text:
125/2017. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Magyar Honvédség katonai egységes felderítő rendszer átalakításával összefüggő egyes szakmai feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
5. § (2) bekezdése és 11. § (1) bekezdés 11. pontja alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség katonai egységes felderítő rendszer átalakításával kapcsolatos egyes feladatokról szóló 57/2017. (XI. 6.) HM utasításra – a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és c) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendjébe tartozó katonai szervezetekre
[(az a)–c) pontban foglaltak a továbbiakban: honvédségi
szervezetek)]
terjed ki.
2. Az MH 24. Bornemissza Gergely Felderítő Ezred
létrehozásával összefüggő egyes feladatok 2. A Magyar Honvédség katonai egységes felderítő rendszer átalakításával kapcsolatos egyes feladatokról szóló
57/2017. (XI. 6.) HM utasítás (a továbbiakban: 57/2017.
HM utasítás) 2. §-ában nevesített honvédségi szervezetek
(a továbbiakban: szervezeti változásban érintett katonai
szervezetek) személyi állománya tekintetében a személyügyi eljárás megkezdésére és végrehajtására – ideértve
a személyi beszélgetések lefolytatását is – munkáltatói jogkör gyakorlója, az állományilletékes parancsnok, vagy
a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) által
arra felhatalmazott személy (a továbbiakban együtt: felelős
vezető) jogosult.
3. A személyügyi eljárásokkal kapcsolatos rendelkezések 3. Az MH 5. Bocskai István Lövészdandár (a továbbiakban: MH 5. B.I. l.dd.) személyügyi szerve az együttes intézkedés hatályba lépését követő harmadik munkanapig
ellenőrzi a személyügyi alapnyilvántartásokat, pontosítja
a szervezeti változásban érintett katonai szervezetnél beosztást vagy munkakört be nem töltők, de személyügyi és
pénzügyi ellátásra utaltak, továbbá képzésben részt vevők
számát, helyzetét, valamint az előmeneteli szabályok alapján magasabb beosztásba kinevezésre számításba vehetők
nyilvántartását.
4. Az MH 5. B.I. l.dd. parancsnoka az MH 24. Bornemissza Gergely Felderítő Ezred (a továbbiakban:
MH 24. BGFE) megalakításáért felelős vezetőjével együttműködve az MH 24. BGFE állománytáblájának kiadását
követő ötödik munkanapig az adott beosztás vagy munkakör feltöltése, feltöltésének megtervezése érdekében
pontosítja a továbbfoglalkoztatásra tervezett személyi
állományra vonatkozó elgondolásokat, valamint szükség
szerint megtervezi a továbbfoglalkoztatásra nem tervezett
személyi állomány felmentésének és szolgálatteljesítési
vagy munkavégzési kötelezettség alóli mentesítésének
kezdő napját. A szolgálatteljesítési vagy munkavégzési
kötelezettség alóli mentesítések időpontját úgy kell meghatározni, hogy biztosítható legyen az átadás-átvétellel,
valamint a jogutód honvédelmi szervezet új szervezeti
rend szerinti működésével kapcsolatos feladatok végrehajtása.
5. A szervezeti változásban érintett személyi állomány
esetében a felelős vezető munkáltatói jogkörébe tartozó
személyügyi eljárások lefolytatására az MH 24. BGFE állománytáblájának kiadását követő nap és az együttes intézkedés hatályba lépését követő tizenötödik nap között
kerül sor.
6. A személyügyi eljárások során tájékoztatni kell az
érintett személyi állományt a jogairól és ennek körében
ismertetni kell a hivatásos és szerződéses katona esetében
a más jogviszonyba történő áthelyezés elősegítésének lehetőségét is.
7. A szervezeti változásban érintett katonai szervezet
parancsnokának jogkörét meghaladó, magasabb munkáltatói jogkörbe tartozó döntések esetén a személyi javaslati
lapokat a munkáltatói jogkör gyakorlójához a személyi javaslati lap aláírását követő öt munkanapon belül, de legkésőbb az együttes intézkedés hatályba lépését követő tizenötödik napig kell felterjeszteni.
8. A személyi állomány azon csoportját, akik megfelelnek a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.) 46. § (1) bekezdés r) pontja szerinti
feltételeknek, a szervezeti változásban érintett katonai szervezetek személyügyi szerve tájékoztatja a közigazgatási tartalékállományba kerülés (TARTINFO) lehetőségéről és az
ehhez szükséges további teendőkről. A honvédelmi ágazatban foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával
összefüggő egyes kérdések rendezéséről szóló 27/2008.
(XII. 31.) HM rendelet 3/A. § (1) bekezdése szerinti felajánlás vizsgálatát a HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) szakállománya végzi.
9. Ha a szervezeti változásban érintett hivatásos vagy
szerződéses katona részére beosztás tervezési lap került kiadásra, az érintett a tervezett beosztás elfogadásáról az állományilletékes szervezetnél, személyi javaslati lapon
nyilatkozik. A magasabb munkáltatói jogkörbe tartozók
esetén a felterjesztésre kerülő személyi javaslati laphoz
csatolni kell a beosztás tervezési lapot is.
10. A szervezeti változásban érintett, továbbfoglalkoztatásra kerülő hivatásos vagy szerződéses katonák új szolgálati beosztásba történő áthelyezésére, kinevezésére,
szolgálati beosztás hiányában rendelkezési állományba
helyezésére legkésőbb 2018. január 1-jei hatállyal kerül
sor.
11. A szervezeti változással érintett szervezetek külföldön szolgálatot teljesítő tagja esetén a tájékoztatás és
a személyi beszélgetés az érintett személy külföldi szolgálata szerinti állományilletékes parancsnokának bevonásával, távközlési eszközök vagy elektronikus levelező rendszerek igénybevételével kerül lefolytatásra, vagy rendkívül indokolt esetben az érintett szolgálati érdekből visszarendelhető.
12. A szervezeti változással érintett szervezet 90 napot
meghaladó belföldi képzésre vezényelt tagja a személyi eljárás időtartamára visszarendelhető, a vezénylés helye szerinti állományilletékes parancsnok (vezető) értesítése
mellett.
13. A szervezeti változásban érintett katonai szervezetek személyügyi szervei a tárgynapi személyügyi eljárások
alapján az érintett személyi állomány vonatkozásában
a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR) rögzítik a személyügyi
nyilvántartásban kezelt adatok változásait.
14. A szervezeti változásban érintett katonai szervezetek személyügyi szervei a személyügyi eljárás során keletkező adatok egységes rendben történő feldolgozása érdekében gondoskodnak arról, hogy a munkáltatói döntések,
különösen a személyügyi parancsok és határozatok egy
példánya – legkésőbb azok aláírását követő 30 napon belül – megküldésre kerüljön az MH Katonai Igazgatási és
Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban:
MH KIKNYP) részére.
4. A jogviszony megszüntetésével kapcsolatos rendelkezések 15. A foglalkoztatásra irányuló jogviszony megszüntetése esetén a személyi állomány tagja részére – a HM
KGIR zárási időpontjainak figyelembevételével – illetménye és a Hjt. valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. évi törvényben foglalt kivételekkel
egyéb járandóságai az utolsó munkában, illetve szolgálatban töltött napon, de legkésőbb az azt követő tizenöt napon belül kifizetésre, a jogviszonyra vonatkozó igazolások
kiadásra kerülnek.
5. A civil munkaerőpiacra történő visszaillesztés feladatai 16. Az MH 5. B.I. l.dd. személyi állományából a továbbfoglalkoztatásra nem tervezettek civil munkaerőpiacra
történő visszaillesztésének humánszolgálati feladatait az
MH 5. B.I. l.dd. személyügyi szervének szakállománya
végzi, amelynek során együttműködik a területileg illetékes állami foglalkoztatási szervekkel és az MH Szociálpolitikai Közalapítvánnyal.
17. A HVK SZCSF csoportfőnöke az MH 5. B.I. l.dd.
személyügyi szerv vezetőjének igénye esetén szakmai támogatást biztosít a továbbfoglalkoztatásra nem tervezettek civil munkaerőpiacra történő visszaillesztésének humánszolgálati feladataival összefüggő feladatok szakszerű
végrehajtásában, valamint elősegíti az MH Szociálpolitikai Közalapítvánnyal történő kapcsolattartást.
6. Hadműveleti feladatok 18. A szervezeti átalakításban érintett katonai szervezetek hadműveleti szakmai feladatai végrehajtását
a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség csoportfőnöke
2017. december 1-jéig szakutasításban szabályozza.
7. Logisztikai feladatok 19. Az MH 24. BGFE-t logisztikai ellátásra az
MH 5. B.I. l.dd.-hoz utaljuk.
20. A HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) a 22. pontban meghatározottak
alapján pontosítja és kiadja a módosított HM fejezet béke
és békétől eltérő időszaki logisztikai utaltsági rendjét
(a továbbiakban: LUR).
21. Az MH 5. B.I. l.dd. szervezeti elemeként működő
24. Bornemissza Gergely Felderítő Zászlóalj (a továbbiakban: 24. BGFZ) átadása során és az 57/2017. HM utasítás
2. § (2) bekezdése szerinti MH 24. BGFE át-alárendelése
átadás-átvétel keretében valósul meg. Az átadás-átvétel
alapja az egyes leltározási és törzsadat-tisztítási feladatok
végrehajtásáról szóló 62/2017. (HK 7.) HM KÁT–HVKF
együttes intézkedés alapján végrehajtott 2017. év végi leltár.
22. Az átadás-átvételről szóló jegyzőkönyvet az MH
5. B.I. l.dd. és az MH 24. BGFE parancsnoka az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP)
parancsnoka útján 2018. február 28-ig jóváhagyásra felterjeszti a HVKF részére.
23. Az MH 24. BGFE állománytáblás eszközeit és anyagait annak logisztikai ellátását végző MH 5. B.I. l.dd.-tól
veszi át, amit követően gondoskodik azok katonai szervezethez, illetve személyhez kötéséről.
24. Az MH 5. B.I. l.dd. és az MH 24. BGFE közötti
anyagmozgás kizárólag az ESZKÖZ program által készí
tett mozgásbizonylatokon történik, amelyeket az MH
5. B.I. l.dd., mint átadó és MH 24. BGFE, mint átvevő
szervezet kijelölt anyagfelelősei aláírnak és a logisztikai
ellátásukat végző szervezet bélyegzőjével hitelesítenek.
25. Az MH 5. B.I. l.dd. 24. BGFZ személyi állománya
2018. február 15-ig elszámol a személyhez kötött elszámolás-köteles anyagokkal és eszközökkel az MH 5. B.I. l.dd.
ellátásukat végző anyagnem-felelősnek.
26. Az MH 24. BGFE megalakításáért felelős vezetője
által átvevőként kijelölt személyek – a LUR szerint illetékes katonai szervezet parancsnoka által kijelölt bizottsági
tagok ellenőrzése mellett – az MH 5. B.I. l.dd. parancsnoka által átadóként kijelölt személyektől 2018. február 9-ig
helyiségleltár alapján átveszik az átadó katonai szervezet
által nyilvántartott szolgálati, iroda és egyéb helyiségeket,
berendezési tárgyakat, bútorzatot, valamint a Részletes
Felszerelési Könyv, illetve szakanyag-nyilvántartások
szerint a személyhez kötött elszámolás-köteles szakanyagokat.
27. Az MH 24. BGFE megalakításáért felelős vezetője
az átvételre tervezett feladatokra tekintettel megigényli
a feladatok ellátásához szükséges elhelyezési feltételeket
a LUR szerint illetékes honvédelmi szervezettől.
28. A HM Védelemgazdasági Hivatal főigazgatója az
57/2017. HM utasítás 7. § (4) bekezdése szerint felterjesztett infrastrukturális igényeket érintő HM közigazgatási államtitkári döntés alapján saját hatáskörben intézkedik
azok végrehajtására.
8. Híradó, informatikai és információvédelmi szakfeladatok 29. A híradó, informatikai, információvédelmi és futárszolgáltatásokat a szervezési időszak teljes ideje alatt biztosítani kell. A szolgáltatások átcsoportosítására, csökkentésére, vagy megszüntetésére csak a szervezési feladat
végrehajtásának ütemében kerülhet sor.
30. Az MH 24. BGFE híradó, informatikai és információvédelmi szolgáltatásai elsődlegesen a MH 5. B.I. l.dd.-
nél jelenleg üzemelő eszközök felhasználásával kerülnek
biztosításra.
31. Az MH 24. BGFE érdekében működő híradó és informatikai központ üzemeltetését, üzemfelügyeletét, szervízellátását, továbbá a híradó és informatikai szolgáltatásokkal történő ellátást az az MH 43. Nagysándor József
Híradó és Vezetésbiztosító Ezred (a továbbiakban:
MH 43. hír. és vt.e.) biztosítja. Az MH ÖHP intézkedik
az MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózat
működésére és a felügyeletére kiadott szabályzóinak szükség szerinti módosítására.
32. A szervezeti változással érintett szervezetek parancsnokai a szervezetükre vonatkozó szervezeti és személyi változásokat – a változásban érintett személyek
nevét, rendfokozatát, beosztását –, valamint a híradó és informatikai szolgáltatások összesített igényét – a számukra
biztosítandó, módosítandó vagy törlésre kerülő híradó-informatikai szolgáltatásokat – 2018. január 17-ig megküldik az MH 43. hír. és vt.e. részére a híradó-informatikai
szolgáltatások biztosításának és átszervezésének érdekében. Külön figyelmet kell fordítani azon személyek adatainak megadására, akiknek szolgálati viszonya megszűnik.
33. Az MH 43. hír. és vt.e. a beérkezett szolgáltatásigények alapján 2018. január 24-ig a szolgálati út betartásával
összesített javaslatot terjeszt fel a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) részére. A javaslat tartalmazza a saját
hatáskörben, valamint az MH 43. hír. és vt.e. hatáskörén
túlmutató költségvetési erőforrást és beszerzést igénylő
feladatokat.
34. A szervezési időszak előkészítése és időtartama alatt
a felelős vezetők kiemelt figyelmet fordítanak szervezetük
elektronikus adatvagyonának hosszú távú biztosítására,
amelynek érdekében 2018. január 31-ig intézkednek az
elektronikus adatvagyon megfelelő kezelésére, megőrzésére és védelmére.
35. Az MH 5. B.I. l.dd. és az MH 24. BGFE parancsnokai felelősek a híradó, informatikai és rejtjelző eszközök
mozgatásának megszervezéséért, azok ellátó szervezetekkel történő egyeztetéséért, az eszközök átadás-átvételéért,
az informatikai eszközök átadás-átvételét megelőző 2018.
január 24-ig történő adatmentések végrehajtásáért és az információvédelmi rendszabályok betartásáért. Kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy az adatok ne sérüljenek
meg, ne semmisüljenek meg, módosításukra ne kerüljön
sor és illetéktelen személyek ne férjenek hozzájuk.
36. Azon személyek, akiknek az eszközök és a szolgáltatások használatára vonatkozó jogosultsága megszűnik,
a használatukban lévő szolgálati rádiótelefont, SIM-kártyát, telefonkészüléket, faxberendezést, EDR-készüléket
és számítástechnikai eszközöket a jogosultság megszűnését követően haladéktalanul leadják az őket ellátó katonai
szervezet részére. Az adathordozóval, vagy adattárolási
funkcióra alkalmas memóriával rendelkező eszközök esetében a felhasználói adatok, valamint a további használatot
akadályozó személyes beállítások és szolgáltatások megfelelő eljárással történő törlését – a szükséges adatok mentését követően – az eszközök leadása előtt kell elvégezni.
A speciális szolgáltatást, vagy eszközt – beleértve a bérelt áramkört, az egyedi internet-hozzáférést, az egyedi
routert, a switchet – igénybe vevő szervezet parancsnoka
2018. január 24-ig nyilatkozik az ellátásért felelős szervezet felé annak további szükségességéről és a szükségtelenné vált eszközök leadásának rendjéről.
37. A szolgálati rádiótelefon-használatra vonatkozó
egyedi engedélyeztetési eljárás alá eső kérelmeket – ideiglenes kvóta megállapítása, külön engedélyhez kötött szolgáltatások és keretösszegek használata – a felelős vezetők
2018. január 12-ig felterjesztik a szolgálati rádiótelefonellátás és használat szabályairól szóló 23/2011. (III. 2.)
HM utasításban meghatározottak szerint.
38. Az ellátó szervezetek a szolgálati rádiótelefonok
használatát a korábbi hívószám megtartásával 2018. február 1-jét követően is biztosítják azon személyek részére,
akik a továbbiakban is jogosultak szolgálati rádiótelefon
használatára.
39. Az MH 24. BGFE a fedőnevei és fedőszámai vonatkozásában a Magyar Honvédség fedőnév és fedőszám táblázatok alkalmazásáról szóló 10/2017. HVK HIICSF szakutasításban meghatározottak szerint jár el.
40. Az MH 5. B.I. l.dd. és az MH 24. BGFE parancsnoka – a szolgálati út betartásával – 2018. január 31-ig
megküldi a NATO Irodaautomatizálási Rendszer (a továbbiakban: NIAR) vendégfelhasználóinak pontosított névjegyzékét a HVK HIICSF részére. A HVK HIICSF intézkedik a NIAR vendégfelhasználóinak felvételéről.
41. Az MH 24. BGFE szervezeti és funkcionális elemei
elhelyezésének tervezésénél kiemelt szakmai és költséghatékonysági szempontként kell figyelembe venni, hogy
a minősített adatok védelme érdekében jogszabály által
meghatározott fizikai biztonsági feltételekkel már részben
vagy teljes egészében rendelkező helyiségek a továbbiakban is a minősített adatok védelmével kapcsolatos
funkciójuknak megfelelően kerüljenek hasznosításra. Kifejezetten e körbe tartoznak a minősített adatok elektronikus feldolgozására kialakított helyiségek, az ügyeleti helyiségek, a minősített adatok tárolóhelyiségei, a nyilvántartó, illetve ügyviteli helyiségek, rejtjelkörletek.
42. Az akkreditált fizikai biztonsági területek és az akkreditált biztonságtechnikai eszközök adatkezelési engedélyei módosítását, továbbá a minősített adatkezelésre akkreditált eszközök változtatását az MH 24. BGFE a szervezeti átalakítás miatti változás lekövetése érdekében a szolgálati út betartásával kezdeményezi a Nemzeti Biztonsági
Felügyeletnél.
43. Az MH 24. BGFE parancsnoka 2018. január 31-ig
kiadja az MH 24. BGFE
a) Elektronikus Információbiztonsági Szabályzatát,
b) Mobilkommunikációs intézkedését, és
c) – a rejtjeltevékenység végzése esetén az Rj/141 MH
Rejtjelszabályzat előírásai alapján – helyi Rejtjelszabályzatát.
44. Az MH ÖHP Rejtjelfelügyelet vezetője – az MH
24. BGFE rejtjelző szervének létrehozásáig – intézkedik
az MH 24. BGFE rejtjelző és rejtjelző elszámolású szakanyagainak tárolására.
45. Az MH 24. BGFE jegyzéket készít a más MH katonai szervezethez távozó személyek fényképes aktívkártyás
belépési engedélyeiről, melyet a szervezési időszak végéig
megküld a HVK HIICSF részére. A szervezetből véglegesen kiváló személyek belépési engedélyeivel a szervezési
időszak végéig elszámolnak a HVK HIICSF részére.
46. Az MH 24. BGFE parancsnoka a szervezési feladatokat érintő híradó, informatikai és információvédelmi tevékenység helyzetéről az intézkedés hatálybalépésétől
a szervezési időszak végéig havi rendszerességgel jelentést küld a szolgálati út betartásával a HVK HIICSF csoportfőnöke részére.
47. Az MH 24. BGFE parancsnoka vagy az általa kijelölt személy a Honvédelmi Minisztérium fejezet Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer felhasználói jogosultságok, valamint a kapcsolódó infrastrukturális elemek igénylésének és kiosztásának eljárásrendjéről szóló
9/2016. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés
(a továbbiakban: 9/2016. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés) alapján intézkedik a szervezeti változásban
érintett személyi állomány HM KGIR alkalmazásban történő munkavégzéséhez szükséges hozzáférési jogosultságainak (a továbbiakban: jogosultság) felülvizsgálatára.
A felülvizsgált jogosultság engedélyezése, módosítása
vagy megszüntetése, illetve a HM KGIR infrastrukturális
feltételeinek biztosítása a HM KGIR Portál kezdőoldalán
a KGIR Üzemeltetési Tájékoztatóból vagy a HM KGIR
Útválasztón az Űrlapok mappából letöltött aktuális,
a HM KGIR felhasználóinak regisztrálásához és jogosultságainak definiálásához megnevezésű 3/A, illetve a végpont, munkaállomás létesítéséhez, áthelyezéséhez és
megszüntetéséhez megnevezésű 3/C jelű adatlapok kitöltésével és a 9/2016. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes
intézkedés szerinti eljárásrend alapján kezdeményezhető
a felhasználók részére.
9. Dokumentumvédelmi és ügyviteli feladatok 48. Az MH 24. BGFE megalakításáért felelős vezetője
az MH 5. B.I. l.dd. parancsnokával együttműködve létrehozza a Nyilvántartót, amelyet a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 36. §
alapján működtet.
49. Az MH 5. B.I. l.dd. feladatátadásban érintett szervezeti elemeihez tartozó, az átadás-átvételben érintett ügyintézők iratjegyzékbe foglalják az általuk kezelt, az MH
24. BGFE további működéséhez szükséges iratokat.
Az MH 5. B.I. l.dd. ügyviteli szerve az ügyintézők által
előkészített iratokat iratjegyzéken átadja az MH 24. BGFE
ügyviteli szervének. Az MH 24. BGFE ügyviteli szerve
2018. május 31-ig saját ügyviteli rendszerébe integrálja
az átvett iratokat.
50. Az MH 24. BGFE működéséhez szükséges minősített iratokat az MH 5. B.I. l.dd. olyan ütemezéssel adja át
az MH 24. BGFE ügyviteli szerve részére, hogy azok folyamatos feldolgozása biztosított legyen.
51. Az MH 5. B.I. l.dd. a 48. pont szerinti az MH
24. BGFE Nyilvántartóját, mint futárállomást szolgálja ki.
10. Az államháztartási belső ellenőrzéssel és az operatív
belső kontrollrendszerrel összefüggő feladatok 52. Az MH 24. BGFE parancsnoka 2018. június 30-ig
kialakítja az MH 24. BGFE államháztartási belső ellenőrzési rendszerét.
53. Az MH 24. BGFE parancsnoka az MH 24. BGFE
Szervezeti és Működési Szabályzatának jóváhagyását követő harmincadik napig kiadja MH 24. BGFE államháztartási belső ellenőrzésének szabályait tartalmazó belső ellenőrzési kézikönyvet.
54. Az MH 24. BGFE parancsnoka 2018. június 30-ig
az MH ÖHP parancsnok útján felterjeszti a MH 24. BGFE
2018. évi államháztartási belső ellenőrzési tervét a HM
Belső Ellenőrzési Főosztály részére.
55. Az államháztartási belső ellenőrzésekhez kapcsolódó a MH 5. B.I. l.dd. ellenőrzési okmányaiban megfogalmazott, a 24. BGFZ-t érintő javasolt és meg nem valósult
intézkedési feladatok az MH 5. B.I. l.dd. és az MH 24.
BGFE közötti átadás-átvétel tárgyát képezik. Az átadásátvétel során az MH 24. BGFE parancsnok intézkedik
az átvett feladatok nyilvántartására és azok nyomon követésére.
56. A MH 5. B.I. l.dd. és az MH 24. BGFE a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 14. §
(2) bekezdésében foglalt beszámolási kötelezettségüket az
átadásra kerülő intézkedésekre, valamint a feladatátadás
következtében időszerűtlenné vált feladatokra történő utalással – az MH ÖHP egyidejű tájékoztatása mellett – teljesítik.
57. Az MH 5. B.I. l.dd. szükség esetén pontosítsa a
2018. évi államháztartási belső ellenőrzési tervében szereplő célkitűzéseket, módosítsa az éves államháztartási
belső ellenőrzési tervét.
11. Szervezési, deregulációs és egyéb feladatok 58. Az 57/2017. HM utasításban meghatározott és az
együttes intézkedésben nem szabályozott feladatok tekintetében érintett csoportfőnökségek csoportfőnökei szakterületük vonatkozásában – szükség szerint – a 2018. február
1-jéig kiadják, illetve pontosítják szakutasításaikat.
59. Az MH ÖHP parancsnoka az 57/2017. HM utasításban meghatározott feladatokat érintően intézkedik az éves
és havi munkatervek összeállításával és a tervezett feladatok megvalósulásának nyomon követésével összefüggő
feladatokról szóló 2/2014. (I. 21.) HM utasításban meghatározott és az MH 24. BGFE-t érintő feladatok végrehajtására.
60. Az MH 5. B.I. l.dd. parancsnoka a szervezeti változásban érintett, továbbfoglalkoztatásra kerülő hivatásos
vagy szerződéses katonák új szolgálati beosztásba történő
áthelyezésével, kinevezésével egyidejűleg az azokat
érintő jogi és igazgatási feladatok vonatkozásában a folyamatban lévő ügyekről tájékoztatja az MH 24. BGFE megalakításáért felelős vezetőjét, és a büntető-, méltatlansági,
szabálysértési, fegyelmi, káreljárásokkal, pénzügyi követelésekkel összefüggő, folyamatban lévő eljárásokhoz
kapcsoló dokumentumokat az ügyviteli szabályoknak
megfelelően megküldik az MH 24. BGFE részére.
61. Az 57/2017 HM utasításban meghatározott feladatokhoz kapcsolódóan a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség elkészíti és az együttes intézkedés hatályba lépését
követő tizedik napig jóváhagyásra felterjeszti a Magyar
Honvédség Hadrendjét.
62. Az MH 24. BGFE megalakításáért felelős vezetője
az együttes intézkedés hatályba lépését követő harmincadik napig az európai fegyverzetkorlátozási, leszerelési, valamint a nemzetközi biztonságpolitikai egyezmények által
előírt adatszolgáltatási és ellenőrzési feladatok végrehajtásáról szóló 70/2017. (HK 8.) HM KÁT–HVKF együttes
intézkedés (a továbbiakban: 70/2017. HM KÁT–HVKF
együttes intézkedés) 157. pontjában meghatározottakra figyelemmel kijelöli az MH 24. BGFE-t érintő fegyverzetellenőrzéssel összefüggő feladatkört ellátó személyeket.
63. Az MH 24. BGFE parancsnoka 2018. január 31-ig
intézkedik a 70/2017. HM KÁT–HVKF együttes intézkedés 157. pontjában meghatározott dokumentumok elkészítésére.
12. Záró rendelkezések 64. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és 2018. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
195/2018. (V. 18.) KE határozata vezérezredes szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról és szolgálaton kívüliek állományába történő felvételéről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(2) bekezdés c) pontja, 59. § (1) bekezdés b) pontja és 68. § (1) bekezdés d) pontja alapján – a honvédelmi miniszter
előterjesztésére – megállapítom, hogy dr. Benkő Tibor vezérezredes hivatásos szolgálati viszonya 2018. május 17-ei
hatállyal, a  törvény erejénél fogva megszűnik, egyúttal őt az  Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint
a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. § (2) bekezdés f ) pontja és 76. §-a alapján – a honvédelmi
miniszter előterjesztésére – a  Magyar Honvédség szolgálaton kívüliek állományába 2018. május 18-ai hatállyal
felveszem.
Budapest, 2018. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2016. (II. 15.) FM rendelete a szőlőültetvényeken megvalósuló növényegészségügyi védekezés támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (5) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontban meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontban meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pont
szerinti támogatás;
b) borszőlő: a  gazdasági aktát vezető hegybíró nyilvántartásában szereplő, borkészítés céljára osztályba sorolt
szőlő növénykultúra;
c) csemegeszőlő: borszőlőnek, kísérleti szőlőnek és szőlő szaporítóanyagnak nem minősülő, egyéb felhasználás
céljából telepített szőlő növénykultúra;
d) fitoplazma fertőzés: a  szőlő aranyszínű sárgaság betegségét okozó, karantén státuszú, a  növényeket
vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a  Közösségbe történő behurcolása és a  Közösségen
belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelv
(a  továbbiakban: 2000/29/EK tanácsi irányelv) II.  mellékletének, A  rész, II. szakasz, (d)  pont 6.  alpontjában
szereplő fitoplazma (Grapevine flavescence dorée phytoplasma) általi károsítás;
e) készenléti terv: a  2000/29/EK tanácsi irányelv, az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló
2008. évi XLVI. törvény, valamint a növényegészségügyi feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló
7/2001. (I. 17.) FVM rendelet 7.  mellékletében foglalt előírások alapján a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági
Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) által a  szőlő aranyszínű sárgaság betegségét okozó, karantén státuszú
fitoplazma felszámolására kidolgozott és az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős államtitkár által jóváhagyott
terv;
f ) kísérleti szőlő: a  NÉBIH által nyilvántartásba vett, osztályba sorolást megalapozó vizsgálat elvégzése vagy
a szőlőtermesztés fejlesztése céljából telepített szőlő növénykultúra;
g) mezőgazdasági csoportmentességi rendelet: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének alkalmazásában a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben
nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a  belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló,
2014. június 25-i 702/2014/EU bizottsági rendelet;
h) körülhatárolt terület: a készenléti terv szerint a fitoplazma fertőzés miatt a területileg illetékes, növényvédelmi
igazgatási hatáskörében eljáró megyei kormányhivatal (a továbbiakban: növényvédelmi hatóság) határozata
alapján fertőzöttnek, valamint biztonsági övezetnek minősített és kijelölt termőföldterület;
i) nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. § (4a) bekezdés szerinti vállalkozás;
j) növényvédőszer: a  fitoplazma fertőzést terjesztő amerikai szőlőkabóca (Scaphoideus titanus) elleni
védekezésre a  tárgyévre vonatkozóan engedélyezett, a  NÉBIH által működtetett növényvédőszerek
adatbázisában szereplő rovarölőszer;
k) növényegészségügyi felszámolás: a  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 26.  cikk (8)  bekezdés
b)  pontja alapján, körülhatárolt területen a  szőlőültetvényen kialakult fitoplazma fertőzés felszámolásával
összefüggésben a szőlőültetvényen elvégzett, a növényvédelmi hatóság által elrendelt kötelező, a fitoplazma
fertőzést terjesztő amerikai szőlőkabóca elleni növényvédőszeres védekező tevékenység;
l) növényegészségügyi megelőzés: a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 26. cikk (7) bekezdés d) pontja
alapján, nem körülhatárolt területen a  fitoplazma fertőzés szőlőültetvényen történő kialakulásának
megelőzésével összefüggésben a  szőlőültetvényen elvégzett, a  fitoplazma fertőzést terjesztő amerikai
szőlőkabóca elleni növényvédőszeres védekező tevékenység;
m) szőlő: a borszőlő, csemegeszőlő, kísérleti szőlő vagy szőlő szaporítóanyag;
n) szőlőtermelő: a  mezőgazdasági csoportmentességi rendelet I.  melléklete szerinti mikro, kis- és
középvállalkozásnak minősülő, szőlő termelésével foglalkozó természetes személy, jogi személy vagy jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezet, ideértve az r) pont szerinti termelői szerveződést is, aki vagy amely
a tárgyévben szőlőültetvényt művel;
o) szőlőültetvény: szőlővel beültetett, szőlő művelési ágban nyilvántartott és hasznosított, továbbá védekezési
időszakban növényvédőszer kijuttatásával érintett termőföldterület, amely borszőlő, illetve csemegeszőlő
termelése esetén a szőlőtermelő használatában összesen legalább egy hektár nagyságú;
p) szőlő szaporítóanyag: a borszőlő vagy a csemegeszőlő ültetési anyagának termelésére szolgáló, a NÉBIH által
prebázis, bázis, certifikált vagy standard kategóriájúként elismert és nyilvántartásba vett nemes és alany
szaporító alapanyag, valamint a  szőlőoltvány-iskolában nevelt, szőlőültetvény létesítésére alkalmas ültetési
anyag;
q) tárgyév: a támogatási kérelem benyújtásának naptári éve;
r) termelői szerveződés: szőlőtermelői tagsággal működő,
ra) a  termelői csoportokról szóló, vagy a  termelői csoportok elismeréséről szóló miniszteri rendelet
szerint elismert termelői csoport;
rb) a  zöldség-gyümölcs termelői csoportokról és termelői szervezetekről szóló miniszteri rendelet
szerinti zöldség-gyümölcs termelői csoport és termelői szervezet;
s) védekezési időszak: a tárgyév május 1-től július 31-ig terjedő időszaka.
2. A támogatás célja, összege 2. § (1) E  rendelet alapján a  szőlőtermelő a  védekezési időszakban a  szőlőültetvényen kijuttatott növényvédőszer
vételárához vissza nem térítendő támogatást (a továbbiakban: támogatás) vehet igénybe
a) növényegészségügyi megelőzés, illetve
b) növényegészségügyi felszámolás
elvégzéséhez.
(2) A támogatás mértéke a kijuttatott növényvédőszer vételárának 50%-a.
 (3) A (2) bekezdésben foglaltak alapul vételével a szőlőtermelő által tárgyévben igénybe vehető támogatás összege
a) a körülhatárolt területen található szőlőültetvény, valamint a NÉBIH által standard kategóriájúként elismert és
nyilvántartásba vett nemes és alany szaporító alapanyag kivételével a nem körülhatárolt területen található
szőlő szaporítóanyag előállítására szolgáló szőlőültetvény vonatkozásában szőlőültetvény hektáronként
legfeljebb 8000 forint;
b) a  NÉBIH által prebázis, bázis vagy certifikált kategóriájúként elismert és nyilvántartásba vett nemes és
alany szaporító alapanyag, valamint a  szőlőoltvány-iskolában nevelt, szőlőültetvény létesítésére alkalmas
ültetési anyag előállítására szolgáló szőlőültetvény kivételével a  nem körülhatárolt területen található
szőlőültetvény vonatkozásában szőlőültetvény hektáronként legfeljebb 8000 forint azzal, hogy a támogatás
szőlőtermelőnként nem haladhatja meg a 160 000 forintot.
(4) A  (2)  bekezdés alkalmazásában, ha a  szőlőtermelő vagy a  termelői szerveződésben tagsággal rendelkező
szőlőtermelő támogatás igénylésére irányuló felhatalmazásával nem szőlőtermelőként támogatást igénylő termelői
szerveződés (a továbbiakban: igénylésre felhatalmazott termelői szerveződés) az  általános forgalmi adóról szóló
törvény (a továbbiakban: ÁFA törvény) értelmében
a) általános forgalmi adó (a továbbiakban: ÁFA) levonására jogosult, akkor a nettó vételár;
b) ÁFA levonására nem jogosult, akkor a bruttó vételár
kerül figyelembe vételre.
3. A támogatás keretösszege, forrása 3. § (1) E rendelet alapján a tárgyévben nyújtható támogatás keretösszege 240 millió forint.
 (2) A támogatás folyósítását az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium
fejezeti kezelésű, 10032000-01220191-51200002 számú Folyó kiadások és jövedelemtámogatások előirányzatfelhasználási keretszámláról kell teljesíteni.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) A szőlőtermelő akkor jogosult a támogatás igénybevételére, ha
a) a szőlőültetvényt a tárgyévben rendeltetésszerűen műveli;
b) szőlő szaporítóanyag, illetve kísérleti szőlő termelése esetén e tevékenységére vonatkozóan szerepel a NÉBIH
nyilvántartásában;
c) a  készenléti tervben foglalt, szőlőgondozásra és tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségeinek a  tárgyévben
eleget tesz;
d) vállalja, hogy a szőlőültetvényen növényvédőszer kerül kijuttatásra;
e) a  támogatás alapját képező növényvédőszer annak engedélyokiratában meghatározott technológiai
előírásoknak megfelelően, a védekezési időszakon belül, az amerikai szőlőkabóca megjelenésének – NÉBIH
által a  Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamara közreműködésével működtetett előrejelző
rendszer szerinti – előrejelzésére, illetve a  növényvédelmi hatóság által kiadott védekezési felhívásra
alapozottan kerül felhasználásra;
f ) a  növényegészségügyi megelőzéshez, illetve a  növényegészségügyi felszámoláshoz kapcsolódó
növényvédőszeres védekezésről permetezési naplót vagy külön jogszabály alapján kötelezően vezetendő
Gazdálkodási Napló szerinti nyilvántartást (a továbbiakban: permetezési napló) vezet, és
g) a  növényegészségügyi megelőzés támogatása vonatkozásában a  6.  § szerinti kérelem (a továbbiakban:
megelőzési támogatás igénybevételére vonatkozó kérelem) és a  7.  § szerinti kérelem (a továbbiakban:
támogatási kérelem), illetve a  növényegészségügyi felszámolás támogatása vonatkozásában a  támogatási
kérelem benyújtásának időpontjában
ga) nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt;
gb) rendelkezik a tevékenysége folytatásához szükséges valamennyi hatósági engedéllyel;
gc) eleget tett az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás
visszafizetésére kötelező határozatának, ha ilyen határozat kötelezettje volt;
gd) nem áll fenn, hogy neki felróható okból nem teljesítette a  támogatási kérelem benyújtását
megelőzően az  államháztartás alrendszereiből, az  Európai Unió előcsatlakozási eszközeiből vagy
a strukturális alapokból juttatott valamely támogatással összefüggésben a támogatási szerződésben
vállalt kötelezettségét;
ge) megfelel az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben szabályozott, rendezett munkaügyi
kapcsolatok és átlátható szervezet általános és különös feltételeinek, és
gf ) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, kivéve a  növényegészségügyi felszámolás
támogatása esetét.
(2) A támogatás igénylésére felhatalmazott termelői szerveződés akkor jogosult a támogatás igénylésére, ha megfelel
a  termelői szerveződésben tagsággal rendelkező szőlőtermelő által művelt szőlőültetvény vonatkozásában
az (1) bekezdés d), e) és g) pontjában foglalt feltételeknek.
(3) A  szőlőtermelőnek vagy a  támogatás igénylésére felhatalmazott termelői szerveződésnek a  támogatási kérelem
benyújtásával egyidejűleg nyilatkoznia kell arról, hogy az  ÁFA törvény értelmében ÁFA levonására jogosult-e,
továbbá a  megelőzési támogatás igénybevételére vonatkozó kérelem és a  támogatási kérelem benyújtásával
egyidejűleg nyilatkozni kell
a) a szőlőtermelőnek az (1) bekezdés c)–g) pontjában,
b) az igénylésre felhatalmazott termelői szerveződésnek az (1) bekezdés d), e) és g) pontjában
foglalt feltételek teljesüléséről.
(4) Támogatás nem nyújtható a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK,
a  234/79/EK, az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 17-ei 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: 1308/2013/EU rendelet)
megállapított valamely tiltás vagy korlátozás megszegésével, még akkor sem, ha az  ilyen tiltások és korlátozások
kizárólag az 1308/2013/EU rendeletben előírt uniós támogatásokra vonatkoznak.
(5) E rendelet alapján támogatás nem nyújtható
a) exporttal kapcsolatos közvetlen tevékenység finanszírozásához;
b) importtermékekkel szemben hazai termék előnyben részesítése esetén;
c) a  szőlőtermelő által szándékosan vagy gondatlanságból előidézett, növénykárosítóval való fertőzöttség
esetén, vagy
d) ÁFA finanszírozására, kivéve, ha a  szőlőtermelő vagy az  igénylésre felhatalmazott termelői szerveződés
ÁFA levonására nem jogosult.
 (6) Azonosítható, azonos vagy részben azonos elszámolható költségek esetén a  támogatás abban az  esetben
halmozható más, államháztartási vagy uniós forrásból származó támogatással, ha az  nem vezet a  mezőgazdasági
csoportmentességi rendelet 26.  cikkében vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott
legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(7) Azonosítható, különböző elszámolható költségek esetén a támogatás halmozható más, államháztartási vagy uniós
forrásból származó támogatással.
(8) Ha a  támogatási kérelmet az  igénylésre felhatalmazott termelői szerveződés nyújtja be, akkor a  támogatás
igénylésére felhatalmazott termelői szerveződés részére kifizetett támogatás összege nem haladhatja meg annak
a támogatásnak az összegét, amelyre ezen termelői szerveződésben tagsággal rendelkező szőlőtermelő jogosult.
5. § (1) A növényegészségügyi megelőzés támogatása vonatkozásában kizárólag a megelőzési támogatás igénybevételére
vonatkozó kérelem benyújtásának időpontját követően és a  támogatási kérelem benyújtásának időpontját
megelőzően a tárgyévben a szőlőtermelő vagy – ha a támogatási kérelmet a támogatás igénylésére felhatalmazott
termelői szerveződés nyújtja be, akkor – az  igénylésre felhatalmazott termelői szerveződés nevére kiállított,
növényvédőszer megvásárlását igazoló és pénzügyileg rendezett számla használható fel.
(2) A  növényegészségügyi felszámolás támogatása vonatkozásában kizárólag a  támogatási kérelem benyújtásának
időpontját megelőzően a  tárgyévben a  szőlőtermelő vagy – ha a  támogatási kérelmet a  támogatás igénylésére
felhatalmazott termelői szerveződés nyújtja be, akkor – az  igénylésre felhatalmazott termelői szerveződés nevére
kiállított, növényvédőszer megvásárlását igazoló és pénzügyileg rendezett számla használható fel.
5. A növényegészségügyi megelőzés támogatása igénybevételére vonatkozó kérelem benyújtása
6. § (1) A  növényegészségügyi megelőzés támogatása igénybevételéhez a  szőlőtermelőnek az  1a.  melléklet szerinti
adattartalmú kérelmet, a  támogatás igénylésére felhatalmazott termelői szerveződésnek az  1b.  melléklet szerinti
adattartalmú kérelmet tárgyév március 1. és március 31. között kell benyújtania a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatalhoz (a továbbiakban: MVH) az MVH által rendszeresített és a honlapján közzétett nyomtatványon.
(2) A szőlőtermelőnek vagy a támogatás igénylésére felhatalmazott termelői szerveződésnek a megelőzési támogatás
igénybevételére vonatkozó kérelemben kell nyilatkoznia arról, hogy
a) növényegészségügyi megelőzéshez támogatást kíván igénybe venni, és
b) megismerte a 4. §-ban és az 5. § (1) bekezdésében foglalt támogatási feltételeket.
(3) A  szőlőtermelő vagy a  támogatás igénylésére felhatalmazott termelői szerveződés a  tárgyévben kizárólag egy
megelőzési támogatás igénybevételére vonatkozó kérelmet nyújthat be. Hiányosan benyújtott megelőzési
támogatás igénybevételére vonatkozó kérelem esetén az MVH egyszeri alkalommal, tíz napos határidő kitűzésével
hiánypótlásra szólítja fel a szőlőtermelőt vagy a támogatás igénylésére felhatalmazott termelői szerveződést.
(4) Az  MVH a  megelőzési támogatás igénybevételére vonatkozó kérelem tekintetében a  mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: eljárási törvény) 39. §-a szerint jár el.
(5) Ha a támogatás igénylésére felhatalmazott termelői szerveződés és az érintett termelői szerveződésben tagsággal
rendelkező szőlőtermelő is benyújt megelőzési támogatás igénybevételére vonatkozó kérelmet, akkor ugyanazon
szőlőültetvény vonatkozásában a  szőlőtermelő által benyújtott megelőzési támogatás igénybevételére vonatkozó
kérelem elutasításra kerül.
6. A támogatási kérelem benyújtása 7. § (1) A  növényegészségügyi megelőzés, illetve a  növényegészségügyi felszámolás támogatása igénybevételéhez
a  szőlőtermelőnek a  2a.  melléklet szerinti adattartalmú kérelmet, az  igénylésre felhatalmazott termelői
szerveződésnek a  2b.  melléklet szerinti adattartalmú kérelmet a  szőlő tárgyévi növényegészségügyi megelőzési,
illetve növényegészségügyi felszámolási célú növényvédőszeres kezelését követően, de legkésőbb tárgyév
augusztus 15-ig kell benyújtania a növényvédelmi hatósághoz az MVH által rendszeresített és a honlapján közzétett
nyomtatványon.
(2) Növényegészségügyi megelőzés támogatása esetén a  támogatási kérelem benyújtásának feltétele az  MVH által
a 6. § (4) bekezdés szerint befogadott megelőzési támogatás igénybevételére vonatkozó kérelem benyújtása.
(3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a 4. § (3) bekezdés szerinti nyilatkozatokat;
b) borszőlő termelése esetén a  gazdasági aktát vezető hegybíró, csemegeszőlő termelése esetén
a  növényvédelmi hatóság 3.  melléklet szerinti adattartalommal kiállított, az  MVH által rendszeresített és
a  honlapján közzétett igazolását a  szőlőültetvény adatairól, valamint annak tárgyévi, szőlőtermelő általi
rendeltetésszerű műveléséről;
c) a  növényvédőszer megvásárlását igazoló, a  szőlőtermelő vagy a  támogatás igénylésére felhatalmazott
termelői szerveződés nevére kiállított számla másolatát;
d) a c) pont szerinti számla pénzügyi rendezését igazoló bizonylat másolatát, amennyiben a pénzügyi rendezés
a számlán nem került feltüntetésre;
e) a szőlőültetvényre vonatkozó tárgyévi permetezési napló másolatát, és
f ) a szőlőtermelőnek a  támogatás igénylésére felhatalmazott termelői szerveződésben való tagsága igazolása
céljából a  termelői szerveződés alapszabályának vagy egyéb, ezt igazoló dokumentumának másolatát, ha
a támogatási kérelmet felhatalmazás alapján igénylő termelői szerveződés nyújtja be.
(4) A  szőlőtermelő vagy a  támogatás igénylésére felhatalmazott termelői szerveződés a  tárgyévben kizárólag
egy támogatási kérelmet nyújthat be. Ugyanazon támogatási kérelemben együttesen igényelhető
a növényegészségügyi megelőzés és a növényegészségügyi felszámolás támogatása.
(5) A növényvédelmi hatóság a támogatási kérelmet nyilvántartásba veszi és a támogatási kérelem, valamint az ahhoz
kapcsolódó mellékletek szakmai megalapozottságát – a  készenléti tervben foglalt intézkedéseket és termelői
kötelezettségeket is alapul véve – megvizsgálja, majd annak teljessége esetén azt záradékkal látja el. A záradékban
fel kell tüntetni
a) a  növényvédelmi hatóság állásfoglalását a  támogatási kérelem, valamint az  ahhoz kapcsolódó mellékletek
szakmai megalapozottságáról;
b) a  fitoplazma fertőzéssel való érintettség esetén a  növényvédelmi hatóság körülhatárolt területről szóló
határozatának ügyiratszámát és keltezését;
c) kísérleti szőlő, illetve szőlő szaporítóanyag termelése esetén a  NÉBIH általi nyilvántartásba vételről szóló
hatályos dokumentumban foglalt engedély- vagy nyilvántartási számot.
 (6) A növényvédelmi hatóság legkésőbb tárgyév szeptember 15-ig továbbítja a  támogatási kérelmet az MVH részére,
amely ez utóbbi időponttól számított, az eljárási törvényben foglalt határidőn belül dönt a támogatási kérelemben
foglalt jogos igényről és intézkedik a támogatási összeg szőlőtermelő vagy a támogatás igénylésére felhatalmazott
termelői szerveződés részére történő kifizetéséről.
(7) Ha a  benyújtott támogatási kérelem növényvédelmi hatóság általi záradékkal történő ellátását megelőzően
hiánypótlás szükséges, akkor a  növényvédelmi hatóság a  hiányosan benyújtott támogatási kérelmet továbbítja
az MVH részére, jelezve a hiánypótlás szükségességét.
(8) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetén az  MVH egyszeri alkalommal, tíz napos határidő kitűzésével
hiánypótlásra szólítja fel a  szőlőtermelőt vagy a  támogatás igénylésére felhatalmazott termelői szerveződést.
Ha az MVH részére megküldött hiánypótlás a támogatási kérelem szakmai megalapozottságának megállapítását is
érinti, akkor az MVH – legfeljebb tizenöt napos válaszadási határidő kitűzésével – megküldi a támogatási kérelmet
a növényvédelmi hatóság részére annak (5) bekezdés szerinti záradékolása érdekében. Ha a növényvédelmi hatóság
által kiállított záradék alapján a támogatási igény nem megalapozott, akkor az MVH a támogatási kérelmet elutasítja.
(9) Ha a tárgyévre vonatkozóan benyújtott támogatási kérelmekben foglalt jogos igény meghaladja a 3. § (1) bekezdés
szerinti keretösszeget, akkor a  keretösszeg támogatási kérelmekben foglalt jogos igényre történő felosztása
a következő sorrendben történik:
a) szőlő szaporítóanyag termelés;
b) az a) pont szerinti eset kivételével a növényegészségügyi felszámolás;
c) az a) pont szerinti eset kivételével a növényegészségügyi megelőzés.
(10) A (9) bekezdés alkalmazásában, a tárgyévben a szőlőtermelő vagy a támogatás igénylésére felhatalmazott termelői
szerveződés részére a (9) bekezdés c) pont szerinti, támogatási kérelmekben foglalt jogos igény alapján legfeljebb
a  3.  § (1)  bekezdés szerinti keretösszeg és a  (9)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti támogatási célokra vonatkozó
támogatási kérelmekben foglalt jogos igény különbözete erejéig nyújtható támogatás, amelynek összege a túllépés
mértékével arányosan csökken.
8. § (1) Ha valamely szőlőültetvény vonatkozásában a termőhely szerint illetékes hegyközség hegybírója nem a gazdasági
aktát vezető hegybíró, akkor a 7. § (3) bekezdés b) pontja szerinti igazolás elkészítéséhez a gazdasági aktát vezető
hegybíró megkeresésére az  érintett szőlőültetvény vonatkozásában a  termőhely szerint illetékes hegybíró
– gazdasági aktát vezető hegybíró részére szolgáltatott, 3. melléklet szerinti adattartalommal kiállított – igazolását is
fel kell használni.
(2) Ha a  6.  § (4)  bekezdése szerinti befogadási nyilatkozattal érintett szőlőültetvény a  támogatási kérelem
növényvédelmi hatóság általi 7.  § (5)  bekezdése szerinti záradékolása időpontjában a  fitoplazma fertőzés miatt
a növényvédelmi hatóság határozata alapján körülhatárolt területen belül helyezkedik el, akkor
a) a  növényvédelmi hatóság határozatának keltezése előtti időszakban elvégzett növényegészségügyi
megelőzés alapján a növényegészségügyi megelőzés;
b) a növényvédelmi hatóság határozatának keltezése és a támogatási kérelem benyújtásának időpontja közötti
időszakban elvégzett növényegészségügyi felszámolás alapján a növényegészségügyi felszámolás
támogatásáról szóló döntés hozható meg.
(3) Ha a támogatás igénylésére felhatalmazott termelői szerveződés és az érintett termelői szerveződésben tagsággal
rendelkező szőlőtermelő is benyújt támogatási kérelmet, akkor ugyanazon szőlőültetvény vonatkozásában
a szőlőtermelő által benyújtott támogatási kérelem elutasításra kerül.
7. Adatszolgáltatás és nyilvántartás 9. § (1) Az MVH-nak a támogatással kapcsolatos dokumentumokat a támogatásról szóló döntés meghozatalától számított
tíz évig meg kell őriznie.
(2) Az MVH
a) a  miniszter rendelkezésére bocsátja a  tárgyév lezárását követően a  benyújtott támogatási kérelmekkel,
a  kifizetett támogatás összegével és a  növényvédőszerrel kezelt szőlőültetvénnyel kapcsolatos tárgyévi
adatokat;
b) az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter felhívására az  Atr. 22.  §-a szerinti
adatszolgáltatásra köteles és a támogatási programról az Atr. 34. § (1) bekezdése szerinti éves jelentést készít.
8. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
11. § Ez a rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági
és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a  belső
piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. június 25-i 702/2014/EU bizottsági rendelet 26. cikkének
hatálya alá tartozó állami támogatást tartalmaz.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1696/2012. (XII. 29.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Budai Szerb Ortodox Egyházmegye közötti Megállapodásról.
A Kormány jóváhagyja a Magyarország Kormánya és a Budai Szerb Ortodox Egyházmegye közötti, a mellékletbe
foglalt, Magyarország Kormánya képviseletében Balog Zoltán, az emberi erőforrások minisztere, az Egyház
képviseletében Pantelic Lukijan püspök által aláírt Megállapodást. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
19/2019. (I. 15.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/684/3/2018. számú előterjesztésére – Pavlisin Leszja
(névmódosítás előtti neve: Pavlisin Leszja Antonivna; születési hely, idő: Kopanki [Szovjetunió], 1986. április 11.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. december 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1085/2014. (II. 28.) Korm. határozata a közreműködő szervezetek útján ellátott feladatokkal kapcsolatos egyes koncepcionális kérdésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Gazdaságfejlesztési Operatív Program, a Közlekedés Operatív Program, a Környezet és Energia
Operatív Program, valamint a  Társadalmi Megújulás Operatív Program és a  Társadalmi Infrastruktúra Operatív
Program pályázatainak kezelésével kapcsolatos – jelenleg közreműködő szervezetek útján ellátott – feladatokat
az  érintett operatív programok végrehajtásáért felelős irányító hatóságok működését jogszabály alapján biztosító
miniszterek saját erőforrásaikra támaszkodva lássák el, a következők szerint:
a) a Gazdaságfejlesztési Operatív Program pályázati kiírásaira benyújtott pályázatokkal kapcsolatos,
a  MAG  –  Magyar Gazdaságfejlesztési Központ Zrt.-vel kötött szerződésben meghatározott adminisztratív
feladatokat a  Nemzetgazdasági Minisztérium Gazdaságfejlesztési Programok Végrehajtásáért Felelős
Helyettes Államtitkársága lássa el,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. április 15.
b) a Közlekedés Operatív Program pályázati kiírásaira benyújtott pályázatokkal kapcsolatos, a  KIKSZ
Közlekedésfejlesztési Zrt.-vel kötött szerződésben meghatározott feladatokat a  Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium Közlekedési Operatív Programokért Felelős Helyettes Államtitkársága lássa el,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. április 15.
c) a Környezet és Energia Operatív Program pályázati kiírásaira benyújtott pályázatokkal kapcsolatos,
az  NKEK  Nemzeti Környezetvédelmi és Energia Központ Nonprofit Kft.-vel kötött szerződésben
meghatározott feladatokat a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Környezeti és Energiahatékonysági Operatív
Programokért Felelős Helyettes Államtitkársága lássa el,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. április 15.
d) a Társadalmi Megújulás Operatív Program és a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program pályázati kiírásaira
benyújtott pályázatokkal kapcsolatos, az ESZA Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft.-vel kötött szerződésben
meghatározott feladatokat az  Emberi Erőforrások Minisztériumának EU Fejlesztési és Stratégiai Helyettes
Államtitkársága lássa el,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. április 15.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár tájékoztatása mellett készítsenek konkrét lépéseket azonosító részletes
ütemtervet és az  azok egységes végrehajtását biztosító módszertani útmutatót az  1.  pont a)–d)  alpontjában
meghatározott feladat ellátásához szükséges lépésekről,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. március 15.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét,
gondoskodjon arról, hogy az általuk vezetett tárcák többségi tulajdonában álló, közreműködő szervezeti feladatokat
ellátó gazdasági társaságok munkatársai részére 2013. évre ne kerüljön bónusz, jutalom, vagy ezzel egy tekintet alá
eső juttatás kifizetésre,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
4. egyetért azzal, hogy a  2014–2020 közötti programozási időszakban a  pályázati úton felhasználásra kerülő
vidékfejlesztési uniós források tekintetében az  irányító hatósági feladatokat ellátó szervezeti egység
a Miniszterelnökség szervezeti keretein belül kerüljön kialakításra, a közreműködő szervezeti feladatokat a Nemzeti
Agrárgazdasági Kamara, a  nem pályázati úton történő forrásfelhasználás tekintetében az  irányító hatósági
feladatokat továbbra is a Vidékfejlesztési Minisztérium lássa el,
5. egyetért azzal, hogy a  2007–2013 közötti programozási időszak vidékfejlesztési forrásai tekintetében az  irányító
hatósági feladatokat továbbra is a  Vidékfejlesztési Minisztérium, a  közreműködő szervezeti feladatokat pedig
továbbra is a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal lássa el,
6. felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, hogy a  2014–2020 közötti programozási időszakra tervezett Vidékfejlesztési
Program módosítását a 4. pontban foglaltak szerint haladéktalanul készítse el.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. március 15.
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítsa a  4., 5., 6.  pontban foglaltak finanszírozását és annak
megvalósításáról készítsen előterjesztést a Kormány részére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. március 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2012. (V. 25.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 185/2011. (XI. 15.) OVB határozata felülvizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás és népi kezdeményezésre irányuló
aláírásgyűjtő ívek hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján – teljes ülésben eljárva –
meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 185/2011. (XI. 15.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. 2011. november 23-án a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) akkor hatályos 130. §
(1) bekezdése alapján két kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) 185/2011. (XI. 15.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A beadványozó 2011. október 21-én 162 darab aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az OVB-hez az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés
céljából.
Az OVB megtagadta az országos népszavazásra és népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ívek
mintapéldányainak hitelesítését. Döntését az Nsztv. 10. § e) pontjára és 18. § c) pontjára, valamint a Ve. 3. § d) pontjára
alapította.
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy a beadványozó több tekintetben is megsértette
a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét. Az OVB – hivatkozással a 18/2008. (III. 12.) AB határozatra –
kifejtette, hogy a beadványozó által benyújtott hatalmas mennyiségű népszavazási és népi kezdeményezés, továbbá
az azonos, illetve hasonló témában megfogalmazott kérdések száma, és az Országos Választási Bizottság
kísérőlevélben történő megfenyegetése nem tekinthető jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlásnak.
A beadványozó kísérőlevelében ugyanis azt írta, hogy amennyiben az OVB a kérdések hitelesítésének megtagadásáról
dönt, úgy a következő alkalommal 1000 darab kérdést fog benyújtani.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 133. számában, 2011. november 15-én került közzétételre. A kifogást tevők
2011. november 23-án – a törvényes határidőn belül – nyújtottak be kifogást.
Az egyik kifogást tevő – aki azonos a kezdeményezővel – „fellebbezésnek” nevezett kifogásában a határozat azonnali
elutasítását kérte azzal, hogy nem ért egyet az OVB általi elutasítással. A kezdeményező hiányolta az OVB határozatból
„a 162 általam korábban benyújtott kérdéseimnek a felsorolását”, sérelmezte, hogy csupán „egy határozat szól 162 db
kérdés kapcsán” és felháborította, hogy „az OVB tagok az OVB elnökkel együtt a kérdéseket benyújtó magatartását
minősítheti”. Ezen túlmenően kifogásolta, hogy a „bizottság korlátozza a szólásszabadság jogát”.
A másik két kifogást tevő szerint az OVBh. jogszabálysértő. Álláspontjuk szerint az OVB megsértette a Ve. 117. §
(2) bekezdését, mivel egy kérdés hitelesítése tárgyában kizárólag egyetlen határozatban lehet dönteni. Ezért
kérték, hogy az Alkotmánybíróság az OVB határozatát semmisítse meg és az OVB-t utasítsa a 162 kérdésben 162 új
eljárásra.
2. A kifogások beérkezését követően – 2012. január 1-jén – hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban:
Alaptörvény). Az Alaptörvény 8. cikke határozza meg az országos népszavazás alkotmányi szintű alapjait, a népi
kezdeményezés jogintézményéről azonban nem szól. Az Országgyűlés által 2011. december 31-én elfogadott,
Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezései (a továbbiakban: Átmeneti rendelkezések) 31. cikk
(3) bekezdése hatályon kívül helyezte a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényt
(a továbbiakban: Alkotmány). Az Átmeneti rendelkezések 20. cikke azonban úgy rendelkezik, hogy az Alkotmány
2011. december 31-én hatályos 28/D. §-át és 28/E. §-át az Alaptörvény hatályba lépésekor folyamatban lévő ügyekben
az Alaptörvény hatályba lépését követően is alkalmazni kell. A Ve. 2012. január 2-án hatályba lépett 156. §
(2) bekezdése alapján a Ve. egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
(a továbbiakban: EtAmtv.) megállapított rendelkezéseinek hatályba lépését megelőzően benyújtott népszavazási
kezdeményezés és népi kezdeményezés hitelesítésére a Ve.-nek a benyújtáskor hatályos rendelkezéseit kell
alkalmazni.
Mindezek alapján a 2012. január 1-jét megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás elbírálására továbbra is az
Alkotmánybíróságnak van hatásköre, s az Alkotmánybíróságnak a benyújtáskor hatályba lévő szabályok alapján kell
eljárnia.
Az Alkotmánybíróság a kifogásokat – az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 58. § (2) bekezdése, valamint
az Alkotmánybíróság ügyrendjéről szóló 1/2012. (I. 3.) Tü. határozat 32. § (1) bekezdése alapján – egyesítette és egy
eljárásban bírálta el.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani az
Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha (…)
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„18. § Az Országos Választási Bizottság akkor tagadja meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha (…)
c) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
2. A Ve. alkalmazandó – 2011. december 31-éig hatályban volt – rendelkezései:
„3. § A választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk
az alábbi alapelveket:
(…)
d) jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás, (…).”
„117. § (2) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
határozatát nyolc napon belül a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(…)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
3. A hatályos Ve. rendelkezései:
„156. § (2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
III. A kifogások nem megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét a Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó,
2011. december 31-ig hatályban volt 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság hatásköre a jelen eljárásban
jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt
kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az
Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a beadványozó több tekintetben is megsértette
a Ve. 3. §-ában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét.
Az Alkotmánybíróság – az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve – a kifogásokat nem találta
megalapozottnak. Ezért a 185/2011. (XI. 15.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel,
azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2012. május 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
174/2007. (HK 11.) MH GEOSZ intézkedése a szervezeti átalakítás 2007. II. szervezési időszaka térképészeti és katonaföldrajzi támogatási feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében biztosított
jogkörömnél fogva a védelmi célokat szolgáló földmérési
és térképészeti szakigazgatási feladatokról, valamint a
honvédelmi célú térképellátásról szóló 35/2000. (XII.20.)
HM rendelet 1. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján – tekintettel a szervezeti átalakítás 2007. évi
II. szervezési időszak feladatainak végrehajtásáról szóló
185/2006. (HK 1/2007.) HVKF paranccsal módosított
134/2006. (HK 24.) HM HVKF parancsára – a szervezeti
átalakítás 2007. évi II. szervezési időszaka térképészeti és
katonaföldrajzi támogatási feladatairól az alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
szervezeti átalakítás 2007. évi II. szervezési időszakában
érintett katonai szervezeteire.
2. Megszűnésük miatt törlöm a térképészeti és katonaföldrajzi támogatás rendszeréből 2007. március 1-i hatállyal:
– az MH 24. Bornemissza Gergely Felderítő Zászlóaljat;
– az MH 5/62. Könnyű Lövészzászlóaljat; – az MH 5/3. Bercsényi Miklós Könnyű Lövészzászlóaljat;
– az MH 37/4. Török Ignác Műszaki-építő Zászlóaljat;
– az MH 11. Hunyadi Mátyás Harckocsi Zászlóaljat;
– az MH 1. Logisztikai és Támogató Zászlóaljat;
– az MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétadandárt; – az MH 86. Szolnok Helikopter Ezredet;
– az MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Dandárt;
– az MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Ezredet;
– az MH Hadtápanyag Ellátó Központot; – az MH Haditechnikai Ellátó Központot;
– az MH Dr. Radó György Központi Honvédkórházat;
– az MH Kecskeméti Repülőkórházat; – az MH Egészségügyi Kiképző Központot.
3. Hadrendi megnevezés változás miatt törlöm a térképészeti és katonaföldrajzi támogatás rendszeréből 2007.
március 1-i hatállyal:
– az MH 5. Bocskai István Könnyű Lövészdandárt;
– az MH 25. Klapka György Könnyű Lövészdandárt.
4. Új önálló hadrendi elemként a térképészeti és katonaföldrajzi támogatás rendszerébe vonom 2007. január 1-i
hatállyal:
– az MH Nyugat-Magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokságot; – az MH Kelet-Magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokságot.
2007. március 1-i hatállyal:
– az MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezredet;
– az MH Szolnok Helikopter Bázist;
– az MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Zászlóaljat;
– az MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Zászló
aljat;
– az MH Logisztikai Ellátó Központot;
– az MH Dr. Radó György Egészségügyi Ellátó Köz
pontot. 5. Hadrendi megnevezés változás miatt a térképészeti
és katonaföldrajzi támogatás rendszerébe vonom 2007.
március 1-i hatállyal:
– az MH 5. Bocskai István Lövészdandárt;
– az MH 25. Klapka György Lövészdandárt.
6. A szervezeti változásokban érintett katonai szervezeteknél működő térképraktárak megszüntetését vagy felállítását, illetve azok készleteinek átcsoportosítását, a térképészeti anyagellátási és utaltsági rend módosítását,
továbbá a terepértékelő munkaállomások elosztását külön
intézkedés szabályozza.
7. Jelen intézkedés az aláírás napján lép életbe, és a
Honvédelmi Közlönyben közzé kell tenni.
Szabó Gyula okleveles mérnök ezredes s. k.,
MH geoinformációs szolgálatfőnök


text:
26/2014. (HK 3.) MH ARB intézkedése a Magyar Honvédség Anyagellátó Raktárbázis csapatkarjelzésének, csapatjelvényének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdés alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet és
a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás
rendelkezéseire, az MH Anyagellátó Raktárbázis csapat-karjelzéseinek, csapatjelvényének rendszeresítéséről
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség Anyagellátó Raktárbázis (a továbbiakban: MH ARB) hivatásos és
szerződéses katona állományára terjed ki.
2. A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék
tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásai szerint elkészített, elbírált és jóváhagyásra felterjesztett tervezet
alapján az MH ARB csapatkarjelzését és csapatjelvényét
rendszeresítem, és viselését az MH ARB hivatásos és szerződéses katona állománya részére engedélyezem.
3. A rendszeresített csapatkarjelzés és csapatjelvény
szöveges leírását az 1. melléklet, a csapatkarjelzés eredeti
méretű mását a 2. melléklet, kétszeres méretű grafikáját a
3. melléklet tartalmazza. A csapatjelvény eredeti méretű
mását a 4. melléklet, kétszeres méretű grafikáját az 5. melléklet tartalmazza.
4. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a jóváhagyott
csapatkarjelzés és csapatjelvény műszaki dokumentációjának kidolgozásáról, valamint a rendszeresítéséből adódó
költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, legyártásáról, az
MH ARB igényjogosult állományának ellátásáról az MH
Logisztikai Központ gondoskodik.
5. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
Nagy Attila ezredes s. k.,
parancsnok


text:
8/2019. (VII. 12.) MEKH rendelete a rendszer-összekötési pontokra vonatkozó szabályok harmadik országok tekintetében történő alkalmazhatóságáról.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133/A.  § 10.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § b) és i)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  földgázszállító rendszerekben alkalmazott kapacitásallokációs mechanizmusokat szabályozó üzemi és
kereskedelmi szabályzat létrehozásáról és a  984/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 459/2017/EU
bizottsági rendelet (a továbbiakban: 459/2017/EU rendelet) 2. cikk (1) bekezdésében foglaltak alapján a szomszédos
nem EU-tagállam földgázszállító rendszeréhez kapcsolódó határkeresztező gázvezeték betáplálási és kiadási
pontjára a 459/2017/EU rendelet V. Fejezete és a IV. Fejezet 19. cikk 9. pontja nem alkalmazandó.
(2) Az  e  rendeletben megfogalmazott eltérések kivételével a  szomszédos nem EU-tagállam földgázszállító
rendszeréhez kapcsolódó határkeresztező gázvezeték betáplálási és kiadási pontjára vonatkozóan a  459/2017/EU
rendelettel összhangban kell eljárni.
(3) Az e rendeletben használt fogalmakat a 459/2017/EU rendelet rendelkezései szerint kell értelmezni.
2. § Ha a szállítási rendszerüzemeltető egy határkeresztező gázvezeték kiadási pontján nem kínál fel nem megszakítható
kapacitást, úgy a  szomszédos nem EU-tagállam földgázszállító rendszeréhez kapcsolódó határkeresztező
gázvezeték kiadási pontjára a szállítási rendszerüzemeltető a havi megszakítható kapacitásokat az adott hónap első
naptári napját megelőző harmadik munkanapon köteles lekötésre felajánlani.
3. § Ha a szállítási rendszerüzemeltető egy határkeresztező gázvezeték kiadási pontján nem kínál fel nem megszakítható
kapacitást, a  szomszédos nem EU-tagállam földgázszállító rendszeréhez kapcsolódó határkeresztező gázvezeték
kiadási pontjára a  szállítási rendszerüzemeltető a  napon belüli megszakítható kapacitásokat a  459/2017/EU
rendeletben meghatározott, a napon belüli nem megszakítható kapacitásokra vonatkozó eljárásrendnek és aukciós
naptárnak megfelelően, azzal azonos időben, aukción keresztül lekötésre ajánlja fel.
4. § (1) A szomszédos nem EU-tagállam és Magyarország földgázszállító rendszereinek határkeresztező pontjára vonatkozó
nem megszakítható kapacitásbővítés megvalósítása esetén alternatív allokációs mechanizmus alkalmazandó
a  459/2017/EU rendelet V. Fejezetében meghatározott szabályok figyelembevétele nélkül. Az  alternatív allokációs
mechanizmus szabálykönyvét (a továbbiakban: Szabálykönyv) a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) hagyja jóvá, ha az megfelel a 459/2017/EU rendeletben – az V. Fejezetében meghatározott
szabályokat kivéve – és az e rendeletben meghatározott követelményeknek.
(2) Az  alternatív allokációs mechanizmusban kiosztott kapacitás nem kapcsolt és nem megszakítható, az  érintett
szállítási rendszerüzemeltetők azonban megállapodás alapján kialakíthatnak kapcsolt nem megszakítható kapacitás
terméket is.
(3) Az  alternatív allokációs mechanizmushoz kapcsolódó gazdasági vizsgálat elveit a  szállítási rendszerüzemeltető
honlapján közzétett – a Hivatal által jóváhagyott – Szabálykönyv tartalmazza.
(4) A szállítási rendszerüzemeltető a Szabálykönyv Hivatal általi jóváhagyási folyamatát megelőzően piaci konzultációt
köteles lefolytatni 30 napos időtartamban, amelynek eredményét a  szállítási rendszerüzemeltető a  honlapján
közzéteszi.
(5) Az  alternatív allokációs mechanizmus kapacitáskiosztási eljárás alapján legfeljebb 20 gázévre osztható ki
a  Szabálykönyvben meghatározott, az  uniós és nemzeti szintű versenyszabályok alkalmazását, különösen
a korlátozó megállapodásoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 101. cikke
és az  erőfölénnyel való visszaélés tilalmának az  EUMSz 102.  cikke alapján biztosító kapacitáskiosztási elvnek és
folyamatnak megfelelően.
5. § A  szomszédos nem EU-tagállam és Magyarország földgázszállító rendszereinek rendszer-összekötési pontjaira
a 459/2017/EU rendelet 19. cikk 9. pontja nem alkalmazandó.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a szomszédos nem EU-tagállam földgázszállító rendszeréhez kapcsolódó határkeresztező gázvezeték
betáplálási-kiadási pontján a kapacitások felajánlásáról szóló 9/2016. (XI. 10.) MEKH rendelet.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
1393/2013. (VII. 2.) Korm. határozata a Wekerle Terv – a magyar gazdaság Kárpát-medencei léptékű növekedési stratégiája végrehajtásának a 2013. évre vonatkozó kormányzati intézkedési tervéről.
1. A Kormány
a) elfogadja e  határozat 1.  mellékletét képező, a Wekerle Terv – a  magyar gazdaság Kárpát-medencei léptékű
növekedési stratégiája végrehajtásának 2013. évre vonatkozó kormányzati intézkedési tervét és elrendeli
annak végrehajtását hazai költségvetési források és folyamatban lévő európai uniós pályázati konstrukciók
terhére;
b) felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy az  intézkedési tervben foglalt feladatok
végrehajtásáról, a szomszédos államokbeli partnerekkel folytatott egyeztetések állásáról 2014-től kezdődően
évente készítsenek tájékoztatót a nemzetgazdasági miniszternek;
Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: minden év március 15.
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  feladatkörükben érintett miniszterek tájékoztatói alapján
2014-től kezdődően évente készítsen jelentést a  Kormány számára az  intézkedési tervben foglalt feladatok
végrehajtásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: minden év május 31.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök