text:
2018. CI. törvény a 2021. népszámlálásról.
1. § (1) A Magyarország területén 2021. május 1-jén 0 órakor fennálló állapot alapulvételével a természetes személyekről és
a lakásokról nép- és lakásszámlálást (a továbbiakban: 2021. évi népszámlálás) kell tartani.
(2) A 2021. évi népszámlálás kiterjed
a) a  Magyarország területén élő vagy 12 hónapnál rövidebb ideig külföldön tartózkodó, de Magyarországon
bejelentett lakóhellyel, tartózkodási hellyel rendelkező magyar állampolgárokra,
b) a Magyarország területén három hónapnál hosszabb ideig tartózkodó
ba) EGT-állampolgárokra, A törvényt az Országgyűlés a 2018. december 12-i ülésnapján fogadta el.
 A törvényt az Országgyűlés a 2018. december 12-i ülésnapján fogadta el.
bb) harmadik országbeli állampolgárokra és
bc) hontalan személyekre
[a továbbiakban az a) és b) pont alattiak együtt: természetes személyek],
valamint
c) az  ország területén lévő lakásokra, lakott üdülőkre, lakott egyéb lakóegységekre (a továbbiakban együtt:
lakások) és a  közösségi éjszakai elhelyezést szolgáló intézményekre – így különösen a  gyermekvédelmi
szakellátás intézményei, diákotthonok, kollégiumok, munkavállalók elhelyezését szolgáló intézmények, tartós
és átmeneti elhelyezést biztosító szociális intézmények, büntetés-végrehajtás intézményei – (a továbbiakban:
intézetek).
(3) A  2021. évi népszámlálást internetes önkitöltéses vagy interjús módszerrel kell végrehajtani. Az  adatszolgáltatás
módját – a  (4)  bekezdésben meghatározott adatszolgáltatói kör kivételével – az  adatszolgáltatásra kötelezett
személy választja meg.
(4) A  Rendőrségről szóló törvény, valamint a  védett személyek és a  kijelölt létesítmények védelméről szóló
kormányrendelet szerinti védett személyek adatszolgáltatási kötelezettségüket internetes önkitöltéses módszerrel
teljesítik.
(5) Az adatfelvételt 2021. május 1. és 2021. június 20. között kell végrehajtani. Az összeírásból kimaradt személyek és
lakásuk pótösszeírását 2021. június 28-ig kell befejezni az  5.  § (6)  bekezdésbeli eltéréssel. Az  adat-előkészítési,
adatfeldolgozási folyamat 2022. június 28-ig tart.
2. § (1) A  2021. évi népszámlálás során az  adatszolgáltatás a  természetes személyek, a  lakások, valamint az  intézetek
következő adatköreinek az összeírására terjed ki:
a) a  természetes személyekre vonatkozóan: családi- és utónév, nem, születési idő, állampolgárság, lakóhely,
a  lakáshasználat jogcíme, családi állapot, családi állás, élve született gyermekek száma, születési ideje,
iskolába járás, iskolai és szakmai végzettség, nyelvismeret, gazdasági aktivitás, foglalkozás, munkáltató és
munkahely, tanulással, munkavégzéssel összefüggő napi közlekedés és utazás, nemzetiség, anyanyelv,
családi, baráti közösségben beszélt nyelv, vallás, egészségi állapot, fogyatékosság;
b) a  lakásokra vonatkozóan: természetbeni cím, rendeltetés (típus), tulajdoni jelleg, helyiségeinek száma,
alapterület, kommunális ellátottság, felszereltség, építési év, falazat;
c) az intézetekre vonatkozóan: természetbeni cím, rendeltetés, férőhelyek száma.
 (2) A  2021. évi népszámlálás során felvett adatok vonatkozásában olyan technikai megoldást kell alkalmazni, amely
az 1. § (3) bekezdésében meghatározott módszerek alkalmazása folyamán az adatrögzítés pillanatában automatikus
módon elvégzi az adatok álnevesítését.
(3) A természetes személyek vallására, nemzetiségére vonatkozó adatok kivételével a (2) bekezdés szerint álnevesített
adatok
a) kapcsolata a  természetes személyekkel kizárólag a  2021. évi népszámlálási adatok előkészítésével,
feldolgozásával összefüggő célból a cél eléréséig szükséges mértékben és ideig állítható helyre;
b) kizárólag a 2021. évi népszámlálási adatok előkészítésével, feldolgozásával összefüggő célból, a cél eléréséig
szükséges mértékben és ideig kapcsolhatóak össze a  2021. évi népszámlálás céljára felhasználásra kerülő,
a 6. § (1) bekezdésében felsorolt adminisztratív adatokkal.
(4) A természetes személyek vallására, nemzetiségére vonatkozó álnevesített adatok
a) kizárólag a 2021. évi népszámlálási adatok előkészítésével, feldolgozásával összefüggő célból a cél eléréséig
szükséges mértékben és ideig kapcsolhatóak össze a  2021. évi népszámlálás során felvett, a  (2)  bekezdés
szerint álnevesített adatokkal, továbbá a  2021. évi népszámlálás céljára felhasználásra kerülő, a  6.  §
(1) bekezdésében felsorolt adminisztratív adatokkal,
b) kapcsolatát a  természetes személlyel a  2021. évi népszámlálás adatfeldolgozásának lezárását követően
véglegesen meg kell szüntetni.
(5) A  2021. évi népszámlálás adatfeldolgozását követően – a  vallásra, nemzetiségre vonatkozó adatokat nem
tartalmazó – álnevesített adatállomány a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Stt.)
40.  § (3)  bekezdésének megfelelően kapcsolható össze más, a  Központi Statisztikai Hivatal (a továbbiakban: KSH)
kezelésében lévő adatállománnyal.
3. § (1) Az  adatszolgáltatás – a  (2)  bekezdésben felsorolt adatkörök kivételével – kötelező. Az  adatszolgáltatók kötelesek
a 2021. évi népszámlálás körébe tartozó adatokat a valóságnak megfelelően megadni.
(2) Az  adatszolgáltatás az  egészségi állapotra, a  fogyatékosságra, a  vallásra, az  anyanyelvre és a  nemzetiségre
vonatkozóan önkéntes.
(3) Az adatszolgáltatók mint érintettek a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő
védelméről és az  ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a  95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló,
2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: általános adatvédelmi
rendelet) 17. és 18., valamint 21. cikkében foglalt, törléshez, az adatkezelés korlátozásához és a  tiltakozáshoz való
jogot a  (2)  bekezdésben foglalt önkéntes adatszolgáltatáson alapuló adatok vonatkozásában gyakorolhatják.
A jogok gyakorlása nem érinti a KSH által feldolgozott, a 2021. évi népszámlálás adataiból tájékoztatási célból kezelt,
azonosításra nem alkalmas adatbázisokat.
(4) Az adatszolgáltató az általános adatvédelmi rendelet 16. cikkében foglalt, helyesbítéshez való jogával a statisztikai
adatfeldolgozás megkezdéséig élhet. A  KSH nem köteles az  adatszolgáltató által kért helyesbítést elvégezni, ha
az  a  statisztikai adatfelvételi módszertan alkalmazását vagy más, statisztikai szakmai szempontokat sértene, vagy
az lehetetlen.
(5) A 2021. évi népszámlálás során gyűjtött adatok kizárólag statisztikai célra használhatók fel.
4. § (1) A  2021. évi népszámlálás előkészítésének és végrehajtásának a  szakmai felügyeletét, az  internetes adatgyűjtés
előkészítését és lebonyolítását, az  összeírás technikai feltételeinek biztosítását, a  helyi előkészítés és az  összeírás
szakmai felügyeletét, továbbá az  adatok előkészítését, feldolgozását és közzétételét a  KSH – a  KSH elnöke által
alapított, a  magyar állam 100%-os tulajdonában álló Statisztikai Elemző Központ Korlátolt Felelősségű Társaság
bevonásával – végzi. A feldolgozott adatoknak az Európai Bizottság (Eurostat) számára történő továbbításáról a KSH
gondoskodik.
(2) A 2021. évi népszámlálás helyi előkészítéséről és a település közigazgatási területén az adatfelvétel végrehajtásáról
– az  internetes adatgyűjtés előkészítése és lebonyolítása, valamint a  (3)  bekezdésben foglaltak kivételével –
a települési (a fővárosban a kerületi) önkormányzat jegyzője gondoskodik.
(3) A  Magyar Honvédség és a  rendvédelmi szervek által fenntartott intézetek, valamint az  ezekben az  intézetekben
élők vonatkozásában a 2021. évi népszámlálás helyi előkészítéséért és az adatfelvétel végrehajtásáért – a települési
(a fővárosban a kerületi) önkormányzat jegyzőjével együttműködve – az intézet vezetője a felelős.
(4) A  begyűjtött adatok – ide nem értve az  Európai Bizottság (Eurostat) részére történő adattovábbítást, valamint
a KSH tájékoztatási tevékenysége során előállt azonosításra nem alkalmas adatokat – Magyarország területét nem
hagyhatják el.
(5) A  2021. évi népszámlálás végrehajtásáért felelős, (2) és (3)  bekezdésben megjelölt személyek a  2021. évi
népszámlálás során felvett adatokba nem tekinthetnek bele.
(6) A  2021. évi népszámlálás előkészítése, végrehajtása, valamint az  adatok feldolgozása során a  KSH szorosan
együttműködik a nemzetiségi, vallási közösségek, valamint a fogyatékossággal élők érdekképviseleteivel, biztosítja
a 2021. évi népszámlálással kapcsolatos tevékenységek átláthatóságát.
5. § (1) A KSH az 1. § (3) bekezdésében meghatározott internetes önkitöltéses adatszolgáltatás céljából – mindenki számára
egyenlő eséllyel hozzáférhető – informatikai rendszert (a továbbiakban: Rendszer) működtet.
(2) A Rendszerben történő adatszolgáltatás esetében az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános
szabályairól szóló törvény (a továbbiakban: E-ügyintézési tv.) rendelkezéseit a  (3)–(6)  bekezdésben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) A  Rendszerben történő adatszolgáltatást teljesítő adatszolgáltatók azonosítása a  Rendszerben biztosított egyedi
azonosítási folyamat során a regisztrációt követően kapott egyedi azonosítóval történik.
(4) A Rendszer rögzíti és visszaigazolja az adatszolgáltatás időpontját, amely egyben az adatszolgáltatási kötelezettség
teljesítésének időpontja.
(5) A  Rendszer a  kitöltött kérdőívet az  1.  § (5)  bekezdésében meghatározott pótösszeírási időszak végéig megőrzi.
Ezt követően a keletkezett adatállományok kezelésére a 2. § (2)–(4) bekezdése az irányadó.
(6) Ha a Rendszer az adatfelvételre, illetve a pótösszeírásra megjelölt határnapokon legalább négy órán keresztül nem
elérhető üzemzavar vagy üzemszünet miatt, az adatfelvételre, illetve a pótösszeírásra megadott határidőt további
egy nappal ki kell terjeszteni, és erről a KSH a honlapján közleményt tesz közzé.
6. § (1) A  2021. évi népszámlálás céljából az  adatfeldolgozás lezárásáig a  KSH egyedi azonosításra alkalmas módon
és térítésmentesen átveheti és kezelheti, valamint a  2021. évi népszámlálás adatainak előkészítésekor és
feldolgozásakor – az  Stt. rendelkezéseivel összhangban, a  hiányzó adatok pótlása érdekében – összekapcsolhatja
egymással és a  2.  § (2)–(4)  bekezdései szerint a  népszámlálás során felvett adatokkal a  következő adminisztratív
nyilvántartások adatait:
a) a Központi Címregiszter vonatkozásában a lakás címére;
b) a  személyi adat- és lakcímnyilvántartás vonatkozásában a  nemre, születési időre, állampolgárságra,
lakóhelyre, családi állapotra;
c) az idegenrendészeti nyilvántartás vonatkozásában az állampolgárságra, lakóhelyre;
d) a menekültügyi nyilvántartás vonatkozásában az állampolgárságra, lakóhelyre;
e) a  Köznevelési Információs Rendszer vonatkozásában a  köznevelési intézményekkel fennálló óvodai, tanulói
jogviszonyra, valamint a megszerzett végzettségre;
f ) a Felsőoktatási Információs Rendszer vonatkozásában a  felsőoktatási intézménnyel fennálló jogviszonyra és
a megszerzett szakképzettségre;
g) az  Ellátotti-, nyugdíj, jogszerzési nyilvántartás vonatkozásában a  gazdasági aktivitáson belül az  ellátottság
tényére;
h) a szociális ellátások nyilvántartása vonatkozásában a gazdasági aktivitáson belül az ellátottság tényére;
i) a családtámogatási nyilvántartások vonatkozásában a gazdasági aktivitáson belül az ellátottság tényére;
j) a  Magyar és külföldi munkavállalók és egyéni vállaklozók járulék adatbázisainak nyilvántartásai
vonatkozásában a gazdasági aktivitásra, foglalkozásra, munkáltatóra, munkahelyre;
k) az egészségbiztosítási adatbázis vonatkozásában a gazdasági aktivitáson belül az ellátottság tényére;
l) az álláskeresők nyilvántartása vonatkozásában a gazdasági aktivitásra;
m) az Egységes Elektronikus Közműnyilvántartási Rendszer vonatkozásában a kommunális ellátottságra
vonatkozó adatkörökbe tartozó adatokat.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt adatátadásokra az Stt. 28. §-a az irányadó.
7. § A népszámlálás kiadásainak keretösszegét és erőforrás igényét az  éves költségvetési törvény tervezése, valamint
a létszámtervezés során figyelembe kell venni.
8. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza
a) a 2021. évi népszámlálás megszervezésével kapcsolatos feladatokat,
b) a népszámlálás helyi előkészítésében és végrehajtásában részt vevők feladatait,
c) a 2. § (1) bekezdés a)–c) pontjában felsorolt, valamint a 6. § (1) bekezdés a–m) pontjaiban foglalt adatkörökön
belüli részletes adattartalmat,
d) az adatszolgáltatással összefüggő technikai szabályokat.
9. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a 2011. évi népszámláslásról szóló 2009. évi CXXXIX. törvény.
11. § Ez a törvény
a) a nép- és lakásszámlálásról szóló, 2008. július 9-i 763/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) a  763/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott nép- és lakásszámlálásokra
vonatkozóan a  referenciaév, valamint a  statisztikai adatok és metaadatok programjának megállapításáról
szóló, 2017. április 20-i (EU) 2017/712 bizottsági rendelet,
c) a  természetes személyeknek a  személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az  ilyen
adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi
rendelet) szóló, 2016. április 27-i 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
196/2010. (XII. 17.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budapest Főváros Terézváros Önkormányzat Képviselő-testületének
az Önkormányzat tulajdonában lévő lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítésének feltételeiről
 szóló 38/2000. (XII. 12.) rendeletének 4. § (2) bekezdése, 5. § (2) bekezdése, 7. § (1) bekezdése, továbbá 7. §
(2) bekezdése első mondatának „és úgy dönt, hogy a lakást a bérlőnek kell eladni” szövegrésze, továbbá 7. §
(4) bekezdésének „a határozatlan időre szóló bérleti szerződéssel rendelkező magánszemély bérlőjének” szövegrésze
alkotmányellenes, ezért azokat megsemmisíti.
Budapest Főváros Terézváros Önkormányzat Képviselő-testületének az Önkormányzat tulajdonában lévő lakások és
nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítésének feltételeiről szóló 38/2000. (XII. 12.) rendelete 7. §
(2) bekezdésének első mondata a következő szöveggel marad hatályban: „Azon lakást, amelyet a Kt. az épület
elidegenítésre való kijelölésekor kizárt az elidegenítésből, a bérlőjének is csak akkor lehet eladni, ha a lakást a Kt.
elidegenítésre kijelöli.”
Budapest Főváros Terézváros Önkormányzat Képviselő-testületének az Önkormányzat tulajdonában lévő lakások és
nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítésének feltételeiről szóló 38/2000. (XII. 12.) rendeletének 7. §
(4) bekezdése a következő szöveggel marad hatályban: „Elidegenítésére való külön kijelölés nélkül elidegeníthető
a lakás, ha az épület elidegenítésre való kijelöléséről döntés a jelen rendelet hatálybalépése után ugyan nem született,
de a lakást magában foglaló épületben a jelen rendelet hatálybalépésekor legalább öt olyan lakás van, amely
az Önkormányzat döntése alapján került a bérlőknek eladásra.”
2. Az Alkotmánybíróság Budapest Főváros Terézváros Önkormányzat Képviselő-testületének az Önkormányzat
tulajdonában lévő lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítésének feltételeiről szóló 38/2000.
(XII. 12.) rendeletének 4. § (3) bekezdése, 7. § (2) és (4) bekezdésének egésze, valamint 29. § (1) bekezdésének első
mondata alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság Budapest Főváros Terézváros Önkormányzat Képviselő-testületének az Önkormányzat
tulajdonában lévő lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítésének feltételeiről szóló 38/2000.
(XII. 12.) rendelete 5. § (4) és (5) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A Közép-Magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal hivatalvezetője – mivel a törvényességi észrevételével
a képviselő-testület jelentős részben nem értett egyet – a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 99. §
(2) bekezdés a) pontja alapján indítványt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz, amelyben Budapest Főváros
Terézváros Önkormányzat Képviselő-testületének az Önkormányzat tulajdonában lévő lakások és nem lakás céljára
szolgáló helyiségek elidegenítésének feltételeiről szóló 38/2000. (XII. 12.) rendelete (a továbbiakban: Ör.) 4. §
(2)–(3) bekezdései, 5. § (2) és (4)–(5) bekezdései, 7. § (1), (2) és (4) bekezdései, valamint 29. § (1) bekezdése első
mondata alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
Az indítvány tartalmából megállapíthatóan az indítványozó ellentétesnek tartja az Ör. szabályozását
az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 108. § (1) bekezdésének azon
rendelkezésével, amely szerint meghatározott értékhatár feletti vagyont értékesíteni csak nyilvános versenyeztetés
útján lehet. Az indítványozó érvelése szerint az Ör. azon rendelkezései, amelyek szerint az önkormányzat tulajdonában
álló lakásokat, illetve nem lakás céljára szolgáló helyiségeket csak a bérlő számára lehet értékesíteni, figyelmen kívül
hagyják az értékhatár feletti vagyontárgyak értékesítésének esetére előírt versenyeztetési kötelezettséget, és ezáltal
ellentétesek az Áht. 108. §-ában foglalt rendelkezéssel.
Ellentétesnek tartja továbbá az indítványozó az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott
károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Kpt.) 9. §-ának, a kárpótlásra jogosult volt
tulajdonos részére elővásárlási jogot biztosító rendelkezésével az Ör. azon szabályát, amely szerint a nem lakás céljára
szolgáló helyiséget csak bérlő számára lehet elidegeníteni.
Az Ör. támadott szabályainak alkotmányellenességét illetően – törvényi rendelkezésekkel való ellentétük folytán –
az indítványozó az Alkotmány 44/A. §. (2) bekezdésének sérelmére hivatkozik.
II. Az Alkotmánybíróság az alábbi jogszabályi rendelkezések figyelembevételével hozta meg döntését.
1. Az Alkotmány rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. A Kpt. szabálya:
„9. § A kárpótlásra jogosultat a volt tulajdonának az Állami Vagyonügynökség vagy önkormányzat által történő
értékesítése során elővásárlási jog illeti meg, kivéve az 1990. évi LXXIV. törvény hatálya alá tartozó eseteket, továbbá ha
az önkormányzat, illetőleg az állam tulajdonában álló bérlakást az abban bent lakó vásárolja meg, valamint ha
a tulajdon vagyoni értékű jogra (például társasági tagsági jog) vonatkozott, vagy ha vagyontárgyat megszerző, vagy
ilyen vagyontárgy apportálásával létrejött társaság tagsági jogát értékesíti az Állami Vagyonügynökség.”
Az Áht. rendelkezése:
„108. § (1) Az államháztartás alrendszeréhez kapcsolódó – a költségvetési törvényben, az állami vagyon kezelésére
vonatkozó kormányrendeletben, illetőleg a helyi önkormányzat rendeletében, valamint a helyi kisebbségi
önkormányzat határozatában meghatározott értékhatár feletti – vagyont értékesíteni, a vagyon feletti vagyonkezelés
jogát, a vagyon használatát, illetve a hasznosítás jogát átengedni – ha törvény vagy állami vagyon esetében törvény
felhatalmazása alapján kiadott jogszabály kivételt nem tesz – csak nyilvános (indokolt esetben zártkörű)
versenyeztetés útján, a legjobb ajánlatot tevő részére lehet. Nem vonatkozik ez a rendelkezés:
a) a bérbeadásra, használatba adásra, vagyonkezelésbe adásra, amennyiben az államháztartási körbe tartozó
szervezet, illetve jogszabályban előírt állami, önkormányzati feladatot ellátó gazdálkodó szervezet javára történik,
b) ingatlancserére, amennyiben külön jogszabály – ide nem értve az önkormányzati rendeletet – a szolgáltatott
ingatlan feletti rendelkezési jogot védetté nyilvánítással vagy más módon korlátozza, és az ellenszolgáltatás is
ingatlan,
c) a helyi önkormányzat korlátozottan forgalomképes és forgalomképes vagyonának az Ötv. 80/A. § (5) bekezdés
szerinti vagyonkezelésbe adására.”
3. Az Ör.-nek az indítvány elbírálásakor hatályos, vizsgált rendelkezései:
„4. § (2) A bérlők által használt lakások a jelen rendeletben meghatározott kivétellel, kizárólag a bérlőknek és a bérlők
hozzájárulásával a bérlővel egy tekintete alá eső személyeknek [Tv. 49. § (1) bekezdés d) pontja] adhatók el
(a továbbiakban: a bérlő és a vele egy tekintet alá eső személy együtt: bérlő).
(3) A bérlőket megillető elővásárlási jog gyakorlásának biztosítása – a rendeletben meghatározott kivétellel – úgy
történik, hogy a bérlőknek elidegeníthető lakások eladásáról (megvásárlásának lehetőségéről) a bérlők ajánlatot
kapnak.”
„5. § (1) A helyiségekre csak elidegenítésre való kijelölés alapján köthető megállapodás tulajdonjog átruházásáról.
(2) A bérlő által használt helyiségek a jelen rendeletben és törvényben meghatározott kivétellel a bérlőnek
idegeníthető el, vagy ha a bérlő gazdálkodó szervezet, annak adható el, akit a gazdálkodó szervezet vevőként
megjelöl.
(3)–(6) hk.”
„7. § (1) Ha a jelen rendelet hatálybalépése után a Kt. [képviselő-testület] a teljes épületet, a határozatlan időre szóló
bérleti szerződéssel rendelkező magánszemély lakásbérlők számára megvételre kijelölte, a határozatlan időre szóló
bérleti szerződéssel rendelkező magánszemély bérlőkkel – a rendeletben meghatározott kivételekkel – a lakások
elidegenítésre való külön kijelölése nélkül adásvételi szerződés köthető.
(2) Azon lakást, amelyet a Kt. az épület elidegenítésre való kijelölésekor kizárt az elidegenítésből, a bérlőjének is csak
akkor lehet eladni, ha a lakást a Kt. elidegenítésre kijelöli, és úgy dönt, hogy a lakást a bérlőnek kell eladni. Azokat
a lakásokat, amelyeket a 11. § (2)–(3) bekezdése alapján a Vagyongazdálkodási Bizottság jelöl ki elidegenítésre, akkor is
csak az elidegenítésre való kijelölésük után lehet eladni, ha a Kt. az épületet az (1) bekezdés szerinti elidegenítésre
kijelölte.
(3) Az Önkormányzat kizárólagos tulajdonában lévő épület lakásait a Tulajdonosi Bizottság akkor jelölheti ki
elidegenítésre, ha a Kt. az épület legalább egy lakását már elidegenítésre kijelölte, kivéve, ha a Kt. a további lakások
elidegenítését megtiltotta.
(4) Elidegenítésére való külön kijelölés nélkül elidegeníthető a lakás, a határozatlan időre szóló bérleti szerződéssel
rendelkező magánszemély bérlőjének, ha az épület elidegenítésre való kijelöléséről döntés a jelen rendelet
hatálybalépése után ugyan nem született, de a lakást magában foglaló épületben a jelen rendelet hatálybalépésekor
legalább öt olyan lakás van, amely az Önkormányzat döntése alapján került a bérlőknek eladásra.”
„29. § (1) Bérleti joggal érintett lakás vagy helyiség elidegenítésére csak a Kt. írhat ki árverést vagy pályázatot.
Az árverés (versenytárgyalás) egyéb esetekben csak üres lakásra és helyiségre írható ki, az árverés kiírásáról, ha az üres
lakás vagy helyiség forgalmi értéke 20,0 millió Ft-ot meghaladja a Kt., ha nem haladja meg a Gazdasági Bizottság dönt.
Amennyiben az érintett vagyontárgy forgalmi értéke a 20,0 millió Ft-ot meghaladja, a nyilvános (indokolt esetben
zártkörű) versenytárgyalás alkalmazása kötelező.”
III. Az indítvány részben megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány benyújtását követően Budapest Főváros Terézváros
Önkormányzat Képviselő-testülete 25/2009. (IX. 28.) rendeletével az Ör. indítvánnyal támadott rendelkezései közül
29. § (1) bekezdésének szövegét módosította, 5. § (4) és (5) bekezdéseit pedig hatályon kívül helyezte. Mindezek
alapján az Alkotmánybíróság az indítványt az Ör. 29. § (1) bekezdését illetően annak hatályos szövege alapján bírálta el,
az 5. § (4) és (5) bekezdései tekintetében pedig az eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009.
január, 3.) 31. § a) pontja alapján a rendelkező részben foglaltak szerint megszüntette.
2. Az indítvány tartalmából megállapíthatóan az indítványozó a támadott rendelkezések törvényellenességét, és ezáltal
alkotmányellenességét az Áht. 108. § (1) bekezdésével való ellentétükre alapozta. Az Áht. 108. § (1) bekezdése szerint
az államháztartás alrendszeréhez kapcsolódó vagyont a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott értékhatár
felett csak nyilvános (indokolt esetben zártkörű) versenyeztetés útján, a legjobb ajánlatot tevő részére lehet. [Az Ör.
29. § (1) bekezdése szerint ez az értékhatár 20 millió Ft.] A hivatkozott törvényhely a)–c) pontjai a versenyeztetési
eljárás kötelezettsége alóli kivételeket állapítanak meg, ezek között azonban nem szerepel a bérbeadott lakások és
nem lakás céljára szolgáló helyiségek érékesítése.
Az Ör. 4. § (2) bekezdése szerint a bérlők által használt lakások – bizonyos kivételekkel – kizárólag a bérlőknek és
a bérlők hozzájárulásával a bérlővel egy tekintet alá eső személyeknek adhatók el. Az 5. § (2) bekezdése a nem lakás
céljára szolgáló helyiségek vonatkozásában hasonló rendelkezést tartalmaz. Az Ör. ezen rendelkezései figyelmen kívül
hagyják a lakás, illetve a helyiség értékét, következésképp az Áht. 108. § (1) bekezdésében meghatározott
versenyeztetési kötelezettséget, így magasabb szintű jogszabállyal – törvénnyel – ellentétes rendelkezést
tartalmaznak.
Noha az indítvány erre kifejezetten nem hivatkozik, az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy az Ör. 4. §
(2) bekezdésében, valamint 5. § (2) bekezdésében a bérlő részére biztosított vásárlói kizárólagosság ellentétes
a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Ltv.) 49. § (1) bekezdésében, illetve 58. § (1) bekezdésében a bérlő számára
biztosított elővásárlási joggal is.
3. Az Áht. 108. § (1) bekezdésével ellentétben áll minden olyan rendelkezés, amely értékhatárra tekintet nélkül, csakis
a bennlakó bérlő számára biztosítja a megvásárlás lehetőségét. Az indítvány által támadott rendelkezések közül az Ör.
7. § (1) bekezdése olyan tényállást tartalmaz, amely a határozatlan időre szóló bérleti szerződéssel rendelkező
magánszemély lakásbérlők számára biztosít vásárlási lehetőséget. Az értékhatár szerinti megkülönböztetés hiánya
folytán az Ör. ezen rendelkezése is ellentétes az Áht. hivatkozott, versenyeztetést előíró szabályával.
Ugyanígy distinkció nélküli bérlői jogosultságot ír elő az Ör. 7. (2) bekezdése és (4) bekezdése is. A (2) bekezdés szerint
a lakást „...a bérlőjének is csak akkor lehet eladni, ha a lakást a Kt. elidegenítésre kijelöli, és úgy dönt, hogy a lakást
a bérlőnek kell eladni.” Hasonló kitételt tartalmaz a (4) bekezdés, amennyiben „elidegeníthető a lakás, a határozatlan
időre szóló bérleti szerződéssel rendelkező magánszemély bérlőjének ...”. Az eddigiek alapján – a 20 millió Ft
értékhatárt meghaladó lakások tekintetében – a bérlő számára biztosított kizárólagos vásárlási lehetőség ellentétben
áll az indítvány által hivatkozott Áht.-beli rendelkezéssel [de ezen túlmenően az Ltv. 49. § (1) bekezdésében, illetve
58. § (1) bekezdésében írt elővásárlási joggal is].
Az Ör. 7. § (2) és (4) bekezdései tekintetében az Áht. 108. § (1) bekezdésében foglaltakkal való ellentétet az említett,
a bérlők részére vásárlói kizárólagosságot biztosító kitételek eredményezik, ezért az Alkotmánybíróság elegendőnek
találta a támadott jogszabályhelyek egésze helyett pusztán a törvényellenességet eredményező szövegrészek
alkotmányellenességének megállapítását.
4. A helyiségbérlők részére biztosított vásárlói kizárólagosságot, vagyis az Ör. 5. § (2) bekezdésében foglaltakat – az Áht.
108. § (1) bekezdésével való ellentétén túlmenően – ellentétesnek tartja az indítvány a Kpt. 9. § (1) bekezdésében
foglalt azon rendelkezéssel, amely szerint a kárpótlásra jogosultat a volt tulajdonának az önkormányzat által történő
értékesítése során – bizonyos kivételekkel – elővásárlási jog illeti meg. Az Ör. támadott rendelkezése szerint
a bérbeadott helyiséget csak a bérlő részére lehet elidegeníteni. Az Ltv. 58. § (1) bekezdése szerint ha a törvény
másként nem rendelkezik, az állam tulajdonából az önkormányzat tulajdonába került helyiségre a bérlőt (bérlőtársat)
elővásárlási jog illeti meg. A Kpt. 9. § (1) bekezdése további elővásárlási jogosultat jelöl meg a kárpótlásra jogosult volt
tulajdonos személyében. Bármelyik törvény által biztosított jogosultságról legyen is szó, az Ör. 5. § (2) bekezdésében
a helyiség bérlője részére biztosított vásárlói kizárólagosság ellentétes az indítványozó által hivatkozott Kpt. 9. §-ával,
és ezen túlmenően az Ltv. 58. § (1) bekezdésével is.
A fentiek szerint tehát az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 4. § (2) bekezdése, 5. § (2) bekezdése, 7. §
(1) bekezdése, továbbá 7. § (2) bekezdésének „és úgy dönt, hogy a lakást a bérlőnek kell eladni” szövegrésze, továbbá
7. § (4) bekezdésének „a határozatlan időre szóló bérleti szerződéssel rendelkező magánszemély bérlőjének”
szövegrésze ellentétes az Áht. 108. (1) bekezdésével, valamint az 5. § (2) bekezdése ellentétes a Kpt. 9. §-ával is.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság ezen jogszabályi rendelkezéseket az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének
sérelme folytán a rendelkező részben foglaltak szerint megsemmisítette.
5. Az Ör. a lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek megvásárlásának lehetőségét elidegenítésre való külön
kijelölés nélkül, vagy az elidegenítésre való külön kijelölés alapján teszi lehetővé. Az indítvány által támadott
rendelkezéseknek ezek a szabályai nem hozhatók összefüggésbe sem az Áht.-nak, sem pedig a Kpt.-nek
az indítványozó által felhívott rendelkezéseivel, így ebben az összefüggésben azok törvényellenessége sem merülhet
fel. A törvényellenesség hiányában értelemszerűen nem állapítható meg az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének
sérelme sem, ebből következően az Alkotmánybíróság az Ör. 4. § (3) bekezdése, a 7. § (2) és (4) bekezdésének egésze,
valamint 29. § (1) bekezdésének első mondata alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt
a rendelkező részben foglaltak szerint elutasította.
Az Alkotmánybíróság a jelen határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 41. §-a alapján rendelte el.
Budapest, 2010. december 14. Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
95/2017. (IX. 11.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a  nemzetközi közúti személyszállításról és
árufuvarozásról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/1998. (HK 2.) HM határozata költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény 11. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az
államháztartásról szóló, többször módosított 1992. évi XXXVIII. törvény 88. §-ában, a költségvetési szervek tervezésének,
gazdálkodásának, beszámolásának rendszeréről szóló 156/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet 7. és 8. §-ában, valamint a Honvédelmi
Minisztérium és a Magyar Honvédség tervezésének, gazdálkodásának, előirányzat-felhasználásának megfelelő szervezeti és eljárási
rendjére vonatkozó szabályairól szóló 90/1997. (V. 30.) Korm. rendeletben, a Magyar Köztársaság Észak-atlanti Szerződés Szervezete
mellett működő Képviseletének létesítéséről szóló 2280/1997. (IX. 18.) Korm. határozatban, valamint a külügyminiszter és a
honvédelmi miniszter 2/1997. együttes utasításában foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1. 1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 1998. január 15-i hatállyal
költségvetési szervet alapítok. 2. 2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Katonai Képviselő Hivatala.
Rövidített megnevezése: MH KKH 3. 3 4 5 A költségvetési szerv székhelye: 1055 Budapest V., Balaton u. 7–11.
Szolgálatteljesítés helye: Brüsszel (Belgium) NATO-központ. Postacíme: NATO-központ, 1110 Brüsszel, Belgium.
4. 6 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
Magyar Köztársaság Észak-atlanti Szerződés Szervezete mellett működő Képviselete, Katonai Képviselő Hivatala,
1055 Budapest V., Balaton u. 7–11. 5. 7 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, a
pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai gazdálkodási
feladatait az MH kijelölt önállóan működő költségvetési szerve végzi.
6. 8 9 A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
7. 10 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező katonai szervezet. Állománya az MH
költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére biztosított létszámkeretbe
tartozik. 8. 11 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
1
Módosította: 29/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
2
Módosította: 29/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
3
A szövegrészt hatályon kívül helyezte: 4/2002. (HK 5.) HM határozat 1. pontja
4
A szövegrészt hatályon kívül helyezte: 4/2002. (HK 5.) HM határozat 1. pontja
5
Módosította: 29/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
6
Módosította: 29/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
7
Módosította: 29/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
8
Módosította: 29/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
9
A második mondatot hatályon kívül helyezte: 5/2010. (V. 12.) HM határozat 24. pontja
10
Módosította: 29/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
11
Módosította: 29/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
9. 12 A költségvetési szerv a HM Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozik.
10. 13 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11. 14 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12. 15 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842191 Katonai diplomácia. 13. 16 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: katonai képviselő; b) a katonai képviselőt a HM Honvéd Vezérkar főnöke és a HM védelempolitikai szakállamtitkár együttes javaslata
alapján – a külügyminiszter előzetes egyetértésével – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14. 17 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 15. 18 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
16. 19 A KKH részletes szervezeti felépítését és létszámát az állománytábla tartalmazza, melyet – a honvédelmi miniszter
előzetes egyetértésével – az MH parancsnoka, vezérkari főnök hagy jóvá. A KKH és alárendeltjei működésének a
hivatkozott miniszteri utasításokban nem szabályozott kérdéseit az MH parancsnoka, vezérkari főnök 1998. február
15-ig külön Szervezeti és Működési Szabályzatban szabályozza. 17. 20 Ez az alapító okirat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. május 3-tól. Budapest, 2010. május 3.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1061/2019. (II. 25.) Korm. határozata a kárpátaljai magyar bázisiskolák fejlesztési programjának megvalósításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért, hogy kiemelten fontos a  kárpátaljai magyar nyelvű intézményes oktatási rendszer megőrzése, ezáltal
a magyar anyanyelvi oktatás biztosítása Kárpátalján;
 2. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott feladatok
megvalósításáról;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök általános helyettesének bevonásával – az  1.  pontban
meghatározott feladatok megvalósítása érdekében gondoskodjon
a) a 2019. évben a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap
támogatása alcím javára egyszeri 3 560 000 000 forint,
b) a 2020. évtől a központi költségvetés XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok
támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára egyszeri 3 510 000 000 forint,
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
c) a 2021. évtől a központi költségvetés XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok
támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára egyszeri 3 015 000 000 forint
forrás biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: az a) pont tekintetében a felmerülés ütemében
 a b) pont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 a c) pont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1857/2017. (XI. 22.) Korm. határozata a napelemes erőművek megvalósítására irányuló beruházásokkal összefüggésben egyes földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel
beruházási célterületté nyilvánítja az  1.  melléklet szerinti települések közigazgatási területén fekvő, az  1.  mellékletben
meghatározott helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből a  telekalakítási eljárások jogerős befejezését
követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1038/2003. (IV. 24.) Korm. határozata a Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap felhasználására történő felkészítésről, valamint Strukturális Alapok és Kohéziós Alap Képzőközpont (SAKK) létrehozásáról.
A Kormány 1. a Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap felhasználására történő felkészítés strukturált képzési rendszer keretében történő megvalósítása érdekében Strukturális
Alapok és Kohéziós Alap Képzőközpont (a továbbiakban:
SAKK), valamint a képzési rendszer kialakításának és működtetésének folyamatos szakmai irányítására Képzésfejlesztési Tanács (a továbbiakban: Tanács) létrehozását tartja szükségesnek. A SAKK a Tempus Közalapítvány kere
tein belül — az Európai Szociális Alap Magyar Képzőközpont alapjain — kerüljön felállításra;
Felelős: a Tanács létrehozásáért:
 Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
a SAKK létrehozásáért:
 Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
 oktatási miniszter
Határidő: azonnal 2. jóváhagyja a Tempus Közalapítvány Alapító Okiratának módosítását, egyúttal
a) felhatalmazza az oktatási minisztert a Közalapítvány
Alapító Okirata módosításának Kormány nevében történő
aláírására és a bírósági nyilvántartásba vétel során az alapító képviseletére;
b) elrendeli a Közalapítvány módosított, egységes szerkezetbe foglalt Alapító Okiratának — a bírósági nyilvántartásba
vételét követően — a Magyar Közlönyben történő közzétételét;
Felelős: oktatási miniszter 3. felkéri a Tempus Közalapítványt a SAKK képzési
tervének, éves munkatervének és üzleti tervének elkészítésére, valamint középtávú stratégia kidolgozására a nemzetközi képzési feladatok ellátására;
Felelős: oktatási miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter Határidő: 2003. május 15.
4. felhívja a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert
és az oktatási minisztert, hogy 2003. évi költségvetési előirányzatuk terhére a SAKK képzéskoordinációs tevékenységének finanszírozása érdekében 30 millió, illetve 20 millió
forintot biztosítsanak a Tempus Közalapítvány részére;
5. felhívja a belügyminisztert, hogy a köztisztviselők
számára az Európai Uniós támogatások központi képzési
programjainak költségét a Belügyminisztérium költségvetésében tervezett központi továbbképzési célelőirányzatból biztosítsa.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1769/2016. (XII. 15.) Korm. határozata a Magyarország 2016. központi költségvetéséről szóló 2015. C. törvény alapján a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Felsőoktatási feladatok támogatása alcím, 6. Felsőoktatási vagyongazdálkodási feladatok jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 5.  § (11)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Felsőoktatási feladatok támogatása
alcím, 6.  Felsőoktatási vagyongazdálkodási feladatok jogcímcsoport kiadási előirányzatának legfeljebb
24 387 690 095 forint összeggel történő túllépését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
498/2013. (XII. 29.) Korm. rendelete a szociálpolitikai menetdíj-támogatást nem tartalmazó, adómentes közlekedési kedvezményekről.
A Kormány a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 80.  § c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. § A  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a  továbbiakban: Szja tv.) 1. számú melléklet 8.  pont
8.21.  alpontja szerinti adómentes juttatásnak (a  továbbiakban: közlekedési kedvezmény) minősül a  2.  §-ban
meghatározott személynek a 3. §-ban meghatározott igazolások és nyilvántartások alapján
a) a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvényben meghatározott szabályok szerint biztosított vasúti
menetkedvezmény és az egyes vasúti utazási kedvezményekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott
szabályok szerint biztosított kedvezmény (díjmentesség, díjkedvezmény),
b) a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény szerinti országos, regionális vagy elővárosi közúti vagy
helyi menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás díjából vagy a menetrend szerinti vízi személyszállítási
szolgáltatás díjából a  2.  § (2)  bekezdésében meghatározott magánszemélyeknek biztosított kedvezmény
(díjmentesség, díjkedvezmény),
c) a  2.  § (3) és (4)  bekezdésében meghatározott költségvetési szerv által az  ott meghatározott
magánszemélyeknek a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény szerinti menetrend szerinti
személyszállítási szolgáltatás díjából biztosított kedvezmény (díjmentesség, díjkedvezmény),
d) a 2. § (5) bekezdésében meghatározott társaság, vagy az ott felsorolt társaságok jogelődjei által kötött, a jelen
rendelet hatálybalépésekor hatályos, vagy az  azt követően kötött viszonossági megállapodások alapján
a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény szerinti menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás
díjából biztosított kedvezmény (díjmentesség, díjkedvezmény).
2. § (1) A  személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény szerinti vasúti személyszállítási szolgáltatást végző közlekedési
szolgáltató az 1. § a) pontja szerinti közlekedési kedvezményt a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvényben
és az  egyes vasúti utazási kedvezményekről szóló miniszteri rendeletben meghatározott szabályok szerint
biztosított vasúti menetkedvezményre jogosult magánszemélynek nyújthat.
(2) A  személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény szerinti országos, regionális vagy elővárosi közúti vagy helyi
menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást vagy a menetrend szerinti vízi személyszállítási szolgáltatást végző
közlekedési szolgáltató az 1. § b) pontja szerinti közlekedési kedvezményt nyújthat
a) a munkavállalójának,
b) annak a volt munkavállalónak, aki az Szja tv. 3. § 23. pontja szerinti nyugdíjban részesül,
c) munkavégzésével összefüggésben szerzett egészségkárosodása miatt megváltozott munkaképességű
személyek ellátásaiban, rehabilitációs járadékban, rokkantsági járadékban részesülő vagy jogszabály alapján
súlyosan fogyatékosnak minősülő, fogyatékossági támogatásban részesülő volt munkavállalójának,
d) halálos üzemi balesetet szenvedett volt munkavállaló igényjogosult hozzátartozójának,
e) az a)–c) pontban említett személy igényjogosult hozzátartozójának,
f ) a  közlekedési szolgáltatónál szakmai gyakorlaton tanulószerződés vagy hallgatói szerződés alapján részt
vevő szakképző iskolai tanulónak, felsőfokú szakképzésben részt vevő hallgatónak, valamint tanulószerződés
nélkül a  szorgalmi idő befejezését követő összefüggő szakmai gyakorlaton részt vevő szakképző iskolai
tanulónak.
(3) A  közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium, a  Nemzeti Közlekedési Hatóság, valamint
a  Közlekedésbiztonsági Szervezet az  1.  § c)  pontja szerinti közlekedési kedvezményt kormánytisztviselőjének és
ügykezelőjének nyújthat.
(4) A fővárosi és a megyei kormányhivatal közlekedési felügyelősége az 1. § c) pontja szerint közlekedési kedvezményt
a hatósági feladatkörben eljáró kormánytisztviselőjének nyújthat.
(5) Az 1. § d) pontja szerinti viszonossági megállapodás alapján közlekedési kedvezményt
a) az országos, térségi vagy elővárosi vasúti menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást végző,
b) az országos vasúti pályahálózatot működtető vasúti,
c) az  országos, térségi vagy elővárosi közúti, valamint helyi menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást
végző,
d) a menetrend alapján vízi személyszállítási tevékenységet végző
társaság a viszonossági megállapodásokban jogosultként meghatározott személynek nyújthat.
(6) A  (2)  bekezdés d) és e)  pontjának alkalmazásában igényjogosult hozzátartozó a  magánszeméllyel közös
háztartásban élő házastárs, az  élettárs, a  bejegyzett élettárs, továbbá a  magánszeméllyel közös háztartásban élő,
rendszeres jövedelemmel nem rendelkező gyermek a  tankötelezettsége fennállásának időtartamában, vagy ha
nappali tagozatos oktatásban vesz részt, a tanulmányai befejezéséig.
3. § (1) Az  e  rendelet szerinti közlekedési kedvezmény akkor minősül az  Szja tv. 1. számú melléklet 8.  pont 8.21.  alpont
szerint adómentes juttatásnak, ha azt
a) az  1.  § a)  pontja és a  2.  § (1)  bekezdése tekintetében a  miniszteri rendelet alapján a  jogosult kérelmére
kiállított igazolvány,
b) az 1. § b) pontja és a 2. § (2) bekezdés a)–f ) pontja tekintetében a szolgáltatást nyújtó társaság által a jogosult
kérelmére kiállított igazolás,
c) az  1.  § c)  pontja és a  2.  § (3)  bekezdése tekintetében az  ott felsorolt költségvetési szervek által kiállított
igazolvány,
d) az  1.  § c)  pontja és a  2.  § (4)  bekezdése tekintetében a  fővárosi és a  megyei kormányhivatal közlekedési
felügyelősége által kiállított igazolvány,
e) az 1. § d) pontja és a 2. § (5) bekezdése tekintetében a viszonossági megállapodásban részes társaságok által
a jogosult kérelmére kiállított igazolás
birtokában veszik igénybe.
(2) Az  (1) bekezdés b) pontja szerinti igazolást a szolgáltató által működtetett vagy az azonos közlekedési alágazatba
tartozó szolgáltatók által ellátott vonalakra kiterjedően, az  (1)  bekezdés e)  pontja tekintetében a  viszonossági
megállapodásban foglaltak szerinti vonalra, viszonylatra, járatra kell kiadni.
(3) A kiállító az (1) bekezdés szerint kiállított igazolvány és igazolás kiadását nyilvántartja.
4. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
5. § E  rendelet alkalmazásában közlekedési kedvezménynek minősül az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően
kibocsátott kedvezményre jogosító igazolványok, igazolások alapján igénybe vett közlekedési kedvezmény
az igazolvány, igazolás érvényességi időtartamán belül.
6. § Hatályát veszti az  adómentes természetbeni juttatásnak minősülő, fogyasztói árkiegészítést nem tartalmazó
közlekedési kedvezményekről szóló 324/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
93/2007. (V. 21.) KE határozata orvos dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjára tekintettel, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja
alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Hetei
Péter Pál orvos dandártábornok szolgálati viszonyát 2007.
május 26-án megszüntetem és 2007. május 27-ei hatállyal
nyugállományba helyezem.
Budapest, 2007. május 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
502/2015. (HK 1/2016.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 6010 3. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008.
(HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP)
és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem az egyes NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 173/2012. (HK 15.) HVKFH szakutasítás 18. pontja által elfogadott STANAG
6010 (EDITION 3) ELECTRONIC WARFARE IN THE LAND BATTLE – ATP-3.6.2 – Elektronikai hadviselés
a szárazföldi műveletekben címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezetei az elektronikai hadviselési tevékenység szervezésénél/tervezésénél
az egységesítési egyezményben foglaltakat vegyék figyelembe.
4. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
A távollévő parancsnok helyett
Huszár János vezérőrnagy s. k.,


text:
2007. XLVI. törvény a nemzetközi polgári repülésről Chicagóban, az 1944. december hó 7. napján aláírt Egyezmény Függelékeinek kihirdetéséről.
(A Függelékek a Magyar Köztársaság vonatkozásában
1969. október 30-án hatályba léptek.)
1. § Az Országgyűlés a nemzetközi polgári repülésről
Chicagóban, az 1944. évi december hó 7. napján aláírt
Egyezmény Függelékeit e törvénnyel kihirdeti.
2. § A nemzetközi polgári repülésről Chicagóban, az
1944. évi december hó 7. napján aláírt Egyezmény Függelékeinek hiteles angol nyelvű szövegét és hivatalos magyar nyelvű fordítását a törvény melléklete tartalmazza.
3. § (1) E törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1301/2012. (VIII. 15.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Gyulai István Memorial
Atlétikai Magyar Nagydíj megrendezéséhez 25,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím,
4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal
elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. október 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
51/2012. (IV. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. április 2-án megtartott ülésén – a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról,
valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény 14. §
(1) bekezdése által alkalmazni rendelt az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-ában, valamint a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.)
131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Magyarországi Lectorium Rosicrucianum Egyesület (székhelye:
2528 Úny, Újtelep 094/5. hrsz.) képviseletében dr. Karika Márton ügyvéd (továbbiakban: beadványozó) által benyújtott
népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. A beadványozó 2012. március 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Támogatom, hogy az Országgyűlés a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és
vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény alapján az alapcélként vallási tevékenységet végző
Magyarországi Lectorium Rosicrucianum Egyesületet (székhelye: 2528 Úny, Újtelep 094/5., bejegyző végzés száma:
Pk.63341/1990/1, nyilvántartási száma: 30) egyházként elismerje.” A lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról
szóló 2011. évi CCVI. törvény rendelkezései szerint abban az esetben, ha az alapcélként vallási tevékenységet végző
egyesület egyházként való elismerését kívánja kezdeményezni, azt az egyesület törvényes képviselője az országos
népi kezdeményezésre vonatkozó szabályok alkalmazásával teheti meg. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
az országos népi kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya
nincs. II. A határozat a 2011. évi CCVI. törvény 14. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a 131/A. §
b) pontján, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1546/2014. (IX. 29.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 543,3 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2018. (VI. 13.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az innovációért és technológiáért felelős miniszter javaslatára
dr. Danku Csabát – 2018. június 4-ei hatállyal –
az Innovációs és Technológiai Minisztérium helyettes államtitkárává kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2017. (XI. 14.) OGY határozata Dr. Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Dr. Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Békéscsabai Járásbíróság
14. B.222/2017/5. számú átiratával érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Latorcai János s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
224/2011. (X. 21.) Korm. rendelete a reklámtáblák, reklámhordozók és egyéb reklám célú berendezések közutak melletti elhelyezésének részletes szabályairól.
A Kormány a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 31. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában reklámtáblának, reklámhordozónak és egyéb reklám célú berendezésnek (a továbbiakban:
reklám célú berendezés) minősül minden olyan jel, jelzés vagy bármely tárgy, a KRESZ jelzőtábláinak kivételével, amely a
gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvényben meghatározott
gazdasági reklámnak minősül, vagy célja, hogy a közúton és a közforgalom számára el nem zárt magánúton
közlekedőket bizonyos ideológiák, elvek, értékek, elképzelések támogatásáról vagy elutasításáról meggyőzze.
2. § A reklám célú berendezés
a) villogó, káprázást okozó fényt vagy futófényt nem tartalmazhat,
b) villogó vagy káprázást okozó külső fényforrással megvilágított nem lehet,
c) fényújságszerűen mozgó feliratokat vagy mozgó alakokat nem tartalmazhat,
d) felülete fényvisszavető anyagból nem készülhet,
e) közúti jelzéseket, azokkal összetéveszthető ábrákat, feliratokat, fényeket, továbbá a közúti jelzéstechnikában
alkalmazottal megegyező vagy ahhoz hasonló színeket nem tartalmazhat.
3. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) és e rendelet rendelkezéseivel ellentétes módon
elhelyezett, vagy a Kkt.-nak és e rendeletnek nem megfelelően kialakított reklám célú berendezések eltávolítása
érdekében a közút kezelője felmérést készít, amelynek során dokumentálja a reklám célú berendezés helyét (út száma,
km szelvénye, az út tengelyétől mért távolság), hozzávetőleges méreteit, kialakítását, a jogszabálysértés tényét
(a továbbiakban: felmérési dokumentáció).
(2) Jogellenes azon reklám célú berendezés a kihelyezés időpontjától függetlenül,
a) amely közvilágítási-, villany- és telefonoszlopon került elhelyezésre, tekintet nélkül azok közúthoz viszonyított
helyzetére,
b) amely a közút területén, a közút felett, az út műtárgyán, az út tartozékán került elhelyezésre, a közút úttesten
kívüli burkolatlan területe, a járda, a gyalogút és a kerékpárút kivételével,
c) amely a közút lakott területen kívüli szakasza mellett a közút tengelyétől számított ötven méteren, autópálya,
autóút és főútvonal esetében száz méteren belül került elhelyezésre, illetve, ha ezen távolságon kívül elhelyezett
reklám célú berendezés 4 m2 –nél nagyobb.
(3) A közút kezelője a jogellenes reklám célú berendezéssel érintett ingatlan tulajdonosát 30 napos határidő
megállapításával felszólítja a jogsértés megszüntetésére. Felszólításában tájékoztatást ad a jogkövetkezményekről.
Az ingatlan tulajdonosa köteles gondoskodni a Kkt. szerint jogellenesen elhelyezett reklám célú berendezés
eltávolításáról, a jogsértés megszüntetéséről.
(4) Amennyiben az ingatlan tulajdonosa nem lelhető fel, a közútkezelő a reklám célú berendezés tulajdonosát szólítja fel
annak eltávolítására. Eredménytelen felszólítás esetében a közút kezelője a reklám célú berendezést a Kkt. 12. §
(5) bekezdése szerint eltávolíthatja.
4. § (1) Amennyiben az ingatlan tulajdonosa a jogsértést nem szünteti meg, a közút kezelője a közlekedési hatóságnál
kezdeményezi a hatósági eljárás megindítását.
(2) A hatósági eljárás megindítása iránti kérelemhez a közút kezelője csatolja:
a) a hatósági intézkedés szükségességének indokolását,
b) a felmérési dokumentációt,
c) a reklám célú berendezés helye szerinti ingatlan tulajdonosának nevét, címét, az ingatlan helyrajzi számát,
d) tájékoztatást a jogsértés megszüntetéséhez szükséges intézkedések megtételéről, a jogsértés megszüntetésére
vonatkozó felszólítás másolatát, a kézbesítés igazolását,
e) amennyiben kiadásra került, akkor a reklám célú berendezés kihelyezéséhez kiadott közútkezelői hozzájárulás
másolatát,
f) egyéb kapcsolódó iratokat (például a jogsértővel, ingatlantulajdonossal folytatott levelezés másolatát).
(3) A közlekedési hatóság az eljárás megindításáról az ügyfeleknek értesítést küld. Az értesítésben tájékoztatást ad arról,
hogy a Kkt. 12. § (4) bekezdése alapján annak az ingatlannak a tulajdonosát, amelynek területén a Kkt. 12. §
(3) bekezdésében megállapított tilalmat megszegik, és az útkezelő felszólítására a jogsértést nem szüntették meg,
megbírságolja, továbbá arról, hogy a bírság többször is kiszabható.
(4) Amennyiben a közlekedési hatóság a jogszabálysértést megállapítja, a Kkt. 12. § (4) bekezdés szerinti
jogkövetkezményt alkalmazza.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépése napján folyamatban
lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2013. (III. 19.) OGY határozata a birkózás sportág a nyári olimpiai játékok programján való megőrzésének támogatásáról.
1. Magyarország Országgyűlése kinyilvánítja, hogy fontosnak tartja és támogatja a komoly magyarországi sportági
tradíciókkal és eredményekkel rendelkező birkózás sportág megőrzését a nyári olimpiai játékok versenyszámai között.
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a sportpolitikáért való felelőssége körében segítse elő a Magyar Birkózó
Szövetségnek a Nemzetközi Birkózó Szövetséggel (a továbbiakban: FILA), valamint a Magyar Olimpiai Bizottsággal és
a más nemzetek birkózó szövetségeivel együtt folytatott lobbi tevékenységét a Nemzetközi Olimpiai Bizottságnál
(a továbbiakban: NOB) annak érdekében, hogy minél hatékonyabban bemutathassa a sportág tömegbázisát,
a sportág eredményességét, valamint a sportág hatását a testi és szellemi nevelésre, továbbá a birkózás sportág
megújulására vonatkozó elképzeléseit ezzel is erősítve azt a közös törekvést, hogy a FILA a NOB döntéshozóinál elérje,
hogy a birkózást a NOB ne törölje a nyári olimpiai játékok programjáról.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1389/2017. (VI. 27.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Szekszárd Megyei Jogú Városban új interaktív könyvtár és levéltár kialakítása érdekében támogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1159/2016. (IV. 5.) Korm. határozat 5. pontja alapján egyetért új interaktív könyvtár
és levéltár létrehozásával Szekszárd Megyei Jogú Város Illyés Gyula Megyei Könyvtárának, valamint a Magyar Nemzeti Levéltár
Tolna Megyei Levéltárának egy épületben történő elhelyezésével, amelynek érdekében
 1. egyetért az  új interaktív könyvtár és levéltár kialakítására vonatkozó fejlesztési programmal (a  továbbiakban:
fejlesztési program), és támogatja annak 2019. december 31-ig történő megvalósítását;
 2. egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról szóló
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott jóváhagyó döntése esetén – a  Modern
Városok Program keretében a  fejlesztési program megvalósításához 2017. évben szükséges 263 207 500 forint
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet, XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra Szekszárd Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a továbbiakban: kedvezményezett) részére;
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében
a  Modern Városok Program szakmai céljaira szolgáló fejezeti kezelésű előirányzaton 2018-ban rendelkezésre álló
összeg terhére gondoskodjon a  fejlesztési program 2018. évi megvalósításához szükséges 1 734 735 333 forint
forrás biztosításáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
miniszterének bevonásával – gondoskodjon a  fejlesztési program megvalósításához a  2019. évben szükséges
2 106 770 192 forint forrás biztosításáról a 2019. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás
biztosítása érdekében nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottság részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  fejlesztési program megvalósítását szolgáló támogatás
nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami beruházások
központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pont a)  alpontja szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére és 3. pont b) alpontja szerinti ellenőrzés tűrésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a fejlesztési program megvalósítása ütemében
7. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak erre irányuló jóváhagyó döntése esetén –
a Miniszterelnökséget vezető miniszter a  fejlesztési program megvalósítása érdekében a 2017–2019. költségvetési
évek kiadási előirányzatai terhére legfeljebb 4 104 713 025 forint összeg mértékéig kötelezettséget vállaljon
az alábbi ütemezéssel:
a) a 2017. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja 263 207 500 forint,
b) a 2018. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja 1 734 735 333 forint,
c) a 2019. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja 2 106 770 192 forint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök