text:
1840/2017. (XI. 10.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány a  Modern Városok Program keretében 2017. május 26. napján együttműködési megállapodást (a továbbiakban:
Megállapodás) kötött Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzatával (a továbbiakban: Önkormányzat) a város további
fejlődése és megújulása érdekében. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati, valamint a végrehajtás
Miniszterelnökséget vezető miniszter útján történő koordinációját biztosítva a következőkről határoz:
1. A Kormány – korábbi döntéseit megerősítve – kifejezi elkötelezettségét a  Szeged és Debrecen közötti 2×2 sávos
gyorsforgalmi közúti összeköttetés kialakítása, valamint a  békéscsabai repülőtér fejlesztése mellett, amelyeken
túlmenően Hódmezővásárhely elérhetőségének, közlekedési lehetőségeinek további javítása érdekében a Kormány
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – lehetőség szerint európai uniós források bevonásával –
gondoskodjon a Tram Train Hódmezővásárhely és Szeged közötti megépítéséről és üzembe helyezéséről, és
ennek érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2020. december 31.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjanak
a Szeged és Szabadka közötti vasúti kapcsolat megvalósításáról, és ennek érdekében tegyék meg a szükséges
intézkedéseket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az intézkedések megtételére azonnal
c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a külgazdasági és külügyminisztert, hogy tegyék meg a szükséges
intézkedéseket a Békéscsaba és Szabadka közötti vasúti pálya felújításának és villamosításának megvalósítása
érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az intézkedések megtételére azonnal
2. Hódmezővásárhely, az  ország egyik mezőgazdasági, könnyű- és feldolgozóipari központja továbbfejlesztésének
érdekében a Kormány
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a város ipari parkjának
fejlesztése, 100 hektárral történő bővítése és megvásárlása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a  földművelésügyi minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, a  nemzetgazdasági minisztert és
a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegyék meg a  szükséges intézkedéseket a  mezőgazdasági
feldolgozóipari vállalkozások városba telepítése, illetve visszatelepítése érdekében;
Felelős: földművelésügyi miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. január 31.
c) felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  Önkormányzat
bevonásával alakítson munkacsoportot, ennek keretében vizsgálja meg egy regionális agrár-közigazgatási
központ létrehozásának lehetőségét a  Csongrád Megyei Agrárkamara városba költözésével, valamint
a vizsgálat alapján készítsen javaslatot a Kormány számára.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a javaslat elkészítésére 2018. január 31.
3. Hódmezővásárhely és térsége mint az  ország legnapsütésesebb területének kihasználása érdekében a  Kormány
felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket egy naperőműpark létesítése,
kialakítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az intézkedések megkezdésére azonnal
a befejezésre 2018. december 31.
 4. A Kormány kiemelten támogatja a  kultúra és az  oktatás – különösen az  agrár-felsőoktatás – fejlesztését, ezzel
összhangban
a) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – az  Önkormányzat bevonásával – készítsen
előterjesztést a  Kormány számára egy új könyvtár és tudásközpont létrehozása és támogatása érdekében
Hódmezővásárhely belvárosában;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az előterjesztés elkészítésére 2018. január 31.
a fejlesztés megvalósítására 2019. március 31.
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  földművelésügyi minisztert, hogy a  hódmezővásárhelyi
agrárképzésre is tekintettel dolgozzanak ki koncepciót az  országos agrárképzés megerősítése érdekében,
valamint tegyenek javaslatot a Kormány számára a működés feltételeire és a működéshez szükség források
mértékére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
földművelésügyi miniszter
Határidő: a kormány-előterjesztés elkészítésére 2018. január 31.
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét és a  földművelésügyi minisztert,
hogy dolgozzanak ki ösztöndíjprogramot az  agrár-felsőoktatásban tanuló, illetve oda jelentkező hallgatók
számára, valamint tegyenek javaslatot a  Kormány számára az  ösztöndíjprogram bevezetésének feltételeire,
valamint a szükséges források mértékére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
földművelésügyi miniszter Határidő: 2018. január 31.
d) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Mezőhegyesi
Állami Ménesbirtok újjászervezésének koordinálásáért felelős kormánybiztos bevonásával készítsenek
előterjesztést a Kormány számára annak érdekében, hogy a városban működő agrár-felsőoktatási intézmény
a fejlesztésével olyan központi szerepet tölthessen be a  térségben, amely elősegíti – többek között –
a Mezőhegyesi Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság szakemberképzését;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
földművelésügyi miniszter
a Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok újjászervezésének koordinálásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2018. január 31.
e) felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyék meg a szükséges
intézkedéseket a  Bethlen Gábor Református Gimnázium, illetve a  Németh László Általános Iskola és
Gimnázium Önkormányzat által történő felújításának és bővítésének támogatása érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az engedélyes tervek rendelkezésre állását követően azonnal
f ) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket a  Hódmezővásárhelyi Szakképzési Centrum fejlesztésének, ennek keretében a  Kalmár
Zsigmond Szakközépiskola, az Eötvös József Szakgimnázium, valamint a Cseresnyés Kollégium fejlesztésének
támogatása érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az engedélyes tervek rendelkezésre állását követően azonnal
5. A Kormány kiemelt figyelmet fordít az emberek életminőségének javítására, ezzel összhangban
a) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy dolgozzon ki programot Hódmezővásárhelyen
a minőségi otthoncsere támogatása érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. január 31.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  kerékpározás és az  aktív kikapcsolódás fejlesztésével
és népszerűsítésével összefüggő feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos bevonásával tegye meg
a  szükséges intézkedéseket a  város és térségében 117 km hosszúságban külterületi kerékpárút kiépítése
érdekében, valamint ezzel összefüggésben dolgozzon ki koncepciót a  térség turisztikai vonzerejének
fejlesztése és az ehhez szükséges források biztosítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
kerékpározás és az aktív kikapcsolódás fejlesztésével és népszerűsítésével összefüggő feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2018. január 31.
 6. Hódmezővásárhely a legbiztonságosabb megyei jogú város, azonban a migrációs nyomásra is tekintettel a Kormány
a) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  városban állomásozó
honvédelmi szervezet fejlesztésének és bővítésének támogatása érdekében;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2018. január 31.
b) felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Zrínyi Miklós laktanya
infrastrukturális fejlesztése érdekében;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2018. január 31.
c) felhívja a honvédelmi minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, illetve a nemzetgazdasági minisztert,
hogy készítsenek előterjesztést a  Kormány számára egy új honvéd-középiskola és -kollégium létrehozása
érdekében, ennek keretében tegyenek javaslatot a beruházás és a működés feltételeire és forrásigényére;
Felelős: honvédelmi miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. január 31.
d) felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a honvédelmi minisztert, hogy dolgozzanak ki koncepciót annak
érdekében, hogy a  városi kórház a  kötelező egészségügyi feladatellátásának megtartása mellett jogosulttá
váljon katona-egészségügyi szolgáltatás ellátására is.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
honvédelmi miniszter
Határidő: 2018. január 31. 7. A Kormány
a) felkéri az Önkormányzatot, hogy az 1–6. pontban felelősként megjelölt miniszterek bevonásával valamennyi
fejlesztés vonatkozásában vizsgálja meg európai uniós források bevonásának lehetőségét, és a  vizsgálat
alapján tegye meg a szükséges intézkedéseket az uniós források bevonása érdekében;
Felelős: az 1–6. pontban felelősként megjelölt miniszterek
Határidő: folyamatos
b) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  kormányzati tevékenység összehangolásáért
való feladat- és hatáskörében – gondoskodjon a  Megállapodásban, illetve a  jelen kormányhatározatban
meghatározott feladatok végrehajtásának koordinálásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
c) felhívja az  1–6.  pontban felelősként megjelölt minisztereket, hogy – szükség szerint az  Önkormányzattal
egyeztetve – határozzák meg a  Megállapodásban foglaltak ütemezett megvalósításához szükséges
2017., 2018. és 2019. évi indikatív forrásigényeket, és tájékoztassák ezen forrásigényekről
a Miniszterelnökséget vezető minisztert;
Felelős: az 1–6. pontban felelősként megjelölt miniszterek
Határidő: azonnal
d) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  5.  pont b)  alpontjában foglalt feladatok végrehajtásának
előkészítése érdekében, az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 101/A. §-a alapján biztosítson 737 000 000 forint vissza nem térítendő
támogatást az Önkormányzat részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a h) alpont ha) pontja szerinti átcsoportosítást követően azonnal
e) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  4.  pont a) és e)  alpontjában foglalt feladatok
végrehajtásának előkészítése érdekében, az Ávr. 101/A. §-a alapján biztosítson 529 000 000 forint vissza nem
térítendő támogatást az Önkormányzat részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a h) alpont hb) pontja szerinti átcsoportosítást követően azonnal
f ) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  4.  pont f )  alpontjában foglalt feladat végrehajtásának
előkészítése érdekében, az  Ávr. 101/A.  §-a alapján biztosítson 268  000  000 forint vissza nem térítendő
támogatást az Önkormányzat részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a h) alpont hc) pontja szerinti átcsoportosítást követően azonnal
g) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  5.  pont a)  alpontjában foglalt feladat
végrehajtásának előkészítése érdekében, az Ávr. 101/A. §-a alapján biztosítson 402 000 000 forint vissza nem
térítendő támogatást az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a h) alpont hd) pontja szerinti átcsoportosítást követően azonnal
h) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
ha) a d)  alpontban meghatározott feladat elvégzéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében
737  000  000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési
programok alcím, 4. Hazai fejlesztési programok célelőirányzat jogcímcsoport javára,
hb) az e)  alpontban meghatározott feladat elvégzéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében
529 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok
támogatása alcím, 18. Hódmezővásárhelyi ágazati fejlesztések jogcímcsoport javára,
hc) az f )  alpontban meghatározott feladat elvégzéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében
268  000  000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 9. Munkaerőpiaci és képzési feladatok
alcím, 4. Szakképzési rendszer átalakításával kapcsolatos kiadások jogcímcsoport javára,
hd) a g)  alpontban meghatározott feladat elvégzéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében
402  000  000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 38. Építésügyi, építészeti és
településügyi feladatok jogcímcsoport javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
44/2012. (XII. 20.) AB határozata a telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és a bejelentés szabályairól szóló 358/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alaptörvény-ellenességének utólagos vizsgálatára és mulasztásban
megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján
gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és
a bejelentés szabályairól szóló 358/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet alaptörvény-ellenes, ezért azt 2013. február 28-i
hatállyal megsemmisíti. 2. Az Alkotmánybíróság a telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és
egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és a bejelentés szabályairól szóló
358/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet vonatkozásában a mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség
megállapítására irányuló indítványt visszautasítja. Ezt a határozatát az Alkotmánybíróság a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Dr. Fülöp Sándor, a jövő nemzedékek országgyűlési biztosa (1051 Budapest, Nádor u. 22.) jogszabály
alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára és mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megszüntetésére irányuló indítványt terjesztett elő az Alkotmánybíróságnál.
Az indítványozó jövő nemzedékek országgyűlési biztosa 2009. szeptember 22-én benyújtott indítványában
jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálata és mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megszüntetése iránt terjesztett elő kérelmet a telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján
gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és
a bejelentés szabályairól szóló 358/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm.r.) egésze vonatkozásában.
Álláspontja szerint a Korm.r. sérti az Alkotmány 18. §-át, 36. §-át és a 70/D. §-át, valamint ellentétes a környezet
védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 43. § (1) és (2) bekezdésében és
a 44. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakkal.
Az Alkotmánybíróság 2012. január 18-án kelt, XX/782-1/2012. AB végzésében (a továbbiakban: AB végzés)
az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 73. § (1) bekezdése alapján felhívta
az indítványozó jogutódját, az alapvető jogok biztosát az indítvány 2012. március 31-ig történő kiegészítésére azzal,
hogy az indítványban érintett Korm.r. az Alaptörvény mely rendelkezéseit és miért sérti.
Az alapvető jogok biztosa az AB végzésben foglaltak alapján az indítványt 2012. február 21-én kiegészítette,
álláspontja szerint a Korm.r. sérti az Alaptörvény XX. cikk (1) és (2) bekezdését és a XXI. cikk (1) bekezdését. Tekintettel
arra, hogy az Alaptörvény hivatkozott rendelkezései az Alkotmány korábbi szövegével tartalmilag megegyeznek,
a jogelőd országyűlési biztos által benyújtott indítványt – annak indokolásával együtt, az Alkotmány 36. §-ába
ütközésre vonatkozó érvelés kivételével – fenntartotta. A fenntartott indítvány formai jellegű alkotmányossági aggályként kifejti, hogy a Kvt. 44. § (2) bekezdése alapján
közhatalmi jellegű Országos Környezetvédelmi Tanács (a továbbiakban: Tanács) mint javaslattevő, véleményező szerv
biztosítja a környezetvédelem széles körű társadalmi, tudományos és szakmai megalapozását és egyik fő feladata,
hogy a jogalkotásban aktívan közreműködve elősegítse az egyes előterjesztések környezetre, ezáltal egyben
a fenntarthatóságra gyakorolt hatásainak alaposabb elemzését, így biztosítva azt, hogy a jövő generációk létfeltételeit
befolyásoló szempontok ne csak a klasszikus értelemben vett jogalkotó szervek részéről, hanem a társadalom oldaláról
is kellő súllyal kerüljenek értékelésre. Az indítványozó álláspontja szerint, mivel a Tanács, mint jogszabály által
kifejezetten és konkrétan megnevezett, egyetértési, illetve véleményezi jogkörrel rendelkező szervezet véleményét
a Korm.r. megalkotása során a jogalkotó nem kérte ki, és a Korm.r. e garancia megkerülésével került megalkotásra és
lépett hatályba 2009. március 31-én, a Korm.r. megalkotásakor a jogalkotó olyan súlyú alkotmányellenességet idézett
elő, amely a Korm.r. közjogi érvénytelenségét eredményezi. A fenntartott indítvány tartalmi jellegű alkotmányossági aggályként fejti ki, hogy az Alkotmány 18. §-ára és 70/D. §-ára,
illetve az Alaptörvény XX. cikkére és XXI. cikk (1) bekezdésére hivatkozással, hogy az e rendelkezésekből folyó
követelmények nem kizárólag a természetvédelemre, hanem a környezetvédelemre is irányadóak, így tehát
a környezetvédelmen belül az épített környezetre is. Az épített környezet védelméhez pedig hozzátartozik a települési
környezet védelme, ami kiterjed a lakóterületekre is. A telepengedélyre vonatkozó szabályozás alkotmányos háttere
ilyen tekintetben komplex, a Korm.r. mellékletében szereplő tevékenységek egyaránt terhelik a természeti
környezetet, a települési környezetet, ideértve az esetek nagy többségében az emberi egészséget is, továbbá
az épített környezetet. A korábban hatályos, a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató
tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről szóló 80/1999. (VI. 11.) Korm. rendelet az engedélyezés
jogintézményének kizárólagosságánál fogva számos olyan garanciális, környezetvédelmi szabályt tartalmazott,
amelyek a Korm.r. bejelentési eljárással kapcsolatos rendelkezései között nem szerepelnek, de az engedélyezési eljárás
vonatkozásában is csökkentve jelennek meg a hatályos szabályozásban. E garanciális rendelkezések törlése
a bejelentési eljárással kapcsolatos előírások közül koncepcionálisan áll ellentétben a megelőzés elvével. Hivatkozik
az indítványozó a 28/1994. (V. 20.) AB határozatra, ahol az Alkotmánybíróság kifejtette a környezetvédelmi status quo
értelmezésekor, hogy a környezethez való jog érvényesítése a védelem elért szintjének fenntartásán belül azt is
megkívánja, hogy az állam a preventív védelmi szabályoktól ne lépjen vissza a szankciókkal biztosított védelem felé, és
a követelménytől is csak elkerülhetetlen szükségesség esetén és csak arányosan lehet eltérni. Az indítványozó szerint
nem kizárólag az Alkotmány 18. §-ának sérelmét, de a jogbiztonság és ezáltal a jogállamiság elvét deklaráló Alkotmány
2. § (1) bekezdésének sérelmét is jelenti az a jogi megoldás, miszerint a jegyző a Korm.r. 7. § (1)–(2) bekezdése alapján
a bejelentés nyilvántartásba vételekor a helyi építési szabályzat, szabályozási terv, az övezeti terv, illetve egyéb
építésjogi követelményeknek megfelelést köteles vizsgálni, nem pedig általánosságban a jogszabályi
követelményeknek való megfelelést, ahogy az az engedélyköteles tevékenységek esetében kimondja a jogszabály.
Álláspontja szerint az eljárások egyszerűsítése, gyorsítása, a vállalkozások és beruházások támogatása és egyéb
gazdasági megfontolások nem szolgálhatnak alapul az alkotmányos alapjogok korlátozásához. Szintén a védelmi szint
csökkenését veti fel az a jogalkotói megoldás, hogy amíg az engedélyezésnél komplexen a jogszabályoknak, így
a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelést is kell vizsgálni, addig a bejelentés esetében csak az építésjogi
követelményeket, mindezt úgy, hogy a nyilvántartásba vétel ellen a jogalkotó nem biztosít jogorvoslatot. A védelmi
szint csökkenése mellett szól az is, hogy a 89/1999. (VI. 11.) Korm. rendelet az egységesen figyelembe veendő
szempontok között konkrétan nevesítette a szomszédjogi, birtokvédelmi és környezetvédelmi aspektusokat.
Az alapindítványban továbbá az indítványozó kérte az Alkotmánybíróságot, hogy az Alkotmány 57. §
(5) bekezdésében meghatározott jogorvoslati jog sérelme miatt az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
49. §-a alapján állapítson meg mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet, mivel a jogalkotó – álláspontja
szerint – elmulasztotta megalkotni azon szabályokat, amelyeknek a Korm.r. hatálya alá tartozó tevékenységeknél
a bejelentési eljárással kapcsolatos jogorvoslatot kellene szabályoznia. Az indítványkiegészítésben az alapvető jogok
biztosa nem hivatkozott meg e vonatkozásban alaptörvényi rendelkezést, de úgy nyilatkozott, hogy „a jogelőd
országyűlési biztos által benyújtott indítványt – annak indokolásával együtt, az Alkotmány 36. §-ába ütközésre
vonatkozó érvelés kivételével – fenntartom”. II. 1. Az Alkotmány – Korm.r. megalkotásakor hatályos – indítvánnyal érintett rendelkezései:
„35. § (1) A Kormány […] b) biztosítja a törvények végrehajtását; […]”
„36. § Feladatának ellátása során a Kormány együttműködik az érdekelt társadalmi szervezetekkel.”
2. Az Alaptörvény indítvánnyal érintett rendelkezései: „XX. cikk (1) Mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jog érvényesülését Magyarország genetikailag módosított élőlényektől mentes
mezőgazdasággal, az egészséges élelmiszerekhez és az ivóvízhez való hozzáférés biztosításával, a munkavédelem és
az egészségügyi ellátás megszervezésével, a sportolás és a rendszeres testedzés támogatásával, valamint a környezet
védelmének biztosításával segíti elő.” „XXI. cikk (1) Magyarország elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.”
3. A Kvt. indítványban hivatkozott rendelkezései: „43. § (1) A környezetvédelemmel összefüggő törvényjavaslat és más jogszabály, valamint országos és regionális
jelentőségű koncepciók előkészítője – a (4) bekezdés hatálya alá tartozó tervek, illetve programok kivételével – köteles
az intézkedés környezetre gyakorolt hatásait vizsgálni és értékelni, és azt vizsgálati elemzésben (a továbbiakban:
vizsgálati elemzés) összefoglalni. (2) A (1) bekezdés alkalmazásában a környezetvédelemmel összefüggő jogszabály az a törvény, kormányrendelet,
miniszteri rendelet, illetőleg döntés, amely a) a környezeti elemekre,
b) a környezet minőségére, vagy c) a környezettel összefüggésben az emberi egészségre hatást gyakorol.”
„44. § (1) A vizsgálati elemzésnek különösen a következőkre kell kiterjednie:
a) a tervezett előírások, intézkedések mennyiben befolyásolják, illetőleg javíthatják a környezet állapotát;
b) a tervezett intézkedések elmaradása esetén milyen kár érheti a környezetet, illetőleg a lakosságot;
c) a hazai feltételek mennyiben adottak a tervezett intézkedések bevezetéséhez;
d) a közigazgatási szervek mennyiben felkészültek a tervezett intézkedések végrehajtására;
e) a tervezett intézkedések megvalósításához az állami, pénzügyi, szervezeti és eljárási feltételek rendelkezésre
állnak-e; f) a javaslat mennyiben jelent eltérést a nemzetközileg általánosan elfogadott megoldásoktól.
(2) Az Országos Környezetvédelmi Tanácsnak meg kell küldeni véleménynyilvánítás céljából
a) a 43. § (1) bekezdésében meghatározott tervezeteket és a vizsgálati elemzést a döntésre jogosult szervhez történő
benyújtás előtt, b) a 43. § (4) bekezdésében meghatározott, környezeti értékelést tartalmazó terv, illetve program tervezetét,
– amennyiben a kidolgozó központi államigazgatási szerv – az elfogadásra jogosult közigazgatási szervnek történő,
illetve országgyűlési elfogadás esetén a Kormánynak történő előterjesztés előtt.
A véleménynyilvánításra – a tervezet kézbesítésétől számított – legalább harminc napot kell biztosítani.”
„15. cikk […] (3) Feladatkörében eljárva a Kormány törvényben nem szabályozott tárgykörben, illetve törvényben kapott
felhatalmazás alapján rendeletet alkot.” III. Az indítvány részben megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság a jelen eljárása során a kifogásolt tartalmi alkotmányossági szempontokat megelőzően
a jogszabály-alkotási formai hiányosságokat vizsgálta meg. Az Alkotmánybíróság számos határozatában foglalkozott a Korm.r. megalkotásakor hatályos Alkotmány 36. §-a szerint
a jogalkotót terhelő egyeztetési kötelezettséggel. E töretlen gyakorlat során az Alkotmánybíróság a jogalkotó szervek
egyeztetési kötelezettségét a Korm.r. megalkotásakor hatályos, a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény
(a továbbiakban: Jat.) rendelkezéseire figyelemmel vizsgálta, mivel a formai alkotmányellenesség vizsgálata során
a jogszabály meghozatalakor érvényes és hatályos alkotmányi rendelkezésekkel kell összevetni a jogszabályt.
[Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a hatályos, jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 19. § (1) bekezdése is
tartalmazza a jogszabály előkészítője vonatkozásában, hogy köteles gondoskodni arról, hogy az érintett szerv
e jogával élhessen, ha törvény valamely állami, helyi önkormányzati vagy más szervezet számára kifejezetten jogot
biztosít arra, hogy a jogállását vagy a feladatkörét érintő jogszabályok tervezeteit véleményezhesse.]
„Az Alkotmánybíróságnak az Alkotmány 36. §-ával kapcsolatos, de a Jat. rendelkezéseire figyelemmel kialakított,
a jogszabály-alkotási követelményeket meghatározó állandó gyakorlata, hogy »a közhatalmi jogosítványokkal nem
rendelkező társadalmi, érdek-képviseleti szervek véleményének beszerzése a jogszabály közjogi érvényességének
nem feltétele«. (…) Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a véleményező szerv »közhatalmi jellegének« tisztázása a Jat. szerinti
általános egyeztetési kötelezettség alkalmazása esetén azért szükséges, mert a Jat. rendelkezései alapján
az egyeztetési körbe bevonandó intézményi-személyi kör bizonytalan. A véleményező szerv »közhatalmi jellege«
irányadó arra vonatkozóan, hogy a jogszabály-előkészítés során a jogalkotóval szemben a Jat. által támasztott
általános jellegű egyeztetési, együttműködési elvárás alapján megállapítható-e az adott szerv véleményének
beszerzésére vonatkozó speciális jogalkotói kötelezettség. Ha ugyanis a Jat. szerinti általános egyeztetési
kötelezettségnek minden egyes társadalmi, érdek-képviseleti szervvel szemben való megtartása a jogalkotásra
vonatkozó formai alkotmányossági kritérium lenne, akkor a Kormány gyakorlatilag semmilyen rendeletet nem
alkothatna, törvényjavaslatot nem készíthetne, hiszen mindig akadhatna újabb, magát érdek-képviseletiként
meghatározó szervezet, amelynek véleményét ki kellene kérnie. A 16/1998. (V. 8.) AB határozatában az Alkotmánybíróság »közhatalmi elemet tartalmazó közfeladatnak minősíti
az államigazgatási eljárásban gyakorolt egyetértési jogot, a tanácsadói közreműködést, a közigazgatási feladatok
ellátását és a normaalkotást.« (ABH 1998, 140, 145.)
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a jogszabály által kifejezetten és
konkrétan megnevezett, egyetértési, illetve véleményezési jogkörrel rendelkező szervezetek – a demokratikus
döntéshozatali eljárásban betöltött szerepük miatt az egyeztetési kötelezettség vonatkozásában – közhatalminak, így
a jogalkotó számára megkerülhetetlennek minősülnek.” [30/2000. (X. 11.) AB határozat (a továbbiakban: ABhat.),
ABH 2000, 202, 205–206.] Az indítványozó által hivatkozott Országos Környezetvédelmi Tanács közhatalmi jellegének vizsgálatára nem volt
szükség, mivel az Alkotmánybíróság az ABhat.-ban azt már a Kvt. 44. § (2) bekezdése alapján megállapította
(ABH 2000, 202, 206.). A jogalkotó szervek általános egyeztetési kötelezettségével kapcsolatban az Alkotmánybíróság a 39/1999. (XII. 21.)
AB határozatában ismételten utalt arra a korábbi megállapítására, hogy „a jogalkotási törvény rendelkezéseinek
figyelmen kívül hagyása csak akkor eredményezheti a jogszabály alkotmányellenességének megállapítását, ha
az adott jogszabály egyben az Alkotmány valamely rendelkezését is sérti.” (ABH 1999, 325, 349–350.) Ebből
az a következtetés vonható le, hogy a Korm.r. megalkotásakor hatályos Alkotmány 36. §-ával kapcsolatos, a Korm.r.
megalkotásakor hatályos Jat. szerinti általános egyeztetési kötelezettség be nem tartása önmagában nem
eredményez alkotmánysértést. A jogszabály alkotmányellenessége csak akkor következik be, ha az általános
egyeztetési kötelezettség figyelmen kívül hagyása esetén egyúttal más alkotmányi rendelkezés is megsérül.
Az Alkotmánybíróság jelen eljárásában azt vizsgálta, hogy a Kvt. szerinti véleményeztetési kötelezettség Kormány
általi figyelmen kívül hagyása egyúttal sértette-e a Korm.r. megalkotásakor hatályos Alkotmány valamely
rendelkezését. A jogszabály akkor érvényes – és határolható el más, nem jogi normáktól – ha megfelel az ún. érvényességi
kritériumoknak: e nélkül ugyanis érvényességről nem lehet beszélni. „A jogszabály-előkészítés a jogalkotási folyamat
nélkülözhetetlen, jelentős szakasza. A jogszabály-előkészítés, illetve a szakmai szempontok figyelembevételét
biztosító véleményeztetési eljárás szabályos lefolytatása fontos szerepet játszik abban, hogy a – jogszabály-előkészítő
által létrehozott javaslattal általában lényegileg azonos – jogszabály szükséges és alkalmas legyen a kitűzött cél
elérésére, összhangban álljon más jogszabályokkal és beilleszkedjen az egységes jogrendszerbe. Ezért
a jogszabály-előkészítés előírt rendben, a szakmai szempontok figyelembevételével történő lefolytatása
a demokratikus jogállamiság megszilárdítása szempontjából garanciális jelentőségű.” (1098/B/2006. AB határozat,
ABH 2007, 2088, 2109.) Mindezek alapján a Korm.r. egésze alkotmánybírósági felülvizsgálatának ki kell terjednie arra,
hogy annak megalkotása, s ezen belül a jogszabály-előkészítés megfelelt-e az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből fakadó
követelményeknek. Az Alkotmánybíróság 11/1992. (III. 5.) AB határozatában rámutatott arra, hogy a „jogállamiság és jogbiztonság elvéből
fakadnak az eljárási garanciák. Ezek alapvető jelentőségűek az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatósága
szempontjából. Csak a formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály.”
(ABH 1992, 77, 85.). Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata alapján megsemmisíti a jogszabályt, ha
a jogalkotási eljárás során olyan súlyos eljárási szabálytalanságot követtek el, amely a jogszabály közjogi
érvénytelenségét idézte elő, illetőleg, amely másként nem orvosolható, mint a jogszabály megsemmisítésével.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata folyamatosan nagy hangsúlyt helyezett az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt
rendelkezésre, mely szerint „a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam”. Az Alkotmánybíróság
az ABhat.-ban elvi jelentőséggel megállapította, hogy a „jogállamiság részét képező döntéshozatali eljárási szabályok
megsértése a döntés közjogi érvénytelenségét eredményezheti. Ellenkező esetben maga a demokratikus rendszer
veszíti el legitimációját, hiszen a különböző társadalmi részérdekek megjelenítésére és összehangolására nem nyílik
mód, így a konszenzus elérése eleve lehetetlen. Amennyiben pedig külön törvény ír elő konkrét és intézményesített
véleménykérési kötelezettséget, akkor annak elmulasztása olyan, a jogalkotási eljárásban elkövetett súlyos
szabálytalanságnak minősülhet, amely adott esetben a jogállamiság alkotmányos követelményét közvetlenül
veszélyezteti, és a törvénysértő módon alkotott jogszabály közjogi érvénytelenségét eredményezheti. Azt a kérdést,
hogy a külön törvényekben meghatározott jogalkotási eljárási szabály megszegése súlyosságánál fogva adott esetben
eléri-e az alkotmánysértés szintjét, az Alkotmánybíróságnak eseti mérlegeléssel kell eldöntenie.” (ABH 2000, 202, 207.)
Az Alkotmánybíróság a jelen esetben – az ABhat.-ban foglaltakkal összhangban – ismételten megállapította, hogy
a Kvt. hivatkozott rendelkezései egyértelműen meghatározzák a Kormánynak az érintett szerv – az Országos
Környezetvédelmi Tanács – véleményének beszerzésére vonatkozó kötelezettségét. Konkrét törvényi előírás,
nevezetesen a Kvt. 44. § (2) bekezdésében foglalt, jól körülhatárolt és félreérthetetlen rendelkezése tartalmazza
a Kormány véleményeztetési kötelezettségét. A véleményeztetési kötelezettség alá eső jogszabályok körét és
az eljárási szabályokat a Kvt. 43. és 44. §-ai világosan rögzítik. Az egyeztetési kötelezettség nem a Kormány eseti
döntésén, hanem törvényi előíráson alapul. A Kvt. ezen rendelkezései az Alkotmány és a Jat. fenti általános – minden
jogalkotásra kiterjedő – egyeztetési kötelezettségéhez képest a környezetvédelmi jogalkotásra vonatkozó speciális és
erősebb érvényességi követelményt jelentenek, annál is inkább, mivel az Országos Környezetvédelmi Tanács nem is
érdekvédelmi feladatokat ellátó, hanem a környezetvédelem széles körű társadalmi, tudományos és szakmai
megalapozását biztosítani hivatott társadalmi szervezet [Kvt. 45. § (1) és (2) bekezdés]. Az Országos Környezetvédelmi
Tanács véleményének kikérése azért is garanciális jelentőségű lett volna – mint ahogy ezt korábban az ABhat.-ban az
Alkotmánybíróság már megjegyezte (ABH 2000, 202, 208.) –, mert az egészséges környezethez való jog alkotmányos
követelménye (Alkotmány 18. §) betartásának megítélése egy ténykérdésre vezethető vissza: vizsgálandó, hogy
a környezetvédelem jogszabályokkal biztosított szintje változik-e a jogalkotás következtében. A társadalmi és szakmai
szervezeteket, valamint a tudomány képviselőit tömörítő, a környezetvédelemmel kapcsolatos szaktudást
megjelenítő Országos Környezetvédelmi Tanács törvényben megállapított feladata a környezetvédelem széles körű
társadalmi és tudományos, szakmai megalapozása. Az Alkotmánybíróság rámutat arra, hogy a Kvt. jelzett szabályai alapján köteles a Kormány a törvényi rendelkezéseket
betartva, a törvényben feljogosított és pontosan megjelölt szervezetet a normatervezet véleményeztetése végett
megkeresni, mert közhatalmi jellegű feladatnak minősül a törvényben kijelölt szerv feladatkörében
véleménynyilvánítási jog gyakorlása a feladatkörét érintő jogszabályok tervezetével kapcsolatosan [16/1998. (V. 8.)
AB határozat, ABH 1998, 140, 145.]. A törvényben kijelölt szerv – a közhatalmi jellegű (ABhat., ABH 2000, 202, 206.)
Országos Környezetvédelmi Tanács – meghatározott határidőn belül köteles véleményét a Kormánnyal közölni, tehát
a jogalkotási folyamat nem szenved tartós késedelmet. Jelen esetben tehát a Kormány nem szabadulhat
a véleményeztetés konkrét törvényi kötelezettsége alól. Az Alkotmánybíróság mindezzel összefüggésben
hangsúlyozza, hogy a törvények betartása és betartásuk biztosítása a Kormánynak a Korm.r. megalkotásakor hatályos
Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontján, alapuló általános kötelezettsége.
Mivel a közhatalmi jogosítványokkal rendelkező társadalmi, érdek-képviseleti szervek véleményének beszerzése
a jogszabály közjogi érvényességének feltétele, és a Korm.r. a Kvt. kifejezett rendelkezéseinek figyelmen kívül
hagyásával született, valamint alkotmányossági szempontból nem fogadható el az, hogy a Kvt., mint magasabb szintű
jogszabály előírásait a Korm.r., mint alacsonyabb szintű jogszabály megalkotásakor a jogalkotó nem tartotta meg,
ezért a Alkotmánybíróság – figyelemmel az ABhat. III/3. pontjában foglaltakra is (ABH 2000, 202, 208–209.) –
megállapította, hogy a törvényben előírt véleményeztetési kötelezettség elmulasztása közvetlenül sérti
a jogállamiság követelményét. Így a Korm.r.-t az Alkotmánybíróság a jogállamiság [Alkotmány 2. § (1) bekezdés]
követelményére figyelemmel, annak formai alkotmányellenessége miatt az Abtv. 45. § (4) bekezdése alapján pro
futuro, 2013. február 28. napjával megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság már a 13/1992. (II. 25.) AB határozatában is
hangsúlyozta: „A jogszabály alkotmányellenessége következményeit ugyanis úgy kell rendezni, hogy az ténylegesen
a jogbiztonságra vezessen. A jövőbeni megsemmisítés lehetősége azáltal szolgálja a jogbiztonságot, hogy lehetővé
teszi a törvényhozó számára új, immár alkotmányos jogszabály meghatározott időn belüli megalkotását anélkül, hogy
az adott szabályozási területen – akár átmenetileg is – joghézag keletkezzék. A jogbiztonság alkotmányos szempontja
ugyanis adott esetben, adott szabályozási körben egyáltalán nem tűri el a joghézagot.” Az Alkotmánybíróság ezért
– a joghézag elkerülése céljából – a pro futuro megsemmisítéssel időt hagyott a jogalkotónak az új szabályozás
megalkotására és lehetőséget kívánt nyújtani, hogy alkotmányos egyeztetési kötelezettségének eleget téve alkosson
új jogszabályt, biztosítva azt, hogy a jövő generációk létfeltételeit befolyásoló szempontok ne csak a klasszikus
értelemben vett jogalkotó szervek részéről, hanem az Országos Környezetvédelmi Tanács véleménynyilvánítása útján
a társadalom oldaláról is kellő súllyal kerüljenek értékelésre.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy az Alaptörvény rendelkezései szerint is megállapítható lehetett volna a Korm.r.
alkotmányellenessége, figyelemmel arra, hogy az Alkotmány hatályon kívül helyezését követően a jogállamiság
követelményét az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése, az egészséges környezethez való jogot az Alaptörvény XXI. cikke,
a Kormány részéről a törvények betartása és betartásuk biztosításának általános kötelezettségét a Alaptörvény 15. cikk
(3) bekezdése is a hatályon kívül helyzett Alkotmány rendelkezéseinek megfelelő tartalommal mondta ki.
2. Tekintettel arra a körülményre, hogy a formai alkotmánysértés az indítvánnyal érintett jogszabály megsemmisítését
önmagában indokolttá tette, az Alkotmánybíróság a Korm.r.-nek az Alaptörvény XX. cikkével és a XXI. cikk
(1) bekezdésével való összefüggésére vonatkozó bővebb tartalmi értékelést mellőzte.
3. Az alapvető jogok biztosa indítványkiegészítésében a Korm.r. vonatkozásában a jogelőd jövő nemzedék országgyűlési
biztosa mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására vonatkozó indítványát is fenntartotta.
Az Abtv. 51. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság az Alaptörvény, valamint az Abtv. szerint az arra jogosult
indítványa alapján jár el. Az Alaptörvény és az Abtv. rendelkezései alapján mulasztásban megnyilvánuló
alaptörvény-ellenesség megállapítása nem indítványozható, ezért az Alkotmánybíróság az indítványt
e vonatkozásban az Abtv. 64. § b) pontja alapján, az indítványozó jogosultságának hiánya miatt visszautasította.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Abtv. 44. § (1) bekezdésén alapul.
Budapest, 2012. december 17. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1655/2014. (XI. 17.) Korm. határozata a budapesti 4-es metróvonal üzembehelyezésével bővülő fővárosi közösségi közlekedési rendszer működtetéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. áttekintette a  budapesti 4-es metróvonal és annak üzembe helyezésével átszervezett felszíni tömegközlekedés
működési tapasztalatait és indokoltnak tartja, hogy hozzájáruljon annak működtetéséhez;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli
a) a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 29. A budapesti 4-es metróvonallal
bővülő fővárosi közösségi közlekedés üzemeltetésének támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a budapesti 4-es metróvonal üzemeltetése érdekében 9000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a Kvtv.
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai
cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 29. A  budapesti 4-es
metróvonallal bővülő fővárosi közösségi közlekedés üzemeltetésének támogatása cím javára az 1. melléklet
szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó
költségvetési fejezetéből a  budapesti 4-es metróvonallal bővülő fővárosi közösségi közlekedés üzemeltetése
érdekében nyújtandó támogatás felhasználásának és elszámolásának feltételeiről 2014. november 30-ig támogatási
megállapodást köt Budapest Főváros Önkormányzatával;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatást – a  3.  pont szerinti megállapodás megkötését követően,
legkésőbb 2014. december 31-éig történő elszámolási kötelezettséggel – folyósítsa Budapest Főváros
Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2008. (HK 9.) HM utasítása a honvédségi közalkalmazottak 2008. egyszeri, soron kívüli ruházati költségtérítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján – figyelemmel a Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény 165. §-ának (1) bekezdésére, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 79. §-ára – a honvédségi közalkalmazot
tak 2008. évi egyszeri, soron kívüli ruházati költségtérítéséről a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása és közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, az államtitkár
által felügyelt szervezetre, a katonai ügyészségekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) Az 1. § szerinti szervezeteknél 2008. május 1-jén
jogviszonyban álló honvédségi közalkalmazottak a ruházati illetménynorma 2008. évi összegének megállapításáról szóló 28/2008. (HK 7.) HM utasításban meghatározott
ruházati költségnormán felül 20 000 Ft egyszeri, soron kívüli ruházati költségtérítésre jogosultak.
(2) Nem jogosultak ruházati költségtérítésre azok, akik
2008. május 1-jén a felmentési idejüket töltik és mentesítve vannak a munkavégzés alól, illetőleg 30 napot meghaladó illetmény nélküli szabadságon tartózkodnak.
(3) A részmunkaidőben, valamint a prémiumévek program keretében foglalkoztatott közalkalmazottak munkaidejükkel arányosan jogosultak az egyszeri, soron kívüli
ruházati költségtérítésre.
3. § A 2. § (1) bekezdés szerinti költségtérítést – a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség által előállított és az
1. §-ban szereplő szervezetek személyügyi és pénzügyi ellátásáért felelős szervezeti elemek által ellenőrzött jegyzék
alapján – 2008. május hó 21-ig kell kifizetni.
4. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2008. május hó 1. napjától kell alkalmazni. Az utasítás 2008. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
33/2004. (XII. 23.) FMM rendelete az EQUAL Közösségi Kezdeményezés fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásával kapcsolatos szabályokról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
24. §-ának (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet VIII. fejezetében foglalt rendelkezésekkel összhangban a következőket rendelem el:
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) az éves költségvetési törvény által tartalmazott
Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium fejezetnek az EQUAL Közösségi Kezdeményezés költségvetési előirányzata felhasználására,
b) a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium szervezetébe tartozó Humánerőforrás-fejlesztési
Operatív Program és EQUAL Program Irányító Hatóságnak (a továbbiakban: irányító hatóság), valamint az Országos Foglalkoztatási Közalapítványnak, mint EQUAL
Nemzeti Programirodának (a továbbiakban: EQUAL
Nemzeti Programiroda) az EQUAL Közösségi Kezdeményezés intézkedéseinek végrehajtása során végzett tevékenységére,
c) arra a jogi személyre, a pártok kivételével, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságra, amely a
programja végrehajtásához – az EQUAL Közösségi
Kezdeményezés magyarországi programja (a továbbiakban: EQUAL Program) végrehajtása keretében az Európai
Unió által, az Európai Szociális Alapból nyújtott támogatásokat, illetve az ezekhez társuló költségvetési forrásokat
kívánja felhasználni, illetőleg használja fel.
(2) Nem terjed ki a rendelet hatálya a 4. § (2) bekezdésének e) pontjában meghatározott intézkedés megvalósítására elkülönített pénzeszközök felhasználására.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) vállalkozáson: a gazdasági társaságot, a szövet
kezetet,
b) nonprofit szervezeten: az egyesületet, a köztestüle
tet, a közhasznú társaságot, az egyházat, az egyházi intézményt, az alapítványt, a közalapítványt, a szakszervezetet,
a munkavállalói érdekképviseleti szervezetet, a munkáltatói érdekképviseleti szervezetet,
c) költségvetési szerven: az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény 87. §-ában meghatározott
szervet,
d) megváltozott munkaképességű személyen: a megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról és
szociális ellátásáról szóló 8/1983. (VI. 29.) EüM–PM
együttes rendelet 2. §-ának (1) bekezdésében meghatározott személyt,
e) munkaviszonyon: a foglalkoztatás elősegítéséről és a
munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
58. §-a (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott jogviszonyt,
f) kötelezettségvállaláson: az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 134. § (1)–(2), valamint (4)–(10) bekezdéseiben szabályozott tevékenységet,
g) teljesítés igazolásán: az Ámr. 135. § (1) bekezdésében előírt és a (3) bekezdésében szabályozott tevékenységet,
h) utalványozáson: az Ámr. 136. §-ában szabályozott
tevékenységet
kell érteni.
(2) E rendelet által nem tartalmazott fogalmak meghatározását
a) az Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával megvalósuló programok monitoring rendszerének kialakításáról szóló 124/2003.
(VIII. 15.) Korm. rendelet,
b) az Európai Unió strukturális alapjai és a Kohéziós
Alap támogatásainak fogadásához kapcsolódó pénzügyi,
lebonyolítási, számviteli és ellenőrzési rendszerek kialakításáról szóló 233/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet,
c) az Európai Unió strukturális alapjaiból és Kohéziós
Alapjából származó támogatások hazai felhasználásáért
felelős intézményekről szóló 1/2004. (I. 5.) Korm. rendelet,
d) a strukturális alapok és a Kohéziós Alap felhasználásának általános eljárási szabályairól szóló 14/2004.
(VIII. 13.) TNM–GKM–FMM–FVM–PM együtes rendelet
tartalmazza.
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 3. § (1) Az előirányzatok felhasználásáért a Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program és EQUAL Program
Irányító Hatóság felelős, a felhasználásról az irányító
hatóság vezetője hoz döntést.
(2) Az 1. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott előirányzat terhére kötelezettséget vállalni és utalványozni csak az irányító hatóság vezetője vagy az általa
írásban kijelölt személy jogosult.
4. § (1) Az EQUAL Program célja olyan újszerű módszerek
kidolgozása és kipróbálása, valamint elterjesztése, amelyek hozzájárulnak a munkaerőpiachoz kapcsolódó diszkrimináció és egyenlőtlenségek megszüntetéséhez.
(2) Az EQUAL Program pénzeszközei a következő
intézkedések megvalósításának támogatására használhatók fel:
a) a munkaerőpiac szempontjából hátrányos helyzetű
emberek munkaerőpiacra való belépésének vagy visszailleszkedésének segítése,
b) az egész életen át tartó tanulás és az olyan befogadó
munkahelyi gyakorlatok támogatása, amelyek a munkaerőpiaci diszkrimináció és egyenlőtlenségek szempontjából érintett emberek munkaviszonyhoz jutását és munkaviszonyának fenntartását segítik,
c) a nők és férfiak közötti munkaerőpiaci különbségek
és a foglalkozási szegregáció csökkentése,
d) menedékkérők társadalmi és munkaerőpiaci integrációja, e) technikai segítségnyújtás.
(3) Az EQUAL Program keretében nyújtható támogatás
anyagi fedezetét biztosító pénzügyi eszközök 75 százalékát az Európai Szociális Alap, 25 százalékát a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium költségvetése biztosítja.
5. § (1) Az EQUAL Programban részt venni kívánó szervezeteknek a program keretében nyújtható támogatások
elnyerése érdekében pályázatot kell benyújtaniuk.
(2) Az EQUAL Program keretében, egyetlen alkalommal meghirdetett pályázati eljárás alapján olyan vállalkozások, költségvetési szervek, nonprofit szervezetek
részére nyújtható vissza nem térítendő támogatás, amelyek
vállalják, hogy az EQUAL Program – 4. § (2) bekezdésének a)–d) pontjában meghatározott – intézkedéseinek
megvalósítása céljából, egymással a 9. §-ban meghatározott fejlesztési partnerségi megállapodást kötnek és végrehajtják az általuk létrehozott fejlesztési partnerség programját.
6. § (1) A pályázatok támogatásáról az irányító hatóság
vezetője dönt az általa felállított bíráló bizottság javaslata
alapján. A bíráló bizottság a javaslatát az EQUAL Nemzeti Programiroda formai, valamint az előértékelők szakmai és pénzügyi értékelése alapján készíti el.
(2) A bíráló bizottság, valamint az előértékelők összeférhetetlenségére a strukturális alapok és a Kohéziós Alap
felhasználásának általános eljárási szabályairól szóló
14/2004. (VIII. 13.) TNM–GKM–FMM–FVM–PM együttes rendelet 3–4. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
(3) A bíráló bizottság ügyrendjét és annak módosítását
– a bíráló bizottság javaslatára – az irányító hatóság vezetője hagyja jóvá.
(4) Az EQUAL Nemzeti Programiroda a beérkező
pályázatokat nyilvántartásba veszi, és megvizsgálja, hogy
a pályázat megfelel-e a pályázati útmutatóban meghatározott formai feltételeknek (szabályos benyújtás, a pályázati
információk teljes körűsége és a támogatásra való jogosultság feltételeinek). Ha a pályázat a teljesség feltételeinek nem felel meg, továbbá ha a jogosultság a rendelkezésre álló adatok alapján egyértelműen nem állapítható
meg, az EQUAL Nemzeti Programiroda a pályázat benyújtásától számított 15 napon belül legfeljebb 15 napos
határidő kitűzésével hiánypótlásra hívhatja fel a pályázót.
(5) Ha a pályázatból és a hiánypótlást követően benyújtott dokumentumokból megállapítható, hogy a pályázat
nem felel meg a szabályos benyújtás, valamint támogatásra való jogosultság feltételeinek, az irányító hatóság az
indokok megjelölésével a pályázat benyújtásától, hiánypótlás esetén a hiánypótlás benyújtásától számított 15 napon belül, a bíráló bizottság javaslata alapján a pályázatot
elutasítja.
(6) Ha a pályázat megfelel a formai feltételeknek, az
EQUAL Nemzeti Programiroda a pályázat benyújtásától,
hiánypótlás esetén a hiánypótlás benyújtásától számított
15 napon belül megküldi a pályázat befogadásáról szóló
nyilatkozatot a pályázónak.
(7) Az irányító hatóság
a) kidolgozza, illetőleg jóváhagyja az értékeléshez
kapcsolódó eljárásrendet és szempontrendszert, amelyet a
pályázati dokumentációban ismertet;
b) meghatározza, illetőleg jóváhagyja az intézkedés
jellegével és a pályázati felhívásban foglaltakkal összhangban az értékelést végző személyek körét és az értékelés időbeli ütemezését.
(8) Az értékelés szempontrendszerén a meghirdetést
követően nem lehet változtatni.
(9) Az irányító hatóság tájékoztatja a pályázót a támogatási döntésről. Az irányító hatóság a honlapján és a hivatalos lapban, valamint az EQUAL Nemzeti Programiroda
honlapján a támogatási döntést nyilvánosságra hozza.
(10) Az értékelésben, illetőleg elbírálásban résztvevőket az eredményről történő tájékoztatás időpontjáig titoktartási kötelezettség terheli az értékeléssel, elbírálással és a
döntéssel kapcsolatban, amely kötelezettség megszegése a
kijelölés visszavonását és új eljárás indítását vonja maga
után. A titoktartási kötelezettség nem terjed ki a benyújtott
pályázatnak kizárólag a pályáztatási eljárásban történő
előrehaladásáról való tájékoztatásra. A támogatást igénylő
az eredményről történő tájékoztatást követően jogosult a
pályázatára vonatkozóan az értékelő lapban és az emlékeztetőben foglaltakat megismerni.
7. § (1) A pályázati eljárás eredményeként az EQUAL Programban résztvevő szervezetek támogatása három szakaszban valósul meg, amelyek a következők:
a) Előkészítő szakasz,
b) A program végrehajtásának időszaka,
c) A tapasztalatok átadásának és a szakpolitikákba
történő beépítésének időszaka. (2) Az EQUAL Programban résztvevő szervezetek
támogatása következő támogatási szerződések alapján
történik:
a) Támogatási szerződés az előkészítő szakaszban
nyújtandó támogatásokra,
b) Támogatási szerződés a program végrehajtásának
időszakára, valamint a tapasztalatok átadásának és a szakpolitikákba történő beépítésének időszakára szóló támogatásokra.
ELŐKÉSZÍTŐ SZAKASZ 8. § (1) A pályázati eljárás eredményeként az EQUAL Programban részvételt, valamint a támogatást elnyert szervezetekkel (a továbbiakban: kedvezményezett szervezetek) a
Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium
(a továbbiakban: Minisztérium) nevében az irányító
hatóság köt támogatási szerződést az előkészítő szakaszban történő részvételre vonatkozóan.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatási szerződésben a
kedvezményezett szervezetek vállalják, hogy az előkészítő szakaszban
a) létrehozzák a fejlesztési partnerséget, megkötik a
fejlesztési partnerség létrehozására vonatkozó együttműködési megállapodást,
b) kidolgozzák a fejlesztési partnerség munkaprogramját, ideértve a nemzetközi együttműködésre vonatkozó
terveket,
c) elkészítik a nemzetközi együttműködésre vonatkozó
munkaprogramot, d) az irányító hatósághoz benyújtják az a)–c) pontokban meghatározott dokumentumokat.
(3) A támogatási szerződésben a Minisztérium nevében
az irányító hatóság vállalja, hogy a kedvezményezett szervezetek rendelkezésére bocsátja az előkészítő szakaszban
felhasználható támogatás összegét. Az előkészítő szakaszban nyújtott támogatás nem lehet kevesebb 4,5 millió
Ft-nál és nem haladhatja meg a 12 millió Ft-ot.
(4) A támogatási szerződés tartalmazza továbbá a fejlesztési partnerségben résztvevő szervezetek – előkészítő
szakaszban végzett – tevékenységéről történő beszámolási
kötelezettségét, annak teljesítésének módját, valamint a
szervezetek adatszolgáltatási kötelezettségét és annak tartalmát, valamint elmulasztásának jogkövetkezményeit.
(5) A támogatási szerződés tartalmára vonatkozóan a
(3)–(4) bekezdésben foglaltakon kívül alkalmazni kell a
11. § (5) bekezdésben foglaltakat.
9. § (1) A fejlesztési partnerségi kapcsolat létrehozásáról
szóló megállapodásnak tartalmaznia kell:
a) a fejlesztési partnerségben résztvevő szervezetek
megjelölését, a fejlesztési partnerségben betöltött szerepük bemutatását,
b) a fejlesztési partnerség által megvalósítandó, az
EQUAL Program 4. § (2) bekezdésének a)–d) pontjában
meghatározott valamely intézkedésének megfelelő program leírását,
c) a fejlesztési partnerség létrehozása főbb célkitűzéseinek bemutatását, a célkitűzések megvalósításának területét, részletes munkaprogramját, az ahhoz kapcsolódó reális költségvetést,
d) azoknak az eljárásoknak a bemutatását, amelyek
biztosítják a fejlesztési partnerségben résztvevő szervezeteknek az aktív részvételét a fejlesztési partnerség céljának
megvalósításában,
e) a fejlesztési partnerségben résztvevőknek az adminisztratív és pénzügyi feladatokkal kapcsolatos kötelezettségeit,
f) a fejlesztési partnerség vezetőjének megnevezését,
valamint a fejlesztési partnerségben résztvevő szervezetek
képviselői által aláírt okiratot, amely tartalmazza a fejlesztési partnerség vezetői feladatainak ellátására szóló meghatalmazást,
g) megegyezést a fejlesztési partnerség létrehozásáról,
célkitűzéseinek munkaprogramjának megvalósításáról,
h) mellékletként a (2) bekezdésben meghatározott
megállapodást. (2) Az előkészítő szakaszban a fejlesztési partnerségben
résztvevő szervezetek együttműködési megállapodást kötnek legalább egy másik, az Európai Unió valamely más
tagállamában működő fejlesztési partnerség szervezeteivel. Az együttműködés kiterjeszthető az Európai Unió
PHARE, TACIS, CARDS vagy MEDA programjai keretében támogatott, valamely nem EU tagállamban működő
hasonló programra. Az együttműködési megállapodásnak
tartalmaznia kell:
a) a nemzetközi együttműködés célját, szerepét a fejlesztési partnerség programjának megvalósításában,
b) a fejlesztési partnerségek, illetőleg az abba résztvevő szervezetek közötti feladatmegosztás, a közös
döntéshozatal rendszerének leírását,
c) a nemzetközi együttműködés keretében végzett közös tevékenységek értékelési és nyomon követési rendszerének és módszertanának ismertetését,
d) a fejlesztési partnerség, illetőleg az abban résztvevő
szervezetek kötelezettségvállalását a tematikus hálózatokban és a tapasztalatátadással kapcsolatos nemzeti és európai uniós tevékenységekben való részvételre,
e) a fejlesztési partnerségnek a nők és férfiak esélyegyenlősége általános érvényesítésére vonatkozó stratégiáját és módszereit.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott megállapodások tervezetének lehetővé kell tennie annak megállapítását, hogy
a) a fejlesztési partnerség által megvalósítani kívánt
program pénzügyi szempontból megvalósítható, amennyiben saját erő szükséges, az a fejlesztési partnerség szintjén
rendelkezésre áll (pénzügyi megvalósíthatóság),
b) a fejlesztési partnerség, illetőleg az abban résztvevő
szervezetek tevékenysége átlátható, a fejlesztési partnerség által megvalósított program eredményei (kiadványok,
eszközök, módszerek stb.) köztulajdont képeznek és nyilvánosan hozzáférhetővé válnak (átláthatóság),
c) a fejlesztési partnerség alkalmas a programjának
megvalósítása érdekében különböző szervezetek tevékenységének hatékony koordinálására (részvétel lehetőségének biztosítása),
d) a fejlesztési partnerség, illetőleg az abban résztvevő
szervezetek alkalmasak arra, hogy a fejlesztési partnerség
programjának megvalósítása során új ismereteket sajátítsanak el, és alkalmazzanak, továbbá részt vesznek nemzeti
és európai szinten a tematikus hálózatokban és a tapasztalatátadással kapcsolatos tevékenységben (tanulásra való
nyitottság).
10. § (1) Az előkészítő szakaszban támogatásként a fejlesztési partnerség létrehozására vonatkozó megállapodás, valamint a fejlesztési partnerség munkatervének kidolgozásával, a nemzetközi együttműködési megállapodás előkészítésével, valamint a munkaprogram kidolgozásával kapcsolatos költségek számolhatók el. Ezek különösen a következők:
a) szakmai előkészítő munka költségei (munkaerőpiaci információk összegyűjtése, helyzetfelmérés, kutatás,
célcsoport felkutatása, stratégia kidolgozása, szakmai tevékenységek megtervezése),
b) a partnerek közötti egyeztető megbeszélések költségei, c) jogi tanácsadás igénybevétele (például az együttműködési megállapodás részletes kidolgozásához, a fejlesz
tési partnerség működésére vonatkozó eljárások kidolgozásához), d) pénzügyi szakértői szolgáltatás igénybevétele a
program részletes költségvetésének kidolgozásához,
e) a program előkészítésével kapcsolatos belföldi utazás költségei,
f) a nemzetközi együttműködés keretében megvalósítandó szakmai tevékenységek előkészítésével és a nemzetközi együttműködési megállapodás megkötésével kapcsolatos költségek (kapcsolattartás költségei, külföldi utazás
költségei, fordítás, tolmácsolás költségei),
g) a programvégrehajtás szakaszában megvalósítandó
beszerzéshez, beruházáshoz szükséges a közbeszerzési
eljárás lebonyolításával kapcsolatos költségek.
(2) A kedvezményezett szervezetek az (1) bekezdésben
meghatározott költségeket abban az esetben számolhatják
el, ha az Irányító Hatóság megállapítja, hogy a 8. § (2) bekezdése szerint vállalt kötelezettségeiknek – a 8. § (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – eleget tettek.
(3) Ha a kedvezményezett szervezetek a 8. § (2) bekezdésében foglalt kötelezettségeiknek nem tesznek eleget,
nem vehetnek részt az EQUAL program további szakaszaiban, továbbá alkalmazni kell az Áht. 13/A. §-ában foglaltakat.
A PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁNAK IDŐSZAKA 11. § (1) A program végrehajtásának időszakában a fejlesztési partnerség, illetőleg az abban résztvevő szervezetek
megvalósítják az előkészítő szakasz során kidolgozott
munkaprogramot, valamint a nemzetközi együttműködési
megállapodásban kidolgozott munkaprogramot.
(2) A program végrehajtásának, valamint a tapasztalatok átadásának és szakpolitikákba történő beépítésének
szakaszában azok a kedvezményezett szervezetek vehetnek részt az EQUAL Programban, és részesülhetnek támogatásban, amelyek megkötötték a fejlesztési partnerség
létrehozására vonatkozó megállapodást, valamint a nemzetközi együttműködésre vonatkozó megállapodást, teljesítették a 8. § (2)–(4) bekezdés szerinti támogatási szerződésben meghatározott kötelezettségeiket, és az irányító
hatóság az EQUAL Program további szakaszaiban való
részvételre elfogadja az általuk létrehozott fejlesztési partnerség megállapodását.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott kedvezményezett
szervezetekkel a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi
Minisztérium nevében az irányító hatóság köt további támogatási szerződést. A támogatási szerződésben a fejlesztési partnerségben résztvevő kedvezményezett szervezetek vállalják a fejlesztési partnerség programjának végrehajtását, valamint a program végrehajtása során szerzett
tapasztalatok szakpolitikákba történő beépítését és átadá
sát. A támogatási szerződésben az Irányító Hatóság a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium nevében
vállalja, hogy a kedvezményezett szervezet részére a 7. §
(2) bekezdésének b) pontja szerinti szerződésben meghatározott tevékenységeinek anyagi fedezetét biztosító
támogatást nyújt.
(4) A támogatási szerződés tartalmazza továbbá a fejlesztési partnerségben résztvevő szervezetek – végrehajtási szakaszban végzett – tevékenységéről történő beszámolási kötelezettségét, annak teljesítésének módját, valamint
a szervezetek adatszolgáltatási kötelezettségét és annak
tartalmát.
(5) A támogatási szerződésnek a következőket kell
tartalmaznia:
a) a támogatás formája, mértéke;
b) a támogatott projekt teljes megvalósítási költsége és
annak pénzügyi forrás összetétele;
c) a projekt megvalósításának kezdete és befejezése,
leírása, ütemterve, működtetési kötelezettség esetén annak
időtartama; d) a költségek elszámolhatóságának szabályai;
e) a kifizetések kérelmezésének és lebonyolításának
folyamata, feltételei, a támogatást folyósító szervezet
kötelezettségei; f) a teljesítésről benyújtandó számlák pénzneme, amely
csak forint vagy a Magyar Nemzeti Bank által jegyzett
deviza lehet;
g) a projekt megvalósítására vonatkozó jelentések
elkészítésével kapcsolatos kötelezettségek;
h) állami támogatásokkal kapcsolatos szabályokra
utalás; i) közbeszerzéssel kapcsolatos szabályokra utalás;
j) tájékoztatással és nyilvánossággal kapcsolatos köte
lezettségek;
k) dokumentációs kötelezettségek;
l) a feleknek a monitoring, valamint az ellenőrzési te
vékenységgel összefüggő, az Áht. 122. §-ában foglaltakkal összhangban meghatározott jogai és kötelezettségei;
m) szerződésszegés esetei, a támogatás kifizetésének,
felfüggesztésének, valamint a támogatás visszafizetésének
az Áht. 13/A. §-ával összhangban meghatározott esetei;
n) a szerződéstől való elállás szabályai és ennek jogkövetkezményei;
o) a szerződést biztosító mellékkötelezettségek;
p) a szerződés mindkét fél kezdeményezésére történő
módosításának folyamata és kötelező esetei. (6) A támogatási szerződéshez mellékelni kell a következőket:
a) a költségek, költségkategóriák felsorolása évek
szerinti bontásban;
b) a források meghatározása;
c) a számszerűsített célok meghatározása, évek szerinti
bontásban;
d) a szerződést biztosító mellékkötelezettségek bizto sításáról szóló okiratokat,
e) a projekt-előrehaladási jelentés minta, valamint
f) fejlesztési partnerségi megállapodás.
(7) A támogatási szerződés kedvezményezett által kezdeményezett módosításának elutasítása esetén az indokolással ellátott döntéséről az EQUAL Nemzeti Programiroda írásban tájékoztatja a kedvezményezettet.
(8) A kedvezményezett szervezet az EQUAL Program
keretében – az Állami Foglalkoztatási Szolgálat szervei
kivételével – csak egy fejlesztési partnerség tagjaként
részesülhet támogatásban.
12. § (1) A végrehajtási szakaszban az egy fejlesztési partnerségben résztvevő szervezeteknek nyújtott támogatások
együttes összege nem lehet kevesebb 63 millió 750 ezer
Ft-nál, és nem haladhatja meg a 382 millió 500 ezer Ft-ot.
A 4. § (2) bekezdésének a)–d) pontjában meghatározott intézkedések végrehajtásához nyújtott támogatásokra kiírt
pályázati felhívás az előzőekben meghatározott összeghatáron belül intézkedésenként eltérő összegeket határozhat meg.
(2) A végrehajtási szakaszban a beruházáshoz nyújtott
támogatás nem haladhatja meg a fejlesztési partnerségben
résztvevő összes kedvezményezett szervezetnek nyújtott
támogatási összeg 30 százalékát.
(3) A nemzetközi együttműködés keretében megvalósuló tevékenységekre fordított támogatás aránya a fejlesztési
partnerségnek nyújtott összes támogatás arányában nem
lehet kevesebb, mint 15 százalék. A nemzetközi együttműködés keretében megvalósuló tevékenységekre fordított
költségek azok a költségek, amelyek a fejlesztési partnerség nemzetközi együttműködési megállapodásában meghatározott tevékenységek megvalósítása során merülnek
fel (külföldi utazás költségei, fordítás, tolmácsolás költségei, közös szakmai tevékenységek költségei).
13. § A program végrehajtásának időszakában a kedvezményezett szervezetek támogatása a következő szervezeti
kategóriák szerint történik:
a) nonprofit szervezetek, költségvetési szervek,
b) vállalkozások,
c) a pályázat benyújtásának időpontjában külön jog
szabályban meghatározott célszervezeti kijelöléssel rendelkező vállalkozások, szociális foglalkoztatók.
NONPROFIT SZERVEZETEK, KÖLTSÉGVETÉSI
SZERVEK RÉSZÉRE NYÚJTHATÓ TÁMOGATÁSOK 14. §
(1) A program végrehajtásának időszakában a kedvezményezett nonprofit szervezet, költségvetési szerv
(a továbbiakban: nonprofit szervezet) támogatásként elszámolhatja a fejlesztési partnerség programjának végrehajtásával kapcsolatban végzett következő tevékenységeinek költségeit:
a) az oktatás és képzés költségei (ideértve a program
célcsoportjai részére szervezett képzést és a fejlesztési
partnerségben résztvevő szervezetek munkatársai részére
szervezett képzést is),
b) a munkaerő-piaci szolgáltatások (állásközvetítés,
pályaorientáció, készségek, képességek felmérése, munkaerő-piaci tanácsadás, képzésben való részvételre való
felkészítés, betanítási lehetőség biztosítása, munkahelyek
felkutatása, munkakipróbálási lehetőség biztosítása, munkába helyezés, munkaerő-piaci beilleszkedés segítése,
utógondozás, nyomon követés, foglalkozási rehabilitáció)
költségei,
c) a hátrányos helyzetű emberek foglalkoztatásának
költségei, d) a hátrányos helyzetű emberek munkaerőpiacra való
belépését, beilleszkedését, a munkaerő-piaci hátrányok
leküzdését segítő egyéb szolgáltatások költségei.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységekhez kapcsolódóan a kedvezményezett nonprofit szervezet
elszámolhatja továbbá olyan a fejlesztést megalapozó és
olyan fejlesztő tevékenységek költségeit, amelyek célja új
módszerek kidolgozása, kipróbálása, meglévő módszerek
továbbfejlesztése, a gyakorlatban történő átvétele, adaptálása.
Nonprofit szervezet által megvalósított
beruházás támogatása 15. §
Az EQUAL Program keretében a nonprofit szervezetek részére beruházáshoz abban az esetben nyújtható
támogatás, ha az a fejlesztési partnerség által megvalósított, a hátrányos helyzetű emberek munkaerő-piaci beilleszkedésének és részvételének segítésére irányuló tevékenységekhez kapcsolódik, és azok megvalósításának feltétele. A beruházással kapcsolatban a nyújtott támogatás
terhére a következő kategóriákba tartozó költségek
számolhatók el:
a) eszközbeszerzés,
b) ingatlan felújítása, átalakítása, akadálymentesítés. VÁLLALKOZÁSOK RÉSZÉRE NYÚJTHATÓ
TÁMOGATÁSOK
16. § Az EQUAL Program végrehajtási szakaszában a vállalkozások részére a következő támogatások nyújthatók:
a) foglalkoztatás támogatása, b) képzés támogatása,
c) tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba való
beruházásra nyújtott támogatás mikro-, kis- és középvállalkozások részére,
d) munkahelyi tapasztalatszerzéssel összekapcsolt
képzés támogatása, e) hátrányos helyzetű emberek képzésével összefüggő
fejlesztő tevékenységek támogatása.
Foglalkoztatás támogatása 17. § A fejlesztési partnerségben résztvevő vállalkozásnak
támogatás nyújtható
a) hátrányos helyzetű vagy megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatásához,
b) megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatásával összefüggő többletköltségek anyagi fedezetésének biztosításához.
18. § (1) Ha a fejlesztési partnerségben résztvevő vállalkozás
hátrányos helyzetű vagy megváltozott munkaképességű
személy munkaviszony keretében történő foglalkoztatását
vállalja, támogatásként részére legfeljebb egy évi időtartamra megtéríthető a kifizetett munkabér, valamint a munkabért terhelő egészség- és nyugdíjbiztosítási járulék,
továbbá egészségügyi hozzájárulás összegének hátrányos
helyzetű személy esetében legfeljebb ötven százaléka,
megváltozott munkaképességű személy esetében legfeljebb hatvan százaléka. A támogatás további feltétele, hogy
a szervezet
a) a munkaviszonynak a hátrányos helyzetű vagy megváltozott munkaképességű személlyel történő létesítésével
a foglalkoztatottak létszámát a foglalkoztatás megkezdését megelőző havi átlagos statisztikai állományi létszámhoz képest bővíti, vagy ennek hiányában
b) a munkaviszony létesítését megelőző egy évben az
általa munkaviszony keretében foglalkoztatott személyek
munkaviszonyát működésével összefüggő okból nem
szüntette meg,
c) a támogatásban részesülő vállalkozás – a munkaviszonynak a kötelességszegés miatti jogszerű megszüntetését kivéve – a hátrányos helyzetű vagy megváltozott munkaképességű személy foglalkoztatását legalább 12 hónapig folyamatosan biztosítja.
(2) Annak a munkavállalónak, akinek a foglalkoztatásához a fejlesztési partnerségben résztvevő vállalkozás foglalkoztatási támogatásban részesül, a program keretében
megtéríthetők a munkába járással kapcsolatos utazási költségei. E költségek tekintetében a vállalkozásra az általános
szabályok vonatkoznak, és azokat nem kell figyelembe
venni a foglalkoztatási támogatásként nyújtott támogatás
mértékének meghatározásakor.
19. § (1) A megváltozott munkaképességű személyt foglalkoztató vállalkozás részére támogatásként a fejlesztési
partnerség által megvalósított program teljes időtartama
alatt megtéríthetők a megváltozott munkaképességű személy foglalkoztatásával közvetlenül összefüggő költségek, a munkavégzéshez kapcsolódó helyiségek átalakításával, a megváltozott munkaképességű személy által használt berendezések beszerzésével, átalakításával összefüggő költségek, továbbá a megváltozott munkaképességű
személy foglalkoztatásához szükséges segítő személyzet
foglalkoztatásával kapcsolatos költségek teljes összege.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a támogatás szempontjából azok a többletköltségek vehetők figyelembe, amelyek a megváltozott munkaképességű személy
foglalkoztatásának időtartama alatt a megváltozott munkaképességhez kapcsolódóan merülnek fel. Ha a vállalkozás védett munkahelyet biztosít, a költségek szempontjából figyelembe vehető az érintett létesítmény szerelési,
építési, bővítési költségei, valamint a megváltozott munkaképességű személy foglalkoztatásából eredő adminisztratív és szállítási költségek.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás nyújtásának további feltétele, hogy a vállalkozás az (1)–(2) bekezdésben meghatározott kiadásokról olyan nyilvántartást
vezet, amely lehetővé teszi a támogatás feltételei fennállásának ellenőrzését.
Képzési támogatás 20. § (1) Az EQUAL Program keretében támogatás nyújtható
vállalkozás részére a vállalkozással munkaviszonyban álló
munkavállalók képzéséhez (a továbbiakban: képzési támogatás). A bruttó támogatási intenzitás nem haladhatja
meg
a) általános képzés esetében az EK Szerződés 87. és
88. cikkének a a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló
70/2001/EK bizottsági rendeletben meghatározott mértéket meghaladó nagyvállalatok tekintetében a 60 százalékot, mikro-, kis- és középvállalkozások tekintetében a
80 százalékot,
b) speciális képzés esetében az a) pontban meghatározott nagyvállalatok tekintetében a 35 százalékot, mikro-,
kis- és középvállalkozások tekintetében a 45 százalékot.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitás mind általános, mind pedig speciális képzés esetében
10 százalékkal növelhető hátrányos helyzetű személy képzése esetén.
(3) A vállalkozás a képzési támogatás terhére a következő költségeket számolhatja el:
a) a képzőkkel kapcsolatos személyi jellegű költségek,
utazási költségek,
b) a képzésben résztvevők utazási költségei,
c) egyéb kiadások (a képzéshez szükséges tananyagok
és eszközök beszerzése, a képzés céljára használt helyiségek, illetve eszközök bérleti díja),
d) a képzésben használt eszközök, berendezések értékcsökkenése, e) a képzéshez kapcsolódó tanácsadási szolgáltatások
költsége,
f) a képzésben résztvevőknek a képzés ideje alatti munkaidőre fizetendő munkabére,
g) a képzés ideje alatt, a képzéshez igazoltan kapcsolódóan a gyermekek vagy más hozzátartozók ellátásának
költségei.
Mikro-, kis- és középvállalkozások támogatása 21. § (1) Az EQUAL Program keretében támogatás nyújtható
mikro-, kis- és középvállalkozásoknak tárgyi eszközökbe
vagy immateriális javakba (technológia beszerzése) való
beruházásra, ha a fejlesztési partnerség tagjaként a program keretében hátrányos helyzetű személyt vagy megváltozott munkaképességű személyt foglalkoztat, és a tervezett beruházás szorosan kapcsolódik hátrányos helyzetű
személy vagy megváltozott munkaképességű személy foglalkoztatásához vagy képzéséhez.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg a regionális beruházási támogatásnak az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási
térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 30. §-a
szerinti regionális térképen meghatározott, a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó magasabb támogatási intenzitás – legfelső határát.
(3) Az elszámolható költségek körét a 70/2001/EK bizottsági rendelet 2. cikk c) és d) pontjai alapján kell meghatározni, a beruházást a támogatott térségben legalább öt
éven keresztül fenn kell tartani és működtetni, ezen túlmenően a beruházás finanszírozásához a kedvezményezettnek legalább 25 százalék arányban maga is hozzá kell járulnia.
(4) E § rendelkezései nem vonatkoznak a pályázat benyújtásának időpontjában célszervezeti kijelöléssel rendelkező vállalkozásokra. E vállalkozásokra a 19. § szabályai az irányadók.
Munkahelyi tapasztalatszerzéssel
összekapcsolt képzés támogatása 22. § Támogatás nyújtható vállalkozás részére munkanélküli
személynek valamely az Országos Képzési Jegyzékben
szereplő képesítés megszerzésére irányuló gyakorlati képzése keretében megvalósuló, munkatapasztalat-szerzés
céljából történő, határozott idejű munkaszerződés alapján
történő foglalkoztatásához. A munkanélküli személy foglalkoztatására nyújtott összes pénzügyi támogatás mértéke
nem haladhatja meg a foglalkoztatással összefüggő összes
bérköltség teljes összegét. Bérköltségként a támogatásban
részesülő vállalkozás kifizetett, következő költségeket
kell figyelembe venni:
a) az adózás előtti munkabér,
b) munkabért terhelő egészség- és nyugdíjbiztosítási
járulék, valamint egészségügyi hozzájárulás összege. Hátrányos helyzetű emberek képzésével összefüggő
fejlesztő tevékenységek támogatása
23. § A felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény 8. §-a
szerint nyilvántartásba vett, felnőttképzést folytató vállalkozás részére támogatás nyújtható a hátrányos helyzetű
emberek képzéséhez kapcsolódó fejlesztő tevékenységek
(például képzési módszerek és tananyagok kifejlesztése és
kipróbálása) megvalósítására. A támogatás feltétele, hogy
a vállalkozás vállalja, hogy intézkedik a fejlesztés eredményének mindenki számára történő hozzáférhetővé tételéről. A támogatás mértéke nem haladhatja meg a fejlesztéssel összefüggő, igazolt összköltség teljes összegét.
Célszervezeti kijelöléssel rendelkező vállalkozások,
szociális foglalkoztatók támogatása 24. §
(1) Az EQUAL Program keretében támogatás nyújtható
kijelölt célszervezeteknek – más szervezetekkel együttműködve – a megváltozott munkaképességű személyek
nyílt munkaerő-piaci integrációjának elősegítését szolgáló, az integrált foglalkoztatásra való gyakorlati felkészítést elősegítő szolgáltatásokhoz (ideértve a foglalkozási
rehabilitációra irányuló szolgáltatásokat is) kapcsolódó
fejlesztésekre.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás terhére a következő költségek számolhatók el:
a) szakmai módszertan kidolgozásának, továbbfejlesztésének, adaptálásának költségei, b) a fejlesztő- illetőleg a nyílt munkaerő-piaci integrációra felkészítő szakemberek alkalmazása, képzése,
c) ingatlan felújítása, átalakítása,
d) eszközbeszerzés. (3) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a fejlesztéssel összefüggő, igazolt összköltség teljes összegét.
(4) A célszervezetek ugyanazon elszámolható költségek
körére több állami forrásból csak az engedélyezett támo
gatási intenzitásokat meg nem haladó mértékben részesülhetnek. (5) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatással
megvalósuló szolgáltatások az adott célszervezetben
foglalkoztatott megváltozott munkaképességű embereken
kívül az érintettek szélesebb köre számára is hozzáférhetővé tehetők.
(6) A szociális foglalkoztatók támogatása tekintetében a
célszervezetekre vonatkozó szabályokat kell megfelelően
alkalmazni.
Valamennyi kedvezményezett szervezet személyi
kiadásaihoz, működési költségeihez nyújtható támogatás
25. § (1) A kedvezményezett szervezetek által kapott támogatás terhére a szervezet által megvalósított programot irányító személyekkel kapcsolatos következő költségek számolhatók el:
a) személyi költségek,
b) a feladatok ellátásához szükséges eszközök beszer
zése,
c) adminisztratív költségek,
d) egyéb szolgáltatások igénybevételének költségei.
(2) A fejlesztési partnerségben résztvevő kedvezményezett szervezetek személyi kiadásaira, valamint a programirányítással kapcsolatos támogatás összege nem haladhatja meg a fejlesztési partnerségben résztvevő valamennyi
szervezet részére nyújtott támogatás összegének 12 százalékát.
(3) A kedvezményezett szervezet a támogatással összefüggésben működési költségként olyan költséget számolhat el, amely az általa végrehajtott programmal összefüggésben merült fel, de nem kapcsolódik teljes mértékben
egy adott tevékenységhez vagy folyamathoz.
(4) A fejlesztési partnerségen belül működési költségekre fordított támogatás aránya nem haladhatja meg a fejlesztési partnerségben résztvevő szervezetek nyújtott
összes támogatás 7 százalékát.
A TAPASZTALATOK ÁTADÁSÁNAK
ÉS A SZAKPOLITIKÁKBA TÖRTÉNŐ BEÉPÍTÉSÉNEK IDŐSZAKA
26. § (1) A tapasztalatok átadásának és a szakpolitikákba történő beépítésének időszakában a fejlesztési partnerség
illetőleg az abban résztvevő szervezetek tevékenységének
célja, hogy az általuk végrehajtott program hatása a lehető
legteljesebb mértékben érvényesüljön a foglalkoztatás
politika szintjén. Ennek érdekében törekedni kell arra,
hogy a fejlesztési partnerség tevékenységét minél több
szervezet – köztük a döntéshozók, a szakmapolitika formálói, az Állami Foglalkoztatási Szolgálat szervezetei,
nem állami szervezetek, továbbá érdekképviseleti szervezetek közreműködésükkel elősegítsék.
(2) A tapasztalatátadás célja európai szinten a fejlesztési
partnerség által kidolgozott sikeres módszereknek, modelleknek minél szélesebb körben való elterjesztése, és az
európai politikák szempontjából való vizsgálata. Az európai szintű tapasztalatátadás elsősorban az európai tematikus csoportok keretében történik, amelyekben minden
tagállam képviselteti magát.
(3) A fejlesztési partnerség az általa megvalósítandó
program tapasztalatainak átadásával kapcsolatos tevékenységeket és a tapasztalatátadás módszerét pályázatában ismerteti. A fejlesztési partnerségben résztvevő szervezetek a tapasztalatátadással kapcsolatos tevékenységeket és azok költségét részletesen az előkészítő szakaszban
tervezik meg.
(4) Az Irányító Hatóság a fejlesztési partnerség projektjének szakmai tartalma, valamint a partnerség tapasztalatátadási stratégiája és az előkészítő szakaszban véglegesített részletes feladat-, illetve költségterve alapján, a partnerségnek a tapasztalatátadással, a tematikus hálózati
együttműködéssel kapcsolatos feladatok elvégzésére, a
projekt költségvetésén túl, a 10. § (1) bekezdésében meghatározott költségekhez, valamint a kommunikáció megvalósításának költségeihez további támogatást biztosíthat.
(5) A fejlesztési partnerségben résztvevő szervezetek a
támogatási szerződésben vállalják, hogy a programjaik
szakmai (tematikus), illetve földrajzi működési területének hatáskörében Tematikus és Innovációs Fórumokat
szerveznek. A Tematikus és Innovációs Fórum célja egyrészt, hogy tájékoztatást adjon a fejlesztési partnerség
programjáról, (a tevékenységekről, eredményekről, problémákról), másrészt hogy a résztvevő szervezetek tájékoztatást kapjanak a fejlesztési partnerség programjának megvalósulásáról.
ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK A projektjelentések 27. § (1) A fejlesztési partnerség vezetője az előkészítés és a
végrehajtás szakaszában a projekt-előrehaladási jelentést a
támogatási szerződés mellékletét képező formanyomtatvány használatával háromhavonta nyújtja be a Magyar Államkincstárnak, mint pénzügyi közreműködő szervezetnek. A jelentést a három hónapos időszak utolsó napjától
számított 15 napon belül kell benyújtani.
(2) A benyújtási határidőt megelőzően az EQUAL
Nemzeti Programiroda jelentéstételre hívja fel a fejlesztési
partnerségek vezetőit.
(3) Ha a kedvezményezett szervezetek a projekt-előrehaladási jelentések, illetve projekt fenntartásával kapcsolatos jelentések (a továbbiakban együtt: projektjelentés)
tekintetében jelentési kötelezettségét határidőben nem teljesíti, az EQUAL Nemzeti Programiroda írásban felszólítja a jelentési kötelezettségnek a felszólítás kézhezvételétől
számított 15 napon belül történő teljesítésére.
(4) Ha a kedvezményezett jelentési kötelezettségének a
felszólításban meghatározott határidőig sem tesz eleget, az
irányító hatóság az EQUAL Nemzeti Programiroda kezdeményezésére a támogatást felfüggeszti vagy a támogatási
szerződéstől eláll.
(5) A projektjelentésnek különösen a következőket kell
tartalmaznia:
a) a célokhoz mért előrehaladás, beleértve a számszerűsített célok mutatóit;
b) a céloktól való jelentős eltérések, megfelelő indoklással együtt (pl. a projekt környezetében bekövetkezett
változások ismertetése);
c) a közbeszerzéssel, valamint a tájékoztatással és nyilvánossággal kapcsolatos kötelezettségek teljesítése, a támogatási szerződésben foglalt rendelkezések szerint;
d) ténylegesen fölmerült költségek (csak projekt előrehaladási jelentéssel összefüggésben).
(6) Ha az EQUAL Nemzeti Programiroda megállapítja,
hogy a projektjelentés nem megfelelő formában készült,
vagy nem tartalmaz minden előírt információt, illetve mellékletet, 15 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja
fel a kedvezményezettet. Ha a kedvezményezett felhívásban foglaltakat nem teljesíti, a szerződésszegés következményeit kell alkalmazni.
(7) Ha az EQUAL Nemzeti Programiroda megállapítja,
hogy az elvégzett tevékenységek nem állnak összhangban
a támogatási szerződésben foglaltakkal, a közbeszerzéssel, vagy a tájékoztatással és nyilvánossággal kapcsolatos
kötelezettségek teljesítése nem történt meg a támogatási
szerződésben foglalt rendelkezések szerint, vagy a célokhoz mért előrehaladás nem kielégítő,
a) tájékoztatja a kedvezményezettet arról, hogy a támogatás kifizetése érdekében mit kell tennie, vagy
b) kezdeményezi a támogatási szerződés módosítását,
vagy c) kezdeményezi a támogatás felfüggesztését vagy a
támogatási szerződés – az eddigi támogatás visszafizetésének elrendelése melletti – megszüntetését.
(8) Ha projekt jelentés alapján megállapítható, hogy a
projekt megvalósítása megfelel a támogatási szerződésben
foglaltaknak és a jogszabályoknak, az EQUAL Nemzeti
Programiroda a projektjelentést jóváhagyja, szakmai teljesítésigazolást ad.
TÁMOGATÁS KIFIZETÉSÉNEK IGÉNYLÉSE 28. § (1) A támogatás kedvezményezettje a támogatásból beszerzett áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások teljesítéséről – a megfelelő teljesítést követően – teljesítési
igazolást állít ki.
(2) A fejlesztési partnerség vezetője az előrehaladási
jelentéssel együtt az eredeti számlákat vagy bizonylatokat
(a továbbiakban: számlák), illetve azok másolatát, a számlák kiállítását megalapozó teljesítési igazolásokkal, a
számlaösszesítővel és – a közvetlenül a szállító részére történő folyósítás kivételével – a számlák kifizetését igazoló
dokumentumokkal (pl. banki átutalási bizonylat) együtt, a
támogatási szerződésben előírt módon benyújtja a Magyar
Államkincstárhoz.
(3) Számlának közvetlenül a szállító részére történő kifizetése csak 10 millió Ft egyedi értékhatárt meghaladó érték esetében történhet. Közvetlenül a szállító részére történő kifizetés nem teljesíthető, ha a fejlesztési partnerségnek
az a tagja, amely részére a szállító szállítási kötelezettséget
vállalt, előleget vett fel. A közvetlenül a szállító részére
történő kifizetés esetén a saját forrás felhasználását igazoló dokumentumokat, valamint az egyszerűsített projekt
előrehaladási jelentést kell benyújtani a Magyar Államkincstárnak. Az eredeti számlán fel kell tüntetni a projekt
regisztrációs számát. A támogatás kifizetésének igénylését
mérlegképes könyvelői képesítéssel rendelkező személynek kell ellenjegyeznie.
(4) A kedvezményezett által benyújtott eredeti számlát a
Magyar Államkincstár másolat megtartásával visszajuttatja a kedvezményezettnek.
(5) A Magyar Államkincstár a számlákat ellenőrzi. (6) Az irányító hatóság a kifizetett számla értékének
megfelelő támogatás összegét a dokumentumok benyújtását követő 60 naptári napon belül fizeti ki, ha a (2) bekezdés szerinti dokumentumok megfelelnek a jogszabályoknak és a vonatkozó időszak projektjelentését az EQUAL
Nemzeti Programiroda elfogadta, továbbá igazolta az elszámolásban benyújtott költségeket, mint elszámolható
költségeket.
(7) A kedvezményezettnek mind a pénzügyi adatok
nyilvántartása, mind az összes dokumentum megőrzése
vonatkozásában projekt szintű nyilvántartási rendszerrel
kell rendelkeznie.
(8) A kedvezményezett szervezetnek a támogatások kezelésére elkülönített bankszámlát kell nyitnia.
(9) A kedvezményezett a nyilvántartási rendszer adatait
és a projekttel kapcsolatos dokumentumokat 2013. december 31-ig köteles megőrizni, kivéve, ha az irányító hatóság
e határidő eltelte előtt módosítja a megőrzés határidejét, illetve ha jogszabály ennél hosszabb határidőt állapít meg.
A fejlesztési partnerség vezetője a projektdokumentáció
egészére vonatkozóan köteles megőrizni a projektvégrehajtással kapcsolatos dokumentumokat.
A TÁMOGATÁSOK KIFIZETÉSÉRE VONATKOZÓ
SZABÁLYOK 29. § (1) Ha a kedvezményezett költségvetési szerv, valamint
nonprofit szervezet, részére a támogatás kifizetése a támogatási szerződés megkötését követően egyszeri előleg
fizetés, időközi fizetés és záróegyenleg-fizetés formájában
történhet. Vállalkozások részére előleg nem fizethető, részükre a támogatás kifizetésének módja az időközi fizetés,
valamint a záróegyenleg-fizetés.
(2) Az előleg fizetése erre irányuló kérelem alapján történhet, amelynek mértéke nem haladhatja meg az előlegfizetésre jogosult kedvezményezettek részére megítélt támogatás 25 százalékát. A kedvezményezett köteles visszafizetni az előleget a támogatást nyújtó szervezetnek, ha az
előleg fizetéstől számított 6 hónapon belül a támogatást
nyújtó szervezethez nem nyújt be kérelmet időközi fizetés
iránt.
(3) A támogatás további részleteinek folyósítása utólag
történik a kedvezményezett által benyújtandó kifizetési
igénylések alapján, amelyeket negyedévente kell az előrehaladási jelentés mellékleteként benyújtani a támogatási
szerződésben meghatározott módon. Az igénylés három
hónapos időszakra vonatkozik, amely időszakot az első
igénylés esetében a támogatási szerződés aláírásának időpontjától kell számítani. A kedvezményezettnek az igénylést a három hónapos időszak utolsó napjától számított
15 napon belül kell benyújtania.
(4) A támogatást nyújtó szervezet időközi fizetést a kedvezményezett által ténylegesen kifizetett kiadásokhoz igazodva teljesít. A folyósított előleg teljes összege felhasználásnak igazolása és az azzal történő elszámolás az időközi fizetésnek nem előfeltétele.
(5) A kedvezményezett legalább három havonta köteles
kérelmet benyújtani időközi fizetés iránt. A kérelemhez
mellékelni kell a program megvalósításának előrehaladásáról szóló jelentést, valamint a kedvezményezett által
ténylegesen kifizetett kiadásokat igazoló számlák másolatát vagy azonos bizonyító erejű számviteli bizonylatokat.
(6) A támogatást nyújtó szervezet záróegyenleg – fizetést a kedvezményezett által ténylegesen kifizetett kiadásokhoz igazodva teljesít. A kedvezményezett a támogatási
szerződésben meghatározott határidőig köteles benyújtani
kérelmet záróegyenleg – fizetés iránt. A kérelemhez mellékelni kell a program megvalósításának előrehaladásáról
szóló zárójelentést és a kedvezményezett által ténylegesen
kifizetett kiadásokat igazoló számlák másolatát vagy azonos bizonyító erejű számviteli bizonylatokat.
(7) Ha a kedvezményezett által a tárgynegyedévben teljesített kifizetések meghaladják a már felvett támogatási
előleg 90 százalékát, a kedvezményezett a kifizetés-igénylést a negyedéves határidő lejárta előtt is benyújthatja. Az
időközi igénylés a későbbi negyedéves határidőket nem
módosítja. Az előleg és az időközi kifizetés nem haladhatja meg a támogatási összeg 80 százalékát. Ettől eltérni kizárólag nonprofit szervezet esetében és csak különlegesen
indokolt esetben lehet, de az előleg és az időközi kifizetések összege nem haladhatja meg a megítélt támogatási
összeg 95 százalékát. Az eltérésről az irányító hatóság vezetője dönt a kedvezményezett kérelmére.
(8) A támogatás teljes kifizetésére (az adott szakaszra
vonatkozó támogatási összeg utolsó 20 – eltérés esetén
utolsó 5 – százalékának megfelelő részlet) azt követően
kerül sor, hogy a kedvezményezett a támogatási szerződésben meghatározott módon beterjesztette, az irányító
hatóság pedig jóváhagyta a záró jelentést. Az előleg és a
további részletek kifizetését megelőzően a kifizetés indokoltságára vonatkozóan a zárójelentés benyújtását követően, az utolsó kifizetést megelőzően a Magyar Államkincstár, az EQUAL Nemzeti Programiroda a kedvezményezett szervezetnél ellenőrzést végez.
KEDVEZMÉNYEZETT SZERVEZETEK
EGYÜTTMŰKÖDÉSI KÖTELEZETTSÉGE AZ ELLENŐRZÉS SORÁN 30. §
(1) A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal – az Európai Bizottság, valamint a pénzügyminiszter által közzétett módszertani iránymutatásoknak megfelelően – külön jogszabályban meghatározott módon az EQUAL Program támogatható kiadásainak legalább 5 százalékának megfelelő
mértékben ellenőrzést végez.
(2) Az EQUAL Nemzeti Programiroda folyamatba épített ellenőrzési tevékenysége keretében közbenső helyszíni ellenőrzést végez a projektek megvalósulási helyszínén
a Magyar Államkincstárral közösen a projekt megvalósulási időszakában legalább egyszer. A helyszíni ellenőrzés
során az EQUAL Nemzeti Programiroda munkatársa a
műszaki, szakmai és eljárásrendi (teljesítési), a Magyar
Államkincstár munkatársa a pénzügyi teljesítés ellenőrzéséért felelős.
(3) A megvalósítás folyamatában részt vevő bármely
szervezet szabálytalanság gyanújának megállapítása esetén az irányító hatóságnál kezdeményezheti ad hoc helyszíni ellenőrzésnek a végső kedvezményezett szervezeteknél történő lefolytatását. Az ad hoc ellenőrzés lefolytatásának szükségességéről a szabálytalansági eljárás keretében
az irányító hatóság vezetője dönt.
(4) Az EQUAL Nemzeti Programiroda a támogatási
szerződésben előírt megvalósulási határidő, a pénzügyi támogatás igénybevételét, és a szakmai tevékenység befejezését valamint a kedvezményezett által benyújtott végső
beszámolót követően a helyszínen a Magyar Államkincstárral utóellenőrzést végez.
(5) Az EQUAL Nemzeti Programiroda kockázatelemzésen alapuló helyszíni ellenőrzéseket az irányító hatóság
által jóváhagyott éves terv alapján végez.
TÁJÉKOZTATÁS ÉS NYILVÁNOSSÁG 31. § (1) Az EQUAL Programmal kapcsolatos információk
terjesztésére alkalmas rendszer létrehozásáért az irányító
hatóság felel.
(2) Az irányító hatóság és az EQUAL Nemzeti Programiroda internetes honlapot tart fenn, amely tartalmazza
az EQUAL Közösségi Kezdeményezés magyarországi
programdokumentumát, a program-kiegészítő dokumentumot, az éves megvalósítási jelentést, a programértékelési
jelentéseket, a pályázati kiírások teljes dokumentációját
(felhívások, formanyomtatványok, útmutatók), valamint
az irányító hatóság a monitoring bizottság ügyrendjét, tagjainak listáját, üléseiről készült beszámolót.
(3) Az irányító hatóság és az EQUAL Nemzeti Programiroda gondoskodik az általa fenntartott honlap kommunikációs akadálymentességéről a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló
1998. évi XXVI. törvény 6. § és 7. §-ában foglalt rendelkezések alapján.
(4) Az irányító hatóság és az EQUAL Nemzeti Programiroda a (2) bekezdésben foglaltakon kívül a honlapon
teszi közzé:
a) pályázati úton megvalósuló támogatási rendszerek
esetében a telefonos és/vagy személyes és/vagy elektronikus ügyfélszolgálat elérhetőségét;
b) a támogatásban részesített projekt kedvezményezettjének megnevezését, a támogatás tárgyát, a támogatás
összegét, a támogatott projekt megvalósítási helyét (település);
c) a beérkezett támogatási igények számát és az igényelt támogatás összértékét, a támogatásban részesített
projektek számát és a megítélt támogatás összértékét, valamint a megkötött támogatási szerződések számát és a támogatási szerződésekkel lekötött támogatás összértékét,
továbbá a kifizetett támogatás összértékét.
32. § Az EQUAL Program keretében nyújtott támogatások
nyújtása, az azokkal kapcsolatos, támogatási szerződések
megkötése, a támogatások folyósítása, a támogatások felhasználásának ellenőrzése, a támogatások visszakövetelése során alkalmazandó adat- és titokvédelem tekintetében
a strukturális alapok és a Kohéziós Alap felhasználásának
általános eljárási szabályairól szóló 14/2004. (VIII. 13.)
TNM–GKM–FMM–FVM–PM együttes rendelet 5. §-ában foglaltakat, az EQUAL Program keretében nyújtott
támogatásokkal kapcsolatos közbeszerzésekre irányuló
eljárásokra vonatkozóan ugyanezen jogszabály 29. §-ában
foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
33. § (1) Az EQUAL Program végrehajtása során alkalmazni
kell
a) a 17–19. §-ok alapján nyújtható foglalkoztatási támogatás tekintetében az EK Szerződés 87. és 88. cikkében
foglaltaknak a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló 2204/2002/EK bizottsági rendelet,
b) a 20. § alapján nyújtható képzési támogatás tekintetében az EK Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet,
c) a 21. § alapján nyújtható kis- és középvállalkozások
beruházási támogatásának tekintetében az EK Szerződés
87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló
70/2001/EK bizottsági rendelet rendelkezéseit, továbbá
valamint az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 69/2001/EK bizottsági rendelet, valamint az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról, és a regionális támogatási térképről
szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet,
d) valamennyi támogatás tekintetében Strukturális
Alapokra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló
1260/1999/EK rendelete, az Európai Parlament és a Tanács Európai Szociális Alapról szóló 1784/1999/EK rendelete, az Európai Parlament és a Tanács Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1783/199/EK rendelete, továbbá a Bizottság a Strukturális Alapokból támogatható
tevékenységekről szóló 1685/2000/EK rendelet módosításáról szóló 448/2004/EK rendelete szabályait.
(2) Az EQUAL Program keretében nyújtott támogatások és az azokkal összefüggő fogalmak tekintetében a támogatásra vonatkozó pályázati felhívás és útmutató, valamint a támogatási szerződés az (1) bekezdésben meghatározott jogszabályok, valamint e rendelet által meghatározott kereteken belül további feltételeket és eljárási szabályokat állapíthat meg.
34. § Ez a rendelet 2005. január 1-jén lép hatályba.
Csizmár Gábor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter


text:
49/2013. (XII. 16.) EMMI utasítása az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet alaptevékenységi körének kiegészítéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 56.  § (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Az  Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet ellátja a  Nemzeti alaptanterv kiadásáról, bevezetéséről és alkalmazásáról
szóló 110/2012. (VI. 4.) Korm. rendelet Mellékleteként kiadott Nemzeti alaptantervre és a  kerettantervekre épülő
térítésmentes, új generációs (papíralapú és digitális) tananyagok és tankönyvek fejlesztését, melynek során a Sulinet
Digitális Tudásbázis adattartalmainak felhasználásával kialakítja és működteti a Nemzeti Közoktatási Portált.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere