névvel” kell azonosítani, és a rendszer
adataihoz történő hozzáférését a HM KGIR jogosultsági
rendszerén keresztül kell biztosítani, figyelembe véve az
adatvédelmi előírásokat.
(4) Az üzemszerű működtetés biztosítása érdekében
minden alrendszer részére típus jogosultságokat kell kialakítani. A típus jogosultságok kialakítására, azok dokumentálására a rendszergazdák intézkednek.
(5) Az összes típus jogosultság leírását úgy kell kialakítani, hogy abból egyértelműen kiderüljön, hogy a rendszer
adatainak mely köréhez, milyen mélységű hozzáférést tesz
lehetővé.
(6) A honvédelmi szervezet felkészített szakállománya
a jogosultsága által biztosított mértékig végrehajtja az
adatszolgáltatás és feldolgozás feladatait, a központi adatbázishoz való hozzáférés és az adatok kezelésének szabályait meghatározó, a szakterületre vonatkozó belső rendelkezések, útmutatók és felhasználói kézikönyvek előírásait
betartva.
17. § (1) Az egyes munkakörök ellátásához szükséges jogosultságok beállítását a szakterületek rendszergazdái intézkedésének megfelelően kell elvégezni.
(2) A jogosultságokat minden esetben a HM KPÜ által
rendszeresített igénylő lapokon, írásban kell kérni.
(3) Az igénylő lapokat és az engedélyezett jogosultságokat nyilván kell tartani. A nyílvántartást úgy kell kialakítani, hogy az alapján megállapítható legyen, hogy egy
adott időpontban egy meghatározott adathoz a felhasználók milyen köre fért hozzá, és részükre ezt a jogosultságot
ki engedélyezte.
(4) Azon referensek hozzáférési jogosultságát, akik a
HM KGIR-t 60 napon keresztül nem használják, a HM
KPÜ által kialakított eljárásrendnek megfelelően le kell
zárni és a lezárásáról az illetékes szakterület rendszergazdáját írásban kell értesíteni.
18. § (1) A HM KGIR üzemeltetésével kapcsolatos hatékony
és gyors tájékoztatás, az egyszerűbb feladatok összehangolása érdekében a szakterületek rendszergazdái elektronikus tájékoztatókat üzemeltetnek, melynek szabályait a
jelen utasítás melléklete tartalmazza.
(2) Amikor az egyes alrendszerek által végrehajtandó
feladatok nem teszik lehetővé, hogy a rendszer összes
funkcionalitása minden felhasználó számára elérhető legyen, a rendszer üzemeltetése szabályozott keretek között,
csökkentett (korlátozott) üzemmódban történik.
(3) A csökkentett (korlátozott) üzemmód időtartama
minden esetben úgy kerül meghatározásra, hogy az biztosítsa a tervezett feladatok végrehajtását és annak visszaellenőrzését, de a lehető legrövidebb ideig tartson.
(4) A HM KGIR alrendszereihez és moduljaihoz kapcsolódó nyitási, zárási, végleges zárási időpontokat, a tervszerinti karbantartási időszakokat a HM KPÜ a szakterületi
rendszergazdák egyetértésével éves tervben rögzíti, és minden év november 30-ig a HM KGIR szakterületi tájékoztatóban közzé teszi. Az éves tervet a HM KGIR működtetésére kijelölt összes rendszergazda részére megküldi.
19. § (1) A felhasználók szakmai tevékenységének segítése
érdekében létrehozott szakterületi segítő csoportok munkájának megszervezéséért, az SD rendszer kötelező használatáért és feltételeinek biztosításáért a szakterületi rendszergazdák a felelősek.
(2) A segítő csoportok tevékenységi rendjét úgy kell kialakítani és megszervezni, hogy azok munkanapokon az
általános munkarend szerint elérhetőek legyenek.
20. § (1) A felhasználók munkájának megkönnyítése érdekében a HM KGIR részeként „Levelező rendszert” kell üzemeltetni.
(2) A „Levelező rendszer”-ben csak a szolgálati feladatokkal összefüggő, nyílt adatok, közlemények továbbítása
engedélyezett.
(3) A felhasználók „Levelező rendszer”-be történő felvételét és adatainak karbantartását, illetve a levelezési csoportok kialakítását a szakterületek rendszergazdáinak igényei és adatszolgáltatása alapján a HM KPÜ koordinálja.
21. § (1) A végpontokon jelentkező üzemzavar, meghibásodás esetén a felhasználó a jelen utasítás mellékletében leírtak szerint jár el.
(2) A központi rendszer rendkívüli üzemeltetési helyzetben történő leállítását minden esetben úgy kell végrehajtani, hogy az adatbázis integritásának megőrzését kell
elsődleges célként tekinteni, és amennyiben a körülmények azt biztosítják, lehetővé kell tenni, hogy a felhasználók az üzemszerű működés keretei között léphessenek ki.
(3) A rendkívüli üzemeltetési helyzetekről, azok okairól
és megszüntetésük módjáról haladéktalanul tájékoztatni
kell a HM KGIR működtetésére kijelölt rendszergazdákat
és a felhasználókat, a HM KGIR nyitó oldalán, felhívás
formájában.
(4) A HM KGIR eszközeinek meghibásodása esetén a
károk minimalizálásához, és a hiba elhárításához szükséges intézkedések meghozatalára, az azonnali feladatok koordinálására, utasítási jogkörrel az „Üzemeltetési és alkalmazás felügyeleti alrendszer” rendszergazda köteles és jogosult.
22. § (1) Amennyiben a rendkívüli üzemeltetési helyzet következtében az adatbázis visszatöltése válik szükségessé, arról
a HM KGIR alrendszerei működtetésére kijelölt összes
rendszergazdát haladéktalanul írásban kell tájékoztatni.
(2) A tájékoztató minden esetben tartalmazza a visszatöltés sikerességére, illetve a visszatöltött adatbázis aktualitására vonatkozó adatokat.
Végpontokkal kapcsolatos feladatok 23. § (1) A HM KGIR üzemeltetésére, biztonságára vonatkozó és a felhasználókat érintő részletes rendszabályokat
(a továbbiakban: ÜBR) a jelen utasítás melléklete tartalmazza. A szabályzatban meghatározott feladatok végrehajtásáért a munkaállomást kezelő felhasználó szervezeti
vezetője felel.
(2) Az ÜBR rendelkezéseit a HM KGIR részét képező
mindenkori végponti informatikai eszközökre teljes körűen alkalmazni kell.
(3) A munkaállomások a HM KGIR szerves részét képezik annak ellenére, hogy számvitelileg a szervezet tulajdonában szerepelnek.
(4) A HM KGIR fejlesztésének, a meglévő infrastruktúra módosítási, karbantartási és törvényi változás átvezetési
(support) költségeit a beérkező igények alapján a HM
KPÜ tervezi és a munkacsoport vezetővel együttműködve
felügyeli a végrehajtást.
(5) A HM KGIR végpontjait is érintő szervezeti változásoknál figyelembe kell venni, hogy a szervezési időszak
kezdetétől a végéig a HM KGIR folyamatos üzemének
fenntartását biztosítani kell.
A HM KGIR működtetésével kapcsolatos egyéb feladatok 24. §
Az „Üzemeltetési és alkalmazás felügyeleti alrendszer”
üzemeltetője: a) a rendszergazdák igényeinek és a HM IIF üzemeltetési, az informatikai biztonsági felügyelő követelményei
nek, a biztonsági eljárások előírásainak figyelembevételével kidolgozza a HM KGIR központi rendszerének üzemeltetési, informatikai biztonsági, mentési és vírusvédelmi szabályzatát. Gondoskodik az informatikai rendszer
üzemeltetéséről, a vonatkozó hatályos jogszabályok és az
HM–MH belső rendelkezések betartásáról;
b) gondoskodik a HM KGIR számítóközpontjának
üzemeltetéséről és informatikai védelméről a szabványok
minél szélesebb körű alkalmazásával;
c) végrehajtja – a rendszergazdák által kijelölt szakértők vagy együttműködők bevonásával – a rendszeradminisztrátor, az adatbázis-adminisztrátor hatáskörbe tartozó,
valamint az üzemeltetéshez kötődő egyéb feladatokat; az
üzemeltetési szabályzatban rögzített gyakorisággal és tartalommal végzi a hardverek, az alapszoftverek, alkalmazások központi üzemeltetési feladatait;
d) szabályozott rendszerességgel gondoskodik a HM
KGIR mentéséről, a mentési médiumok megőrzéséről, a
visszaállítás lehetőségének folyamatos fenntartása érdekében a meghatározott megőrzési ideig biztosítja azok olvashatóságát és a visszatöltést biztosító szoftver- és hardverkörnyezetet;
e) a rendszeresített felügyeleti hardver és szoftver eszközök felhasználásával folyamatosan ellenőrzi a rendszer
működését. Intézkedik az illetéktelen behatolások és
vírusfertőzések megelőzésére, valamint előrejelzést ad a
várható károkat okozó meghibásodásokról;
f) felel a HM KGIR biztonsági és jogosultsági rendszerének a rendszergazdák igénye alapján történő kialakításáért, annak üzemszerű működéséért és folyamatos karbantartásáért. A szakterületek rendszergazdáival együttműködve gondoskodik a biztonsági előírások maradéktalan
betartásáról;
g) üzemelteti a felhasználókat segítő elektronikus rendszert, valamint a levelező modult. Szakértők bevonásával
segíti a felhasználókat. A szakértői csoportok lehetőségeit
meghaladó problémákat megoldásra továbbítja a szerződéses partnerek felé, ellenőrzi a kapott megoldások szakszerűségét;
h) a HM KPÜ vezérigazgató engedélyével a HM IIF-el
és a HM HKF-el szoros együttműködésben, a rendszergazdák követelményei alapján közreműködik a HM KGIR
fejlesztésében. Gondoskodik arról, hogy a végrehajtott
változtatások illeszkedjenek a HM KGIR-hez, illetve a
tárca mindenkori informatikai stratégiájához. Gondoskodik a HM KGIR-t felépítő szoftverek támogatási, törvényi
változás átvezetési (support) szerződéseinek nyilvántartásáról és kezeléséről.
25. § A MH KIAK:
a) ellátja a humánpolitikai alrendszert érintően a fel
használók oktatását, szervezi és összehangolja a tanfolyamokat, a részvevők részére kiállítja az igazolást;
b) folyamatosan figyelemmel kíséri a kiosztott jogosultságok aktualitását és a regisztrált felhasználók adatait,
kezdeményezi az aktualitásukat vesztett jogosultságok és
felhasználói adatok referatúrákon keresztüli módosítását,
aktívan részt vesz az adatszolgáltatási kötelezettség érvényre jutásában, valamint a humánpolitikai alrendszerben a felhasználó definiálásában és a jogosultságuk karbantartásában.
c) létrehozza és az SD rendszer használatával folyamatosan működteti a felhasználókat támogató és a felmerült
problémákat kezelő csoportot, a hatáskörét meghaladó
problémákat átirányítja a HM KGIR üzemeltetőjéhez;
d) felel a HM KGIR tájékoztatójában elhelyezendő, a
humánpolitikai alrendszert érintő anyagok naprakészségéért, kezdeményezi az anyagok megjelenését, illetve
törlését;
e) csökkentett üzemmód esetén intézkedik az érintett
felhasználók számára a rendszer részleges megnyitására, a
számfejtéshez szükséges személyügyi feladatok végrehajtására, szükség esetén a beérkezett iratok alapján elvégzi a
nélkülözhetetlen, fontos és sürgős javításokat;
f) gyűjti a rendszer alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, véleményeket és javaslatot készít elő a Humánpolitikai, valamint az üzemeltetési és alkalmazás felügyeleti
alrendszer fejlesztésére;
g) részt vesz a koordinációs munkacsoport munkájában, a humánpolitikai, a személyi, pénzbeni járandóságok,
az adattárház alrendszer és az általános lekérdező modul,
fejlesztési projektjeiben és az átvételi tesztekben.
26. § Az informatikai rendszerüzemeltetéshez szükséges számítógépes és szoftver infrastruktúra biztosítását, karbantartását – a kommunikációs eszközök vonatkozásában a
HM HKF-al együttműködve – a beruházási és a fenntartási
előirányzatok tervezését, felhasználását a HM KPÜ végzi.
27. § A HM KPÜ hatósági, elektronikus ügyintézési feladatainak ellátásához biztosítani kell a törvényekben, kormányrendeletekben, kormányhatározatokban meghatározott Információ Technológiai feltételeket figyelembe véve a HM
és az MH fejlesztési terveit és a meglévő erőforrásait.
A HM KGIR továbbfejlesztésével kapcsolatos feladatok 28. §
(1) A HM KGIR használata során felmerülő felhasználói észrevételeket és a működést esetleg akadályozó hibákat gyűjteni kell. A HM KGIR működését érintő kérdések
ben a változtatások szükségességéről a rendszergazdák által aláírt feljegyzés készül, így különösen:
a) a programmódosításokról;
b) felhasználói felület- és szótárváltoztatásokról;
c) a szabályozó környezet megváltozásából adódó fel
adatokról. (2) A rendszergazdák az összegyűjtött észrevételeket
szakmailag felülvizsgálják és szükség esetén fejlesztési javaslatot tesznek. A fejlesztések HM KGIR-ben történő alkalmazására kizárólag a tesztelés eredményeként létrejövő, a rendszer funkcionális és technikai felépítését, működtetését és összefüggéseit leíró szakmai technikai útmutatóknak a rendszergazdák részére történő megküldését
követően kerülhet sor, a szakállomány felkészítése, illetve
az útmutatók, felhasználói kézikönyvek kidolgozásának
biztosítottsága érdekében.
(3) A HM KPÜ Illetményszámfejtő, Adó- és Járulékelszámoló Igazgatóság igazgatója a HM KGIR központi
üzemeltetője, a rendszerben történő bárminemű módosítás
csak az igazgató előzetes egyetértésével, vele együttműködve történik.
(4) A HM KGIR nyílt adatok bevitelére és feldolgozására készült, a fejlesztés előtt álló alrendszerek, illetve modulok kidolgozásánál az adatvédelmi jogszabályokat és a
belső rendelkezéseket kell figyelembe venni.
Záró rendelkezés 29. § Ez az utasítás az aláírását követő 8. napon lép hatályba,
egyidejűleg a Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetés gazdálkodási információs rendszeréről, felépítéséről, működési rendjéről, üzemeltetéséről és továbbfejlesztéséről szóló 58/2006. (HK 12.) HM utasítás hatályát
veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1054/2012. (III. 7.) Korm. határozata „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelet alapján, életmentés közben
tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a belügyminiszter mint helyi önkormányzatokért felelős miniszter javaslatára –
BÁNYAI GÁBOR ELEMÉR jánoshalmai, DÁNIEL ISTVÁN szendrői, FARKAS DÁNIEL GERGELY budapesti,
FORGÁCS GYÖRGY ráckevei, KOHL ZOLTÁN JÁNOS érsekcsanádi, KÓTI RICHÁRD komádi,
MOLNÁR PÁL szendrői, MÜLLER MÁTYÁS vaskúti és SOMLAI KRISZTINA kecskeméti lakosnak
„Életmentő Emlékérmet” adományoz. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
154/2016. (VI. 13.) Korm. rendelete a Spinto Hungária Kft. Miskolc területén megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Miskolc közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti Miskolc 47511/23 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten megvalósításra kerülő üzemcsarnok és
az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással függenek
össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
7. § Hatályát veszti a  SPINTO-TDM Szerszámtervező és Gyártó Kft. Miskolc területén megvalósuló beruházásával
összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról
szóló 61/2016. (III. 25.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2012. (II. 29.) ME határozata a Pakisztáni Iszlám Köztársasággal kötendő, diplomata útlevéllel rendelkező állampolgárok vízummentességére vonatkozó kétoldalú megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, a
külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a diplomata útlevéllel rendelkező állampolgárok vízummentességére vonatkozó kétoldalú megállapodás
(a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával a Pakisztáni Iszlám Köztársasággal;
2. felhatalmazom a külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a külügyminisztert, vagy az által kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozását követően a megállapodás szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat, valamint a megállapodást kihirdető jogszabály tervezetét
haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
381/2016. (IX. 27.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Marcel Robert Tibaleka rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az Ugandai Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2016. szeptember 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2018. (VII. 24.) MK utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a turisztikai térségek fejlesztésével kapcsolatos
állami feladatok koordinációjára 2018. július 1. napjától 2020. június 30. napjáig terjedő időtartamra dr. Guller Zoltánt
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében gondoskodik különösen
a) az egyes turisztikai térségek fejlesztése érdekében szükséges kormányzati feladatok összehangolásáról,
b) az egyes turisztikai térségek fejlesztési forrásainak hatékony felhasználásához szükséges koordinációs feladatok
ellátásáról,
c) a kormányzati, valamint a civil és a szakmai szervezetekkel, továbbá az önkormányzatokkal való együttműködés
kialakításáról,
d) a turizmus fejlesztésében érintett hazai és külföldi vállalkozásokkal, gazdasági szereplőkkel való kapcsolattartás
megszervezéséről,
e) a Nemzeti Turizmusfejlesztési Stratégia 2030 megvalósításához kapcsolódó nyomonkövetési feladatok
koordinációjáról, a megvalósításban érintett szereplőkkel való kapcsolattartásról. 3. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdés  a)  pontja alapján a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra
és kormányrendeletben meghatározott juttatásra nem jogosult.
(2) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (8) bekezdése alapján tevékenysége ellátásában a Miniszterelnöki Kabinetiroda
Biztosi Titkársági Főosztályán működő három fős titkárság segíti.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 28/2017. (XI. 6.) NFM utasítás hatályát veszti.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke


text:
117/2013. (IX. 19.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27.  § (3)  bekezdésben foglalt jogkörömben – az  emberi
erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
dr. Bárdos Józsefet,
dr. Buza Gábort,
dr. Csomós Györgyöt,
dr. Csurgai Horváth Józsefet,
dr. Fenyves Katalin Ágnest,
dr. Honfi Vid Sebestyént,
dr. Horváth Miklóst,
Hovánszki Jánosné dr.-t,
dr. Kertész Gábort,
dr. Keszi-Szeremlei Andreát,
dr. Kézi Erzsébetet,
dr. Kiss Zsolt Pétert,
dr. László Évát,
Libor Józsefné dr.-t,
Némethné dr. Gál Andreát,
dr. Nótári Mártát,
dr. Palotás Bélát,
dr. Pető Juditot,
dr. Sándorné Papp Editet,
Suhajdáné dr. Urbán Veronikát,
dr. Tátrai-Németh Katalin Ilonát,
dr. Vajda Ildikót,
dr. Vallner Juditot,
dr. Vizi László Tamást
– 2013. szeptember 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
86/2012. (HK 3.) MH VDK intézkedése a STANAG 2579 AJOD (1. kiadás) bevezetéséről.
A Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 19/2007 (HK 20.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra –
a STANAG 2579 AJOD (1. kiadás) bevezetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Ez az intézkedés bevezeti a Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének HVKFH közleményében (HK 17.) elfogadott, a NATO NSA által kihirdetett és hatályos STANAG
2579 AJOD (EDITION 1) – LINGUISTIC SUPPORT
FOR OPERATIONS – AlingP-1 címen kiadott NATO
egységesítési egyezményt.
2. A bevezetés módja a „Szövetségi műveletek nyelvészeti támogatása” című magyar nyelvű kézikönyv, melyet
a jelen intézkedés hatálybalépésének napján elektronikus
formátumban kiadok.
3. Az egységesítési egyezmény az intraneten elérhető
MH Központi Doktrinális Adatbázisban kerül közzétételre.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
A távollévő parancsnok helyett: Tamási Béla mk. ezredes s. k.,
törzsfőnök


text:
1243/2010. (XI. 17.) Korm. határozata a GSM-R rendszer kialakításával összefüggő egyes feladatokról.
A Kormány a nemzetközi vasúti forgalom interoperabilitásának biztosítása, a közlekedés biztonságának növelése – a vonatkozó EU
nemzetközi tranzit szabványok teljesítése, a közlekedési módok arányának javítása, a hatékonyság növelése és a környezeti
ártalmak csökkentése – érdekében, a GSM-R rendszer kialakításával kapcsolatosan a következő határozatot hozza:
A Kormány
1. a GSM-R nagyprojekt (a továbbiakban: projekt) meg valósítójának, a támogatás kedvezményezettjének, valamint
a GSM-R rendszer működtetőjének és szolgáltatójának a Kopint-Datorg Infokommunikációs Zártkörűen Működő
Részvénytársaságot jelöli ki;
2. úgy dönt, hogy a projekt 58,8 milliárd forint beruházási összege az ÚMFT Közlekedési Operatív Program 2.1. „Az ország
és a régióközpontok nemzetközi vasúti és vízi elérhetőségének javítása – Vasúthálózat fejlesztése” című konstrukció és
a 2011–2013. évi központi költségvetés terhére – a projekt előrehaladásának ütemében – kerül biztosításra;
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökségen keresztül gondoskodjon a projekt
meg valósításához szükséges önerő XIX. Uniós Fejlesztések Fejezet, „Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő
támogatása” előirányzata terhére, egyéb támogatás címén történő biztosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. január 31.
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) a projekt ütemezett meg valósítási tervét nyújtsa be jóváhagyásra az Európai Bizottság Regionális
Főigazgatóságához;
b) szükség esetén tegyen hivatalos bejelentést az állami támogatásról az Európai Bizottság Verseny Főigazgatósága
felé;
c) biztosítsa a támogatás közérdekűségének hazai és európai szabályok szerinti feltételeit;
d) a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló 35/2004. (XII. 28.) IHM rendeletet vizsgálja
felül.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a) pont tekintetében: azonnal
b) és d) pont tekintetében: 2010. november 30.
c) pont tekintetében: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
168/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fejér juditot
2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök