text:
3/2017. (III. 3.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap gazdálkodási szabályzatáról.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-a és 8. § (1) bekezdése, az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja, (3) bekezdése és a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya, alkalmazási köre
1.1. Az utasítás alkalmazási köre
a) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap (a továbbiakban: NKFI Alap) előirányzataira,
b) az  NKFI Alappal kapcsolatos tervezési, gazdálkodási, beszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségek
végrehajtására,
c) az  NKFI Alapból nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos támogatási döntéshozatalra,
kötelezettségvállalásra, ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, érvényesítésre, pénzügyi kifizetésre és
a támogatások felhasználásának ellenőrzésére,
d) az NKFI Alapból átadott pénzeszközökre,
e) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatalra (a továbbiakban: NKFI Hivatal) mint alapkezelő szervre
terjed ki.
1.2. Az  NKFI Alap kezelésének, az  NKFI Alappal kapcsolatos gazdálkodás szabályozásának és ellenőrzésének
irányításáért az NKFI Hivatal elnöke felelős. Az ezzel kapcsolatos gazdálkodási feladatokat az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 9.  § (7)  bekezdése alapján
az  NKFI Hivatal Költségvetési Főosztálya (a továbbiakban: Költségvetési Főosztály), a  szakmai feladatokat az  NKFI
Hivatal Támogatáskezelési és Innovációs Főosztálya (a továbbiakban: Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály),
valamint az NKFI Hivatal Kutatás-fejlesztési Főosztálya (a továbbiakban: Kutatás-fejlesztési Főosztály) látja el.
II. Fejezet
Az NKFI Alap gazdálkodásának részletes szabályai
2. A tervezés és a költségvetési javaslat 2.1. A központi költségvetésről szóló törvényjavaslat előkészítési szakaszában az NKFI Alap költségvetési javaslatának
tervezetét az NKFI Hivatal az államháztartásért felelős miniszter által, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 13. § (1) bekezdésében foglaltak szerint közzétett tájékoztató szerint készíti el, az NKFI Alapra
nézve tervezett kiadási főösszeg figyelembevételével.
2.2. A tervezési feladatokkal összefüggésben a 2.3. pontban meghatározott szervezeti egységek részére a tervezési
követelményeket, előírásokat, határidőket és egyéb szempontokat az NKFI Hivatal elnöke körlevélben határozza meg,
az Ávr. 16. § (1) bekezdése szerint.
2.3. Az NKFI Alap költségvetési javaslatát a Költségvetési Főosztály állítja össze a Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztály, valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztály szakmai javaslata alapján. A költségvetési javaslatot az NKFI Hivatal
elnöke egyezteti az államháztartásért felelős miniszterrel, majd a Költségvetési Főosztály vezetője véglegesíti azt, és
elnöki jóváhagyást követően megküldi az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak.
3. Elemi költségvetés, előirányzat-felhasználási terv 3.1. Az NKFI Alap elemi költségvetése összeállításához a Költségvetési Főosztály vezetője által bekért adatszolgáltatás
alapján, az adatbekérő levélben meghatározott rendben és határidőre a feladatkörükben érintett szakmai főosztályok
(elnökhelyettes irányítása alá tartozó főosztály esetén a szakterületileg illetékes elnökhelyettessel való egyeztetést
követően) adatszolgáltatást teljesítenek. Az  elemi költségvetést a  Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és
Pénzügyi Osztálya (a továbbiakban: SZPO) állítja össze – az Áht. 28/A. § (2) bekezdése és az Ávr. 31/A. §-a alapján,
az Ávr. 32. § (6) bekezdésében foglalt határidő figyelembevételével –, amelyet véleményezésre megküld az innovációs
és általános elnökhelyettes, valamint a kutatás-fejlesztési elnökhelyettes részére.
3.2. Az  NKFI Alap elemi költségvetését az  NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá. A  jóváhagyott elemi költségvetésről
a Költségvetési Főosztály adatot szolgáltat a Magyar Államkincstárnak (a továbbiakban: Kincstár) a költségvetési évet
megelőző év november 30-ig, a Kincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe.
3.3. Amennyiben a központi költségvetésről szóló törvény a költségvetési évet megelőző év november 20-áig nem
kerül az Országgyűlés által elfogadásra és kihirdetésre, és az Áht. 28/A. § (3) bekezdése szerinti követelmény teljesülése
érdekében szükséges, az  elemi költségvetést a  központi költségvetésről szóló törvény kihirdetésétől számított
harminc napon belül – a 3.1. és 3.2. pontok szerinti eljárásrendben – módosítani, véglegesíteni kell.
3.4. Az  NKFI Alap Kormány által jóváhagyott éves programstratégiája alapján a  Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztály elkészíti az  NKFI Alap éves előirányzat-felhasználási tervét havonkénti bontásban a  Kutatás-fejlesztési
Főosztály javaslatainak figyelembevételével, az  SZPO által megadott pénzügyi adatok alapján, és azt megküldi
a Költségvetési Főosztály részére.
3.5. Az NKFI Alap éves előirányzat-felhasználási tervét a Költségvetési Főosztály előterjesztésére az NKFI Hivatal elnöke
hagyja jóvá.
3.6. Az NKFI Alap éves előirányzat-felhasználási tervét annak figyelembevételével kell összeállítani, hogy a bevételek
között megtervezett központi támogatások felhasználására vonatkozó terv – az  Ávr. 133.  § (2a)  bekezdésében
foglaltak teljesítése érdekében – legkésőbb a  tárgyévet megelőző év december 15-ig az  NKFI Hivatal elnöke által
jóváhagyásra kerüljön.
3.7. Az  NKFI Alap havi előirányzat-felhasználási tervére vonatkozó, az  Ávr. 133.  § (2)  bekezdésében foglalt havi
adatszolgáltatások összeállítása az  SZPO feladata. A  havi előirányzat-felhasználási terv összeállítása során
a  feladatkörükben érintett szakmai főosztályok a Költségvetési Főosztály vezetőjének felkérésére adatszolgáltatást
teljesítenek.
3.8. A  3.7.  pontban foglaltak végrehajtása során az  éves előirányzat-felhasználási terv módosítása – amennyiben
az  a  központi támogatást nem érinti – a  Költségvetési Főosztály vezetőjének hatáskörében kerül jóváhagyásra
–  az  NKFI Hivatal elnökének negyedévenkénti tájékoztatása mellett –, a  központi támogatást is érintő módosítást
az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
3.9. Az  NKFI Alap éves előirányzat-felhasználási tervét, az  Ávr. 133.  § (2a)  bekezdése szerinti központi támogatást
érintő adatszolgáltatást, valamint a havi előirányzat-felhasználási tervet az SZPO tölti fel a Kincstár által működtetett
elektronikus adatszolgáltató rendszerbe.
4. Pénzeszközátadás 4.1. Az NKFI Hivatal költségvetése működési bevételi előirányzatként tartalmazza az NKFI Alap kezelésére biztosított
alapkezelői díjat, amelyet az egyéb működési bevételektől elkülönítve kell nyilvántartani.
4.2. Az NKFI Alap kezelésével összefüggő kiadások fedezetéül szolgáló előirányzat összegét a tudományos kutatásról,
fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: KFItv.) 14. §-a alapján a Magyarország
központi költségvetéséről szóló törvény határozza meg.
4.3. Az  alapkezelői díj egyösszegű, az  NKFI Hivatal részére történő átutalásáról minden év február 28-ig az  SZPO
gondoskodik.
4.4. Az  NKFI Alaptól átvett pénzeszköz NKFI Hivatal költségvetésében történő elszámolásának, valamint az  NKFI
Hivatal és az NKFI Alap közötti elszámolásnak az éves beszámolóval összefüggő szabályait az NKFI Hivatal gazdálkodási
szabályzatáról szóló elnöki utasítás tartalmazza.
5. Előirányzat-módosítás, -átcsoportosítás 5.1. Amennyiben a vonatkozó jogszabályok szerint az NKFI Alap költségvetési előirányzatainak módosítása, valamint
a kiadási előirányzatainak terhére történő előirányzat-átcsoportosítás az NKFI Hivatal elnökének hatáskörébe tartozik,
az azt előkészítő dokumentációt az SZPO készíti elő, szükség szerint a feladatkörükben érintett szakmai főosztályok
javaslata alapján.
5.2. Amennyiben az előirányzat-módosítás az előző évi költségvetési maradvány felhasználására irányul, az Áht. 86. §
(4)  bekezdésében foglaltak alapján a  módosítás az  államháztartásért felelős miniszter hozzájárulásával hajtható
végre. Az  előirányzat-módosításra vonatkozó előterjesztést a  7.3.  pontban foglalt éves költségvetési beszámoló
összeállítását követően az SZPO készíti elő és küldi meg jóváhagyásra az NKFI Hivatal elnökének.
5.3. Az  5.2.  pontban meghatározottak szerint jóváhagyott előirányzat-átcsoportosítást, illetve módosítást az  SZPO
jelenti be a Kincstárnál és könyveli a Forrás KGR rendszerben.
6. Kötelezettségek, követelések támogatási előlegek kezelése, nyilvántartása 6.1. Az  NKFI Alapból finanszírozott támogatások fizetési kötelezettségei vállalásáról szóló jognyilatkozatok
megtételével (kötelezettségvállalásokkal), követelések előírásával és kezelésével kapcsolatos részletes szabályokat
az  NKFI Hivatal elnöke külön rendelkezésben, elsődlegesen a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapból
meghirdetett pályázatok és finanszírozott támogatások kezelésének eljárásrendjéről szóló elnöki utasításban
(a továbbiakban: NKFI Alap Eljárásrend) tartalmazza.
6.2. Az NKFI Alap kötelezettségállományának nyilvántartása érdekében
a) az SZPO a  Forrás KGR rendszerben a  kötelezettségvállalások állományára, valamint annak alakulására
vonatkozó, a  főkönyvi könyvelést alátámasztó, az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.)
Korm.  rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 14.  mellékletében meghatározott követelményeknek teljeskörűen
megfelelő;
b) az NKFI Alapból biztosított támogatásokkal kapcsolatos kötelezettségállomány tekintetében a  pályázati
kiírásért felelős szervezeti egységtől függően – a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vagy a Kutatásfejlesztési Főosztály (a továbbiakban: támogatást kezelő szakmai főosztály) az innovációs pályázatokat kezelő
elektronikus pályázatkezelő szakrendszerben (a továbbiakban: PKR rendszer) vagy a  kutatás-fejlesztési
pályázatokat kezelő elektronikus pályázatkezelő szakrendszerben (a továbbiakban: EPR rendszer) –,
a hatáskörükbe tartozó gazdálkodási, döntés-előkészítési feladatok támogatására, a kötelezettségek egyedileg
(a nyilvántartási szám, a partner, a szerződés tárgya, a támogatás összege és a támogatási szerződés időbeli
hatálya alapján) történő azonosítására, valamint az  azokhoz kapcsolódó költségvetési kiadási előirányzatok
lekötése összegének megállapítására alkalmas
részletező nyilvántartásokat vezetnek. 6.3. A kötelezettségvállalásokat azok megkötését követően a Forrás KGR rendszerben a megfelelő főkönyvi számlákon,
valamint a PKR és az EPR rendszerben késedelem nélkül rögzíteni kell.
6.4. A  6.3.  pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében az  NKFI Alap Eljárásrendben meghatározottak
szerint a  kötelezettségvállalás aláírását követően a  támogatást kezelő szakmai főosztály a  kötelezettségvállalás
dokumentumának egy példányát vagy a 6.2. pont a) alpontjában meghatározott nyilvántartásba vételéhez szükséges
adatokat tartalmazó kivonatát az SZPO részére megküldi. A kötelezettségvállalás dokumentuma eredeti példányának
megőrzéséről a támogatást kezelő szakmai főosztály gondoskodik.
6.5. Az  NKFI Alap követelésállományának főkönyvi könyvelése alátámasztása céljából, a  követelések Áhsz.
14.  mellékletében meghatározott követelmények szerinti nyilvántartása érdekében azok részletező nyilvántartása
az NKFI Alap Számlarendjében meghatározott körben
a) az SZPO által kezelt Forrás KGR rendszerben, valamint
b) a támogatást kezelő szakmai főosztály által kezelt PKR, illetve EPR rendszerben
együttesen valósul meg.
6.6. A vissza nem térítendő – elszámolási kötelezettséggel folyósított – támogatásokhoz kapcsolódó követeléseket
a  kötelezettségvállalás megkötését követően kiutalásra kerülő támogatási előleggel egyező összegben, az  előleg
pénzforgalmi teljesülését és a kiadási előirányzat teljesítésként történő főkönyvi elszámolását követően, a megfelelő
nyilvántartási számlán a Forrás KGR rendszerben nyilvántartásba kell venni.
6.7. A  folyósított, vissza nem térítendő támogatások jogosulatlan, valamint a  rendeltetésétől eltérő igénybevétele
miatti visszaköveteléséből származó követeléseket a támogatást kezelő szakmai főosztály adatszolgáltatása alapján
a Forrás KGR rendszerben nyilvántartásba kell venni. Amennyiben a követelés érinti a kötelezettségvállalás főkönyvi
könyvelésben rögzített összegét, annak módosítását – a követelés pénzügyi és költségvetési számvitelben történő
egyidejű rögzítésével – mind a Forrás KGR, mind pedig a PKR, illetve EPR rendszerben el kell végezni.
6.8. A  6.7.  pontban foglalt feladat végrehajtása érdekében a  támogatást kezelő szakmai főosztály az  NKFI Hivatal
elnökének utasításában meghatározott okmányok (felszólító levél, ellenőrzési jegyzőkönyv, maradvány-visszakérő
levél stb.) egy példányát megküldi az SZPO részére.
6.9. A visszatérítendő támogatásokkal kapcsolatos követeléseket a támogatás folyósítását és főkönyvi elszámolását
követően nyilvántartásba kell venni a Forrás KGR, valamint az EPR vagy a PKR rendszerekben. A nyilvántartásba vételt
a kötelezettségvállalásban rögzített adatok alapján kell végrehajtani.
6.10. A követelés főkönyvi könyvelésből történő kivezetését
a) az elszámolási kötelezettséggel nyújtott támogatások pénzügyi részbeszámolójának, valamint záró
beszámolójának elfogadása mértékéig, a követelés kivezetésére vonatkozó szakmai teljesítésigazolás, valamint
a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály adatszolgáltatása,
b) a jogosulatlan, valamint a rendeltetéstől eltérő igénybevétele miatti visszaköveteléséből származó követelések,
továbbá a visszatérítendő támogatások, kötelezett részéről történő teljesítésére vonatkozó bankkivonatnak
a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály történő azonosítása
alapján az SZPO végzi. 6.11. Az  SZPO – az  Ávr. 169.  § (1) és (2)  bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítése érdekében – az  általa
nyilvántartott kötelezettségvállalások, követelések Forrás KGR rendszerben nyilvántartott adatait havonta
–  a  támogatási célú előlegekkel kapcsolatos elszámolási követelések állományát negyedévente –, a  tárgyhónapot
(tárgynegyedévet) követő hónap 18-ig egyezteti a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztállyal, a PKR, illetve EPR
rendszerekben nyilvántartott adatokkal.
6.12. A 6.11. pontban előírtak végrehajtása során a követelésállományt érintően külön kell egyezetni:
a) a folyósított támogatások jogosulatlan, illetve rendeltetéstől eltérő igénybevétele miatti visszaköveteléséből
adódó támogatásokhoz kapcsolódóan nyilvántartott főkönyvi adatokat az  azokat alátámasztó okmányok
(így  különösen: a  felszólító levél, az  ellenőrzési jegyzőkönyv, a  maradvány-visszakérő levél, bevételi
utalványrendelet) alapján, valamint a  követelések behajtásával kapcsolatosan a  Támogatáskezelési és
Innovációs Főosztály által megtett intézkedések megtörténtét és azok eredményességét;
b) a visszatérítendő támogatásokhoz kapcsolódó követelések teljesülését a  kötelezettségvállalásban foglalt
előírások kedvezményezett részéről történő szerződésszerű teljesítésének tételes ellenőrzésével;
c) a támogatási célú előlegekkel kapcsolatos elszámolási követelések Forrás KGR rendszer nyilvántartási számláin
szereplő adatait a kiadási előirányzatok teljesítési adatai, valamint a részteljesítésekre vonatkozó beszámolók
alapján.
6.13. A végrehajtott egyeztetéseket az eltérések tételes kimutatásával kell dokumentálni. Az eltérések rendezéséről
a Költségvetési Főosztály vezetője írásban intézkedik Az eltérés rendezésére vonatkozó intézkedésnek megfelelően
a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály, illetve az SZPO legkésőbb a tárgyhó 20. napjáig gondoskodik az általa
vezetett nyilvántartás adatainak módosításáról, amelyről a Költségvetési Főosztály vezetőjét írásban haladéktalanul
tájékoztatja.
7. Könyvvezetés, beszámolás, adatszolgáltatások 7.1. Az NKFI Alap könyvvezetését és pénzforgalmát az SZPO végzi.
7.2. Az SZPO elkészíti az NKFI Alap számviteli politikáját, amely a következőket tartalmazza:
a) az eszközök és források értékelési szabályzata,
b) az eszközök és források leltárkészítési és leltározási szabályzata,
c) pénzkezelési szabályzat,
d) számla- és bizonylati rend.
7.3. A költségvetési év zárását követően az elemi költségvetés végrehajtásáról és a mérlegben kimutatható vagyonról
a költségvetési évre vonatkozóan éves költségvetési beszámolót kell készíteni az Áhsz.-ben meghatározott alaki és
tartalmi követelmények betartásával. Az éves költségvetési beszámolót az SZPO készíti el, azt a Fejezeti Költségvetési
Osztály ellenőrzését és az NKFI Hivatal gazdasági vezetőjének aláírását követően az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
Az  SZPO az  éves költségvetési beszámolót az  Áhsz. 33.  § (1)  bekezdésében foglaltak alapján a  költségvetési évet
követő év május 31-ig feltölti a Kincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe.
7.4. Az  éves költségvetési beszámolót és a  mérleget könyvvizsgálóval hitelesíttetni kell. A  könyvvizsgálót az  NKFI
Hivatal elnöke bízza meg. A könyvvizsgálattal kapcsolatos egyéb ügyekben a Költségvetési Főosztály vezetője jár el.
A könyvvizsgálat költségeit a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya az NKFI Alap működtetésével, kezelésével
kapcsolatos kiadások terhére számolja el az NKFI Hivatal költségvetésében.
7.5. A  költségvetési év zárását követően az  NKFI Hivatal zárszámadással kapcsolatos adatszolgáltatást teljesít
az  államháztartásért felelős miniszter által kiadott tájékoztatóban meghatározott módon és határidőre.
Az  adatszolgáltatást az  SZPO állítja össze, és az  NKFI Hivatal elnökének jóváhagyását követően a  Költségvetési
Főosztály vezetője továbbítja az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium részére.
7.6. Az SZPO az NKFI Alap eszközeinek és forrásainak alakulásáról negyedévente időközi mérlegjelentést, a negyedik
negyedévre vonatkozóan gyorsjelentést készít, amelyet a  Fejezeti Költségvetési Osztály ellenőrzését követően
megküld az NKFI Hivatal elnöke részére jóváhagyásra. Az éves jelentés az éves költségvetési beszámolóval együtt
készül és kerül feltöltésre a Kincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe.
8. Egyéb adatszolgáltatások 8.1. Az  SZPO az  Áht. 108.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti időközi költségvetési jelentést készít az  Ávr. 169.  §
(2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével. Az időközi költségvetési jelentést a Költségvetési Főosztály vezetője
írja alá.
8.2. Az Ávr. 33/B. §-ában meghatározott adatszolgáltatást a támogatást kezelő szakmai főosztállyal együttműködve
a  Költségvetési Főosztály állítja össze, és az  NKFI Hivatal elnökének jóváhagyását követően megküldi
az államháztartásért felelős miniszternek.
8.3. Az Áht. 56/C. §-ában meghatározott – kincstári monitoring rendszerrel kapcsolatos – adatátadás a támogatást
kezelő szakmai főosztály feladata.
8.4. A támogatást kezelő szakmai főosztály az NKFI Hivatal elnöke részére negyedévente, a negyedévet követő hónap
18. napjáig részletes tájékoztatást küld az NKFI Alap által finanszírozott feladatok, programok, pályázatok és pályázaton
kívüli támogatási konstrukciók helyzetéről és alakulásáról, különös tekintettel az  előkészítés alatt álló
kötelezettségvállalásokra és a  követelések helyzetére. A  tájékoztatást a  Költségvetési Főosztály által biztosított
főkönyvi adatok figyelembevételével, a  Költségvetési Főosztály vezetőjének a  főkönyvi adatokkal való egyezésre
vonatkozó záradékával ellátva kell felterjeszteni az NKFI Hivatal elnökének.
III. Fejezet
Az NKFI Alapból nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatok eljárásrendje
9. A támogatási döntés 9.1. Az  NKFI Alapból költségvetési támogatás pályázat alapján vagy pályázaton kívül – egyedi kérelem, törvény,
kormányrendelet, kormányhatározat vagy nemzetközi megállapodás alapján – nyújtható. Az  NKFI Alapból
meghirdetett pályázati kiírások keretösszegeiről az SZPO a Forrás KGR rendszertől elkülönített nyilvántartást vezet,
amelyhez a  támogatást kezelő szakmai főosztály adatot szolgáltat a  pályázati kiírás NKFI Hivatal elnöke általi
jóváhagyását követően.
9.2. A  pályázatok – támogatási döntés előtti – értékelésének koordinálása az  NKFI Hivatal Szervezeti és működési
szabályzatában meghatározott feladatkörtől függően, az  NKFI Alap Eljárásrendben foglaltak szerint történik.
A  pályázatok támogathatóságára az  NKFI Hivatal elnöke által összehívott, a  KFItv. szerinti testület tesz javaslatot
(a továbbiakban: döntési javaslat).
9.3. A döntési előterjesztést és a döntési javaslatot a támogatást kezelő szakmai főosztály készíti elő. A döntési javaslat
legalább az alábbi adatokat foglalja magába:
a) pályázat beazonosításához szükséges adatok (pályázat száma, pályázó neve, projekt megnevezése),
b) igényelt támogatási összeg,
c) rangsor,
d) javaslat a  támogatásra (javasolt, csökkentett összköltséggel és/vagy csökkentett tartalommal javasolt,
elutasított szakmai indokok vagy forráshiány miatt),
e) javasolt támogatási összeg és ebből a költségvetési évben kifizetni tervezett összeg.
9.4. A döntési előterjesztést, a döntési javaslatot és az ezeket alátámasztó dokumentációt a támogatást kezelő szakmai
főosztály megküldi az NKFI Hivatal elnökének. A támogatási döntést az NKFI Hivatal elnöke hozza meg és írja alá.
A támogatási döntést az SZPO részére kell megküldenie a támogatást kezelő szakmai főosztálynak.
9.5. A  támogatási döntésről – az  Ávr. 73.  § (1)  bekezdése alapján – a  pályázók az  NKFI Alap Eljárásrendjében
meghatározottak szerint kerülnek tájékoztatásra.
9.6. A támogatást kezelő szakmai főosztály a döntést rögzíti a PKR vagy az EPR rendszerben.
10. A támogatási szerződés megkötése és módosítása 10.1. A támogatási szerződés megkötésére és módosítására vonatkozó részletes szabályokat az NKFI Hivatal elnökének
utasítása és a pályázati kiírás, illetve annak mellékletei határozzák meg.
10.2. Az  NKFI Hivatal általános támogatási szerződésmintáját a  vonatkozó jogszabályok és a  támogatást kezelő
szakmai főosztály véleménye alapján a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály jogász munkatársa állítja össze.
Az általános támogatási szerződésmintát a Jogi és Igazgatási Főosztály, illetve a Költségvetési Főosztály véleményezi
és szignálja, majd azt az  NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá. Az  adott pályázati felhívásra kialakított szerződésmintát
a  Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály jogász munkatársa az  NKFI Hivatal általános támogatási
szerződésmintájának megfelelő tartalommal készíti elő úgy, hogy az  az adott pályázat speciális szabályait is
tartalmazza, és az  így kialakított szerződésmintát ellenjegyzi. Az  egyes támogatási szerződések az  adott pályázati
felhívásra készített szerződésminta szerinti tartalommal kerülnek egyediesítésre. Kivételes, egyedi esetben lehetőség
van a  pályázati felhívásra kialakított egyedi szerződésmintától [vagy a  KFItv. 13.  § (2)  bekezdése szerinti esetben
az  általános támogatási szerződésmintától] való eltérésre, amely esetben az  így egyediesített szerződést
a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály jogász munkatárásának jogi ellenjegyzéssel kell ellátnia.
10.3. Az  NKFI Hivatal elnökének eltérő rendelkezése hiányában a  támogatási szerződéstervezetet elsőként
a kedvezményezett írja alá.
10.4. Amennyiben a kedvezményezett által aláírt és visszaküldött szerződéstervezet és annak mellékletei formai és
tartalmi (szakmai, jogi, pénzügyi) szempontból megfelelőek, a  támogatást kezelő szakmai főosztály megküldi
a  szerződéstervezetet és mellékleteit legalább 2 példányban a  14.  pont szerinti pénzügyi ellenjegyző részére
ellenjegyzés céljából, aki az ellenjegyzést követően továbbítja azt a  13.  pont szerinti kötelezettségvállaló részére
aláírás végett.
10.5. A támogatást kezelő szakmai főosztály a támogatási szerződést és adatait rögzíti a PKR, illetve az EPR rendszerben,
valamint a szerződés egy példányát megküldi a kedvezményezettnek, és egyidejűleg teljesíti a 6.4. pontban foglaltak
szerinti feladatokat.
10.6. Az  SZPO a  szerződést a  Forrás KGR rendszerben nyilvántartásba veszi, amelynek során a  szabad előirányzat
lekötése mellett:
a) rögzíti a kötelezettségvállalás részletező nyilvántartásához szükséges valamennyi – az Áhsz. 14. mellékletében
szereplő – adatot, amennyiben azok teljeskörűen nem állnak rendelkezésre, írásban értesíti a  támogatást
kezelő szakmai főosztályt, és bekéri a hiányzó adatokat;
b) egyezteti a  kötelezettségvállalás főkönyvi és részletező adatait a  PKR, illetve az  EPR rendszerben
nyilvántartottakkal.
11. A támogatás folyósítása és a beszámoló szakmai és pénzügyi ellenőrzése
11.1. A  támogatási előleg folyósításának feltételeit, határidejét, ütemezését és összegét a  pályázati kiírás és
a támogatási szerződés határozza meg. Az első előlegösszeg folyósításának határidejét a támogatási szerződésben
kell rögzíteni. A további előlegösszegek kifizetésének feltétele a kedvezményezett által a támogatási szerződésben
rögzített időszakról készített szakmai és pénzügyi beszámoló benyújtása és annak az NKFI Hivatal részéről történő
elfogadása.
11.2. Az  első előlegösszeg kiutalását követő további előlegösszegek kiutalásának részletes feltételeit és szabályait
– különös tekintettel a pénzügyi beszámolóban az elszámolást érintő időszakban fel nem használt előleg összegének
kezelésével kapcsolatos eljárásrendre és az el nem számolt előleg összegének hatására a következő támogatási előleg
összegére – a támogatási szerződésben kell meghatározni.
11.3. A támogatást kezelő szakmai főosztály az előlegigénylést első előleg esetén a támogatási szerződésben rögzített
határidőn belül, további előleg esetén a  benyújtott szakmai és pénzügyi beszámolóval egyidejűleg ellenőrzi.
Az ellenőrzés kiterjed többek között a formai szempontokra, az átcsoportosítások mértékére és a költségek bizonylatok
szerinti elszámolhatóságára.
11.4. A  kedvezményezettet a  költségvetési támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról szakmai és pénzügyi
beszámolási kötelezettség terheli. Az  időközi és záró szakmai és pénzügyi beszámoló (a továbbiakban együtt:
beszámoló) tartalmazza a  támogatás és – ha annak rendelkezésre bocsátását a  pályázati kiírás vagy a  támogatási
szerződés előírta – a  saját forrás és egyéb forrás felhasználásának, a  támogatott tevékenység megvalósításának
szakmai elemeit, tapasztalatait, elemzi a  megvalósítás eredményességét, és részletes pénzügyi elszámolást ad
a támogatás és – ha annak rendelkezésre bocsátását a pályázati kiírás vagy a támogatási szerződés előírta – a saját
forrás és az  egyéb forrás felhasználásáról a  szakmai feladatokkal összefüggésben. A  beszámoló benyújtására
vonatkozó határidőket a támogatási szerződés, az azzal kapcsolatos formai és tartalmi előírásokat a pályázati kiírás és
a támogatási szerződés tartalmazza.
11.5. A támogatást kezelő szakmai főosztály a kedvezményezett által benyújtott beszámolót az NKFI Hivatal elnökének
külön rendelkezésében vagy a  támogatási szerződésben meghatározott határidőn belül formai szempontból
ellenőrzi. Innovációs pályázatok esetén és valamennyi, kérelmen alapuló (nem pályázati eljárásban odaítélt) támogatás
esetén a támogatást kezelő szakmai főosztály felelős a beszámoló tartalmi ellenőrzéséért is.
11.6. Amennyiben a kedvezményezett a támogatási szerződésben rögzített határidőn belül a beszámolót nem küldi
meg az NKFI Hivatal részére, a  támogatást kezelő szakmai főosztály az NKFI Hivatal elnökének külön utasításában
vagy a támogatási szerződésben meghatározott határidőn belül felszólítja a beszámoló benyújtására.
11.7. A  beszámoló pénzügyi részének ellenőrzését a  formai ellenőrzéssel egy időben kell végezni, az  ellenőrzést
a támogatást kezelő szakmai főosztály elsődleges és másodlagos ellenőre végzi.
11.8. Amennyiben a beszámoló formai, pénzügyi vagy tartalmi szempontból hiányos vagy hibás, a támogatást kezelő
szakmai főosztály felszólítja a kedvezményezettet a hiányok pótlására, a hibák javítására. A hiánypótlás keretében
benyújtott dokumentumokat az  NKFI Hivatal elnökének külön utasításában vagy a  támogatási szerződésben
meghatározott határidőn belül, a 11.5–11.7. alpontok megfelelő alkalmazásával kell ellenőrizni.
11.9. Amennyiben a beküldött beszámoló pénzügyi része a hiánypótlást követően továbbra is hiányos, a támogatást
kezelő szakmai főosztály csökkentett összegben fogadja el az elszámolást. Amennyiben a hiba jellegéből adódóan
ez  nem lehetséges, a  támogatást kezelő szakmai főosztály elutasítja a  beszámolót, és a  11.12.  pontban foglaltak
szerint jár el.
11.10. Amennyiben a  beszámoló pénzügyi része csökkentett összeggel került elfogadásra, vagy a  11.9.  pontban
foglaltak szerint elutasításra kerül, és ezáltal a  kedvezményezettnek visszafizetési kötelezettsége keletkezik, akkor
a támogatást kezelő szakmai főosztály ajánlott tértivevényes levélben és e-mail útján felszólítja a kedvezményezettet
a  megállapított, rendeltetésellenesen, jogszabály- vagy szerződésellenesen felhasznált összeg Ávr. 99.  §-a szerinti
visszafizetésére.
11.11. A  11.10.  pontban foglalt levél alapján a  támogatást kezelő szakmai főosztály az  arra vonatkozó követelést
az EPR, illetve a PKR rendszerben rögzíti, egyidejűleg a levél egy példányát az SZPO részére továbbítja a követelés
6. pontban történő nyilvántartásba vétele érdekében.
11.12. Ha a  kedvezményezett beszámolót nem nyújtott be, vagy a  beszámoló ellenőrzésében közreműködők
a beszámolás elutasítását javasolják, a kedvezményezettel szembeni további intézkedésekről – jelen pont második
mondatában foglalt kivétellel – a támogatást kezelő szakmai főosztály dönt a vonatkozó jogszabályok és a támogatási
szerződés keretein belül. Amennyiben a  beszámolóval kapcsolatos megállapítások és körülmények a  támogatási
szerződéstől való elállást, annak módosítását vagy felmondását indokolják, az  elállásról, módosításról vagy
felmondásról az NKFI Hivatal elnöke dönt a támogatást kezelő szakmai főosztály előterjesztése alapján. A döntésről
a támogatást kezelő szakmai főosztály az SZPO-t haladéktalanul értesíti.
11.13. Amennyiben a támogatást kezelő szakmai főosztály munkatársa (elsődleges ellenőr) a beszámolót elfogadásra
javasolja, a szakmai beszámolót és a pénzügyi elszámolást, illetve az előleg (követelés) elszámolását rögzíti a PKR vagy
az  EPR rendszerben, és elkészíti a  követelés kivezetésére vonatkozó szakmai teljesítésigazolást. Amennyiben
a támogatást kezelő szakmai főosztály 15. pont szerint kijelölt munkatársa (mint másodlagos ellenőr) a beszámolót
szintén elfogadásra javasolja, a  beszámoló tartalmi szempontból történő elfogadásának kézhezvételét követően
a  szakmai teljesítésigazolást aláírja. A  követelés kivezetésére vonatkozó szakmai teljesítésigazolás egy példányát
a támogatást kezelő szakmai főosztály az SZPO részére átadja.
11.14. A  11.13.  pontban foglalt szakmai teljesítésigazolás alapján az  SZPO a  Forrás KGR rendszerben kivezeti
az előleget.
11.15. A beszámoló elfogadásáról a támogatást kezelő szakmai főosztály az NKFI Alap Eljárásrendben foglaltak szerint
tájékoztatja a kedvezményezettet.
11.16. Amennyiben a kedvezményezettet a támogatási szerződés alapján további támogatási előlegek illetik meg,
a  részbeszámoló elfogadását és az  arra vonatkozó követelés 11.13. és 11.14. pont szerinti kivezetését követően
az  SZPO a  támogatást kezelő szakmai főosztály adatszolgáltatása (finanszírozási lista, szakmai teljesítésigazolás
a kifizetéshez) alapján a Forrás KGR integrált pénzügyi és számviteli rendszerben előállítja a következő támogatási
előlegrészletre vonatkozó utalványrendeletet, és rögzíti annak összegét végleges kötelezettségként. Az érvényesítést
a  16.  pont szerint kijelölt személy, a  támogatási összeg utalványozását a  17.  pont szerinti személy végzi.
Az utalványrendelet szerinti támogatási összeg kedvezményezett részére történő átutalásáról, valamint a PKR, illetve
az EPR rendszerben történő rögzítéséről az SZPO gondoskodik.
11.17. A  támogatott projekt befejezésére és zárására az  Ávr., az  NKFI Alap Eljárásrend és a  támogatási szerződés
vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Amennyiben a támogatási szerződés a projekt befejezését követő időszakra
további kötelezettséget ír elő (fenntartási kötelezettség), az  e  kötelezettségek teljesítéséről szóló beszámolókat
az NKFI Alap Eljárásrendben és a támogatási szerződésben foglaltak szerint kell ellenőrizni és értékelni.
12. Ellenőrzés 12.1. A  támogatások rendeltetésszerű felhasználásának az Áht. 54.  §-ában foglaltak szerinti ellenőrzését
az  NKFI  Hivatal  elnökének külön rendelkezésében meghatározott módon a  Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztály  végzi, beleértve az  ellenőrzéssel kapcsolatos tervezési, előkészítési, végrehajtási és döntés-előkészítési
feladatokat. Az  ellenőrzési feladatokban a  Kutatás-fejlesztési Főosztály az  NKFI Hivatal Szervezeti és működési
szabályzatában foglaltak szerint vesz részt.
12.2. A helyszíni ellenőrzés történhet
a) az NKFI Hivatal elnöke által jóváhagyott éves helyszíni ellenőrzési terv alapján tervezett ellenőrzés vagy
b) soron kívüli helyszíni ellenőrzés
keretében.
12.3. A támogatás felhasználásának szakmai és pénzügyi helyszíni ellenőrzése – az ellenőrzés időpontjában – lezárt
egy vagy több munkaszakaszra irányul. A  vizsgálat alapja a  kedvezményezett által a  támogató részére benyújtott
pénzügyi és szakmai beszámoló.
12.4. Ha a  projekt az  ellenőrzés időpontjában a  támogatónál jognyilatkozattal elszámolt lezárt munkaszakasz
teljesítéssel nem rendelkezik, az ellenőrzés kiterjedhet beszámolással még nem érintett időszakra is. Ebben az esetben
az NKFI Hivatal képviseletében eljáró ellenőrök a kedvezményezettől bekérik a helyszíni ellenőrzés kezdő időpontjára
kiállított, támogatási szerződésben rögzített beszámolási dokumentumokat, amelyek ez  esetben a  helyszíni
ellenőrzési vizsgálat alapját képezik.
12.5. A  helyszíni ellenőrzésről a  kedvezményezett és az  NKFI Hivatal képviseletében eljáró ellenőrök által aláírt
helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyv készül. A helyszíni ellenőrzés megállapításairól a Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztály vezetője tájékoztatja az  NKFI Hivatal elnökét, és javaslatot tesz a  megállapítások alapján indokolt
intézkedésekre. A  szükséges intézkedésekről az  NKFI Hivatal elnöke dönt, döntését a  támogatást kezelő szakmai
főosztály hajtja végre, rögzítve az  adatokat a  PKR, illetve az  EPR rendszerben. A Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztály a kötelezettséget vagy a követeléseket érintő megállapításairól, azok módosításáról, előírásáról soron kívül
tájékoztatja az  SZPO-t, amely gondoskodik a  Forrás KGR rendszerben a  kötelezettség módosításáról, a  követelés
előírásáról.
IV. Fejezet
Hatásköri szabályok 13. Az  NKFI Alap tekintetében kötelezettségvállalásra az  NKFI Hivatal elnöke, illetve az  NKFI Hivatal elnökének
helyettesítése esetén az innovációs és általános elnökhelyettes teljeskörűen, valamint
a) a kutatás-fejlesztési pályázatok vonatkozásában
aa) 100 millió forintig a kutatás-fejlesztési elnökhelyettes,
ab) 20 millió forintig a Kutatás-fejlesztési Főosztály vezetője,
b) az a) ponton kívüli pályázatok esetén
ba) 100 millió forintig az innovációs és általános elnökhelyettes,
bb) 20 millió forintig a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vezetője
jogosult. 14. Az NKFI Alap tekintetében a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére
a) az Ávr. 55. § (2) bekezdése alapján a Költségvetési Főosztály vezetője vagy
b) a  Költségvetési Főosztály vezetőjének írásbeli kijelölése alapján az  SZPO vezetője vagy az  SZPO referensi
munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselője
jogosult. 15. Az NKFI Alap tekintetében teljesítésigazolásra az NKFI Hivatal elnöke, illetve az NKFI Hivatal elnökének helyettesítése
esetén az innovációs és általános elnökhelyettes teljeskörűen, valamint
a) a Kutatás-fejlesztési Főosztály kezelésében lévő támogatási szerződések vonatkozásában
aa) a kutatás-fejlesztési elnökhelyettes,
ab) a Kutatás-fejlesztési Főosztály vezetője vagy
ac) az  NKFI Hivatal elnöke által kijelölt, a  Kutatás-fejlesztési Főosztályon osztályvezetői munkakörben
foglalkoztatott kormánytisztviselője,
b) az a) ponton kívüli támogatási szerződések és kifizetések esetén
ba) az innovációs és általános elnökhelyettes,
bb) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vezetője,
bc) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály főosztályvezető-helyettese,
bd) a  Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály osztályvezető munkakörben foglalkoztatott
kormánytisztviselője vagy
be) az  NKFI Hivatal elnöke által kijelölt, a  Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály referensi
munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselője
jogosult. 16. Az NKFI Alap tekintetében érvényesítésre a Költségvetési Főosztály vezetője vagy az általa történt írásbeli kijelölés
alapján az  SZPO vezetője és referensi munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselője vagy munkavállalója
jogosult.
17. Az NKFI Alap tekintetében utalványozásra az NKFI Hivatal elnöke, illetve az NKFI Hivatal elnökének helyettesítése
esetén az innovációs és általános elnökhelyettes teljeskörűen, valamint
a) a Költségvetési Főosztály vezetője,
b) az SZPO vezetője vagy
c) az NKFI Hivatal elnöke által kijelölt, az SZPO referensi munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselője
jogosult.
18. A kötelezettségvállalásra, a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére, a teljesítésigazolásra, az érvényesítésre
és az  utalványozásra jogosult személyekről, a  jogosultság kezdő és befejező időpontjáról és a  jogosultak
aláírásmintájáról a  Költségvetési Főosztály nyilvántartást vezet az  NKFI Hivatal gazdálkodási szabályzata szerinti
minták megfelelő alkalmazásával.
V. Fejezet
Egyéb rendelkezések 19. A támogatási előleg folyósítására vonatkozó teljesítésigazolás kiállítása során a teljesítésigazolásra jogosultnak
ellenőrizni és aláírásával igazolni kell az Ávr. 57. § (1) bekezdésében foglaltakat, emellett igazolnia kell azt is, hogy nem
érkezett értesítés a támogatást kezelő szakmai főosztályokhoz arról, hogy a kedvezményezett státuszában változás
következett be, így az  továbbra is a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3.  § (1)  bekezdés 1.  pontja
szerinti átlátható szervezetnek minősül.
20. Az Áht. 55. §-ában meghatározott adatok kezelése a támogatást kezelő szakmai főosztályok feladata.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 21. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
22. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap gazdálkodási szabályzatáról szóló 9/2016. (IV. 29.)
NKFIH utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
206/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Hoós Tibort 2019. szeptember 1-jei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
431/2014. (XI. 20.) KE határozata a Magyar Művészeti Akadémia elnökének tisztségében való megerősítéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés l) pontja, valamint a Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény
22. § (1) bekezdése alapján – a Magyar Művészeti Akadémia közgyűlésének 35/2014. (10. 15.) számú határozatára
tekintettel – Fekete Györgyöt, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes tagját a  Magyar Művészeti Akadémia elnöki
tisztségében megerősítem.
Budapest, 2014. november 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
109/2011. (V. 26.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Bozó Tibor ezredest 2011. május 21-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. április 29. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
11/2016. (VI. 8.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a kereskedelempolitika kormányzati
összehangolásával kapcsolatos feladatok ellátására 2016. május 13. napjától 2016. november 12. napjáig Szatmáry
Kristófot miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a miniszteri kabinetben működő egyfős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 27/2015. (XI. 24.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1254/2010. (XI. 19.) Korm. határozata az ivóvízminőség-javító program végrehajtását segítő önkormányzati források megteremtéséről.
A Kormány
1. elrendeli, hogy az Önkormányzatok és jogi személyiségű társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás
kiegészítésének támogatása 2011. évi előirányzatból 1 milliárd forint összegig előnyben kell részesíteni
az önkormányzati ivóvízminőség-javító program végrehajtását,
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2011. évi költségvetés végrehajtása során
2. valamennyi üzemeltetett víziközmű-létesítmény fenntartható és költséghatékony üzemeltetési feltételeinek
megteremtése érdekében elrendeli a szolgáltatás intézményi rendszerének átalakítására vonatkozó törvényjavaslat
koncepciójának kidolgozását.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2010. december 31. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1715/2017. (X. 3.) Korm. határozata a minimálbér-emelésnek és garantált bérminimum-emelésnek a Belügyminisztérium tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságokra és azok leányvállalataira, valamint a belügyminiszter közvetlen irányítása alatt álló költségvetési szervek tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságokra és azok leányvállalataira gyakorolt hatásairól, valamint a bérfejlesztéshez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  minimálbér- és a  garantált bérminimum-emelésnek a  gazdálkodásra gyakorolt közvetlen és
közvetett hatásaira tekintettel, valamint a  piaci viszonyokhoz igazodó jövedelemszint biztosítása érdekében
– a Belügyminisztérium, valamint a belügyminiszter közvetlen irányítása alatt álló költségvetési szervek tulajdonosi
joggyakorlása alatt álló – egyes többségi állami tulajdonú gazdasági társaságoknál és azok leányvállalatainál
2017. január 1. napjától megvalósuló, a járulékcsökkentés eredményeként jelentkező megtakarítás felhasználásával,
továbbá többletforrás biztosításával történő bérfejlesztés végrehajtásával;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok címben a  3. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása
alcím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. az 1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
– a belügyminiszterrel együttműködve – gondoskodjon
a) a 2017. évben 1397,6 millió forint,
b) a 2018. évben 2879,1 millió forint,
c) a 2019. évtől – bázisba épülő jelleggel – 4409,4 millió forint
költségvetési forrás biztosításáról a  központi költségvetésről szóló törvény 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím
javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: az a) pont tekintetében azonnal
 a b) pont tekintetében 2018. január 15.
 a c) pont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2010. (VI. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 155/2010. (III. 11.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 155/2010.
(III. 11.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos
népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az Állami Számvevőszék elnöke, alelnöke nem
lehet rektor, rektor-helyettes, dékán, dékán-helyettes, tanszékvezető?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. § (1) bekezdésében meghatározott egyértelműségi követelménynek. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem
a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem egyértelmű, mivel nem állapítható meg egyértelműen, hogy az Állami
Számvevőszék elnökére, alelnökére jelenleg érvényes összeférhetetlenségi szabályokat mennyiben érintené.
Az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény 10. §-a ugyanis jelenleg sem engedi meg, hogy az Állami
Számvevőszék elnöke, alelnöke a kérdésben megjelölt tisztségeket viselje. A választópolgár számára a kérdés ezáltal
megtévesztő, azt a téves látszatot kelti, mintha jelenleg nem lenne ilyen szabályozás.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő. Megítélésük szerint az OVB megalapozatlanul hivatkozott
az OVBh.-ban az Nsztv. 10. § c) pontjára, továbbá 13. § (1) bekezdésére, valamint a vonatkozó szaktörvényre.
A kifogástevők előadják, hogy a jelenleg hatályos jogszabályok kifejezetten nem tartalmazzák a népszavazási
kezdeményezésben megfogalmazott összeférhetetlenségi szabályokat. Véleményük szerint a kérdés megfelel
az egyértelműségi követelménynek. A kifogást tevők az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra
utasítását kérik.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az egyértelműség
követelményének [Nsztv. 13. § (1) bekezdése]. Mindezzel egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta
megalapozottnak, és a 155/2010. (III. 11.) OVB határozatot az OVB fentiekben ismertetett indokainak helyességére
tekintettel, ugyanazon indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
1052/2015. (II. 16.) Korm. határozata a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztési Stratégiával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány elkötelezett szándéka, hogy 2020-ra a magyar közigazgatás
szervezetten, következetes és átlátható intézményi struktúrában, korszerű és ügyfélbarát eljárásrenddel, mindenki számára
elérhetően;
professzionálisan, nemzeti hivatástudattal rendelkező, szakmailag felkészült, etikus és motivált személyi állománnyal, modern
szervezeti keretek között; és
költséghatékonyan, a  lehető legkisebb adminisztratív teherrel, versenyképes szolgáltatási díjakkal és rövid ügyintézési
határidőkkel működjön, azaz létrejöjjön az emberek bizalmát élvező szolgáltató állam.
 1. A fenti célok elérése érdekében a  Kormány elfogadta a  Kormány részére bemutatott, a  „Közigazgatás- és
Közszolgáltatás-fejlesztési Stratégia 2014–2020” című tervdokumentumot (a továbbiakban: Stratégia).
2. A Kormány felhívja
a) a minisztereket, hogy a  felelősségi körükbe tartozó szakterületen gondoskodjanak a  Stratégia céljainak
megvalósulásáról;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: folyamatos b) a minisztereket, hogy biztosítsák a  meglévő és tervezett ágazati, szakpolitikai és intézményi stratégiáik
igazgatási elemeinek illeszkedését a Stratégia célrendszeréhez;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: folyamatos
c) az érintett minisztereket, hogy a  Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztési Operatív Programhoz
kapcsolódó többéves nemzeti keret és az  éves fejlesztési keret összeállítása során gondoskodjanak arról,
hogy az  azokban nevesítésre kerülő konstrukciók illeszkedjenek a  Stratégiában meghatározott intézkedési
csomagokhoz, az azokban nevesített beavatkozásokhoz;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
d) a Miniszterelnökséget vezető minisztert – mint a  Stratégia végrehajtásának koordinációjáért felelős
minisztert – a  Stratégia végrehajtását segítő monitoring rendszer kialakítására és üzemeltetésére;
felhívja továbbá az  érintett minisztereket, hogy a  monitoring tevékenység ellátásához szükséges, és
a Miniszterelnökséget vezető miniszter által kért adatokat részére biztosítsák;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter,
 érintett miniszterek
Határidő: a monitoring rendszer létrehozására: a Stratégia elfogadását követő egy hónapon belül,
 az adatszolgáltatásra: folyamatos
e) a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy évente számoljon be a Kormánynak a Stratégia végrehajtásáról
a tárgyévet követő év február 15-ig.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: első alkalommal 2016. február 15.,
 azt követően évente
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
267/2015. (IX. 14.) Korm. rendelete az új budapesti konferencia-központ megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), d), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 4. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h) és k) pontjában,
az 5. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában,
a 6. § és a 7. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 5. és
6. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Budapest IX. kerület 38017/32
helyrajzi számon nyilvántartott, természetben a  Budapest IX. kerület, Lechner Ödön fasor 12. szám alatt található
ingatlanon, illetve telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően ezen ingatlanból kialakításra kerülő
ingatlanon, valamint ezen ingatlanok közvetlen környezetében található 38017/5, 38017/7, 38017/20, 38017/33,
38017/34, 38017/38, 38017/47, 38017/48 és 38017/49 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanokon az új budapesti
konferencia-központ és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással (a  továbbiakban együtt: Beruházás) összefüggő, az  1.  mellékletben meghatározott közigazgatási
hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek a  Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez, illetve üzembe helyezéséhez
szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban:
Ket.) 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a Ket. 45. § (2) és (3) bekezdése szerinti esetben
az  eljáró hatóságnak, illetve az  érintett szakhatóságnak egy alkalommal kell egyeztetnie a  szakhatósággal, azzal,
hogy az egyeztetésre és az állásfoglalás kiadására legfeljebb nyolc nap áll rendelkezésre.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  hatóság vezetője indokolt esetben
az ügyintézési határidőt legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb nyolc nappal hosszabbíthatja meg.
(4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóság eljárására vonatkozó
ügyintézési határidőt a  szakhatóság vezetője indokolt esetben legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb hat nappal
hosszabbíthatja meg.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházással összefüggésben az előzetes régészeti dokumentáció elkészítésére és a szükséges megelőző feltárás,
próbafeltárás, mentő feltárás és régészeti feltárás elvégzésére a Budapesti Történeti Múzeum jogosult.
5. § A Beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
6. § (1) A  Beruházással érintett építmények, önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű használatához szükséges,
az országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet szerint
a) elhelyezendő személygépkocsik számát azzal az  eltéréssel kell meghatározni, hogy egy személygépkocsi
elhelyezését kell biztosítani minden megkezdett 15 férőhely után,
b) kialakítandó kerékpártárolók számát azzal az  eltéréssel kell meghatározni, hogy egy kerékpár elhelyezését
kell biztosítani minden megkezdett 100 férőhely után,
c) létesítendő autóbusz várakozóhelyek számát azzal az  eltéréssel kell meghatározni, hogy egy autóbusz
várakozóhelyet kell létesíteni minden megkezdett 500 férőhely után.
 (2) A Beruházással érintett épület maximális férőhelyszámát a tervezési program határozza meg.
7. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti területek vonatkozásában a helyi építési szabályzat módosítása esetén az alátámasztó
munkarészeknek az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet szerinti
felülvizsgálatát csak a  Budapest 38017/32 helyrajzi számú ingatlanra kell elvégezni, amennyiben a  helyi építési
szabályzat jóváhagyása óta a településszerkezetet érintő jelentős változás nem következett be.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
104/2018. (VII. 26.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárjának megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások minisztere előterjesztésére –
a Soproni Egyetemen Skala Jánost – a 2018. augusztus 1-jétől 2021. július 31-éig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2017. (XII. 21.) NFM rendelete a Paks II. Atomerőmű Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Paks II. Atomerőmű Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összessége gyakorlójának – a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 7/A. § (1) bekezdés
a) pontja alapján – 2026. december 31-ig a Paksi Atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe
helyezéséért felelős tárca nélküli minisztert jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az  MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az  államot
megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának kijelöléséről szóló 15/2017. (V. 2.)
NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
421/2015. (XII. 23.) Korm. rendelete a tájékozódást segítő jelzést megjelenítő reklámcélú eszközök közutak melletti elhelyezésének részletes szabályairól.
A Kormány
a közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 48.  § (3)  bekezdés a)  pont 38.  alpontjában, a  8.  § tekintetében, a  48.  §
(3) bekezdés a) pont 31. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el
1. § (1) E rendelet alkalmazásában a tájékozódást segítő jelzést megjelenítő reklámcélú eszköz a közúti közlekedésről szóló
1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 47. § 34. pontjában meghatározottak szerinti berendezés.
(2) A tájékozódást segítő jelzést megjelenítő reklámcélú eszköz (a továbbiakban: eszköz) mérete – a keretet adó külső
határoló pontok figyelembevételével – nem haladhatja meg a 2 m2-t.
(3) Az eszköz
a) villogó, káprázást okozó fényt vagy futófényt nem tartalmazhat,
b) villogó vagy káprázást okozó külső fényforrással megvilágított nem lehet,
c) fényújságszerűen mozgó feliratokat vagy mozgó alakokat nem tartalmazhat,
d) felülete fényvisszaverő anyagból nem készülhet és
e) az úticél irányának és távolságának megjelenítése során közúti jelzéseket, azokkal összetéveszthető ábrákat,
feliratokat, fényeket, továbbá a  közúti jelzéstechnikában alkalmazott megegyező vagy ahhoz hasonló
színeket nem tartalmazhat.
(4) Az  eszköz elhelyezése során a  közúti űrszelvényt, valamint a  közút úttesten kívüli burkolatlan területe, járda,
gyalogút és kerékpárút esetén a terepszinttől mért 3 méteres magasságot szabadon kell hagyni.
2. § (1) Az  eszköz elhelyezője köteles az  elhelyezés tényét az  elhelyezést megelőző 15 nappal korábban bejelenteni
(a  továbbiakban: bejelentés) az  elhelyezéssel érintett közvilágítási-, villany- és telefonoszlop (a  továbbiakban:
oszlop) elhelyezkedése szerinti közút kezelője részére.
(2) A bejelentésnek tartalmaznia kell
a) az oszlop tulajdonosának, valamint az  áram-, illetve telefonszolgáltató vagy áramhálózati engedélyesnek
a hozzájárulását ahhoz, hogy az eszköz az f ) pont szerinti időtartamra az oszlopon elhelyezésre kerüljön,
b) az elhelyezésre kerülő eszközök darabszámát,
c) az eszköz elhelyezésének helyét, méreteit és kialakítását,
d) az eszköz méretarányos rajzát,
e) az eszköz elhelyezésére jogosult személy és az eszköz tulajdonosa nevét, lakcímét (székhelyét), valamint
f ) az elhelyezés kezdő napját és annak napokban meghatározott időtartamát (a  továbbiakban: elhelyezési
időtartam).
 (3) Az  eszköz elhelyezése az  elhelyezésre jogosult és az  oszlop elhelyezkedése szerinti közterület kezelője közötti
polgári jogi jogviszonynak minősül.
 (4) Ha az  eszköz elhelyezője az  eszköz elhelyezését az  elhelyezési időtartam lejártát követően is folyamatosan fenn
kívánja tartani a (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott feltételek megváltoztatása nélkül, az újabb elhelyezési
időtartamra vonatkozó, a (2) bekezdés a) és f ) pontjában foglaltakat tartalmazó bejelentést az elhelyezési időtartam
lejárta előtt legkésőbb 15 nappal meg kell tennie az (1) és (2) bekezdés megfelelő alkalmazásával.
3. § (1) Az  eszköz elhelyezésére jogosult a  közút kezelője részére köteles az  elhelyezési időtartamra az  1.  mellékletben
meghatározottak szerint számított elhelyezési díjat fizetni.
(2) A  közút kezelője a  bejelentés alapján az  1.  melléklet szerinti díjszabásnak megfelelően az  elhelyezésre jogosult
részére az eszköz elhelyezésének kezdő napját követő 5 napon belül, a 2. § (4) bekezdése szerinti bejelentés esetén
pedig az újabb elhelyezési időtartam kezdő időpontját követő 5 napon belül 30 napos határidővel számlát állít ki.
4. § (1) Az  elhelyezés időpontjától függetlenül jogszabálysértő az  eszköz elhelyezése, amely a  Kkt. és e  rendelet
rendelkezéseivel ellentétes módon került elhelyezésre vagy az eszköz nem a Kkt.-nek és e rendeletnek megfelelően
került kialakításra.
(2) A  közutak környezetében jogszabálysértően elhelyezett eszköz eltávolítása érdekében a  közút kezelője felmérést
készít, amelynek során felmérési dokumentációban rögzíti az  ilyen eszközök helyét, méreteit, kialakítását,
a jogszabálysértés tényét.
(3) A  közút kezelője a  jogellenesen elhelyezett eszköz tulajdonosát 30 napos határidő megállapításával felszólítja
a  jogsértés megszüntetésére. Felszólításában tájékoztatást ad a  jogkövetkezményekről. Az  eszköz tulajdonosa
köteles gondoskodni a jogellenesen elhelyezett eszköz eltávolításáról, a jogsértés megszüntetéséről.
(4) Ha az eszköz tulajdonosa nem lelhető fel, a közút kezelője az oszlop tulajdonosát szólítja fel az eszköz eltávolítására.
Eredménytelen felszólítás esetén a közút kezelője az eszközt a Kkt. 12. § (5) bekezdése szerint eltávolíthatja.
5. § Az e  rendeletben meghatározott eszköz tekintetében a  reklámtáblák, reklámhordozók és egyéb reklám célú
berendezések közutak melletti elhelyezésének részletes szabályairól szóló 224/2011. (X. 21.) Korm. rendelet nem
alkalmazandó.
6. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 4. § (2)–(4) bekezdése a kihirdetést követő 16. napon lépnek hatályba.
7. § Ha e  rendelet hatálybalépésének napját megelőzően elhelyezett eszköz kialakítása és elhelyezése megfelel
e rendelet előírásainak, úgy ezen eszközökre a rendeletet az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni:
a) az elhelyező a rendelet hatálybalépését követő 15 napon belül köteles a 2. § szerinti bejelentést megtenni,
b) a közút kezelője a 3. § (2) bekezdés szerinti számlát a bejelentés kézhezvételét követő 5 napon belül állítja ki.
8. § Hatályát veszti a reklámtáblák, reklámhordozók és egyéb reklám célú berendezések közutak melletti elhelyezésének
részletes szabályairól szóló 224/2011. (X. 21.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdés a) pontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2004. (V. 25.) OGY határozata a magyar tudomány helyzetéről 2001—2002. szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés a magyar tudomány helyzetéről szóló
beszámolót elfogadja.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
6/2018. (VII. 30.) ME utasítása.  miniszterelnöki biztos kinevezéséről
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 32. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 32. § (2) bekezdésére figyelemmel, a Ksztv. 31. § (2) bekezdés a) pontja alapján
dr. Fónagy Jánost 2018. augusztus 1. napjától a  kötött pályás és nem kötött pályás helyközi közösségi közlekedés
menetrendi szintű összehangolásáért felelős miniszterelnöki biztossá nevezem ki.
2. § A miniszterelnöki biztos tevékenysége keretében
a) vizsgálja és elemzi a  kötött pályás és nem kötött pályás helyközi közösségi közlekedés menetrendjeiben
megnyilvánuló párhuzamosságokat,
b) egyeztetést kezdeményez a  közlekedésért felelős miniszterrel, a  Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő
Részvénytársaság, a  VOLÁNBUSZ Közlekedési zártkörűen működő Részvénytársaság, valamint a  regionális
közlekedési központok vezetőivel az egységes menetrend létrehozása érdekében,
c) a menetrendi szinten megnyilvánuló párhuzamosságok kiküszöbölése céljából a b) pontban meghatározott
személyek részére javaslatot fogalmaz meg.
3. § A minszterelnöki biztos
a) a tevékenységével érintett személyektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet,
b) a  feladatellátásához kapcsolódó dokumentumokba – a  vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek
megfelelően – betekinthet,
c) az  érintett gazdasági társaságok vezetői részére intézkedés megtételét javasolhatja, és ellenőrizheti azok
végrehajtását, valamint részt vehet a gazdasági társaságok vezető testületeinek ülésein.
4. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
5. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a Miniszterelnöki Kormányiroda szervezetén belül működő titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2015. (X. 9.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a közös államhatáron lévő határátkelőhelyekről és határátlépési pontokról, valamint a közúti és vízi közlekedésben a határforgalom ellenőrzésében történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. LVII. törvény 2., 3. és 5. §-ának hatálybalépéséről.
A 2014. évi LVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. évi 154. számában kihirdetett, Magyarország Kormánya és az
Osztrák Szövetségi Kormány között a közös államhatáron lévő határátkelőhelyekről és határátlépési pontokról,
valamint a közúti és vízi közlekedésben a határforgalom ellenőrzésében történő együttműködésről szóló
Megállapodás 5. cikkének 1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás azt a hónapot követő második hónap első napján lép hatályba, amely hónapban a Szerződő
Felek diplomáciai úton értesítették egymást a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi követelmények
teljesüléséről.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2014. december 5.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2015. február 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi LVII. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapítom, hogy Magyarország
Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a közös államhatáron lévő határátkelőhelyekről és határátlépési
pontokról, valamint a közúti és vízi közlekedésben a határforgalom ellenőrzésében történő együttműködésről szóló
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. évi LVII. törvény 2., 3. és 5. §-a 2015. február 1-jén, azaz kettőezer-tizenöt
február elsején hatályba lépett.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
8/2009. (II. 13.) KE határozata bíró felmentéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI.
törvény 4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
bírói tisztségének ellátására tartósan – egészségügyi okból – alkalmatlanná válása miatt
dr. Balássy Lászlót 2009. február 13-ai hatállyal bírói
tisztségéből felmentem.
Budapest, 2009. február 6. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1537/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a Magyarország és a Szerb Köztársaság között a szociális biztonságról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország és a Szerb Köztársaság között a szociális biztonságról szóló Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2004. (I. 15.) FMM rendelete a kollektív szerződések bejelentésének és nyilvántartásának részletes szabályairól.
A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 41/A. §-ának (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján — az Országos Érdekegyeztető Tanács egyetértésével — a következőket rendelem el:
1. § A kollektív szerződést a Foglalkoztatáspolitikai és
Munkaügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
a szerződést kötő felek együttes bejelentése alapján nyilvántartásba veszi.
2. § (1) A kollektív szerződést kötő felek bejelentési kötelezettségüket az erre a célra szolgáló, a rendelet 1—5. számú
mellékleteiben szereplő adatlap kitöltésével teljesítik.
(2) Amennyiben az adatlap, illetőleg a letétbe helyezésre benyújtott kollektív szerződés hiányosan vagy pontatlanul tartalmazza a 3. § (2) bekezdésnek a)—d) pontjában
szereplő adatokat, a minisztérium a bejelentőt hiánypótlásra szólítja fel. Amennyiben a hiányt a bejelentő a felszólítás kézbesítését követő 30 napon belül nem pótolja, a
minisztérium a kollektív szerződést nem veszi nyilvántartásba.
3. § (1) A minisztérium a kollektív szerződés nyilvántartásba vételekor:
a) az adatlapot, valamint a megküldött kollektív szerződést nyilvántartási számmal látja el,
b) az adatlapot, illetve a kollektív szerződést dokumentumtárba helyezi,
c) a számítógépen vezetett nyilvántartásba bejegyzi a
(2) bekezdésben felsorolt adatokat, valamint
d) a feleket a nyilvántartásba vételről — a nyilvántartási szám közlésével — tájékoztatja.
(2) A minisztérium által számítógépen vezetett nyilvántartás tartalmazza:
a) a szerződő felek nevét, székhelyének címét, munkáltatók esetén törzsszámát,
b) több munkáltatóra kiterjedő hatályú kollektív szerződés esetén a hatálya alá tartozó munkáltatók törzsszámát, nevét, székhelyének címét,
c) a bejelentett eseményt (kollektív szerződés kötése,
módosítása, felmondása, hatályának módosítása, hatályának megszűnése), valamint annak időpontját,
d) a kollektív szerződés időbeli hatályát (határozatlan
vagy határozott időre kötött), határozott időre kötött kollektív szerződés esetén a lejárat időpontját, továbbá
e) a nyilvántartási számot. (3) A számítógépen vezetett nyilvántartás tartalma nyilvános.
4. § (1) Az adatlap, illetve a letétbe helyezett kollektív szerződés tartalma mással csak akkor közölhető, továbbá
abban az esetben adható át, valamint hozható nyilvánosságra, ha ehhez az adatszolgáltató felek előzetesen írásban
hozzájárultak. A minisztérium a nyilvánosságra hozható,
több munkáltatóra kiterjedő hatályú kollektív szerződéseket honlapján közzéteszi.
(2) A minisztérium a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter társadalmi párbeszéddel, foglalkoztatás-,
valamint bérpolitikával kapcsolatos feladatai elősegítése
érdekében a nyilvántartás adataira épülő elemzést készít.
Az elemzés az adatszolgáltatókra vonatkozó azonosító
adatot nem tartalmazhat. A minisztérium
a) félévente a bejelentésekről összefoglaló kimutatást,
b) évente a bejelentett kollektív szerződésekről elem
zést készít, és arról az Országos Érdekegyeztető Tanácsban
részt vevő munkáltatói és munkavállalói érdekképviseleti
szervezeteket tájékoztatja.
5. § A minisztérium törli a számítógépen vezetett nyilvántartásból a kollektív szerződést, ha külön jogszabályban
meghatározott módon tudomást szerez a kollektív szerződés hatályának megszűnéséről. Erről a feleket — a nyilvántartási szám közlésével — tájékoztatja.
6. § Ez a rendelet a kihirdetést követő 3. napon lép hatályba,
ezzel egyidejűleg a kollektív szerződések regisztrálási
rendjéről és az ezzel kapcsolatos adatszolgáltatási kötelezettségről szóló 19/1997. (XII. 18.) MüM rendelet hatályát
veszti.
Burány Sándor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter


text:
19/2010. (IV. 30.) IRM rendelete a DNS-profil meghatározásának szakmai-módszertani követelményeiről.
A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott
ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény 96. §
(2) bekezdés c) pontjában,
a 17. § tekintetében a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal
szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi
XLVII. törvény 96. § (2) bekezdés b) és c) pontjában,
a 11. §, a 18. § és a 3. melléklet tekintetében az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény 31. § (5) bekezdés
a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. bűnjel: az Intézet részére átadott tárgyi bizonyítási eszköz;
2. bűnjelminta: az Intézet részére átadott, a bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény elkövetéseinek nyomait
hordozó tárgyon rögzített biológiai anyag, anyagmaradvány, valamint a személyektől levett összehasonlító
(referencia) minta;
3. bűnjelszemle: a bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített
biológiai anyagmaradványoknak az Intézet által való felkutatása és a mintabiztosítás DNS-elemzésekhez;
4. DNS-marker: az a hely (lókusz) a DNS-molekulán, mely az egyénekre vonatkozó különféle genetikai információkat
tartalmazza;
5. eseti DNS-profil: a bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó személyen vagy
tárgyon rögzített anyagmaradványból meghatározott emberi DNS-profil;
6. Intézet: a meghatározott szakkérdésekben kizárólagosan eljáró és egyes szakterületeken szakvéleményt adó
szervekről szóló kormányrendeletben DNS-vizsgálatra kijelölt szerv;
7. kalibrált eszköz vagy berendezés: olyan, a laboratóriumi tevékenység során használt eszköz vagy berendezés, amely
a vizsgált jelleget, változót vagy mennyiséget ellenőrzötten pontosan és hitelesen méri;
8. laboratóriumi tevékenység: a DNS-profilok meghatározása során a tárgyakon hagyott nyomok felkutatásakor és
megtalálásakor, valamint igazságügyi bizonyítékok előhívásakor, elemzésekor és értelmezésekor a laboratóriumban
végzett bármilyen tevékenység szakértői vélemény nyilvánítása vagy igazságügyi bizonyítékok cseréje céljából;
9. mintabiztosítás: bűnjelen vagy bűnjelmintán DNS-kinyerése céljából lefolytatott biológiai nyomkutatás és
az anyagmaradvány DNS-elemzésre alkalmas részének biztosítása;
10. laboratóriumi tevékenység eredménye: a laboratóriumi tevékenység bármilyen analitikai eredménye és közvetlenül
kapcsolódó értelmezése;
11. személyi DNS-profil: a büntetőeljárás során ismert személyazonosságú embertől származó mintából meghatározott
DNS-profil;
12. validált eszköz vagy berendezés: olyan, a laboratóriumi tevékenység során használt eszköz vagy berendezés, amely
a forgalmazó és felhasználó által igazoltan és ellenőrzötten a specifikációjának meg fele lően működik;
13. vizsgálati dokumentáció: a laboratóriumi tevékenység folyamatát és eredményeit teljes körűen tartalmazó,
elektronikusan és papír alapon is rögzített irat, ide nem értve az igazságügyi szakértői véleményt.
2. Szakmai feltételek 2. § Eseti DNS-profil meghatározást az Intézet akkor végezhet, ha rendelkezik igazságügyi szakértői névjegyzékbe
igazságügyi genetikai szakterületre bejegyzett legalább két olyan, az Intézet nevében eljárni jogosult szakértővel,
akiknek igazságügyi szakértői kamarai tagsági viszonya nem szünetel vagy nincs felfüggesztve.
3. § (1) A vizsgálandó bűnjelet és az abból létrehozott származékokat óvni kell a jogosulatlan hozzáféréstől, fizikai
megsemmisüléstől és a vizsgálhatóságot negatívan befolyásoló külső környezeti hatásoktól.
(2) Az Intézet a következő tevékenységeket egymástól elkülönített helyiségben végzi:
a) a bűnjelek kezelése és tárolása,
b) a bűnjelszemle és az anyagmaradványból történő mintabiztosítás,
c) a DNS-kinyerése és mennyiségi meghatározása,
d) a polimorf DNS-lókuszok láncreakcióval történő sokszorosítása (a továb biak ban: PCR-sokszorosítás), valamint
a sokszorosított termékek kezelése és tárolása és
e) a kiértékelési, véleményezési és az adminisztrációs feladatok ellátása.
(3) Az Intézet rendelkezik a laboratóriumi vizsgálatok PCR-sokszorosítás előtti és PCR-sokszorosítás utáni
munkafolyamatait egymástól egyértelműen elkülönítő, a laboratóriumi rendszerbe pozitív és negatív
légnyomáskülönbséggel illeszkedő, lokális légelszívással ellátott helyiségekkel.
(4) Az Intézet a bűnjelszemlét kizárólag erre a célra kialakított, a felülszennyezés kizárását biztosító, a laboratóriumi rendszerbe
illeszkedő, pozitív légnyomáskülönbséggel és lokális légelszívással rendelkező elsötétíthető helyiségben végzi.
4. § (1) Az Intézet a vizsgálati anyagokat, bűnjeleket, valamint származékaikat a hitelesség-láncolat sértetlenségének
biztosítása érdekében egyedileg beazonosíthatóan megjelöli, egymástól elkülönítve csomagolja és tárolja.
(2) Az Intézet rendelkezik legalább háromszor, legalább 100 liternyi +4°C-ra hűthető, és legalább háromszor, legalább
50 liternyi –20 °C-ra mélyhűthető, valamint legalább 400 liternyi –70°C-ra mélyhűthető mintatároló kapacitással,
amelyeknek a szünetmentes üzemeltetése biztosított.
(3) Az Intézet a bűnjeleket, valamint a laboratóriumi tevékenység alatt létrejött félkész és kész vizsgálati anyagokat úgy
tárolja, hogy azokhoz arra jogosulatlan személy nem férhet hozzá.
5. § (1) Az Intézet rendelkezik olyan külön szabályzattal, amely
a) a minta biztosítására,
b) a vizsgálati anyagok kezelésére, megőrzésére,
c) az alkalmazott, szakmailag megfelelő vizsgálati módszerek részletes leírására,
d) az alkalmazott eszközök és berendezések megfelelő üzemelésének ellenőrzésére,
e) a vizsgálati eredmények értékelésére, értelmezésére, valamint
f) a szakértői vélemények elkészítésére, kibocsátására, tárolására
vonatkozó – e rendeletben nem szabályozott, részletes – elő írásokat tartalmazza.
(2) Az Intézet olyan adatkezelési rendszerrel rendelkezik, amely biztosítja a laboratórium rendelkezésére bocsátott adatoknak
a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény ben meghatározott szintű védelmét.
(3) Az Intézet a vizsgálati dokumentációját úgy készíti el, hogy a laboratóriumi tevékenység és a laboratóriumi
tevékenység eredményének valamennyi eleme visszakereshető és ellenőrizhető legyen.
(4) Az Intézet – ha az eszköz vagy berendezés esetében fogalmilag lehetséges – a laboratóriumi tevékenységét
érvényesen kalibrált, hitelesített, valamint igazságügyi alkalmazásra validált eszközzel és berendezéssel végzi.
(5) Az Intézet biztosítja az analitikai és az informatikai rendszer folyamatos és szünetmentes elektromos ellátását.
6. § Az eseti DNS-profil meghatározását végző Intézet évente dokumentáltan és sikeresen részt vesz eseti és személyi
DNS-profilok meghatározására vonatkozó, szaktudást és felkészültséget bizonyító, a Forenzikus Tudományos Intézetek
Európai Hálózata (ENFSI) által meghatározott nemzetközi szervezet által szervezett külső jártassági kontrollteszten.
3. Módszertani feltételek 7. § (1) A bűnjelszemlét az Intézet legalább két alkalmazottja végzi, akik közül az egyik az igazságügyi szakértői névjegyzékbe
igazságügyi genetika szakterületre bejegyzett olyan szakértő, akinek igazságügyi szakértői kamarai tagsága nem
szünetel vagy nincs felfüggesztve.
(2) A bűnjelszemléről, a mintabiztosításról és a vizsgálatokról az Intézet munkatervet készít, melyet írásban rögzít.
A munkatervtől való eltérés esetén az eltérés tényét és okát dokumentálni szükséges. A dokumentációban fel kell
tüntetni, hogy az eltérés kihatással van-e a DNS-profil megállapítására.
(3) A bűnjelszemléről és mintabiztosításról az Intézet digitális fotó- vagy videódokumentációt készít.
(4) Az Intézet a bűnjelszemléről a vizsgálati dokumentációhoz önálló jegyzőkönyvet csatol. A jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a bűnjelszemle időpontját,
b) a bűnjelszemle vezetőjének és a többi résztvevőnek a nevét,
c) a bűnjelszemle vizsgálati tervét, amely röviden leírja az ügy fontos szakértői körülményeit, valamint bűnjelekre
vagy bűnjelcsoportokra vonatkozóan a vizsgálat célját és annak meg valósítási tervét,
d) a szemlézett bűnjelek jelölését, leírását és szakértői jellemzését,
e) a bűnjelszemle során a bűnjeleken bekövetkező változások dokumentálását,
f) a bűnjeleken lefolytatott nyomkutatás eredményét,
g) a bűnjelekből DNS-elemzésre biztosított minták jelölését, leírását és szakértői jellemzését, valamint
a mintabiztosítás módját és
h) a bűnjelen vagy a bűnjelmintán elvégzendő laboratóriumi tevékenységek rövid jelölését.
8. § (1) A bűnjelszemlét végző személyeknek védőöltözetet kell viselniük, amely egyszer használatos laboratóriumi
köpenyből, gumikesztyűből, szájmaszkból, hajsapkából, és szükség esetén védőszemüvegből áll. Bűnjelváltáskor
a kesztyűcsere kötelező. Ha a szennyezettség miatt indokolt, úgy a bűnjelváltáskor a teljes védőöltözetet cserélni kell.
(2) Minden bűnjel a többitől elkülönítve, kizárólag egyesével szemlézhető. A sértettől és a gyanúsítottól származó,
valamint a helyszíneléskor biztosított minták és tárgyak szemléjét térben vagy időben el kell különíteni. Térben vagy
időben külön kezelendők az alacsony és a magas kópiaszámú DNS-t tartalmazó minták.
(3) Minden egyes bűnjel szemléje után a vizsgálati helyszín érintett felületén, valamint minden mintabiztosítás után
a használt eszközökön hatékony DNS-mentesítő tisztítást kell végezni.
(4) Az Intézet a biztosított bűnjelmintákat egyesével, az esetleges mintacsere és mintaszennyezés lehetőségének
kizárásával, anonimizált azonosítóval ellátva tárolja.
9. § (1) A DNS-profil meghatározásához a mintának legfeljebb a fele használható fel, kivéve, ha a minta fele nem elégséges
a sikeres vizsgálat elvégzéséhez. Ha a vizsgálat elvégzéséhez a minta több, mint fele felhasználásra került, azt
a vizsgálati dokumentációban jelezni kell.
(2) Az eseti DNS-profil meghatározására szolgáló minta típusát, szöveti eredetét meg kell határozni.
(3) A bűnjelmintából kinyert DNS emberi eredetű összetevőjének mennyiségi meghatározását a minta jellegének
meghatározása és a további vizsgálatok eredményes kivitelezése érdekében el kell végezni.
(4) A DNS-profil meghatározása során külső jártassági kontrolltesztben megnevezett vizsgáló és analizáló berendezések,
szoftverek, eljárások és vegyszercsomagok alkalmazandók.
(5) Minden vizsgálandó mintacsoporthoz ismert DNS-profilú biológiai mintát (belső kontroll), valamint DNS-t nem
tartalmazó mintát (reagens kontroll) kell rendelni, melyeket a teljes laboratóriumi munkafolyamat során
a bűnjelmintákkal együtt kell kezelni. A mérési eredménnyel járó vizsgálatokhoz az előbbieken kívül egyéb mérési
kontrollok (pozitív kontroll, negatív kontroll, kalibrációs standard) is társítandók.
(6) A bűnjelmintákból történő DNS kinyeréséhez a vizsgálati sikeresség érdekében alternatív eljárások alkalmazásának
lehetőségét is szükséges biztosítani.
(7) Az Intézet az alacsony kópiaszámú (LCN) minták vizsgálatát a normál kópiaszámú minták vizsgálatától térben vagy
időben elkülönülten végzi.
10. § (1) A DNS-profil meghatározásakor az 1. mellékletben megjelölt DNS-markereket kell meghatározni. Ha az adott minta
vizsgálata során a megfelelő bizonyító erő elérése érdekében az 1. mellékletben megjelölt markereken túlmenően további
DNS-markerek vizsgálata is indokolt, úgy a 2. mellékletben meghatározott DNS-markerek vizsgálatát is meg kell kísérelni.
(2) Ha a szakértői kirendelésben foglalt szakkérdés az 1. és a 2. mellékletben megjelölt DNS-markerek segítségével nem
válaszolható meg, úgy más DNS-marker is vizsgálható.
(3) Ha a bűnjelen a DNS-elemzés indokolt és az első analízis DNS-profilt nem eredményez, – és a bűnjelminta mennyisége
lehetővé teszi – a DNS-elemzést meg kell ismételni. Az ismételt analízis során előnyben kell részesíteni az alternatív
vizsgálati eljárásokat.
(4) Ha egy minta töredékes vagy kevert genetikai DNS-profilt eredményez, azt a vizsgálati dokumentáció egyértelműen jelöli.
(5) Ha a kiértékelés során a DNS-markeren rendkívül ritka, új allél vagy normálistól eltérő allélszám kerül kimutatásra, azt
ismételt vizsgálattal kell megerősíteni. 11. § (1) Vizsgálatra alkalmas DNS-t megfelelő mennyiségben tartalmazó biológiai minták azonos személyi eredete kizártnak
tekintendő, ha legalább két lókuszon, vagy legalább két mitokondriális DNS-pozícióban eltérés észlelhető. A csak
egyetlen lókuszon vagy pozícióban megfigyelt eltérés esetén mérlegelni kell a mutáció, allélkiesés, heteroplazmia,
degradáció és más, genetikai vagy technológiai sajátosságokra visszavezethető okok lehetőségét.
(2) Ha az eseti DNS-profil és a személyi DNS-profil összevetése során megállapítást nyer, hogy a minták azonos személyi
eredete nem kizárt, akkor a minta származásának bizonyítása érdekében a bizonyítóerő számításának
a valószínűségszámítás Bayes-elvén kell alapulnia.
(3) A (2) bekezdésben megjelölt valószínűségi hányadost a 3. mellékletben megjelölt módon kell megállapítani.
(4) Haploid genomok vizsgálata során annak eredményét külön kell értékelni és a genetikai statisztikai számítást elvégezni.
(5) Több személytől származó, kevert, valamint vizsgálatra alkalmas DNS-t minimális mennyiségben, alacsony kópiaszámban
tartalmazó biológiai minták elemzése során figye lembe kell venni az allélkiesés vagy allél beépülés lehetőségét.
12. § (1) Személyi DNS-profilok meghatározása során a 2–11. §-ban foglalt rendelkezéseket a (2) és (3) bekezdésben megjelölt
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Személyi DNS-profil meghatározást az Intézet akkor végezhet, ha rendelkezik igazságügyi szakértői névjegyzékbe
igazságügyi genetikai szakterületre bejegyzett legalább egy olyan, az Intézet nevében eljárni jogosult szakértővel,
akiknek a szakértői kamarai tagsági viszonya nem szünetel vagy nincs felfüggesztve.
(3) Az Intézet évente dokumentáltan és sikeresen részt vesz személyi DNS-profilok meghatározására vonatkozó,
szaktudást és felkészültséget bizonyító, a Forenzikus Tudományos Intézetek Európai Hálózata (ENFSI) által
meghatározott nemzetközi szervezet által szervezett külső jártassági kontrollteszten.
13. § Az Intézet laboratóriumi tevékenységet akkor végezhet, ha e tevékenységét nemzeti akkreditáló testület
az MSZ ISO/IEC 17025:2005 szabványnak meg fele lően akkreditálta.
4. Együttműködés 14. § A Kormány által kijelölt szakértői nyilvántartó szerv az Intézettel
a) az adatközlés rendje, technikai részleteinek meghatározása,
b) a kapcsolattartás, kommunikáció, és
c) a vitatott kérdések – ide nem értve az igazságügyi szakértői véleményt – rendezésének módja
vonatkozásában, e rendeletben nem szabályozott kérdéskörökben együttműködési megállapodást köt.
5. Záró rendelkezések 15. § (1) E rendelet – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – 2010. május 1-jén lép hatályba.
(2) A 6. § 2011. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 13. § 2013. november 30-án lép hatályba.
(4) Az 1. melléklet 12–16. pontja 2011. november 30-án lép hatályba.
16. § Ez a rendelet a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló, 2009. november 30-i,
2009/905/IB tanácsi kerethatározat 2. cikkely a) pontjának, valamint a 4. cikkelynek való megfelelést szolgálja.
17. § (1) A bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartása részére történő adatközlés, valamint az ujj- és
tenyérnyomatvétel és a szájnyálkahártya-törlet levételének részletes technikai szabályairól szóló 21/2009. (VI. 19.) IRM
rendelet (a továb biak ban: R.) 8. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„8. § (1) Az ujj- és tenyérnyomat, valamint a DNS-minta rögzítését a szakértői nyilvántartó szerv által elő ze tesen
jóváhagyott és feltüntetett eszközzel és módon kell végezni. A szakértői nyilvántartó szerv a jóváhagyott eszközöket
és módszereket a honlapján közzéteszi.
(2) Az ujj- és tenyérnyomat rögzítését köve tően a nyomozó hatóság, az ügyészség vagy a katonai nyomozó hatóság
megküldi
a) a helyszíni mintát,
b) a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített anyagmaradványt, és
c) a 4. mellékletben meghatározott, meg fele lően kitöltött és belső azonosító kóddal ellátott adatlapot
a szakértői nyilvántartó szerv részére.
(3) A DNS-minta rögzítését köve tően a nyomozó hatóság, az ügyészség vagy a katonai nyomozó hatóság három
munkanapon belül megküldi
a) a helyszíni mintát,
b) a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített anyagmaradványt, valamint
c) a 4. mellékletben meghatározott, meg fele lően kitöltött és belső azonosító kóddal ellátott adatlapot
az általa kirendelt és a Kormány által e szakkérdés vizsgálatára kijelölt szerv (a továb biak ban: kirendelt szerv) részére.
(4) A kirendelt szerv
a) a nyomozó hatóság, az ügyészség vagy a katonai nyomozó hatóság által a (3) bekezdés alapján megküldött
aa) helyszíni mintának a DNS-profil meghatározását köve tően megmaradt részét,
ab) a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyról rögzített anyagmaradványt,
ac) a 4. mellékletben meghatározott adatlapot,
b) az elkészült DNS-profilt, és
c) a DNS-profil meghatározásának szakmai módszertani követelményeiről szóló rendelet szerinti vizsgálati
dokumentáció másolatát
a vizsgálatok elvégzését követő három munkanapon belül megküldi a szakértői nyilvántartó szerv részére.
(5) Ha a DNS-profil meghatározása nem a DNS-profil meghatározásának szakmai-módszertani követelményeiről szóló
rendeletnek meg fele lően történt, a szakértői nyilvántartó szerv a hiányzó adatok pótlására hívja fel a kirendelt szervet.
Ha a hiányosságok másképp nem pótolhatóak, úgy a szakértői nyilvántartó szerv a (4) bekezdés a)–c) pontjában
megjelölteket – a (4) bekezdés a) pont ac) alpontjának kivételével – a kirendelt szerv részére visszaküldi és a kirendelt
szerv – saját költségére – köteles a vizsgálatokat megismételni.
(6) A szakértői nyilvántartó szerv a DNS-profil nyilvántartásba vételéről szóló döntését közli a kirendelt szervvel,
valamint az ügyben eljáró nyomozó hatósággal, ügyészséggel vagy katonai nyomozó hatósággal.
(7) A 4. mellékletben foglalt adatlapon megjelölt eljáró szerv kódját és a bűncselekmény adatai cím alatt megjelölt
kódokat az eljáró nyomozó hatóság, nyomozó ügyész vagy ügyészségi nyomozó az egységes nyomozó hatósági és
ügyészségi bűnügyi statisztikáról szóló IRM rendelet rendelkezéseinek meg fele lően kiadott iránymutatás alapján
tölti ki.”
(2) Az R. 10. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjában a „8. § (2) bekezdésben” szövegrész helyébe a „8. § (3) és
(4) bekezdésben” szöveg lép.
(3) Hatályát veszti az R. 10. § (2) bekezdés c) pontja.
18. § Az igazságügyi szakértői működésről szóló 31/2008. (XII. 31.) IRM rendelet a 24. §-át köve tően a következő 24/A. §-sal
egészül ki:
„24/A. § (1) Büntetőeljárás során az emberi DNS-profilokat a DNS-profil meghatározásának szakmai-módszertani
követelményeiről szóló rendeletnek meg fele lően kell meghatározni.
(2) A bűncselekmény helyszínén és a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozó tárgyon rögzített
anyagmaradvány vonatkozásában emberi DNS-profilok vizsgálata során a szakvéleményben – a 10. §-ban
meghatározottak mellett – meg kell jelölni
a) vizsgált személy és a biológiai minták DNS-profilját (szakmai ténymegállapítás),
b) azt, hogy a vizsgált személy és a DNS-minta DNS-profiljai eltérőnek tekinthetőek-e vagy sem, így ennek meg fele lően
az elvégzett genetikai vizsgálat alátámasztja vagy nem támasztja alá a tisztázni kívánt származást (vélemény), valamint
c) – megegyező DNS-profilok esetén – a valószínűségi hányados kiszámításával az egyezés valószínűségét, azaz
annak bizonyító erejét (vélemény).”
19. § (1) A 17. és a 18. § 2010. május 2-án hatályát veszti.
(2) A 2. melléklet 6–10. pontja 2011. november 30-án hatályát veszti.
(3) Az (1) bekezdés 2010. május 3-án hatályát veszti.
(4) E § 2011. december 1-jén hatályát veszti.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
33/2009. (XII. 21.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 6,25%. 2. § (1) Ez a rendelet 2009. december 22-én lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 31/2009. (XI. 23.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
94/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Erdődy Gábor rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság vatikáni nagykövetségének
vezetésére, valamint a Magyar Köztársaság Szuverén Máltai Lovagrendben való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2008. október 28. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
22/2009. (III. 25.) OGY határozata a Fogyasztóvédelmi eseti bizottság tevékenységéről szóló jelentés elfogadásáról és a fogyasztóvédelem további erősítését szolgáló intézkedésekről.
1. Az Országgyűlés elfogadja a Fogyasztóvédelmi eseti
bizottság tevékenységéről szóló jelentést.
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy vizsgálja
meg az alábbi javaslatok törvényekbe és más jogszabályokba való beépítésének lehetőségét:
a) A lakossági pénzügyi szolgáltatások területén a
fogyasztók védelmét teljesebbé tévő – a közösségi jogi
rendelkezéseket is szem előtt tartó – szabályozás kialakítása, különös tekintettel az ügyfelek előzetes tájékoztatására, a szerződési feltételek ügyfél számára kedvezőtlen
egyoldalú módosítására, az előtörlesztés, valamint a pénzügyi termékek közvetítésének szabályaira.
b) A közétkeztetést ellátó szolgáltató kiválasztására
irányuló közbeszerzési eljárás reformja annak érdekében,
hogy az elbírálás során a minőség, az élelmiszer-biztonság
és az egészséges táplálkozás fő szemponttá válhasson.
c) A közétkeztetésre vonatkozó jogi szabályozásban a
korcsoportonként előírt energia- és tápanyag-beviteli értékek kötelezővé tétele.
d) Az egészségre ható termékekre vonatkozó joganyag
áttekintése és szükség szerinti módosítása.
e) Az építőipari szolgáltatásokra és termékekre vonatkozó jogszabályokban a kötelező alkalmassági időre vonatkozó rendelkezések összhangjának biztosítása.
f) A szociális szolgáltatások igénybe vevőire vonatkozó jogi szabályozás fogyasztóvédelmi megközelítésű
felülvizsgálata.
3. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy dolgozzon ki intézkedési tervet az alábbi javaslatok megvalósítása érdekében:
a) A felelős hitelezői és hitelfelvevői magatartás erősítése. A pénzügyi szolgáltatások területén a fogyasztói
tudatosság növelése, a fogyasztók pénzügyi ismereteinek
és a pénzügyi kultúrának a fejlesztése.
b) A gyermekintézmények élelmezési és szolgáltatási
színvonalának javítása, a hátrányos helyzetű gyermekek
megfelelő táplálkozásának elősegítése a közétkeztetésben.
c) A közétkeztetés finanszírozásának felülvizsgálata, a
nyersanyagnorma minimális összegének meghatározása.
d) Tagállami fellépés lehetőségének áttekintése az
egészségre ható termékekre vonatkozó európai uniós szabályozás szigorítása és egyértelművé tétele érdekében.
A határozatot az Országgyűlés a 2009. március 23-i ülésnapján fogadta el.
e) Az energiapiaci liberalizáció során a fogyasztóvédelem szempontjainak érvényesítése.
f) A hatékonyabb ellenőrzés érdekében az építés-ellenőrzést végző hatóságok finanszírozásának növelése és
szervezeti megerősítése.
g) A szociális szolgáltatásokat igénybe vevők tudatos
fogyasztói szerepének erősítése.
4. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
146/2013. (XII. 12.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (2) bekezdésében és a 223. § (3) bekezdésében
foglalt jogkörömben, a nemzetgazdasági miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
kisgergely kornélnak, a  Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2013. december 15-ei hatállyal – megszűnik. Orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
285/2015. (VI. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kollár Emesét
a 2015. július 1. napjától 2018. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. június 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök