text:
1016/2017. (I. 13.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 486 913 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím,
1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása
jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
40/2006. (VI. 26.) GKM rendelete a vasútbiztonsági tanúsítványra, a biztonsági engedélyre, a biztonságirányítási rendszerekre, a biztonsági jelentésre, valamint az egyes hatósági engedélyezési eljárásokra vonatkozó részletes szabályokról.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 88. §-a (2) bekezdésének
2. pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a
légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló 2005. évi
CLXXXIV. törvényben (a továbbiakban: Kbtv.) foglaltakra is – a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) a vasúti társaságokra [Vtv. 2. § (3) bekezdés 1. pont],
b) a saját célú vasúti tevékenységet végző szervezetek
re [Vtv. 18. §]. Értelmező rendelkezések 2. §
E rendelet alkalmazásában
a) közös biztonsági mutatók: a vasúti pályahálózat mű
ködtetője vagy a vállalkozó vasúti társaság működésének
biztonságát jellemző, az összehasonlíthatóságot és a biztonsági színvonal értékelését lehetővé tevő adatok,
b) rendkívüli esemény: a Kbtv. 2. §-ának j)–l) pontjában meghatározott súlyos vasúti baleset, vasúti baleset és
váratlan vasúti esemény.
A vasúti biztonságirányítási rendszer 3. § (1) A vasúti társaságnak olyan biztonságirányítási rendszerrel [Vtv. 32. § (1) bekezdés] kell rendelkeznie, amely
a) lehetővé teszi a közös biztonsági célok [Vtv. 2. §
(5) bekezdés 11. pont] elérését,
b) megfelel a nemzeti vasútbiztonsági szabályoknak
[Vtv. 30. § (1) bekezdés],
c) teljesíti a Vtv. 2. §-a (5) bekezdésének 10. pontjában
meghatározott, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
műszaki előírásokat (a továbbiakban: ÁME),
d) eleget tesz a Vtv. 2. §-a (5) bekezdésének 12. pontjában meghatározott közös biztonsági módszerek alkalmazására vonatkozó előírásoknak,
e) megfelel az e rendelet 1. mellékletében, a biztonságirányítási rendszerre és annak alapelemeire meghatározott
követelményeknek.
(2) A biztonságirányítási rendszernek lehetővé kell tennie, hogy a vasúti társaság a tevékenységéből származó
összes kockázatot figyelembe vegye.
(3) A pályavasúti társaság, illetve az integrált vasúti társaság biztonságirányítási rendszerét az üzemben tartó úgy
alakítja ki, hogy figyelembe veszi a vállalkozó vasúti társaság és a nemzetközi csoportosulás tevékenységének
kockázatait, és lehetővé teszi, hogy ezek tevékenységüket
az ÁME-kal, a nemzeti vasútbiztonsági szabályokkal és a
vasútbiztonsági tanúsítványban foglaltakkal összhangban
végezhessék.
(4) A pályavasúti és az integrált vasúti társaság, valamint az általuk működtetett pályahálózaton forgalmat lebonyolító vállalkozó vasúti társaságok és nemzetközi csoportosulások – a pályavasúti társaság, illetve az integrált
vasúti társaság biztonságirányítási rendszere alapján –
megállapodásban rögzítik a rendkívüli események során
követendő eljárást.
(5) A vasúti társaság felelős a vasúti közlekedés biztonságával kapcsolatos munkakörökben foglalkoztatottak
számára nyújtott képzés és képesítés színvonaláért.
Biztonsági jelentés és éves beszámoló jelentés 4. §
(1) A vasúti társaság – legkésőbb minden év június
30-áig – az előző évre vonatkozóan a (3) bekezdésben
meghatározott tartalommal éves biztonsági jelentést készít
és nyújt be a Központi Közlekedési Felügyelethez
(a továbbiakban: KKF).
(2) A biztonsági jelentésnek a (3) bekezdés d) és
e) pontjában foglalt részét a vasúti társaság a Közlekedésbiztonsági Szervezet [Kbtv. 3. § (1) bekezdés] (a továbbiakban: KBSZ) részére is megküldi.
(3) A biztonsági jelentésnek – a 2. mellékletben foglaltak figyelembevételével – tartalmaznia kell:
a) a vasúti társaság vasútbiztonsági célkitűzéseinek teljesítéséről, valamint a vasútbiztonsági tervek megvalósításáról szóló tájékoztatást,
b) a nemzeti vasútbiztonsági szabályokban meghatározott mutatók és a közös biztonsági mutatók alakulásáról
szóló tájékoztatást, amennyiben azok a jelentést adó vasúti
társaság működésére jellemzőek,
c) a belső biztonsági ellenőrzések eredményeit,
d) a vasút és az infrastruktúra működésének hiányossá
gait és üzemzavarait,
e) a vonatok közlekedésével, az infrastruktúra műkö
désével összefüggő, jelentésköteles rendkívüli eseményekre vonatkozó statisztikai adatokat.
(4) A Vtv. 80. §-ának (5) bekezdése alapján a KKF által
készített éves beszámoló jelentés tartalmazza:
a) a vasútbiztonság alakulását, beleértve a 2. mellékletben meghatározott közös biztonsági mutatók összefoglalását,
b) a vasútbiztonságra vonatkozó jogszabályok és egyéb
szabályozások változásait,
c) a biztonsági tanúsítványokkal és biztonsági engedélyekkel kapcsolatos változásokat,
d) az infrastruktúra működtetésével és a vasúti társaságok ellenőrzésével kapcsolatos eredményeket és tapasztalatokat.
(5) Az éves beszámoló jelentésnek az Európai Vasúti
Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) részére történő
megküldését megelőzően a KKF egyeztet a KBSZ-szel.
Amennyiben a KBSZ az éves beszámoló jelentésre észrevételt tesz, azt az éves beszámoló jelentésnek tartalmaznia
kell.
A vasútbiztonsági tanúsítvány 5. § A vasútbiztonsági tanúsítványt [Vtv. 33. § (1) bekezdés] a közlekedési hatóság a biztonságirányítási rendszerre megállapított követelményekre és a biztonságirányítási
rendszerre vonatkozó, e rendelet 1. mellékletében meghatározott előírások teljesítése esetén adhatja ki annak a vasúti társaságnak, amelyik először Magyarországon kezdi
vagy kezdte meg működését.
6. § (1) A vasútbiztonsági tanúsítvány iránt a Vtv. 6–9. §-a
szerinti működési engedéllyel rendelkező vasúti társaságnak kérelmet kell benyújtania a közlekedési hatósághoz. A
kérelemben meg kell határozni az igénybe venni kívánt pályahálózatot. A tanúsítvány hatálya a kérelemben megjelölt pályahálózatra terjed ki.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a biztonságirányítási rendszer szervezeti felépítését
és működési rendjét szabályozó dokumentumot, felelősségvállalási nyilatkozattal, az 1. melléklet szerinti tartalommal,
b) a vasúti társaság által üzemeltetett vasúti járművek
üzembe helyezési engedélyeinek jegyzékét,
c) nyilatkozatot arról, hogy a vasúti társaság milyen
vasúti járműveket használ,
d) nyilatkozatot arról, hogy a vasúti társaság a vasúti
járműveit a jogszabályoknak megfelelően üzemelteti,
e) a vasúti járművek karbantartásának műszaki és üzemeltetési követelményeiről szóló belső utasítások jegyzékét,
f) nyilatkozatot arról, hogy a vasúti közlekedés biztonságával kapcsolatos munkakörökben hány személyt foglalkoztat, és e személyek a megfelelő képzettséggel rendelkeznek,
g) az f) pontban meghatározott munkakörökben dolgozók képzésére és oktatására vonatkozó belső utasítások és
szabályzatok jegyzékét.
Kiegészítő tanúsítvány 7. § (1) A működési engedéllyel rendelkező vasúti társaságnak a kiegészítő tanúsítvány iránti [Vtv. 33. § (5) bekezdés], a közlekedési hatósághoz benyújtott kérelemében
pontosan meg kell határoznia a tanúsítvány hatályán kívüli, igénybe venni kívánt további pályahálózatot. A kiegészítő tanúsítvány hatálya a kérelemben megjelölt pályahálózatra terjed ki.
(2) A kiegészítő tanúsítvány iránti kérelemhez a 6. §
(2) bekezdésében felsorolt mellékletek közül azokat kell
csatolni, amelyek a kiegészítő tanúsítvány alapján igénybe
venni kívánt pályahálózat szempontjából, a tanúsítvány
megszerzéséhez benyújtott iratokban foglaltaktól eltérő
adatokat tartalmaznak.
(3) Az Európai Gazdasági Térség államában (a továbbiakban: EGT-állam) engedélyezett vasúti társaságnak a
magyarországi pályahálózat használatát engedélyező kiegészítő tanúsítvány iránti kérelemhez mellékelnie kell:
a) az EGT-állam által kiadott működési engedély hiteles fordítását,
b) az EGT-állam által kiadott vasútbiztonsági tanúsítvány hiteles fordítását,
c) igazolást arra vonatkozóan, hogy kártérítési kötelezettségének a kötelező baleseti kárfedezet biztosítása révén eleget tud tenni,
d) nyilatkozatot arról, hogy a vasúti társaság milyen
vasúti járműveket használ,
e) nyilatkozatot arról, hogy a vasúti társaság a vasúti
járműveit a jogszabályoknak megfelelően üzemelteti,
f) nyilatkozatot arról, hogy a vasúti közlekedés biztonságával kapcsolatos munkakörökben hány személyt foglalkoztat, és e személyek a megfelelő képzettséggel rendelkeznek.
A vasútbiztonsági engedély 8. § A vasútbiztonsági engedélyt [Vtv. 34. § (1) bekezdés] a
közlekedési hatóság a vasúti biztonságirányítási rendszerre vonatkozó követelményekre és a biztonságirányítási
rendszer alapelemeire e rendelet 1. mellékletében meghatározott követelmények teljesítése esetén adja ki.
9. § (1) A vasúti társaság vasútbiztonsági engedély iránti kérelmét a közlekedési hatósághoz nyújtja be.
(2) A kérelemhez mellékelnie kell:
a) a biztonságirányítási rendszer szervezeti felépítését
és működési rendjét szabályozó dokumentumot, felelősségvállalási nyilatkozattal, az 1. melléklet szerinti tartalommal,
b) az általa működtetett pályahálózat azonosíthatóságát
lehetővé tevő nyilatkozatot,
c) nyilatkozatot arról, hogy a pályahálózatot a jogszabályoknak megfelelően működteti,
d) a pályahálózat és tartozékai, valamint a vasúti üzemi
létesítmények használatbavételi engedélyeinek nyilvántartását,
e) azoknak a belső utasításoknak a jegyzékét, amelyek
a vasúti pályahálózat és tartozékai, valamint a vasúti üzemi létesítmények karbantartásának alapelveit és követelményeit határozzák meg,
f) nyilatkozatot arról, hogy a vasúti közlekedés biztonságával kapcsolatos munkakörökben hány személyt foglalkoztat, és e személyek a megfelelő képzettséggel rendelkeznek,
g) az f) pontban meghatározott munkakörökben dolgozók képzésére és oktatására vonatkozó belső utasítások és
szabályzatok jegyzékét.
(3) A helyi vasúti pályahálózatra vonatkozó vasútbiztonsági engedélykérelemhez a (2) bekezdésben foglaltakon túl csatolni kell a csatlakozó pályavasúti társasággal,
illetve az integrált vasúti társasággal egyeztetett kiegészítő
forgalmi utasítást.
(4) A hatósági használatba vételi engedéllyel rendelkező saját célú vasúti pályahálózatot működtető szervezetnek vasútbiztonsági engedéllyel nem kell rendelkeznie.
A vasútbiztonsági tanúsítványra és a vasútbiztonsági
engedélyre vonatkozó további szabályok
10. § (1) A tanúsítvány, kiegészítő tanúsítvány és a vasútbiztonsági engedély iránti kérelmet, valamint ezek mellékleteit magyar nyelven kell benyújtani.
(2) Amennyiben a vasúti társaság vasúti közlekedés biztonságával kapcsolatos munkaköreiben foglalkoztatott
személyek képzése nem vizsgaköteles, és a képzésről bizonyítványt nem bocsátanak ki, a vasúti társaság részére a
képzést lefolytató szervezetnek a képzésről igazolást kell
kiadnia.
(3) A közlekedési hatóság ellenőrzi a képzés, illetve a
bizonyítvány az ÁME-knak és a Vtv. 30. §-ában meghatározott nemzeti vasútbiztonsági szabályoknak való megfelelését.
(4) A vasúti társaság elismeri az általa foglalkoztatott
vasúti járművezetők és vasúti közlekedés biztonságával
kapcsolatos munkakörökben foglalkoztatott egyéb személyek korábban, más vasúti társaságnál szerzett szakmai
képzését, képesítéseit és tapasztalatait. A vasúti társaság
az érintettek rendelkezésére bocsátja a képzést, képesítéseket és tapasztalatot igazoló iratokat.
Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a vasútbiztonsági tanúsítványról szóló 51/2004. (IV. 22.) GKM rendelet.
(2) Az éves beszámoló jelentést első alkalommal a
2006. évre vonatkozóan kell készíteni.
(3) A vasúti társaságok e rendelet hatálybalépésétől számított három hónapon belül a vasútbiztonsági tanúsítvány,
illetve a vasútbiztonsági engedély kiadása iránt kérelmet
nyújtanak be.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a vasúti
járművek üzembe helyezésének engedélyezéséről és időszakos vizsgálatáról szóló 28/2003. (V. 8.) GKM rendelet
9. §-a a következő (7)–(10) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A vasúti társaságnak az EGT-államban engedélyezett, de a vonatkozó, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé
tevő műszaki előírások (ÁME) által nem teljes mértékben
szabályozott műszaki jellemzőkkel rendelkező vasúti járművének magyarországi üzembe helyezéséhez a KKF-hez
kérelmet kell benyújtania. A kérelemhez mellékelni kell a
járműre vagy a jármű típusára vonatkozóan műszaki doku
mentációt, amelyben meghatározza a vasúti pályahálózaton tervezett felhasználást.
(8) A dokumentációnak tartalmaznia kell:
a) igazolást arról, hogy a jármű üzembe helyezését egy
másik tagállamban engedélyezték, továbbá nyilvántartásokat az üzemeltetéséről, a karbantartásáról és adott esetben az engedélyezést követően elvégzett műszaki módosításokról;
b) igazolást a műszaki és üzemeltetési jellemzőkről,
amely bemutatja, hogy a jármű megfelel az energiaellátó
rendszernek, az ellenőrző-irányító és jelzőrendszernek, a
nyomtávnak és az infrastruktúra szelvényének, a megengedett legnagyobb tengelyterhelésnek és a hálózat egyéb
műszaki paramétereinek;
c) tájékoztatást a nemzeti biztonsági szabályok alóli
mentességről, amelyek az engedély megadásához szükségesek, továbbá kockázatértékelésen alapuló igazolást,
hogy a jármű engedélyezése nem jelent aránytalanul nagy
kockázatot a vasúti pályahálózatra.
(9) A KKF kérheti, hogy végezzenek próbaüzemet a
vasúti pályahálózaton annak ellenőrzése érdekében, hogy
a jármű megfelel-e a (8) bekezdés b) pontjában említett
korlátozó műszaki paramétereknek, és ebben az esetben
meghatározza a próbaüzem tartományát és tartalmát.
(10) A KKF által kiadott üzembe helyezési engedély
használati feltételeket és más korlátozásokat is magában
foglalhat.”
Az Európai Unió jogának való megfelelés 12. §
Ez a rendelet – a Vtv.-vel együtt – a közösségi vasutak
biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra
használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról szóló,
2004. április 29-ei, 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9–14., 18. cikkeinek, továbbá I., III.
és IV. mellékleteinek való megfelelést szolgálja.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
11/2018. (III. 14.) EMMI rendelete a nemzetiségi célú támogatások igénybevételének, felhasználásának és elszámolásának részletszabályairól.
Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 76.  § (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 11. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 9. melléklet
(a  továbbiakban: Melléklet) I.  pont 1.  alpontja szerinti előirányzat erejéig, az  abban rögzített szabályok alapján
a  helyi nemzetiségi önkormányzatok a  Kvtv. szerinti fajlagos összegen felül további működési támogatásra
jogosultak jelen rendelet 1. melléklete szerint.
2. § A Mellékletben a  nemzetiségpolitikáért felelős miniszter számára meghatározott feladatokat az  Emberi Erőforrás
Támogatáskezelő (a továbbiakban: Támogatáskezelő) látja el az alábbi kivételekkel:
a) a Melléklet II. pontja szerinti támogatással kapcsolatos feladatok,
b) a Melléklet Kiegészítő szabályok 1.  pont d)  alpontja szerinti észrevételek vizsgálata és a  végleges
feladatmutató pontszámokról való döntés. 3. § Ha a  helyi nemzetiségi önkormányzatok működési és feladatalapú támogatásáról szóló támogatói okiratok
közzétételét követő nyolc napon belül a  helyi nemzetiségi önkormányzat nem tesz észrevételt, a  támogatói
okiratban foglalt nyilatkozatok a helyi nemzetiségi önkormányzat által megtettnek minősülnek.
4. § A helyi nemzetiségi önkormányzat működési támogatásának felhasználásáról szóló beszámoló elfogadásáról
a Támogatáskezelő a honlapján történő közzététellel értesíti a helyi nemzetiségi önkormányzatot.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
308/2016. (IX. 8.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1) bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a nemzetgazdasági miniszter javaslatára – Polcz Attila pénzügyőr ezredest 2016. augusztus 20-ai hatállyal
pénzügyőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2016. augusztus 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1148/2015. (III. 13.) Korm. határozata a Magyarország Kiváló Művésze, a Magyarország Érdemes Művésze és a Magyarország Babérkoszorúja díjak 2015. adományozásáról.
Magyarország Kormánya nemzeti ünnepünk, március 15-e alkalmából MAGYARORSZÁG KIVÁLÓ MŰVÉSZE DÍJAT adományoz
Dunai Tamás Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész,
Kertesi Ingrid Liszt Ferenc-díjas operaénekes, érdemes művész,
Lorán Lenke Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész,
Lovas Pál Liszt Ferenc-díjas táncművész, érdemes művész,
Tordai Teri Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész
részére,
MAGYARORSZÁG ÉRDEMES MŰVÉSZE DÍJAT adományoz Baska József Munkácsy Mihály-díjas festőművész,
Bencze Ilona Jászai Mari-díjas színművész,
Bodolay Géza Jászai Mari-díjas rendező,
Csáji Attila Munkácsy Mihály-díjas festőművész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Hollerung Gábor Liszt Ferenc-díjas karmester,
Illényi Katica Liszt Ferenc-díjas hegedűművész,
Kéri Imre Munkácsy Mihály-díjas festő- és grafikusművész,
Koltay Gábor Balázs Béla-díjas filmrendező,
Mezei Gábor Munkácsy Mihály-díjas belsőépítész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Oberfrank Péter Liszt Ferenc-díjas zongoraművész, karmester,
Prunyi Ilona Liszt Ferenc-díjas zongoraművész,
Rátóti Zoltán Jászai Mari-díjas színművész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Spindler Béla Jászai Mari-díjas színművész,
Szemadám György Munkácsy Mihály-díjas festőművész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Ujlaki Dénes Jászai Mari-díjas színművész,
Záborszky Kálmán Liszt Ferenc-díjas karmester, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja
részére,
MAGYARORSZÁG BABÉRKOSZORÚJA DÍJAT adományoz Ferenczes István József Attila-díjas költő, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Tamás Menyhért József Attila-díjas író, költő, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
Zalán Tibor József Attila-díjas költő
részére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2014. (II. 21.) SZTNH utasítása a 2014. évben választható cafetéria juttatásokról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény, a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi
CCXXX. törvény, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény, a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény,
az  általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény, az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993.  évi
XCVI.  törvény, a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.)
Korm. rendelet, a Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának szabályairól szóló 55/2011. (IV. 12.) Korm. rendelet,
az  Erzsébet-utalvány kibocsátásáról szóló 39/2011. (XII. 29.) KIM rendelet, a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és
a garantált bérminimum megállapításáról szóló 483/2013. (XII. 17.) Korm. rendelet rendelkezéseire is figyelemmel, a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja, a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151.  §
(3) bekezdése szerinti felhatalmazás alapján a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalában a 2014. évben választható egyes juttatások
rendjét az alábbiak szerint határozom meg.
I. Bevezető rendelkezések Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás személyi hatálya a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) kormánytisztviselőire
és ügykezelőire (a továbbiakban: kormánytisztviselő), munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóira
(a továbbiakban: munkavállaló) (a továbbiakban kormánytisztviselő és munkavállaló együtt: dolgozó) terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a Hivatal által a dolgozói részére béren kívüli, választható (cafetéria) juttatásként 2014. évben
adható juttatásokra, azok igénybevételének részletes szabályaira, az elszámolás rendjére és a visszatérítés szabályaira
terjed ki.
(3) Az utasítás hatálya nem terjed ki a Hivatal által jogszabály vagy más utasítás alapján a dolgozóknak nyújtott egyéb
juttatásokra.
Az utasítás célja 2. § Az utasítás célja a jogszabályi keretek között a dolgozók egyéni szükségleteihez választásuknak megfelelően igazodó
olyan rendszer alkalmazása a 2014. évre, amely a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény és a munka
törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján alanyi jogon járó egyéb juttatások mellett a  havi illetményen,
munkabéren (a továbbiakban együtt: munkabér) kívüli cafetéria juttatásokat biztosít a dolgozók egyéni igényeihez
igazodóan, a dolgozók választásának megfelelően.
II. A cafetéria rendszerre vonatkozó közös szabályok A választható juttatások
3. § (1) A dolgozók egyéni döntése alapján a 2014. évre választható juttatások (a továbbiakban: cafetéria rendszer elemei):
a) a munkahelyen biztosított étkeztetésnek minősülő szolgáltatás keretében megvalósuló ételfogyasztáshoz
nyújtott támogatás (a továbbiakban: melegétel vásárlására fordítható támogatás),
b) fogyasztásra kész étel és melegétel vásárlására is felhasználható utalvány [a továbbiakban: Erzsébet-utalvány;
az a) pont szerinti elemmel együtt: étkezési hozzájárulás],
c) Széchenyi Pihenő Kártya (a továbbiakban: SZÉP Kártya)
ca) szálláshely szolgáltatásra felhasználható alszámla,
cb) melegkonyhás vendéglátóhelyen felhasználható alszámla,
cc) szabadidő eltöltését, rekreációt, egészségmegőrzést szolgáló alszámla,
d) iskolakezdési támogatás,
e) önkéntes egészségpénztári hozzájárulás. (2) Ha az  (1) bekezdésben meghatározott valamely cafetéria rendszer elem tekintetében a személyi jövedelemadóról
szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja.) kedvezményes adózáshoz kapcsolódó mértéket határoz meg,
akkor a dolgozók az adott cafetéria elemet a 4. § szerinti kereten belül is legfeljebb a jogszabályban meghatározott
kedvezményes mértékig választhatják 2014. évi juttatásként.
A választható juttatások pénzügyi kerete 4. § (1) A cafetéria rendszer elemeinek az egy dolgozó által igénybe vehető 2014. évre (a továbbiakban: tárgyév) közterhekkel
együtt meghatározott bruttó éves keretösszege (a továbbiakban: keretösszeg) teljes munkaidejű foglalkoztatás
esetén minden dolgozó (beleértve a  vezető megbízású kormánytisztviselőket is) tekintetében 200 000 Ft, azaz
kettőszázezer forint, összhangban a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
54. § (2) bekezdésében foglaltakkal.
(2) Ha a dolgozó jogviszonya év közben kezdődik vagy szűnik meg, továbbá a nem az egész évre szóló határozott idejű
foglalkoztatás, illetve részmunkaidőben történő foglalkoztatás esetén az  (1)  bekezdés szerinti összeg időarányos
része illeti meg a  dolgozót. A  jogosultsági idő számításakor az  adott év naptári napjainak számát kell figyelembe
venni. Az arányos keretösszeget ezer forintra kerekítve kell meghatározni.
(3) Ha a  dolgozó – munkáltatói intézkedés alapján – a tárgyéven belül az  eredetileg meghatározott (1)–(2)  bekezdés
szerinti keretösszeg helyett másik keretösszegre válik jogosulttá, az  új keretösszegnek a  változás időpontjától
számított időarányos része illeti meg.
(4) A dolgozó a  tárgyévre meghatározott keretösszegnél, év közben kezdődő vagy megszűnő kormánytisztviselői
jogviszony vagy munkaviszony (a továbbiakban együtt: foglalkoztatási jogviszony), illetőleg a  keretösszeg
(3) bekezdés szerinti módosulása esetén az időarányosan megállapított tárgyévi keretösszegnél magasabb összeget
nem használhat fel. A tárgyévben igénybe nem vett keretösszeg, illetőleg annak fel nem használt része a 2015. évre
nem vihető át és pénzben sem váltható meg.
(5) A cafetéria rendszer elemeinek bruttó értékét meghatározó átváltási szorzószám tartalmazza a Hivatalt terhelő összes
közterhet.
A jogosultak köre 5. § (1) A  cafetéria rendszer elemeinek igénybevételére a  Hivatallal 2014. január 1. napján fennálló vagy azt követően
a 2014.  évben a Hivatallal létesített foglalkoztatási jogviszonyban foglalkoztatott dolgozók jogosultak.
(2) A foglalkoztatási jogiszony tárgyéven belüli megszűnésekor a  keretösszeg a  jogviszony megszűnésének napjáig,
időarányosan jár.
(3) Próbaidő kikötése esetén a dolgozót a próbaidő alatt is megilleti a tárgyévre meghatározott keretösszeg, illetve annak
időarányosan járó része.
(4) Nem jogosult cafetéria juttatásra a  tartós külszolgálaton lévő, illetve nemzeti szakértőként foglalkoztatott
kormánytisztviselő, továbbá a  dolgozó azon időtartam alatt, amikor illetményre, munkabérre sem jogosult,
amennyiben a  távollét időtartama meghaladja a  harminc napot. A  harminc napot meghaladó távollét esetében
a kormánytisztviselőt a távollét első napjától kezdve nem illeti meg a juttatás. A távollétek időtartamát – a jogosultság
szempontjából – nem lehet összeszámítani.
(5) A (4)  bekezdésben foglalt rendelkezést a  dolgozó bármilyen jogcímen igénybe vett fizetés nélküli szabadságának
idejére – ideértve a gyermekgondozás céljából igénybe vett fizetés nélküli szabadságot is – megfelelően alkalmazni
kell.
Az igénybevétel rendje 6. § (1) A cafetéria rendszer választott elemeinek felmérése, összesítése, a nyilatkozatok átvétele és tárolása, a keretfelhasználás
dolgozónkénti nyilvántartása és ellenőrzése, valamint az  utalványos szolgáltatások utalványainak beszerzése,
biztonságos tárolása, őrzése és szétosztása, valamint a számfejtés kezdeményezése a Humánpolitikai Önálló Osztály
(a továbbiakban: HÖO) feladata.
(2) A SZÉP Kártya választott alszámlájára történő utalás, az egészségpénztári hozzájárulás szolgáltatók részére történő
átutalása, továbbá a számfejtés – a HÖO által megadott összesített adatok alapján – a Pénzügyi és Számviteli Osztály
(a továbbiakban: PSZO) feladata.
(3) A dolgozók elektronikus úton választják ki a cafetéria rendszer elemei közül azokat, amelyeket 2014. évben igénybe
kívánnak venni. A kiválasztást követően kinyomtatott és aláírt nyilatkozatokat a HÖO részére legkésőbb 2014. február
10. napjáig kell átadni. Amennyiben a dolgozó által választott juttatások bruttó összege – figyelmeztetés ellenére –
nem éri el a dolgozót megillető keretösszeget, a maradvány összege nem vehető igénybe.
(4) Év közben létesített foglalkoztatási jogviszony esetén a  dolgozó az  első munkában töltött napot követő
10 munkanapon belül elektronikus úton választja ki a cafetéria rendszer elemei közül azokat, amelyeket 2014. évben
igénybe kíván venni. A kinyomtatott és aláírt nyilatkozatot a HÖO részére kell átadni. A 2014. december 1. napja után
kezdődő foglalkoztatási jogviszony esetén a dolgozó kizárólag a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti elemet jogosult
választani.
(5) A tárgyéven belül a  választott elemről másikra áttérni csak rendkívül indokolt esetben, a  gazdasági főigazgató
engedélye alapján lehet. A  dolgozó az  alapul szolgáló körülményeket tartalmazó, megindokolt kérelmét a  HÖO
osztályvezetője részére nyújthatja be. A kérelem elfogadásáról a gazdasági főigazgató – a HÖO osztályvezetőjének
javaslatát is figyelembe véve – dönt.
(6) A dolgozó az általa választott cafetéria elemeknél megjelöli azt az éves összesített összeget, amit ténylegesen el kíván
költeni az adott szolgáltatásra (a továbbiakban: nettó keretösszeg).
(7) A nettó keretösszeg és a választott cafetéria elemhez tartozó átváltási szorzószám szorzata határozza meg a választott
cafetéria elemhez tartozó bruttó keretösszeget.
(8) A választott elemek bruttó keretösszegeinek együttes összege nem haladhatja meg a dolgozót a 4. § szerint megillető
keretösszeget.
(9) A keretösszeg egyes elemeit a dolgozó az alábbiak szerint kapja meg:
a) a 3.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti választott elem esetén a  kizárólag a  Hivatal éttermében beváltható
utalvánnyal havonta,
b) a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti választott elem esetén az Erzsébet-utalvány átadásával havonta,
c) a 3.  § (1)  bekezdés c)  pont egyes alpontjai szerinti választott elem esetén a  dolgozó választása szerinti
szolgáltatásra felhasználható támogatással feltöltött SZÉP Kártya egyes alszámláira történő átutalásával,
d) a 3.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti választott elem esetén az  iskolakezdési támogatásra felhasználható
utalvány átadásával,
e) a 3.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti választott elem esetén az  egészségpénztár bankszámlájára történő
átutalásával.
 (10) A dolgozó a 3. § (1) bekezdése szerinti választott elemek közül
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti melegétel vásárlására fordítható támogatást a választott elem értékéig
havonta, legfeljebb 12 500 Ft értékben, első alkalommal legkésőbb 2014. március 31. napjáig,
b) a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti Erzsébet-utalványt havonta legfeljebb 8000 Ft értékben, első alkalommal
legkésőbb 2014. március 31. napjáig,
c) a 3. § (1) bekezdés c) pont egyes alpontjai szerinti SZÉP Kártya alszámlái tekintetében legkésőbb 2014. május 31.
napjáig,
d) a 3.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti iskolakezdési támogatást egy alkalommal, teljes értékben, legfeljebb
gyermekenként (tanulónként) 30 450 Ft értékben, legkésőbb 2014. július 1. napjáig,
e) a 3. § (1) bekezdés e) pontja szerinti egészségpénztári támogatást havonta
kapja meg.
(11) Az év közben létesített foglalkoztatási jogviszony esetében a  3.  § (1)  bekezdés a)–c)  alpontjai szerinti elemek
megrendeléséről a  HÖO a  6.  § (4)  bekezdés szerint leadott nyilatkozat átvételétől számított 30 napon belül
gondoskodik, és azok megérkezését követő 5 napon belül adja át a dolgozónak a 6. § (10) bekezdés szerint addig már
esedékessé vált elemeket.
(12) Az év közben létesített foglalkoztatási jogviszony esetében a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti elem 2014. július 1.
napjáig választható.
(13) Ha dolgozó a 6. § (3) bekezdés, illetőleg 6. § (4) bekezdés szerinti nyilatkozatot a jelen utasításban erre meghatározott
határidőben önhibájából nem adja le vagy a választott elem igénybevételéhez a  jelen utasításban meghatározott
dokumentumokat nem nyújtja be, a keretösszege erejéig kizárólag a 3. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja szerinti
SZÉP Kártya szálláshely alszámla elemre jogosult, ideértve azt az esetet is, ha a mulasztás csak egy vagy több elemet
érint.
A visszafizetés rendje 7. § (1) A dolgozót visszafizetési kötelezettség terheli, ha az őt megillető keretösszegnél bármely okból többet vett igénybe,
így különösen:
a) ha év közben megszűnő foglalkoztatási jogviszony esetén az időarányos keretösszegnél többet vett igénybe,
b) ha a folyamatosan, 30 napot meghaladó keresőképtelen állomány esetében a kiszámított, időarányosan járó
keretösszegnél többet vett igénybe,
c) ha részmunkaidőben történő foglalkoztatása vagy annak változása következtében csökkentett keretösszegre
vált jogosulttá, és az így kiszámított, őt megillető időarányosan járó keretösszegnél többet vett igénybe,
d) ha az év közben kezdődő fizetés nélküli szabadság miatt az időarányos keretösszegnél többet vett igénybe.
(2) Ha a  dolgozó az  őt megillető bruttó keretösszegnél többet vett igénybe, köteles a  keretösszeget meghaladó rész
nettó összegét visszafizetni, legkésőbb a (3) bekezdés szerinti esedékességkor. A visszafizetési kötelezettség mértékét
a  HÖO írásbeli értesítésben határozza meg, amelynek egy példányát a  PSZO részére is továbbítja. A  PSZO ennek
alapján a KIR-ben elvégzi a számfejtést.
(3) A visszafizetés esedékessé válik:
a) a jogviszony megszűnése esetén az utolsó munkában töltött napot megelőző munkanapon, ha a visszafizetés
oka a keretösszeg 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti csökkenés vagy túllépés,
b) a keresőképessé válást követő első munkanapon, ha annak oka a  keretösszeg 7.  § (1)  bekezdés b)  pontja
szerinti távollét miatti csökkenés vagy túllépés,
c) a változás hatálybalépése utáni első munkanapon, ha annak oka a  keretösszeg 7.  § (1)  bekezdés c)  pontja
szerinti változás miatti csökkenés vagy túllépés,
d) a fizetés nélküli szabadság esetén legkésőbb az  utolsó munkában töltött napot megelőző munkanapon,
ha a visszafizetés oka a keretösszeg 7. § (1) bekezdés d) pontja szerinti csökkenés vagy túllépés.
 (4) A visszafizetési kötelezettség teljesíthető:
a) a keretösszegnek a még igénybe nem vett cafetéria elem összegével történő csökkentésével,
b) bármely elem tekintetében pénzbeli visszafizetéssel, ami történhet készpénzben, vagy a  Hivatal által
működtetett POS terminálon keresztül, vagy a  dolgozó külön írásban adott felhatalmazása alapján az  őt
megillető illetmény vagy egyéb járandóságok terhére történő beszámítással.
(5) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a dolgozó csak akkor kérheti a tartozás részletekben történő visszafizetését,
ha a kérelem benyújtását megelőző négy naptári negyedévben kapott bruttó jövedelmének egy hónapra eső átlaga
nem haladja meg az illetményalap hétszeresét, részmunkaidős foglalkoztatás esetén ennek az összegnek az arányos
részét.
(6) A (5)  bekezdés szerinti kérelmet – a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető véleményével együtt – legkésőbb
a visszafizetés esedékességének napján a Szociális Bizottság elnökéhez kell benyújtani, aki azt – javaslatával együtt –
továbbítja a döntésre jogosult gazdasági főigazgatónak.
III. A cafetéria rendszerbe tartozó egyes juttatásokra vonatkozó különös szabályok
Étkezési hozzájárulás 8. § (1) Az étkezési hozzájárulás – a dolgozó választása szerint – lehet:
a) a Hivatal székházában működő étterem üzemeltetője által kibocsátott utalvány vagy
b) a fogyasztásra kész étel és melegétel vásárlására felhasználható Erzsébet-utalvány.
(2) A dolgozó az étkezési hozzájárulás általa választott formájáról a 6. § (3) bekezdés, illetőleg 6. § (4) bekezdés szerinti
nyilatkozat kitöltésével nyilatkozik. A  választott formáról másikra áttérni a  tárgyéven belül nem lehet. Az  étkezési
hozzájárulás összegét a bruttó keretösszeg megállapításához 1,357 mértékű átváltási szorzószámmal kell számítani.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti étkezési hozzájárulás a munkahelyi étteremben történő étkezéshez igénybe vehető
támogatás, amelynek összegét a  Hivatal az  étterem üzemeltetője által kibocsátott étkezési utalvány formájában
nyújtja.
(4) Az Erzsébet-utalvány a  fogyasztásra kész élelmiszerek, élelmiszer alapanyagok, továbbá melegétel vásárlására
felhasználható utalvány.
(5) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti utalvány havi összegének felső határa 12 500 Ft, azaz tizenkettőezer-ötszáz forint.
 (6) Az Erzsébet-utalvány havi összegének felső határa 8000 Ft, azaz nyolcezer forint.
 (7) Az étkezési utalványt a dolgozók által leadott nyilatkozat alapján az adott keretösszeg ezen elemére választott érték
erejéig havonta biztosítja a Hivatal az (5) és a (6) bekezdés szerinti értékben, illetve – ha az igényelt hozzájárulás értéke
vagy az utolsó hónapra járó hozzájárulás értéke ezt az összeget nem éri el – ennél kisebb maradvány értékben.
Széchenyi Pihenő Kártya 9. § (1) A  SZÉP kártya olyan névre szóló – plasztikkártya formájában forgalomba kerülő – készpénz-helyettesítő fizetési
eszköz, amellyel a  dolgozó az  elfogadóhelyként a  rendszerbe bevont szolgáltatóknál szálláshelyi szolgáltatásokat,
vendéglátási szolgáltatásokat és a szabadidő eltöltéséhez kapcsolódó szolgáltatásokat vehet igénybe. A SZÉP Kártyát
a bruttó keretösszeg megállapításához 1,357 mértékű átváltási szorzószámmal kell számítani.
(2) A SZÉP Kártya az alábbi alszámlákat tartalmazza:
a) külön jogszabályban meghatározott szálláshely szolgáltatásra felhasználható szálláshely alszámla,
b) melegkonyhás vendéglátóhelyeken külön jogszabályban meghatározott étkezési szolgáltatásra felhasználható
vendéglátás alszámla,
c) a szabadidő-eltöltést, a  rekreációt, az  egészségmegőrzést szolgáló, külön jogszabályban meghatározott
szolgáltatásra felhasználható szabadidő alszámla.
 (3) A dolgozó a SZÉP Kártya általa választott alszámlájáról a 6. § (3) bekezdés, illetőleg 6. § (4) bekezdés szerinti nyilatkozat
kitöltésével nyilatkozik. A választott alszámláról a 3. § (1) bekezdés szerinti másik cafetéria elemre áttérni – ideértve
a SZÉP Kártya másik alszámláját is – a tárgyéven belül nem lehet.
(4) A SZÉP Kártya alszámláira utalható összeg Szja. szerinti felső határa:
a) szálláshely alszámla esetében 225 000 Ft, azaz kettőszázhuszonötezer forint,
b) vendéglátás alszámla esetében 150 000 Ft, azaz egyszázötvenezer forint,
c) szabadidő alszámla esetében 75 000 Ft, azaz hetvenötezer forint.
Iskolakezdési támogatás 10. § (1) A Hivatal iskolakezdési támogatást nyújt, amelyet a közoktatásban részt vevő gyermekek számára, kizárólag tankönyv,
taneszköz, ruházat vásárlására lehet felhasználni. Ezt a  cafetéria elemet a  bruttó keretösszeg megállapításához
1,357 mértékű átváltási szorzószámmal kell számítani.
(2) Az iskolakezdési támogatás a tanév első napját megelőző 60. naptól a tárgyév végéig vehető igénybe.
 (3) Az iskolakezdési támogatást a dolgozó a  jelen utasítás 1. melléklete szerinti, az elektronikus rendszerben kitöltött,
kinyomtatott és aláírt nyomtatványnak a HÖO részére történő átadásával igényelheti.
 (4) Az iskolakezdési támogatás mértéke gyermekenként, tanulónként a  tárgyévre megállapított minimálbér
30 százalékának megfelelő összeg, tehát 2014. évben 30 450 Ft, azaz harmincezer-négyszázötven forint összegben.
Önkéntes egészségpénztári hozzájárulás 11. § Az önkéntes egészségpénztári hozzájárulás keretében a  Hivatal munkáltatói tagdíj-hozzájárulást fizet annak
a dolgozónak, aki ezt a juttatást választja és:
a) önkéntes egészségpénztár tagja, valamint
b) a HÖO részére átadja a záradékolt önkéntes egészségpénztári belépési nyilatkozatának másolatát.
12. § (1) Az önkéntes egészségpénztári hozzájárulás havi mértéke legfeljebb a  tárgyévre megállapított havi minimálbér
30 százalékának megfelelő összeg, tehát 2014. évben 30 450 Ft, azaz harmincezer-négyszázötven forint. Ezt a cafetéria
elemet a bruttó keretösszeg megállapításához 1,357 mértékű átváltási szorzószámmal kell számítani.
(2) Az önkéntes egészségpénztári hozzájárulást a  dolgozó a  jelen utasítás 2.  melléklete szerinti, az  elektronikus
rendszerben kitöltött, kinyomtatott és aláírt nyomtatványnak a HÖO részére történő átadásával igényelheti.
(3) Az önkéntes egészségpénztári hozzájárulás cafetéria elem nettó keretösszegének minden hónapban azonosnak kell
lennie, a nettó keretösszeg választható legkisebb összege a kiválasztott egészségpénztár alapszabályában rögzített
kötelező alaptagdíjnak megfelelő összeg.
(4) Az egészségpénztári hozzájárulásra felhasznált összegek átutalása az  egészségpénztár és a  dolgozók között,
az  általuk megkötött szerződés (záradékolt belépési nyilatkozat elfogadásával létrejött tagság) alapján történik
az egészségpénztárak számára.
(5) Az egyes egészségpénztárak által nyújtott szolgáltatásokról részletes információk az  egészségpénztáraknál
szerezhetők be. Ugyancsak az egyes pénztáraktól szerezhető be pontos információ a számlára utalt összegből történő
eltérő mértékű levonásokról.
IV. Hatályba léptető és vegyes rendelkezések 13. § (1) Az elnöki utasítás a Hivatalos Értesítőben történő közzétételt követő napon lép hatályba, azzal, hogy rendelkezéseit
2014. január 1. napjától kell alkalmazni.
(2) Ez az utasítás 2015. január 1. napján hatályát veszti.
 (3) Az utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról szükség esetén a  HÖO osztályvezetője
köteles gondoskodni. Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
224/2018. (XI. 29.) Korm. rendelete a Kézilabda Munkacsarnok-fejlesztési Program beruházásainak megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 3.  § tekintetében a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198.  § (1)  bekezdés 9.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 4. § és 7. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Kézilabda Munkacsarnokfejlesztési Program keretében megvalósuló, az 1. mellékletben felsorolt és megjelölt földrészleteken, illetve az ezen
földrészletekből telekalakítási eljárások véglegessé válását követően kialakított földrészleteken megvalósuló
beruházásokkal (a továbbiakban: Beruházások) összefüggő, a 2. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági
ügyeket.
(2) Az (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek a  Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § A Beruházásokra irányuló közbeszerzési eljárásoknál az  építtető – az  építési beruházások, valamint az  építési
beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló
322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet] 14.  § (2)  bekezdés b)  pontja
alapján – indokolási kötelezettség nélkül dönthet a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti eljárási forma alkalmazása mellett.
4. § A Beruházások járulékos közbeszerzési szolgáltatója, beruházás-lebonyolítója és építési műszaki ellenőre
kizárólagos joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő
Részvénytársaság.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
7. § Hatályát veszti a  Kézilabda Munkacsarnok-fejlesztési Program végrehajtása során megvalósuló beruházásokkal
kapcsolatos feladatok ellátásáról szóló 121/2017. (VI. 2.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök