text:
27/2012. (V. 30.) BM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 11. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, – a 40. § a) és c) pontja tekintetében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet
11. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, – a 40. § b) pontja tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § u) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
– a 40. § d) pontja tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel –
a) a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 20. cím alatt feltüntetett fejezeti kezelésű előirányzatok,
b) az a) pont szerinti költségvetési fejezetben az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 22. alcíme alapján év közben megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok
[az a) és b) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] felhasználási szabályait határozza meg.
(2) E rendeletet a Szolidaritási Programok előirányzat vonatkozásában kizárólag abban az esetben kell alkalmazni,
ha e rendelet és az azok felhasználását meghatározó jogszabály eltérően nem rendelkezik.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott előirányzatra a 4. és 5. alcímet nem lehet alkalmazni.
II. FEJEZET A KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
1. A támogatható személyek köre 2. § Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ávr.)
foglaltakon túl nem nyújtható költségvetési támogatás annak a személynek vagy szervezetnek,
a) aki vagy amely a beruházást vagy a fejlesztést olyan ingatlanon kívánja megvalósítani, amely a támogatási
kérelem, pályázat benyújtásának időpontjában nem per-, teher- és igénymentes, kivéve, ha azok jogosultja
a kedvezményezett, vagy a beruházást vagy a fejlesztést osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanon kívánja
megvalósítani és a tulajdonostársak nem kötöttek közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt
használati megállapodást vagy nem áll rendelkezésre az ahhoz tartozó használati megosztásra vonatkozó vázrajz,
b) aki vagy amely az Európai Bizottság költségvetési támogatásból való kizáró vagy eltiltó határozatának hatálya
alatt áll, vagy c) akinek vagy amelynek az Áht. 50. § (3) bekezdése szerinti köztartozása van, kivéve, ha arra az adóhatóság fizetési
könnyítést engedélyezett. 2. A pályázati úton nyújtott költségvetési támogatásokra vonatkozó szabályok
3. § (1) A támogató előírhatja, hogy a pályázaton való részvétel feltétele a pályázati díj megfizetése. A pályázónak a pályázati
díjat a pályázat benyújtásakor kell megfizetnie. (2) A pályázati díj mértékét a pályázati kiírás előállításával és a pályázók részére történő rendelkezésre bocsátásával
kapcsolatban felmerült költséget alapul véve kell meghatározni. A pályázati díj mértéke legfeljebb 50 000 forint lehet.
4. § (1) A pályázatot minden esetben elektronikus és postai úton is be kell nyújtani. Ha a postai úton benyújtott pályázat
szövege eltér az elektronikus úton benyújtott pályázattól, az aláírt, postai úton benyújtott pályázatot kell irányadónak
tekinteni. (2) A pályázat benyújtására legalább az Ávr. 66. § (3) bekezdésében előírt határidő, legfeljebb 90 nap írható elő.
(3) A pályázat határidőben benyújtottnak tekintendő, ha azt legkésőbb az előírt határidő utolsó napján postára adták.
(4) A pályázat beérkezéséről és annak időpontjáról 15 napon belül a támogató elektronikus vagy postai úton értesíti
a pályázót. 5. § (1) A támogató a pályázatot érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha
a) azt a pályázati kiírás alapján pályázni nem jogosult pályázó nyújtotta be,
b) a pályázatot határidőn túl nyújtották be, c) a pályázati kiírás nem biztosít lehetőséget hiánypótlásra, és a pályázat hiányosan került benyújtásra, vagy
d) az Ávr. 67. § (3) bekezdésében meghatározott feltételek fennállnak.
(2) Ha a pályázat érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül, erről a támogató az elutasítás okának megjelölésével a pályázat
beérkezésétől – az Ávr. 67. § (3) bekezdésében meghatározott esetben a hiánypótlási határidő lejártától – számított
15 napon belül értesíti a pályázót. 6. § A pályázat alapján nyújtható támogatásról a támogató a pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő
60 napon belül dönt. E határidőt a támogató – indokolt esetben és a pályázati kiírásban meghatározott módon –
30 nappal meghosszabbíthatja. 3. Az egyedi költségvetési támogatásra vonatkozó szabályok
7. § (1) A Kvtv.-ben nem nevesített szervezetek részére az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti költségvetési fejezetet irányító
szerv vezetője (a továbbiakban: miniszter), vagy átruházott hatáskörben az adott előirányzat tekintetében
kötelezettségvállalásra jogosult személy (e § alkalmazásában a továbbiakban együtt: egyedi döntéshozó) – ha e rendelet
másként nem rendelkezik – egyedi döntéssel költségvetési támogatást (e § alkalmazásában a továbbiakban: egyedi
költségvetési támogatás) nyújthat, ha a) a támogatandó tevékenység a miniszter által meghatározott szakmapolitikai stratégiai célok megvalósulását
szolgálja, b) az egyedi költségvetési támogatás biztosításával jelentős előny érhető el vagy hátrány hárítható el,
c) a támogatandó tevékenység másként nem valósítható meg, vagy
d) a tevékenység támogatását az előirányzat felhasználásának szabályait meghatározó jogszabály kifejezetten
előírja. (2) Egyedi költségvetési támogatás nyújtása – ha e rendelet másként nem rendelkezik – a kedvezményezett támogatási
kérelme alapján történik. (3) Az egyedi döntéshozó a kedvezményezett által benyújtott támogatási kérelmet – annak beérkezésétől számított –
15 napon belül megvizsgálja, és annak eredményétől függően
a) helyt ad a támogatási kérelemnek és intézkedik a támogatói okirat kiadásáról vagy a támogatási szerződés
megkötéséről, b) a támogatói döntés kiadásához vagy a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges további adat, tény,
információ közlésére vonatkozó hiányok pótlására hívja fel a kedvezményezettet, vagy
c) indokolással elutasítja a támogatási kérelmet. (4) A támogatási szerződés megkötése vagy a támogatói okirat kiadása – ha a támogatási döntés külön okiratba foglalása
nem történik meg – támogatási döntésnek minősül. 4. Támogatási szerződés, támogatói okirat
8. § (1) Az Ávr. 72. §-ában meghatározott dokumentumokon túl a pályázat benyújtásának vagy a támogatási szerződés
megkötésének, a támogatói okirat kiadásának feltétele a következő dokumentumok támogató részére való
benyújtása vagy rendelkezésre állása: a) a kedvezményezett azonosító adatait tartalmazó dokumentumok, a nyilvántartásba vételét igazoló okirat,
társadalmi szervezetek és alapítványok esetén a nyilvántartást vezető bíróság által kiadott kivonat 30 napnál nem
régebbi eredeti példánya, gazdasági társaságok esetén a támogató által a nyilvános cégnyilvántartásból lekért
cégkivonat 30 napnál nem régebbi példánya, b) a kedvezményezett képviselőjének adatait tartalmazó, a támogatási szerződés aláírására feljogosító okirat, vagy
annak a kedvezményezett képviselője által 30 napnál nem régebbi hitelesített másolata, vagy közjegyzői
aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldány, vagy ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-minta eredeti példánya, vagy
ezek kedvezményezett képviselője által hitelesített másolata, c) 30 napnál nem régebbi, köztartozásról szóló nemleges együttes adóhatósági igazolás, vagy a támogató által
a köztartozásmentes adózói adatbázisból lekért adatokat tartalmazó igazolás,
d) a 2. § a) pontja szerinti ingatlanra vonatkozó vázrajz és a használati megállapodás egyszerű másolata,
e) a kedvezményezettnek a 2. § b) pontjában foglaltakra vonatkozó nyilatkozata,
f) a támogató által a pályázati kiírásban meghatározott, a költségvetési támogatás elbírálásához feltétlenül
szükséges további dokumentum. (2) A kedvezményezettnek – a miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervek kivételével – a támogatási szerződés
megkötéséhez, a támogatói okirat kiadásához – előfinanszírozott költségvetési támogatás vagy előleg folyósításának
esetén, ha e rendelet másként nem rendelkezik – csatolnia kell az Ávr. 77. § (2) bekezdése szerinti beszedési megbízás
benyújtására vonatkozó felhatalmazó levél két eredeti példányát. 9. § (1) A támogatási szerződést a támogatási döntésről szóló értesítést követő 60 napon belül meg kell kötni, a támogatói
okiratot ki kell adni. (2) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, utófinanszírozással nyújtott költségvetési támogatás esetén előleg
a támogatott tevékenység megvalósítása során legfeljebb három alkalommal nyújtható, 25%-os ütemezésben.
(3) Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Ectv.) 75. § (2) bekezdés b) pontja alapján az e rendeletben megjelölt,
valamint a rendelet alapján költségvetési támogatásban részesülő civil szervezet mentesül az Ectv. 75. §
(1) bekezdésében megjelölt feltétel teljesítésének kötelezettsége alól. 5. Szakmai és pénzügyi beszámolási kötelezettség
10. § (1) A költségvetési támogatás felhasználásáról a kedvezményezett köteles a támogatási szerződésben, támogatói
okiratban meghatározott módon írásbeli beszámolót készíteni, és azt egy példányban a támogatónak benyújtani.
(2) A beszámoló a) szakmai része tartalmazza legalább a pályázati kiírásban, a támogatási döntésben, a támogatási szerződésben
vagy a támogatási okiratban meghatározott aa) támogatott tevékenység főbb naturális mutatószámait, és
ab) feladat vagy beruházás megvalósításának helyét és időpontját,
b) pénzügyi része – a támogatási szerződés, a támogatói okirat eltérő rendelkezése hiányában – tartalmazza
ba) a költségvetési támogatással kapcsolatban felmerülő költségekre, kiadásokra vonatkozó összesített
kimutatást és a számlák, számviteli bizonylatok összesítését, a bizonylat kibocsátójának nevét, a bizonylat
sorszámát, a kifizetés jogcímét, a számla keltét, a teljesítés időpontját, az áfa-alapot, az áfa-tartalmat,
a bruttó összeget, – átutalás esetében – a banki értesítő sorszámát, – készpénzes kifizetés esetében –
a kifizetés tényét igazoló pénztárbizonylat sorszámát, és az elszámolt összeget költségtételek szerinti
bontásban, bb) a költségvetési támogatás felhasználását igazoló záradékolt számlák, számviteli bizonylatok
kedvezményezett képviselője által hitelesített másolatát, bc) az átutalással megvalósított pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat kedvezményezett képviselője által
hitelesített másolatát (bankszámla terheléséről szóló banki igazolás vagy kivonat kedvezményezett
képviselője által hitelesített másolatát, megjelölve a vonatkozó tételt),
bd) készpénzes kifizetés esetén a számla, egyszerűsített számla és a kifizetési pénztárbizonylat
kedvezményezett képviselője által hitelesített másolatát vagy az adott kifizetési tételre a könyvviteli
nyilvántartás vonatkozó részének kedvezményezett képviselője által hitelesített másolatát,
be) a saját forrás és a társfinanszírozás felhasználásáról szóló kimutatást,
bf) a személyi jellegű költségek, kiadások, és azok közterheinek részletes kimutatását, és
bg) azokat a dokumentumokat, amelyeket a támogató a beszámoló részeként a pályázati kiírásban vagy
a támogatási szerződésben, a támogatói okiratban előír. (3) A támogató a támogatási szerződésben, támogatói okiratban a beszámoló pénzügyi része tekintetében az
(1) bekezdés b) pontjában foglaltaktól eltérő tartalmat és formát is meghatározhat.
(4) Az (1) bekezdés b) pont ba), be) és bf) alpontjában meghatározott dokumentumokat a kedvezményezett képviselője
írja alá, az (1) bekezdés b) pont bb)–bd) alpontjában meghatározott dokumentumokat a kedvezményezett képviselője
vagy az általa írásban meghatalmazott személy írja alá. A meghatalmazás a beszámoló pénzügyi részének részét
képezi. (5) A kedvezményezett köteles a támogató felhívására a beszámolót 15 napon belül pontosítani.
(6) A beszámoló értékelését a támogató annak beérkezését követő 60 napon belül elvégzi, és annak eredményéről
a kedvezményezettet értesíti. A határidőbe a hiánypótlásra meghatározott határidő nem számít bele.
11. § (1) A támogatott tevékenység lezárása – a támogatott tevékenység támogatási szerződés, támogatói okirat szerinti
megvalósulását követően – a megvalósításáról szóló beszámoló alapján a kedvezményezett nyilatkozatával és annak
a támogató általi elfogadásával történik. (2) A beszámoló elfogadása esetén a támogató a 10. § (6) bekezdése szerinti értesítésben – a beszámoló elfogadása
esetén – nyilatkozik a kedvezményezett felé, hogy az Ávr. 77. § (2) bekezdése szerinti beszedési megbízás benyújtására
vonatkozó felhatalmazó levél a kedvezményezett bankszámláját vezető hitelintézetnél visszavonásra kerülhet.
Ha a támogató beszedési megbízást nyújtott be a kedvezményezett bankszámláját vezető hitelintézethez, és
a beszedési megbízás teljesült, a támogató külön dokumentumban nyilatkozik a felhatalmazó levél
visszavonhatóságáról. III. FEJEZET KEZELŐ SZERVI KIJELÖLÉS 12. § (1) A Bűncselekmények áldozatainak kárenyhítése előirányzat kezelő szerve a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
Igazságügyi Szolgálata (a továbbiakban: KIMISZ). (2) A miniszter az előirányzat feletti rendelkezési jogokat – ideértve az alszámla feletti rendelkezési jogot – és feladatokat
az Áht. 18. § (4) bekezdése alapján megállapodás keretében adhatja át a KIMISZ-nek.
(3) Az előirányzat tekintetében a KIMISZ látja el az utalványozást, a pénzügyi ellenjegyzést és az érvényesítést. A teljesítés
igazolását a megyei, fővárosi igazságügyi szolgálat által hozott határozat alapján a KIMISZ végzi. A teljesítés igazolása
során ellenőrizni kell, hogy a megküldött határozatban szereplő összeg megfelel-e a jogszabályban előírtaknak.
13. § (1) A Közrendvédelmi bírság előirányzat és a Bűnmegelőzéssel összefüggő kiadások előirányzat kezelő szerve a Magyar
Államkincstár (a továbbiakban: kincstár). (2) A kincstár az (1) bekezdésben meghatározott két előirányzat tekintetében a pályázat befogadásával, a döntés
előkészítésével, a támogatási szerződés előkészítésével és nyilvántartásával, valamint a támogatási szerződés
végrehajtása pénzügyi ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat lát el. IV. FEJEZET
AZ EGYES FEJEZETI KEZELÉSŰ ELŐIRÁNYZATOK FELHASZNÁLÁSÁNAK RENDJE 6. Energia-racionalizálás (20/1/2)
14. § (1) A bevételi előirányzat a miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek energia-racionalizálási rendszerének
támogatására, valamint európai uniós forrásból megvalósuló épületenergetikai fejlesztéseinek előkészítéséhez
szükséges kiadások finanszírozására szolgál. (2) Az előirányzat felhasználása pályázat vagy egyedi döntés útján, előfinanszírozással történik. A költségvetési
támogatás – a támogatási szerződésben rögzített határidő meghatározásával – visszatérítendő, egyösszegű
költségvetési támogatásként adható. 7. Bűncselekmények áldozatainak kárenyhítése (20/1/5)
15. § (1) Az előirányzat a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló törvény alapján
a bűncselekményt elszenvedett és emiatt életminőségükben veszélybe került személyek anyagi sérelmei enyhítésére
szolgál. (2) Az előirányzat terhére áldozatsegítő támogatásként azonnali pénzügyi segély és állami kárenyhítés adható az
áldozatsegítő támogatások igénybevételeinek részletes szabályairól szóló 1/2006. (I. 6.) IM rendelet szerint.
8. Európai Uniós és nemzetközi projektek/programok megvalósításához kapcsolódó kiadások (20/1/27)
16. § (1) Az előirányzat egyedi jóváhagyás alapján felhasználható
a) a miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: BM), a BM-mel partnerségi megállapodást kötött
szervezet vagy a miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szerv, nemzetközi szervezet által megvalósított,
az Európai Unió által közvetlenül társfinanszírozott projektek esetében a pályázathoz szükséges önrész, valamint
a b) pontban foglalt programok esetében az európai uniós forrás terhére el nem számolható tételek
finanszírozására, amelyekről a döntés a tárgyéven belül született, így a központi költségvetés tervezésekor még
nem volt ismert, b) a miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek részére az Európai Unió által az Új Széchenyi Terv operatív
programjai keretében támogatott projektek, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus, a Svájci–Magyar
Együttműködési program és egyéb európai uniós alapból támogatott projektek lebonyolításához szükséges
kiadások megelőlegezésére, c) a miniszter szakmai felelősségi körébe tartozó támogatási konstrukciók vagy projektek előkészítéséhez szükséges
kiadások fedezetére, d) az Európai Migrációs Hálózat önrésze és az el nem számolható tételek finanszírozására.
(2) A bevételi előirányzat szolgál továbbá a Svájci–Magyar Együttműködési program projektjei kapcsán befolyt előleg
kezelésére. (3) Az (1) bekezdés a), c) és d) pontja szerinti felhasználás esetében a kedvezményezett részére vissza nem térítendő
költségvetési támogatás, az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben visszatérítendő költségvetési támogatás
biztosítható. (4) Az (1) bekezdés b) pontja esetében a költségvetési támogatás összegét a forrás rendelkezésre állását követően
– a támogatási szerződésben foglaltak szerint – legfeljebb 60 naptári napon belül kell visszafizetni.
(5) A jóváhagyott előirányzat terhére támogatási kérelem alapján, egyedi elbírálást követően kerül sor az előirányzat
felhasználására. A költségvetési támogatás előfinanszírozás vagy utófinanszírozás útján kerül rendelkezésre
bocsátásra. Utófinanszírozás esetén előleg nyújtása lehetséges. (6) A költségvetési támogatás rendelkezésre bocsátása közvetlen kifizetéssel vagy előirányzat-átcsoportosítással történik.
9. Katasztrófa elhárítási célelőirányzatok (20/1/34) 17. § (1) Az előirányzat fedezetet biztosít a 2010. október 4-én történt vörösiszap-kiömlés védekezési és helyreállítási
költségeire. Az előirányzat fedezetet nyújt továbbá a katasztrófa-elhárítás során felmerülő költségekre és károkra,
valamint a peres ügyek során felmerült kifizetésekre. (2) Az előirányzat átadásra kerül a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban:
BM OKF) részére. 10. Ártéri lakóingatlanok kiváltása Ipolytarnóc településen (20/1/35)
18. § Az előirányzat célja az Ipolytarnóc településen az elmúlt évek során az árvíz által jelentősen megrongálódott épületek
bontásának, valamint azok tulajdonosai és használói lakhatása biztosításának finanszírozása. A költségvetési
támogatás folyósítása Ipolytarnóc önkormányzata részére támogatási szerződés keretében történik. A költségvetési
támogatás előfinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra. 11. Építésügyi feladatok (20/1/46)
19. § (1) Az előirányzat az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.)
50. §-a alapján az épített környezet alakításának és védelmének pénzügyi eszközökkel történő támogatását és
finanszírozását biztosítja. (2) Az előirányzat felhasználása éves feladatterv alapján történik. A feladatterv tervezése során az előirányzat legalább
80%-át közigazgatási feladatokra kell tervezni, amelyet a kötelezettségvállalás során érvényesíteni kell. Az előirányzat
terhére költségvetési támogatás pályázat vagy egyedi támogatás keretében nyújtható a feladattervben megjelölt
személyek részére, előfinanszírozás vagy utófinanszírozás útján. Utófinanszírozás esetén előleg nyújtása lehetséges.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában közigazgatási feladat különösen
a) az építésfelügyeleti és építésügyi hatósági feladat, b) az ellenőrzési és építésrendészeti feladat,
c) a szakmai kamarák által ellátott közigazgatási feladat, különösen a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése
és bejelentése, névjegyzék vezetése, továbbképzés szervezése, vállalkozó kivitelezői tevékenység bejelentése
és vállalkozó kivitelezők nyilvántartásának vezetése, d) a szakmai kamarák tevékenységének törvényességi felügyelete,
e) a tervtanácsok feladata, f) a településrendezéshez kapcsolódó feladat.
(4) A miniszter az előirányzatból az építésügyi és építésfelügyeleti hatóság által elrendelt munkálatok költségeire
– ha a végrehajtás elmaradása az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyezteti,
és a végrehajtás önkéntes teljesítése, valamint a megelőlegezett költség behajtása nem várható, – vissza nem
térítendő költségvetési támogatást nyújthat. Egyéb esetben erre a célra – a támogatási szerződésben a visszafizetésre
vonatkozó határidő meghatározásával – visszatérítendő költségvetési támogatás adható.
(5) Vissza nem térítendő költségvetési támogatás esetén, ha a végrehajtást elrendelő hatóság a munkálatok költségeit
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szabályai szerint a kötelezettől
utóbb behajtja, az így befolyt összeget kizárólag az Étv. 50. § (2) bekezdésében meghatározott célokra fordíthatja,
amelynek felhasználását a miniszter ellenőrizheti. 12. Az elektronikus Területrendezési és Építésügyi Nyilvántartás Működtetése (20/1/47)
20. § Az előirányzat felhasználásának célja az építésügy, a településfejlesztés és -rendezés körébe tartozó dokumentációk
központi nyilvántartásáról szóló kormányrendelet és a területfejlesztéssel és a területrendezéssel összefüggésben
megőrzendő dokumentumok gyűjtéséről, megőrzéséről, nyilvántartásáról és hasznosításáról szóló kormányrendelet
szabályozási tárgykörébe tartozó dokumentumgyűjtési, nyilvántartási, hasznosítási, kezelési és archiválási feladatok,
továbbá a nyilvántartási rendszer fejlesztési feladatainak finanszírozása. 13. Vízkárelhárítási művek fejlesztési feladatai (20/1/48)
21. § (1) Az előirányzat a nem kielégítő védképességű elsőrendű árvízvédelmi művek védbiztonságának fejlesztését,
térségükben az elvárható árvízvédelmi biztonság megteremtését, az árvizek kártételei elleni megelőző tevékenység
biztosítását szolgálja. Az előirányzat terhére az árvízvédelem infrastrukturális fejlesztései, továbbá a projekt típusú
beruházásokon túli egyedi töltéserősítési és védelmi képesség fokozási munkák valósíthatók meg.
(2) Az előirányzat átadásra kerül az Országos Vízügyi Főigazgatóság és a vízügyi igazgatóságok részére.
14. Vízkárelhárítási művek fenntartása (20/1/49) 22. § (1) Az előirányzat a vizek és a közcélú vízi létesítmények fenntartására vonatkozó feladatokról szóló kormányrendeletben
meghatározott karbantartások végzését szolgálja. (2) Az előirányzat átadásra kerül az Országos Vízügyi Főigazgatóság és a vízügyi igazgatóságok részére.
15. Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás (20/1/50)
23. § (1) Az előirányzat felhasználható a) a központi költségvetési szervek és a védelmi feladatokat ellátó vízitársulatok által víz-, környezeti és természeti
katasztrófa kárelhárítás esetén a védelmi készültség elrendelése alapján végzett védekezési, helyreállítási
feladataikkal összefüggő többletkiadásokra, külön kormánydöntés alapján preventív feladatok elvégzésére,
b) az állam kártalanítási kötelezettsége költségeinek biztosítására, c) az a) és b) ponttal összefüggő, így különösen a személyi juttatásokkal, a munkaadókat terhelő járulékokkal,
a dologi kiadásokkal, a veszélyhelyzet felszámolásához szükséges eszközök beszerzésével, valamint a károsodott
eszközök visszapótlásával kapcsolatos egyéb felhalmozási kiadásokra, tevékenységekre, d) a vízkárelhárítást ellátó állami vízügyi szerveknél és vízitársulatoknál történő közfoglalkoztatási pályázatok saját
erő költségeire. (2) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, támogatási szerződés alapján előfinanszírozás vagy utófinanszírozás
útján kerül felhasználásra. Utófinanszírozás esetén előleg nyújtása lehetséges.
16. Vízügyi feladatok támogatása (20/1/51) 24. § (1) Az előirányzat célja a forgalomképes állami tulajdonú vízügyi létesítményekkel kapcsolatos kutatási témák,
döntés-előkészítő feladatok kidolgozása, állagmegóvási feladatok, szivattyútelepek üzemeltetési és karbantartási
költségeinek finanszírozása, rendkívüli időjárás miatt szükséges kármegelőzési, védekezési, helyreállítási munkák
elvégzése. (2) Az előirányzatból az újonnan alakult vízgazdálkodási társulatok, természetes és jogi személyek támogathatóak.
(3) A költségvetési támogatás nyújtása pályázat vagy egyedi támogatás formájában történhet. A költségvetési támogatás
előfinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra. 17. Szabadságharcosokért Közalapítvány támogatása (20/2/1/1)
25. § (1) Az előirányzat fedezetet nyújt az 1956 előtti politikai üldözöttek és az 1956-os forradalom és szabadságharcban
résztvevők és sérelmet szenvedettek támogatására, pályázat keretében vissza nem térítendő pénzügyi támogatás
formájában az 1956-os és 1956 előtti szervezetek támogatására, a Szabadságharcosokért Közalapítvány Alapító
Okiratában megjelölt célokkal összefüggő tevékenység, program, projekt finanszírozására, az 1956-os eseményekkel
foglalkozó kéziratok kiadásának, a helyi szinten megvalósuló köztéri alkotások (emlékművek, szobrok, emléktáblák)
és 1956-os emlékhelyek felújításának finanszírozására, a volt politikai elítéltek részére történő szociális segélyek,
temetési segélyek folyósítására, továbbá a feladathoz kapcsolódó arányos működési költségei finanszírozására.
(2) A költségvetési támogatás előfinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra.
18. Országos Polgárőr Szövetség (20/2/2/3) 26. § (1) Az előirányzat az Országos Polgárőr Szövetség az alapszabályában meghatározott feladathoz kapcsolódó arányos
működési költségeire használható fel. (2) A költségvetési támogatás előfinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra. Az előirányzat felhasználása
a polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól szóló törvény felhatalmazása alapján kiadott, a költségvetési
támogatás elosztásának részletes szabályaira vonatkozó miniszteri rendelet alapján történik.
19. Önkéntes tűzoltóegyesületek és mentőszervezetek támogatása (20/2/2/5) 27. § (1) Az előirányzat
a) az önkéntes tűzoltó egyesületek részére pályázati rendszerben biztosítandó költségvetési támogatás forrásául
szolgál, amely aa) az önkéntes tűzoltó egyesületek feladataihoz kapcsolódó arányos működési költségek finanszírozására,
ab) az önkéntes tűzoltók oktatására, ac) a technikai ellátás javításának támogatására,
b) az önkéntes mentőszervezetek részére pályázati rendszerben biztosítandó költségvetési támogatás forrásául
szolgál, amely ba) a mentőszervezetek nemzeti minősítésére, bb) a mentőszervezetek tagjainak oktatására,
bc) a Polgári Védelmi Modulok megalakítására, bd) a technikai ellátás színvonalának folyamatos javítására,
be) az önellátásra és önfenntartásra való berendezkedés biztosítására,
bf) a műszaki-támogatási és info-kommunikációs feladatok ellátására, bg) a beavatkozásra és együttműködésre történő felkészülés egyéb feladatainak elvégzésére
használható fel. (2) A költségvetési támogatás előfinanszírozás vagy utófinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra.
Utófinanszírozás esetén előleg adása lehetséges. (3) A támogatási előirányzat előirányzat-átcsoportosítással, a bevétel átutalással kerül a BM OKF részére átadásra.
20. Társadalmi szervezetek, alapítványok támogatása (20/2/2/11) 28. § (1) Az előirányzat a Nemzedékek Biztonságáért Alapítvány támogatására 29,0 millió forint összegig használható fel.
A költségvetési támogatás célja a rendvédelmi társadalmi szervezetekkel együttműködve a sport-, a művészet- és
rendvédelem terén az esélyegyenlőség jegyében szervezett programok, rendezvények támogatása.
(2) Az előirányzat a Fehér Gyűrű Közhasznú Egyesület támogatására 5,5 millió forint összegig használható fel.
Az előirányzat a Fehér Gyűrű Közhasznú Egyesület irodáinak az áldozatvédő tevékenységével kapcsolatos,
a feladathoz kapcsolódó arányos működési költségeire, bérjellegű kiadásaira, és az áldozatok segélyezésére nyújt
fedezetet. A Fehér Gyűrű Közhasznú Egyesület irodáinak az áldozatsegítő tevékenységével kapcsolatos működési
költségeire, bérjellegű kiadásaira legfeljebb a költségvetési támogatás 50%-a fordítható.
(3) Az előirányzat a Magyar Polgári Védelmi Szövetség támogatására 10,0 millió forint összegig használható fel.
A költségvetési támogatás a lakosság, az ifjúság, a polgári védelmi szervezetek, valamint a polgármestert segítők és
közbiztonsági referensek folyamatos felkészítésére, a „Polgári védelmi mozgalom dinamizálása” projekt időarányos
végrehajtására, továbbá a szervezet BM OKF főigazgatója által jóváhagyott éves munkatervében meghatározott
feladatokhoz, az állampolgárok élet- és vagyonbiztonságának védelméhez való hozzájárulás céljára használható fel.
(4) Az előirányzat a Magyar Tűzoltó Szövetség és megyei szervezetei támogatására 22,5 millió forint összegig használható
fel. A költségvetési támogatás a Magyar Tűzoltó Szövetség és a megyei szervezetei alapító okiratában, a BM OKF
főigazgatója által jóváhagyott éves munkatervében meghatározott feladataira, és az általuk szervezett rendezvények
megvalósítására fordítható. (5) Az előirányzat a Létesítményi és Önkéntes Tűzoltóságok Országos Szövetségének és a Létesítményi Tűzoltóságok
Országos Szövetségének támogatására 10,0 millió forint összegig használható fel. A költségvetési támogatás célja
a két szövetségnek a BM OKF főigazgatója által jóváhagyott éves munkatervében meghatározott feladatok, és az
általuk szervezett rendezvények megvalósításának támogatása, továbbá az egyéb feladataik végrehajtásának
elősegítése. (6) Az előirányzat a Települési Önkormányzat Országos Szövetsége, a Magyar Önkormányzatok Szövetsége, a Megyei
Önkormányzatok Országos Szövetsége, a Kisvárosi Önkormányzatok Országos Érdekszövetsége, a Magyar
Faluszövetség, a Községek, Kistelepülések és Kistérségek Országos Önkormányzati Szövetsége és a Megyei Jogú
Városok Szövetsége együttes támogatására 9,0 millió forint összegig használható fel. A költségvetési támogatás célja
más nemzetek kedvező tapasztalatainak megismerése, átvétele, a nemzetközi kapcsolatok elmélyítése.
(7) Az előirányzat a Rádiós Segélyhívó és Infokommunikációs Országos Egyesület támogatására 35,0 millió forint összegig
használható fel. A költségvetési támogatás célja a dunai, tiszai és balatoni információs és segélyhívó rendszerek állami
feladatként jelentkező működtetése, karbantartása és korszerűsítése költségeinek finanszírozása.
(8) Az előirányzat a Magyar Rendészeti Sportszövetség támogatására 24,0 millió forint összegig használható fel.
A költségvetési támogatás a Magyar Rendészeti Sportszövetség alapító okiratában meghatározott feladatok
megvalósulásának elősegítésére, ezen belül a nemzetközi és hazai versenyek szervezésére, a sporteseményeken
történő részvétellel kapcsolatos kiadásokra, továbbá az európai és nemzetközi rendőr sportszövetségben való tagság
tagdíjfizetésére biztosít fedezetet. (9) Az előirányzat a Szertelen-kék Alapítvány támogatására 5,0 millió forint összegig használható fel. A költségvetési
támogatás célja a Szertelen-kék Alapítvány alapító okiratában meghatározott feladatok megvalósulásának
elősegítése. (10) Az (1)–(9) bekezdésben foglalt költségvetési támogatás előfinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra.
21. Hivatásos állomány lakáscélú beruházása (20/3/5) 29. § (1) Az előirányzat – a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat kivételével – a miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek
hivatásos állományú dolgozóinak lakásépítéséhez, lakásvásárlásához, lakásbővítéséhez, lakáskorszerűsítéséhez nyújtható munkáltatói kölcsön forrásául szolgál.
(2) Az előirányzat előirányzat-átcsoportosítással kerül rendelkezésre bocsátásra. 22. Európai Menekültügyi Alap (EMA) (20/9/1)
30. § (1) Az Európai Menekültügyi Alap (a továbbiakban: EMA) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános
program keretében a 2008–2013-as időszakra az európai menekültügyi alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi
határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és a tanácsi 2007. május 23-i 2007/573/EK
határozatban foglaltak szerint használható fel. (2) Az előirányzat felhasználása pályázati formában, a 2007–2013. közötti programozási időszakban a szolidaritási
programokból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi
irányítási és ellenőrzési rendszerekről szóló miniszteri rendeletben szabályozott eljárásrend alapján történik.
23. Integrációs Alap (20/9/2) 31. § (1) A „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló 2007. június 25-i
2007/435/EK tanácsi határozat által létrehozott, a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő
Integrációs Alap a különböző gazdasági, társadalmi, kulturális, vallási, nyelvi és etnikai hátterű harmadik országbeli
állampolgárok tartózkodási feltételeinek teljesítéséhez, és az európai társadalmakba való beilleszkedésük
megkönnyítését szolgáló tevékenységhez használható fel. (2) Az előirányzat felhasználása pályázati formában, a 2007–2013. közötti programozási időszakban a szolidaritási
programokból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi
irányítási és ellenőrzési rendszerekről szóló miniszteri rendelet alapján történik.
24. Visszatérési Alap (20/9/3) 32. § (1) Az Európai Parlament és a Tanács a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében
a 2008–2013-as időszakra az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 2007/575/EK európai
parlamenti és tanácsi határozattal 2008. január 1. és 2013. december 31. közötti időbeli hatállyal létrehozott
Visszatérési Alap felhasználási célja, hogy támogassa a tagállamoknak a visszatérés igazgatásának javítására tett
erőfeszítéseit azok minden dimenziójában, az integrált igazgatás elvének alkalmazásával és a tagállamok által
végrehajtandó közös intézkedések vagy a szolidaritás elve alapján a közösségi céloknak megfelelő nemzeti
intézkedések előírásával, figyelembe véve az e területet érintő közösségi jogszabályokat, és teljes összhangban az
alapvető jogokkal. (2) Az előirányzat felhasználása pályázati formában, a 2007–2013. közötti programozási időszakban a szolidaritási
programokból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi
irányítási és ellenőrzési rendszerekről szóló miniszteri rendeletben szabályozott eljárásrend alapján történik.
25. Külső Határok Alap (20/9/4) 33. § (1) A „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a Külső
Határok Alap létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat által
létrehozott Alap a) a külső határok ellenőrzése hatékonyságának javításának,
b) a külső határok egységes határellenőrzési rendszerének kialakításának,
c) a határforgalmi ellenőrzés hatékony menedzsmentjének kialakításának, d) a releváns közösségi jogi aktusok egységes alkalmazására irányuló tevékenység,
e) a konzuli szolgálatok menedzsmentjének fejlesztésére irányuló tevékenységek
finanszírozására használható fel. (2) Az előirányzat felhasználása pályázati formában, a 2007–2013. közötti programozási időszakban a szolidaritási
programokból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a pénzügyi
irányítási és ellenőrzési rendszerekről szóló miniszteri rendeletben szabályozott eljárásrend alapján történik.
26. Szolidaritási programokhoz kapcsolódó technikai költségek (20/9/5) 34. § (1) Az előirányzat a 22–25. alcímben meghatározott pénzügyi alapokkal kapcsolatos előkészítési, igazgatási, felügyeleti,
értékelési, tájékoztatási és ellenőrző intézkedések és az azok lebonyolításához szükséges igazgatási kapacitást erősítő
tevékenységek finanszírozására használható fel. (2) Az előirányzat a BM Igazgatás számára átadásra kerül.
27. Szolidaritási programokhoz kapcsolódó céltartalék (20/9/6) 35. § (1) Az előirányzat terhére finanszírozhatók a 22–25. alcímben meghatározott pénzügyi alapokhoz kapcsolódó
visszafizetési kötelezettségek és az árfolyam-ingadozásból adódó veszteségek. (2) Az előirányzat felhasználása közvetlenül történik, az Európai Bizottság fizetési felszólításának teljesítésével.
28. Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása (20/10) 36. § (1) Az előirányzat célja az önkormányzati tűzoltóságok fenntartásával és működésével kapcsolatos költségek fedezetének
a biztosítása az átvállalt feladattal arányban. (2) Az előirányzat felhasználása az önkormányzati és létesítményi tűzoltóságokra, valamint a hivatásos tűzoltóság,
önkormányzati tűzoltóság és önkéntes tűzoltó egyesület fenntartásához való hozzájárulásra vonatkozó szabályokról
szóló kormányrendelet alapján történik. 29. Duna Művész Együttesek támogatása (20/11)
37. § (1) Az előirányzat fedezetet nyújt a BM és a Duna Palota Kulturális Kiemelkedően Közhasznú Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság között létrejövő támogatási szerződés keretében ellátandó kulturális közhasznú feladatok
finanszírozására. (2) A kedvezményezett a költségvetési támogatást a kulturális közhasznú feladatokkal összefüggő, valamint ennek
végrehajtása érdekében felmerült közvetlen és közvetett anyagjellegű, személyi jellegű ráfordítások, valamint az
egyéb, pénzügyi ráfordítások finanszírozására használhatja fel. (3) A támogatás előfinanszírozás útján, közvetlen kifizetéssel kerül rendelkezésre bocsátásra.
30. Fejezeti egyensúlybiztosítási tartalék (20/12) 38. § Az előirányzat a Kvtv. 27. § (11) bekezdése szerint kerül felhasználásra.
V. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 39. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
40. § Hatályát veszti a) a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának általános rendjéről szóló 17/2011. (V. 23.) BM rendelet,
b) az építésügyi célelőirányzatról szóló 10/2009. (IV. 14.) NFGM rendelet 2–16. §-a,
c) a területrendezési feladatok előirányzat 2011. évi felhasználásának szabályairól szó 26/2011. (VII. 27.) BM rendelet,
és d) a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok hivatásos állománya választható természetbeni juttatásainak éves
összegéről, fajtáiról, mértékéről, kifizetésének rendjéről és módjáról szóló 11/2011. (III. 30.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2011. (HK 5.) HVK EÜCSF intézkedése a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos, a Magyar Honvédséget érintő egyes egészségügyi szakirányú feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a 87/2010. (X. 6.) HM utasítással hatályba léptett HM Szervezeti és Működési Szabályzat
7.3.0.7. 1/b. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és
béketámogató műveletekkel kapcsolatos, a Magyar Honvédséget érintő egészségügyi biztosítási feladatok végrehajtásáról az alábbiak szerint
intézkedem: Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya kiterjed:
a) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) vala
mennyi szervezete egészségügyi szolgálatára,
b) a válságreagáló és béketámogató művelet (a további
akban: misszió) előkészületeibe, a kiképzésébe, a felkészí tésébe valamint a végrehajtásába bevont teljes személyi állományára,
c) a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) a
feladat ellátására kijelölt állományára, valamint
d) a fegyveres és rendvédelmi szervek vezetőivel megkötött eseti megállapodás alapján ezen szervezetek missziós feladatra kijelölt és végrehajtó személyi állományára.
e) az intézkedés 4. pontjában meghatározottakra vonatkozóan az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnokával egyetértésben.
2. A Honvéd Vezérkar Egészségügyi Csoportfőnökség
(továbbiakban: HVK EÜCSF-ség) és a kiküldő szervezet
együttműködése alapján a Magyar Honvédség Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálata (a továbbiakban: MH
KJSZ) szakközegeinek bevonásával:
a) végrehajtja az aktuális rendeltetési hely közegészségügyi-járványügyi felderítését helyszíni vizsgálattal
és/vagy adatgyűjtéssel,
b) a felderítés eredménye alapján elkészíti a közegészségügyi kockázatelemzést és közérthető tájékoztatót készít
a missziós feladatra kijelölt személyi állomány részére,
c) NATO/EU/WHO ajánlások figyelembevételével
meghatározza a kiutazó személyi állomány védőoltási
stratégiáját és végrehajtási ütemtervét, melynek érvényesítésére – együttműködés alapján – a kiküldő szervezet intézkedik,
d) elkészíti az adott missziós feladatban részt vevő személyi állományra speciálisan vonatkozó közegészségügyi-járványügyi tervet.
3. A missziós feladatra jelentkező állomány egészségügyi alkalmassági követelményeit a hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra, valamint a katonai oktatási intézményi tanulmányokra való egészségi, pszichikai és fizikai
alkalmasság elbírálásáról, továbbá az egészségügyi szabadság, a szolgálatmentesség és a csökkentett napi szolgálati idő engedélyezésének szabályairól szóló 7/2006.
(III. 21.) HM rendelet szabályozza.
4. A missziós feladatok ellátására jelentkező és hazatérő
– járványügyi megfigyelésre nem szoruló – állomány alkalmassági vizsgálatát az MH Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központ Preventív Igazgatóság Alkalmasság-vizsgáló Intézete (a továbbiakban MH HEK AVI), a
missziókban egyéni beosztásban szolgálatot teljesítők esetében az MH HEK Repülőorvosi-Egészségvizsgáló és Kutató Intézet (a továbbiakban: MH HEK REVKI) hajtja
végre. A rendelkezésére nem álló laboratóriumi vizsgálatokra az MH HEK Preventív Igazgatóság Közegészségügyi Intézetet (a továbbiakban MH HEK KÖI) veszik
igénybe.
a) A visszatérő – az Egészségügyi Világszervezet értesítője és az MH KJSZ hatósági elrendelése alapján –, járványügyi megfigyelésre szoruló állomány járványügyi
szempontból legfontosabb vizsgálatait (laboratóriumi diagnosztikai és szűrővizsgálatok) az MH Béketámogató
Kiképző Központ (a továbbiakban: MH BTKK) további, a
visszatéréskor szükséges vizsgálatait a megfigyelésre elrendelt elkülönítési idő után az MH HEK alkalmasság-vizsgálatot végző egészségügyi intézetei hajtják végre.
b) A visszaérkezés várható ideje előtt 2 héttel a kiküldő
szervezet tájékoztatása alapján az MH KJSZ tájékozódik
az adott terület aktuális járványügyi helyzetéről, szükség
esetén elrendeli a hazatérést követő kötelező járványügyi
rendszabályok foganatosítását.
c) A visszaérkező állomány megfelelő, járványügyi
megfigyelésére alkalmas – szükség elkülönítő elhelyezését az MH KJSZ hatósági intézkedésének megfelelően az
MH BTKK biztosítja.
d) A kontingensparancsnok egyéni hazautazások előtt
2 héttel jelenti szolgálati úton a hazautazó katona érkezési
időpontját, ekkor a kiküldő szervezet tájékozódik az MH
KJSZ-től arról, hogy szükséges-e járványügyi megfigyelés.
5. A missziós feladatokra kijelölt állományt a külföldi
szolgálatra való alkalmasság megállapítását követően védőoltásban kell részesíteni a célterületre vonatkozó
NATO/EU/WHO és hazai előírásoknak megfelelően.
A védőoltásokat az MH KJSZ Nemzetközi Oltóközpontja
a kiküldő szervezettel együttműködve tervezi és hajtja
végre olyan ütemezéssel, hogy az immunizált állapot a feladat végrehajtás kezdetére alakuljon ki.
a) A kiküldő szervezet az állomány védőoltottság szintjéről elkészített jegyzéket, az oltóanyag igényt az aktuális
oltások időpontja előtt legalább 21 nappal megküldi az
MH HEK részére. A jegyzéket legalább 7 nappal az oltás
időpontja előtt elektronikus formában megküldi az MH
KJSZ részére.
b) Az immunizáció megvalósítása érdekében, a külszolgálatra történő felkészítés időtartama, illetve a kiutazás
előtti időszakban 2x1 napot kell tervezni úgy, hogy az első
és a második oltás között lehetőség szerint 30, de legalább
14 nap teljen el. A védőoltásokat követő 48 órán belül a
szervezet fokozott fizikai igénybevételével járó foglalkozások nem tervezhetők be.
c) Az alkalmazási terület kockázatelemzése alapján
szükséges megelőző gyógyszeres kezelést az MH KJSZ
által adott alkalmazási utasítás szerint a személyi állomány
önállóan hajtja végre.
d) A kiküldő szervezet gondoskodik arról, hogy az állomány immunizáltságáról szóló egészségügyi dokumentációk és szükséges nyilvántartások átadásra kerüljenek a kiutazó állomány egészségügyi szakállománya részére.
6. A külszolgálatra tervezett állomány részére pszichológiai felkészítést, a misszió során pszichológiai szolgáltatásokat, továbbá a hazaérkező állomány számára visszaillesztési foglalkozásokat kell szervezni.
a) A külföldi szolgálatra készülő állomány részére a kiutazást megelőzően 30 órás (3x10 óra) célorientált a műveleti területen végzett magas szintű katonai tevékenysé
get biztosító, a meghatározott missziós tevékenység kompetenciaprofiljának megfelelő kompetenciafejlesztő képzéseket (tréningeket) kell tervezni kiscsoportos foglalkozás (maximum 20 fő) formájában. A „pszichológiai tréninget” 1x10 órában kell végrehajtani a 2 éven belül ilyen irányú felkészítésben részesült állomány részére.
b) Azon külszolgálatok esetén, melyek rendelkeznek
pszichológus beosztással, a misszió állományában szolgálatot teljesítő pszichológus a felkészülés időszakában kiválasztja a misszió során aktívan működő krízisprevenciós
és intervenciós hálózat tagjait (a beosztott állomány és a
vezetéstámogató lánc tagjai köréből), műveleti területen
felkészíti és működteti a krízisprevenciós és intervenciós
hálózatot. Ezen túlmenően biztosítja azon pszichológiai
szolgáltatásokat, melyek a kontingens személyi állományának hatékonyságát és mentális egészségének fenntartását szolgálják.
c) A külszolgálatról visszaérkező állomány részére
visszaillesztési tréning kerül végrehajtásra; az ISAF műveletekből hazatérő állománynak 3x10 órában, más műveleti területről visszatérő állomány esetén 1x10 órában. A
tréning helyszínének, időpontjának megszervezése a kiküldő szervezet feladata.
d) A szaktevékenységek részletes szakmai tartalmát és
módszertanát az MH Egészségügyi Szolgálat Pszichológiai Szakmai Protokollja határozza meg.
7. A missziós feladatokra kijelölt állományt a felkészítés időszakában egészségügyi képzésben kell részesíteni.
a) A felkészítés kiterjed a harci körülmények közötti
sürgősségi ellátás alapismereteire, mely 15 órában, a STANAG 2122 (ED 3) – MODUL 2. EMERGENCY CARE IN
COMBAT SITUATIONS – megadott témaköreinek megfelelően kerül végrehajtásra, mely tartalmazza 1 órában az
alkohol és drog ártalmai, a drogfogyasztás megelőzése és
jogi következményei témakörben.
b) A harctéri életmentő katonák (CLS) kiképzése
2x5 nap keretén belül az MH HEK Egészségügyi Kiképző
Bázison (a továbbiakban: MH HEK EÜKB) kerül levezetésre a kiküldő katonai szervezet koordinálásával. Azok
részére, akik 2 éven túl vettek részt ilyen irányú kiképzésen, a képzés 1x5 nap.
c) A külföldi szolgálatra kijelölt állomány részére
2x2 órában közegészségügyi-járványügyi foglalkozást
kell tartani, amely tartalmazza a speciális földrajzi környezetre vonatkozó közegészségügyi-járványügyi felkészítést
és megelőző rendszabályok alkalmazását. A kiképzést a
MH KJSZ szakemberei hajtják végre.
d) A külföldi szolgálatra kijelölt egészségügyi szakállomány speciális felkészítése 5 nap időtartamban az MH
HEK EÜKB-n kerül végrehajtásra.
8. A külföldi szolgálatra jelentkező állomány részére a
csapatorvosi előszűrést, valamint a szükséges igazolások
kiadását az anyaalakulat egészségügyi központja végzi.
Az összevont kiképzés, felkészítés alatt az egészségügyi
alapellátást, a kiképzés egészségügyi biztosítását a felkészítésért felelős katonai szervezet egészségügyi központja
hajtja végre.
9. A központi költségvetéshez a pénzügyi fedezetet (ide
értve a közegészségügyi felderítés és kockázatelemzés, ellenőrzés költségeit is) az MH HEK tervezi meg az egészségügyi intézetek, az MH KJSZ és az érintett katonai szervezet által megadott létszámnak és igényeknek megfelelően.
10. „Utazási egészségügyi csomaggal” kell ellátni minden egyéni beosztásba kiutazó, nem kötelékben tevékenykedő katonát, valamint az olyan kötelékben tevékenykedő
katonát, ahol a köteléknek nincs egészségügyi szakállománya.. Az utazási egészségügyi csomagot a műveleti területre vonatkozó egészségügyi felderítési adatok figyelembe vételével az MH KSZ javaslata alapján az MH HEK
adja ki.
11. A szűrővizsgálatokhoz, a védőoltásokhoz, az egészségügyi készletek összeállításához szükséges anyagok beszerzését az MH HEK parancsnok végzi a „közbeszerzési
törvény” előírásai betartásával a HVK EÜCSF-ség utasításai
alapján.
a) Az újonnan felállításra kerülő missziós katonai szervezetek egészségügyi személyi-, anyagi, technikai harcértéke és szükséglete küldetésfüggő, az érvényben lévő normák alkalmazásával kerül meghatározásra.
12. Missziós feladat végrehajtásában részt vevő ideiglenes katona szervezeteknél rendszeresen, lehetőség szerint
évente, valamint sürgős helyszíni egészségügyi kivizsgálást igénylő esetben a HVK EÜCSF által az MH KJSZ kijelölt állománya ellenőrzést hajt végre.
Záró rendelkezés 13. Ezen intézkedés az aláírása napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg a Magyar Honvédség nemzetközi katonai
béke misszióban való részvételével kapcsolatos egészségügyi biztosítási feladatok végrehajtásáról szóló 77/1997.
(HK 5/1998.) HVK EÜCSF intézkedést, valamint a NATO
részére határozatlan idejű folyamatos felajánlású katonai
szervezetek személyi állománya megelőző egészségügyi
ellátásáról szóló 848/2008. (HK 13.) MH Dr. Radó
György Honvéd Egészségügyi Központ parancsnoki (MH
egészségügyi főnök) intézkedést hatályon kívül helyezem.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
HVK egészségügyi csoportfőnök


text:
752/D/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panaszok tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 211. § (1)-(2) bekezdése, 212. §
(1) bekezdése, 214. §-a és 219. §-ának a 2001. szeptember
1-jétől 2009. január 1-jéig hatályban levő szövege alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszokat visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény 270. § (1) bekezdése 2002. január l-jétől 2005. december 31-ig hatályban volt szövegének „az ügy érdemében” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszokat visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a 42/2004. (XI. 9.) AB határozat szövegét oly módon értelmező indítványt, hogy
a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
273. § (5) bekezdését már a Legfelsőbb Bíróság
Pfv.E.21.499/2004/2. számú jogerős végzésével kapcsolatban is alkalmazni kell, visszautasítja.
4. Az Alkotmánybíróság a Fehérgyarmati Városi Bíróság 1602-I.Vh.368/2003/5. számú végzés ellen benyújtott
alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. 1. Egy indítványozó az ugyanabban az ügyben bíróságok által hozott nem jogerős és jogerős végzéssel, illetve
felülvizsgálati bíróságként eljáró Legfelsőbb Bíróság végzésével szemben két alkotmányjogi panasszal fordult az
Alkotmánybírósághoz, amelyekben sérelmezi a bírósági
végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) végrehajtási lap visszavonásáról rendelkező
előírásait.
1.1. Az indítványozó fizetési meghagyás végrehajtását
kérte, amelyet a bíróság végrehajtási lappal elrendelt.
A későbbiek során kiderült, hogy a végrehajtást kérő (indítványozó) által megadott adatokkal egyező kötelezettet,
társadalmi szervezetet soha nem tartottak nyilván. Az elsőfokú bíróság végzésében (Fehérgyarmati Városi Bíróság
1602-I.Vh.368/2003/5. számú végzés) a végrehajtási lapot
visszavonta, mivel a végrehajtást kérő által megjelölt kötelezett jogképességgel nem rendelkezett, s ezért a végrehajtási lap kiállítása törvénysértő volt. Az indítványozó a végzés ellen fellebbezést terjesztett elő, a másodfokú bíróság
azonban a végzést helyben hagyta (Szabolcs-SzatmárBereg Megyei Bíróság 1.Gpkf.15-04-050.004/5. számú
végzés).
Az első alkotmányjogi panaszát az indítványozó e két
bírósági végzés ellen nyújtotta be. Panaszában kifejtette,
hogy a Vht. végrehajtási lap visszavonását szabályozó
211. §-a és 212. § (1) bekezdése sérti a demokratikus jogállamiság követelményét és a tisztességes eljárás követelményét, azaz az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, és 57. §
(1) bekezdését, mivel lehetővé teszik, hogy a bíróság minden korlátozástól mentesen, határidő nélkül, hivatalból
visszavonhatja a végrehajtási lapot, sőt, köteles azt megtenni, amennyiben a végrehajtási lapot törvénysértően állította ki. „A jogbiztonságot sérti, hogy a törvény nem szabályozza, hogy csak olyan esetekben alkalmazható a végrehajtási lap visszavonása, ha azok a körülmények, amelyekre tekintettel a visszavonás történik, a végrehajtás
alapjául szolgáló jogerős határozat meghozatala után keletkeztek.” Az indítványozó a demokratikus jogállamisággal különösen ellentétesnek tartotta, hogy a Vht. 212. §
(1) bekezdése lehetővé teszi a végrehajtó számára a végre
hajtási lap visszavonásának kezdeményezését, de nem határozza meg, hogy a fél milyen határidő alatt élhet a végrehajtási lap visszavonása iránti kezdeményezési jogával, és
nem rendelkezik a felmerülő költségekről és károkról sem.
Az indítványozó további indokolás nélkül „másodlagosan” hivatkozott mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességre is.
1.2. A második alkotmányjogi panaszát az indítványozó
a Legfelsőbb Bíróságnak az ugyanebben az ügyben hozott
– Pfv.E.21.499/2004/2. számú jogerős végzése ellen nyújtotta be. A végzéssel a Legfelsőbb Bíróság az indítványozó végrehajtást kérő felülvizsgálati kérelmét hivatalból elutasította arra hivatkozással, hogy azt nem az ügy érdemében hozott jogerős határozat tekintetében terjesztették elő
[a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
(a továbbiakban: Pp.) 270. § (1) bekezdése]. A panaszában
felsorolta az első panaszában már ismertetett érveit, azzal a
kiegészítéssel, hogy a Vht. 211. §-a és 212. § (1) bekezdése mellett a Vht. 214. §-át és 219. §-át is alkotmányellenesnek tartja, és kérte azok megsemmisítését, mivel – tekintettel a Pp. felülvizsgálatra vonatkozó, az alkotmányjogi
panasz benyújtásakor hatályos 271. §-ának alkalmazására
– jogbizonytalanságot okoznak, ez utóbbi jogi rendelkezés
és a Vht. támadott jogi rendelkezései közötti – általa állított – ellentmondás miatt. Az indítványozó a Pp. 270. §
(1) bekezdésének „az ügy érdemében” szövegrészét is kérte megsemmisíteni a demokratikus jogállamiság követelményébe ütközésre hivatkozással, mivel a Pp. ezen jogi
rendelkezése csak az ügy érdemében hozott jogerős határozatokra korlátozza a felülvizsgálatot, ugyanakkor – álláspontja szerint – kizárólag a bíróság mérlegelésétől függ
mit minősít az ügy érdemében hozott határozatnak. „Másodlagosan” mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességre is hivatkozott az indítványozó ugyanezen jogi
rendelkezés kapcsán.
Végül ebben a panaszában az indítványozó kérte kizárni
ügyében a Pp. 273. §-a – a felülvizsgálati határozat meghozatalakor, 2004. október 20-án, hatályban levő – (5) bekezdésének alkalmazását „a 42/2004. (XI. 9.) AB határozat szerinti tartalommal”.
2. A Vht. 214. § (1) bekezdését és a Pp. 270. § (1) bekezdésének „az ügy érdemében” szövegrészét az előzőekben
ismertetettekhez hasonló érveléssel támadta az indítványozó a Legfelsőbb Bíróság Pfv.E.21.565/2005/4. számú
végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszában is.
A végzéssel a Legfelsőbb Bíróság az indítványozó végrehajtást kérő felülvizsgálati kérelmét hivatalból elutasította
arra hivatkozással, hogy azt nem az ügy érdemében hozott
jogerős határozat tekintetében terjesztették elő. Az indítványozó állítása szerint a Vht. 214. §-ában, a Pp.
270. §-ában és 271. §-ának 2005. január 1. – 2006. január
1. között hatályos p) pontjában foglalt jogi rendelkezések
egymásnak ellentmondanak, hiszen a Pp. rendelkezései
csak a felsorolt esetekben zárják ki a vizsgálatot, a Vht.
azonban csak az abban felsorolt ügyekben engedi meg azt.
Jogbizonytalanságra és a kiszámíthatóság hiányára hivatkozással az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság követelményének a sérelmét állította. Ezen túl
az előzőekben ismertetett panaszhoz hasonlóan azért kérte
a jogerős végzéssel kapcsolatban a demokratikus jogállamiságot sértő mulasztásnak a megállapítását, mert „a felülvizsgálati kérelem előzetes megvizsgálásával kapcsolatos
bírói határozattal kapcsolatban a jogorvoslati jog megteremtésére nem került sor” (…) „a 42/2004. (XI. 9.) AB határozatban foglalt elvek ellenére (…)”.
3. Az Alkotmánybíróság a folyamatban levő ügyeket –
azok tárgyi összefüggésére tekintettel – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
II. Az alkotmányjogi panaszok érdemi elbírálásra alkalmatlanok. 1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése szerint
az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz
az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati
lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz előterjesztésének alapvető feltétele, hogy a kérdéses
jogszabályt a panasz alapjául szolgáló döntés meghozatala
során alkalmazták. A (2) bekezdés szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított
hatvan napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz benyújtani.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Abtv. 48. §
(1) és (2) bekezdésében foglalt törvényi rendelkezéseket
(feltételeket) az alkotmányjogi panasz elbírálása során,
együttesen kell értelmezni és figyelembe venni. [23/1991.
(V. 18.) AB végzés, ABH 1991, 311.; 41/1998. (X. 2.) AB
határozat, ABH 1998, 306.; 663/D/2000., ABH 2003,
1223.]
2.1. Fentiek értelmében, mivel a Fehérgyarmati Városi
Bíróság 1602-I.Vh.368/2003/5. számú végzés – minthogy
ezt elsőfokon hozták meg – nem felel meg az Abtv. 48. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, az Alkotmánybíróság az elsőként ismertetett alkotmányjogi panaszt ebben a
vonatkozásában az Ügyrend 29. § e) pontja alapján visszautasította.
2.2. Ezt követően az Alkotmánybíróság vizsgálta az alkotmányjogi panasznak a Szabolcs-Szatmár-Bereg Me-
gyei Bíróság 1.Gpkf.15-04-050.004/5. számú jogerős végzése elleni részét.
2.2.1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a
Vht. támadott 212. § (1) bekezdését a jogerős végzés nem
is tartalmazza, így ennek alkalmazása hiánya miatt az alkotmányjogi panaszt ebben a vonatkozásában is az Ügyrend 29. § e) pontja alapján visszautasította.
2.2.2. További vizsgálata során az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy a végrehajtási kérelem elbírálására
vonatkozó jogerős bírósági végzéssel szembeni alkotmányjogi panasz – tartalmát tekintve – a Vht. 211. §-ával
[a Vht. 212. § (1) bekezdésével együttesen értelmezett]
kapcsolatos mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányul. Erre egyébként maga az
indítványozó is utal, amikor „másodlagosan” kérte ennek
megállapítását.
Az Alkotmánybíróság számos esetben kimondta, hogy
az alkotmányjogi panasz benyújtásának feltétele, hogy az
indítványozóval szemben alkalmazzák az alkotmányellenes jogszabályt, ezért alkotmányellenes mulasztásra nem
lehet sikerrel panaszt alapozni [többek között:
1044/B/1997. AB határozat, ABH 2004, 1160.; 54/2008.
(IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 514.]. Erre tekintettel
az Alkotmánybíróság az elsőként ismertetett alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 29. § e) pontja alapján ebben a
vonatkozásban is visszautasította.
3. A második – a Legfelsőbb Bíróságnak az ugyanebben
az ügyben hozott Pfv. E. 21.499/2004/2. számú jogerős
végzése ellen benyújtott – alkotmányjogi panaszában az
indítványozó ugyanezen jogsérelemre hivatkozással a
Vht. 211. §-ának, 212. § (1) bekezdésének, 214. §-ának és
a 2001. szeptember 1-jétől 2009. január 1-jéig hatályban
levő 219. §-ának, továbbá a Pp. 224. §-ának és 270. §
(1) bekezdésének az alkotmányellenességét állította. Az
indítványozó a Pp. 270. § (1) bekezdésének 2002. január
l-jétől 2005. december 31-ig hatályban volt szövege „az
ügy érdemében” szövegrészének a megsemmisítését is
kérte.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta, hogy a Legfelsőbb Bíróság, mint felülvizsgálati bíróság felülvizsgálati kérelmet (indítványt, kifogást) hivatalból elutasító jogerős döntése nem minősül érdemi határozatnak, ezért ellene nincs helye alkotmányjogi panasznak. Az ügy szempontjából érdemi döntésnek – éppen a felülvizsgálat kizártsága folytán – a másodfokon eljáró bíróságok jogerős határozata tekinthető. (663/D/2000. AB határozat, ABH 2003, 1223, 1229.; 967/D/2000. AB végzés,
ABH 2004, 2070, 2072.; 870/D/2002. AB végzés, ABH
2005, 1634, 1637.; 189/D/2002. AB határozat, ABH 2005,
1070, 1073.; 448/D/2002. AB végzés ABH 2006, 2258,
2260.; 81/D/2005 AB végzés, ABH 2007, 2719, 2721.)
A fentiekre figyelemmel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a beadvány nem felel meg az alkotmányjogi
panasszal szemben támasztott követelményeknek, mert a
Legfelsőbb Bíróság felülvizsgálati kérelmet elutasító végzése nem tekinthető az indítványozó jogvitás ügyében
meghozott érdemi döntésnek. Az ügy szempontjából jogerős határozatot a másodfokú bíróság hozta, amely ellen az
indítványozó külön alkotmányjogi panasszal élt, amelyet
az Alkotmánybíróság az Indokolás II/2. pontjában már elbírált.
Ezért az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróságnak a
Pfv. E. 21.499/2004/2. számú jogerős végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 29. § e) pontja
alapján visszautasította.
4. A harmadik – a Legfelsőbb Bíróság
Pfv.E.21.565/2005/4. számú végzése ellen benyújtott – alkotmányjogi panaszában az indítványozó hasonló érveléssel a Vht. 214. § (1) bekezdése és a Pp. 270. § (1) bekezdésének „az ügy érdemében” szövegrésze alkotmányellenességét állította. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy
ezt a végzését a Legfelsőbb Bíróság mint felülvizsgálati
bíróság hozta meg és azzal hivatalból elutasította a végrehajtást kérő (indítványozó) felülvizsgálati kérelmét.
Az Indokolás II/3. pontjában kifejtettekre tekintettel az
Alkotmánybíróság megállapította, hogy a beadvány nem
felel meg az alkotmányjogi panasszal szemben támasztott
követelményeknek, mert a Legfelsőbb Bíróság felülvizsgálati kérelmet elutasító végzése nem tekinthető az indítványozó jogvitás ügyében meghozott érdemi döntésnek.
Az ügy szempontjából jogerős határozatot a másodfokú
bíróság hozta, amely ellen az indítványozó külön alkotmányjogi panasszal élt, amelyet az Alkotmánybíróság az
539/D/2005. AB határozatában (ABH 2008, 2261.) már
elbírált.
Ezért az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróságnak a
Pfv.E.21.565/2005/4. számú jogerős végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 29. § e) pontja
alapján visszautasította.
5. Mind a másodikként, mind a harmadikként ismertetett alkotmányjogi panaszában az indítványozó azzal az indokkal is kérte a két panaszban kifogásolt jogszabályok
megsemmisítését, hogy azok nincsenek egymással összhangban, ennek hiánya pedig sérti a jogállamiságot. Az
Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében az „alkotmányjogi panasz – mint azt az Alkotmánybíróság 57/1991.
(XI. 8.) AB határozatában kifejtette – egyedi, jogalkalmazói aktus ellen irányuló jogorvoslat, amely alkotmányos
alapjog sérelme esetén vehető igénybe (…)” [65/1992.
(XII. 17.) AB határozat, ABH 1992, 289, 291.]. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az alkotmányjogi panasz
visszautasításának van helye, ha az indítványozó nem jelöl
meg alapvető jogot panasza indokolásában (676/D/2004.
AB határozat, ABH 2007, 1652, 1655–1656.). Mivel az indítványozó nem alapvető jogot, hanem a jogállamiság sérelmét jelölte meg alkotmányos sérelme indokaként, az
Alkotmánybíróság a támadott jogszabályok megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszokat a jogállamiság
tekintetében az Ügyrend 29. § e) pontja alapján – érdemi
vizsgálat nélkül – visszautasította.
6. A másodikként ismertetett alkotmányjogi panaszában
az indítványozó kezdeményezte, hogy az Alkotmánybíróság mondja ki a Pp. a Legfelsőbb Bíróságnak
Pfv.E.21.499/2004/2. számú jogerős végzése meghozatalakor – 2004. október 20-án – hatályban levő 273. §-a
(5) bekezdésének alkalmazásának a kizárását a 42/2004.
(XI. 9.) AB határozat rendelkező része szerinti tartalommal. Ebben a határozatában – más indítvány alapján – az
Alkotmánybíróság 2004. november 9-i hatállyal megsemmisítette a 273. § (5) bekezdésének első mondatát.
A harmadikként ismertetett alkotmányjogi panaszában
az indítványozó azt sérelmezte, hogy a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról szóló
2005. évi CXXX. törvény (indítványozó által tévesen:
1995. évi CXXX. törvény), amely 2006. január 1-jén lépett
hatályba, „a 42/2004. (XI. 9.) AB határozatban foglalt elvek ellenére” nem biztosította az indítványozó számára a
Legfelsőbb Bíróság Pfv.E.21.565/2005/4. számú, 2005.
szeptember 21-én meghozott jogerős végzésével szembeni
jogorvoslati lehetőséget. Azaz, az indítványozó a demokratikus jogállamiságot sértő mulasztás megállapítását kérte a megnevezett bírói határozattal kapcsolatban, de nem
kezdeményezte jogszabály alkotmányossági vizsgálatát.
Az Alkotmánybíróság a 277/D/1995. AB határozatában
(ABH 2001, 780, 788.) megállapította, hogy az Alkotmány 32/A. § (1) bekezdése az Alkotmánybíróság feladatául főszabályként a jogszabályok alkotmányosságának
felülvizsgálatát jelöli meg. Ezzel a feladat-meghatározással összhangban áll az Abtv. 48. §-ával szabályozott jogintézmény tartalma, amelynek megfelelően az alkotmánybírósági eljárás középpontjában az alkotmányjogi panasszal
kapcsolatos eljárás során is az alkalmazott jogszabály alkotmányosságának vizsgálata szerepel. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata az, hogy az alkotmányjogi
panaszok esetében csak azt vizsgálja, hogy a konkrét ügyben alkalmazandó jogszabály sérti-e az Alkotmány valamely rendelkezését. Ezt tette a – az indítványozó által
hivatkozott – 42/2004. (XI. 9.) AB határozatával elbírált
alkotmányjogi panasz tárgyában is.
Mindkét alkotmányjogi panasznak a jelen esetben vizsgált részében az indítványozó nem kérte az ügyben alkalmazandó jogszabály alkotmányellenességének vizsgálatát, nem is kérhette, minthogy ebben az Alkotmánybíróság
már döntést hozott. Ezért kérte a konkrét bírósági határozatok alkotmányosságának vizsgálatát, amely kérelem az
egyedi ügyekben hozott bírói végzések felülvizsgálatára
irányul. A jogalkalmazás alkotmányosságának vizsgálatára és az eseti jogalkalmazói döntések felülvizsgálatára az
Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre. [78/D/1993. AB
határozat, ABH 1994, 904.; 1313/D/1993. AB végzés,
ABH 1994, 935.; 1032/B/2006. AB határozat, ABK 2009,
október, 1207.] Ilyen indokból tehát alkotmányjogi panasz
előterjesztésére sincs mód az Abtv. 48. §-a rendelkezései
szerint.
Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság Pfv.E.21.499/2004/2. számú jogerős végzésével, valamint Pfv.E.21.565/2005/4. számú jogerős
végzésével szemben előterjesztett alkotmányjogi panaszokat az Ügyrend 29. § e) pontja alapján – ebben a vonatkozásban is – visszautasította.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2017. LXXIX. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
(A Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2017. február 1-jén lépett hatályba.)
1. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a  Szerb Köztársaság közötti
stabilizációs és társulási megállapodáshoz a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának
figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV
az egyrészről az  Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a  Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és
társulási megállapodáshoz a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele
céljából
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA
az Európai Unióról szóló szerződés, az  Európai Unió működéséről szóló szerződés és az  Európai Atomenergiaközösséget létrehozó szerződés szerződő felei, a továbbiakban a tagállamok, és
A törvényt az Országgyűlés a 2017. június 14-i ülésnapján fogadta el.
AZ EURÓPAI UNIÓ és AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: az Európai Unió,
egyrészről, valamint
a Szerb Köztársaság, a továbbiakban: Szerbia,
másrészről,
tekintettel a  Horvát Köztársaság (a továbbiakban: Horvátország) 2013. július 1-jei Európai Unióhoz történő
csatlakozására,
mivel:
(1) Az egyrészről az  Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a  Szerbia közötti stabilizációs és társulási
megállapodást (a továbbiakban: STM) 2008. április 29-én Luxembourgban aláírták, és 2013. szeptember 1-jén
hatályba lépett.
(2) 2011. december 9-én Brüsszelben aláírták Horvátországnak az  Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló
szerződést.
(3) Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz.
 (4) Horvátország csatlakozási okmánya 6.  cikkének (2)  bekezdése értelmében Horvátország STM-hez történő
csatlakozásáról az STM-hez csatolt jegyzőkönyv megkötésének útján kell megállapodni.
 (5) Az STM 39. cikkének (3) bekezdése értelmében konzultációkat folytattak annak biztosítása céljából, hogy az Európai
Unió és Szerbia említett megállapodásban meghatározott kölcsönös érdekei figyelembevételre kerüljenek,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: I. SZAKASZ
A SZERZŐDŐ FELEK
1. cikk
Horvátország az  STM részes felévé válik és az  Európai Unió egyéb tagállamaival megegyező módon elfogadja
és tudomásul veszi az  STM, valamint az  ugyanazon a  napon aláírt záróokmány mellékletét képező együttes
nyilatkozatok és egyoldalú nyilatkozatok szövegét.
AZ STM SZÖVEGÉNEK KIIGAZÍTÁSAI, BELEÉRTVE A MELLÉKLETEKET ÉS A JEGYZŐKÖNYVEKET IS
II. SZAKASZ
MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK 2. cikk
Mezőgazdasági termékekre vonatkozó európai uniós engedmények
Az STM 26. cikkének (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„4. E  megállapodáshoz Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt
jegyzőkönyv (a továbbiakban: a  Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele
céljából készült jegyzőkönyv) hatálybalépésének napjától az  Európai Unió vámmentességet biztosít a  Kombinált
Nómenklatúra 1701 és 1702 vámtarifaszáma alá tartozó, Szerbiából származó, Európai Unióba való behozatalra
kerülő termékekre 181 000 tonnás (nettó súly) éves vámkontingens erejéig.”
3. cikk
Mezőgazdasági termékekre vonatkozó szerb engedmények 1. Az STM 27. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:
„3. A  Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv
hatálybalépésétől kezdve Szerbia a  IIIe.  mellékletben felsorolt, az  Európai Unióból származó bizonyos
mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó vámokat alkalmazza a  meghatározott mennyiségek keretein
belül.”
2. E jegyzőkönyv I. mellékletét IIIe. mellékletként az STM-hez kell csatolni.
4. cikk
Halászati termékekre vonatkozó európai uniós engedmények
1. Az STM 29. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:
„3. A  Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv
hatálybalépésétől kezdve az  Európai Unió 26 tonnával növeli a  IV.  mellékletben foglalt ponty behozatalára
vonatkozó éves vámkontingens mennyiségét.”
2. Az STM 29. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:
„4. A  Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv
hatálybalépésétől kezdve az  Európai Unió a  15 tonna éves korlátozáson belül vámkontingenst nyit
az  1604 vámtarifaalszámhoz tartozó termékek vámmentes behozatalára vonatkozóan. A  meghatározott kvótán
felüli behozatalokra 70 %-os legnagyobb kedvezmény szerinti vám alkalmazandó.”
5. cikk
Halászati termékekre vonatkozó szerb engedmények
Az STM 30. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:
„3. A  Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv
hatálybalépésétől Szerbia a  0301 93 00 KN-kód alá tartozó élő ponty (Cyprinus carpio, Carassius carassius,
Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus) behozatalára
vámkontingenst nyit 10 % vámtétel mellett 20 tonna éves korlátozás mellett. A  meghatározott kvótán felüli
behozatalokra 60 %-os legnagyobb kedvezmény szerinti vám alkalmazandó.”
6. cikk
Feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó szerb engedmények
E jegyzőkönyv II. mellékletét az 1. jegyzőkönyv IIa. mellékleteként az STM-hez kell csatolni.
7. cikk
A borokra és szeszes italokra vonatkozó jegyzőkönyv
Az STM 2. jegyzőkönyve I.  mellékletének 1.  pontja helyébe az  e  jegyzőkönyv III.  mellékletében meghatározott
szöveg lép.
III. SZAKASZ
SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK 8. cikk
Az STM 3. jegyzőkönyvének IV. melléklete helyébe e jegyzőkönyv IV. mellékletének szövege lép.
IV. SZAKASZ
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 9. cikk
Származási igazolás és igazgatási együttműködés
1. A Szerbia vagy Horvátország által a köztük alkalmazott preferenciális megállapodások vagy autonóm intézkedések
alapján megfelelően kiadott származási igazolásokat az illető országok elfogadják, feltéve, hogy:
a) az ilyen származás megszerzése az  STM-ben található preferenciális tarifális rendelkezések alapján
preferenciális tarifális elbánásra jogosít;
b) a származási igazolást és a fuvarokmányokat legkésőbb Horvátország csatlakozásának időpontját megelőző
napon adták ki;
c) a származási igazolást Horvátország csatlakozásának időpontjától számított négy hónapon belül benyújtják
a vámhatóságoknak.
Amennyiben az  árukat Szerbiában vagy Horvátországban Horvátország csatlakozásának időpontjátmegelőzően
jelentették be behozatalra a  Szerbia és Horvátország között az  abban az  időpontban alkalmazott preferenciális
megállapodások vagy autonóm intézkedések alapján, az  ilyen megállapodások vagy intézkedések szerint
visszamenőleges hatállyal kiállított származási igazolás is elfogadható, feltéve, hogy azt Horvátország
csatlakozásának időpontjátólszámított négy hónapos időszakon belül benyújtják a vámhatóságnak.
2. Szerbia és Horvátország jogosultak arra, hogy fenntartsák az  egymás közt alkalmazott preferenciális
megállapodások vagy autonóm intézkedések keretében megadott „elfogadott exportőr” státust biztosító
engedélyeket, feltéve, hogy:
a) ilyen rendelkezés szerepel a  Szerbia és az  Európai Unió között a  Horvátország csatlakozásának időpontját
megelőzően kötött megállapodásban is; valamint
b) az elfogadott exportőr az említett megállapodás szerint hatályban lévő származási szabályokat alkalmazza.
Ezeket az engedélyeket legkésőbb a Horvátország csatlakozásának napját követő egy éven belül az STM feltételei
szerint kiadott új engedélyekkel kell helyettesíteni.
3. Szerbia vagy Horvátország illetékes vámhatóságai az (1) és (2) bekezdésben említett preferenciális megállapodások,
illetve autonóm intézkedések alapján kiadott származási igazolás utólagos ellenőrzésére vonatkozó kérelmeket
a  szóban forgó származási igazolás kibocsátását követő három évig elfogadják, és ilyet behozatali nyilatkozat
alátámasztása céljából a hozzájuk benyújtott származási igazolás elfogadását követő három évig kérhetnek is.
10. cikk
Tranzitáruk 1. Az  STM rendelkezései alkalmazhatók azon Szerbiából Horvátországba, vagy Horvátországból Szerbiába exportált
árukra, amelyek megfelelnek az STM 3. jegyzőkönyve rendelkezéseinek, és amelyek Horvátország csatlakozásának
napján Szerbiában vagy Horvátországban éppen úton voltak, vagy ideiglenes megőrzés alatt, vámraktárban vagy
vámszabad területen álltak.
2. Az  (1)  bekezdésben említett esetekben preferenciális elbánás akkor alkalmazható, ha a  behozatali ország
vámhatóságához a  Horvátország csatlakozásának napját követő négy hónapon belül benyújtják a  kiviteli ország
vámhatóságai által visszamenőlegesen kibocsátott származási igazolást.
11. cikk
Vámkontingensek a jegyzőkönyv alkalmazásának első évében
E jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásának első évében az új vámkontingensek szerinti mennyiségeket és a meglévő
vámkontingensek mennyiségeinek a  növekményeit az  éves alapmennyiségek százalékos részarányában kell
kiszámítani az e jegyzőkönyv alkalmazásának időpontja előtt eltelt évre eső rész figyelembevételével.
V. SZAKASZ
ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. cikk
Ez a jegyzőkönyv a hozzá csatolt mellékletekkel együtt az STM elválaszthatatlan részét képezi.
13. cikk
 1. Ezt a jegyzőkönyvet az Európai Unió és tagállamai, valamint Szerbia saját eljárásaiknak megfelelően jóváhagyják.
 2. A  Felek értesítik egymást az  (1)  bekezdésben említett megfelelő eljárások lezárásáról. A  jóváhagyó okiratokat
az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán helyezik letétbe. 14. cikk
 1. Ez  a  jegyzőkönyv az  utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő első hónap első napján lép
hatályba.
 2. Amennyiben e  jegyzőkönyv nem minden jóváhagyó okiratát helyezik letétbe az  aláírást követő második hónap
első napja előtt, e jegyzőkönyvet ideiglenesen alkalmazni kell. Az ideiglenes alkalmazás időpontja az aláírás napját
követő második hónap első napja.
15. cikk
Ez a  megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint
szerb nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
16. cikk
Elkészül az  STM, az  annak szerves részét képező mellékletek és jegyzőkönyvek, valamint a  záróokmány és
a  záróokmányhoz csatolt nyilatkozatok horvát nyelvű szövege, amely szövegek az  eredeti szövegekkel azonos
módon hitelesek. Ezeket a szövegeket a stabilizációs és társulási tanács hagyja jóvá.
I. MELLÉKLET
„IIIE. MELLÉKLET SZERB VÁMENGEDMÉNYEK AZ EURÓPAI UNIÓBÓL SZÁRMAZÓ ELSŐDLEGES MEZŐGAZDASÁGI
TERMÉKEKRE
[a 27. cikk (3) bekezdésében említettek szerint]
[Az itt szereplő (ad valorem és/vagy specifikus) vámokat az egyes termékek vonatkozásában meghatározott mennyiségek
keretein belül fogják alkalmazni az  e  mellékletben szereplő termékekre a  Horvátország Európai Unióhoz történő
csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától]
KN-kód
(2013) Árumegnevezés Éves
mennyiség
(tonnában) A
kontingensen
belüli vámtétel
(MFN %-a) 0103 Élő sertés: 200 0 %
– Más: 0103 92 – – Legalább 50 kg tömegű:
– – – Háziasított fajták: 0103 92 11 – –
– –
Legalább egyszer ellett, legalább 160
kg tömegű kocák
0103 92 19 – – – – Más
0206 Szarvasmarhafélék, sertés, juh, kecske, ló, szamár, lóöszvér (muli) vagy szamáröszvér
élelmezési célra alkalmas vágási
mellékterméke és belsősége, frissen, hűtve
vagy fagyasztva:
200 0 % – Sertésből fagyasztva: 0206 41 00 – – Máj
0206 49 00 – – Más 0402 Tej és tejszín sűrítve vagy cukor vagy más
édesítőanyag hozzáadásával:
70 5 % 0402 10 – Por, granulátum vagy más szilárd alakban,
legfeljebb 1,5 tömegszázalék
zsírtartalommal:
–
– Cukor vagy más édesítőanyag
hozzáadása nélkül:
0402 10 11 – –
– Legfeljebb nettó 2,5 kg-os
kiszerelésben
0402 10 19 – – – Más – – Más:
0402 10 99 – – – Más – Por, granulátum vagy más szilárd alakban,
1,5 tömegszázalékot meghaladó
zsírtartalommal:
0402 21 –
– Cukor vagy más édesítőanyag
hozzáadása nélkül:
– –
– Legfeljebb 27 tömegszázalék
zsírtartalommal: 0402 21 11 – – –
–
Legfeljebb nettó 2,5 kg-os
kiszerelésben 0402 21 18 – – – – Más
0406 Sajt és túró: 50 0 % 0406 10 – Friss (érleletlen vagy különlegesen nem
kezelt) sajt, beleértve a savósajtot is és
túró:
0406 10 20 –
– Legfeljebb 40 tömegszázalék
zsírtartalommal
0406 10 80 – – Más 0406 30 – Ömlesztett sajt nem reszelve vagy nem
őrölve: 0406 30 10 –
– Kizárólag Ementáli, Gruyère és Appenzell,
esetleg Glarus herb (Schabziger néven
ismert) sajtot is tartalmazó sajtok; a
kiskereskedelemben szokásos módon
kiszerelve, szárazanyagra számítva
legfeljebb 56 tömegszázalék
zsírtartalommal
– – Más: –
–
– Legfeljebb 36 tömegszázalék
zsírtartalommal és szárazanyagra
számítva zsírtartalma:
0406 30 31 – – – – Legfeljebb 48 tömegszázalék
0406 30 39 – – – – 48 tömegszázalékot meghaladó
0406 30 90 – – –
36 tömegszázalékot meghaladó
zsírtartalommal
0406 90 – Más sajt: – – Más:
0406 90 13 – – – Ementáli 0406 90 15 – – – Gruyère, Sbrinz
0406 90 19 –
–
– Fölözött tejből készített, és finoman őrölt
fűszerekkel kevert Glarus herb
(Schabziger néven ismert) sajt
– – – Más: 0406 90 50 – –
– –
Juh- vagy bivalytejből, sós lét tartalmazó
tartályban vagy juh- vagy kecskebőrben
– – – – Más: – –
– –
–
Legfeljebb 40 tömegszázalék
zsírtartalommal és víztartalma
zsírmentes anyagra számítva:
– – – – – – Legfeljebb 47 tömegszázalék:
0406 90 61 – – – – – –
0406 90 69 – – – – – – – Más
– – –
– – – 47 tömegszázalékot meghaladó, de
legfeljebb 72 tömegszázalék:
0406 90 75 – – – – –
0406 90 81 – – –
– – –
–
– – – –
– – – Más sajt, víztartalma zsírmentes
anyagra számítva:
0406 90 86 – – – –
– – – –
47 tömegszázalékot meghaladó, de
legfeljebb 52 tömegszázalék 0406 90 87 – – – –
– – – –
52 tömegszázalékot meghaladó, de
legfeljebb 62 tömegszázalék 0406 90 88 – – – –
– – – –
62 tömegszázalékot meghaladó, de
legfeljebb 72 tömegszázalék 0406 90 93 – – – – – – 72 tömegszázalékot meghaladó
0406 90 99 – – – – – Más
0701 Burgonya frissen vagy hűtve: 165 0 %
0701 90 – Más: – – Más: 0701 90 90 – – – Más
0710 Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva:
20 0 %
– Hüvelyes zöldség kifejtve is: 0710 21 00 – – Borsó (Pisum sativum)
1001 Búza és kétszeres: 300 0 % – Más:
1001 99 00 – – Más: 1005 Kukorica: 270 0 %
1005 10 – Vetőmag: – – Hibrid: 1005 10 15 – – – Kétvonalas hibrid
1005 10 18 – – – Más ex 1005 10 18 – – –
–
Kétvonalas és felsővonalas
hibridkukorica-vetőmag 1512 Napraforgómag-, pórsáfránymag- vagy
gyapotmagolaj és ezek frakciói finomítva is,
de vegyileg nem átalakítva:
60 5 % – Napraforgómag- vagy pórsáfránymagolaj
és ezek frakciói:
1512 19 – – Más: 1512 19 90 – – – Más
1602 Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék, belsőség vagy vér:
150 0 %
1602 10 00 – Homogenizált készítmények – Sertésből:
1602 41 – – Sonka és részei 1602 42 – – Lapocka és részei
1602 49 – – Más, beleértve a keverékeket is:
1602 50 – Szarvasmarhafélékből: 1701 Nád- vagy répacukor és vegytiszta
szacharóz szilárd állapotban:
70 20 % – Nyerscukor ízesítő- vagy színezőanyagok
hozzáadása nélkül:
1701 12 – – Répacukor: 1701 12 90 – – – Más
1701 14 – – Más nádcukor: 1701 14 90 – – – Más
– Más: 1701 91 00 – –
Ízesítő- vagy színezőanyagok
hozzáadásával
1701 99 – – Más: 1701 99 10 – – – Fehér cukor
1701 99 90 – – – Más 2009 Gyümölcslé (beleértve a szőlőmustot is) és
zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott
alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más
édesítőanyag hozzáadásával is:
20 0 % – Bármilyen más egynemű gyümölcs- vagy
zöldséglé:
2009 89 – – Más: – – – Legfeljebb 67 Brix-értékkel:
– – – – Más: – – – – – Más
– – – – – – Cukor hozzáadása nélkül:
2009 89 96 – – – – – – – Cseresznye- és meggylé
2401 Feldolgozatlan dohány; dohányhulladék: 75 0 %” 2401 10 – Leveles dohány:
2401 10 35 – Természetes úton szárított világos
– dohány 2401 10 60 – – Napon szárított keleti típusú dohány
2401 10 85 – – Mesterséges hővel szárított dohány
2401 20 – Dohány részben vagy teljesen kocsány
nélkül: 2401 20 35 –
– Természetes úton szárított világos
dohány
2401 20 60 – – Napon szárított keleti típusú dohány
2401 20 85 – – Mesterséges hővel szárított dohány
2401 20 95 – – Más 2401 30 00 – Dohányhulladék
II. MELLÉKLET
„AZ 1. JEGYZŐKÖNYV III. MELLÉKLETE AZ EURÓPAI UNIÓBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEK SZERBIÁBA TÖRTÉNŐ BEHOZATALÁRA ALKALMAZANDÓ
VÁMKONTINGENSEK
(a 25. cikkben említettek szerint)
KN-kód
2013 Árumegnevezés Éves
mennyiség
(tonnában) A kontingensen
belüli vámtétel
0403 Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más
erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve
vagy cukrozva vagy más édesítőanyag
hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs,
diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:
Ízesítés, gyümölcs, diófélék vagy kakaó
hozzáadása nélkül: – –
–
Cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása
nélkül, zsírtartalma: 0403 10 11 – – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék
0403 10 13 – –
– – 3 tömegszázalékot meghaladó, de
legfeljebb 6 tömegszázalék
0403 90 – Más: –
– Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy
kakaó hozzáadásával is:
– – – Más, tejzsírtartalma: 0403 90 91 – – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék
0403 90 93 – –
– – 3 tömegszázalékot meghaladó, de
legfeljebb 6 tömegszázalék
2207 Nem denaturált etil-alkohol legalább 80
térfogatszázalék alkoholtartalommal;
etilalkohol és más szesz denaturálva,
bármilyen alkoholtartalommal:
1 180 0 % 2207 10 00 – Nem denaturált etil-alkohol legalább 80
térfogatszázalék alkoholtartalommal
2402 Szivar, mindkét végén levágott végű szivar
(manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos) és
cigaretta dohányból vagy dohánypótlóból:
25
1 600 10 %
15 %” 2402 20 – Cigaretta dohánytöltettel:
2402 20 90 – – Más III. MELLÉKLET
„1. A következő, e  jegyzőkönyv 2.  cikkében említett boroknak az  Európai Unióba irányuló behozatalára a  következő
engedmények vonatkoznak:
KN-kód Árumegnevezés [A 2. jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdése
b) pontjának megfelelően] alkalmazandó vám éves mennyiség (hl) különleges rendelkezések
ex 2204 10
ex 2204 21 Minőségi pezsgő
Bor friss szőlőből
vámmentes 55 000 (1) ex 2204 29 Bor friss szőlőből vámmentes 12 300 (1)
(1) A  felek közötti konzultáció lefolytatásával az  ex 2204 29 vámtarifaszám alatt feltüntetett termékek esetében alkalmazott vámkontingens
mennyiségei átvihetők az ex 2204 10 és ex 2204 21 vámtarifaszámok alatt feltüntetett termékek esetében alkalmazott vámkontingensbe.”
IV. MELLÉKLET
„A 3. JEGYZŐKÖNYV IV. MELLÉKLETE A SZÁMLANYILATKOZAT SZÖVEGE
(3) (Hely és dátum)
 (4) (Az exportőr aláírása, Ezenfelül a nyilatkozatot aláíró személy nevét olvasható írással is fel kell tüntetni.).
(1) Amennyiben a  számlanyilatkozatot egy elfogadott exportőr állítja ki, ezen a  helyen kell feltüntetni az  elfogadott exportőr vámfelhatalmazási
számát. Amennyiben a számlanyilatkozatot nem elfogadott exportőr állítja ki, a zárójelbe tett szavakat ki kell hagyni, vagy a helyet üresen kell hagyni.
(2) A  termékek származását fel kell tüntetni. Amennyiben egy számlanyilatkozat teljes egészében vagy részben Ceutáról és Melilláról származó
termékekre vonatkozik, az  exportőrnek azokat »CM« jelöléssel egyértelműen meg kell jelölnie azon az  okmányon, amelyen a  számlanyilatkozatot
kiállítják.
(3) Ezek feltüntetése kihagyható, ha az információ szerepel magán az okmányon.
(4) Amennyiben az exportőr számára nem írják elő az aláírást, az aláírás alóli mentesítés az aláíró neve alóli mentesítést is magában foglalja.”
3. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke