text:
312/2014. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az országos és a  budapesti kis- és középvállalkozások, ezen belül a  kézművesek és a  szolgáltató kisiparosok
érdekében végzett áldozatos szakmai és közéleti tevékenysége elismeréseként
Borka Gyula egyéni vállalkozó, lakatosmester részére,
a növény- és talajvédelmi szakigazgatás területén végzett három évtizedes kiemelkedő munkája, valamint
a  termésnövelő anyagok hazai engedélyezési rendszerének kialakítása és működtetése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Botosné Olasz Zsuzsanna, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Növény-, Talaj- és Agrárkörnyezet-védelmi
Igazgatóságának engedélyezési mérnökszakértője részére,
több évtizedes, kimagasló precizitással és elhivatottsággal végzett munkája elismeréseként
Bozsikné Major Magdolna, Szolnok Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának munkatársa részére,
kimagasló színvonalú operaénekesi munkája elismeréseként
Cser Krisztián operaénekes részére,
Magyarországon és külföldön egyaránt elismert, autentikus néptáncművészi, valamint kimagasló
néptáncpedagógusi tevékenysége elismeréseként
Deffend Irén táncos, néptáncpedagógus, a Honvéd Táncszínház tagja részére,
kiváló intézményvezetői és pedagógiai munkája elismeréseként
Hamar Mária, a Semmelweis Ignác Humán Szakképző Iskola igazgatója részére,
több évtizedes lelkiismeretes, kitartó és magas színvonalú táncosi, táncpedagógusi és koreográfusi pályája
elismeréseként
Holb Ibolya táncpedagógus, koreográfus, táncos részére,
az oktatás, a kutatás és az oktatásszervezés területén végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
dr. Juhász László, a  Debreceni Egyetem Természettudományi és Technológiai Kar Kémiai Intézete Szerves Kémiai
Tanszékének egyetemi adjunktusa részére,
több mint két évtizedes kimagasló színvonalú szakmai tevékenysége elismeréseként
Kiss Adél, a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Gazdasági Igazgatósága Közgazdasági Osztályának vezetője részére,
a régmúlt kulturális értékeinek feltárása és megőrzése terén végzett tevékenysége, oktatói munkája, valamint
Szolnok város közösségi életében betöltött meghatározó szerepe elismeréseként
Kovách Antal, nyugalmazott magyar–történelem–rajz szakos pedagógus részére,
kiemelkedő szakmai és vezetői teljesítménye, valamint elkötelezett és példamutató köztisztviselői magatartása és
szorgalma elismeréseként
dr. László Boglárka, az Alapvető Jogok Biztosa Hivatalának főosztályvezető-helyettese részére,
több évtizedes példaértékű szakmai életútja, oktatói és tudományos tevékenysége elismeréseként
dr. Legoza József, a  Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Népegészségügyi Szakigazgatási Szervének
(Sugáregészségügyi Decentrum) osztályvezető tisztiorvosa részére,
az energiahatékonyság növelése, valamint a  megújuló energiahordozók felhasználásának bővítése és
a  távhő-szektor műszaki, engedélyezési kérdéseinek területén végzett lelkiismeretes és színvonalas szakmai
munkája elismeréseként
Medgyes Mihály, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal osztályvezetője részére,
kimagasló színvonalú operaénekesi munkája elismeréseként
Mester Viktória operaénekes részére,
következetes, a  kollégium nevelési-oktatási tevékenységét korszerűsítő, értékőrző és -megújító intézményvezetői
munkája elismeréseként
Nagy Tamás, a Kisfaludy Károly Középiskolai Kollégium intézményvezetője részére,
a táncművész-utánpótlás és -képzés érdekében végzett áldozatos munkája elismeréseként
Orvosné Barna Mónika, a Magyar Táncművészeti Főiskola főiskolai docense részére,
közel öt évtizeden át folytatott magas színvonalú előadóművészi tevékenysége elismeréseként
id. Ökrös Tibor nagybőgős, előadóművész részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékének ápolása érdekében végzett fáradhatatlan tevékenysége
elismeréseként
Pocsai János, az 56-os Szövetség Borsod-Abaúj-Zemplén megyei szervezetének elnöke részére,
a belügyi tárcához tartozó szervezetek képzéseinek magas színvonalú pedagógiai és módszertani végrehajtása,
valamint a rendészeti szakképzés és felnőttképzés megújítása terén nyújtott kimagasló teljesítménye elismeréseként
Sárosi Béla, a  Belügyminisztérium Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatósága Vezetőképzési
Igazgatóságának főelőadója, szenior trénere részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékének ápolása érdekében végzett fáradhatatlan tevékenysége
elismeréseként
Sipos István, az 56-os Szövetség Budapest XI. kerületi szervezetének elnöke részére,
az élelmiszeranalitika területén végzett több mint négy évtizedes kiemelkedő munkája, valamint a  hazai
élelmiszervizsgáló hatóságok fejlesztése érdekében folytatott tevékenysége elismeréseként
dr. Siska Elemér, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Borászati és Alkoholos Italok Igazgatóságának
nyugalmazott igazgatóhelyettese részére,
több mint két évtizedes szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Szeri István, a Tisza Volán Zrt. tanácsadója részére,
a családi gazdaságok fejlesztését szolgáló kiemelkedő társadalmi munkája, valamint a  vidék hagyományainak
megőrzése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Szőllősi Kálmán, a Túrkevei Gazdakör elnöke részére,
a népi éneklés újjáélesztése és közkinccsé tétele érdekében végzett művészi tevékenysége, valamint a  Vasi
Népdalstúdió vezetőjeként a népzene szeretetének átörökítését szolgáló munkája elismeréseként
Tanai Erzsébet népdalénekes, a Gencsapáti Művelődési Ház és Községi-Iskolai Könyvtár könyvtárosa részére,
kimagasló színvonalú szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Tóthné Kiss Erzsébet, a Debreceni Egyetem Agrártudományi Központjának hivatalvezetője részére,
Magyarország fenntartható vadgazdálkodásáért végzett négy évtizedes munkája elismeréseként
Török Henrik nyugalmazott vadgazdálkodási szakmérnök részére,
a másfél évtizede kiválóan működő szarvasmarha-tenyésztő és tejfeldolgozó családi vállalkozásával elért
eredményei, valamint munkahelyteremtő tevékenysége elismeréseként
Varga Gyula családi gazdálkodó részére,
a Belügyminisztérium állományában több mint két évtizeden át végzett kimagasló szakmai tevékenysége
elismeréseként
Woller János, a  Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet Szakértői Főosztálya Genetikai Szakértői Osztályának vezetője
részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a rendőrség állományában végzett több mint két évtizedes kimagasló szakmai tevékenysége elismeréseként
Karkusz Csaba rendőr főtörzszászlós, a  Heves Megyei Rendőr-főkapitányság Egri Rendőrkapitányság
Közlekedésrendészeti Osztályának helyszínelője és balesetvizsgálója részére,
a közrendvédelmi területen több mint két évtizeden át végzett kimagasló szakmai tevékenysége elismeréseként
Kovács Csaba rendőr főtörzszászlós, a  Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányság Salgótarjáni Rendőrkapitányság
Közrendvédelmi és Határrendészeti Osztálya Körzeti Megbízotti Alosztályának csoportvezetője részére,
a katasztrófavédelem terén végzett több évtizedes kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Ossó János tűzoltó alezredes, a  Bács-Kiskun Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Bajai Katasztrófavédelmi
Kirendeltségének vezetője részére,
a büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett közel négy évtizedes kiemelkedő munkája, példamutató
szolgálatteljesítése elismeréseként
Pálfiné Nagy Ilona Zsuzsanna büntetés-végrehajtási zászlós, a  Szegedi Fegyház és Börtön szociális segédelőadója
részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata; három évtizedes, hivatása iránti példás elkötelezettséggel végzett magyar- és idegennyelv-tanári munkája
elismeréseként
Csákváriné Veréb Valéria, az egri Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium és Kollégium tanára részére,
a hazai közúthálózat gazdaságos és eredményes működtetése, valamint az  európai uniós forrásból finanszírozott
Regionális Operatív Programok pénzügyi elszámolása területén végzett kimagasló szakmai tevékenysége
elismeréseként
Freisingerné Báznai Ildikó, a Magyar Közút Nonprofit Zrt. számviteli osztályvezetője részére,
a Budapest Táncegyüttes, majd a  Honvéd Táncszínház társulatának tagjaként folytatott kiemelkedő táncosi,
szólótáncosi pályája elismeréseként
Hajdú Flórián táncos, szólista részére,
elkötelezett és odaadó művészi munkája elismeréseként
Látó Richárd, a Kecskeméti Katona József Színház zenei asszisztense részére,
kimagasló közéleti tevékenysége, a  keresztény-nemzeti szellemiség és a  történelmi hagyományok ápolása terén
kifejtett tevékenysége elismeréseként
Léránt Károly Lajos, a Zalai Polgári Körök Egyesületének vezetőségi tagja részére,
a földügyi igazgatásban hosszú évek óta végzett kiemelkedően eredményes munkája elismeréseként
Lesch Norbert, a Veszprém Megyei Kormányhivatal Tapolcai Járási Hivatal Járási Földhivatalának vezetője részére,
több évtizedes kiemelkedő munkája és példaértékű életútja elismeréseként
Nagy Ferenc, a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központjának gépjárművezetője részére,
Zalaegerszeg város kulturális és közösségi életét gazdagító, több évtizedes áldozatos munkája és példamutató
emberi magatartása elismeréseként
Paál István, a Zalai Magyar Nemzeti Szövetség és a Rákóczi Szövetség Zalaegerszegi Szervezetének elnöke részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc során tanúsított példamutató helytállása elismeréseként
Pintér Ferenc, az 56-os Szövetség tagja részére,
kimagasló színvonalú operaénekesi munkája elismeréseként
Rácz Rita, a Magyar Állami Operaház operaénekese részére,
az adóügyi szakterületen végzett kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
Sike Olga, a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Hivatala Ügyfélkapcsolati és Tájékoztatási Főosztályának
főosztályvezető-helyettese részére,
kimagasló színvonalú, példamutató szakmai munkája elismeréseként
Sziberné Fehér Éva, a Kaposvári Általános Iskolai és Egészségügyi Gondnokság gazdasági vezetője részére,
több évtizedes lelkiismeretes oktatói munkája, a  karéneklésben, az  ének-zene kultúra és az  egyházi zenei
hagyományok ápolásában végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Takács Andrásné ének-zene tanár, karvezető részére,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál és jogelőd szervezeteinél végzett több mint két évtizedes munkája, valamint
a  közérdekű bejelentések kivizsgálása területén végzett eredményes szakmai és vezetői tevékenysége
elismeréseként
Tímár Edit Ildikó, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Hivatala Panaszirodájának főosztályvezetője részére,
kimagasló szakmai teljesítménye, tanári munkája és edzői eredményei elismeréseként
Tóth Gyula pedagógus, mesteredző részére,
példamutató karitatív tevékenysége elismeréseként
Vida Zoltánné, a Nagyatádi Karitász Csoport alapító tagja részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékének ápolása érdekében végzett fáradhatatlan tevékenysége
elismeréseként
Weldin József, az 56-os Szövetség Esztergom városi elnöke részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a katasztrófavédelem terén végzett magas színvonalú munkája, elhivatottsága és példaértékű szolgálatellátása
elismeréseként
Seres Attila tűzoltó törzszászlós, a  Komárom-Esztergom Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Esztergomi
Katasztrófavédelmi Kirendeltsége Esztergomi Hivatásos Tűzoltóparancsnokságának munkatársa részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. augusztus 10.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
128/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 1-jén aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy hazánkban minden ember egyenlő, ezért
minden magyar állampolgárnak pontosan ugyanakkora állami tulajdonú termőföld jár tartós bérletbe, mint amekkorát
a felcsúti polgármester kapott, ezért a Föld összes országának összes termőterületét meg kell hódítani, de mivel a kitűzött
cél elérése érdekében ez is kicsi ezért több a Földhöz hasonló lakható bolygót is meg kell hódítani?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a
választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Eredményes népszavazás esetén az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket
meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye
alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e
jogalkotási kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés hosszúsága és bonyolult
megfogalmazása miatt a választópolgárok számára nehezen érthető, továbbá a kezdeményezésben használt
fogalmazás többszörösen összetett és olyan szövevényes, amely kizárja, hogy az akár a választópolgárok, akár a
jogalkotó számára egyértelműen értelmezhető legyen.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem hitelesíthető továbbá a népszavazásra feltenni kívánt
kérdés azért sem, mert az abban szereplő „ezért a Föld összes országának összes termőterületét meg kell hódítani,
de mivel a kitűzött cél elérése érdekében ez is kicsi ezért több a Földhöz hasonló lakható bolygót is meg kell
hódítani” mondatrész egyértelműen lehetetlen célra irányul.
Az Országos Választási Bizottság szerint továbbá az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés tulajdonképpen
arra irányul, hogy beadványozó saját véleménye törvényben kerüljön rögzítésre. Nem állapítható meg azonban
belőle, hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően a jogalkotó – a beadványozó véleményének
rögzítésén túl – milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI.  törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
167/2012. (VII. 20.) Korm. rendelete a Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontok Konzorciumának nemzetközi szervezetként történő létrehozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontok Konzorciumának
nemzetközi szervezetként történő létrehozásáról 2011. szeptember 13-án aláírt Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Megállapodás a Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontok Konzorciumának nemzetközi
szervezetként történő létrehozása tárgyában
minthogy 1971-ben létrejött a Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatási Tanácsadó Csoport (a továbbiakban: CGIAR) mint
állami és a magánszektorhoz tartozó, Déli és Északi intézmények olyan informális hálózata, amely elkötelezett a
nemzetközi mezőgazdasági kutatás mozgósítása iránt a fejlődő országok mezőgazdasága fejlesztésének támogatása
céljából;
minthogy a nemzetközi mezőgazdasági kutatás döntő fontosságú azon kihívások leküzdéséhez, amelyeket az éhezés,
az alultápláltság és a szegénység jelent az éghajlatváltozás időszakában. minthogy a CGIAR 2008-ban elfogadott új
jövőképe: „A szegénység és az éhezés enyhítése, az emberek egészségének és táplálkozásának javítása és az
ökoszisztéma rugalmasságának fokozása magas színvonalú nemzetközi mezőgazdasági kutatás, partneri
együttműködés és irányítás révén”;
minthogy a CGIAR nagyszabású szervezeti reformokról is döntött, amelyeknek célja az aktív szerepvállalás és az
érdekeltek széles körével, köztük nemzeti mezőgazdasági kutató rendszerekkel, egyetemekkel, nem kormányzati
szervezetekkel és a magánszektor képviselőivel való partneri együttműködés elősegítése, a kutatások
hatékonyságának és eredményességének optimalizálása, a kapacitás és az országok tulajdonának megerősítése,
valamint a CGIAR kutatásainak teljes körű hasznosítása a fejlesztési hatások elérése érdekében;
minthogy jelenleg a CGIAR egy globális, fejlesztési célú kutatási partneri együttműködést testesít meg a CGIAR
finanszírozói, a Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontok Konzorciuma és más partnerek részvételével, amelyek
együttesen munkálkodnak egy közös stratégia megvalósításán;
minthogy a reform részeként a CGIAR által támogatott tizenöt nemzetközi mezőgazdasági kutatóközpont3 2010.
április 29-én létrehozta a Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontok Konzorciumát mint szerződéses
vegyesvállalatot annak nemzetközi szervezetként történő hivatalos megalapításáig;
minthogy a jelen megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) részesei (a továbbiakban: Felek) most saját jogi
személyiséggel rendelkező nemzetközi szervezetként létre kívánják hozni a Nemzetközi Mezőgazdasági
Kutatóközpontok Konzorciumát, az alábbiakban ismertetett feltételek szerint;
EZÉRT EZENNEL a Felek az alábbiakban állapodnak meg:
1. cikk – A Konzorcium nemzetközi szervezetként történő létrehozása
(1) Ezennel létrejön a Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontok Konzorciuma (a továbbiakban: Konzorcium) mint
teljes körű nemzetközi jogi személyiséggel rendelkező független nemzetközi szervezet, amely birtokában van a
feladat- és hatáskörének gyakorlásához és rendeltetésének teljesítéséhez szükséges jogképességnek, különösen
beleértve – és az előzőekben említettek általános érvényességének csorbítása nélkül – az alábbiakra vonatkozó
jogosultságokat:
a) egyezmények, megállapodások és szerződések kötése;
b) ingó és ingatlan vagyontárgyak megszerzése és elidegenítése, valamint
c) jogi eljárások kezdeményezése és ilyen eljárásokban azok alanyaként való részvétel.
(2) A Konzorcium jogutódja a Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontok Konzorciumának, amelyet tizenöt
nemzetközi mezőgazdasági kutatóközpont a 2010. április 29-én kelt megállapodás értelmében szerződéses
vegyesvállalatként hozott létre.
2. cikk – A Konzorcium célja és tevékenysége
(1) A Konzorcium arra hivatott, hogy ellássa a CGIAR rendszer irányítását, és közös stratégia jegyében összehangolja a
tagközpontok és a többi partner tevékenységét annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a CGIAR elé felvázolt
jövőkép megvalósításához való egyéni és együttes hozzájárulásuk fokozását.
(2) A Konzorcium a célkitűzéseinek teljesítéséhez szükséges tevékenységeket fejti ki.
3. cikk – A Konzorcium belső szabályai
A Konzorcium a csatolt alapszabályban (és annak függelékeiben) (a továbbiakban: Alapszabály) rögzített szabályok
szerint működik. Az Alapszabály hatálya semmiképpen nem terjed ki arra, hogy a Felekre nézve kötelezettségeket
teremtsen vagy ilyeneket rójon rájuk.
4. cikk – A végrehajtás általános vállalása
(1) A Felek minden szükséges intézkedést megtesznek a Konzorcium rendeltetéseként meghatározott célok elérésének
és a Konzorcium szervei által hozott döntésekből eredő kötelezettségek teljesítésének elősegítése érdekében.
(2) A jelen Megállapodásban foglaltak semmilyen tekintetben nem teremtenek pénzügyi kötelezettségeket a Felekre
nézve, illetve ilyeneket nem rónak rájuk. 5. cikk – Jogok, kiváltságok és mentességek
(1) A Konzorciumnak, személyzete tagjainak és hivatalos látogatóinak a befogadó ország területén megadott jogokat,
kiváltságokat és mentességeket a Konzorcium és a befogadó ország között megkötendő székhely-megállapodásban
kell pontosan rögzíteni.
(2) Az előző bekezdésben említett jogokat, kiváltságokat és mentességeket azért kell biztosítani, hogy minden
körülmények között garantálható legyen a Konzorcium akadálytalan működése és azon személyek függetlensége,
akiket a szóban forgó jogok, kiváltságok és mentességek megilletnek.
3 A CGIAR által támogatott tizenöt nemzetközi mezőgazdasági kutatóközpont: Africa Rice Center [Afrikai Rizsközpont] (WARDA); Bioversity International
(IPGRI); Centro Internacional de Agricultura Tropical (CIAT); Center for International Forestry Research [Nemzetközi Erdészeti Kutatóközpont] (CIFOR);
Centro Internacional de Mejoramiento de Maiz y Trigo (CIMMYT); Centro Internacional de la Papa (CIP); International Center for Agricultural Research in
the Dry Areas [Száraz Területek Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontja] (ICARDA); International Crops Research Institute for the Semi-Arid Tropics
[Félsivatagi Trópusi Területek Nemzetközi Terménykutató Intézete] (ICRISAT); International Food Policy Research Institute [Nemzetközi
Élelmezéspolitikai Kutatóintézet] (IFPRI); International Institute of Tropical Agriculture [Nemzetközi Trópusi Mezőgazdasági Intézet] (IITA); International
Livestock Research Institute [Nemzetközi Állatállomány-kutató Intézet] (ILRI); International Rice Research Institute [Nemzetközi Rizskutató Intézet] (IRRI);
International Water Management Institute [Nemzetközi Vízgazdálkodási Intézet] (IWMI); World Agroforestry Centre [Mezőgazdasági Erdészeti
Világközpont] (ICRAF); Worldfish [HALÁSZATI Világközpont] (ICLARM)
6. cikk – A Konzorcium megszüntetése és felszámolása
A Konzorcium feloszlatására vonatkozó bármely döntés meghozatala előtt a Konzorcium Igazgatóságának
konzultálnia kell a Felekkel.
7. cikk – A jelen Megállapodás részesévé válás
(1) Mindazok az államok a jelen Megállapodás részeseivé válhatnak, amelyek tagjai az Egyesült Nemzetek Szervezetének,
annak valamely szakosított szervének, illetve a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek.
(2) Az előző bekezdésben említett államok az alábbiak szerint válhatnak a jelen Megállapodás részeseivé:
a) a jelen Megállapodás ratifikáció, elfogadás vagy jóváhagyás kikötése nélküli aláírásával, vagy
b) a jelen Megállapodás ratifikáció, elfogadás vagy jóváhagyás kikötése mellett történő aláírásával és annak későbbi
ratifikálásával, elfogadásával vagy jóváhagyásával, vagy
c) a jelen Megállapodás hatálybalépését követően csatlakozási okirat letétbe helyezésével.
(3) A jelen Megállapodás 2011. szeptember 13-ától áll aláírásra készen.
8. cikk – A jelen Megállapodás hatálybalépése
A jelen Megállapodás akkor lép hatályba, amikor bármely két állam a fenti 7. cikk (2) (a) és (b) bekezdésében leírt
módon annak részesévé válik. A jelen Megállapodás a később részesévé váló egyes államokra vonatkozóan azon a
napon lép hatályba, amelyen a szóban forgó állam a Letéteményesnél letétbe helyezi a csatlakozási okiratot.
9. cikk – Módosítások
(1) A jelen Megállapodást érintő módosítások
a) A jelen Megállapodásra vonatkozóan (az Alapszabály kivételével) bármelyik Fél javasolhat módosításokat.
A módosító javaslatokat a Letéteményes részére kell megküldeni, aki azokat a lehető legrövidebb időn belül
valamennyi Félhez eljuttatja.
b) Az ilyen módosítások az azokat elfogadó Felekre nézve akkor lépnek hatályba, amikor a kérdéses módosítások
ratifikálására, elfogadására illetve jóváhagyására vonatkozó okiratot a Felek kétharmada a 7. cikk (2) bekezdés
c) pontjában rögzített eljárás szerint letétbe helyezte. Azokra a Felekre nézve, amelyek a módosításokat később
ratifikálják, fogadják el vagy hagyják jóvá, a módosítások akkor lépnek hatályba, amikor a szóban forgó Felek
a ratifikálásra, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó okiratukat letétbe helyezik. Azokra a Felekre nézve,
amelyek a módosításokat nem ratifikálják, nem fogadják el vagy nem hagyják jóvá, ezek a módosítások nem
kötelezőek.
(2) Az Alapszabályt érintő módosítások
a) Az Alapszabályt érintő módosítások esetében az Alapszabály 22. cikkében foglaltak szerint kell eljárni, és ezekről a
módosításokról a (az alanti 12. cikkben meghatározott) Letéteményesnek valamennyi Felet értesítenie kell.
b) Az Alapszabály szóban forgó módosításainak hatálya semmiképpen nem terjed ki arra, hogy a Felekre nézve
kötelezettségeket teremtsen vagy ilyeneket rójon rájuk. 10. cikk – Kilépés
A Felek bármelyike a Letéteményeshez eljuttatott írásos okirat útján léphet ki a jelen Megállapodásból. A kilépés azon
naptól számított három hónap múlva válik érvényessé, amelyen a Letéteményes az arról szóló okiratot megkapta.
11. cikk – A vitás kérdések rendezése
(1) A jelen Megállapodás értelmezése vagy alkalmazása kapcsán felmerülő bármely vitás kérdést a Felek közötti
tárgyalással vagy konzultációval kell rendezni.
(2) A Konzorcium Igazgatósága az ilyen vitás ügyek békés rendezéséhez felajánlhatja jószolgálati közreműködését.
12. cikk – Letéteményes
A jelen Megállapodás letéteményese (a továbbiakban: Letéteményes) a Francia Köztársaság kormánya.
13. cikk – Hiteles szöveg
(1) A jelen Megállapodást egy példányban kell aláírni, angol és francia nyelven – mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
(2) A jelen Megállapodásról más nyelvű hivatalos fordítások az érdekelt kormányokkal való konzultáció után készíthetők.
Az ilyen hivatalos fordítások nem tekinthetők hiteleseknek. Melléklet
A Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontok Konzorciumának Alapszabálya 1. cikk Jogállás
(1) A Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontok Konzorciuma ezennel a nemzetközi jog alapján mint teljes körű
nemzetközi jogi személyiséggel rendelkező független nemzetközi szervezet jön létre, amely birtokában van a feladatés hatáskörének gyakorlásához és rendeltetésének teljesítéséhez szükséges jogképességnek, különösen beleértve
– és az előzőekben említettek általános érvényességének csorbítása nélkül – az alábbiakra vonatkozó jogosultságokat:
a) egyezmények, megállapodások és szerződések kötése;
b) ingó és ingatlan vagyontárgyak megszerzése és elidegenítése, valamint
c) jogi eljárások kezdeményezése és ilyen eljárásokban azok alanyaként való részvétel.
(2) A Konzorcium jogutódja a Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontok Konzorciumának, amely a Konzorciumot
létesítő, 2010. április 29-én hatályba lépett megállapodás értelmében szerződéses vegyesvállalatként jött létre.
2. cikk Meghatározások
A jelen Alapszabályban előforduló kifejezések jelentése, hacsak a szövegösszefüggés eltérő értelmezést nem tesz
szükségessé:
Igazodás: – a Stratégia és Eredménykeret vonatkozásában – a Stratégia és Eredménykeret szerinti, azzal összhangban
lévő illetve mindenképpen annak célkitűzéseit támogató fogalom;
A CGIAR által támogatott Központok Szövetsége: a Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatási Tanácsadó Csoport által
támogatott 15 nemzetközi mezőgazdasági kutatóközpont társulása, amint az a Konzorciumnak a jelen
Megállapodással történt létrehozását megelőzően létezett;
Igazgatóság: – a Konzorcium Igazgatósága;
Kuratórium: – valamely tagközpont kuratóriuma, amelynek hatáskörét és jogosítványait a kérdéses tagközpont
alapszabálya rögzíti;
CEO vagy vezérigazgató: – a Konzorcium első számú vezetője;
CGIAR: – Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatási Tanácsadó Csoport, a CGIAR módosítási eljárása szerint módosítva;
CGIAR-rendszer: – adományozók, egyéb érdekeltek és a CGIAR nemzetközi mezőgazdasági kutatóközpontjai alkotta
globális hálózat, beleértve az összes kormányzati és tanácsadó testületet;
CGIAR-alap vagy Alap: – az a több adományozótól származó alap, amely a Konzorcium pénzügyi igényeinek
kielégítéséhez szükséges stratégiai finanszírozási forrásként szolgál;
Elnök: – a Konzorcium Igazgatóságának elnöke;
Konzorcium: – a Nemzetközi Mezőgazdasági Kutatóközpontok Konzorciuma, amely a jelen Alapszabály 1. cikke
értelmében jött létre;
CGIAR kutatási programok: – a Stratégia és Eredménykeret összehangolt végrehajtását szolgáló kutatási vagy egyéb
programok;
Az Alap Tanácsa: – a CGIAR-alap döntéshozó testülete, amely az Alap adományozóinak nevében tevékenykedik;
Finanszírozók Fóruma: – a CGIAR adományozók szélesebb köre, amely a Stratégiát és Eredménykeretet jóváhagyja;
Az Alap Irodája: – az Alap Tanácsának, a Finanszírozók Fórumának és azok elnökeinek támogató egysége;
Tagközpontok: – a Konzorcium tagközpontjai;
Jelölőbizottság: – a Konzorcium Igazgatóságának bizottsága, amely a Konzorcium Igazgatóságának megbízása és
felhatalmazása alapján tanácsokkal látja el az Igazgatóságot igazgatósági tagságra pályázók jelölését illetően;
Partnerek: – a Konzorciumon, a Tagközpontokon, az Alapon, az adományozókon, a Vagyonkezelőn és azok kapcsolt
vállalkozásain kívüli Felek, akikkel/amelyekkel a Konzorcium és a Tagközpontok közös céljaik elérése érdekében
együttműködnek;
Teljesítési megállapodások: – a CGIAR kutatási programokra vonatkozó, kötelező érvényű megállapodások, amelyek a
Konzorcium és az Alap Tanácsa között, a Konzorcium és a CGIAR kutatási programokat vezető Tagközpontok („Vezető
Tagközpontok”) között, valamint a Vezető Tagközpontok és más résztvevő Tagközpontok és Partnerek között jönnek
létre, és amelyek a kölcsönös kötelezettségeket, elvárásokat és feltételeket határozzák meg;
Felkutató és Kiválasztó Bizottság: – a Szövetséget támogató felkutató és kiválasztó bizottság, ahogyan az a
Konzorciumnak a jelen Megállapodással történt létrehozását megelőzően létezett;
Stratégia és Eredménykeret: – a CGIAR Stratégiája és az a keret, amely annak mérhető fejlesztési célértékekké alakítására
szolgál;
Vagyonkezelő: – a Világbank, amely vagyonkezelőként tevékenykedik a CGIAR-alap fenntartása és a Konzorcium
pénzügyi eszközökkel történő ellátása kapcsán.
3. cikk A Konzorcium tagsága
(1) A Tagközpontok jogilag független testületek, amelyeknek a Konzorciummal való viszonya a 15. cikkben ismertetett
jogokkal és kötelezettségekkel jár.
(2) Az alapító Tagközpontok azok a CGIAR által támogatott központok, amelyek a Konzorciumot létrehozó, 2010. április
29-én hatályba lépett megállapodás részesei.
(3) A Tagközpontok az Igazgatóság jelölése alapján, a Tagközpontok háromnegyedes szavazattöbbségével új
tagközpontokat vehetnek fel, feltéve, hogy
a) azok eleget tesznek az Igazgatóság által meghatározott általános felvételi ismérveknek, és
b) a szóban forgó új tagok mindegyike hivatalosan, írásban önmagára nézve kötelezőnek fogadja el a jelen
Alapszabály rendelkezéseit.
(4) Valamely Tagközpont az Igazgatóság elnökéhez legalább hat hónappal előbb eljuttatott, ilyen tartalmú írásbeli
felmondással szüntetheti meg tagságát.
(5) Az igazgatósági tagok a 18. cikk rendelkezései szerint háromnegyedes szavazattöbbséggel megvonhatják valamely
meglévő Tagközponttól a Konzorcium tagságát.
(6) Az Igazgatóságnak a (3) bekezdés szerinti jelölés megtétele, illetve a tagságnak a fenti (5) bekezdés szerinti
megvonására vonatkozó döntés meghozatala előtt konzultálnia kell az Alap Tanácsával.
(7) Valamely Tagközpont felvételéről vagy kiválásáról hivatalos formában, írásban értesíteni kell a Nemzetközi
Mezőgazdasági Központok Konzorciumának nemzetközi szervezetként történő létrehozásáról szóló Megállapodás
Letéteményesét.
4. cikk A Konzorcium célja
A Konzorcium arra hivatott, hogy ellássa a CGIAR rendszer irányítását, és a Stratégia és Eredménykeret, valamint a
CGIAR kutatási programok keretében összehangolja a Tagközpontok és a többi Partner tevékenységét annak
érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a CGIAR elé felvázolt jövőkép megvalósításához való egyéni és együttes
hozzájárulásuk fokozását az alábbiak révén:
(i) Még serkentőbb nemzetközi környezet megteremtése a mezőgazdasági kutatás számára a fejlődés és a
CGIAR jelentőségének és eredményességének fokozása érdekében a nemzetközi fejlődés intézményi
rendszerén belül;
(ii) A Tagközpontok által végzett kutatás hatásának fokozása közös stratégiai célok, programadó konvergencia,
összehangolt intézkedések és az innováció elősegítése révén;
(iii) A CGIAR-alap Tanácsával közösen a Tagközpontok számára munkájuk elvégzéséhez rendelkezésre álló
pénzügyi források bővítése;
(iv) A pénzeszközök elosztásának irányítása a Stratégiában és Eredménykeretben meghatározott prioritások
teljesítéséhez, valamint az Alaptól a Konzorciumhoz és/vagy a Tagközpontokhoz kerülő valamennyi
pénzeszközzel kapcsolatos bizalmi és operatív felelősségi központ szerepének betöltése;
(v) Minden egyes Tagközpont és a CGIAR-rendszer egésze költséghatékonyságának javítása tanácsadással,
funkciók és kutatási platformok megosztásával és egyéb eszközökkel, valamint
(vi) A Tagközpontokkal közösen olyan lehetőségek feltérképezése és támogatása, amelyek révén javulhat a
szakszerűség, a hatékonyság és az eredményesség.
5. cikk A Konzorcium tevékenysége
(1) A Konzorcium a céljainak teljesítéséhez szükséges tevékenységeket fejti ki.
(2) A Konzorcium – az előzőekben említettek általános érvényességének csorbítása nélkül – mindenekelőtt az alábbiakat
végzi:
a) A Tagközpontokkal együttműködve és az adományozók és partnerek széles körének hozzájárulásaival egységes
Stratégiát és Eredménykeretet dolgoz ki, amelyet a Finanszírozók Fórumának kell jóváhagynia;
b) Kapcsolatot tart az adományozókkal és a CGIAR-alap Tanácsával finanszírozás megszerzése céljából a CGIAR
kutatási programok és a Tagközpontok intézményi szervezete számára;
c) A Tagközpontokkal együttműködve fejleszti, jóváhagyja és irányítja a CGIAR kutatási programok teljesítését;
d) Figyelemmel kíséri a Tagközpontok hatékonyságát és optimális szervezeti felépítését, és a jelen Alapszabály
szerint dönt a megfelelő intézkedésekről;
e) Adott esetben a Tagközpontokkal együttműködve megosztott szolgáltatásokat fejleszt ki, irányít és működtet a
Tagközpontok számára a működési hatékonyság fokozása céljából;
f) A CGIAR, a Konzorcium és a Tagközpontok szerepét hirdeti, és nemzetközi fórumokon azok szószólójaként lép fel.
(3) A Konzorcium bevételeit és vagyonát kizárólag a Konzorcium céljaira lehet felhasználni, és azoknak semmilyen
hányadát nem szabad osztalékként, prémiumként vagy profitra utaló bármilyen egyéb formában, közvetlenül vagy
közvetve bármely igazgatósági tagnak, tisztségviselőnek vagy egyéb magánszemélynek kifizetni vagy átutalni, azzal a
megkötéssel, hogy a jelen (3) albekezdés semmilyen tekintetben nem tiltja ilyen személyek részére méltányos
illetmény kifizetését a Konzorciumnak nyújtott szolgálataik fejében, illetve az igazgatósági tagok vagy tisztségviselők
feladataik ellátása során felmerült, indokolt készkiadásainak megtérítését.
6. cikk Felépítés és irányítás
A Konzorcium szervei a következők:
a) A Konzorcium Igazgatósága;
b) A Konzorcium vezérigazgatója.
7. cikk Az Igazgatóság tagsága
(1) Az Igazgatóság 10 (tíz) tagból áll.
(2) A (3) bekezdés értelmében a Tagközpontok 9 (kilenc) tagot választanak ki és jelölnek a jelen Alapszabály
1. függelékében ismertetett eljárás szerint.
(3) Az Igazgatóság legelső tagjait a CGIAR által támogatott Központok Szövetsége részéről jóváhagyott folyamatot
követően egy Felkutató és Kiválasztó Bizottság választja ki.
(4) A Tagközpontok által kijelölt igazgatósági tagokat egyéni érdemeik alapján kell kiválasztani, és az illetők személyes
minőségükben tevékenykednek.
(5) Az Igazgatóság tagjainak kiválasztása és jelölése során a Tagközpontoknak tekintettel kell lenniük arra, hogy
gondoskodni kell az Igazgatóság sikeres működéséhez szükséges képességek – köztük elsősorban a politikai,
tudományos/kutatói és pénzügyi/vezetői képességek – kiegyensúlyozott képviseletéről, valamint biztosítani kell a
nemek és a sokszínűség egyensúlyát.
(6) Az Igazgatóság egyetlen tagja sem lehet egyidejűleg a Vagyonkezelő tisztségviselője, igazgatósági tagja, vagy a
CGIAR által támogatott valamely központ, hivatal vagy program alkalmazottja, vagy az Alap bármely szervének, az
Alap bármely adományozójának vagy az Alapot támogató bármely intézménynek irányító testületi tagja,
tisztségviselője vagy alkalmazottja.
(7) Az Igazgatóságban mindenkor legalább 4 olyan tagnak kell lennie, akik a Konzorcium Igazgatóságába történt
belépésüket megelőző 3 évben nem álltak kapcsolatban a CGIAR-rel.
(8) A Konzorcium vezérigazgatója ex officio tagja az Igazgatóságnak, teljes szavazati joggal.
(9) A 10. bekezdés értelmében a fenti (2) bekezdés szerint kijelölt igazgatósági tagok mindegyikének kinevezése három
évre szól, és újabb három évvel meghosszabbítható, azzal a kikötéssel, hogy folyamatosan hat évnél hosszabb ideig
egyetlen igazgatósági tag sem töltheti be tisztségét.
(10) A politikák és az operatív műveletek folyamatosságának biztosítása érdekében az Igazgatóság tagjainak hivatali idejét
lépcsőzetesen kell kialakítani. A kezdeti Igazgatóság tagjait a Felkutató és Kiválasztó Bizottság ajánlása alapján a
Tagközpontok által meghatározott időtartamra nevezik ki.
(11) Az Igazgatóság tagjait szolgálataikért megfelelő fizetség illeti meg, amelynek összegére a Konzorcium Igazgatósága
tesz javaslatot, és amelyet a Tagközpontok hagynak jóvá. Az induló Igazgatóság tagjait megillető fizetség összegére a
Felkutató és Kiválaszt Bizottság tesz javaslatot, és azt a Tagközpontok illetve – a Konzorcium létrehozását megelőzően
– a CGIAR által támogatott Központok Szövetsége hagyja jóvá. Azonkívül az Igazgatóság tagjai részére meg kell
téríteni a feladataik ellátása során felmerülő költségeiket.
(12) Az Igazgatóságnak megfelelő eljárási rendet kell elfogadnia az igazgatósági tagok részéről a Konzorcium ügyeinek
intézése során felmerülő esetleges összeférhetetlenség elkerülése érdekében.
(13) Az Igazgatóság bármely tagja tisztségéről bármikor lemondhat, az Elnökhöz eljuttatott írásbeli értesítés, vagy az
Igazgatóság bármelyik ülésén elhangzó szóbeli bejelentés útján: az utóbbi esetben a szóbeli bejelentést rögzíteni kell
az ülés jegyzőkönyvében. A lemondás az arról szóló bejelentésben meghatározott időpontban, vagy
– időpont-megjelölés hiányában – az értesítésnek az Elnök által történt kézhezvétele időpontjában lép hatályba,
(14) Az Igazgatóság valamely tagja súlyos kötelességszegés, csalás vagy bűncselekmény elkövetése esetén az Igazgatóság
egyhangú szavazatával – amely szavazásban az érintett igazgatósági tag nem vehet részt –, vagy a Tagközpontok
háromnegyedes szavazattöbbségével váltható le.
(15) A Tagközpontoknak joguk van egy megfigyelőt kinevezni az Igazgatóságba, akinek feladata a Tagközpontok
érdekeinek képviselete.
(16) Az Alap Tanácsának joga van egy megfigyelőt kinevezni az Igazgatóságba, akinek feladata az Alap Tanácsa érdekeinek
képviselete.
(17) A (18) bekezdésre is figyelemmel a megfigyelőknek joguk van jelen lenni az Igazgatóság ülésein, részt venni az ott
folyó tanácskozásban, napirendre tűzendő témákra javaslatot tenni, valamint intézkedési javaslatokat
megfogalmazni, szavazati joggal azonban nem rendelkeznek.
(18) Az Igazgatóság zárt üléseket is tarthat, amelyekről a megfigyelőket kizárják, amennyiben ezt az Igazgatóság
indokoltnak tartja.
8. cikk Az Igazgatóság feladat- és hatásköre
(1) Az Igazgatóság végzi a Konzorcium elvi irányítását és vezetését, és felelős céljainak megvalósításáért.
(2) Az előzőekben említettek általános érvényességének csorbítása nélkül az Igazgatóság az alábbi feladat- és
hatáskörökkel rendelkezik:
a) A stratégiai fejlesztés, az erőforrások mozgósítása és a pénzeszközök elosztásával kapcsolatban az Igazgatóság:
(i) Felügyeli a CGIAR Stratégia és Eredménykeret kidolgozását, azt felülvizsgálja és támogatja, és jóváhagyás
végett a Finanszírozók Fóruma elé terjeszti. A Stratégia és Eredménykeret kidolgozása a Tagközpontokkal
közösen és az adományozók és partnerek széles körének támogatásával történik.
(ii) Az Alap Tanácsával közösen finanszírozási keretet dolgoz ki, beleértve az erőforrás-mozgósítási stratégiát is,
a finanszírozási eszközök áramlásának strukturálására a programadó és strukturális finanszírozási igények
kielégítése érdekében;
(iii) Az Alap Tanácsával közösen szerepet vállal a pénzeszközök előteremtésében;
(iv) Vállalja a végső felelősséget az Alaptól a Stratégia és Eredménykeret megvalósítása céljából kapott, a
Vagyonkezelővel, illetve az Alap Tanácsával kötött megállapodásokban rögzítettek szerinti
pénzeszközökért, és teljes körű felhatalmazással rendelkezik ilyen és hasonló megállapodások
megkötésére;
(v) Minden olyan esetben, amikor elosztás céljából pénzeszközök érkeznek a Konzorciumhoz, dönt azoknak a
Tagközpontok és a programok közötti elosztásáról;
(vi) Szükség esetén elfogadja a Konzorcium arra vonatkozó politikáját, hogy milyen mértékig kell a
Konzorciumnak visszatartania a pénzeszközöket a Tagközpontok részére történő kifizetése előtt, a
Tagközpontoknak háromnegyedes szavazattöbbséggel való jóváhagyásától függően.
b) A CGIAR kutatási programokat illetően az Igazgatóság a jelen Alapszabály 14. cikkében rögzített feladat- és
hatásköröket gyakorolja:
c) A Konzorcium Tagközpontjainak teljesítményét és eredményességét illetően az Igazgatóság:
(i) Az Alap Tanácsával egyetértésben és a szokásos beszámolókészítési normáknak megfelelően olyan
egységes elveket és normákat állapít meg a Tagközpontok teljesítményére és eredményességére
vonatkozóan, amelyek összhangban vannak a Konzorcium céljával;
(ii) Áttekinti a Tagközpontok teljesítményét és eredményességét az Alapon keresztül finanszírozott CGIAR
kutatási programok tekintetében;
(iii) Áttekinti, hogy mennyire van összhangban a Tagközpontok tevékenysége a Stratégiával és
Eredménykerettel;
(iv) Miután megvalósult a Stratégia és Eredménykeret, és az teljesen működőképes, a Tagközpontok körében
felülvizsgálja a meglévő és a potenciális strukturális szervezeteket, és megfelelő intézkedésekről hoz
döntéseket, beleértve a Tagközpontok átszervezésének vagy a helyszíni adottságok és infrastruktúra
megosztásának lehetőségeit is, például közös szolgáltatások és infrastruktúra kifejlesztése révén4. Ennek a
felülvizsgálatnak mélyreható elemzésen kell alapulnia, és abba megfelelőképpen be kell vonni a
Tagközpontokat. Amennyiben az Igazgatóság valamely döntése olyan intézkedést tenne szükségessé,
amely valamelyik Tagközpont Kuratóriumának hatáskörébe tartozik, az érintett Tagközpont a szóban forgó
döntést ajánlásként terjeszti Kuratóriuma elé. Ha a Tagközpont vagy Kuratóriuma elmulasztja a szükséges
intézkedés megtételét, az a 17. cikkben foglaltak szerinti lépéseket vonhatja maga után.
(v) Tanácsokat ad a Tagközpontoknak a legjobb gyakorlatról és konzultál velük a közös érdekeket megtestesítő
területeken – ideértve az irányítási, a kockázatkezelési és a támogató funkciókat – ;
(vi) A Tagközpontokkal konzultálva terveket tanulmányoz és támogat a CEO számára, és vele közösen felügyeli
a megosztott funkciókat és kutatási platformokat.
d) A beszámolókészítést és a külső kapcsolatokat illetően az Igazgatóság:
(i) Tevékenységéről naprakészen tájékoztatja az Alap Tanácsát. Az Igazgatóság évente kétszer, a két fél által
egyeztetett formában hivatalos jelentést készít az Alap Tanácsának. Ez a jelentés kitér a rendszer
teljesítményére a Stratégia és Eredménykerethez képest, pénzügyi beszámolót tartalmaz a
pénzeszközöknek a kikötött célokra történt felhasználásáról, ismerteti a CGIAR kutatási programok és a
Tagközpontok működési teljesítményét, a Konzorcium Igazgatósága által a Tagközpontok műveletei és a
közös szolgáltatások kapcsán tett intézkedéseket, valamint a Konzorcium és a Tagközpontok mindazon
egyéb tevékenységét, amely az Alap Tanácsának befektetései szempontjából lényeges lehet;
(ii) Az Alap Tanácsával együttműködve közös normákat alakít ki a CGIAR kutatási programok és a
Tagközpontok teljesítményéről szóló jelentések összeállításához annak érdekében, hogy csökkenjenek a
Tagközpontokra nehezedő általános beszámolókészítési terhek;
(iii) Támogatást nyújt a Konzorcium vezérigazgatójának és a Konzorcium Irodájának képviseleti,
közönségkapcsolati és kommunikációs tevékenységéhez.
e) Az adminisztratív ügyeket illetően az Igazgatóság felügyeli a Konzorcium mint gazdálkodó szervezet műveleteit,
különösen:
(i) Kidolgozza, karbantartja és szükség szerint frissíti a Konzorcium Irodájának stratégiai és operatív terveit;
(ii) Jóváhagyja a Konzorcium Irodájának és a Konzorcium Igazgatóságának működési költségvetését;
(iii) Kiválasztja, alkalmazza a Konzorcium vezérigazgatóját, ellenőrzi annak teljesítményét, és dönt további
alkalmazásáról illetve leváltásáról.
f) Az irányítást illetően az Igazgatóság:
(i) Pénzügyi és működési felelősséget vállal a Konzorcium Irodájáért, beleértve a megosztott szolgáltatásokat
és kutatási platformokat is;
(ii) Rendszeresen külső vizsgálatokat kezdeményez a Konzorcium működésével és teljesítményével
kapcsolatban;
(iii) Meghatározza a Konzorcium tagságának feltételeit, és indokolt esetben tagságra jelöl leendő
Tagközpontokat;
(iv) Az Alap Tanácsával egyetértésben a jelen Alapszabályra vonatkozó módosításokat javasol a
Tagközpontoknak;
(v) Igyekszik megoldani a Tagközpontok között felmerülő konfliktusokat: a Tagközpontok közötti
nézeteltéréseket a 16. cikkben foglaltak szerint kell rendezni;
(vi) Megfelelő kockázatkezelési és megfelelőségi mechanizmusokat dolgoz ki, és felügyeli azok végrehajtását.
(3) A fenti feladatok ellátása során az Igazgatóság az Igazgatóságon belüli és kívüli szakértői segítséget vehet igénybe.
4 Az Igazgatóságnak a 8. cikk (c) bekezdés (iv) pontja szerinti hatásköre azokra a Tagközpontokra nem terjed ki, amelyek kormányközi státusszal
rendelkeznek, és amelyeknek irányítási hatáskörét a Központhoz kapcsolódó tagállamok gyakorolják.
(4) Az Igazgatóság Jelölőbizottságot és Számvizsgáló Bizottságot állít fel, és egyéb, általa szükségesnek tartott
bizottságokat, munkacsoportokat, tanácsadói csoportokat vagy egyéb kisegítő testületeket hozhat létre. A szóban
forgó kisegítő testületek az Igazgatóság döntésétől függően igazgatósági és/vagy Igazgatóságon kívüli tagokból
állnak.
(5) Tevékenységéről az Igazgatóságnak éves beszámolót kell készítenie, amelyet el kell juttatnia a Tagközpontokhoz, az
Alap Tanácsához és a Partnerekhez. Az éves beszámolót a nagyközönség számára hozzáférhetővé kell tenni.
9. cikk Az Igazgatóság tisztségviselői
(1) A (2) bekezdésre is figyelemmel az Igazgatóság egyszerű szavazattöbbséggel saját tagjai közül elnököt és alelnököt
illetve alelnököket választ.
(2) Az Igazgatóság legelső elnökét és alelnökét, illetve alelnökeit a CGIAR által támogatott Központok Szövetsége részéről
jóváhagyott folyamatot követően egy felkutató és kiválasztó bizottság választja ki.
(3) Az Elnök elsődleges feladata a CGIAR jövőképének és a Konzorcium céljainak támogatása, szoros együttműködésben
az Igazgatósággal és a CEO-val, továbbá az Igazgatóság ülésein az elnöki teendők ellátása.
(4) A (6) bekezdésre is figyelemmel az Elnök és az Alelnök, illetve az Alelnökök megbízatásának időtartamát az
Igazgatóság határozza meg; ez az időtartam nem lehet rövidebb két évnél, és azon ülés időpontjával kezdődik,
amelyen az illetőket tisztségükre megválasztják, illetve – a legelső Elnök és Alelnök illetve Alelnökök esetében – a
kezdési időpont a kinevezésükről szóló szerződésben megjelölt dátum.
(5) Az Elnök és az Alelnök, illetve Alelnökök megbízatásának időtartama nem haladhatja meg az Igazgatóságban betöltött
tagságuk időtartamát.
(6) Az Igazgatóság kivételes okokból egyszerű szavazattöbbséggel dönthet az Elnök vagy az Alelnök, illetve Alelnökök
hivatali idejének módosításáról, vagy megbízatásukat megszüntetheti.
10. cikk Az Igazgatóság ülései
(1) Az Igazgatóságnak annyiszor kell üléseznie, ahányszor azt az Igazgatóság eredményes működéséhez szükségesnek
tartja, de évente legalább kétszer mindenképpen rendes ülést kell tartania.
(2) Rendkívüli ülést az Elnök kérésére, vagy az igazgatósági tagok háromnegyedének, vagy a Tagközpontok
háromnegyedének írásbeli kérésére kell összehívni.
(3) Kiegészítő igazgatósági üléseket szükség esetén telefonos konferencia formájában vagy egyéb elektronikus eszközök
segítségével lehet megtartani.
(4) Évente legalább egy igazgatósági ülés napirendjén a tagokkal kapcsolatos kérdéseknek is kell szerepelniük. Az ilyen
kérdéseket tárgyaló ülésekre meg kell hívni a Tagközpontok vezérigazgatóit és kuratóriumi elnökeit.
11. cikk Az Igazgatóság ügyrendje
(1) Az Igazgatóság határozatképességéhez a tagok többségének jelenléte szükséges.
(2) Az Igazgatóságnak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy konszenzusra jusson mindazon
ügyekben, amelyekről az Igazgatóságnak döntenie kell. Ha egy bizonyos ügyben minden erőfeszítés ellenére sem
sikerül konszenzusra jutni, végső lehetőségként és azzal a feltétellel, hogy az Igazgatóság Ügyrendje másként nem
rendelkezik, az Igazgatóság Ügyrendje szerinti egyszerű szavazattöbbséggel kell döntést hozni.
(3) Az Igazgatóság saját maga fogadja el ügyrendjét és szükség esetén a kisegítő testületekre vonatkozó ügyrendet,
amely szabályzatoknak összhangban kell lenniük a jelen Alapszabállyal.
12. cikk Pénzügyi eszközök
(1) A Konzorcium finanszírozása elsősorban az Alapból történik. A Konzorcium más forrásokból származó pénzeszközöket
is elfogadhat, amennyiben azok az Igazgatóság megítélése szerint összeegyeztethetők a Konzorciumnak a 4. cikkben
ismertetett céljaival, valamint az érvényes Stratégiával és Eredménykerettel, különösen, ha a CGIAR hagyományos
adományozói hálózatán kívüli forrásokról van szó.
(2) A Konzorciumnak a Tagközpontok részére történő kifizetésük előtt fizikailag olyan mértékig kell visszatartania a
pénzeszközöket, ami összhangban van az erre vonatkozóan az Igazgatóság által elfogadott és a Tagközpontok által
jóváhagyott politikával.
13. cikk A Konzorcium vezérigazgatója (CEO)
(1) A Konzorcium vezérigazgatóját az Igazgatóság választja ki, és a CEO az Igazgatóságnak tartozik felelősséggel. A CEO a
Konzorciumnak a nyilvánosság előtt megjelenő képviselője és a Konzorcium Irodájának a vezetője.
(2) A CEO felelős a Konzorcium napi működéséért, és ő irányítja a Konzorcium Irodáját, valamint alkalmazza és irányítja
annak személyzetét.
(3) A CEO az Igazgatóság felügyeletével – és adott esetben az Igazgatóság Elnökével és más tagjaival közösen – képviseli a
Konzorciumot annak külső kapcsolataiban.
(4) A CEO mindazon egyéb feladatokat is ellátja, amelyek a Konzorcium céljainak előmozdításához szükségesek lehetnek.
(5) Sem a CEO, sem a Konzorcium Irodája nem folytathat közvetlenül mezőgazdasági kutatást vagy adhat ilyenre
megbízást.
(6) A CEO feladatainak meghatározását a jelen Alapszabály 3. függeléke tartalmazza. A feladatok meghatározását az
Igazgatóság szükség esetén felülvizsgálhatja.
(7) Az Igazgatóságnak évente át kell tekintenie a CEO teljesítményét.
14. cikk CGIAR kutatási programok
(1) A Konzorcium Igazgatósága a CGIAR kutatási programok kialakítására és végrehajtására vonatkozóan olyan egységes
elveket és normákat határoz meg, amelyek elősegítik a CGIAR kutatási programok eredményességét, és összhangban
vannak a Konzorcium céljaival.
(2) Bármely Tagközpont a Konzorcium Igazgatósága elé terjeszthet CGIAR kutatási programokra vonatkozó javaslatokat;
a Partnerek CGIAR kutatási programokkal kapcsolatos ötleteket nyújthatnak be. A javaslatokat és az ötleteket a
Konzorcium Igazgatósága által erre vonatkozóan elfogadott eljárás szerint kell benyújtani.
(3) A javaslatoknak ki kell térniük legalább a projekt céljára és várható eredményeire, vezetőre és irányítási struktúrájára, a
feladatok és a pénzeszközök résztvevők közötti felosztására, a költségvetésre, a teljesítmény mérésére, az elért
előrehaladás figyelemmel kísérésére és a jelentéskészítési eljárásra;
(4) A Konzorcium Igazgatóságának meg kell vizsgálnia a CGIAR kutatási programokra vonatkozó javaslatokat, és az
Igazgatóság egyetértése esetén azokat azokkal a javaslatokkal együtt, amelyek a pénzeszközöknek a programok
közötti felosztását tartalmazzák, a finanszírozás elbírálása végett az Alap Tanácsa elé kell terjesztenie.
(5) A CGIAR kutatási programokat egy vagy több Tagközpontnak kell vezetnie.
(6) A Konzorcium Igazgatósága a jóváhagyott CGIAR kutatási programok megvalósítására vonatkozóan teljesítési
megállapodásokat köt az Alap Tanácsával, az egyes CGIAR kutatási programok végrehajtására vonatkozóan pedig a
Vezető Tagközponttal, illetve Vezető Tagközpontokkal.
(7) A Vezető Tagközpont, illetve Vezető Tagközpontok teljesítési megállapodásokat kötnek az egyes CGIAR kutatási
programokban részt vevő többi Tagközponttal és Partnerrel.
(8) Az egyes CGIAR kutatási programokon belüli forráselosztást – az ütemezést is beleértve – a Konzorcium Igazgatósága
végzi a CGIAR kutatási programok résztvevői által benyújtott javaslatok alapján.
(9) A Konzorcium Igazgatósága felügyeli a CGIAR kutatási programok teljesítését, és a résztvevőkkel közösen megfelelő
korrekciós intézkedéseket tesz, ha az a pénzeszközök rendeltetésszerű felhasználása és a CGIAR kutatási program
sikere érdekében szükséges. A Konzorciumnak a CGIAR kutatási programok kapcsán betöltött teljesítésirányítási
szerepének ki kell terjednie a fejlesztési hatásokra, valamint a pénzügyi és operatív teljesítésre is;
(10) A CGIAR kutatási programok pénzügyi és operatív felelőssége a Konzorcium Igazgatóságát terheli, és ennek
kifejezésre kell jutnia a teljesítési megállapodásokban.
15. cikk A Konzorcium Tagközpontjai
(1) A Tagközpontok a CGIAR-rendszeren belül a kutatási szakértelem és a kutatásirányítás helyszínei.
(2) A Konzorciumnak a jelen Alapszabály keretein belül törekednie kell arra, hogy támogassa a Tagközpontokat kutatási és
irányítási feladataik ellátásában. Ennek megfelelően a Tagközpontok felhatalmazzák a Konzorcium Igazgatóságát és a
CEO-t, hogy a jelen Alapszabály 8. és 13. cikkében meghatározott feladat- és hatáskörüket gyakorolják, és
következésképpen elfogadják a Konzorcium Igazgatósága és a CEO jogosultságát azon döntéseket illetően, amelyeket
e feladat- és hatáskörük gyakorlása során hoznak.
(3) A Tagközpontokat és Kuratóriumaikat saját alapszabályuk alapján megillető jogokat és hatásköröket a jelen
Alapszabály nem érinti, kivéve, ha a jelen Alapszabályban foglalt valamely rendelkezés ezt kifejezetten megkívánja.
(4) A Tagközpontok kötelezettségei – A Tagközpontok:
a) A jelen alapszabály szerint tevékenykednek;
b) Partnerei egymásnak és a Konzorcium Igazgatóságának, és támogatják a Konzorcium Igazgatóságát feladat- és
hatásköre ellátásában;
c) A Konzorciummal vagy a Vezető Tagközpontokkal kötött teljesítési megállapodásoknak megfelelően magas
színvonalú kutatást folytatnak;
d) A Stratégia és Eredménykerettel összhangban működnek;
e) Hatékonyan működnek;
f) A Konzorcium Igazgatósága és/vagy a CEO által meghatározott egységes normák, kritériumok és formák szerint
beszámolnak a Konzorciumnak a kutatás hatásairól és eredményességéről;
g) Felelősek a kétoldalú finanszírozású projektek ellenőrzéséért és értékeléséért.
(5) A tagsággal járó jogok – A Tagközpontokat a Konzorciumban való tagságuk alapján az alábbi jogok illetik meg,
a 17. cikkben foglalt rendelkezések fenntartásával:
a) Ahhoz való jog, hogy a Konzorcium Igazgatósága konzultáljon velük, tanácsot és visszajelzést kérjen tőlük;
b) Ahhoz való jog, hogy mérlegelés és az Alapból történő lehetséges finanszírozás végett CGIAR kutatási
programokra vonatkozó javaslatokat nyújtsanak be a Konzorcium Igazgatóságához;
c) Ahhoz való jog, hogy a Konzorcium Igazgatósága és Irodája által az Alap részére készített valamennyi, általuk kért
jelentés másolatát megkapják;
d) Ahhoz való jog, hogy megosztott szolgáltatásokat és a hatékonyságot és az eredményességet szolgáló egyéb
módszereket dolgozzanak ki és javasoljanak;
e) Ahhoz való jog, hogy részt vegyenek az Igazgatóság azon ülésein, amelyeknek napirendjén a tagokkal
kapcsolatos kérdések szerepelnek.
A Konzorcium Igazgatóságával kötött írásbeli megállapodás útján a Tagközpontok további jogokkal is
felruházhatók.
(6) Kétoldalú finanszírozás
a) A Tagközpontok fenntartják maguknak a kétoldalú finanszírozás biztosításához való jogot, azzal a kikötéssel, hogy
– kivételes eseteket kivéve – az ilyen finanszírozásnak magában kell foglalnia az érintett Tagközpontnak a
finanszírozott tevékenységgel kapcsolatos költségei teljes megtérítését, a Konzorcium költségtérítésre
vonatkozó elveivel összhangban.
b) A Tagközpontoknak a kétoldalú finanszírozású projektekről szóló, az adott központ éves beszámolójában
szereplő valamennyi jelentésük másolatát meg kell küldeniük a Konzorcium Igazgatósága részére. A
Tagközpontoknak a kétoldalú finanszírozású projektek tekintetében a Konzorciummal szemben további
beszámolási kötelezettségük nincsen, de eleget kell tenniük a Konzorcium Igazgatóságától érkező, további
információkra vonatkozó kéréseknek, amennyiben ezek az információk a jelen cikknek való megfelelés
biztosításához szükségesek.
(7) A Konzorcium irányításával kapcsolatos jogok – A Tagközpontok az irányítás kapcsán az alábbi jogokkal rendelkeznek,
amelyek mindegyikéhez a Konzorcium Igazgatóságának előzetes jelölése vagy javaslata szükséges:
a) A Konzorcium Igazgatóságába jelölt tagok megválasztása;
b) A Konzorcium Alapszabályát módosító javaslatok jóváhagyása;
c) A Konzorcium igazgatósági tagjainak illetményére vonatkozó javaslatok jóváhagyása;
d) Felvételre jelölt Tagközpontok felvétele;
e) A megosztott szolgáltatásokra és kutatási funkciókra vonatkozó valamennyi terv CEO-val közösen történő
tanulmányozása és megbeszélése.
(8) A Konzorcium irányításával kapcsolatos további jogok – A Tagközpontok az irányítás kapcsán az alábbi egyéb jogokkal
rendelkeznek, amelyekhez nem szükséges a Konzorcium Igazgatóságának előzetes jelölése vagy javaslata:
a) A Tagközpontok köréből egy szavazati joggal nem rendelkező megfigyelő beválasztása a Konzorcium
Igazgatóságába;
b) A Konzorcium Igazgatósága rendkívüli üléseinek összehívása;
c) „Nem titkos” szavazat leadása. Az ilyen szavazat nyilvános, és a Konzorcium Igazgatóságának teljesítményével,
döntéseivel és/vagy magatartásával való súlyos egyet nem értés kifejezésére szolgál, azonban hivatalosan nem
bír kötelező érvénnyel az Igazgatóság valamely konkrét intézkedését illetően, és nem vonja maga után az
Igazgatóság szükségszerű lemondását;
d) A 7. cikk (14) bekezdése szerinti kivételes esetekben a Konzorcium igazgatósági tagjainak leváltása;
e) Javaslattétel az Alapszabályt érintő módosításokra;
f) A 23. cikk értelmében a Konzorcium fennmaradásának jóváhagyása.
(9) Szavazás – Azokban az esetekben, amikor a Tagközpontok szavazatára van szükség, minden Tagközpont egy-egy
szavazattal rendelkezik. A Tagközpontoknak a Konzorcium irányítására vonatkozó döntéseit az összes Tagközpont
háromnegyedes szavazattöbbségével kell elfogadni, hacsak a jelen Alapszabály másként nem rendelkezik.
(10) A Tagközpontok értekezletei – A Tagközpontoknak olyankor kell értekezletet tartaniuk, amikor ez a Konzorcium
szabályszerű működéséhez szükséges.
16. cikk Partnerség, békéltetés és választott bíráskodás
(1) Az elvárások szerint a Konzorcium Igazgatóságának szoros partneri együttműködésben kell tevékenykednie a
Tagközpontokkal, beleértve azok kuratóriumát és vezetői testületét is, valamint az Alap Tanácsával, és a Konzorcium
Igazgatóságának amikor csak lehetséges, konzultáció alapján és az összes fél számára elfogadható eredménnyel kell
meghoznia döntéseit.
(2) Ha a Konzorcium Igazgatósága és valamelyik Tagközpont vezetősége nem ért egyet, bármelyikük kérheti egy jól
képzett külső közvetítő (Mediátor) kijelölését. A Mediátor személyében a két félnek meg kell egyeznie.
(3) Ha a felek valamelyike kéri, a békéltetést az Alapszabály 2. függelékében foglalt békéltető eljárás szerint kell lefolytatni.
(4) Amennyiben a felek a békéltetés segítségével nem jutnak egyezségre a nézeteltérés rendezését illetően, a vitás
kérdésben a felek bármelyike választott bíráskodást kezdeményezhet. A választott bíráskodást a felek megegyezése
szerinti módon, vagy – ilyen megegyezés hiányában – az UNCITRAL Választott Bírósági Szabályzatának mindenkori
érvényes változata alapján kell lefolytatni. A választott bírósági határozat végleges.
(5) A Tagközpontok között felmerülő, a jelen Alapszabály értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos esetleges vitás
kérdéseket az előző bekezdésben említett választott bíráskodás útján kell rendezni.
17. cikk A Konzorcium Igazgatósága döntéseinek végrehajtása a Tagközpontok részéről
(1) Amennyiben egy Tagközpont nem teljesíti a 15. cikkben ismertetett kötelezettségeit, vagy nem tesz eleget
a Konzorcium Igazgatósága által, annak a 8. cikkben rögzített feladat- és hatáskörén belül hozott valamely döntésének
– beleértve azokat a döntéseket is, amelyek a Tagközpont Kuratóriumának szóló, a 8. cikk (2) bekezdés c) (iv)
albekezdés szerinti ajánlások –, a Konzorcium Igazgatósága a jelen Alapszabályban foglalt határokon belül olyan
intézkedéseket tehet, amelyeket az adott helyzetben alkalmasaknak tart. Ilyen esetben a Konzorcium
Igazgatóságának első intézkedése a Tagközpont Kuratóriumával folytatott konzultáció a felek valamelyike részéről
megteendő korrekciós intézkedések megbeszélése céljából. Ha a két fél nem tud megegyezni, bármelyikük kérheti a
16. cikkben foglalt békéltetést. A Konzorcium Igazgatóságának megfelelő időt kell adnia a korrekciós intézkedések
megtételéhez.
(2) Amennyiben egy Tagközpont kötelezettségének elmulasztása egy CGIAR kutatási programban nyújtandó
teljesítményével függ össze, a Konzorcium Igazgatósága által foganatosítható intézkedés a Tagközpontnak a szóban
forgó CGIAR kutatási programból való kizárására, továbbá az érvényes teljesítési megállapodás alapján az adott CGIAR
kutatási programhoz folyósítandó finanszírozás megtagadására is kiterjedhet.
(3) Amennyiben a Tagközpont mulasztása egyéb ügyekkel függ össze, és a Tagközpont Kuratóriuma nem képes vagy
nem hajlandó megtenni a szükséges korrekciós intézkedéseket, a Konzorcium Igazgatósága által foganatosítható
intézkedések az alábbiakra terjedhetnek ki:
a) a Tagközpont kizárása a jövőbeni finanszírozási lehetőségekből;
b) aktuális finanszírozás megtagadása (olyan mértékig, amennyire azt az érvényes megállapodások illetve
szerződések lehetővé teszik);
c) a tagsággal összefüggő, a 15. cikkben ismertetett jogok valamelyikének vagy mindegyikének megvonása.
(4) A Konzorcium Igazgatósága valamely Tagközpontot nem foszthat meg a bilaterális finanszírozás biztosításához való
jogtól, vagy bármely egyéb, olyan jogtól, amely a Tagközpontot nem a Konzorciumban való tagság folytán illeti meg. A
Konzorcium Igazgatósága ugyancsak nem vonhatja meg valamely Tagközpont ahhoz való jogát, hogy tagságát
önként megszüntesse, és mindaddig nem vonhatja meg a Tagközpontnak a Konzorcium irányítását illető jogait sem,
ameddig annak tagsága fennáll.
18. cikk Tagközpontok tagságtól való megfosztása
(1) Abban a legvégső esetben, ha a 17. cikkben ismertetett lehetőségek kimerültek, és nem hoztak az Igazgatóság
számára kielégítő megoldást, a Konzorcium Igazgatósága a 3. cikk (5) bekezdése szerint szavazásra bocsáthatja az
érintett Tagközpont tagságától való megfosztását.
(2) A Konzorcium Igazgatóságának intézkedéseitől függetlenül a Tagközpontok egyénileg fenntartják maguknak azt a
jogot, hogy a Konzorciumban való tagságukat önként megszüntessék.
19. cikk Kapcsolatok más szervezetekkel
Célkitűzéseinek a leghatékonyabb módon történő elérése érdekében a Konzorcium szoros együttműködésre
vonatkozó megállapodásokat köthet téma szerint illetékes országos, regionális vagy nemzetközi szervezetekkel,
alapítványokkal és ügynökségekkel.
20. cikk A Konzorcium székhelye
A Konzorcium székhelyének helyszínét az Igazgatóság határozza meg.
21. cikk Jogok, kiváltságok és mentességek
(1) A Konzorcium székhely-megállapodást köt annak az országnak a kormányával, amelyben a székhelye található, annak
biztosítása érdekében, hogy a Konzorciumot, személyzetének tagjait és hivatalos látogatóit a befogadó ország
területén ugyanolyan jogok, kiváltságok és mentességek illessék meg, mint amilyenekben szokás szerint más
nemzetközi szervezetek, azok tisztségviselői, munkatársai és hivatalos látogatói részesülnek. Ezeket a jogokat,
kiváltságokat és mentességeket a befogadó országgal megkötött székhely-megállapodásban kell pontosan rögzíteni.
(2) Az előző bekezdésben említett jogokat, kiváltságokat és mentességeket azért kell biztosítani, hogy minden
körülmények között garantálható legyen a Konzorcium akadálytalan működése és azon személyek teljes
függetlensége, akiket a szóban forgó jogok, kiváltságok és mentességek megilletnek.
22. cikk Módosítások
(1) A jelen Alapszabályt érintő módosításokra az Igazgatóság bármely tagja vagy a Tagközpontok bármelyike javaslatot
tehet az Igazgatóságnak.
(2) A jelen Alapszabályt érintő módosításokat az Igazgatóság az összes tag háromnegyedes szavazattöbbségével
fogadhatja el, feltéve, hogy a kérdéses módosító javaslatról szóló értesítést a javaslat teljes szövegével együtt legalább
nyolc héttel az ülés előtt valamennyi taghoz eljuttatták, hacsak az Igazgatóság összes tagja ki nem mondta, hogy
eltekint ettől az értesítéstől.
(3) Az Igazgatóságnak a javasolt módosításokról azok elfogadása előtt konzultálnia kell az Alap Tanácsával.
(4) A jelen Alapszabályt érintő, az Igazgatóság által elfogadott módosításokat jóváhagyás végett meg kell küldeni a
Tagközpontok részére. A módosítások jóváhagyásához a Tagközpontok háromnegyedes szavazattöbbsége
szükséges.
23. cikk Megszüntetési záradék
A Konzorcium nemzetközi szervezetként történt hivatalos létrehozása után tíz évvel az Igazgatóságnak el kell
rendelnie a Konzorcium értékeinek és fenntarthatóságának vizsgálatát. A vizsgálat során konzultálni kell a
Tagközpontokkal, az Alap Tanácsával, a Vagyonkezelővel és a Partnerekkel, majd pedig tudomásukra kell hozni a
vizsgálat megállapításait és következtetéseit. A Konzorciumot fel kell oszlatni, ha a Tagközpontok jóváhagyják a
Konzorcium megszüntetését és jóváhagynak egy átmeneti tervet – mindkettőt 3/4-es szavazattöbbséggel –, feltéve,
hogy az átmeneti tervhez rendelkezésre áll mindazoknak az esetleges egyéb feleknek a jóváhagyása, akiknek
jóváhagyása az átmeneti terv hatálybalépéséhez szükséges.
24. cikk Megszüntetés és felszámolás
(1) Ha az Igazgatóság úgy ítéli meg, hogy a Konzorcium kielégítő mértékig elérte célját, vagy ha úgy találja, hogy a
Konzorcium már nem képes hatékonyan működni, az Igazgatóság összes tagjának háromnegyedes
szavazattöbbségével határozatot hozhat a Konzorcium megszüntetéséről.
(2) A Konzorcium megszüntetésére vonatkozó bármely döntés meghozatala előtt az Igazgatóságnak konzultálnia kell az
Alap Tanácsával és a Tagközpontokkal, valamint azokkal az államokkal, amelyek részesei a Konzorcium nemzetközi
szervezetként történő létrehozásáról szóló megállapodásnak.
(3) A Konzorcium mindaddig működésben marad és nem oszlatható fel, amíg a megszüntetéséhez a Tagközpontok
háromnegyede hozzá nem járult, továbbá az alatt az idő alatt is működésben marad, amely időszak esetleg a
Konzorcium tevékenységének szabályszerű beszüntetéséhez és vagyonának elidegenítéséhez szükséges lehet.
(4) Megszüntetés esetén a Konzorcium fel nem használt forrásait a szóban forgó forrásokra vonatkozó feltételek szerint
vissza kell szolgáltatni az eredeti adományozóknak, vagy az eredeti adományozók beleegyezésével olyan
szervezetekhez kell eljuttatni, amelyeknek célkitűzései hasonlóak a Konzorciuméihoz.
(5) A Konzorcium egyéb nettó vagyontárgyait – az Igazgatóság döntésétől függően – vagy a Tagközpontok között, vagy a
Konzorciuméihoz hasonló célkitűzésekkel rendelkező szervezetek között kell szétosztani.
1. Függelék AZ IGAZGATÓSÁG TAGJAINAK KIVÁLASZTÁSI ÉS KINEVEZÉSI ELJÁRÁSA
Az igazgatósági tagok kiválasztása és kinevezése az alábbi jelölési eljárással történik:
– Ha az Igazgatóságban a normál hivatali idő lejártától eltérő bármilyen időpontban várhatóan szabaddá válik egy
hely, az Elnök az üresedésről értesíti a Jelölőbizottságot;
– Miután meghirdették az igazgatóságbeli üresedést, a Jelölőbizottság nyílt és átlátható eljárás keretében
jelöléseket kér az Igazgatóság tagjaitól, a Tagközpontoktól, a Partnerektől és az Alap Tanácsától;
– Az Igazgatóság a Jelölőbizottság ajánlása alapján javaslatot tesz a Tagközpontoknak a lehetséges jelölt(ek)re
(minden betöltetlen pozícióra egy-egy személyre);
– Minden Tagközpont minden jelölt mellett vagy ellen egy-egy szavazatot adhat le; a jelölteket a Tagközpontok
3/4-es szavazattöbbségével kell megválasztani;
– Ha egy jelölt nem kapja meg a szükséges számú, mellette szóló szavazatot, a Jelölőbizottságnak arra a pozícióra új
jelöltet kell javasolnia;
– Ha egy bizonyos üres helyre három, egymás után javasolt jelölt nem kapja meg a szükséges számú szavazatot, az
utánuk következő jelöltet a Tagközpontoknak – a fenti eljárással – egyszerű többséggel kell megválasztaniuk.
Azokat a jelölteket, akiknek megválasztását korábban 3/4-es szavazattöbbséggel elutasították, az egyszerű
többségi szavazás alkalmával a Konzorcium Igazgatóságának szabad belátása szerint ismét javasolni lehet.
2. Függelék BÉKÉLTETŐ ELJÁRÁS
1. A Mediátor 1.1 A Mediátornak olyan szakképzett közvetítőnek kell lennie, aki a nézeteltérésben részes felek egyikével sem áll
kapcsolatban, és akinek személyében a Konzorcium Igazgatósága és az érintett Tagközpontok megegyeznek. A
Mediátor adott esetben olyan tiszteletdíjat kap, amelynek összege a felek és a Mediátor közötti megállapodástól
függ, a szokásos gyakorlat figyelembevételével. A Mediátor – szükség esetén a Felekkel történt konzultációt
követően:
– jelen van a békéltetést megelőzően a felek bármelyikének vagy mindegyikének részvételével tartott
megbeszéléseken, ha ezt kérik, vagy ha a Mediátor ezt szükségesnek tartja, és a felek beleegyeznek;
– a békéltetés előtt elolvassa az esetről készült összefoglalókat és a részére megküldött dokumentumokat
(lásd az alanti 7. pont);
– a békéltetés folyamán elnököl, és meghatározza az eljárás menetét;
– segít az egyezségi megállapodás megszövegezésében, valamint
– betartja a jelen békéltető eljárás és a mediációs megállapodás feltételeit.
2. Résztvevők
2.1 A feleknek a békéltetés időpontja előtt tájékoztatniuk kell a Mediátort mindazon személyekről, akik az egyes felek
nevében részt vesznek a békéltetésben.
3. Mediációs megállapodás
3.1 A szóban forgó vitás ügy részesei megállapodást kötnek a békéltetés lefolytatását illetően („mediációs
megállapodás”). A jelen eljárás („eljárási modell”) beépül a mediációs megállapodásba, és annak részét képezi.
4. Információcsere
4.1 A felek mindegyike elegendő számú másolatot készít az alábbi dokumentumokról a többi fél és a Mediátor
részére:
– a nézeteltérés tárgyának tömör összefoglalása („eset-összefoglaló”) és
– az eset-összefoglalóban hivatkozott valamennyi dokumentum és azok az esetleges egyéb iratok, amelyekre
az illető fél a békéltetés folyamán hivatkozni szándékozik („dokumentumok”).
4.2 A felek a békéltetés időpontját vagy a felek és a Mediátor megegyezése szerinti esetleges egyéb időpontot
megelőzően kicserélik egymás között az eset-összefoglalókat és az egyéb dokumentumokat, és azok másolatait
ugyanazon a napon közvetlenül megküldik a Mediátor részére.
4.3 Azonkívül a felek a Mediátornak elküldhetnek és/vagy a békéltetésre magukkal vihetnek olyan további
dokumentumokat is, amelyeket bizalmasan csak a Mediátor, de nem a többi fél elé kívánnak tárni, és amelyekről
írásban egyértelműen kijelentik, hogy azokat a Mediátornak bizalmasan kell kezelnie.
4.4. Amennyiben a nézeteltérés valamely Tagközpontnak egy CGIAR kutatási program keretében végzett kutatásának
vagy nyújtott teljesítményének minőségével függ össze, a békéltetésnek kölcsönös megegyezéssel kiválasztott
társak véleményének kikérését is magában kell foglalnia.
5. A békéltetés
5.1 A békéltetésre a mediációs megállapodásban rögzített helyen és időben kerül sor.
5.2 A békéltetés folyamán a Mediátor elnököl, és ő határozza meg az eljárás menetét.
6. Egyezségi megállapodás
6.1 A békéltetés keretében elért egyezség jogilag nem kötelező érvényű, hacsak a felek másként nem állapodnak
meg.
7. A békéltetéstől való elállás 7.1 A békéltetéstől a felek bármelyike bármikor elállhat, és erről a Mediátort és a többi érdekeltet haladéktalanul,
írásban értesítenie kell. A békéltetés véget ér, ha:
– valamelyik fél eláll a békéltetéstől, vagy
– a Mediátor saját elhatározása alapján eláll a békéltetéstől, vagy
– írásbeli egyezségi megállapodás jön létre.
7.2 A Mediátor a békéltetést elnapolhatja annak érdekében, hogy lehetővé tegye a felek számára bizonyos javaslatok
mérlegelését, további információk beszerzését, vagy bármely egyéb olyan okból, amely a Mediátor véleménye
szerint elősegítheti a békéltető eljárás további menetét. A békéltetést azután a felek egyetértésével újra
összehívja.
8. A Mediátor jelentése
8.1 A Mediátornak a békéltetésről jelentést kell készítenie, amely a felek által előadott érveket és az esetleges
egyezségi megállapodás részleteit is tartalmazza.
8.2 A békéltetésről készült jelentést nyilvánosságra kell hozni.
8.3 A mediációs megállapodásban részes felek egyike sem kérheti fel a Mediátort tanúnak, tanácsadónak, választott
bírónak vagy szakértőnek olyan perben vagy bármely egyéb olyan eljárásban, amely a békéltetés tárgyát képező
kérdés miatt vagy annak kapcsán folyik. A Mediátor az összes fél írásbeli hozzájárulása nélkül önkéntesen nem
szerepelhet ilyen minőségben.
9. A felelősség kizárása
9.1 A Mediátor nem felelős a felekkel szemben az általa nyújtott szolgáltatás kapcsán vagy a békéltetést illetően
történt bármely cselekedet vagy mulasztás tekintetében, kivéve, ha a kérdéses cselekedet vagy mulasztás
bizonyíthatóan rosszhiszeműségből fakadt.
3. Függelék A CEO FELADATAINAK MEGHATÁROZÁSA
(1) A CEO a Konzorcium irányítása során együttműködik a Konzorcium Igazgatóságával.
(2) A CEO az alapszabály alapján reá háruló feladatokat végzi.
(3) A CEO felelős a Konzorcium napi működéséért, és mindenekelőtt:
a) Vezeti a Konzorcium Irodáját, és alkalmazza és irányítja annak munkatársait;
b) Beszámol az Igazgatóságnak a Konzorcium Irodájának tevékenységéről amikor az Igazgatóság ezt igényli, de
évente legalább kétszer;
c) A Tagközpontokkal és a Partnerekkel szoros együttműködésben hozzájárul a Stratégia és Eredménykeret és a
CGIAR kutatási programok portfoliójának kidolgozásához és azok végrehajtásához;
d) Irányítja a Stratégia és Eredménykeret végrehajtását;
e) Szoros együttműködést folytat a Konzorcium Igazgatóságával a CGIAR kutatási programokra és a
Tagközpontokra vonatkozó egységes elvek és normák kidolgozása kapcsán;
f) Az érintett Tagközpontokkal és Partnerekkel közösen irányítja a CGIAR kutatási programokra vonatkozó
javaslatok, a Stratégia és Eredménykeret végrehajtásához szükséges költségvetések és teljesítési megállapodások
kidolgozását, beleértve a CGIAR kutatási programokra vonatkozó költségvetéseket és megállapodásokat is;
g) Ellátja a Konzorcium azon feladatkörének napi felügyeletét, amelynek lényege a CGIAR kutatási programok és a
Stratégia és Eredménykeret megvalósítását szolgáló egyéb programok végrehajtásának irányítása és ellenőrzése;
h) A Tagközpontok körében terjeszti a közös területeken – úgymint az irányítás, az emberi erőforrások, a
pénzgazdálkodás és a kockázatkezelés területén – meglévő legjobb gyakorlati megoldásokat;
i) Irányítja a Konzorcium Irodájának információgyűjtő tevékenységét a Tagközpontoktól származó azon
információkat illetően, amelyek a Konzorcium Igazgatóságának ellenőrző és felügyeleti feladatai és egyéb
szerződéses kötelezettségei teljesítéséhez szükségesek;
j) Olyan megosztott funkciókat és kutatási platformokat határoz meg és hoz létre, amelyek a Konzorcium és a
Tagközpontok hatékonyságának és eredményességének optimalizálásához szükségesek, és irányítja a
megosztott funkciók és kutatási platformok ellátásához szükséges szervezetet;
k) A Konzorcium Igazgatósága által történő jóváhagyásra összeállítja a Konzorcium Irodájának éves költségvetését,
és gondoskodik e költségvetés betartásáról és a pénzeszközök körültekintő, a szervezet fejlődése érdekében
helyénvalónak tartott felhasználásáról;
l) Hatékony kapcsolatrendszert alakít ki a Tagközpontokkal a megfelelő koordináció és összhang biztosítása
érdekében;
m) Támogatást nyújt a Konzorcium Igazgatóságának, hogy az eredményesen gyakorolhassa feladat- és hatáskörét,
és rendszeres kapcsolatot tart fenn annak elnökével és tagjaival;
n) Támogatást nyújt a Tagközpontoknak, hogy azok eredményesen tehessenek eleget feladataiknak;
o) A Konzorcium célkitűzéseinek elérése érdekében stratégiai együttműködést és kapcsolatokat alakít ki külső
partnerekkel, köztük a magánszektorhoz tartozó intézményekkel, nem kormányzati szervezetekkel,
mezőgazdasági kutatóintézetekkel és nemzeti mezőgazdasági kutatási rendszerekkel, valamint
p) A CGIAR minél jobb pozíciójának kivívása és imázsának építése érdekében képviseleti, közönségkapcsolati és
kommunikációs tevékenységet fejt ki, beleértve a CGIAR képviseletét magas színtű nemzetközi fórumokon és
egyéb, szakmailag fontos találkozókon.
(4) A CEO által a Konzorcium Igazgatóságának elnöke részére nyújtott támogatás és segítség terén ellátott feladatok az
alábbiakat foglalják magukban:
a) A Konzorcium képviselete az Alap Tanácsával, a Vagyonkezelővel, az Alap Irodájával és – amennyiben ez a
Konzorcium célkitűzései szempontjából szükséges, vagy ezt az Alap Tanácsa kéri – egyéni adományozókkal
folytatott tárgyalások és egyéb kapcsolattartás alkalmával, továbbá
b) Partneri együttműködés az Alap Tanácsának tagjaival a CGIAR számára szükséges pénzforrások előteremtésében.
(5) A CEO mindazon egyéb feladatokat is ellátja, amelyek a Konzorcium céljainak előmozdításához szükségesek
lehetnek.” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 8. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az agrárpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2015. (HK 8.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmény nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. HM utasítás
4. § (2) bekezdés c) és d) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter
irányítása alá tartozó központi hivatalokra és a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A STANAG 7169 (EDITION 2) NATO SPECIFICATIONS FOR IMAGE MAPS / SPÉCIFICATION DE
L’OTAN CONCERNANT LES ICONOCARTES / FOTÓTÉRKÉPEK NATO egységesítési egyezmény nemzeti
bevezetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Geoinformációs Szolgálat (a továbbiakban: MH GEOSZ)
b) témakezelő: MH GEOSZ
c) a bevezetés időpontja: 2015. december 1.
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
3. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1109/2016. (III. 3.) Korm. határozata a vajdasági magyar közösségek terület- és gazdasági fejlesztési stratégiája végrehajtásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a vajdasági magyar közösségek terület- és gazdaságfejlesztési stratégiájának ütemezett végrehajtása érdekében
 1. kijelöli a  szerbiai Agencija za privredne registre (Gazdasági Nyilvántartási Ügynökség) által BZF 14/2016.
nyilvántartási számon Szerbiában bejegyzett Prosperitati Alapítványt a  stratégiában megfogalmazott célok
megvalósításához, és
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Prosperitati Alapítvánnyal szerződést kössön a  stratégiában
megfogalmazott célok megvalósításához kapcsolódó pályázatok támogatása, illetve az  ezt szolgáló intézmény
felállítása és működtetése céljából.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2012. (II. 28.) NEFMI rendelete az Egészségbiztosítási Alapból a 959A-L, valamint 9511–9515 homogén betegségcsoportok szerint finanszírozott daganatellenes terápiákról.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (6) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed az Országos Egészségbiztosítási Pénztárra (a továbbiakban: OEP), valamint a kötelező
egészségbiztosítás keretében szolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltatókra. 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában: a) BNO (Betegségek Nemzetközi Osztályozása) kód: a betegségek és az egészséggel kapcsolatos problémák
nemzetközi statisztikai osztályozása alapján alkalmazott, a Betegségek Nemzetközi Osztályozása X. Revíziója
bevezetéséről szóló 42/1995. (XI. 14.) NM rendelet által alkalmazni rendelt kód;
b) OENO (Orvosi Eljárások Nemzetközi Osztályozása) kód: az egészségügyi eljárások jelölésére használatos és az
egészségügyi dokumentációban alkalmazandó, az egészségügyi eljárások azonosítására és csoportosítására
használatos kód; c) daganatellenes terápia protokoll (protokoll): a daganatellenes terápia OENO kóddal azonosított kezelési rendje,
amely tartalmazza, hogy az adott BNO kóddal meghatározható daganatot mely daganatellenes szerekkel, azok
milyen kombinációjában, mennyiségében, időbeni ütemezésében, hány ciklusban, radio-kemoterápia esetén
milyen terápia, és milyen sugárdózis szerint kell elvégezni;
d) speciális daganatellenes terápia: protokoll szerint végzett kemoterápiás és szimultán radio-kemoterápiás eljárás;
e) protokoll azonosító: az OENO kód első négy karaktere a protokollt jelöli, az ötödik karakter általában csillag,
amennyiben az 5. karakter helyén ’J’ kód szerepel, úgy az indikáción túli terápiára, míg az ’X’ kód nem
törzskönyvezett gyógyszerre utal; f) daganatellenes terápia ciklusa: a daganatellenes terápia során, egy vagy több fázisból álló protokoll szerint és
protokoll szerinti időbeli ütemezésben végzett ellátási események sorozata, mely az első fázis kezdőnapjától
az utolsó fázis zárónapjáig tart; g) protokoll szerinti ciklusok közti szünet: az utolsó fázis zárónapjától az új ciklus kezdetéig tartó terápiamentes
időszak, amely időn belül új kemoterápiás kezelés nem indulhat;
h) daganatellenes terápia ciklusának fázisa: egy cikluson belüli, egymástól kezelésmentes napokkal elhatárolható
protokoll szerint végzett eseménysorozatok; i) fázis azonosító: az OENO kód utolsó karaktere;
j) fázis hossza: a kezelési fázis első napjától az utolsó napig tartó időszak, melyben első napnak az a nap számít,
amelyen egy kezelésmentes napot követően valamely protokollban meghatározott módon kemoterápiát vagy
radio-kemoterápiát elkezdtek; k) protokoll szerinti fázisok közti szünet: adott cikluson belül a fázis utolsó napjától az új fázis kezdetéig tartó
terápiamentes időszak, amely időn belül a következő fázis szerinti kezelés nem indulhat, és amely a protokollban
meghatározottaknál rövidebb nem lehet, azonban időtartama szükség esetén 14 nappal megnövelhető;
l) protokoll váltás: a jelentett protokoll félbehagyása vagy befejezését követő új protokoll;
m) kezelési nap: minden olyan nap, amelyen a beteg részére a protokollban, meghatározott módon kemoterápiás
szert adnak, vagy radio-kemoterápiát végeznek; n) diagnózis: a protokollal kezelhető daganatos megbetegedés, amely ötjegyű BNO kóddal azonosítható,
amennyiben a diagnózis a protokollban szereplő bármelyik gyógyszer tekintetében indikáción túlinak minősül,
azt a diagnózis előtti ’×’ jel jelöli; o) Adatlap: az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes
szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 14. számú melléklete szerinti „Adatlap
kórházi (osztályos) ápolási esetről” elnevezésű adatlap; p) gyógyszer: a protokollokban a kemoterápiás szerek nemzetközi szabad nevek (INN) szerinti
hatóanyag-elnevezése; q) szinonima kód: a fázisokban alkalmazható gyógyszernevek rövidített formája;
r) indikáción túli gyógyszer alkalmazása: indokolt esetben, ha az indikáción túli gyógyszer mással nem
helyettesíthető, az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek rendeléséről és kiadásáról szóló 44/2004. (IV. 28.)
ESZCSM rendeletben foglaltaknak megfelelő indikáción túli gyógyszeres kezelés, figyelembe véve a
gyógyító-megelőző ellátás jogcímén az Egészségbiztosítási Alap terhére finanszírozható homogén
betegségcsoportok kódolási és besorolási szabályairól szóló miniszteri rendeletben foglaltakat;
s) tételes elszámolás alá eső gyógyszer: azon gyógyszerkészítmények, amelyek hatóanyaga megjelölt OENO kóddal
az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM
rendelet 1/A. számú mellékletében szerepel. 3. A protokoll szerinti daganatellenes terápia részletes szabályai
3. § (1) A protokollok a 70001-től 79999-ig terjedő OENO kódtartományban találhatóak, melynek részletes felsorolását az 1. és
a 2. melléklet tartalmazza. (2) A mellékletek szerinti kemoterápiás kezeléseket az általános fekvőbeteg jelentési szabályok szerint kell jelenteni.
(3) Az egy osztályos ellátási esemény során elvégzett, a mellékletek szerinti kemoterápiás tevékenységet az Adatlapon
kell jelenteni. (4) Ha egy osztályos eset során a ciklus minden fázisára sor került, akkor valamennyi elvégzett fázis OENO kódját az
Adatlapon fel kell tüntetni. Ha az adott protokoll ciklusának egy vagy néhány fázisát végezték el, akkor csak az
elvégzett fázisok kódját kell az Adatlapon feltüntetni. A több fázisból álló protokollok finanszírozása az elvégzett
fázisokkal arányosan történik. (5) Az OENO kóddal meghatározott protokoll szerint végzett kemoterápiás kezelés kezdő időpontját az Adatlapon
a „27. Beavatkozások” sor adatait tartalmazó részben, a beavatkozás dátuma rovatban kell feltüntetni. A mennyiség
rovatban mindig a fázishoz tartozó, ténylegesen elvégzett kezelési napok számát kell megadni.
(6) Az Adatlapon minden egyes fázist meg kell különböztetni az elvégzett ciklus vagy annak egy része
beazonosíthatósága érdekében, figyelemmel a terápiamentes időszakok pontos betartására.
(7) A szimultán radio-kemoterápiás protokollok egy-egy hetes fázisokra oszlanak, általában 5 napos sugárkezeléssel.
A szimultán radio-kemoterápiás protokolloknál a fázisok közötti szünet minden esetben munkaszüneti napra esik.
(8) Nyilvántartott protokoll szerint végzett ellátás az OENO kódrendszer más tartományaiban megjelenő kemoterápiás
OENO kódokkal nem jelenthető. (9) Protokoll váltást a „23. A beteg további sorsa” mezőben ’P’ jellel kell jelölni.
(10) A fázisokban használt gyógyszereket szinonima kóddal kell feltüntetni. Az adagolás az adott fázis kezdőnapjától
számítottan mg/m2-re, mg/testtömeg kilogrammra, NE/m2-re vagy NE/testtömeg kilogrammra és egy kezelési napra
vonatkozik. A felhasználásra kerülő gyógyszermennyiségek meghatározásánál 1,75 m2 átlagos testfelülettel és
70 testtömeg kilogramm – 1,5 év alatti korosztály kezelésére alkalmas protokollok esetében 10 testtömeg kilogramm –
átlagos testsúllyal kell számolni. A protokollba tartozó gyógyszereket a (11) bekezdésben foglaltak kivételével nem kell
jelenteni. (11) Azon protokollok jelentése esetén, amelyekben tételes elszámolás alá eső gyógyszer kerül felhasználásra, a protokoll
jelentése mellett ezen készítmények alkalmazását a beavatkozás típusánál (T) tételesen finanszírozott gyógyszeres
kezelésként („F”) kell feltüntetni, a kemoterápiás protokoll és a tételes finanszírozású gyógyszer OENO kódjai mellett
egyaránt. (12) Amennyiben a beteg a gyógyszert, a Kr.-ben rögzítetteknek megfelelő módon, az onkológiai centrum felügyelete
mellett az otthonában kapja meg, akkor ezt a tényt az adatlapon ’B’ kóddal a Beavatkozás jellege (J) rovatban fel kell
tüntetni, annak kezdő dátumával egyidejűleg. Ez esetben az Adatlap „27. Beavatkozások” részében az „Intézet/osztály
azonosítója” mezőben az első négy karakter az ellátásért felelős intézet kódja, a többi karakter nulla.
(13) A „Beavatkozás minősítése az ellátásban elfoglalt helye szerint (M)” mező kitöltése onkológiai daganatellenes
kezelések esetén kötelező az alábbiaknak megfelelően: a) 1. adjuváns beavatkozás,
b) 2. első vonalbeli kezelés, c) 3. másod vonalbeli kezelés,
d) 4. harmad vonalbeli kezelés. 4. § (1) Az egyes daganatellenes terápiák protokolljainak beavatkozási kódjegyzékét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A daganatellenes terápiák protokolljait a 2. melléklet tartalmazza.
(3) A protokollokban használt hatóanyag rövidítéseket a 3. melléklet tartalmazza.
(4) A protokollok BNO csoportokhoz tartozó listáját és a homogén betegségcsoport besorolási adatait a 4. melléklet
tartalmazza. 5. § (1) A 2. mellékletben felsorolt protokollokban szereplő hatóanyag tartalmú, az OEP által támogatott gyógyszerek listáját
az OEP a honlapján közzéteszi. (2) Azon hatóanyagok listáját, amelyekhez a társadalombiztosítás által támogatott gyógyszer nem rendelhető, az OEP
a honlapján közzéteszi. 4. Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetése napján 18 órakor lép hatályba.
(2) A 7. § és az 5. melléklet 2012. március 1-jén lép hatályba.
7. § A 4. melléklet helyébe az 5. melléklet lép.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
1/2003. (I. 6.) FMM rendelete a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter által adományozható elismerésekről.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 7. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás
alapján — figyelembe véve a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2002. évi XI. törvény előírásait — a következőket rendelem el:
1. § A foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter
(a továbbiakban: miniszter) a feladat- és hatáskörébe tartozó területeken, a kivételesen magas színvonalú, példamutató, lelkiismeretes, eredményes tevékenységet végző
személyeket, szervezeteket, valamint közösségeket a 2. §
szerinti elismerésekben részesítheti.
2. § A miniszter által adományozható elismerések a következők:
a) Munkaügyért Díj annak a személynek adományozható, aki munkáját kimagaslóan végzi és legalább három
éves közszolgálati jogviszonnyal, közalkalmazotti jogviszonnyal, munkaviszonnyal, valamint összességében legalább nyolc év szakmai gyakorlati idővel rendelkezik a
következő területeken:
— a foglalkoztatás- és bérpolitika kidolgozása, eszközrendszerének kialakítása és működtetése,
— a munkaügyi kapcsolatok alakítása,
— a munkahelyi béke megőrzése,
— az érdekegyeztetés,
— az emberi erőforrás gazdálkodás és fejlesztés,
— a felnőttképzés,
— a munkaerő-piaci esélyegyenlőség kialakítása,
— a munkaügyek nemzetközi kapcsolatainak ápolása,
— a munkavédelem és a biztonságos munkakörnyezet
fejlesztése,
— munkavédelmi, munkaügyi igazgatás.
b) Esélyegyenlőségért emlékérem és oklevél annak a
legalább öt éve az esélyegyenlőség területén tevékenykedő
civil szervezetnek adományozható, amely a nemek közötti
esélyegyenlőség biztosítása, vagy a fogyatékkal élő, illetve
megváltozott munkaképességű emberek rehabilitációs
foglalkoztatása, vagy a cigányság munkaerő-piaci esélyegyenlőségének és foglalkoztatásának biztosítása területén kiemelkedő tevékenységet végez.
c) Miniszteri Elismerő Oklevél annak az intézménynek, munkacsoportnak, gazdálkodó szervezetnek [Ptk.
685. § c) pont], szakértői csoportnak és bizottságnak
(a továbbiakban: közösségnek) adományozható, amely a
miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó területen legalább négy éve eredményes, példamutató tevékenységet
végez.
d) Miniszteri Dicséret-ben részesíthető a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztériumban (a továbbiakban: minisztérium) és az irányítása alá tartozó szerveknél,
valamint a foglalkoztatáspolitika és munkaügy egyéb területein kiemelkedő tevékenységet végző személy.
3. § Egy naptári évben
a) Munkaügyért Díj legfeljebb harminc személy,
b) Esélyegyenlőségért emlékérem és oklevél legfeljebb
tíz civil szervezet,
c) Miniszteri Elismerő Oklevél legfeljebb húsz közös
ség,
d) Miniszteri Dicséret legfeljebb száz fő részére adomá
nyozható. 4. § A Munkaügyért Díjjal együtt járó pénzjutalom összege
a mindenkori köztisztviselői illetményalap tízszerese.
5. § Az elismerések átadására évente
— március 15-e,
— július 1-je,
— augusztus 20-a,
— október 23-a
alkalmával, valamint
— egyéb kiemelt szakmai eseményekhez kötötten, vagy
— életmű elismeréseként, illetve
— nyugdíjba vonuláskor
kerülhet sor. 6. § (1) A 2. §-ban meghatározott elismerések adományozására a rendelet 1. vagy 2. számú melléklete szerinti formanyomtatványon kell kitüntetési javaslatot tenni.
(2) A kitüntetési javaslatot az elismerés átadására javasolt időpont (esemény) előtt legalább 30 nappal korábban
kell megküldeni a minisztérium Humánpolitikai Főosztályára.
7. § (1) Az elismerésben részesítendő személyekre, szervezetekre, közösségekre a beérkezett kitüntetési javaslatok
alapján, a miniszter részére az általa létrehozott bíráló
bizottság (a továbbiakban: bizottság) tesz javaslatot. A bizottság tagjait a miniszter legalább 20 nappal az átadásra
javasolt időpont előtt jelöli ki és hívja össze.
(2) A bizottság állandó tagjai: a minisztérium közigazgatási államtitkára, helyettes államtitkárai, Humánpolitikai Főosztályának vezetője, az Országos Munkabiztonsági
és Munkaügyi Főfelügyelőség elnöke és az Esélyegyenlőségért emlékérem és oklevél esetében az esélyegyenlőségi
főigazgató.
(3) A minisztérium Humánpolitikai Főosztályára a
6. §-ban előírt határidő után érkezett kitüntetési javaslatot
a bizottság csak az 5. § szerinti következő időpont (esemény) tekintetében veheti figyelembe.
8. § (1) A miniszter — a bizottság javaslata alapján — az
elismerésben részesítendő személyekről, szervezetekről,
közösségekről legkésőbb 10 nappal az átadásra javasolt
időpont (esemény) előtt dönt.
(2) Az elismeréseket ünnepélyes keretek között a miniszter vagy az általa megbízott minisztériumi vezető adja át.
(3) Az elismerésben részesült személyek, szervezetek,
közösségek névsorát a minisztérium hivatalos lapjában
közzé kell tenni.
9. § (1) Miniszteri elismerésben nem részesülhet az, aki jogerős fegyelmi büntetés vagy jogerős büntető ítélet hatálya
alatt áll.
(2) Méltatlanná válik az elismerésre az a személy, akit
jogerős bírói ítélettel a közügyek gyakorlásától eltiltottak.
(3) A méltatlanná vált személytől a miniszter az elismerést visszavonja. Ennek tényét a minisztérium hivatalos
lapjában közzé kell tenni.
10. § (1) A Munkaügyért Díjjal együtt járó pénzjutalmat a
központi költségvetés minisztériumi fejezetén belül annak
a szervezetnek az előirányzata terhére kell kifizetni, amely
a kitüntetettet foglalkoztatja, illetve amely a kitüntetésre
javaslatot tett.
(2) Minisztériumi fejezeten kívüli kitüntetett esetében
a pénzjutalom fedezetét a javaslattevő vállalhatja, ennek
hiányában a jutalom kifizetése a minisztérium költségvetési kerete terhére történik.
11. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba. Egyidejűleg a szociális és családügyi miniszter által adományozható elismerésekről szóló 10/2000. (X. 18.) SZCSM rendelet 1. §-ának (4) bekezdése, valamint a gazdasági miniszter
által adományozható elismerésekről szóló 30/2001.
(XII. 4.) GM rendelet 2. §-ának (2) bekezdése, a 3. §
(1) bekezdésének a) pontjából ,,a MUNKAÜGYÉRT
DÍJ, valamint’’ szövegrész, a 3. § (2) bekezdésének
b) pontja, és a 9. § (4) bekezdésének i) pontja hatályát
veszti.
Kiss Péter s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter


text:
1411/2013. (VII. 3.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és a Magyar Természetjáró Szövetség közötti együttműködés kereteinek meghatározásáról.
A Kormány
 1. elismeri a  Magyar Természetjáró Szövetségnek az  elmúlt évtizedek során elért eredményeit a  természetjárás
szervezése, infrastruktúrájának fenntartása és fejlesztése terén,
 2. egyetért azzal, hogy a  miniszterelnök a  Kormány nevében a  Magyar Természetjáró Szövetséggel az  1.  melléklet
szerinti együttműködési megállapodást aláírja,
Felelős: miniszterelnök
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy a  miniszterek a  jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló törvénynek
megfelelő stratégiai partnerségi megállapodást kössenek a  Magyar Természetjáró Szövetséggel, és folyamatos
egyeztetéseket folytassanak a  Magyar Természetjáró Szövetséggel az  együttműködés újabb területeinek
meghatározása céljából,
Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: 2013. december 31.
4. felhívja a  minisztereket, hogy feladatkörükben eljárva e  kormányhatározattal összhangban alakítsák ki az  ágazati
együttműködés kereteit a Magyar Természetjáró Szövetséggel,
Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: 2013. december 31.
5. biztosítja a  Magyar Természetjáró Szövetség részére a  magyarországi természetjárás európai színvonalú
megújításához szükséges költségvetési támogatást.
Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a központi költségvetésről szóló törvény tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2010. (III. 9.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére az Azerbajdzsáni Köztársaság és a Magyar Köztársaság közötti kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként Hasan Aziz ogly Hasanov-nak, az Azerbajdzsáni Köztársaság budapesti nagykövetének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje, polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. február 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök