text:
4/2009. (HK 2.) HM HVKF intézkedése a repülésmeteorológiai dokumentáció és a repülésmeteorológiai tájékoztatás tartalmáról és az összeállított anyagok kezeléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.)
HM utasítás rendelkezéseire, valamint a 2007. évi XLVI.
törvénnyel kihirdetett, a nemzetközi polgári repülésről
Chicagóban, az 1944. évi december hó 7. napján aláírt
Egyezmény 3. Függelékére, a repülésmeteorológiai dokumentáció és a repülésmeteorológiai tájékoztatás tartalmáról és az összeállított anyagok kezeléséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a katonai repülőtereken vagy külső leszállóhelyeken az állami célú légiközlekedést tervező, szervező és végrehajtó, a Magyar Honvédség, illetve a Honvédelmi Minisztérium állományába tartozó szakszemélyzetre, mint a dokumentáció felhasználóira, valamint a dokumentációt összeállító, meteorológiai támogató szakfeladatokat ellátó állományra.
2. Jelen intézkedés alkalmazásában:
a) repülésmeteorológiai dokumentáció: kézírásos
vagy nyomtatott okmányok, közöttük a repüléshez meteorológiai információkat tartalmazó térképek és nyomtatványok;
b) repülésmeteorológiai tájékoztatás: demonstrációs
eszközökkel támogatott szóbeli jelentés a fennálló és várható meteorológiai viszonyokról.
3. A katonai repülőtereken vagy külső leszállóhelyen a
repülésmeteorológiai dokumentáció és repülésmeteorológiai tájékoztatás összeállítása a meteorológiai támogató
szakfeladatokat ellátó ügyeletes váltás feladata. A repülésmeteorológiai dokumentáció és repülésmeteorológiai tájékoztatás összeállításáért a meteorológiai támogató szakfeladatokat ellátó ügyeletes váltás parancsnoka felelős.
4. A repülésmeteorológiai dokumentációt a felhasználók igényének megfelelő rendszerességgel a repülési feladatok időtartamára, a repülésmeteorológiai tájékoztatást
a műveleti, gyakorló és különleges repüléseket megelőzően, a repülési feladat végrehajtásáért felelős személy által
meghatározott időpontra kell összeállítani.
5. A repülésmeteorológiai dokumentáció átvételének és
a repülésmeteorológiai tájékoztatás megtartásának idő
pontját a felhasználónak (a dokumentáció átvevőjének), illetve a repülési feladat végrehajtásáért felelős személynek
úgy kell meghatároznia, hogy a meteorológiai szakállománynak elegendő felkészülési idő álljon rendelkezésre
azok szakszerű összeállítására. Ez a felkészülési idő a repülésmeteorológiai dokumentáció esetén 10 perc, a repülésmeteorológiai tájékoztatás esetén 30 perc.
6. A repülésmeteorológiai dokumentációt át kell adni a
légiközlekedési szakszemélyzetnek, valamint a légiforgalmi irányító szolgálatnak, illetve olyan helyen kell elhelyezni, hogy valamennyi felhasználó hozzáférhessen, és
gondoskodni kell róla, hogy a repülési feladat végrehajtásáért felelős személynek is rendelkezésre álljon.
7. A repülőtér körzetében, illetve a kijelölt légterekben
folytatott repülések meteorológiai támogatásához összeállított repülésmeteorológiai dokumentációnak tartalmaznia
kell:
a) a repülőtér azonosítóját, a kiadás időpontját és a repülési dokumentáció érvényességi időtartamát;
(Megjegyzés: A repülőtér körzetében, illetve a kijelölt
légterekben folytatott repülések meteorológiai támogatásához összeállított repülésmeteorológiai dokumentáció
legfeljebb addig az időpontig lehet érvényes, amíg a meteorológiai információs rendszerben rendelkezésre álló, későbbi kiadású TAF táviratok felhasználásával újabb repülésmeteorológiai dokumentáció összeállítható, vagy az
időjárás gyors megváltozása újabb repülésmeteorológiai
dokumentáció összeállítását és kiadását szükségessé nem
teszi.)
b) a saját, a környező és a kitérő repülőterek által kiadott
METAR, SPECI, TAF és AMD TAF táviratokat;
c) a repülési körzetre vonatkozó, a legfrissebb modellfuttatásból származtatott magassági szél- és hőmérséklet
adatokat, a repülési feladattól függő magassági lépcsőzésben, a rendelkezésre álló adatok alapján, a talajtól a műveleti, gyakorló és különleges repülési feladatok felső határát
1000 méterrel meghaladó magasságig;
d) külön-külön rovatban a repülési körzetben előforduló
vagy előre jelzett veszélyes időjárási jelenségeket (jegesedés, szélnyírás, turbulencia, szignifikáns időjárási jelenségek), a jelenségek előfordulásának idejét, illetve időtartamát, helyét és magasságát;
e) a megfelelő rovatban a „NIL” vagy „N/A” jelölést
kell alkalmazni, amennyiben a d) pontban foglalt veszélyes időjárási jelenségek nem fordulnak elő;
f) a repülési körzetre vonatkozó, az Országos Meteorológiai Szolgálat által kiadott GAMET, AIRMET és SIGMET táviratokat;
g) a csillagászati adatokat (napkelte, napnyugta, holdkelte, holdnyugta, holdfázis);
h) az Országos Meteorológiai Szolgálat által kiadott
szignifikáns térképet;
i) a repülési dokumentációt összeállító személy nevét,
rendfokozatát;
j) a repülési dokumentáció átvételét az átvevő aláírásával igazolja, a dokumentációban rögzíteni kell az átvevő
személy nevét, rendfokozatát és az átvétel időpontját.
8. Útvonalrepülések meteorológiai támogatásához öszszeállított repülésmeteorológiai dokumentációnak tartalmaznia kell:
a) a repülőtér azonosítóját, a kiadás időpontját és a repülési dokumentáció érvényességi időtartamát;
b) a saját, a környező és a kitérő repülőterekre, valamint
a célrepülőtérre kiadott METAR, SPECI, TAF és AMD
TAF táviratokat;
c) országhatáron belül végrehajtott kis magasságú
(FL100 alatti) útvonalrepülés esetén az Országos Meteorológiai Szolgálat által kiadott szignifikáns térképet;
d) országhatáron belül végrehajtott nagy magasságú
(FL100 feletti) útvonalrepülés esetén az európai regionális
meteorológiai központok által kiadott szignifikáns térképet;
e) külföldi repülőtérre történő átrepülés esetén a meteorológiai világközpontok által kiadott, az útvonalra vonatkozó szignifikáns térképet a repülési útvonal magasságától
függő szintekre;
f) a meteorológiai világközpontok által kiadott, a repülési időszakot lefedő, az útvonalra vonatkozó, a repülési
útvonal magasságától függő szintekre a magassági hőmérsékleti és széltérképeket;
g) kis magasságú (FL100 alatti) repülés esetén a repülési útvonalra és időszakra vonatkozó GAMET és AIRMET
táviratokat;
h) nagy magasságú (FL100 feletti) repülés esetén a repülési útvonalra és időszakra vonatkozó SIGMET táviratokat;
i) a fel- és leszálló repülőterekre/leszállóhelyekre vonatkozó csillagászati adatokat (napkelte, napnyugta, holdkelte, holdnyugta, holdfázis);
j) a repülési dokumentációt összeállító személy nevét,
rendfokozatát;
k) a repülési dokumentáció átvételét az átvevő aláírásával igazolja, a dokumentációban rögzíteni kell az átvevő
személy nevét, rendfokozatát és az átvétel időpontját.
9. A meteorológiai szolgálat ügyeletes váltásának gondoskodnia kell arról, hogy a legfrissebb mérési és megfigyelési adatokat tartalmazó METAR és SPECI táviratok
nyomtatott formában mindenkor a légiközlekedési szakszemélyzet és a légiforgalmi irányító szolgálat rendelkezésére álljanak, mivel a repülésmeteorológiai dokumentáció
érvényességi ideje a TAF táviratok kiadási gyakoriságának megfelelően a három órát is elérheti.
10. A műveleti, gyakorló és különleges repülési feladatokat megelőzően a légiközlekedési szakszemélyzet, a légiforgalmi irányító szolgálat valamint a repülőgépeket és
repülőteret üzemeltető személyzet részére tartott repülésmeteorológiai tájékoztatásnak tartalmaznia kell:
a) a nagytérségű bárikus mezőt és az időjárási frontokat
reprezentáló áttekintő meteorológiai talajtérképet;
b) a meteorológiai távérzékelő rendszerek (műhold,
időjárási radar, villám-lokalizációs rendszer stb.) felderítési adatait;
c) az aktuális körzeti meteorológiai adatokat (felhőmennyiség, felhőfajta, felhőalap, időjárási jelenségek, látástávolság, talajszél, magassági szél);
d) a műveleti, gyakorló és különleges repülés időszakában várható nagytérségű változásokat;
e) a műveleti, gyakorló és különleges repülés időszakában repülést befolyásoló időjárási elemek (felhőmennyiség, felhőfajta, felhőalap, időjárási jelenségek, látástávolság, talajszél, magassági szél) várható alakulását;
f) az időjárás hatását a műveleti, gyakorló és különleges
feladatok végrehajtására, melyet a NATO eljárásoknak
megfelelő, a felhasználók által meghatározott küszöbértékek alapján összeállított, színkódokkal jelölt hatásmátrix
alkalmazásával kell bemutatni;
g) a repülést befolyásoló veszélyes időjárási jelenségeket; h) a repülőgépek és a repülőtér üzemeltetését befolyásoló időjárási jelenségeket;
i) a csillagászati adatokat (napkelte, napnyugta, holdkelte, holdnyugta, holdfázis).
11. A légiközlekedési szakszemélyzet és a légiforgalmi
irányító szolgálat részére átadott repülésmeteorológiai dokumentációnak az átvevő által aláírt példányát egy évig
meg kell őrizni.
12. A légiközlekedési szakszemélyzet és a légiforgalmi
irányító szolgálat részére tartott repülésmeteorológiai tájékoztatás bemutatóját a készítés időpontjának megjelölésével elektronikus formában archiválni kell, az archivált fájlokat egy évig meg kell őrizni.
13. A repülőesemény bekövetkezését követően a repülőtéri meteorológiai csoport haladéktalanul kezdje meg az
időjárási helyzet utólagos elemzésére szolgáló repülésmeteorológiai dokumentáció összeállítását, a meteorológiai
csoportnál automatikusan nem archivált meteorológiai
információ mentését. A kivizsgálást segítő dokumentáció
tartalmazza:
a) a meteorológiai csoport által a repülőeseményt megelőző 6 órában kiadott meteorológiai dokumentáció másolatát;
b) a repülési feladatokat megelőző repülésmeteorológiai tájékoztatás demonstrációs anyagát (például: PowerPoint bemutató fájl) nyomtatott formában;
c) a repülőeseményt megelőző 6 órában a meteorológiai
csoport által kiadott és a meteorológiai információs rendszerben beérkezett METAR, SPECI, TAF, AMD TAF, SYNOP
és TEMP (A és B rész) táviratokat nyomtatott formában;
d) a repülésmeteorológiai veszélyfigyelmeztetéseket
nyomtatott formában; e) a repülőeseményt megelőző 6 órában érkezett távérzékelési adatokat (képfájlokat).
14. A repülésmeteorológiai dokumentáció összeállítására vonatkozó előírások alkalmazását megelőzően felkészítő módszertani foglalkozás végrehajtását rendelem el,
amelyen a szolgálati elfoglaltságtól függően a repülésmeteorológiai támogató feladatokat végző teljes meteorológus tiszt és meteorológiai asszisztens állomány vegyen
részt. A módszertani foglalkozás megszervezése és megtartása az MH Geoinformációs Szolgálat feladata.
15. Jelen intézkedés 2009. február 1-jén lép hatályba.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1363/2008. (HK 1/2009.) MH HEK intézkedése a Magyar Honvédségben rendszeresített sebesültszállító járművek képességeinek nemzeti korlátozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának és a
szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
összhangban a STANAG 2872-ben foglaltakra – a Magyar
Honvédségben rendszeresített sebesültszállító járművek
képességeinek nemzeti korlátozására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédségben rendszeresített sebesültszállító járműveket üzemeltető
egészségügyi szakállományra.
2. Jelenleg a Magyar Honvédségben rendszeresített sebesültszállító járművek az ABV nemzeti koncepciónak
megfelelően a STANAG 2872 A melléklet 5. c) pontjában
foglaltakat – miszerint a mentőgépjárműnek kívánatos
rendelkezni az ABV ágensek szűrésére alkalmas túlnyomásos rendszerű légkondicionáló rendszerrel – nem tudják
teljesíteni.
3. A Mercedes Benz–G 270 CDI mentőgépjármű a
STANAG 2872 A melléklet 10. pontjában foglaltakat
– miszerint a mentőgépjármű betegterének a betegek kimentése céljából rendelkeznie kell alternatív kijárattal –
nem tudja teljesíteni.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
405/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a HUNÉP MEDIKUS HOSTEL Szálloda, Idegenforgalmi és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  HUNÉP MEDIKUS HOSTEL Szálloda, Idegenforgalmi és Szolgáltató Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (Cg. 09-10-000426, székhely: 4028 Debrecen, Kassai út 26.) gazdasági társaságot (a továbbiakban:
Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a
alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
140/2013. (XI. 28.) ME határozata az ENSZ Korrupció Elleni Egyezmény (UNCAC) részes államainak 5. konferenciáján való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy az  ENSZ Korrupció Elleni Egyezmény (UNCAC) részes államainak 5. konferenciáján
Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a  küldöttség tagjait a  külügyminiszterrel
egyetértésben jelölje ki;
 3. felhívom a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az adott
ülés előtt adja ki. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1502/2019. (VIII. 23.) Korm. határozata a Semmelweis Egyetem alapítása 250 éves jubileumának megünneplésével kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Semmelweis Egyetem alapításának 250. évfordulóját megünneplő jubileumi programsorozat központi
költségvetésből történő támogatásával;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával gondoskodjon az  1.  pont
szerinti cél megvalósítása érdekében
a) a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára 86 760 000 forint,
b) a  Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára 62 978 000 forint
biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
 a b)  alpont tekintetében a  2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a  felmerülés
ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
113/2007. (VI. 13.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Tóth András ezredest 2007. június 15-i hatállyal
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2007. június 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1734/2014. (XII. 12.) Korm. határozata az európai strukturális és beruházási alapokból támogatással rendelkező vállalkozások biztosítékmentességéről.
A Kormány
 1. egyért azzal, hogy a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet és a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban együtt: Korm. rendeletek)
hatálya alá tartozó támogatások esetében a támogatást nyert vállalkozások – amennyiben nincsen köztartozásuk –
biztosítékmentesen juthassanak a forrásokhoz,
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert a  Korm. rendeletek 1.  pont szerinti módosítását tartalmazó
előterjesztés elkészítésére és annak a Kormány következő ülésére történő benyújtására.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1723/2013. (X. 11.) Korm. határozata a Hortobágyi Halgazdaság Zrt. feletti tulajdonosi joggyakorlásról.
A Kormány – az  állami természetvédelmi feladatok hatékonyabb ellátása és az  elsődlegesen természetvédelmi
célokat szolgáló állami vagyonnal való hatékonyabb gazdálkodás megvalósítása érdekében – felhívja a  nemzeti
fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  Hortobágyi
Halgazdaság Zrt. felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét a Hortobágyi Nemzeti
Park Igazgatóság gyakorolhassa.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
75/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a SZEMA – Liberális Párt képviseletében Ungár Klára (1126 Budapest, Böszörményi út 17/a.) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmánya hatályban maradjon és Magyarország alaptörvénye ne lépjen
hatályba?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Országgyűlés Magyarország Alaptörvényét a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 19. § (3) bekezdés a) pontja és
a 24. § (3) bekezdése alapján fogadta el. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint mind az Alkotmány, mind
a későbbiekben az Alaptörvény módosítása csak az Alkotmány, illetve az Alaptörvény rendelkezéseinek megtartásával
kerülhet sor. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB,
40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány
módosítása, csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által
[Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet. Az Alkotmány módosítására, illetve az Alkotmány egyes rendelkezéseinek
a jövőbeni megváltoztathatóságának kizárására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye. Az Országos Választási Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az Alaptörvény rendelkezése
szerint a későbbiekben egyébként sem lehet országos népszavazást tartani az Alaptörvény módosításáról.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 19. § (3) bekezdés a) pontján és 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
41/2017. (XII. 29.) BM rendelete a vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges dokumentáció tartalmáról.
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (8) bekezdésének d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 29.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az elvi vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges dokumentáció tartalmát az 1. melléklet tartalmazza.
2. § A helyi vízgazdálkodási hatósági jogkörbe tartozó kutak vízjogi engedélyezéséhez szükséges dokumentáció
tartalmát a 2. melléklet tartalmazza.
3. § A vízügyi hatósági jogkörbe tartozó eljárásokhoz szükséges dokumentáció tartalmát a 3. melléklet tartalmazza.
4. § A vízügyi szakhatósági állásfoglaláshoz szükséges mellékletek tartalmát a 4. melléklet tartalmazza.
5. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
6. § Ez a rendelet az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011. december 11-i
2011/92/EU parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikk (1) és (2) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
7. § Hatályát veszti a  vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges kérelemről és mellékleteiről szóló 18/1996.
(VI. 13.) KHVM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
21/2011. (III. 25.) VM rendelete a tejtermelőket sújtó különleges hátrányok kezeléséhez kapcsolódó, 2011. különleges támogatás igénybevételének szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjaiban
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. gazdasági szempontból sérülékeny terület:
a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet
szerinti település,
b) a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet szerinti kistérség,
c) az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program IV. Tengelye (LEADER) szempontjából lehatárolt vidéki
térségek, valamint
d) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában meg valósuló támogatások esetében
a kedvezőtlen adottságú területek és az azokhoz tartozó települések megállapításáról szóló
24/2007. (IV. 17.) FVM rendelet szerinti település;
2. környezeti szempontból érzékeny terület:
a) az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről
szóló 14/2010. (V. 11.) KvVM rendelet hatálya alá tartozó terület, valamint
b) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 27/2006. (II. 7.) Korm.
rendelet szerinti nitrátérzékeny terület;
3. különleges támogatás: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK
rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. január 19-i
73/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 73/2009/EK tanácsi rendelet) 68. cikk 1. bekezdés b) pontja szerinti
tej termeléséhez kötött különleges támogatás.
(2) Az e rendeletben meg nem határozott fogalmak értelmezése tekintetében a tehéntej termékpálya szabályozásában
alkalmazott kvótarendszerről szóló 14/2010. (II. 23.) FVM rendelet (a továbbiakban: tejkvóta-rendelet) 1. §-ának
rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. § (1) A beszállítási, illetve közvetlen értékesítési tejkvótával rendelkező tejtermelő a saját gazdaságában a 2010/2011.
kvótaévben megtermelt, és ténylegesen értékesített tej után – legfeljebb a tejkvóta nyilvántartás szerint 2011. március
31-én rendelkezésére álló tejkvóta mértékéig – különleges támogatást vehet igénybe.
(2) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági termelők gazdaságátadásához nyújtandó
támogatás részletes feltételeiről szóló 83/2007. (VIII. 10.) FVM rendelet alapján benyújtott támogatási kérelemre
hozott jogerős támogatási határozat alapján átadott teljes gazdaság tekintetében az átadó gazdaságában
a 2010/2011. kvótaévben megtermelt és ténylegesen értékesített tej, valamint a tejkvóta nyilvántartás szerint 2011.
március 31-én az átadó rendelkezésére álló tejkvóta alapján a teljes gazdaságot átvevő termelő jogosult a különleges
támogatás igénybevételére, az 5. § (1) bekezdés szerinti támogatási kérelem benyújtására.
3. § (1) A különleges támogatás igénybevételének feltétele, hogy a kérelmező:
a) a támogatási kérelmében szereplő értékesített tej vonatkozásában az állatok tenyészetének állattartójaként
– a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről
 szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet (a továbbiakban: szarvasmarha ENAR rendelet) 2. § 9. pontja szerinti Magyar
ENAR-szám feltüntetésével – szerepeljen a szarvasmarha ENAR rendelet szerinti nyilvántartásban,
b) gazdasága gazdasági szempontból sérülékeny területen vagy környezeti szempontból érzékeny területen
legyen, és
c) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában megfeleljen a tejkvóta-rendelet szerinti tejtermelő
fogalmának.
(2) A támogatás kifizetésének feltétele, hogy a tejtermelő legalább 1 hektár SAPS támogatásra jogosult területtel
rendelkezzen.
(3) Jogosult a különleges tejtámogatásra az a tejtermelő, aki vagy amely felszámolási, végelszámolási vagy
adósságrendezési eljárás alatt áll feltéve, hogy az e rendeletben meghatározott egyéb feltételeknek megfelel.
4. § (1) A különleges támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapnak az Európai Bizottság által meghatározott
pénzügyi kerete.
(2) A különleges támogatás alapjául szolgáló a tejtermelő által értékesített tej mennyiségét a felvásárlónak történő
beszállítás esetén a tejkvóta-rendelet 2. mellékletének 1.1 pontja alapján alkalmazott zsírkorrekciót követően,
közvetlen értékesítés esetén az értékesített folyadéktej és az értékesített tejtermékek folyadéktejre átszámított
egyenértékének összesített mennyiségét a tejkvóta-rendelet 2. mellékletének 1.2 pontja alapján kell megállapítani.
(3) A különleges támogatás mértékét az (1) bekezdés szerinti pénzügyi keret és az összes támogatási kérelmet benyújtó
tejtermelő által a 2. § (1) bekezdés szerint értékesített összes tejmennyiség alapján külön jogszabály határozza meg.
5. § (1) A támogatási kérelmet 2011. május 15-éig a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH)
központi szerve által rendszeresített és az MVH honlapján közleményben közzétett nyomtatványon kell benyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem egyben kifizetési kérelemnek is minősül.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kérelem
a) a tejtermelő személyazonosságának megállapítására szolgáló adatokat,
b) a tejtermelő által értékesített tej mennyiségét,
c) az ENAR rendelet szerinti tenyészetkódot,
d) a gazdaság tejtermelési tevékenységének helyrajzi szám szerint megjelölt helyét, és
e) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban:
1122/2009/EK bizottsági rendelet) 18. cikk (1) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozatot
tartalmazza.
(4) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez mellékelni kell
a) a tejnek felvásárló részére történő értékesítése esetén a felvásárló által a tejtermelőre vonatkozóan a tejkvóta
rendelet szerinti jelentés adattartalmának megfelelően kiállított igazolást; vagy
b) a tejnek Magyarország területéről értékesítés céljából történő kiszállítása esetén a kiszállított tej mennyiségének
és minőségének (zsírtartalmának) megállapítására alkalmas számlákon alapuló nyilatkozatot.
6. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint a központi
költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2011. évi igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási
szabályokról szóló VM rendeletben foglaltakat az e rendeletben foglaltak szerinti eltéréssel, illetve kiegészítéssel kell
megfelelően alkalmazni az alábbiak vonatkozásában:
a) a kérelem adataiban bekövetkezett változás bejelentésére,
b) módosításra,
c) pontosításra,
d) adminisztratív és fizikai ellenőrzésre,
e) a döntésre,
f) jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszatérítésére,
g) támogatás kifizetésére, valamint
h) a jogkövetkezmények halmozódása tekintetében.
7. § Az MVH az e rendelet, valamint a tejkvóta-rendelet 14. §-ában előírt éves jelentések és az e rendelet alapján elszámolt
tej mennyiség vonatkozásában keresztellenőrzést végez.
8. § (1) Az elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatti igazolási kérelem kizárólag az MVH központi szerve által rendszeresített
nyomtatványon nyújtható be.
(2) Az elháríthatatlan külső ok (vis maior) eseteire, valamint annak igazolására az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 75. cikk
(2) bekezdésében, valamint az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról, valamint
egyes agrár tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007. (VI. 8.) FVM rendeletben foglaltakat kell
alkalmazni.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
10. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendelet, és
b) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet IV. és V. címében a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1121/2009/EK bizottsági rendelet,
c) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendelet, és
d) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 11. § Hatályát veszti a tejtermelőket sújtó különleges hátrányok kezeléséhez kapcsolódó, 2010. évi különleges támogatás
igénybevételének szabályairól szóló 28/2010. (III. 30.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
8/2007. (III. 26.) ÖTM rendelete az önkormányzati és területfejlesztési miniszter ágazati irányítása alá tartozó közigazgatási hatósági eljárásokban közreműködő tolmácsok, jelnyelvi tolmácsok díjazásáról.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. §-a
(2) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. ren
delet 1. §-ának l) pontjában megállapított feladatkörömben
eljárva – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya az önkormányzati és területfejlesztési
miniszter ágazati irányítása alá tartozó közigazgatási hatósági eljárásokra terjed ki.
2. § (1) Az 1. §-ban meghatározott hatósági eljárásokban
közreműködő tolmácsot, jelnyelvi tolmácsot tevékenységéért munkadíj (várakozási díj, készenléti díj) és utazási
költségtérítés illeti meg.
(2) Ha a tolmács, jelnyelvi tolmács a tevékenységét
valamely szervezet tagjaként vagy munkaviszonyban
(munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban) végzi,
a munkadíj (várakozási díj, készenléti díj) és utazási költségtérítés az őt foglalkoztató szervezetet illeti meg.
(3) A munkadíj (várakozási díj, készenléti díj) e rendeletben meghatározott összege a tolmácsolási és jelnyelvi
tolmácsolási tevékenység ellenértékét terhelő általános
forgalmi adó összegét nem tartalmazza, azt az e rendeletben meghatározott összegeken mint adóalapon felül kell
felszámítani, ha a tolmács, jelnyelvi tolmács vagy szervezet az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi LXXIV.
törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) rendelkezései alapján
általános forgalmi adó felszámításra kötelezett. Ha a tolmács, jelnyelvi tolmács vagy szervezet az Áfa tv. szerint
levonási joggal rendelkezik, a számlával igazolt költségnek csak a nettó összege növeli az adóalapot.
(4) Ha a tolmács, jelnyelvi tolmács tevékenysége az
Áfa tv. 5. §-a szerinti gazdasági tevékenységnek minősül,
a tolmácsnak, jelnyelvi tolmácsnak vagy szervezetnek
külön jogszabály rendelkezései szerint számlát kell kiállítania, illetve az igénybe vevő hatóságnak a számla ellenében díjat kell fizetnie.
3. § (1) A tolmácsolási tevékenységért a mellékletben meghatározott munkadíjat a díjsávok figyelembevételével,
a helyi piaci viszonyokhoz igazodóan kell megállapítani.
(2) A jelnyelvi tolmácsolási tevékenységért 6000 Ft/óra
(nettó) munkadíjat kell megállapítani.
(3) A tolmács, jelnyelvi tolmács (a továbbiakban együtt:
tolmács) tevékenységéért járó munkadíj megállapításánál
minden megkezdett órát fél óraként, fél óra leteltét követően egy óraként kell figyelembe venni.
4. § Ha a tolmács a tolmácsolási tevékenység megkezdésére
kitűzött időpontban megjelent, a tényleges tolmácsolás
megkezdéséig várakozási díj jár, amely minden megkezdett félórára nettó 500 Ft.
5. § (1) A tolmácsolásra okot adó tevékenység elmaradása
esetén készenléti díjként két óra munkadíjat kell megállapítani.
(2) Ha az eljárási cselekményt a hatóság félbeszakítja
– amennyiben az eljárási cselekmény még ugyanazon a
napon folytatódik –, ezt az időtartamot a várakozási időbe
be kell számítani. Ha az eljárási cselekmény folytatására
ugyanazon a napon nem kerül sor, a cselekmény meghiúsulásának a tolmáccsal történő közléséig terjedő időtartamot a várakozási időbe szintén be kell számítani.
6. § (1) Az igazolt utazási költséget a tolmács számára a
következők szerint kell megtéríteni:
a) vasúti 2. osztályú menettérti díj teljes összegét
(rendkívül indokolt vagy sürgős igénybevétel esetében
a pótjegy árát is),
b) helyi, illetve helyközi autóbusz menettérti díj teljes
összegét,
c) személygépkocsi igénybevétele esetén – ha a tolmácsolás helyszíne tömegközlekedési eszközzel nem, vagy
aránytalanul hosszú utazási idővel közelíthető meg – a
külön jogszabályban a gépjárműre vonatkozóan meghatározott üzemanyagnorma figyelembevételével a ténylegesen megtett oda-vissza útra a távolság kilométerben kifejezett mennyisége és az APEH által közzétett hivatalos
üzemanyagár szorzatának összegét.
(2) A tolmács számára – utazási költségtérítésre vonatkozó igénye esetén – az utazási költséget a 4. §-ban és az
5. § (1) bekezdésében foglaltak esetén is meg kell téríteni.
(3) Az (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában az utazási idő akkor tekinthető aránytalanul hosszúnak, ha a tolmácsolás helyszínére történő utazás és visszautazás együttes időtartama a négy órát meghaladja.
7. § Ez a rendelet 2007. április 1. napján lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult ügyekben
kell alkalmazni.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter