text:
4/2018. (XII. 21.) SZTNH utasítása a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala beszerzései lebonyolításáról, a beszerzések kapcsán keletkezett iratok kezeléséről és a megkötött szerződések egyes adatainak egységes nyilvántartásáról.
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala beszerzései szabályszerű lebonyolítása, a keletkezett iratok azonos módon történő kezelése
és a megkötött szerződések egyes adatainak egységes nyilvántartása érdekében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
10. § (5) bekezdése, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés
b) pontja rendelkezéseire figyelemmel, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti
felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
I. Általános rendelkezések Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás személyi hatálya kiterjed a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) minden
kormánytisztviselőjére és munkavállalójára (a továbbiakban együttesen: munkatárs), aki valamelyik beszerzés
folyamatában, a szerződéskötésben vagy a szerződések teljesítésében, továbbá a szerződések adatainak
nyilvántartásában részt vesz, függetlenül munkakörétől vagy beosztásától.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a Hivatal nevében lefolytatott árubeszerzésekre, szolgáltatások megrendelésére és építési
beruházásokra (a továbbiakban együttesen: beszerzések) terjed ki.
(3) Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed valamennyi, a Hivatal részéről szerződéses formában aláírt, az utasítás
hatálybalépését  követően megkötött szerződésre, valamint a megkötött szerződések egyes adatainak egységes
nyilvántartása (a továbbiakban: Szerződéstár) tekintetében a 2009. január 1-jét követően megkötött valamennyi
szerződésre.
(4) Az utasítás szerződésekre vonatkozó előírásait kell alkalmazni a szerződések módosítására még abban az esetben is,
amennyiben a szerződés megkötésére jelen utasítás hatálybalépése előtt került sor.
(5) Az utasítás hatálya nem terjed ki a munkaszerződésekre.
 (6) Az utasítás hatálya nem terjed ki továbbá az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 53. § (1) bekezdése szerinti azon beszerzésekre, amelyeknél az előzetes írásbeli
kötelezettségvállalás nem szükséges.
(7) Nem kell alkalmazni jelen utasítás beszerzésekre vonatkozó előírásait (II. rész) és a 6. § (1)–(2) bekezdését, amennyiben
a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) alapján közbeszerzési vagy központosított
közbeszerzési eljárás lefolytatására kerül sor.
(8) Nem kell alkalmazni jelen utasítás szerződéskötésre, keretszerződésre és Szerződéstárra (IV. rész) vonatkozó
rendelkezéseit a hivatali megrendelések és az ajánlatok hivatali elfogadása által megvalósult beszerzések esetében.
(9) A büntetés-végrehajtási szervezet részéről a központi államigazgatási szervek és a rendvédelmi szervek irányában
fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok ellentételezésének
rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendelet és a büntetés-végrehajtási szervezet részéről a büntetés-végrehajtásért
felelős miniszter vezetése, irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervek irányában fennálló ellátási kötelezettségről,
a fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított termékekről és szolgáltatásokról, azok átadás-átvételéről
és az ellentételezés rendjéről szóló 9/2011. (III. 23.) BM rendelet szerinti ellátási kötelezettség alá tartozó termékek
jogszabályban meghatározott minimális értékét elérő beszerzések esetében jelen utasítás rendelkezéseit
e  jogszabályokban írtak figyelembevételével, a Hivatal gazdasági főigazgatója által kiadott iránymutatásnak
megfelelően kell alkalmazni.
(10) A Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a kormányzati kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési
rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet szerinti beszerzések esetében jelen utasítás rendelkezéseit
e jogszabályban írtak figyelembevételével kell alkalmazni.
(11) A nettó egymillió forintot elérő vagy meghaladó beszerzések esetén a jelen utasítás rendelkezéseit a közbeszerzési
értékhatárok alatti értékű beszerzések megvalósításával és ellenőrzésével kapcsolatos szabályokról szóló 459/2016.
(XII. 23.) Korm. rendeletben írtak figyelembevételével, a Hivatal gazdasági főigazgatója által kiadott iránymutatásnak
megfelelően kell alkalmazni.
Értelmező rendelkezések 2. § Jelen utasítás alkalmazásában:
1. ajánlat hivatali elfogadása: külső személy részéről írásban vagy más módon tett szerződéses ajánlatnak
a Hivatal arra felhatalmazott képviselője részéről, egyoldalú nyilatkozattal történő elfogadása;
2. árubeszerzés: visszterhes megszerzése forgalomképes és birtokba vehető ingó dolog tulajdonjogának vagy
használatára, hasznosítására vonatkozó jognak, amely – ha ez az adott beszerzés esetében egyáltalán releváns –
magában foglalja a beállítást és az üzembe helyezést is;
3. bérszámfejtés során történő kifizetés: minden olyan kifizetés, amely a megkötött szerződés alapján
bérszámfejtésre vonatkozó szabályok szerint történik;
4. építési beruházás: építési-, kivitelezési munka megrendelésére és átvételére irányuló visszterhes szerződés,
ilyenek:
a) a Kbt. 1. mellékletében felsorolt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka kivitelezése vagy
kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt,
b) építmény kivitelezése vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt,
c) a Hivatal által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel vagy módon
történő kivitelezése;
5. írásba foglalt szerződés: a 8. pontban írt szerződés írásba foglalt formáján túl annak minősül az írásban leadott
megrendelés és annak írásban történő visszaigazolása is;
6. megrendelés: egyoldalú jognyilatkozat valamely áru beszerzésére vagy szolgáltatás igénybevételére;
7. munkaszerződés: a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény rendelkezései alapján, munkaviszony
létrehozása érdekében megkötött szerződés;
8. szerződés: a Hivatal nevében természetes vagy jogi személlyel, jogi személyiség nélküli gazdasági társasággal
vagy más szervezettel két- vagy többoldalú kölcsönös és egybehangzó jognyilatkozattal létrejövő jogügylet,
függetlenül annak formájától (írásbeli vagy szóbeli) és elnevezésétől (pl. megállapodás, keretmegállapodás,
adásvételi-, megbízási-, vállalkozási-, felhasználási-, bérleti-, szolgáltatási-, tanulmányi- vagy kölcsönszerződés,
megrendelés, beszerzés, ajánlat elfogadása), továbbá függetlenül attól, hogy  bármelyik felet tekintve
származik-e belőle közvetlenül fizetési kötelezettség vagy nem, illetve attól is, hogy az belföldön vagy
külföldön, illetve belföldi vagy külföldi személlyel kerül megkötésre, ideértve a Hivatal által nyújtott
szolgáltatásokra megkötött szerződéseket is (a szerződések és mellékleteik a továbbiakban együttesen:
szerződések);
9. szolgáltatás megrendelése: visszterhes szerződés, amelynek tárgya különösen valamely tevékenység ellátása,
illetve árubeszerzésnek és építési beruházásnak nem minősülő beszerzés, ha jogszabály eltérően nem
rendelkezik.
II. A beszerzések A beszerzésekre vonatkozó általános szabályok
3. § (1) A Hivatal szerződés tárgya szerinti szervezeti egységének érintett tagja (a továbbiakban: szakmailag felelős szervezeti
egység vagy szakmailag felelős szervezeti egység tagja) a kötelezettségvállalásról szóló hivatali szabályzatban
foglaltaknak megfelelően, indoklással ellátva előterjeszti a szerződés tárgya szerint illetékes hivatali
kötelezettségvállalásra jogosult (a továbbiakban: kötelezettségvállalásra jogosult) személynek a felmerült beszerzési
igényt. Az indokolás a megalapozott döntés érdekében kitérhet a beszerzéshez szükséges más, egyedi körülményekre
(pl. az ajánlatok bekérésének módjára és az ajánlattételre felkérni tervezett személyek vagy szervezetek
megnevezésére, ha valamely okból nem indokolt és jogszerűen mellőzhető több ajánlat bekérése stb.).
(2) A szakmailag felelős szervezeti egység vezetője, vagy tagja, mint kötelezettségvállalásra jogosult személy, a rá
vonatkozó értékhatárig saját hatáskörben dönthet a beszerzési eljárás lefolytatásáról az előterjesztés indoklása
alapján, valamint arról, hogy – amennyiben azt jogszabály nem teszi kötelezővé – szükséges-e több ajánlat előzetes
beszerzése. Ilyen esetben a kötelezettségvállalásra jogosultságának felső összeghatáráig nem szükséges feljegyzést
készíteni.
(3) A szakmailag felelős szervezeti egység vezetője vagy tagja, a külön belső utasításban meghatározottak szerint
rá  irányadó értékhatárt meghaladó beszerzésekhez kapcsolódó előterjesztést – amennyiben azt nem maga
készítette el – észrevételével, illetve javaslatával látja el, majd döntéshozatal céljából továbbítja a kötelezettségvállalásra
jogosultnak.
(4) A kötelezettségvállalásra jogosult személynek a döntése meghozatala során figyelemmel kell lennie beszerzésre
vonatkozó speciális jogszabályok (pl. közbeszerzések, Nemzeti Kommunikációs Hivatal beszerzései, a büntetésvégrehajtási szervezettől történő beszerzések stb.) rendelkezéseire, és azok ismeretében kell a beszerzés módjára
vonatkozó döntést meghoznia.
(5) Ha jogszabály vagy a jelen utasítás eltérő rendelkezést nem tartalmaz, a beszerzés vonatkozásában döntésre jogosult
személy döntésének megfelelő ajánlat megtételére történő felkérés elküldése, illetve az ajánlat fogadása postai úton,
illetve e-mailes formában is történhet.
(6) Az ajánlat benyújtásának határidejét és módját, valamint a benyújtandó ajánlat tartalmát úgy kell meghatározni,
hogy az esélyegyenlőség, az egyenlő bánásmód és a verseny tisztaságának elvei szerint biztosítsa mindegyik felkért
ajánlattevő lehetőségét megfelelő ajánlat megtételére, továbbá biztosítsa, hogy az ajánlatok egymással
összehasonlíthatók legyenek.
(7) Az ajánlatkérésnek tartalmaznia kell:
a) a beszerzés tárgyát, mennyiségét, főbb adatait,
b) a teljesítés helyét, idejét, feltételeit, az ellenszolgáltatással kapcsolatos kikötéseket, feltételeket,
c) az ajánlat benyújtásának határidejét, helyét, módját, esetleges példányszámát és a szükséges mellékleteket,
d) ha az ajánlatot elektronikus úton kell megtenni, szerepeltetni kell a hivatali elektronikus funkcionális levélcímet,
ahová az ajánlatot küldeni kell és fel kell hívni az ajánlattevők figyelmét, hogy a levél tárgy rovatában
szerepeltessék az „ajánlat a ……… beszerzési ügyben” szövegrészt,
e) a megrendeléshez kapcsolódó esetleges további követelményt vagy feltételt,
f ) az értékelés szempontjait,
g) az első alkalommal a partnernyilatkozat kitöltésére vonatkozó felhívást,
h) valamint az átláthatósági-, illetve – amennyiben az értelmezhető – titoktartási nyilatkozat iránti igényt.
(8) Az ajánlatok értékelése során az ellenérték (ár, vagy díj) nagyságán kívül figyelembe vehető további szempontok
lehetnek különösen az alábbiak:
a) a Hivatal szervezetének, illetve tevékenységének ismerete,
b) egyéb különleges tudás (beleértve a Hivatal tevékenységére vonatkozó jogszabályok ismeretét és valamely
nyelvből fennálló magas szintű nyelvtudást is) megléte,
c) referencia megléte,
d) a vállalt jótállási és szavatossági idő hossza,
e) a beszerzés tárgyától függően releváns ISO minősítés megléte,
f ) rugalmas terhelhetőség, rendelkezésre állás,
g) szállítási vagy kivitelezési határidő,
h) ha az ajánlatkérésben kiírásra került, akkor a meghatározott gazdasági feltételek megléte.
(9) A beadott ajánlatokat a beadási határidő lejáratát követően a Hivatal illetékes munkatársa az e feladatra kijelölt más
munkatársával (munkatársaival) együtt értékelik. A levélben benyújtott zárt borítékban beadott pályázatokat
a határidő lejárta után együtt, egyidejűleg bontják fel. Az ajánlatok felbontásáról, illetve értékeléséről jegyzőkönyvet
kell felvenni, amelyben szerepeltetni kell a jelenlévők nevét, az ajánlatok tárgyát, az ajánlattevők megnevezését és
címét, az ajánlati árakat, továbbá az egyéb, értékelésbe vont tényezőket, az ajánlatok bontásáról felvett jegyzőkönyv
ezen túlmenően tartalmazza a bontás időpontját és helyszínét is.
(10) Ha a beszerzéshez előzetesen több ajánlat bekéréséről döntött a Hivatal, a benyújtott ajánlatok (ajánlat) akkor
értékelhetők, ha dokumentált, hogy legalább három különböző ajánlattevőtől kérte be őket a Hivatal, beleértve
az interneten beszerzett ajánlatot is.
(11) A benyújtott ajánlatok értékelését írásban kell a döntésre jogosult elé terjeszteni. Amennyiben a döntés nem
a szakmailag felelős szervezeti egység vezetőjének vagy tagjának hatáskörébe tartozik, és az értékelést nem maga
végezte, az előterjesztést észrevételével és javaslatával látja el, majd döntéshozatal céljából a kötelezettségvállalásra
jogosult személynek továbbítja.
(12) A döntésre jogosult döntése kiterjedhet a javasolt ajánlattevő elfogadására, a beszerzési eljárás megismétlésére vagy
az értékelésnél az ajánlatkérés szerint figyelembe veendő további szempontokra és új értékelés lefolytatására.
(13) A beszerzési eljárás megismétlése vagy az értékelésnél figyelembe veendő további szempontok és új értékelés
lefolytatása esetén a szakmailag felelős szervezeti egység a döntésre jogosult által adott útmutatásnak megfelelően
jár el.
(14) A döntés meghozatalát követően a kötelezettségvállaló vagy az általa megbízott személy haladéktalanul értesíti
az ajánlatokat beküldőket a döntés rájuk vonatkozó eredményéről.
(15) A beszerzések írásba foglalására a 7. § (1) bekezdésében írt értékhatár az irányadó.
 (16) A (10) bekezdésben írtaktól eltérően, ha a beszerzéshez a Hivatal valamely szervezeti egysége olyan megrendelési
igényt terjesztett elő, ami tartalmazza a másik fél (a továbbiakban: másik fél vagy partner) megnevezését is olyan
módon, hogy az eljárás előkészítése során megállapítható, hogy az igényt belföldön csak egy partner tudja teljesíteni,
e tényt az előterjesztésben dokumentálni kell, és a feltételek részletes tisztázása után (beszerzési részletek Hivatalon
belüli egyeztetése, kizárólagosságra vonatkozó nyilatkozat dokumentált megléte stb.) sor kerülhet a megrendelésre,
amely során nincs szükség három ajánlat bekérésére.
(17) A jelen szakaszban foglalt szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni azon beszerzések előkészítésére is, amelyeknél
a külön belső utasítás szerint a beszerzésre megrendelés elküldésével és nem két-, vagy többoldalú aláírással ellátott
szerződéses dokumentum alapján kerül sor.
A beszerzéssel összefüggésben keletkezett iratok kezelése 5. § (1) A kötelezettségvállaló által jóváhagyott előterjesztéseket külön iktatószámon kell nyilvántartani, és ezekből
ügyenként önálló aktát kell összeállítani.
(2) Az aktákban az üggyel kapcsolatosan különösen az alábbi iratok egy-egy eredeti vagy másolati példányát kell
elhelyezni:
a) a 3. § (1) bekezdése szerinti előterjesztés és az arra vonatkozó döntést tartalmazó irat,
b) az ajánlat-bekérést tartalmazó irat,
c) az ajánlat,
d) a szerződés vagy a megrendelés és visszaigazolás, továbbá azok mellékletei,
e) építési jellegű munka esetén a munkaterület átadás-átvételi jegyzőkönyve,
f ) esetleges közbenső jegyzőkönyvek (pl. hibák, módosítások esetén),
g) azoknál az eseteknél, ahol ez szükséges, a teljesítéskor vagy a részteljesítéskor készült átadás-átvételi
jegyzőkönyvek,
h) a teljesítésigazolás. (3) Másolati példány irattárba helyezése esetén hivatkozni kell az eredeti példány lefűzési helyére.
 (4) A keretszerződéseket az annak terhére történt egyes megrendelésekkel együtt önálló aktákban kell elhelyezni.
 (5) Az aktákat az érintett osztály irattárában vagy a központi irattárban évenként elkülönítetten kell elhelyezni úgy, hogy
ahhoz a hozzáférés az erre jogosultak számára folyamatosan biztosított legyen.
 (6) Az egyes aktákat a szerződés végteljesítésétől – jótállás vagy szavatosság esetén annak lejártától, bármilyen vita,
igényérvényesítés esetén annak lezárásától – számított öt évig kell őrizni. Az ötéves határidő után az egyes akták
a mindenkori iratkezelési szabályok szerint kezelendők.
(7) A beszerzésekre vonatkozó dokumentumok kezelésénél fokozottan kell figyelni az adatkezelésre vonatkozó, valamint
az adott beszerzésre irányadó egyéb jogszabályi előírások betartására.
III. A szerződések A szerződések tartalmi elemei 6. § (1) A szerződéseknek legalább az alábbi adatokat kell tartalmazniuk:
a) a Hivatal azonosítására alkalmas adatokat (különösen a nevét, székhelyét, adószámát, államháztartási egyedi
azonosító számát, képviselője nevét, szükség esetén a bankszámlaszámát) és képviselőjének aláírását,
b) a másik fél (a továbbiakban: másik fél vagy partner) azonosítására alkalmas adatokat (különösen természetes
személyek esetén a nevét, a születési nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, társadalombiztosítási
azonosító jelét, adóazonosító jelét, lakóhelyét és levelezési címét, bankszámlaszámát; jogi személyek, vagy
más szervezetek esetében a nevét, székhelyét, adószámát, cégbírósági- vagy más azonosító számát,
bankszámlaszámát, képviselője nevét) és a másik fél vagy képviselőjének aláírását,
c) a szerződés tárgyát, annak mennyiségi és minőségi jellemzőit, a nem szerződésszerű teljesítés
jogkövetkezményeit,
d) a teljesítés módját és határidejét,
e) a teljesítés ellenértékét vagy a számlázás alapjául szolgáló egységárat, a pénzügyi teljesítés devizanemét,
az ellenérték kifizetésének módját, feltételeit (beleértve a teljesítésigazolás kiállítójának nevét és a kiállításának
feltételeit is) és határidejét, több évre szóló nem illetmény-, illetve bérszámfejtési körbe tartozó szerződés
esetén legalább évenkénti ütemezésben, az illetmény-, illetve bérszámfejtési rendszerben történő kifizetés
esetében a számfejtéshez szükséges nyilatkozat adásának kötelezettségét, e kötelezettség elmulasztásának
következményeit,
f ) a két fél jogait és kötelezettségeit, a kapcsolattartás adatait és körülményeit,
g) amennyiben a szerződéshez szerzői jogok kapcsolódnak, e jogok megszerzésének mértékét, esetleges
korlátait, valamint ellenértékét,
h) amennyiben ez a szerződés tárgyára figyelemmel releváns, a jótállási és szavatossági jogokat, illetve azok
érvényesítésének módját,
i) a titoktartási és – amennyiben ez a b) pontban írt személy esetében értelmezhető – az átláthatósági
kötelezettséget, e kötelezettségek megszegésének következményeit, továbbá az utalást a titoktartási és
átláthatósági nyilatkozatra,
j) az esetleges különleges adóalanyiságra (pl. KATA) vonatkozó rendelkezéseket,
k) a szerződés hatályát,
l) a szerződés megszűnésének vagy megszüntetésének kérdéseit,
m) a beszerzés SAP számát,
n) a pénzügyi ellenjegyzés tényét és az ellenjegyző keltezéssel ellátott aláírását.
(2) A szerződéseknek az (1) bekezdésben írtakon túl tartalmazniuk kell a tárgyukra vonatkozó speciális
rendelkezéseket is.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés b) pontjában írt személy külföldi adóalany, a Hivatalt terhelő adófizetési kötelezettség
miatt az e) pontban írt ellenértéket kizárólag áfa nélkül, nettó összegben lehet feltüntetni.
(4) Az (1) bekezdés i) pontjában írt titoktartási kötelezettségként a Hivatal intranet oldala „Titoktartási és átláthatósági
nyilatkozatok” rovatának „Titoktartási nyilatkozat” menüpontjában szereplő, vagy azzal lényegében azonos tartalmú
szöveget kell a szerződésekben szerepeltetni.
(5) Az (1) bekezdés i) pontjában írt átláthatóságra vonatkozó kötelezettségként a Hivatal intranet oldala „Titoktartási és
átláthatósági nyilatkozatok” rovatának „Átláthatósági nyilatkozat” menüpontjában, az adott partner szervezeti
típusának, jogállásának megfelelő, vagy azzal lényegében azonos tartalmú szöveget kell a szerződésekben
szerepeltetni.
Szerződések megkötésének általános szabályai 7. § (1) Kötelező írásban szerződést kötni a jogszabályban meghatározott értékhatár felett. A mindenkori kötelezettségvállalás,
pénzügyi ellenjegyzés, teljesítésigazolás, érvényesítés és utalványozás rendjéről szóló belső utasítás a jogszabályban
foglaltaknál szigorúbb előírást is tartalmazhat.
(2) A Hivatal nevében történő szerződéskötések tartalmi előkészítése és a partnerrel való egyeztetése, továbbá
az  egyeztetett szövegű szerződésnek és mellékleteinek a kötelezettségvállaló részére történő megfelelő
példányszámban történő felterjesztése a szakmailag felelős szervezeti egység feladata.
(3) A szerződés aláírása előtt a szakmailag felelős szervezeti egység gondoskodik a kötelezettségvállalás rögzítéséről
az SAP rendszerben, és a kötelezettségvállalás számának szerződésen történő feltüntetéséről.
(4) A szerződések pénzügyi ellenjegyzése összhangban a jogszabályi előírásokkal minden a 2. § 5. pontja szerinti írásba
foglalt szerződéshez kötelező, annak a kötelezettségvállalást megelőzően kell megtörténnie.
(5) A szerződés aláírására minden esetben a mindenkori kötelezettségvállalás, pénzügyi ellenjegyzés, teljesítésigazolás,
érvényesítés és utalványozás rendjéről szóló belső utasítás szerinti vagy a Hivatal elnöke által külön írásbeli
felhatalmazásban kijelölt hivatali munkatárs jogosult a jogszabályok és a hivatkozott elnöki utasítás szabályainak
betartásával. A szakmailag felelős szervezeti egység gondoskodik az aláírt szerződés szkennelt példányának a Hivatal
gazdálkodását támogató SAP informatikai rendszerben történő rögzítéséről.
(6) A szerződéseket minden esetben annyi okirati példányban kell aláírni, hogy a szerződő partnernek átadásra kerülő,
aláírt példányokon kívül a Hivatal részére legalább két, eredeti aláírásokkal ellátott példány álljon rendelkezésre.
(7) A szerződések hivatali példányaiból az egyik a szakmailag felelős szervezeti egység példánya. Ez a szerződési példány
szolgál alapul a későbbiekben a szerződés szakmai teljesítésének vagy a partner általi teljesítés elfogadásának
igazolására.
(8) A szerződés másik hivatali példányát az átláthatósági és a titoktartási nyilatkozatokkal együtt a szakmailag felelős
szervezeti egység juttatja el a Gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: GF) titkárságára a szerződés hivatali aláírását,
illetve – abban az esetben, amennyiben a szerződést a Hivatal képviselője írja alá először – a partner részéről aláírt
szerződés visszaérkezését követően haladéktalanul, de legfeljebb két munkanapon belül.
(9) Azon szerződések tekintetében, amelyek kizárólag idegen nyelven kerülnek megkötésre, a szakmailag felelős
szervezeti egység adja meg a GF titkárságnak a szerződés eredeti példányának megküldésével együtt magyar nyelven
a 9. § (2) bekezdésében szereplő adatokat.
(10) Amennyiben jogszabály vagy belső utasítás a szerződéskötéssel összefüggő közzétételi kötelezettséget határoz meg,
akkor a GF a közzétételre vonatkozó határidőben megteszi az ehhez szükséges intézkedéseket.
Keretszerződés 8. § (1) Ha előreláthatóan az adott áru, szolgáltatás vagy építési beruházás beszerzésére egy adott naptári évben vagy
egymással összefüggő beszerzések tekintetében több, egymás utáni naptári évben több alkalommal is szükség lesz,
a szakmailag felelős szervezeti egység keretszerződés megkötéséhez szükséges beszerzési eljárás megindítását
kezdeményezheti a 3–4. §-ban foglaltak szerint, a jelen §-ban szabályozott eltérésekkel.
(2) A keretszerződés megkötéséhez szükséges eljárás megindításáról a rá vonatkozó értékhatárig a szakmailag felelős
szervezeti egység vezetője, azt meghaladó becsült ellenérték esetén a gazdasági főigazgató dönt a szakmailag felelős
szervezeti egység előterjesztése alapján. A javaslatnak minden esetben ki kell térnie a beszerzési igényen túl
az  ajánlattételre felkérni tervezett személyek megnevezésére, a várható díjára és a keretszerződés javasolt
időtartamára is.
(3) Keretszerződés megkötéséhez minden esetben szükséges három ajánlat bekérése és a benyújtott érvényes ajánlatok
értékelése. Keretszerződésre irányuló eljárásban az internetről beszerzett ajánlat nem fogadható el.
(4) Az ajánlatok 3. § (9) bekezdése szerinti felbontása után a szakmailag felelős szervezeti egység értékeli a benyújtott
ajánlatokat, és írásban javaslatot tesz a döntéshozatalra jogosult személy részére a keretszerződés megkötésére és
a szerződéses partner személyére.
(5) A keretszerződés megkötése után a szerződés keretébe tartozó egyedi megrendelések elküldése a
kötelezettségvállalóra vonatkozó értékhatárig a szakmailag felelős szervezeti egység hatáskörébe tartozik. Az ezen
értékhatár feletti megrendelések a (2) bekezdés szerint döntésre jogosult személy előzetes jóváhagyása után
küldhetők ki.
IV. A Szerződéstár A Szerződéstár vezetésére vonatkozó szabályok
9. § (1) A GF titkárság évenkénti bontásban vezeti a 7. § (8) bekezdése szerint megkapott valamennyi szerződés (2) bekezdés
szerinti alapvető  adatait tartalmazó Szerződéstárat, amelybe az adatokat érkezési sorrendben, legfeljebb öt
munkanapon belül rögzíti.
(2) A Szerződéstárban évente újra kezdődő folyamatos sorszámozással, szükség esetén megjegyzéssel ellátva a
szerződések következő adatait kell szerepeltetni:
a) a szerződés típusa,
b) a Hivatal szerződéses pozíciója: megrendelő, megbízó, vevő (pénzügyi értelemben „vevő”), szolgáltató, eladó
(pénzügyi értelemben „szállító”) vagy egyéb,
c) a szerződő partner neve,
d) a szerződés tárgya (tárgyszavak megadása a kereséshez),
e) a szerződéses összeg (nettó, áfa és bruttó összeg),
f ) a szerződés szerinti fizetési határidő vagy határidők,
g) a szerződés határozott vagy határozatlan időre szól-e,
h) határozott idejű szerződés esetén annak lejárata,
i) a szerződés rendelkezik-e a rendes felmondás lehetőségéről, amennyiben igen, a felmondási idő hossza,
j) a szerződés kelte,
k) a szerződést a Hivatal nevében aláíró személy megnevezése,
l) a szerződés előkészítését és a teljesítés igazolását végző szakmailag felelős szervezeti egység,
m) az SAP kötelezettségvállalás száma vagy szükség esetén az eszközfoglalás száma,
n) a GF titkárságra történt eljuttatás időpontja,
o) jogszabályok által előírt esetben az ajánlatot adó további személyek (magánszemélyek, jogi személyek, jogi
személyiség nélküli szervezetek) adatai (név, székhely, adószám).
 (3) Az egyes szerződések adatainak Szerződéstárba  történő feltöltése és a szerződés képének elektronikus rögzítése
(szkennelése) után a GF titkárság a szerződéseket ellátja a (2) bekezdés szerinti sorszámmal.
 (4) A GF titkárság az egyes eredeti aláírt szerződéseket, azok tartalma alapján az alábbiak szerint csoportosítja:
a) konkrét pénzügyi kötelezettségvállalásokat (fizetési kötelezettséget) jelentő vagy számlakiállítást igénylő
szerződések (jelölése „p”),
b) bérszámfejtési rendszerben történő kifizetési kötelezettséget tartalmazó szerződések (jelölése „h”) és
c) az a) és a b) pontba nem tartozó szerződések (jelölése „e”).
(5) A GF titkárság a (4) bekezdés a) és c) alpontja szerinti eredeti szerződéseket, a (4) bekezdés b) alpontja szerinti
szerződések másolati példányát évenként „abc”-rendben lefűzi az általa kezelt papíralapú szerződés-nyilvántartásba.
A (4) bekezdés b) alpontja szerinti szerződések eredeti példányát a Pénzügyi és Számviteli Osztálynak továbbítja
a bérszámfejtési feladatok ellátására és irattározásra. A határozott idejű lejárt szerződéseket évente archiválni kell.
(6) A GF titkárság a szerződések elektronikusan rögzített példányait a GF vezetője által meghatározott elektronikus
könyvtárban rögzíti és tárolja. A GF vezetője határozza meg az elektronikusan tárolt szerződések állományához
hozzáférésre jogosult személyek körét. Az Infokommunikációs Szolgáltatási Osztály vezetője gondoskodik arról, hogy
a szerződéseket tartalmazó elektronikus könyvtárhoz csak a GF vezetője által felhatalmazott személyek férjenek
hozzá.
A Szerződéstárban szereplő adatok felhasználása 10. § (1) A Szerződéstárból a Hivatal elnöke, elnökhelyettesei, a gazdasági főigazgató, a GF vezetője, a Hivatal jogtanácsosa
a Hivatal gazdálkodásának egésze tekintetében, a belső ellenőr és az integritás tanácsadó az általuk lefolytatandó
eljárásokhoz szükséges mértékben, a szakmailag felelős szervezeti egységek vezetői kizárólag a saját szerződéseik
tekintetében, a Hivatal elnöke által külön felhatalmazott személy a felhatalmazás keretein belül kérhetnek adatokat
a GF vezetőjétől.
(2) A Hivatalon kívülről érkező, a megkötött szerződésekre vonatkozó megkeresés vagy rendkívüli adatszolgáltatás
a  Szerződéstár adatainak felhasználásával csak gazdasági főigazgató, távollétében a helyettesítését ellátó személy
előzetes jóváhagyását követően teljesíthető. Az adatszolgáltatás során a felhasználás céljának feltüntetésével
a  szakmailag felelős szervezeti egység saját adatai kiegészítése, ellenőrzése stb. érdekében, az adatszolgáltatás
teljesítésére kijelölt személy az adatszolgáltatás egésze vonatkozásában kérhet adatot a GF vezetőjétől.
(3) Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 1. mellékletében
meghatározott, a Hivatal honlapján közzéteendő, a Hivatal gazdálkodásával kapcsolatos adatokat – lehetőség
szerint  – a Szerződéstárból kell kinyerni, azok közzétételt megelőző megtekintésére az e feladat ellátásában
közreműködő hivatali munkatársak jogosultak.
V. Támogatásból megvalósuló beszerzésekre vonatkozó külön szabályok 11. § (1) Ha a beszerzés anyagi fedezete részben, vagy egészben külföldi-, vagy belföldi támogatás, azt a beszerzés
előkészítésekor külön kell feltüntetni a döntésre jogosult számára.
(2) A Hivatal gazdálkodását támogató SAP informatikai rendszerben a beszerzés támogatásból megvalósuló részét külön
rögzíteni kell.
VI. Záró rendelkezések Egyéb rendelkezések 12. § (1) A Szerződéstár operatív működésével (felépítésével, adattartalmával stb.) összefüggésben felmerülő kérdés
megoldásában a Hivatal jogtanácsosa szükség szerint kérésre együttműködik a GF vezetőjével és a GF titkárságával.
(2) A jelen utasítás a – 10. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltekintve – nem érinti a Hivatal vagy valamely szervezeti
egysége jogszabályból vagy belső utasításból fakadó adatszolgáltatási vagy közzétételi kötelezettségét.
(3) A GF vezetője köteles gondoskodni arról, hogy a Hivatal korábban hatályos belső utasításai alapján vezetett
Szerződéstár adatai – a jogszabályok és a jelen utasítás keretei között – továbbra is rendelkezésre álljanak.
Hatálybaléptető rendelkezések 13. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti
a) a Magyar Szabadalmi Hivatal gazdasági vezetőjének a Gazdasági Osztály beszerzéseinek lebonyolításáról szóló
1/2007. utasítása, és
b) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala gazdasági vezetőjének a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által
megkötött szerződések egyes adatainak egységes nyilvántartásáról szóló 7/2012. (VIII. 1.) gazdasági vezetői
utasítása.
(3) Felhatalmazást kap a Hivatal gazdasági főigazgatója, hogy – az Ávr. 53. §-ában foglaltakkal összhangban – gazdasági
vezetői utasításban határozza meg azon beszerzésekre vonatkozó külön szabályokat, amelyeknél előzetes írásbeli
kötelezettségvállalás nem szükséges.
(4) A Hivatal gazdasági főigazgatója által kiadott írásbeli iránymutatásokat a Hivatal intranetjén kell közzétenni.
A  közzétételről a GF vezető által kijelölt munkatárs gondoskodik az iránymutatás kiadását követő 3 munkanapon
belül. Az utasítás hatálybalépésekor aktuális iránymutatásokat, ha az intraneten nem elérhetőek, legkésőbb
az utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül az intraneten elérhetővé kell tenni.
(5) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról és aktualizálásáról a GF vezetője köteles gondoskodni. A felülvizsgálatot
legalább 3 évente el kell végezni, amelynek eredményeként szükség esetén kezdeményezni kell az utasítás
módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Łuszcz Viktor s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
23/2017. (XII. 22.) IM rendelete a közigazgatási hatósági eljárásban közreműködő tolmácsok és jelnyelvi tolmácsok díjazásának szabályairól.
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 140. § b) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 5.  § (3)  bekezdés tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben,
a rendelet jelnyelvi tolmácsok díjazására vonatkozó részében a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 48. § 15. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. Közös szabályok 1. § (1) A közigazgatási hatósági eljárásban közreműködő tolmácsot, jelnyelvi tolmácsot (a továbbiakban együtt: tolmács)
a) munkadíj,
b) várakozási díj,
c) készenléti díj és
d) utazási költségtérítés
illeti meg.
(2) Ha a  tolmács a  tevékenységét valamely szervezet tagjaként, munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban végzi, a  munkadíj, várakozási díj, készenléti díj és utazási költségtérítés az  őt foglalkoztató
szervezetet illeti meg.
(3) A  munkadíj, várakozási díj, készenléti díj e  rendeletben meghatározott összege a  tolmácsolási és jelnyelvi
tolmácsolási tevékenység ellenértékét terhelő általános forgalmi adó összegét nem tartalmazza.
2. Munkadíj 2. § (1) A tolmácsolási tevékenységért
a) Európa országainak hivatalos nyelve, valamint a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló törvény szerint
a kisebbségek által használt nyelv esetén óránként 2500 forinttól 8000 forintig,
b) más nyelv esetében óránként 4000 forinttól 10 000 forintig
terjedő díjsávban, a helyi piaci viszonyokhoz igazodó munkadíjat kell megállapítani.
(2) A jelnyelvi tolmácsolási tevékenység munkadíja óránként 6000 Ft.
 (3) A munkadíj megállapításánál minden megkezdett fél órát fél óraként kell figyelembe venni.
3. Várakozási díj és készenléti díj 3. § (1) Ha a  tolmács a  tolmácsolási, illetve jelnyelvi tolmácsolási tevékenység megkezdésére kitűzött időpontban
megjelent, a  tényleges tolmácsolás, illetve jelnyelvi tolmácsolás megkezdéséig várakozási díj jár, amely minden
megkezdett fél órára 500 Ft.
(2) A tolmácsolásra, illetve jelnyelvi tolmácsolásra okot adó tevékenység elmaradása esetén készenléti díjként két óra
munkadíjat kell megállapítani.
(3) Ha az eljárási cselekményt a hatóság félbeszakítja, de az eljárási cselekmény még ugyanazon a napon folytatódik,
ezt az időtartamot a várakozási időbe be kell számítani. Ha az eljárási cselekmény folytatására ugyanazon a napon
nem kerül sor, a  cselekmény meghiúsulásának a  tolmáccsal történő közléséig terjedő időtartamot a  várakozási
időbe szintén be kell számítani.
4. Utazási költségtérítés 4. § (1) Az igazolt utazási költséget a tolmács számára a következők szerint kell megtéríteni:
a) vasúti 2. osztályú menettérti díj teljes összegét, továbbá rendkívül indokolt vagy sürgős igénybevétel
esetében a pótjegy árát is,
b) helyi, illetve helyközi autóbusz menettérti díj teljes összegét,
c) személygépkocsi igénybevétele esetén – ha a  tolmácsolás, illetve jelnyelvi tolmácsolás helyszíne
tömegközlekedési eszközzel nem vagy aránytalanul hosszú utazási idővel közelíthető meg – a  külön
jogszabályban a  gépjárműre vonatkozóan meghatározott üzemanyagnorma és az  állami adóhatóság által
közzétett hivatalos üzemanyagár szorzataként meghatározott összeget.
(2) A  tolmács számára – utazási költségtérítésre vonatkozó igénye esetén – az  utazási költséget a  3.  §-ban foglaltak
esetén is meg kell téríteni.
(3) Az  (1)  bekezdés c)  pontjának alkalmazásában az  utazási idő akkor tekinthető aránytalanul hosszúnak, ha
a tolmácsolás, illetve jelnyelvi tolmácsolás helyszínére történő utazás és visszautazás együttes időtartama a négy órát
meghaladja.
5. Záró rendelkezések 5. § (1) Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 (3) Hatályát veszti a  közigazgatási hatósági eljárásban közreműködő hatósági közvetítők, tolmácsok és jelnyelvi
tolmácsok díjazásának szabályairól, valamint a  tanúk költségtérítéséről szóló 14/2008. (VI. 27.) IRM rendelet
módosításáról szóló 42/2009. (IX. 15.) IRM rendelet.
6. Az Európai Unió jogának való megfelelés 6. § (1) E  rendelet a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti bejelentése megtörtént.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1267/2011. (VIII. 4.) Korm. határozata a Belügyminisztérium, a Honvédelmi Minisztérium és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetei közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében az
alábbi átcsoportosításokat rendeli el:
a) a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 1. melléklet
XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet 1. Honvédelmi Minisztérium cím 2. Egyéb HM szervezetek alcím terhére,
a Kvt. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 11. Rendőrtiszti Főiskola cím javára 250 ezer forint
átcsoportosítását az 1. melléklet szerint;
b) a Kvt. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 7. Rendőrség cím terhére, a Kvt. 1. melléklet XIII. Honvédelmi
Minisztérium fejezet 2. Magyar Honvédség cím 1. Honvéd Vezérkar közvetlen szervezetei alcím javára
101 633 ezer forint átcsoportosítását a 2. melléklet szerint;
c) a Kvt. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 12. Központi Szolgáltatási Főigazgatóság cím
terhére, a Kvt. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 12. Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím
javára 51 511 ezer forint átcsoportosítását a 3. melléklet szerint;
d) a Kvt. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 12. Központi Szolgáltatási Főigazgatóság cím
terhére, a Kvt. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 12. Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím
javára 77 727 ezer forint átcsoportosítását a 4. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
66/2010. (IV. 2.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a Republic együttes megalakulása 20. évfordulója alkalmából, sikeres menedzseri tevékenysége elismeréseként
Abella Miklósnak, a Republik együttes menedzserének, Széchenyi Zsigmond afrikavadász, kutató, gyűjtő hagyatéka megőrzése, műveinek megjelentetése, a magyar vadászati
kultúra hagyományainak ápolása, páratlan könyvtárának katalogizálása és megmentése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Széchenyi Zsigmondnénak, a Természettudományi Múzeum nyugalmazott könyvtárkezelőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje, polgári tagozata a Miniszterelnökség célkitűzéseinek meg valósítása, a Kormány döntéseinek előkészítése, valamint a kormányzat és
a civil társadalom tevékenységének összehangolása érdekében, a közszolgálatban eltöltött több évtizedes
kiemelkedő munkássága elismeréseként
Szentesi Ferencnek, a társadalompolitikai miniszter személyi titkárának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje, polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 24. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2017. (IX. 29.) BVOP utasítása a belügyi gépjárművezetők és a gépjárművezetést oktatók képzési követelményeinek megállapításáról szóló 16/2013. (V. 28.) BM utasítás végrehajtásáról szóló 3/2014. (IV. 9.) BVOP utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján kiadom a következő utasítást:
1. Hatályát veszti a belügyi gépjárművezetők és a gépjárművezetést oktatók képzési követelményeinek megállapításáról
szóló 16/2013. (V. 28.) BM utasítás végrehajtásáról szóló 3/2014. (IV. 9.) BVOP utasítás.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Tóth Tamás bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
188/2010. (VI. 14.) KE határozata bíró felmentéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. § (1) bekezdése,
valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény 59. §-a alapján, az Országos Igazságszolgáltatási
Tanács előterjesztésére
dr. Módra Szilvia Mártát a mai nappal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2010. június 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1890/2017. (XI. 30.) Korm. határozata a TOP-1.3.1-16-FE1-2017-00001 azonosító számú („Közlekedésfejlesztés Fejér megyében II.” című), hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  TOP-1.3.1-16-FE1-2017-00001 azonosító számú, „Közlekedésfejlesztés Fejér megyében II.” című,
hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat (a  továbbiakban: projektjavaslat) 1. melléklet
szerinti támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslat támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti megkötésével.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2045/2013. (XII. 30.) Korm. határozata egyes köznevelési feladatok ellátásához szükséges intézkedések érdekében történő forrásbiztosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 25. Felújítások központi támogatása, egyéb fejlesztési támogatások alcím, 13. Oktatási intézmények felújítása,
beruházása jogcímcsoport elnevezését Nevelési, oktatási intézmények felújítása, beruházása elnevezésre változtatja;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
határidő: azonnal
2. az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az egyes köznevelési feladatok ellátásához szükséges
forrásbiztosítás érdekében a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet
a) 1. A  helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatása cím, 3. A  települési
önkormányzatok szociális és gyermekjóléti feladatainak támogatása alcím terhére 3580,0 millió forint,
b) 3. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatása cím terhére 30,0 millió forint,
c) 5. Vis maior támogatás cím terhére 390,0 millió forint,
azaz összesen 4000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi támogatása, egyéb fejlesztési
támogatások alcím, 13. Nevelési, oktatási intézmények felújítása, beruházása jogcímcsoport javára az  1.  melléklet
szerint;
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány számára a  3 éves korú
gyermekek kötelező óvodai ellátásának bevezetése kapcsán jelentkező férőhelyhiány kezelésére vonatkozó
javaslatáról, előnyben részesítve az  infrastruktúra-fejlesztés nélküli megoldásokat; az  előterjesztésben külön ki
kell térni az  1.  pont szerint biztosított forrásból az  érintett önkormányzatoknak nyújtandó támogatás elosztásával
kapcsolatos javaslatra;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2014. február 15.
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a Kormány számára az  iskolabővítések, és
-felújítások érdekében az érintett önkormányzatoknak nyújtandó támogatás elosztásával kapcsolatos javaslatáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2014. február 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
58/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Tari Sándort kinevezem rendkívüli
követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2012. július 12. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
85/2010. (V. 20.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányával, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 324/2009. (VII. 22.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 324/2009. (VII. 22.) OVB határozatával megtagadta egy
országos népszavazás aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a soron következő általános országgyűlési képviselő választáskor 176 parlamenti képviselő
kerüljön megválasztásra a jelenlegi 386 helyett?”. Az OVB a határozata indokolásában a hitelesítés megtagadását arra
alapította, hogy a kérdés ellentétes az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontjában foglaltakkal, mely szerint nem
lehet országos népszavazást tartani az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdésről. Az OVB
álláspontja szerint a „a kérdésben tartott eredményes népszavazás (...) olyan mértékben változtatná meg
az Országgyűlés összetételét, hogy az szükségképpen maga után vonná az Országgyűlés belső szervezetének
(frakciók, bizottságok stb.) átalakítását is”.
A 324/2009. (VII. 22.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2009. évi 100. számában, 2009. július 22-én jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat
közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2009. július 29-én érkezett kifogás.
A kifogás benyújtója szerint a „kérdés tárgya nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe”, a „kerüljön megválasztásra”
szövegezés ugyanis csak a választópolgárok számára jelentene „végrehajtási kötelezettséget”. A kifogás benyújtója
ezért az OVB határozatának helybenhagyását és az indokolás megváltoztatását kérte.
II. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati
eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002.
(XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. A kifogás benyújtója ebben az esetben kizárólag az OVB határozat indokolásának megváltoztatását kérte,
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadásával egyetértett. Az Alkotmánybíróság szerint a „népszavazási
kezdeményezés tárgyában hozott döntés elleni kifogást csak az OVB határozatának rendelkező része ellen lehet
előterjeszteni, annak megsemmisítését, és az OVB új eljárásra utasítását kérve” [7/2010. (I. 21.) AB végzés, ABK 2010.
január, 39.]. A Ve. 77. § (2) bekezdés a) és b) pontja kimondja, hogy az OVB határozata ellen előterjesztett kifogásnak
tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait. A Ve. 77. § (5) bekezdése értelmében
a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. § (2) bekezdés
a)–b) pontjában foglaltakat. [13/2009. (II. 13.) AB végzés, ABK 2009. február, 154.]
Az Alkotmánybíróság megállapította: a jelen ügyben előterjesztett kifogás nem tekinthető érdemben elbírálhatónak,
mivel nem felel meg a törvényben előírt követelményeknek. Az Alkotmánybíróság ezért az előírásoknak meg nem
felelő kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdésére, a Ve. 116. §-ára, és a 77. § (5) bekezdésére figyelemmel,
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § b) pontja alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben  való megjelenésére tekintettel
rendelte el.
Budapest, 2010. május 17. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke


text:
20/2009. (III. 27.) HM utasítása a ruházatiilletmény-norma 2009. összegeinek megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján, a Hvt. 97. §-a (1) bekezdésének n) és o) pontjaiban foglalt feladatok végrehajtása érdekében – figyelemmel a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001.
évi XCV. törvény 127. §-ára, valamint a közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 79. § (1) bekezdésére – a ruházati illetménynorma 2009. évi összegeinek megállapításáról a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó
szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire és e szervezetek hivatásos és szerződéses katonái,
illetve közalkalmazotti állományára terjed ki.
(2) Az utasításban foglaltakat alkalmazni kell a katonai
ügyészségek érintett állományára.
(3) A köztisztviselői állomány ruházatiköltség-térítéséről – a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII.
törvény 49/G. §-ának megfelelően – a HM kabinetfőnök
intézkedik.
2. § A ruházatiilletmény-norma 2009. évi összegeit az utasítás melléklete tartalmazza.
3. § (1) A 2009. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben 101 000 Ft (tábornokok részére 114 000 Ft) keretösszeget kell előre nyomtatni, és a kiállításra jogosult
által hitelesíttetni.
(2) A főtiszti, tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi beosztású
szerződéses állomány részére, a szerződéses év fordulónapján kiadásra kerülő 2009. évi szerződéses utánpótlási
ruházati utalványfüzetben, a 2009. évre vonatkozóan
126 000 Ft utánpótlási illetményt kell bejegyezni, és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
4. § (1) A 2009. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben előrenyomtatott és a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített 101 000 Ft (tábornokok részére 114 000 Ft) keretösszegen felül, utalványszelvény kitöltése nélkül,
a) a hivatásos tábornok részére 30 000 Ft-ot,
b) a hivatásos főtiszt, tiszt, zászlós és tiszthelyettes ré
szére 25 000 Ft-ot
készpénzben kell kifizetni. (2) Az (1) bekezdés szerinti kifizetést a személyügyi és
a ruházati szolgálat által szakmailag ellenőrzött jegyzék
alapján kell teljesíteni, és – a katonai nemzetbiztonsági
szolgálatok kivételével – a hivatásos utánpótlási ruházati
utalványfüzet „Feljegyzések” részében „Keretösszegen
felül 25 000 Ft (tábornok részére 30 000 Ft) készpénzben kifizetve.” megjegyzést kell bejegyezni, és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
(3) A főtiszti, tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi beosztású
szerződéses állomány részére – a 3. § (2) bekezdése szerint
hitelesített 2009. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével 25 000 Ft-ot kell kifizetni.
(4) A 2008. évre előrehozott, – 110 000 Ft-tal (tábornok
esetében 129 400 Ft-tal) érvényesített – 2009. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszegét 16 000 Ft-tal
(a tábornokit 14 600 Ft-tal) kell megnövelni és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni, valamint a 2009. évi utánpótlási illetmény terhére 25 000 Ft-ot (tábornok részére
30 000 Ft) kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(5) Amennyiben az előrehozott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott igényjogosult – az előzőekben részletezett keretemelés ellenére – nem rendelkezik a (4) bekezdés
szerinti 25 000 Ft (tábornok részére 30 000 Ft) kifizetéshez szükséges fedezettel, számára csak a keretmaradvány
összege fizethető ki.
(6) A (3)–(5) bekezdések szerinti kifizetést a személyügyi és a ruházati szolgálat által szakmailag ellenőrzött
jegyzék alapján kell teljesíteni.
(7) Az (1) és a (3)–(5) bekezdések szerint kifizetett
pénzösszeg magában foglalja a testtel érintkező fehérnemű (trikó, alsónadrág, pizsama) és tusolópapucs vásárlására, illetve a sportruházat pótlására, a ruházat tisztíttatására, valamint a Katonai Ruházati Ellátó Pontokon (KREP)
100 Ft alatti anyagátvételekre fordítható összegeket.
5. § (1) Az utánpótlási illetményből polgári ruházat beszerzésére – az utasítás mellékletének „Megjegyzés” oszlopában készpénz kifizetését megengedő eseteken felül – csak
azok részére fizethető ki készpénz, akik a szolgálatukat
kötelezően és tartósan polgári ruházatban teljesítik.
(2) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok szakmai, támogatási, együttműködési, biztonságvédelmi és kapcsolattartási feladataiban részt vevő hivatásos állomány differenciált kiegészítő illetménye a ruházati utánpótlási illetmény 60%-áig terjedhet. A ruházati utánpótlási és kiegészítő illetmény kifizetését, valamint a kiegészítő illetménynorma differenciált megállapítását, kifizetését, nyilvántartási és elszámolási rendjét a szolgálatok főigazgatói
külön szabályozzák.
(3) A katonai ügyészségek részére történő kifizetés mértékét a katonai főügyész önállóan szabályozza.
(4) A (2)–(3) bekezdés szerinti kifizetés csak azon
személyek részére lehetséges, akik a Magyar Honvédség
Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005.
(III. 30.) HM rendelet melléklete 45-48. pontja szerinti
alapöltözetekkel rendelkeznek. Az elrendelt öltözetek
meglétét a szervezetek vezetői kötelesek ellenőrizni.
(5) Az (1)–(3) bekezdések szerinti kifizetés csak a személyügyi és a ruházati szolgálat által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján – a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével – utalványszelvény kitöltésével teljesíthető.
6. § Az ellátó katonai szervezet parancsnokának a 2009. évi
utalványfüzet kiadását igazoló 2008. évi utalvány új ruházati utalványfüzetre szelvényekkel (záró szelvényekkel)
és a kifizetéseket tartalmazó ruházati utalványfüzetből kiemelt ruházatianyag-átvételi utalványszelvényekkel a tábornoki, főtiszti, tiszti, zászlósi és tiszthelyettesi beosztást
betöltő hivatásos és szerződéses állomány ruházati illet ménygazdálkodásának egyes szabályairól szóló 14/2009.
(HK 5.) HM VTISZÁT intézkedés 24. pontja alapján kell
elszámolnia.
7. § A honvédségi közalkalmazottak ruházati költségtérítéséről szóló 17/1994. (HK 9.) HM utasítás 2. § (3) bekezdése, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.
évi XXXIII. törvény 79. § (1) bekezdés előírásainak megfelelően a honvédségi közalkalmazottak 2009. évi ruházatiköltség-térítésének keretösszegét 50 000 Ft-ban állapítom meg.
8. § (1) A 3. §, valamint a 4. § (1) és (3)–(5) bekezdések szerinti juttatások nem illetményesek az 1 évet meghaladó illetmény nélküli szabadság időtartamára, valamint a Hjt.
263. § szerint a szolgálati idő számítása szempontjából figyelembe nem vehető 1 évet meghaladó időtartamra.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetek előtti, illetve leteltét követő időszakra a 3. §, valamint a 4. § (1) és
(3)–(5) bekezdések szerinti juttatásokat időarányosan kell
számolni, illetve kifizetni.
9. § (1) Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a ruházati
illetménynorma 2008. évi összegeinek megállapításáról
szóló 28/2008. (HK 7.) HM utasítás hatályát veszti.
2009. március 17. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1055/2013. (II. 13.) Korm. határozata a 2015. Milánói Világkiállításért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a 2015. évi Milánói
Világkiállítással (a továbbiakban: világkiállítás) kapcsolatos összkormányzati feladatok végrehajtása koordinációjának
ellátására 2014. május 31. napjáig Szőcs Gézát kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében ellátja:
a) Magyarországnak a világkiállításon történő részvétele (a továbbiakban: részvétel) előkészítettségének az
elemzését, b) a részvétel várható hatásainak vizsgálatát, c) a részvétel programjának kidolgozását,
d) a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés), e) a részvétel jogi-közigazgatási folyamatainak kidolgozását,
f) a részvétel időbeli ütemtervének elkészítését, g) a szükséges kormányzati, közigazgatási döntések, intézkedések előkészítését, melynek keretében a kormánybiztos
javaslatot tesz az esetleges kapcsolódó jogalkotási feladatokra vonatkozóan,
h) a részvétellel összefüggő beruházás előkészítéséhez és megvalósításához szükséges döntés-előkészítési
tevékenységen belül a szükséges kormány-előterjesztések előkészítését, koordinációját, i) a részvétellel összefüggő kormányhatározatok, jogszabályok végrehajtása ellenőrzését, illetve az azok
végrehajtásához szükséges kormányzati-közigazgatási együttműködés szervezését, koordinálását. 3. A kormánybiztos a tevékenységéről köteles negyedévente beszámolni a Kormánynak.
4. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
5. A Kormány felhívja a minisztereket és a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy tegyék meg a szükséges
intézkedéseket az összkormányzati feladatok végrehajtása koordinációjának a kormánybiztos általi ellátásának
elősegítése érdekében, Magyarországnak a világkiállításon való sikeres részvétele céljából.
Felelős: miniszterek Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: folyamatosan 6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. A Kormány visszavonja a 2015. évi Milánói Világkiállításon történő magyar részvételről szóló 1197/2012. (VI. 18.)
Korm. határozat 2. pontját. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök