text:
2013. CCVIII. törvény az Európa Tanács egészségügyi termékek hamisításáról és hasonló, közegészségügyi veszélyt jelentő bűncselekményekről szóló Egyezménye kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  egészségügyi termékek hamisításáról és hasonló,
közegészségügyi veszélyt jelentő bűncselekményekről szóló Európa Tanács Egyezmény (a  továbbiakban:
Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 2-i ülésnapján fogadta el.
CETS 211 – Egészségügyi termékek hamisítása és hasonló, közegészségügyi veszélyt jelentő bűncselekmények,
2011. X. 28.
Az Európa Tanács Egyezménye
az egészségügyi termékek hamisításáról és hasonló, közegészségügyi veszélyt jelentő
bűncselekményekről
Moszkva, 2011. október 28.
Preambulum Az Európa Tanács tagállamai és a jelen Egyezményt aláíró egyéb Felek,
Figyelemmel arra, hogy az Európa Tanács célja a tagjai közötti szorosabb egység megteremtése;
Figyelemmel arra, hogy az  egészségügyi termékek hamisítása és a  hasonló jellegű bűncselekmények
természetükből adódóan komoly közegészségügyi veszélyt jelentenek;
Emlékezetben tartva az  Európa Tanács állam- és kormányfőinek harmadik csúcstalálkozóján (Varsó, 2005. május
16–17.) elfogadott cselekvési tervet, amely az  európai állampolgárok biztonságát megerősítő intézkedések
kidolgozását javasolja;
Szem előtt tartva az  ENSZ Közgyűlése által 1948. december 10-én elfogadott Emberi Jogok Egyetemes
Nyilatkozatát, az  emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményt (1950, ETS
No. 5), az Európai Szociális Chartát (1961, ETS No. 35), az Európai gyógyszerkönyv kidolgozásáról szóló egyezményt
(1964, ETS No. 50) és annak Jegyzőkönyvét (1989, ETS No. 134), az  Európa Tanácsnak a  biológia és a  gyógyászat
alkalmazása tekintetében az  emberi jogok és az  emberi méltóság védelméről szóló egyezményét: Az  emberi
jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezményt (1997, ETS No. 164), és a hozzá tartozó további Jegyzőkönyveket
(1998, ETS No. 168, 2002, ETS No.186, 2005, CETS No. 195, 2008, CETS No. 203), valamint a számítógépes bűnözésről
szóló egyezményt (2001, ETS No. 185);
Szintén szem előtt tartva az  Európa Tanács egyéb vonatkozó munkáit, kifejezetten a  Miniszteri Bizottság
határozatait, a Parlamenti Közgyűlés munkáját, nevezetesen az ÁP 2 Határozatot (2001) a gyógyszerészek szerepéről
az egészségügyi biztonság keretén belül, a Miniszteri Bizottság által 2005. április 6-án, valamint 2007. szeptember
26-án elfogadott válaszokat, a  Parlamenti Közgyűlés 1673. számú (2004) a  vonatkozó „Hamisítás: problémák és
megoldások”, és 1794. számú (2007) „A gyógyszerek minősége Európában” címet viselő ajánlásait, továbbá az Európa
Tanács lényeges programjait;
Megfelelő figyelemmel egyéb vonatkozó nemzetközi jogi eszközökre és programokra, amelyeket főként
az  Egészségügyi Világszervezet végzett el, különös tekintettel az  IMPACT Csoport, az  Európai Unió, valamint a  G8
fórum munkájára;
Azzal a  szándékkal, hogy hatékonyan hozzájáruljon a  bűnözés elleni küzdelem – beleértve az  egészségügyi
termékek hamisítását, és hasonló, közegészségügyi veszélyt jelentő bűncselekményeket – közös céljainak
eléréséhez új bűncselekmények és ezeknek megfelelő mértékű szankciók bevezetése révén;
Figyelembe véve, hogy a  jelen Egyezmény célkitűzése a  közegészségügyi veszélyek megelőzése és leküzdése,
az  Egyezmény büntető anyagi jogra vonatkozó hatályos intézkedéseit az  Egyezmény céljával és az  arányosság
elvének szem előtt tartásával kell érvényesíteni;
Figyelembe véve, hogy jelen Egyezménynek nem célja a szellemi tulajdonjogokhoz kapcsolódó kérdések tisztázása;
Számításba véve, hogy szükséges egy olyan átfogó nemzetközi okmány elkészítése, amelynek középpontjában
a  megelőzés, a  sértettek védelme, valamint az  egészségügyi termékek hamisítása és hasonló, közegészségügyi
veszélyt jelentő bűncselekmények elleni küzdelem mindennemű formája áll, és amely speciális nyomon követési
mechanizmust határoz meg;
Felismerve, hogy az  egészségügyi termékek hamisítása, és hasonló bűncselekmények globális fenyegetettséget
jelentenek, amely ellen hatékonyan fellépni az  Európa Tanács tagállamai és harmadik államok közti szoros
nemzetközi együttműködéssel lehetséges,
az alábbiakban állapodtak meg:
I. fejezet – az egyezmény tárgya és Célja, a megkülönböztetés tIlalmának alapelve, a hatály,
fOgalOmmeghatárOzásOk
1. cikk – Az Egyezmény tárgya és célja
 1. A jelen Egyezmény célja a közegészségügyet fenyegető veszélyek megelőzése és leküzdése az alábbi eszközökkel:
a. bizonyos tevékenységek bűncselekménnyé nyilvánítása;
b. a jelen Egyezmény értelmében a bűncselekmények sértettjei jogainak védelme;
c. a nemzeti és nemzetközi együttműködés elősegítése.
2. A jelen Egyezmény rendelkezéseinek a  Felek általi hatékony végrehajtása érdekében az  Egyezmény speciális
nyomon követési mechanizmust állít fel.
2. cikk – A megkülönböztetés tilalmának alapelve
Az Egyezmény rendelkezéseinek Felek általi végrehajtását, különösen a sértettek védelmére szolgáló intézkedéseket
minden, így például nemre, fajra, bőrszínre, nyelvre, korra, vallásra, politikai vagy más meggyőződésre, nemzetiségre
vagy társadalmi származásra, kisebbséghez való tartozásra, vagyoni, születési helyzetre, nemi irányultságra,
egészségi állapotra, fogyatékosságra, vagy más állapotára tekintettel való megkülönböztetés nélkül kell biztosítani.
3. cikk – Az Egyezmény hatálya
A jelen Egyezmény minden egészségügyi termékre vonatkozik, függetlenül attól, hogy szellemi tulajdonjog
védelme alatt áll-e vagy sem, generikus-e vagy sem, ideértve az  egészségügyi termékekkel együtt használandó
tartozékokat, továbbá az  egészségügyi termékek előállításakor használt anyagokat, segédanyagokat, részeket és
anyagokat.
4. cikk – Fogalommeghatározások
A jelen Egyezmény alkalmazásában:
a. az „egészségügyi termék” kifejezés gyógyszerkészítményeket és orvostechnikai eszközöket takar;
b. a „gyógyszerkészítmény” kifejezés emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszereket jelent,
amelyek az alábbiak lehetnek:
i. bármely anyag vagy anyagok kombinációja, amelyet emberi vagy állati betegségek kezelésére vagy
megelőzésére alkalmas termékként jelenítenek meg;
ii. bármilyen anyag vagy anyagok kombinációja, amely farmakológiai, immunológiai vagy metabolikus
tulajdonságai alapján emberek vagy állatok valamely élettani funkciójának helyreállítása, javítása
vagy módosítása céljából, illetve orvosi diagnózis felállítására használható;
iii. bármilyen vizsgálati készítmény;
c. a „hatóanyag” kifejezés bármilyen anyag vagy anyagok keveréke lehet, amelyet egészségügyi termékek
előállítására szánnak és amely, a  gyógyszerkészítmények gyártása során a  gyógyszerkészítmény aktív
összetevőjévé válik;
d. „segédanyag” minden olyan anyag, amely nem hatóanyag vagy kész gyógyszer, de az  emberi vagy állati
felhasználásra készült gyógyszerkészítmény alkotóeleme, és a késztermék integritásához elengedhetetlenül
fontos;
e. az „orvostechnikai eszköz” kifejezés magában foglal minden olyan eszközt, berendezést, készüléket, szoftvert,
anyagot vagy egyéb terméket, amelyeket a  gyártó egyedüli vagy együttes használatuk során – ideértve
a szoftvert is – kifejezetten diagnosztikai és/vagy gyógyászati célra szán, és amelyek szükségesek a megfelelő,
gyártó által meghatározott alkalmazáshoz az emberi felhasználás során az alábbi célokra:
i. megbetegedések diagnosztizálása, megelőzése, figyelemmel kísérése, kezelése vagy enyhítése;
ii. sérülés vagy fogyatékosság diagnosztizálása, figyelemmel kísérése, kezelése, enyhítése vagy
ellensúlyozása;
iii. anatómiai vagy élettani folyamat vizsgálata, helyettesítése vagy módosítása;
iv. fogamzásszabályozás;
és minden további célra, amely elsődleges kívánt hatását az emberi testben vagy testen nem farmakológiai,
immunológiai vagy anyagcsere útján éri el, de működésében ilyen módszerekkel segíthető;
f. a „tartozék” bármely olyan termék, amely bár nem orvostechnikai eszköz, a gyártó kifejezetten orvostechnikai
eszközökkel együttes használatra tervezte annak érdekében, hogy az  orvostechnikai eszközzel
az orvostechnikai eszköz gyártója szándéka szerint történő együttes használatát lehetővé tegye;
g. a „részek” és „anyagok” kifejezések minden olyan részt és anyagot jelentenek, amelyeket az  orvostechnikai
eszközök használatához terveztek és készítettek, és azok szerves részét képezik;
h. a „dokumentum” minden olyan egészségügyi termékkel, hatóanyaggal, segédanyaggal, résszel, anyaggal
vagy tartozékkal kapcsolatos dokumentumot jelent – beleértve a csomagolást, jelölést, használati utasítást,
származási vagy egyéb csatolt bizonyítványt –, amely annak gyártásával és/vagy forgalmazásával közvetlenül
kapcsolatos;
i. a „gyártás” jelentése:
i. a gyógyszerkészítményeket illetően, a  gyógyszerkészítmény vagy annak hatóanyaga vagy
segédanyaga előállítási folyamatának bármely része, illetve a gyógyszerkészítmény, hatóanyag vagy
segédanyag végső állapotának elérése;
ii. az orvostechnikai eszközöket illetően, az  orvostechnikai eszközök, továbbá azok részei vagy
anyagai előállítási folyamatának bármely része, beleértve az  ilyen eszközök része vagy anyaga
megtervezését, illetve az orvostechnikai eszközök, részek vagy anyagok végső állapotának elérését;
iii. a tartozékokat illetően, a  tartozékok előállítási folyamatának bármely része, beleértve a  tartozék
megtervezését, illetve a tartozék végső állapotának elérését;
j. a „hamisítvány” az azonosság és/vagy az eredet tekintetében történő hamis megjelenítést jelenti;
k. a „sértett” bármely természetes személyt jelenti, akit káros testi vagy pszichológiai hatás ért hamisított
egészségügyi termék vagy olyan egészségügyi termék használatának eredményeképp, amelyet megfelelő
engedély nélkül készítettek, adtak át vagy forgalmaztak, illetve amely nem felel meg a  8.  cikkben
meghatározott megfelelőségi követelményeknek.
II. fejezet – büntető anyagI jOg 5. cikk – Hamisítványok előállítása
 1. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket annak érdekében, hogy nemzeti
joga szerint bűncselekménynek minősüljön a  hamisított egészségügyi termékek, hatóanyagok, segédanyagok,
részek, anyagok és tartozékok szándékos előállítása.
2. A gyógyszerkészítmények, és adott esetben az orvostechnikai eszközök, hatóanyagok és segédanyagok bármilyen
hamisítására az (1) bekezdés alkalmazandó.
3. Minden állam vagy az  Európai Unió az  aláírás időpontjában vagy megerősítő, elfogadási vagy jóváhagyási
okiratának letétbe helyezésekor az  Európa Tanács Főtitkárához  címzett nyilatkozattal kijelentheti, hogy fenntartja
a  jogot arra, hogy eltekintsen az  (1)  bekezdés alkalmazásától vagy azt kizárólag különleges esetekben és
feltételekkel alkalmazza a  segédanyagok, részek és anyagok vonatkozásában, illetve eltekint a  (2)  bekezdés
alkalmazásától vagy azt kizárólag különleges esetekben és feltételekkel alkalmazza a  segédanyagok
vonatkozásában.
6. cikk – Hamisítványok forgalmazása, felkínálása és kereskedelme
 1. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket annak érdekében, hogy nemzeti
joga szerint szándékos elkövetés esetén bűncselekménynek minősüljön a  hamisított egészségügyi termékek,
hatóanyagok, segédanyagok, részek, anyagok és tartozékok forgalmazása, felkínálása, ideértve a  közvetítést,
valamint a kereskedelmet, beleértve azok raktározását, behozatalát és kivitelét.
2. Minden állam vagy az  Európai Unió az  aláírás időpontjában vagy a  megerősítő, elfogadási vagy jóváhagyási
okiratának letétbe helyezésekor, az  Európa Tanács Főtitkárához  címzett nyilatkozattal kijelentheti, hogy fenntartja
a  jogot arra, hogy eltekintsen az  (1)  bekezdés alkalmazásától, vagy azt kizárólag különleges esetekben és
feltételekkel alkalmazza a segédanyagok, részek és anyagok vonatkozásában.
7. cikk – Dokumentumok hamisítása
 1. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket annak érdekében, hogy nemzeti
joga szerint szándékos elkövetés esetén bűncselekménynek minősüljön a  hamis dokumentumok készítése vagy
a dokumentumok meghamisítása.
2. Minden állam vagy az  Európai Unió az  aláírás időpontjában vagy a  megerősítő, elfogadási vagy jóváhagyási
okiratának letétbe helyezésekor, az  Európa Tanács Főtitkárához  címzett nyilatkozattal kijelentheti, hogy fenntartja
a  jogot arra, hogy eltekintsen az  (1)  bekezdés alkalmazásától, vagy azt kizárólag különleges esetekben és
feltételekkel alkalmazza a segédanyagokkal, részekkel és anyagokkal kapcsolatos dokumentumok vonatkozásában.
8. cikk – Hasonló, közegészséget veszélyeztető bűncselekmények
Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket annak érdekében, hogy nemzeti
joga szerint szándékos elkövetés esetén bűncselekménynek minősüljenek az 5., 6. és 7. cikkekben nem szabályozott
következő cselekmények:
a. gyártása, forgalmazási célú raktározása, behozatala, kivitele, forgalmazása, ajánlata forgalmazásra vagy
forgalomba hozatala:
i. az engedély nélküli gyógyszerkészítményeknek, amennyiben a  Szerződő Fél nemzeti joga szerint
engedélyköteles; vagy
ii. a Szerződő Fél nemzeti joga szerinti megfelelőségi követelményeket nem teljesítő orvostechnikai
eszközöknek;
b. az eredeti dokumentumok tervezett felhasználáson kívüli, kereskedelmi célú felhasználása az egészségügyi
termék legális ellátási láncán belül, a Szerződő Fél nemzeti joga szerint.
9. cikk – Bűnsegély vagy felbujtás és kísérlet
 1. Minden Szerződő Fél megteszi a szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket annak érdekében, hogy büntetendő
legyen az Egyezményben foglalt bűncselekmények elkövetésére való szándékos felbujtás és bűnsegély.
 2. Minden Szerződő Fél megteszi a szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket annak érdekében, hogy büntetendő
legyen az Egyezményben foglalt bűncselekmények elkövetésének kísérlete.
 3. Minden állam vagy az  Európai Unió az  aláírás időpontjában vagy a  megerősítő, elfogadási vagy jóváhagyási
okiratának letétbe helyezésekor, az  Európa Tanács Főtitkárához  címzett nyilatkozattal kijelentheti, hogy fenntartja
a jogot arra, hogy eltekintsen a (2) bekezdés alkalmazásától, vagy azt kizárólag különleges esetekben és feltételekkel
alkalmazza a 7. és 8. cikkben meghatározott bűncselekmények vonatkozásában.
10. cikk – Joghatóság
 1. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket a  jelen Egyezményben foglalt
bűncselekmények feletti joghatósága biztosítására, ha a bűncselekményt a Szerződő Fél:
a. területén követték el, vagy
b. zászlaja alatt hajózó járművön követték el, vagy
c. joga szerint lajstromozott légi járművön követték el; vagy
d. állampolgára vagy a területén szokásos tartózkodási hellyel rendelkező személy követte el.
2. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket a  jelen Egyezményben foglalt
bűncselekmények feletti joghatósága biztosítására, ha a bűncselekmény sértettje a Szerződő Fél állampolgára vagy
a területén szokásos tartózkodási hellyel rendelkező személy.
3. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket, hogy megállapítsa joghatóságát
a  jelen Egyezményben foglalt bűncselekmények vonatkozásában, ha a  bűncselekmény feltételezett elkövetője
a területén tartózkodik, és állampolgársága miatt nem adható ki a másik Szerződő Félnek.
4. Minden állam vagy az  Európai Unió az  aláírás időpontjában vagy a  megerősítő, elfogadási vagy jóváhagyási
okiratának letétbe helyezésekor, az  Európa Tanács Főtitkárához  címzett nyilatkozattal kijelentheti, hogy fenntartja
a  jogot arra, hogy eltekintsen a  jelen cikk (1)  bekezdés d)  pontjában és a  (2)  bekezdésében meghatározott
joghatósági szabályok alkalmazásától, vagy azokat kizárólag különleges esetekben és feltételekkel alkalmazza.
5. Ha több Fél joghatósága is kiterjed a  jelen Egyezményben meghatározott feltételezett bűncselekményre, akkor
az  érintett Felek, amennyiben az  célszerűnek mutatkozik, tárgyalást folytatnak annak érdekében, hogy eldöntsék,
melyik az a Fél, aki megfelelőbben tudja lefolytatni az eljárást.
6. A nemzetközi jog általános szabályaira tekintettel a  jelen Egyezmény nem zárja ki a  Fél belső joga szerint
meghatározott büntetőjogi joghatóságának gyakorlását.
11. cikk – Jogi személy felelőssége
 1. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket annak érdekében, hogy a  jelen
Egyezményben foglalt bűncselekményekkel kapcsolatban a jogi személyek felelősségre vonhatók legyenek, ha azt
olyan természetes személy követi el a  jogi személy javára, akár önállóan, akár a  jogi személy valamely szervének
tagjaként eljárva, aki a jogi személyen belül vezető tisztséget tölt be, amely kiterjed:
a. a jogi személy képviseletének jogára;
b. a jogi személy nevében döntések meghozatalának jogára;
c. a jogi személyen belüli ellenőrzés jogára.
2. Az (1)  bekezdésben meghatározott eseteken túl minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb
intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a  jogi személy felelősségre vonható legyen abban az  esetben is, ha
az  (1)  bekezdésben említett természetes személy részéről gyakorolt felügyelet vagy ellenőrzés hiánya teszi
lehetővé, hogy a felügyelete alá tartozó természetes személy a jogi személy javára elkövesse a jelen Egyezményben
meghatározott bűncselekményeket.
3. A Szerződő Fél jogrendszerének alapelveivel összhangban a jogi személy felelőssége lehet büntetőjogi, polgári jogi
vagy közigazgatási jogi.
4. A jogi személy felelősségének megállapítása nem zárja ki a  bűncselekményt elkövető természetes személy
büntetőjogi felelősségének megállapítását.
12. cikk – Büntetések és intézkedések
 1. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket annak biztosítására, hogy a  jelen
Egyezményben foglalt bűncselekmények – figyelembe véve azok súlyosságát – hatékony, arányos és visszatartó
erejű szankciókkal büntethetők legyenek, ideértve a  büntetőjogi vagy nem büntetőjogi pénzügyi szankciókat.
Az 5. és a 6. cikkben meghatározott bűncselekmények természetes személyek által történt elkövetése esetén ezek
a  szankciók magukba foglalják az  olyan szabadságvesztés-büntetést is, amely alapján a  terhelt kiadatásának és
átadásának lehet helye.
2. Minden Szerződő Fél megteszi a szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket annak érdekében, hogy a 11. cikk
alapján felelősnek talált jogi személyek hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal büntethetők legyenek,
ideértve a büntetőjogi vagy nem büntetőjogi pénzügyi szankciókat, illetve más intézkedéseket, így különösen:
a. valamely üzleti tevékenység gyakorlásától való ideiglenes vagy végleges eltiltás;
b. bírósági felügyelet alá helyezés;
c. bíróság általi megszüntetés.
3. Minden Szerződő Fél megteszi a szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket azért, hogy
a. engedélyezze a lefoglalását és elkobzását
i. azon egészségügyi termékeknek, hatóanyagoknak, segédanyagoknak, részeknek, anyagoknak
és tartozékoknak, továbbá áruknak, dokumentumoknak és más eszközöknek, amelyeket a  jelen
Egyezményben foglalt bűncselekmények elkövetéséhez használtak, vagy amelyek azt elősegítették;
ii. ezen bűncselekményekből származó jövedelemnek vagy az  ilyen jövedelemnek megfelelő értékű
vagyonnak;
b. engedélyezze az  elkobzott egészségügyi termékek, hatóanyagok, segédanyagok, részek, anyagok és
tartozékok megsemmisítését, amelyek a jelen Egyezményben foglalt bűncselekmények tárgyai;
c. további megfelelő intézkedéseket hozzon a  bűncselekményre válaszul a  jövőbeli bűncselekmények
megelőzése érdekében.
13. cikk – Súlyosító körülmények
Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket, hogy biztosítsa, hogy
az Egyezmény szerinti bűncselekmények esetén a büntetés kiszabása során az alábbi körülményeket, amennyiben
a  tényállásnak nem elemei, a nemzeti jog vonatkozó szabályaival összhangban súlyosító körülményként vehessék
figyelembe:
a. a bűncselekmény a sértett halálát okozta, illetve testi vagy lelki egészségét károsította;
b. a bűncselekményt olyan személyek követték el, akik visszaéltek a foglalkozásukba vetett bizalommal;
c. a bűncselekményt olyan személyek követték el, akik visszaéltek a beléjük, mint gyártókba és forgalmazókba
vetett bizalommal;
d. a forgalmazást és ajánlattételt érintő bűncselekményt széleskörű terjesztés, mint például az  információs
rendszerek – ideértve az internetet – útján követték el;
e. a bűncselekményt bűnszervezetben követték el;
f. az elkövetőt korábban már elítélték azonos jellegű bűncselekmény miatt.
14. cikk – Korábbi elítélés
Minden Szerződő Fél megteszi a szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket, hogy biztosítsa annak lehetőségét,
hogy az  azonos jellegű bűncselekményekkel kapcsolatban egy másik Fél által meghozott jogerős ítéletet
figyelembe lehessen venni a büntetés kiszabása során.
III. fejezet – nyOmOzás, vádemelés és büntető eljárásjOg
15. cikk – Eljárások kezdeményezése és folytatása
Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket, hogy a  nyomozás vagy
vádemelés a  jelen Egyezményben foglalt bűncselekmények esetén ne legyen feljelentéshez kötött, és az eljárások
folytatódhassanak a feljelentés visszavonása esetén is.
16. cikk – Nyomozás
 1. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges intézkedéseket, hogy biztosítsa, hogy az  egészségügyi termékek
hamisítása és hasonló, közegészségügyi veszélyt jelentő bűncselekmények elleni harcra – ideértve a  pénzügyi
nyomozás területét is – nyomozó személyek, egységek vagy szolgálatok szakosodjanak, vagy a  nyomozást végző
személyek e  célra legyenek kiképezve. Az  ilyen egységeknek vagy szolgálatoknak elégséges forrásokat kell
biztosítani.
2. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket a  nemzeti jogával összhangban,
hogy biztosítsa a  jelen Egyezményben meghatározott bűncselekményekkel kapcsolatos hatékony nyomozást és
vádemelést, adott esetben lehetővé téve pénzügyi nyomozások, titkos műveletek, ellenőrzött szállítások és egyéb
különleges nyomozási technikák alkalmazását.
Iv. fejezet – hatóságOk közöttI együttműködés és InfOrmáCIóCsere
17. cikk – Nemzeti intézkedések az együttműködés és információcsere területén
 1. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket, hogy biztosítsa az  egészségügyi,
vámügyi, rendőri és egyéb illetékes hatóságok képviselői közötti információcserét és együttműködést a  nemzeti
jognak megfelelően annak érdekében, hogy az egészségügyi termékek hamisítása és hasonló, a közegészségügyet
veszélyeztető bűncselekmények megelőzése és leküzdése hatékonyan valósuljon meg.
2. Minden Szerződő Fél törekszik annak biztosítására, hogy megvalósuljon az  együttműködés illetékes hatóságai,
valamint a kereskedelmi és ipari szektor között a hamisított egészségügyi termékek és hasonló, a közegészségügyet
veszélyeztető bűncselekmények kockázatkezelésének területén.
3. A személyes adatok védelmével szemben támasztott követelmények megfelelő betartása mellett minden
Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket, hogy felállítson vagy megerősítse
a mechanizmusokat az alábbiak érdekében:
a. információk és adatok gyűjtése akár kapcsolattartókon keresztül országos és helyi szinten, a magánszférával
és a  civil szervezetekkel együttműködésben az  egészségügyi termékek hamisítása és hasonló,
a közegészségügyet veszélyeztető bűncselekmények megelőzése és leküzdése céljából;
b. az egészségügyi, vámügyi, rendőri és egyéb illetékes hatóságok által összegyűjtött információk és adatok
hozzáférhetővé tétele a közöttük létrejövő együttműködés érdekében.
4. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges intézkedéseket, hogy biztosítsa, hogy az  együttműködésért és
információcseréért felelős személyek, egységek vagy szolgálatok megfelelő szakképzettséggel rendelkezzenek.
Az ilyen egységeknek vagy szolgálatoknak elégséges forrásokat kell biztosítani.
v. fejezet – megelőző Intézkedések 18. cikk – Megelőző intézkedések
 1. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket, hogy meghatározza
az egészségügyi termékekre vonatkozó minőségi és biztonsági követelményeket.
 2. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket, hogy biztosítsa az  egészségügyi
termékek biztonságos forgalmazását.
 3. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges intézkedéseket, hogy az  egészségügyi termékek, hatóanyagok,
segédanyagok, részek, anyagok és tartozékok hamisításának megelőzése céljából biztosítsa, többek között,
az alábbiakat:
a. az egészségügyi szakemberek, szolgáltatók, a rendőri és vámügyi hatóságok, valamint az illetékes szabályozó
hatóságok szakképzését;
b. a lakosságot célzó figyelemfelkeltő kampányok támogatását, amelyek tájékoztatást nyújtanak a  hamisított
egészségügyi termékekről; c. a hamisított egészségügyi termékek, hatóanyagok, segédanyagok, részek, anyagok és tartozékok illegális
forgalmazásának megelőzését.
vI. fejezet – védelmI Intézkedések 19. cikk – A sértettek védelme
Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket, hogy védje a  sértettek jogait és
érdekeit, különösen az alábbi eszközökkel:
a. biztosítja, hogy a  sértettek hozzáférjenek az  ügyükre vonatkozó információkhoz, ami egészségük védelme
érdekében szükséges;
b. segítséget nyújt a sértettek részére a fizikai, pszichológiai és szociális felépülésük során;
c. biztosítja a sértettek kártérítéshez való jogát az elkövetőkkel szemben a nemzeti jog alapján.
20. cikk – A sértettek jogállása a nyomozásban és büntetőeljárásban
 1. Minden Szerződő Fél megteszi a szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket, hogy megvédje a sértettek jogait és
érdekeit a nyomozás és a büntetőeljárás valamennyi szakaszában, különösen:
a. tájékoztatja őket a  jogaikról, a  rendelkezésükre álló szolgáltatásokról valamint – kivéve, ha az  erről való
tájékoztatást nem kérik – a  panaszuk elintézéséről, továbbá az  esetleges díjakról, a  nyomozás vagy eljárás
általános menetéről, valamint az eljárásban betöltött szerepükről, továbbá az ügyeik kimeneteléről;
b. lehetővé teszi számukra nemzeti jogának eljárási szabályaival összhangban meghallgatásukat, azt,
hogy bizonyítékot szolgáltathassanak, valamint, hogy megválaszthassák álláspontjuk, szükségleteik és
meggyőződésük akár közvetlenül, akár közvetítő útján történő kifejezésének eszközeit, valamint, hogy azokat
figyelembe vegyék;
c. megfelelő támogatási szolgáltatásokat biztosít számukra annak érdekében, hogy jogaik és érdekeik
érvényesüljenek, és azokat figyelembe vegyék;
d. a sértettek és családjaik, valamint a  mellettük tanúskodók biztonsága érdekében hatékony intézkedéseket
biztosít a megfélemlítés és megtorlás ellen.
2. Minden Szerződő Fél biztosítja, hogy a sértettek az  illetékes hatóságokkal történt első kapcsolatfelvételt követően
hozzáférjenek a vonatkozó bírósági és hatósági eljárásokkal kapcsolatos információkhoz.
3. Minden Szerződő Fél biztosítja, hogy a sértettek – ha adott esetben ez méltányos – ingyenes jogi segítségnyújtást
kapjanak, akkor, ha lehetséges, hogy a büntetőeljárásban félként fognak szerepelni.
4. Minden Szerződő Fél megteszi a  szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket annak biztosítására, hogy a  jelen
Egyezményben foglalt olyan bűncselekmények sértettjei, amelyeket nem a sértett lakóhelye szerinti Fél államának
területén követtek el, feljelentést tehessenek a lakóhely szerinti Állam illetékes hatóságainál.
5. Minden Szerződő Fél jogalkotási vagy egyéb intézkedések útján biztosítja a  nemzeti joga által meghatározott
feltételekkel összhangban csoportok, alapítványok, egyesületek, kormányzati vagy nem kormányzati szervezetek
részére annak lehetőségét, hogy a  büntetőeljárás során a  jelen Egyezmény szerinti bűncselekményekhez
kapcsolódóan segítséget nyújtsanak és/vagy támogassák a sértetteket azok beleegyezésével.
vII. fejezet – nemzetközI együttműködés 21. cikk – Büntetőügyekkel kapcsolatos nemzetközi együttműködés
 1. A Felek a  jelen Egyezményben foglalt rendelkezéseknek megfelelően az  egységes vagy kölcsönös jogi
szabályozásukon alapuló nemzetközi és regionális szerződéseket és megállapodásokat, valamint nemzeti jogaikat
alkalmazva a  lehető legszélesebb körben együttműködnek a  jelen Egyezményben foglalt bűncselekményekre
vonatkozó nyomozás vagy eljárás során, ideértve a lefoglalást és az elkobzást is.
2. A Felek a kiadatásról és a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló alkalmazandó nemzetközi, regionális és kétoldalú
egyezményekkel összhangban a  lehető legszélesebb körben együttműködnek a  jelen Egyezményben foglalt
bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőügyekben.
3. Amennyiben olyan Félhez, amely a  kiadatás vagy kölcsönös bűnügyi jogsegély teljesítését nemzetközi szerződés
fennállásától teszi függővé, kiadatás vagy bűnügyi jogsegély iránti megkeresés érkezik olyan Féltől, akivel
ilyen szerződést nem kötött, a  jelen Egyezményt – nemzetközi jogi kötelezettségeivel teljes összhangban és
a  megkeresett Fél jogszabályi feltételeinek megfelelően – megfelelő jogalapnak tekintheti a  jelen Egyezményben
meghatározott bűncselekményekkel kapcsolatos kiadatás vagy kölcsönös jogsegély iránti kérelem teljesítéséhez.
22. cikk – Megelőzéssel és egyéb adminisztratív intézkedésekkel kapcsolatos nemzetközi
együttműködés
1. A Felek együttműködnek a sértettek védelme és segítése érdekében.
 2. A Felek belső jelentési rendszereik sérelme nélkül, nemzeti kapcsolattartót jelölnek ki, aki az  egészségügyi
termékek hamisítása és hasonló, közegészségügyi kockázatot jelentő bűncselekmények elleni harccal kapcsolatos
tájékoztatási kérelmek átvételéért és átadásáért és/vagy együttműködésért felelős.
3. Mindegyik Fél törekszik arra, hogy az  egészségügyi termékek hamisítása és hasonló, közegészségügyi kockázatot
jelentő bűncselekmények megelőzését és az  ellenük folytatott harcot, adott esetben, harmadik államok javára
elindított segély- és fejlesztési programok szerves részévé tegye.
vIII. fejezet – nyOmOn követésI meChanIzmusOk 23. cikk – A Felek Bizottsága
 1. A Felek Bizottsága a jelen Egyezményt aláíró Felek képviselőiből áll.
 2. A Felek Bizottságát az  Európa Tanács Főtitkára hívja össze. Az  első ülésre, a  tizedik aláíró félre nézve a  jelen
Egyezmény hatályba lépését követő egy éven belül kerül sor. Ezt követően a  Felek legalább egy harmada, illetve
a Főtitkár kérelmére bármikor ülésezhet.
3. A Felek Bizottsága saját eljárási szabályzatot fogad el.
 4. A Felek Bizottságát az Európa Tanács Főtitkársága segíti hivatali feladatai elvégzésében.
 5. Az a  szerződő fél, amely nem az  Európa Tanács tagja, a  Miniszteri Bizottság és az  érintett Fél közötti konzultáció
alapján meghozott döntésnek megfelelően járulhat hozzá a Felek Bizottságának finanszírozásához.
24. cikk – Egyéb képviselők
 1. Az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése, az  Európa Tanács bűnügyi problémákkal foglalkozó európai bizottsága
(CDPC), valamint az  Európa Tanács egyéb érintett kormányközi vagy tudományos bizottságai kineveznek egy-egy
képviselőt a  Felek Bizottságába, hogy ily módon hozzájáruljanak a  több tudományágat átfogó és több ágazatra
kiterjedő megközelítéshez.
2. Konzultációt követően a Miniszteri Bizottság felkérhet további Európa Tanácshoz tartozó szervezeteket, hogy a Felek
Bizottságába képviselőket jelöljenek.
3. Az érintett nemzetközi szervezetek képviselői megfigyelőként részt vehetnek a Felek Bizottsága ülésein az Európa
Tanács eljárás lefolytatására vonatkozó szabályainak megfelelően.
4. A felek illetékes hivatali szerveinek képviselői megfigyelőként részt vehetnek a Felek Bizottsága ülésein az Európa
Tanács eljárás lefolytatására vonatkozó szabályainak megfelelően.
5. A civil társadalom képviselői, és különösen a  civil szervezetek képviselői megfigyelőként részt vehetnek a  Felek
Bizottsága ülésein az Európa Tanács eljárás lefolytatására vonatkozó szabályainak megfelelően.
6. A képviselők a  (2)–(5)  bekezdéseknek megfelelő kijelölésekor biztosítani kell a  különböző ágazatok és
tudományágak kiegyensúlyozott képviseletét.
7. A fenti (1)–(5) bekezdéseknek megfelelően kijelölt képviselők szavazati jog nélkül vesznek részt a Felek Bizottsága
ülésein.
25. cikk – A Felek Bizottsága funkciói
 1. A Felek Bizottsága ellenőrzi a jelen Egyezmény végrehajtását. A Felek Bizottsága eljárási szabályzata határozza meg
a  jelen Egyezmény végrehajtásának értékelési folyamatát, több tudományágat átfogó és több ágazatra kiterjedő
módszer alkalmazásával.
2. A Felek Bizottsága szintén megkönnyíti az információk, tapasztalatok és jó gyakorlatok államok közti összegyűjtését,
elemzését és cseréjét, annak érdekében, hogy az államok hatékonyabban léphessenek fel az egészségügyi termékek
hamisítása és hasonló, közegészségügyi kockázatot jelentő bűncselekmények megelőzése és az  ellenük folytatott
harc területén. A  Bizottság igénybe veheti az  Európa Tanács releváns bizottságainak és egyéb szervezeteinek
szakértelmét.
3. Továbbá a Felek Bizottsága adott esetben
a. elősegíti a jelen Egyezmény hatékony felhasználását és végrehajtását, ideértve a problémák beazonosítását,
és a jelen Egyezmény alapján tett bármilyen nyilatkozat vagy fenntartás hatásait;
b. véleményt nyilvánít a  jelen Egyezmény alkalmazásával kapcsolatos bármilyen kérdésben, és elősegíti
a lényeges jogi, politikai vagy technológiai fejlesztésekről szóló információcserét;
c. a Felek részére konkrét javaslatokat tesz a jelen Egyezmény végrehajtásával kapcsolatban.
4. Az Európa Tanács bűnügyi problémákkal foglalkozó európai bizottságát (CDPC) rendszeresen tájékoztatni kell
a jelen cikk (1), (2) és (3) bekezdésében szereplő tevékenységekről.
Ix. fejezet – kapCsOlat egyéb nemzetközI jOgI eszközökkel
26. cikk – Kapcsolat egyéb nemzetközi jogi eszközökkel
 1. Jelen Egyezmény nem befolyásolja az  olyan egyéb nemzetközi jogi eszközök rendelkezéseiből fakadó jogokat és
kötelezettségeket, amelyeknek a  jelen Egyezményben részes Felek szintén felei vagy a  jövőben azok lesznek, és
amelyek a jelen Egyezmény által szabályozott kérdésekkel kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaznak.
2. A jelen Egyezményben részes Felek két- vagy többoldalú megállapodásokat köthetnek egymással a  jelen
Egyezményben szabályozott kérdésekben annak érdekében, hogy az  itt szereplő elvek alkalmazását elősegítsék,
vagy a rendelkezéseket kiegészítsék, illetve megerősítsék.
x. fejezet – az egyezmény módOsítása 27. cikk – Módosítások
 1. A jelen Egyezményt érintő, bármelyik részes Fél által benyújtott bármilyen módosítási javaslatot az Európa Tanács
Főtitkára elé kell terjeszteni, aki azt továbbítja a  Felekhez, az  Európa Tanács tagállamaihoz, a  jelen Egyezmény
kidolgozásában részt vevő, vagy az  Európa Tanácsnál megfigyelői státusszal rendelkező nem tagállamokhoz,
az Európai Unióhoz, valamint a jelen Egyezmény aláírására meghívott bármely államhoz.
2. Bármelyik Fél módosítási javaslatát meg kell küldeni az  Európa Tanács bűnügyi problémákkal foglalkozó európai
bizottsága (CPDC) és az  Európa Tanács más illetékes kormányközi vagy tudományos bizottsága részére, amelyek
megküldik a módosítási javaslathoz kapcsolódó véleményüket a Felek Bizottsága felé.
3. A Miniszteri Bizottság, a  módosítási javaslat és a  Felek Bizottsága által benyújtott vélemény megfontolása után,
elfogadhatja a módosítást.
4. A Miniszteri Bizottság által a  jelen cikk (3)  bekezdésének megfelelően elfogadott bármilyen módosítás szövegét
továbbítani kell a Felek részére elfogadásra.
5. A jelen cikk (3)  bekezdésének megfelelően elfogadott bármilyen módosítás attól a  naptól számított egy hónapos
időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba, amikor az összes Fél tájékoztatta a Főtitkárt az Egyezmény
elfogadásáról.
xI. fejezet – záró rendelkezések 28. cikk – Aláírás és hatálybalépés
 1. A jelen Egyezmény aláírásra nyitva áll az  Európa Tanács tagállamai, az  Európai Unió, valamint az  Egyezmény
kidolgozásában részt vevő, vagy az  Európa Tanácsban megfigyelői státusszal rendelkező nem tagállamok részére.
A  Miniszteri Bizottság meghívása alapján az  Egyezmény nyitva áll aláírásra bármely más olyan állam előtt is,
amely nem tagja az  Európa Tanácsnak. Az  Európa Tanács Alapokmánya 20. d)  cikkében meghatározott többség
és a  Miniszteri Bizottságban részvételi joggal rendelkező Szerződő Államok képviselőinek egyhangú szavazata
szükséges olyan állam Egyezmény aláírására történő meghívására, amely nem tagja az  Európa Tanácsnak. A  jelen
Egyezményt magukra nézve kötelező érvényűnek elismerő egyéb államok/Európai Unió egyhangú jóváhagyásának
megszerzését követően kerülhet sor a döntéshozatalra.
2. Jelen Egyezmény megerősítéshez, elfogadáshoz vagy jóváhagyáshoz kötött. A  megerősítő, elfogadó vagy
jóváhagyó okiratokat az Európa Tanács Főtitkáránál helyezik letétbe.
3. Jelen Egyezmény attól a naptól számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba,
amikor öt aláíró fél, ideértve az  Európa Tanács legalább három tagállamát, a  jelen Egyezményt magára nézve
kötelezőnek ismerte el, az előző bekezdés rendelkezéseivel összhangban.
4. Bármely állam vagy az Európai Unió esetében, amely a jelen Egyezményt magára nézve kötelezőnek később ismeri
el, az Egyezmény attól a naptól számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba,
amikor a hozzá tartozó megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat letétbe helyezik.
29. cikk – Területi hatály
 1. Bármely állam vagy az Európai Unió, az aláírás időpontjában vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratok
letétbe helyezésekor meghatározhatja azt a területet vagy területeket, amelyekre ezen Egyezmény vonatkozik.
 2. Bármelyik Fél, bármely későbbi időpontban, az  Európa Tanács Főtitkárához  címzett nyilatkozatban kiterjesztheti
a  jelen Egyezmény területi hatályát a  nyilatkozatban megjelölt további területre, valamint amelynek nemzetközi
kapcsolataiért felelősséggel tartozik, vagy amelyek nevében kötelezettségvállalásra jogosult. Az  ilyen terület
tekintetében az  Egyezmény a  nyilatkozatnak a  Főtitkár általi kézhezvételétől számított három hónapos időszak
lejártát követő hónap első napján lép hatályba.
3. A megelőző két bekezdés szerint tett nyilatkozatban megjelölt területekre vonatkozó minden nyilatkozatot vissza
lehet vonni az Európa Tanács Főtitkárához címzett értesítéssel. A visszavonás az ilyen értelmű értesítés Főtitkár által
történő kézhezvételétől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba.
30. cikk – Fenntartások
 1. Jelen Egyezmény rendelkezéseivel kapcsolatban fenntartásnak nincs helye, kivéve a  kifejezetten megállapított
fenntartásokat.
 2. Minden Fél, amely fenntartást tett, azt teljesen vagy részben bármikor visszavonhatja az  Európa Tanács
Főtitkárához címzett értesítéssel. A visszavonás az értesítésnek Főtitkár általi kézhezvétele napján lép hatályba.
31. cikk – Békés rendezés
A Felek Bizottsága, az Európa Tanács bűnügyi problémákkal foglalkozó európai bizottságának (CDPC) és az Európa
Tanács egyéb érintett kormányközi vagy tudományos bizottságaival szoros együttműködésben követi a  jelen
Egyezmény alkalmazását és szükség esetén elősegíti az  alkalmazással kapcsolatban felmerülő nehézségek békés
rendezését.
32. cikk – Felmondás
 1. Bármely Fél bármikor felmondhatja ezen Egyezményt az Európa Tanács Főtitkárához címzett értesítés útján.
 2. A felmondás az értesítés Főtitkár általi kézhezvételétől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első
napján lép hatályba. 33. cikk – Értesítés
Az Európa Tanács Főtitkára értesíti a Feleket, az Európa Tanács tagállamait, a jelen Egyezmény kidolgozásában részt
vevő vagy az  Európa Tanácsban megfigyelői státusszal rendelkező nem tagállamokat, az  Európai Uniót, valamint
a jelen Egyezmény aláírására meghívott bármely államot a 28. cikknek megfelelően az alábbiakról:
a. bármilyen aláírásról;
b. a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratok letétbe helyezéséről;
c. a jelen Egyezmény hatályba lépésének bármely időpontjáról a 28. cikkel összhangban;
d. a 27.  cikknek megfelelő bármely módosítás elfogadásáról, valamint a  módosítás hatálybalépésének
időpontjáról;
e. az 5., 6., 7., 9. és 10. cikknek megfelelően tett bármely fenntartásról és a fenntartás visszavonásáról a 30. cikk
szerint;
f. bármely felmondásról a 32. cikk rendelkezéseinek megfelelően;
g. bármely, a jelen Egyezménnyel kapcsolatos aktusról, értesítésről vagy közlésről.
Fentiek hiteléül az alulírott, erre jogszerűen felhatalmazottak a jelen Egyezményt aláírták.
Kelt Moszkvában, 2011. október 28-án, angol és francia nyelven, mindkét szöveg egyaránt hiteles, egyetlen
példányban, amelyet az Európa Tanács irattárában helyeznek letétbe. Az Európa Tanács Főtitkára az Európa Tanács
valamennyi tagállama, a  jelen Egyezmény kidolgozásában részt vevő vagy az  Európa Tanácsban megfigyelői
státusszal rendelkező nem tagállamok, az Európai Unió, és a  jelen Egyezmény aláírására meghívott bármely állam
részére hiteles másolatokat továbbít.”
4. § (1) Az Egyezmény 7.  cikk (2)  bekezdése alapján Magyarország az  Egyezmény kötelező hatályának elismerésekor
az Egyezményhez nyilatkozatot tesz.
(2) Az Egyezményhez a 7. cikk (2) bekezdése alapján tett nyilatkozat hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos
magyar nyelvű fordítása a következő:
„Hungary reserves the right not to apply Article 7 paragraph (1) point of the Convention on the basis of Article 7
paragraph (2) of the Convention.”
„Magyarország fenntartja a jogot, hogy az Egyezmény 7. cikk (1) bekezdését nem alkalmazza az Egyezmény 7. cikk
(2) bekezdése alapján.”
(3) Az  Egyezmény 10.  cikk (4)  bekezdése alapján Magyarország az  Egyezmény kötelező hatályának elismerésekor
az Egyezményhez nyilatkozatot tesz.
(4) Az Egyezményhez a 10. cikk (4) bekezdése alapján tett nyilatkozat hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos
magyar nyelvű fordítása a következő:
„Hungary reserves the right not to apply Article 10 paragraph (1) point d) and paragraph (2) of the Convention on
the basis of Article 10 paragraph (4) of the Convention.”
„Magyarország fenntartja a  jogot, hogy az  Egyezmény 10.  cikk (1)  bekezdés d)  pontját és a  (2)  bekezdését nem
alkalmazza az Egyezmény 10. cikk (4) bekezdése alapján.”
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2.  § és a  3.  §, valamint a  4.  § (2) és (4)  bekezdése az  Egyezmény 28.  cikk (4)  bekezdésében meghatározott
időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, illetve a  2.  § és 3.  §, valamint a  4.  § (2) és (4)  bekezdése hatálybalépésének naptári napját
a külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az  egészségügyért felelős miniszter, a  rendészetért felelős
miniszter, valamint az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik.
áder jános s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1485/2018. (X. 8.) Korm. határozata az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjai 2018. kompenzációjának finanszírozása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 4.  §
(1)  bekezdése szerinti céltartaléknak az  egyházi jogi személyek foglalkoztatottjai 2018. évi kompenzációjának
finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 581 093 794 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
30. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások jogcímcsoport, 14. Egyházi fenntartású intézményekben
foglalkoztatottak kompenzációja jogcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi
kezelésű előirányzatok cím, 3. Céltartalékok alcím, 1. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja
jogcímcsoport terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
425/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kardos Gyulát
2016. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1683/2015. (IX. 24.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján 381,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Nemzeti Kommunikációs Hivatal cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
896/E/2006. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására valamint jogszabály alkotmányellenességének vizsgálatára és megsemmisítésére irányuló indítványok alapján meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság azt az indítványt, amely szerint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 30. § (4) bekezdése alapján az Alkotmány 70/H. § (2) bekezdését sértő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség áll fenn, elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 30. § (3) bekezdés első mondata alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. 1. A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Htv.) hatályon kívül helyezte a honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvényt
és a polgári szolgálatról szóló 1997. évi XXI. törvényt.
A Htv. 30. § (4) bekezdése értelmében a polgári szolgálatra vonatkozó részletes szabályokat külön törvény határozza meg. Az indítványozó előadta, hogy a Htv. 30. § (4) bekezdése szerinti törvény még nem született meg, ezért mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását kezdeményezte. A szabályozás hiánya az indítványozó szerint az Alkotmány 70/H. § (2) bekezdése alapján
eredményez alkotmányellenes mulasztást; az Alkotmány e
rendelkezése – többek között – kimondja, hogy akinek lelkiismereti meggyőződése a katonai szolgálat teljesítésével
összeegyeztethetetlen, polgári szolgálatot teljesít. Az indítványozó utalt arra, hogy a korábbi szabályozás a polgári
szolgálat teljesítéséhez szükséges valamennyi rendelkezést – például a kérelmezéséhez szükséges formanyomtatványt is – tartalmazta, ezzel szemben jelenleg hasonló szabályok nincsenek.
Az indítványozó a fentieken túl utólagos normakontroll
iránti kérelmet is előterjesztett, amelyben a Htv. 30. §
(3) bekezdésének első mondatát kérte megsemmisíteni.
A megsemmisíteni kért szabály kimondja, hogy polgári
szolgálatot a honvédelem érdekében működő szervezetnél, intézménynél kell teljesíteni. Véleménye szerint ez a
törvényi megfogalmazás túl tág, esetleges kiterjesztő értelmezésével olyan jellegű munkavégzésre is kötelezhető a
polgári szolgálatot teljesítő személy, amely nem egyeztethető össze a lelkiismeretével. Az indítványozó e tekintet
ben is a korábbi szabályozást hozta fel példaként, amely
taxatíve meghatározta a végezhető tevékenységi köröket.
Mindezen okok miatt az indítványozó úgy véli, hogy a
Htv. 30. § (3) bekezdése ellentétben áll az Alkotmány
70/H. § (2) bekezdésével. Véleménye szerint az lenne a
megnyugtató, ha a törvény pontosabban fogalmazná meg a
polgári szolgálat teljesítésének lehetséges helyeit. Ezt is az
új polgári szolgálatról szóló törvényben kellene rendezni.
2. Az Alkotmánybíróság megkereste a honvédelmi minisztert az üggyel kapcsolatos álláspontja megismerése
végett.
II. 1. Az Alkotmány irányadó rendelkezése értelmében:
„70/H. § (1) A haza védelme a Magyar Köztársaság
minden állampolgárának kötelessége.
(2) Rendkívüli állapot idején vagy ha arról megelőző
védelmi helyzetben az Országgyűlés a jelenlévő képviselők kétharmadának szavazatával határoz, a Magyar Köztársaság területén lakóhellyel rendelkező, nagykorú magyar állampolgár férfiakat – törvényben meghatározottak
szerint – hadkötelezettség terheli. Akinek lelkiismereti
meggyőződése a katonai szolgálat teljesítésével összeegyeztethetetlen, polgári szolgálatot teljesít.
(3) A Magyar Köztársaság területén lakóhellyel rendelkező, nagykorú magyar állampolgárok számára törvény
polgári védelmi kötelezettséget és rendkívüli állapot idejére honvédelmi munkakötelezettséget írhat elő.
(4) A természetes személyek, a jogi személyek és a jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetek gazdasági és
anyagi szolgáltatás teljesítésére kötelezhetőek.
(5) A honvédelmi kötelezettségről szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.”
2. A Htv. érintett rendelkezései szerint: „A polgári szolgálat teljesítésének engedélyezése
28. § (1) A polgári szolgálat teljesítésének engedélyezése iránti kérelmet a behívóparancs kézbesítését követő
3. munkanapig lehet benyújtani.
(2) A kérelmet a hadkiegészítő parancsnokság vezetőjéhez vagy a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervéhez kell benyújtani. A kérelemhez a jogszabályban meghatározott adatokat tartalmazó formanyomtatványt csatolni kell. Az a hadköteles, akinek a polgári szolgálat teljesítésére irányuló kérelmét elutasították,
újabb kérelmet nem nyújthat be.
(3) A kérelem benyújtása a hadkötelest a megjelenési és
bejelentési kötelezettség teljesítése alól nem mentesíti.
29. § (1) A polgári szolgálat teljesítésére vonatkozó engedély iránti kérelmet a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve bírálja el. A hadkiegészítő parancsnokság az eljárásban ügyfélként vehet részt.
(2) A polgári szolgálat teljesítésére vonatkozó engedély
iránti kérelmet el kell utasítani, ha a körülményekből a lelkiismereti okra való hivatkozás alaptalansága megállapítható.
(3) A (2) bekezdés alkalmazása szempontjából lelkiismereti oknak kell tekinteni minden olyan indokot, amely
összefügg a kérelmező személyiségét meghatározó valamely lényeges vallási, erkölcsi vagy egyéb természetű
meggyőződéssel.
30. § (1) Az a hadköteles, aki polgári szolgálat teljesítésére kapott engedélyt, katonai szolgálatot kérelmére sem
teljesíthet.
(2) A polgári szolgálat időtartama a katonai szolgálat
időtartamával megegyezik.
(3) A polgári szolgálatot a honvédelem érdekében működő szervezetnél, intézménynél kell teljesíteni. Polgári
szolgálat nem teljesíthető a Honvédségnél és a rendvédelmi szerveknél, valamint az e szerveket irányító közigazgatási szerveknél, továbbá a közigazgatási szerv honvédelmi
(rendvédelmi) igazgatási koordinációs, védelmi felkészülési feladatot ellátó szervezeti egységénél. A polgári szolgálatot a határozat kézhezvételét követő 15 napon belül
meg kell kezdeni.
(4) A polgári szolgálatra vonatkozó részletes szabályokat külön törvény határozza meg.”
III. Az indítvány az alábbiak szerint nem megalapozott.
1. A honvédelmi kötelezettség alkotmányi tartalmát az
Alkotmány módosításáról szóló 2004. évi CIV. törvény
(a továbbiakban: Alkmód.tv.) megváltoztatta. Az alkotmánymódosítást megelőzően az Alkotmány 70/H. §
(2) bekezdése általános honvédelemi kötelezettségről rendelkezett, ezen belül nyújtott választási lehetőséget a fegyveres és a fegyver nélküli katonai szolgálat, illetve „a törvényben meghatározott feltételek szerinti” polgári szolgálat között. A kétharmados többséget igénylő honvédelmi
törvény megalkotására vonatkozó felhatalmazást pedig a
70/H. § (3) bekezdése tartalmazta. Az indítványozó által is
megjelölt – már nem hatályos – a polgári szolgálatról szóló
1997. évi XXI. törvény preambulumában (mint felhatalmazó szabályra) az Alkotmány 70/H. § (2) bekezdésére hivatkozott.
Az Alkmód.tv. által meghatározott új alkotmányi szabály a hadkötelezettséget konkrét helyzetekhez: a rendkívüli állapothoz, illetve a megelőző védelmi helyzethez köti (amelyről az Országgyűlés dönt kétharmados többséggel). A hadkötelezettség a Magyar Köztársaság területén
lakóhellyel rendelkező, nagykorú magyar állampolgár férfiakat terheli. Az új alkotmányi szabályozás a polgári szolgálatot illetően akképpen rendelkezik, hogy „[a]kinek lelkiismereti meggyőződése a katonai szolgálat teljesítésével összeegyeztethetetlen, polgári szolgálatot teljesít”
[70/H. § (2) bekezdés utolsó mondat]. A honvédelmi tör
vény megalkotására vonatkozó felhatalmazást jelenleg az
Alkotmány 70/H. § (5) bekezdése tartalmazza. Az Alkotmány új szabályaira tekintettel alkotta meg az Országgyűlés a Htv.-t, amely mind a korábbi honvédelemi törvényt,
mind pedig a polgári szolgálatokra vonatkozó külön törvényt hatályon kívül helyezte. Az Alkotmány 70/H. §-a jelenleg egy felhatalmazást tartalmaz, nevezetesen: a honvédelmi kötelezettségről szóló törvény megalkotására. Az
így megalkotott törvény, azaz a Htv. rendelkezik úgy,
hogy a polgári szolgálat részletes szabályait külön törvény
határozza meg. A törvény megalkotására való utalás tehát
nem az Alkotmányban, hanem a törvényben található.
A polgári szolgálat szabályozására való alkotmányi utalás hiánya ugyanakkor még nem jelenti azt, hogy e tárgyban nem áll fenn Alkotmányból is eredő szabályozási kötelezettség. Az Alkotmánybíróságnak a mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség vizsgálatára irányuló
gyakorlata szerint a jogalkotó szerv jogalkotási kötelezettségét konkrét jogszabályi felhatalmazás hiányában is köteles teljesíteni, ha az alkotmányellenes helyzet – a jogi szabályozás iránti igény – annak következtében állt elő, hogy
az állam jogszabályi úton beavatkozott bizonyos életviszonyokba, és ezáltal az állampolgárok egy csoportját
megfosztotta alkotmányos jogai érvényesítésének a lehetőségétől. [22/1990. (X. 16.) AB határozat, ABH 1990, 83,
86.] Az Alkotmánybíróság akkor is mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapít meg, ha az alapjog érvényesüléséhez szükséges jogszabályi garanciák hiányoznak. [37/1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992,
227, 232.] Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértést nemcsak akkor állapít meg, ha az
adott tárgykörre vonatkozóan semmilyen szabály nincs
[35/1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 204, 205.],
hanem akkor is, ha az adott szabályozási koncepción belül
az Alkotmányból levezethető tartalmú jogszabályi rendelkezés hiányzik. [22/1995. (III. 1.) AB határozat, ABH
1995, 108, 113.; 29/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH
1997, 122, 128.] A szabályozás hiányos tartalmából eredő
alkotmánysértő mulasztás megállapítása esetében is a mulasztás vagy a kifejezett jogszabályi felhatalmazáson
nyugvó, vagy ennek hiányában, a feltétlen jogszabályi rendezést igénylő jogalkotói kötelezettség elmulasztásán kell,
hogy alapuljon. [4/1999. (III. 31.) AB határozat, ABH
1999, 52, 57.]
A polgári szolgálatra vonatkozó szabályozási kötelezettség az Alkotmány 60. §-ában deklarált lelkiismereti
szabadsághoz kötődik. Az Alkotmánybíróságnak azt kellett megvizsgálnia, hogy a polgári szolgálatra vonatkozó
jelenlegi jogi szabályozás tartalmazza-e az Alkotmány
60. §-ában biztosított lelkiismereti szabadság érvényesüléséhez szükséges garanciákat.
A Htv. 6. § (1) bekezdése mintegy az Alkotmány szabályait is megismételve szól a hadkötelezettségről rendkívüli
állapot és megelőző védelmi helyzet esetén. A Htv. 6. §
(3) bekezdése értelmében: „Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően nem hadköteles az a személy, aki e törvény hatálybalépését megelőzően vagy azt követően polgári szol-
gálat teljesítésére kapott engedélyt.” Ez a rendelkezés tehát a polgári szolgálat elláthatóságát érintően fenntartotta
a korábbi szabályozás alapján kiadott engedélyek érvényességét, és a törvény hatálybalépését – 2005. január
1-jét – követően is szól a polgári szolgálat ellátására vonatkozó engedélyezésről. A Htv. „[A] polgári szolgálat teljesítésének engedélyezése” cím alatt – a 28–30. §-okban –
rendelkezik a polgári szolgálat ellátásával kapcsolatos
alapvető kérdésekről. Ennek keretében a Htv. meghatározza a polgári szolgálat iránti kérelem benyújtásának határidejét [28. § (1) bekezdés], a kérelmet benyújtásának helyét, a kérelem elbírálásának szempontjait [28. § (2) bekezdés, 29. § (1)–(2) bekezdés]. A lelkiismereti szabadság
érvényesüléséhez kapcsolódó garanciának is tekinthető a
29. § (3) bekezdés azon szabálya, amelynek értelmében
lelkiismereti oknak kell tekinteni minden olyan indokot,
amely összefügg a kérelmező személyiségét meghatározó
valamely lényeges vallási, erkölcsi vagy egyéb természetű
meggyőződéssel.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint – figyelembe
véve a Htv. bemutatott rendelkezéseit is – nem áll fenn
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség a tekintetben, hogy a polgári szolgálatra vonatkozó külön törvény még nem született meg. Az Alkotmánybíróság szerint a törvényből – a Htv. 30. § (4) bekezdéséből – eredő
(törvénysértő) mulasztás nem éri el az alkotmánysértés
szintjét. [Az Alkotmánybíróság hasonló álláspontot foglalt el a 2/2002. (I. 25.) AB határozatában (ABH 2002, 41,
61.)]. Az Alkotmány 70/H. § (2) bekezdése alapján választható polgári szolgálat teljesítésének alapvető rendelkezéseit a Htv. tartalmazza. A Htv. meghatározza a polgári
szolgálat teljesítésének időtartamát [30. § (2) bekezdés], és
a teljesítés helyét is [30. § (3) bekezdés]. Mindezeket
követően szól a Htv. 30. § (4) bekezdése arról, hogy a polgári szolgálat részletes szabályait külön törvény állapítja
meg.
Az ezen túlmenő részletszabályok hiánya nem akadálya
a polgári szolgálat teljesítésének.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság a Htv. 30. § (4) bekezdése alapján az Alkotmány 70/H. § (2) bekezdését sértő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet
nem állapított meg.
2. Az indítványozó szerint a polgári szolgálat végzésének helyét meghatározó Htv. 30. § (3) bekezdés első mondata túl tág megfogalmazásával és esetleges kiterjesztő értelmezésével sérti az Alkotmány 70/H. § (2) bekezdését.
Az utólagos normakontroll tárgyát képező szabály szerint:
„a polgári szolgálatot a honvédelem érdekében működő
szervezetnél, intézménynél kell teljesíteni”. Az Alkotmány 70/H. §-a a lelkiismereti meggyőződés alapján elutasított katonai szolgálat alternatívájaként nevesíti a polgári
szolgálatot. Az általános honvédelmi kötelezettség – és
ennek részeként a sorkatonai szolgálat – megszüntetésével
a polgári szolgálat teljesítése is csak a rendkívüli helyzetekhez kapcsolódik: a rendkívüli állapot idejéhez, vagy a
megelőző védelmi helyzethez. A Htv. 30. § (3) bekezdése
tehát a háborús körülményeket érinti, ahol a polgári szolgálat ellátásának kötelezettsége is valamilyen módon kapcsolódik a haza védelméhez, amely az Alkotmány 70/H. §
(1) bekezdése alapján minden állampolgár kötelezettsége.
Mindezek mellett figyelembe kell azt is venni, hogy a Htv.
30. § (3) bekezdése nemcsak a vizsgálni kért első mondatból áll. A Htv. 30. § (3) bekezdés további szabályai kimondják, hogy „[p]olgári szolgálat nem teljesíthető a Honvédségnél és a rendvédelmi szerveknél, valamint az e szerveket irányító közigazgatási szerveknél, továbbá a közigazgatási szerv honvédelmi (rendvédelmi) igazgatási koordinációs, védelmi felkészülési feladatot ellátó szervezeti
egységénél.” Az Alkotmánybíróság megítélése szerint
ezek a kizáró szabályok elegendő garanciát teremtenek
arra, hogy a polgári szolgálatot teljesítő személy ne kerülhessen olyan helyzetbe, amelyben lelkiismereti meggyőződésével ellentétes tevékenység végzésére köteles.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság a Htv. 30. §
(3) bekezdés első mondata alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasította.
Budapest, 2009. szeptember 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
74/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 46/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 46/2010. (I. 29.)
OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási kezdeményezésre
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp) oly
módon, hogy az rendelkezzen arról, miszerint felülvizsgálati kérelemnek van helye:
– a fellebbezést hivatalból elutasító;
– a perújítási kérelmet hivatalból elutasító, valamint a perújítási kérelmet elutasító;
– az igazolási kérelmet elutasító;
– a kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet elutasító;
– az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasító;
– az elő ze tes bizonyítás iránti kérelmet elutasító;
– a féllel, a tanúval, a szakértővel, a jogi képviselővel szemben pénzbírságot kiszabó
másodfokú bíróság által hozott jogerős végzése ellen?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételeknek, mivel számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak.
Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes kérdések között különbséget tenni, és részkérdésenként
véleményt nyilvánítani a kezdeményezéséről.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB által az elutasítás indokaként felhozott jogszabályi rendelkezések nem
helytállóak, az OVB jogszabálysértéssel alkalmazta az Nsztv. 10. § c) pontját („Az Országos Választási Bizottság
megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt
követelményeknek.”) Mivel az OVB jogszabállyal nem támasztotta alá a kezdeményezés megtagadását, ezért
a határozat jogszabálysértő. Véleményük szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán egy kérdés szerepel, amely kérdés
érthető, egyértelmű, mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind pedig a „választópolgári megérthetőség” tekintetében.
Mindezek alapján a határozat megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik
az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az egyértelműség
követelményének [Nsztv. 13. § (1) bekezdése], mivel több kérdést foglal magában, így a választópolgároknak nincs
lehetőségük különbséget tenni az egyes kérdések között, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani
a kezdeményezéséről.
Mindezzel egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 46/2010. (I. 29.) OVB
határozatot, az ott megjelölt kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítésének a megtagadását az abban foglalt
indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
4/2019. (III. 1.) IM rendelete az Európai Parlament tagjainak 2019. május 26. napjára kitűzött választása eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346.  § c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Alapvető szabályok 1. § A külképviseleti megfigyelőt, valamint a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban:  Ve.)
245.  § (2)  bekezdése szerinti megfigyelőt, valamint a  Ve. 281.  § (3)  bekezdése szerinti megfigyelőt legkésőbb
2019.  május 16-án 16.00 óráig kell bejelenteni a  Nemzeti Választási Bizottságnál. [Ve. 5.  § (3)  bekezdés, Ve. 245.  §
(3) bekezdés, 281. § (3) bekezdés]
2. § A nemzetközi megfigyelő személyes adatait a nemzetközi megfigyelők nyilvántartásából 2019. augusztus 26-án kell
törölni. [Ve. 4. § (4) bekezdés]
2. A választási bizottságok 3. § A választási bizottság megbízott tagját legkésőbb 2019. május 17-én 16.00 óráig lehet bejelenteni. [Ve. 30.  §
(2) bekezdés]
4. § (1) A  szavazatszámláló bizottságot a  helyi választási iroda vezetője legkésőbb 2019. május 23-án a  póttagok közül
a szükséges számban további tagokkal egészíti ki, ha az átjelentkező választópolgárok vagy a mozgóurnát igénylő
választópolgárok száma azt indokolja. [Ve. 24. § (3) bekezdés]
(2) Amennyiben a  helyi választási iroda a  szavazatszámláló bizottságot a  Ve. 24.  § (3)  bekezdése szerint legalább öt
taggal kiegészítette, az ugyanazon szavazatszámláló bizottságba tagot megbízó jelölő szervezet 2019. május 24-én
16.00 óráig további tagokat bízhat meg a Ve. 28. § (5) bekezdése szerint. [Ve. 28. § (5) bekezdés]
5. § (1) A  szavazatszámláló bizottság, valamint az  egy szavazókörrel rendelkező településen a  helyi választási bizottság
tagjai 2019. május 27-én mentesülnek a  jogszabályban előírt munkavégzési kötelezettség alól. [Ve. 15.  §
(1) bekezdés]
(2) A munkáltató a választási szerv (1) bekezdés szerinti tagját megillető bér és járulékai megtérítését 2019. május 27-től
2019. május 31-én 16.00 óráig igényelheti a helyi választási irodától. [Ve. 15. § (2) bekezdés]
3. A szavazókörök 6. § 2019. május 26-ig nem lehet szavazókör sorszámát megváltoztatni, szavazókörbe sorolt cím besorolását
megváltoztatni, továbbá település megnevezésének, közterület nevének és jellegének, ház számának, épület vagy
lépcsőház jelének megváltozását a címnyilvántartásban átvezetni. [Ve. 79. § (2) bekezdés]
4. A központi névjegyzék 7. § A magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár az Európai Parlament tagjainak 2019. május 26. napjára
kitűzött választásán való részvétele érdekében névjegyzékbe vételét, illetve a  névjegyzékben szereplő adatainak
módosítását 2019. május 2-án 16.00 óráig kérheti. [Ve. 11. § (2) bekezdés, Ve. 84. § (1) bekezdés]
8. § A fogyatékossággal élő választópolgár a  Ve. 88.  § c)  pontja szerinti segítséget 2019. május 17-én 16.00 óráig
igényelheti. [Ve. 167. § (5) bekezdés]
9. § (1) Az Európai Unió más tagállamának állampolgára legkésőbb 2019. május 10-én 16.00 óráig kérheti, hogy központi
névjegyzékbe vétele az Európai Parlament tagjainak választására is kiterjedjen. [Ve. 334. § (1) bekezdés]
(2) Az  Európai Unió más tagállamának az  Európai Parlament tagjainak választására is kiterjedő hatállyal központi
névjegyzékben szereplő állampolgára legkésőbb 2019. május 16-án 16.00 óráig kérheti, hogy központi
névjegyzékbe vétele az Európai Parlament tagjainak választására ne terjedjen ki. [Ve. 334. § (2) bekezdés]
5. A szavazóköri névjegyzék 10. § (1) Azt a választópolgárt, aki legkésőbb 2019. március 20-án a szavazóköri névjegyzékben szerepel, a Nemzeti Választási
Iroda értesítő megküldésével tájékoztatja a szavazóköri névjegyzékbe vételéről. [Ve. 115. § (1) bekezdés]
(2) Az  értesítőt a  választópolgár értesítési címére, ennek hiányában lakcímére 2019. április 5-ig kell megküldeni.
[Ve. 115. § (2) bekezdés]
11. § A helyi választási iroda értesítő átadásával vagy megküldésével tájékoztatja a  szavazóköri névjegyzékbe történt
felvételéről azt a  választópolgárt, aki 2019. március 20-át követően kerül a  település szavazóköri névjegyzékébe.
[Ve. 116. § (1) bekezdés]
12. § (1) A  választópolgár részére – a  Ve. 88.  § a)  pontja szerinti, legkésőbb 2019. március 19-én 16.00 óráig benyújtott
kérelmére – Braille-írással készült értesítőt küld a Nemzeti Választási Iroda. [Ve. 117. § (1) bekezdés]
(2) A  választópolgár részére – a  Ve. 88.  § b)  pontja szerinti, legkésőbb 2019. március 19-én 16.00 óráig benyújtott
kérelmére – könnyített tájékoztatót küld a Nemzeti Választási Iroda. [Ve. 117. § (2) bekezdés]
13. § A szavazóköri névjegyzékkel kapcsolatos kérelmet 2019. március 21-től lehet benyújtani. [Ve. 110. § (2) bekezdés]
14. § A Nemzeti Választási Iroda legkésőbb 2019. május 11-ig értesíti az Európai Unió tagállamainak az európai parlamenti
választás során ezen adatok fogadására illetékes központi szerveit azokról az állampolgáraikról, akik a szavazóköri
névjegyzékében szerepelnek. [Ve. 335. §]
15. § (1) Az átjelentkezésre irányuló kérelemnek legkésőbb 2019. május 22-én 16.00 óráig kell megérkeznie a helyi választási
irodához. [Ve. 250. § (2) bekezdés]
(2) Az átjelentkező választópolgár
a) legkésőbb 2019. május 22-én 16.00 óráig módosíthatja vagy – levélben történő vagy elektronikus azonosítás
nélküli elektronikus benyújtás esetén – visszavonhatja,
b) legkésőbb 2019. május 24-én 16.00 óráig – személyes vagy elektronikus azonosítást követő elektronikus
benyújtás esetén – visszavonhatja
átjelentkezési kérelmét. [Ve. 250. § (5) bekezdés]
16. § A mozgóurna iránti kérelmet
a) a helyi választási irodához
aa) levélben vagy elektronikus azonosítás nélkül elektronikus úton legkésőbb 2019. május 22-én
16.00 óráig,
ab) személyesen vagy elektronikus azonosítással elektronikus úton legkésőbb 2019. május 24-én
16.00 óráig vagy
ac) 2019. május 24-én 16.00 órát követően elektronikus azonosítással elektronikus úton legkésőbb
2019. május 26-án 12 óráig,
b) az illetékes szavazatszámláló bizottsághoz meghatalmazott útján vagy meghatalmazással nem rendelkező
személy általi kézbesítésével 2019. május 26-án, legkésőbb 12.00 óráig
kell benyújtani. [Ve. 103. § (2) bekezdés] 17. § A mozgóurna iránti, 16.  § a)  pont aa)–ab)  alpontja szerinti kérelmet a  helyi választási iroda legkésőbb
2019. május 24-én bírálja el. [Ve. 113. § (2) bekezdés]
18. § (1) A  2019. május 24-én 16.00 óráig bekövetkező változások átvezetését követően a  Nemzeti Választási Iroda
a szavazóköri névjegyzéket és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét lezárja. [Ve. 106. § (1) bekezdés]
(2) A  helyi választási iroda – vagy megbízása alapján a  területi választási iroda – a  lezárt szavazóköri névjegyzéket
és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét legkésőbb 2019. május 25-én kinyomtatja. [Ve. 106.  §
(2) bekezdés]
19. § (1) A  kinyomtatott szavazóköri névjegyzéket és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok kinyomtatott jegyzékét
2019. augusztus 26-án kell megsemmisíteni. [Ve. 109. § (1) bekezdés]
(2) A  szavazóköri névjegyzéknek és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének az  adatait
2019. augusztus 26-án kell törölni. [Ve. 109. § (2) bekezdés]
6. A külképviseleti névjegyzék 20. § (1) A  2019. május 10-ét követő lakcímváltozást a  külképviseleti névjegyzéken nem kell átvezetni. [Ve. 262.  §
(2) bekezdés]
(2) A  külképviseleti névjegyzékbe való felvételre irányuló kérelemnek legkésőbb 2019. május 17-én 16.00 óráig kell
megérkeznie. [Ve. 259. § (2) bekezdés]
(3) A  külképviseleti névjegyzékbe felvett választópolgár legkésőbb 2019. május 17-én 16.00 óráig módosíthatja
a Ve. 259. § (3) bekezdés szerinti adatot. [Ve. 261. § (1) bekezdés]
(4) A  külképviseleti névjegyzékbe felvett választópolgár legkésőbb 2019. május 22-én 16.00 óráig kérheti törlését
a külképviseleti névjegyzékből. [Ve. 261. § (2) bekezdés]
(5) A külképviseleti névjegyzék adatait 2019. augusztus 26-án kell törölni. [Ve. 264. §]
7. A levélben szavazók névjegyzéke 21. § A Nemzeti Választási Iroda a  levélben szavazók névjegyzékébe azt a  magyarországi lakcímmel nem rendelkező
választópolgárt veszi fel, aki a  legkésőbb 2019. május 2-án 16.00 óráig benyújtott kérelme alapján szerepel
a központi névjegyzékben. [Ve. 11. § (2) bekezdés, Ve. 266. §]
22. § A Nemzeti Választási Iroda a  levélben szavazók névjegyzékének azon választópolgárokat tartalmazó részét,
akik a  szavazási levélcsomag személyes átvételét kérték, 2019. május 10-ig hozzáférhetővé teszi, illetve
– a Ve. 263. §-ában foglalt rendelkezés alkalmazásával – továbbítja az illetékes választási iroda részére. [Ve. 267/A. §]
23. § A levélben szavazók névjegyzékéből a Ve. 267. § a) pontja alapján törölni kell azt a választópolgárt, aki legkésőbb
2019. május 19-én magyarországi lakcímet létesített. [Ve. 267. § a) pont]
24. § A levélben szavazók névjegyzékének adatait 2019. augusztus 26-án kell törölni. [Ve. 268. §]
25. § A polgárok személyi és lakcímadatait tartalmazó nyilvántartásban nem szereplő választópolgár csak abban
az  esetben vehető fel a  levélben szavazók névjegyzékébe, ha legkésőbb 2019. május 2-án 16.00 óráig benyújtott
kérelme alapján a lakcíme szerepel a központi névjegyzékben. [Ve. 11. § (2) bekezdés, Ve. 333/A. §]
8. A listaállítás 26. § A Nemzeti Választási Iroda az  igénylését követően haladéktalanul, de legkorábban 2019. április 6-án adja át
az igénylő részére az általa igényelt mennyiségű ajánlóívet. [Ve. 121. § (2) bekezdés]
27. § A listát legkésőbb 2019. április 23-án 16.00 óráig kell bejelenteni. [Ve. 11. § (2) bekezdés, Ve. 338. § (1) bekezdés]
28. § A jelölő szervezet a listát, illetve a listán szereplő jelölt jelölését legkésőbb 2019. április 23-án 16.00 óráig vonhatja
vissza. [Ve. 11. § (2) bekezdés, Ve. 130. § (3) bekezdés]
29. § Az ajánlóíveket az illetékes választási iroda 2019. augusztus 26-án megsemmisíti. [Ve. 128. §]
9. A választási kampány 30. § A választási kampányidőszak 2019. április 6-tól 2019. május 26-án 19.00 óráig tart. [Ve. 139. § (1) bekezdés]
31. § (1) Ha sajtótermék politikai hirdetést kíván közölni, hirdetési szolgáltatásainak árjegyzékét 2019. március 8-án
16.00 óráig juttatja el az Állami Számvevőszékhez. [Ve. 148. § (3) bekezdés]
(2) A  politikai hirdetést közzétevő sajtótermék az  Állami Számvevőszéket 2019. június 11-én 16.00 óráig tájékoztatja
a közzétett politikai hirdetésekről. [Ve. 11. § (2) bekezdés, Ve. 148. § (5) bekezdés]
32. § A Ve. 147/A–147/E.  § szabályozása alá nem tartozó, országosan elérhető lineáris médiaszolgáltatást nyújtó
médiaszolgáltató legkésőbb 2019. április 6-án 16.00 óráig közli a  Nemzeti Választási Bizottsággal, ha biztosítani
kívánja politikai reklám közzétételének lehetőségét. [Ve. 147/F. § (1) bekezdés]
33. § (1) Nem folytatható kampánytevékenység 2019. május 26-án
a) a szavazóhelyiségben, valamint a szavazóhelyiséget magában foglaló épületben,
b) a szavazóhelyiséget magában foglaló épületnek a  szavazóhelyiség megközelítését szolgáló bejáratától
számított 150 méteres távolságon belül közterületen,
c) a b)  pontban meghatározott területen kívül az  e  területen belül tartózkodó választópolgár választói
akaratának befolyásolására alkalmas módon. [Ve. 143. § (1) bekezdés]
 (2) A 2019. május 26-át megelőzően jogszerűen elhelyezett plakát nem valósítja meg az  (1) bekezdés b) és c) pontja
szerinti tilalom sérelmét. [Ve. 143. § (2) bekezdés]
34. § 2019. május 26-án választási gyűlés nem tartható. [Ve. 145. § (2) bekezdés]
35. § 2019. május 26-án politikai reklámot nem lehet közzétenni. [Ve. 147. § (4a) bekezdés]
36. § A közvélemény-kutatást végző személy abba az épületbe, amelyben a szavazóhelyiség van, 2019. május 26-án nem
léphet be. [Ve. 150. §]
37. § A Ve. 153.  §-a szerinti adatszolgáltatás adatait a  Ve. 132.  §-a szerint nyilvántartásba vett és listát állító jelölő
szervezetnek legkésőbb 2019. május 26-án 16.00 óráig kell megsemmisítenie, és az  erről készült jegyzőkönyvet
három napon belül, 2019. május 26-án történő megsemmisítés esetén 2019. május 29-én 16.00 óráig át kell adnia
a Nemzeti Választási Irodának. [Ve. 155. § (2) bekezdés]
38. § A plakátot az, aki elhelyezte, vagy akinek érdekében elhelyezték, 2019. június 25-én 16.00 óráig köteles eltávolítani.
[Ve. 144. § (7) bekezdés]
10. A szavazás előkészítése 39. § A Nemzeti Választási Bizottság a bejelentett listák – annak a listának a kivételével, amelynek nyilvántartásba vételét
jogerősen elutasították – sorrendjének sorsolását 2019. április 23-án, 16.00 óra után végzi el. [Ve. 11. § (2) bekezdés,
Ve. 160. § (2) bekezdés]
40. § (1) Az  a  magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár, aki a  Ve. 92.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerint
2019.  május 2-án 16.00 óráig a  szavazási levélcsomag személyes átvételét kérte, 2019. május 11-től a  Nemzeti
Választási Iroda elnöke által megállapított időben, valamint 2019. május 26-án 6.00 és 19.00 óra között veheti át
a szavazási levélcsomagot a választási irodában az általa megjelölt
a) országgyűlési egyéni választókerületi székhely településen,
b) a miniszter által rendeletben kijelölt egyéb településen vagy
c) a miniszter által rendeletben kijelölt külképviseleten. [Ve. 11. § (2) bekezdés, Ve. 277. § (2) bekezdés]
(2) A Nemzeti Választási Iroda elnöke az (1) bekezdés szerint a szavazási levélcsomag személyes átvételét úgy állapítja
meg, hogy arra 2019. május 11-től munkanapokon legalább 9 és 16 óra között lehetőség legyen. [Ve. 277.  §
(3) bekezdés]
41. § (1) A  helyi választási iroda a  szavazóköri névjegyzéket, a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét,
a  szavazólapokat és a  szavazáshoz szükséges egyéb kellékeket 2019. május 25-én adja át a  szavazatszámláló
bizottság elnökének. [Ve. 164. § (1) bekezdés]
(2) Az iratok és kellékek őrzését 2019. május 26-ig a helyi választási iroda biztosítja. [Ve. 164. § (2) bekezdés]
11. A szavazás 42. § A szavazóhelyiségben szavazni 2019. május 26-án 6.00 órától 19.00 óráig lehet. [Ve. 169. §]
43. § A külképviseleten 2019. május 26-án, helyi idő szerint 6.00 és 19.00 óra között lehet szavazni. Azokon
a külképviseleteken, ahol az időeltolódás a közép-európai időhöz képest –1 vagy –2 óra, a helyi idő szerinti 6.00 óra
és a közép-európai idő szerinti 19.00 óra között lehet szavazni. Az amerikai kontinensen létesített külképviseleteken
2019. május 25-én, helyi idő szerint 6.00 és 19.00 óra között lehet szavazni. [Ve. 269. § (2) bekezdés]
44. § (1) A  levélben szavazók névjegyzékében szereplő, magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár
a szavazatát tartalmazó, a Ve. 278. § (4) bekezdés a) pontja szerinti válaszborítékot
a) a Nemzeti Választási Irodába postai úton juttathatja el úgy, hogy az legkésőbb 2019. május 25-én 24.00 óráig
megérkezzen,
b) 2019. május 11-től a  Nemzeti Választási Iroda elnöke által a  szavazási levélcsomagok személyes átvételére
megállapított időben, valamint a  külképviseleti szavazás ideje alatt eljuttathatja bármely külképviseleti
választási irodába, vagy
ba) személyesen vagy egyéb – meghatalmazással nem rendelkező – személy általi kézbesítésével, vagy
bb) a külképviseletnek címzett külső borítékba helyezve postai szolgáltató útján
eljuttathatja bármely külképviseleti választási irodába, vagy
c) 2019. május 26-án 6.00 órától 19.00 óráig személyesen vagy egyéb – meghatalmazással nem rendelkező –
személy általi kézbesítésével eljuttathatja bármely országgyűlési egyéni választókerületi választási irodába.
[Ve. 279. § (1) bekezdés]
(2) A  levélben szavazók névjegyzékében szereplő, magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár
a  szavazatát tartalmazó, a  Ve. 278.  § (4)  bekezdés b)  pontja szerinti válaszborítékot személyesen vagy egyéb
– meghatalmazással nem rendelkező – személy általi kézbesítésével
a) 2019. május 11-től a  Nemzeti Választási Iroda elnöke által a  szavazási levélcsomagok személyes átvételére
megállapított időben, valamint a  külképviseleti szavazás ideje alatt eljuttathatja bármely külképviseleti
választási irodába, vagy
b) 2019. május 26-án 6.00 órától 19.00 óráig eljuttathatja bármely országgyűlési egyéni választókerületi
választási irodába. [Ve. 279. § (2) bekezdés]
(3) A postai szolgáltató a legkésőbb 2019. május 23-án belföldön felvett vagy átvett, a Ve. 278. § (4) bekezdés a) pontja
szerinti válaszborítékot 2019. május 25-én 24.00 óráig kézbesíti a  Nemzeti Választási Iroda részére. [Ve. 280.  §
(2) bekezdés]
45. § A magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok szavazatát tartalmazó szavazási iratok ellenőrzését
a Nemzeti Választási Iroda legkorábban 2019. május 20-án kezdheti meg. [Ve. 288. § (2) bekezdés]
46. § (1) Az  országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda 2019. május 27-én a  Nemzeti Választási Irodához szállítja
a  Ve. 283.  § (1)  bekezdése szerinti, valamint a  helyi választási irodától átvett szállítóborítékokat. [Ve. 283.  §
(2) bekezdés]
(2) A  külképviseleti választási iroda a  külképviseleten leadott szavazatokat tartalmazó lezárt urnát, valamint
a külképviseleten levélben leadott szavazatokat tartalmazó válaszborítékokat 2019. május 30-án 24.00 óráig szállítja
a Nemzeti Választási Irodához. [Ve. 284. §]
(3) A  Nemzeti Választási Iroda valamennyi urna beérkezését követően, de legkésőbb 2019. május 31-én bontja fel
a külképviseleteken leadott szavazatokat tartalmazó urnákat. [Ve. 285. § (1) bekezdés]
(4) Ha az urna határidőn túl vagy nem a Ve. 273. §-ában meghatározott módon lezárt állapotban érkezik meg a Nemzeti
Választási Irodához, vagy az urnában nem található az ellenőrző lap, az urnát – tartalmával együtt – 2019. augusztus
26-án kell megsemmisíteni. [Ve. 285. § (2) bekezdés]
47. § Nem vehető fel a  szavazóköri névjegyzékbe és nem szavazhat személyesen az  a  választópolgár, aki
2019. május 19-ét követően magyarországi lakcímet létesített, és
a) számára a Nemzeti Választási Iroda a Ve. 277. § (1) bekezdése szerint megküldte a szavazási levélcsomagot,
vagy
b) 2019. május 11-e és 2019. május 19-e közötti bármely napon szerepelt a levélben szavazók névjegyzékében,
és a szavazólap személyes átvételét kérte. [Ve. 341/A. §]
12. Az eredmény megállapítása 48. § A magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok levélben leadott szavazatainak megszámlálását
2019. május 26-án 19.00 órát megelőzően nem lehet megkezdeni. [Ve. 293. § (1) bekezdés]
49. § A külképviseleten leadott szavazatok megszámlálását 2019. május 26-án 19.00 órát megelőzően nem lehet
megkezdeni. [Ve. 342. §]
50. § A szavazóköri jegyzőkönyv egy példánya az  illetékes választási irodában 2019. május 29-én 16.00 óráig tekinthető
meg. [Ve. 204. §]
51. § (1) A szavazólapokat – ha a választás eredményével összefüggő büntetőeljárás nincsen folyamatban – a helyi választási
irodában 2019. augusztus 24-ig kell megőrizni. [Ve. 205. § (1) bekezdés]
(2) A választási iratokat – a jegyzőkönyvek kivételével – 2019. augusztus 26-án kell megsemmisíteni. A jegyzőkönyvek
első példányát a Magyar Nemzeti Levéltárnak 2019. augusztus 24-ét követően kell átadni. [Ve. 205. § (2) bekezdés]
13. Záró rendelkezések 52. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1624/2013. (IX. 5.) Korm. határozata a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó képzési program előkészítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy „A közfoglalkoztatást kiegészítő képzési program” (a továbbiakban: program) részben uniós,
részben központi költségvetési források terhére valósuljon meg,
 2. egyetért azzal, hogy a programban résztvevők részére a képzés ideje alatt fizetendő juttatás összegét a napi hatórás
közfoglalkoztatási bért alapul véve kerüljön megállapításra,
 3. a program előkészítése érdekében felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyen javaslatot a program megvalósításához szükséges költségvetési
forrás biztosításának módjára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve intézkedjen
a Társadalmi Megújulás Operatív Program keretében (a továbbiakban: TÁMOP) a többletkötelezettség-vállalás
keretének meghatározása és felhasználhatósága érdekében, valamint tegye meg a  szükséges lépéseket
a program uniós finanszírozással történő megvalósításának előkészítéséhez,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
c) a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  program képzési elemének finanszírozása érdekében
intézkedjen a  TÁMOP 2011–2013. évekre szóló akcióterve 2. prioritása módosításának előkészítéséről és
terjessze azt a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság elé.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2013. (VIII. 23.) KüM közleménye a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Szolnok-Nagykereki (H) és Santaul Mare (Nagyszántó)-Cluj Napoca (Kolozsvár) (RO) közötti autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 135/2011. (VII. 19.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 135/2011. (VII. 19.) Korm. rendelettel a  Magyar Közlöny 2011. július 19-i, 85. számában kihirdetett, a  Magyar
Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a  Szolnok-Nagykereki (H) és Santaul Mare (Nagyszántó)-Cluj
Napoca (Kolozsvár) (RO) közötti autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló Megállapodás 7. Cikk (3) bekezdése az alábbiak
szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Megállapodás annak a későbbi, diplomáciai úton kapott értesítésnek a kézhezvételétől számított harmincadik (30.)
napon lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek tájékoztatják egymást, hogy a belső jogszabályaik által a Megállapodás
hatálybalépéséhez meghatározott eljárás befejeződött.”
A Román Fél jegyzéke kézhezvételének napja: 2012. augusztus 28.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2012. szeptember 27.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  135/2011. (VII. 19.) Korm. rendelet 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom,
hogy a  Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között Szolnok-Nagykereki (H) és Santaul Mare
(Nagyszántó)-Cluj Napoca (Kolozsvár) (RO) közötti autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről
szóló 135/2011. (VII. 19.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2012. szeptember 27-én, azaz kettőezer-tizenkettő szeptember
huszonhetedikén hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter