text:
58/2013. (VII. 2.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy Magyarország nemzeti mottója a  következő
legyen:” VOLTUNK – VAGYUNK – LESZÜNK ” ?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) felsorolja Magyarország jelképeit, melyek az  I.)  cikk
alapján a címer, a zászló és a himnusz. Az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdése a) pontja szerint nem lehet országos
népszavazást tartani az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja, hogy a  kezdeményezés egy újabb jelkép, jelige bevezetésére tesz
javaslatot Magyarországon. Tekintettel arra, hogy egy érvényes és eredményes népszavazás esetében ennek
a  kötelezettségnek az  Országgyűlés az  Alaptörvény módosításával tudna eleget tenni, így a  kérdés tiltott
tárgykörnek minősül.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény I.)  cikkén, a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, és a  10.  § b)  pontján,
a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény a  349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény
37.  §  (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés g)  pontján, valamint a  62.  § (1)  bekezdés
s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
315/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálatról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § b)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az állami foglalkoztatási szerv kijelölése tekintetében a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Flt.) 47. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 8. § (2) bekezdése tekintetében a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
 szóló 2010. évi XLIII. törvény 75. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. A foglalkoztatási szerv kijelölése 1. § (1) A Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat szervezetrendszere a Foglalkoztatási Hivatalból és a munkaügyi központokból áll.
(2) A Kormány állami foglalkoztatási szervként a Foglalkoztatási Hivatalt, valamint a munkaügyi központot jelöli ki.
(3) A munkaügyi központ a fővárosi és megyei kormányhivatal munkaügyi feladatokat ellátó szakigazgatási szerveként
működik. (4) Ha kormányrendelet másként nem rendelkezik, az állami foglalkoztatási szerv hatáskörébe tartozó közigazgatási
hatósági ügyekben első fokon a kiemelt hatáskörrel és illetékességgel rendelkező munkaügyi központ kirendeltségei
járnak el. A Kormány az állami foglalkoztatási szerv azon feladataira, amelyre kormányrendelet más szervet nem jelölt
ki, a munkaügyi központokat jelöli ki.
2. Az irányítás szabályai 2. § (1) A Foglalkoztatási Hivatal irányítását a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el.
(2) A munkaügyi központok tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi
CXXVI. törvény (a továbbiakban: Khtv.) 6. § (4) bekezdésében, valamint a 7. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott
hatáskörök – a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti hatáskört is beleértve – gyakorlására kijelölt szakmai
irányító szerv vezetője a Foglalkoztatási Hivatal főigazgatója.
(3) A Khtv. 7. § (1) bekezdése szerinti jogkört a miniszter gyakorolja.
(4) A miniszter
a) kezdeményezi a foglalkoztatáshoz kapcsolódó központi munkaerőpiaci programok kidolgozását és –
a Munkaerőpiaci Alap Irányító Testülete (a továbbiakban: MAT) jogkörére is figyelemmel – dönt a központi
programok indításáról, valamint figyelemmel kíséri azok végrehajtását,
b) a Foglalkoztatási Hivatal feladataival összefüggésben követelményeket határoz meg a számítógépes központi
adatgyűjtések adattartalma, valamint az információ- és prognózisszolgáltatás vonatkozásában,
c) irányítja a Munkaerőpiaci Alap (a továbbiakban: MpA) felhasználásával kapcsolatos tervezési, beszámolási és
számviteli feladatok végrehajtását, valamint
d) figyelemmel kíséri az MpA foglalkoztatási alaprésze decentralizált keretének a munkaügyi központok által
történő felhasználását, valamint a kormányzati foglalkoztatáspolitika érvényesítését.
3. Foglalkoztatási Hivatal 3. § (1) A Foglalkoztatási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) foglalkoztatáspolitikai, munkaügyi feladatokat ellátó központi
hivatal, jogi személy, önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(2) A Hivatal élén a főigazgató áll, aki felett a munkáltatói jogokat a miniszter gyakorolja.
(3) A Hivatal székhelye Budapest.
4. § (1) A Hivatal foglalkoztatáspolitikai feladatkörében
a) megállapítja a munkaügyi központok kötelező belső szakmai szabályzatainak elveit és főbb tartalmi
követelményeit,
b) meghatározza a munkaügyi központok szolgáltató tevékenységére vonatkozó szakmai követelményeket,
valamint koordinálja a munkaügyi központok munkaerő-piaci szolgáltatásvásárlással, illetőleg a munkaerőpiaci
szolgáltatást nyújtók részére adható támogatással kapcsolatos feladatait, továbbá ellátja az álláskeresők
ellátásával, valamint a foglalkoztatást elősegítő támogatások működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos
szakmai feladatokat,
c) meghatározza és kidolgozza a hatósági és szolgáltató tevékenység ellátásához szükséges informatikai és
számítógépes rendszereket, valamint működteti a Hivatal kezelésében lévő informatikai és számítógépes
rendszereket, továbbá ennek körében fejleszti, teszteli, telepíti, módosítja a programrendszereket, és kiadja
a programkezeléssel kapcsolatos felhasználói segédanyagokat,
d) eljárási rendek, módszertani útmutatók, szakmai ajánlások készítésével segíti a hatósági és szolgáltató
tevékenységet,
e) fejleszti a munkaerőpiaci szolgáltatásokat,
f) meghatározza a munkaügyi központok hatósági és szolgáltató tevékenységére vonatkozó adatgyűjtési
rendszert, továbbá hatékonysági vizsgálatokat végez, melyekhez kapcsolódóan prognózisokat, elemzéseket,
statisztikai összesítéseket, nyilvántartásokat készít,
g) javaslatot tesz a Hivatal és a munkaügyi központok informatikai rendszerének és ingatlanállományának
fejlesztésére,
h) ellátja a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat munkatársainak humánerőforrás-fejlesztéséhez és belső szakmai
képzéséhez kapcsolódó feladatokat,
i) ellátja a munkaügyi központok hatósági ellenőrzési feladatainak szakmai felügyeletét,
j) hatósági jogkört gyakorol, amelynek keretében
ja) ellátja a munkavállalók kölcsönös foglalkoztatásának cseréjéről szóló nemzetközi szerződések
végrehajtásával kapcsolatos feladatokat,
jb) elbírálja a munkaügyi központok megyei (fővárosi) szervezete által hozott határozatok ellen benyújtott
fellebbezéseket,
k) adatokat gyűjt és elemez
ka) a munkabérek és keresetek alakulására vonatkozóan,
kb) a magánközvetítők és -kölcsönzők éves tevékenységéről,
kc) a külföldiek – engedély-, illetve bejelentésköteles – magyarországi foglalkoztatásáról,
l) nemzetközi feladatokat lát el, amelynek keretében
la) koordinálja a munkaügyi központok nemzetközi tevékenységét,
lb) elősegíti az ILO és EU tagságból adódó feladatok végrehajtását,
lc) koordinálja a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat – a személyek szabad áramlásához kapcsolódó –
feladatainak végrehajtását, és az adatok összegyűjtését a tagállami elszámolásokhoz,
ld) ellátja az Európai Foglalkoztatási Szolgálat (a továbbiakban: EURES) magyarországi rendszere
működtetésének és fejlesztésének feladatait, az adatbázis figyelemmel kísérését, kapcsolatot tart az EURES
szerveivel,
le) az ügyfélszolgálat keretében tájékoztatást nyújt és tanácsadást végez a külföldi munkavállalás, az EURES
rendszer, illetőleg a külföldön igényelhető és a külföldiek által a Magyar Köztársaság területén igénybe
vehető álláskeresési támogatások egyes kérdéseiről,
lf) együttműködik az Európai Gazdasági Térségről szóló Megállapodásban részes tagállamok (a továbbiakban:
EGT államok) foglalkoztatási szolgálataival – különös tekintettel a szociális biztonsági rendszerek
koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek végrehajtásával összefüggő feladatok
tekintetében,
m) vizsgálja a foglalkoztatáspolitikával kapcsolatos és az azzal összefüggő jogi szabályozás gyakorlati tapasztalatait,
javaslatot tesz a jogszabályok módosítására,
n) közreműködik a foglalkoztatáspolitikával kapcsolatos és az azzal összefüggő jogi szabályozás előkészítésében,
o) ellát egyes munkaerőpiaci programokkal kapcsolatos feladatokat, amelyek keretében
oa) központi munkaerőpiaci programot dolgoz ki, javaslatot tesz munkaerőpiaci programok indítására,
ob) a miniszter által megadott szempontok alapján irányítja, koordinálja a központi munkaerőpiaci programok
végrehajtását, továbbá lebonyolítja a MAT által jóváhagyott munkaerőpiaci programokat,
oc) a munkaügyi tanács állásfoglalása előtt véleményezi a munkaügyi központ által indítandó programok
tervezetét,
p) ellátja a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződés
X. mellékletének 7. és 11. cikkében meghatározott védintézkedés (a továbbiakban: védintézkedés)
kezdeményezésének megalapozásához szükséges információgyűjtéssel és elemzéssel kapcsolatos feladatokat,
q) szervezi, bonyolítja, illetőleg koordinálja az Európai Unió pénzügyi alapjaiból, illetőleg más külföldi alapokból
támogatott egyes foglalkoztatási, képzési és informatikai programok meg valósítását,
r) ellátja a miniszter által meghatározott ügyfélszolgálati feladatokat, valamint
s) ellátja a jogszabályok által meghatározott nyilvántartások vezetésével kapcsolatos feladatokat, valamint
t) munkaügyi kutatásokat kezdeményez és végez, valamint
u) koordinálja a munkaügyi központok EU-támogatással meg valósuló tevékenységeit.
(2) A Hivatal ellátja a szociális partnerek munkaügyi érdekegyeztetésben való részvételéhez szükséges felkészülése
támogatásával kapcsolatos feladatokat.
(3) A Hivatal a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat feladatainak ellátása érdekében együttműködik
a) a hatósági és szolgáltató tevékenységében érintett társhatóságokkal,
b) a munkaadók és munkavállalók érdek-képviseleti szerveivel,
c) más államok hasonló feladatot ellátó szerveivel és a feladatkörét érintő nemzetközi szervezetekkel, valamint
d) egyéb szervezetekkel.
4. Munkaügyi központ 5. § (1) A munkaügyi központ
a) kizárólag megyei szervezetből, vagy
b) megyei (fővárosi) szervezetből és kirendeltségekből
áll.
(2) Az e rendelet 1. mellékletében meghatározott kiemelt hatáskörrel és illetékességgel rendelkező munkaügyi
központok (továbbiakban: kiemelt hatáskörrel és illetékességgel rendelkező munkaügyi központok) megyei (fővárosi)
szervezettel és kirendeltségekkel rendelkeznek. A kiemelt hatáskörrel és illetékességgel rendelkező munkaügyi
központok irányítása alá tartozik az illetékességi területükön lévő valamennyi kirendeltség. Ettől eltérően a kizárólag
megyei szervezetből álló munkaügyi központok irányítása alá nem tartoznak kirendeltségek.
(3) A kirendeltség a munkaügyi központ önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége. A kirendeltség
nevében a közigazgatási hatósági eljárásokban a kirendeltség vezetője vagy kiadmányozási jogkörrel rendelkező
ügyintézője jár el.
(4) A munkaügyi központ vezetője vagy más kormánytisztviselője a kirendeltség vezetőjét vagy kiadmányozási jogkörrel
rendelkező ügyintézőjét elsőfokú közigazgatási hatósági eljárásban nem utasíthatja.
6. § (1) A kiemelt hatáskörrel és illetékességgel rendelkező munkaügyi központ megyei (fővárosi) szervezete
a) irányítja és ellenőrzi a munkaügyi központ kirendeltségeinek tevékenységét, ennek keretében közreműködik
a munkatársak szakmai képzésében, valamint szakmai ajánlások készítésével segíti a hatósági és szolgáltató
tevékenységet,
b) ellátja az MpA pénzeszközeinek működtetésével kapcsolatos feladatokat, segíti a keret tervezését és
a felhasználás ellenőrzését,
c) dönt az MpA foglalkoztatási alaprészének és a közfoglalkoztatási támogatások előirányzat decentralizált kerete
felhasználásáról,
d) ellátja az MpA foglalkoztatási alaprésze központi pénzügyi keretéből finanszírozott munkahelyteremtés, valamint
a közfoglalkoztatási támogatások előirányzat központi keretéből finanszírozott támogatásokkal kapcsolatos
feladatokat,
e) át nem ruházható hatáskörben a külön jogszabályban meghatározott illetékességi területén elsőfokú hatósági
jogkört gyakorol
ea) a munkaerőpiaci program kidolgozásának, meg valósításának megállapításával kapcsolatos ügyekben,
eb) a munkaerőpiaci szolgáltatást nyújtók részére támogatás megállapításával kapcsolatos ügyekben,
ec) a bérgarancia támogatással kapcsolatos ügyekben,
f) működteti az álláskeresők támogatási rendszerét, és gondoskodik a támogatási és szolgáltatási rendszer szakmai
működtetéséről,
g) a hatáskörébe tartozó ügyekben ellátja a pénzeszközök visszakövetelésével kapcsolatos feladatokat,
h) felelős a szakmai munkát támogató szoftverek működtetéséért,
i) ellátja az Európai Uniós források felhasználásával kapcsolatos szakmai és pénzügyi feladatokat,
j) ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, elbírálja másodfokon a kirendeltségek által hozott határozatok
elleni fellebbezéseket,
k) feladatainak ellátása érdekében együttműködik a helyi önkormányzatokkal, valamint az országos és helyi
kisebbségi önkormányzatokkal, továbbá más hatóságokkal és egyéb szervezetekkel, ennek keretében irányítja és
koordinálja a kirendeltségeknek a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényből
adódó feladatainak végrehajtását,
l) ellátja a munkaügyi tanács titkársági feladatait, valamint
m) ellátja a felnőttképzési intézmények nyilvántartásba vételével és ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat.
(2) A hatósági szerződések megkötése tekintetében a szakigazgatási szerv vezetője szerződéskötési képességgel
rendelkezik.
(3) A munkaügyi központ megyei (fővárosi) szervezete
a) feladatainak ellátása érdekében együttműködik a helyi önkormányzatokkal, valamint az országos és helyi
kisebbségi önkormányzatokkal, továbbá más hatóságokkal és egyéb szervezetekkel. Ennek keretében
adatszolgáltatási feladatokat teljesít a fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint az egyes szakigazgatási
szervek felé – ideértve a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós
rendeletek alapján történő megtérítési igények érvényesítéséhez szükséges, havi rendszerességgel esedékes
adatszolgáltatást is,
b) illetékességi területén ellátja a védintézkedés kezdeményezésének megalapozásához szükséges
információgyűjtéssel és elemzéssel kapcsolatos feladatokat,
c) elkészíti a munkaügyi központ belső szakmai szabályzatait, valamint
d) illetékességi területén ellátja a munkaerőpiaci ellenőrzéssel kapcsolatos feladatokat.
(4) A munkaügyi központ megyei (fővárosi) szervezete, át nem ruházható hatáskörben, a munkaügyi központnak a külön
jogszabályban meghatározott illetékességi területén elsőfokú hatósági jogkört gyakorol
a) a külföldiek magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésével,
b) a rendbírsággal, valamint
c) a munkaügyi központ hatáskörébe utalt nyilvántartásba vétellel
kapcsolatos ügyekben.
(5) A Kormány a magán-munkaközvetítési tevékenység tekintetében a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként
a munkaügyi központ megyei (fővárosi) szervezetét jelöli ki.
7. § A kirendeltség
a) a külön jogszabályban meghatározott illetékességi területén ellátja az álláskeresők nyilvántartásba vételével
kapcsolatos feladatokat, valamint az álláskeresési járadék, álláskeresési segély megszüntetésével és
visszakövetelésével kapcsolatos, továbbá azokkal a foglalkoztatást elősegítő támogatásokkal kapcsolatos
feladatokat, amelyek ellátása nem tartozik a munkaügyi központ központi szervezetének hatáskörébe,
b) ellátja a hatáskörébe tartozó ügyekben a pénzeszközök visszakövetelésével kapcsolatos feladatokat,
c) munkaerőpiaci szolgáltatásokat szervez és bonyolít,
d) nyilvántartja a csoportos létszámleépítésre vonatkozó bejelentéseket,
e) munkaközvetítést végez,
f) fogadja a munkaerőigényekre vonatkozó bejelentéseket,
g) információt nyújt, tanácsadást végez,
h) az általa ellátott feladatokkal kapcsolatos ügyfélszolgálati tevékenységet végez,
i) közreműködik a csoportos létszámleépítések hátrányos következményeinek enyhítésében,
j) ellátja az EURES-sel kapcsolatos tájékoztatási feladatokat,
k) munkaerőpiaci programokat kezdeményez, szervezi azok végrehajtását, ellátja a központi programokkal,
a pályázatok kezelésével, az azokkal kapcsolatos tájékoztatással, véleményezéssel, döntés-előkészítéssel
kapcsolatos feladatokat,
l) kapcsolatot tart a megye (főváros), a kistérség gazdasági életében részt vevő munkaadókkal, a helyi
önkormányzatokkal, a megyében, a kistérségben működő más szervezetekkel, közreműködik a gazdasági
szerkezet átalakítását, a foglalkoztatási helyzet javítását célzó programokban,
m) ellátja a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek
végrehajtásával összefüggő feladatokat, valamint
n) a munkaügyi központ feladatainak ellátása érdekében együttműködik a fekvése szerinti munkaügyi központtal,
ennek keretében adatszolgáltatási feladatokat teljesít a munkaügyi központ felé.
8. § (1) A szolgáltatási feladatokat a munkaügyi központ külön jogszabályban meghatározott kirendeltsége „kirendeltség és
szolgáltató központként” látja el. A kirendeltség és szolgáltató központ a szolgáltatási feladatok ellátásának keretében
a) működteti a szolgáltatások kiépített intézményrendszerét, valamint ellátja azokat a munkaerőpiaci
szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatokat, amelyeket nem a kirendeltség lát el,
b) rehabilitációs munkacsoportot működtet, részt vesz a megváltozott munkaképességgel, fogyatékossággal,
illetve szociális rászorultsággal összefüggésben külön jogszabályban meghatározott szakértői bizottságban,
c) közreműködik a megváltozott munkaképességű személyek részére foglalkozási rehabilitációs szolgáltatások
nyújtásában.
(2) A kirendeltség és szolgáltató központ vezetője főosztályvezető-helyettes besorolású kormánytisztviselő.
5. Záró rendelkezések 9. § E rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
10. § (1) A Foglalkoztatási Hivatal – mint költségvetési szerv – a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal névmódosulásával jön létre.
A Foglalkoztatási Hivatal – a szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi ágazati feladatok, a foglalkoztatási rehabilitáció,
a rehabilitációs akkreditációs ügyek, valamint a Mobilitás Országos Ifjúsági Szolgálat feladatai kivételével –
a feladatellátás szempontjából a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal általános és egyetemes jogutóda.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően regionális illetékességgel működő – különválással egyidejűleg
összeolvadás révén szakigazgatási szervvé váló – regionális munkaügyi központ jogutóda az alapító okiratban
foglaltak szerint a korábbi illetékességi területén működő azon fővárosi és megyei kormányhivatal, mellyel a megyei
illetékességi területet illetően az összeolvadás megtörténik.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően az 1. mellékletben meghatározott kiemelt hatáskörrel rendelkező munkaügyi központok
feladat- és hatáskörei és a feladatellátáshoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében az 1. mellékletben megjelölt
székhely szerinti megyei (fővárosi) kormányhivatal tekintendő az alapító okiratokban foglaltak szerint regionális
munkaügyi központ jogutódjának.
11. § E rendelet
a) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet,
b) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás
megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
12. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az Állami Foglalkoztatási Szolgálatról szóló 291/2006. (XII. 23.)
Korm. rendelet.
(2) 2011. április 30-án a 4. § (1) bekezdés p) pontja, valamint a 6. § (3) bekezdés b) pontja hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
36/2015. (VII. 22.) MvM rendelete az Információs Hivatal alkalmazottainak lakáscélú munkáltatói kölcsönéről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.  évi CXXV.  törvény 78.  § (1)  bekezdés a)  pontjában, a  közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992.  évi XXXIII.  törvény 85.  § (5)  bekezdés q)  pontjában, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 21. pont f ) alpontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 27. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 13.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya az  Információs Hivatallal (a  továbbiakban: Hivatal) hivatásos szolgálati és közalkalmazotti
jogviszonyban (a  továbbiakban együtt: szolgálati jogviszony) álló személyekre (a  továbbiakban: alkalmazott)
terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. átvállalás: a) a  fennálló tartozás teljesítése a  lakáscélú munkáltatói kölcsönben részesült alkalmazott szolgálati
jogviszonyának megszűnése esetén az  alkalmazott házastársa (élettársa), illetve a  házassági
(élettársi) vagyonközösség megszűnése esetén a  lakásban maradó volt házastárs (élettárs) által,
amennyiben ő megfelel a 3. és 4. §-ában foglalt feltételeknek,
b) a  lakáscélú munkáltatói kölcsönben részesült alkalmazott szolgálati jogviszonyának megszűnése
esetén a fennálló tartozásnak az új munkáltató általi teljesítése, és
c) szolgálati jogviszony létesítése esetén a  korábbi munkáltató által nyújtott lakáscélú munkáltatói
kölcsön Hivatal általi teljesítése, amennyiben a  lakáscélú munkáltatói kölcsön nyújtására
e rendeletben előírt feltételek teljesülnek;
2. családtag: a  házastárs, az  egyeneságbeli rokon, az  örökbefogadott, a  mostoha- és nevelt gyermek,
az  örökbefogadó, a  mostoha- és nevelőszülő, a  testvér, az  élettárs, az  egyeneságbeli rokon házastársa,
a házastárs egyeneságbeli rokona és testvére, valamint a testvér házastársa;
3. lakásbővítés: a  lakás alapterületének olyan növelése, amely legalább eggyel több lakószoba kialakítását
eredményezi;
4. lakáskorszerűsítés: a lakás komfortfokozatának növelése céljából víz-, csatorna-, elektromos-, illetve gázközmű
bevezetése, továbbá a  lakás belső hálózatának kiépítése, fürdőszoba létesítése olyan lakásban, ahol még
ilyen helyiség nincs, központosított fűtés kialakítása vagy cseréje, beleértve a  megújítható energiaforrások
alkalmazását is, az  épület szigetelése, beleértve a  hő-, hang-, illetve vízszigetelési munkálatokat, a  külső
nyílászárók energiatakarékos cseréje, tető cseréje, felújítása, szigetelése, valamint a lakás akadálymentesítése;
5. lakásépítés: az alkalmazott tulajdonába kerülő, az alapozási munkáktól kezdődően teljes egészében újonnan
épített, illetve emeletráépítéssel vagy tetőtér-beépítéssel, lakás műszaki megosztásával, valamint nem lakás
céljára szolgáló helyiségek átalakításával megvalósuló, a  lakhatás feltételeinek a  vonatkozó jogszabályi
követelmények szerint megfelelő lakóegység létrehozása, amely elkészültét követően használatbavételi vagy
fennmaradási engedély köteles;
6. önerő: az  alkalmazott, annak házastársa (élettársa) és más együttköltöző családtagja által korábban
– 5 éven belül – értékesített lakásának eladási ára, csökkentve az azt terhelő és visszafizetett önkormányzati
és munkáltatói támogatás, a  kiegyenlített, pénzügyi intézmény által nyújtott lakáscélú hitel, valamint
a pénzügyi intézmény által nyújtott hitel kiváltására felvett hitel kiegyenlített összegével, továbbá pénzbeli
megtakarításaik, valamint a meglévő építőanyag és az elvégzett munka értéke;
7. méltányolható lakásigény: a  lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet 3. §-ában
meghatározott lakásigény.
3. § (1) A  legalább 2 éves szolgálati jogviszonnyal rendelkező, határozatlan időre kinevezett alkalmazott részére
a Hivatal – a  lakáscélú számla vezetésével megbízott pénzügyi intézmény útján – lakás célú munkáltatói kölcsönt
(a továbbiakban: munkáltatói kölcsön) nyújthat
a) az alkalmazott tulajdonába kerülő lakás építéséhez,
b) az alkalmazott tulajdonába kerülő lakás vásárlásához, cseréjéhez,
c) az alkalmazott tulajdonában álló lakás bővítéséhez,
d) házastársi (élettársi) vagyonközösség megszűnése, valamint öröklés útján létrejött közös tulajdon esetében
a  tulajdonostársak tulajdoni hányadának megszerzéséhez, amennyiben annak eredményeként a  lakás
az alkalmazott tulajdonába kerül,
e) az alkalmazott tulajdonában lévő lakás korszerűsítéséhez,
f ) az alkalmazott lakásigénye kielégítése céljából pénzügyi intézménytől felvett hitel egészének vagy részének
visszafizetése céljából, amennyiben az  alkalmazott önhibáján kívül olyan szociális helyzetbe kerül, hogy
a pénzügyi intézmény által nyújtott hitel törlesztése létfenntartását – elsődlegesen lakhatását – veszélyezteti.
(2) Szolgálati jogviszonyban töltött időként az  alkalmazottnak a  Hivatalnál, illetve a  Magyar Honvédségnél vagy
rendvédelmi szervnél (a  továbbiakban együtt: fegyveres szerv) hivatásos szolgálati jogviszonyban, közszolgálati
és kormányzati szolgálati jogviszonyban vagy közalkalmazotti jogviszonyban eltöltött szolgálati ideje vehető
figyelembe. A  szolgálati jogviszony időtartamának megállapításakor az  illetékes személyügyi szerv által kiadott,
a jogviszony keletkezését, időtartamát tanúsító okmány az irányadó.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint jogosult alkalmazott a megjelölt célokra munkáltatói kölcsönben részesíthető
a következő feltételek együttes fennállása esetén:
a) a lakás lakószobáinak száma megfelel a méltányolható lakásigény feltételeinek;
b) a munkáltatói kölcsön felhasználásával a saját lakáshelyzetét rendezi úgy, hogy a vásárolni, építeni, cserélni,
bővíteni, korszerűsíteni tervezett lakás legalább 1/3 arányban haszonélvezeti jogtól mentes tulajdonába kerül
vagy tulajdonában áll;
c) rendelkezik az építési, bővítési költség, vételár vagy a korszerűsítési költség legalább 20%-át kitevő mértékű
önerővel, illetve házastársak (élettársak) esetén együttesen rendelkeznek a  közös tulajdonukba kerülő
ingatlan vásárlásához, építéséhez, bővítéséhez, a  közös tulajdonukban lévő ingatlan korszerűsítéséhez
legalább 20%-os mértékű önerővel, amely önerő rendelkezésre állását az  alkalmazottnak hitelt érdemlően
igazolnia kell;
d) vállalja, hogy a  munkáltatói kölcsön feltételeiről és visszafizetéséről a  Hivatallal megállapodást
(a  továbbiakban: megállapodás), a  munkáltatói kölcsönt folyósító pénzügyi intézménnyel szerződést
(a továbbiakban: kölcsönszerződés) köt, és az azokban foglalt kötelezettségeket teljesíti;
e) hozzájárul ahhoz, hogy a tulajdonába kerülő vagy tulajdonában álló ingatlanra a Hivatal javára a munkáltatói
kölcsön visszafizetésének teljesítéséig az  ingatlan-nyilvántartásba a  megállapodásban foglaltak szerinti
jelzálogjog, valamint – a  lakásépítésre, lakásbővítésre és a  lakáskorszerűsítésre adott munkáltatói kölcsön
kivételével – elidegenítési és terhelési tilalom kerüljön bejegyzésre;
f ) vállalja, hogy a  megállapodásban megállapított határidőben az  építkezést megkezdi és befejezi, valamint
hogy a munkáltatói kölcsönt a munkáltatói kölcsön céljára használja fel;
g) köteles a munkáltatói kölcsönnel érintett ingatlant állandó lakcímeként bejelenteni; valamint
h) köteles a munkáltatói kölcsönnel érintett ingatlanra biztosítási szerződést kötni.
4. § (1) Annak az  alkalmazottnak a  lakásépítésére, lakásvásárlására adható munkáltatói kölcsön, akinek magának,
házastársának (élettársának), valamint kiskorú gyermekének és más, vele együttköltöző családtagjának
–  a  (4)  bekezdésben foglaltakon kívül – lakástulajdona, lakásra vonatkozó állandó használati joga, haszonélvezeti
joga nincs vagy bérleti jogviszonya nem áll fenn, vagy a tulajdonában lévő lakást az újabb lakás szerzése érdekében
elidegeníti, lakásbérleti, lakáshasználati jogviszonyát megszünteti.
(2) Az  alkalmazott lakásának bővítésére, korszerűsítésére akkor adható munkáltatói kölcsön, ha az  alkalmazottnak,
házastársának (élettársának), együttlakó kiskorú gyermekének a  bővíteni, korszerűsíteni kívánt lakásán kívül
–  a  (4)  bekezdésben foglalt esetkörön kívül – más lakástulajdona, lakásra vonatkozó haszonélvezeti joga, állandó
használati joga vagy bérleti jogviszonya nincs.
(3) E  rendelet alkalmazásában a  lakástulajdonnal egy tekintet alá esik az  alkalmazott, illetve a  vele együttköltöző
családtagja által gazdasági társaság tagjaként a  társaság részére vagyoni hozzájárulásként rendelkezésre
bocsátott lakás, valamint az  építési és használatbavételi (fennmaradási) engedélyben meghatározott céltól vagy
a rendeltetésétől tartósan eltérő célra használható lakás.
(4) Munkáltatói kölcsön adható annak az  alkalmazottnak is, aki, valamint akinek házastársa (élettársa), kiskorú
gyermeke és más, vele együttköltöző családtagja
a) olyan lakásban rendelkezik tulajdonrésszel, amelyet tulajdonközösség megszüntetése vagy öröklés útján
szerzett, és a munkáltatói kölcsön célja a tulajdonostársak tulajdoni hányadának megszerzése,
b) tulajdonába öröklés vagy egyeneságbeli rokonától történő ajándékozás útján, haszonélvezettel terhelten
került a lakás, és a haszonélvező a lakásban bent lakik, vagy legfeljebb 1/2-ed tulajdoni illetősége van olyan
lakásban, amely öröklés vagy egyeneságbeli rokonától történő ajándékozás útján került a  tulajdonába és
a szolgálatteljesítés helyének 60 km-es körzetén kívül található, vagy
c) tulajdonában lévő lakás lebontását az építésügyi hatóság elrendelte vagy engedélyezte.
5. § (1) Arra a lakásépítésre, lakásvásárlásra, lakásbővítésre és lakáskorszerűsítésre adható kölcsön, amely azon a településen
vagy annak 60 km-es körzetében valósul meg, ahol az  alkalmazott munka- vagy szolgálati helye van, vagy ahová
a munkarendnek megfelelő gyakori hazautazására – a szolgálati érdek sérelme nélkül – lehetőség van.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott korlátozástól függetlenül nyújtható munkáltatói kölcsön annak
az alkalmazottnak, aki a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt 5 éven belül eléri.
6. § (1) Nem lehet munkáltatói kölcsönt nyújtani
a) ha a  munkáltatói kölcsön a  személyi jövedelemadóról szóló, az  elbíráláskor hatályos jogszabályban
meghatározott adómentességet biztosító feltételeknek nem felel meg,
b) annak a  részére, aki a  meglévő lakástulajdonát a  munkáltatói kölcsön igénylését megelőző 5 éven belül
elajándékozta,
c) az állami, önkormányzati bérlakásnak a bérlője (vételi vagy elővásárlási jog jogosultja) általi megvásárlásához,
bővítéséhez, korszerűsítéséhez,
d) hétvégi ház, nyaraló, üdülő, valamint nem lakás céljára szolgáló épület építéséhez, vásárlásához, bővítéséhez,
korszerűsítéséhez, vagy ezek, illetve lakás építése céljából történő telekvásárláshoz, továbbá
e) annak, aki a  munkáltatói kölcsön iránti kérelemben szándékosan valótlan adatot közöl, vagy valamely
jelentős tényt, körülményt elhallgat.
 (2) Szolgálati és munkáltatói érdekből a  Hivatal főigazgatója (a  továbbiakban: főigazgató) a  3.  § (1)  bekezdésében
a  munkáltatói kölcsön igénylés feltételeként meghatározott minimális szolgálati időtől, valamint az  5.  §
(1)  bekezdésében és az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott feltételektől eltekinthet azzal, hogy a  3.  §
(1) bekezdésében meghatározott minimális szolgálati idő 1 évnél nem lehet rövidebb.
7. § (1) A munkáltatói kölcsön mértéke
a) az építési költség, vételár 80%-a, de legfeljebb 4 000 000 Ft,
b) olyan alkalmazott esetében, akinek magának, házastársának (élettársának), vele közös háztartásban élő
gyermekének, más együttköltöző családtagjának külön-külön vagy együttesen lakástulajdona, résztulajdona,
lakásbérleti, bérlőtársi jogviszonya, állandó használati joga, haszonélvezeti joga korábban nem volt, a vételár
vagy az építési költség 80%-a, de legfeljebb 5 500 000 Ft,
c) a lakás bővítési költségének 80%-a, de legfeljebb 3 500 000 Ft,
d) a  3.  § (1)  bekezdés d)  pontjában meghatározott célra nyújtott munkáltatói kölcsön esetén a  megváltási ár
80%-a, de legfeljebb 4 000 000 Ft,
e) a lakás korszerűsítési költségének 80%-a, de legfeljebb 1 000 000 Ft,
f ) a  3.  § (1)  bekezdés f )  pontjában meghatározott célra nyújtott munkáltatói kölcsön esetén a  tőketartozás
80%-a, de legfeljebb 4 000 000 Ft.
 (2) Ha mindkét házastárs (élettárs) a Hivatal alkalmazottja, saját jogon mindketten igényelhetnek munkáltatói kölcsönt,
azonban a munkáltatói kölcsön együttes összege ugyanarra az ingatlanra vonatkozóan
a) lakásvásárlás és építés, továbbá a  3.  § (1)  bekezdés d) és f )  pontjában foglalt célra nyújtott munkáltatói
kölcsön esetén a 6 000 000 Ft-ot,
b) lakásbővítés esetén a 4 000 000 Ft-ot,
c) lakáskorszerűsítés esetén az 1 500 000 Ft-ot nem haladhatja meg.
(3) Az  (1) bekezdésben meghatározott összeghatárokon belül a munkáltatói kölcsön tényleges összegét a  főigazgató
a  rendelkezésre álló pénzügyi fedezet mértékétől, a  kérelmezők számától és igényétől függően, a  biztonságos
hitelezés szempontjaira is figyelemmel állapítja meg.
(4) A munkáltatói kölcsön iránti kérelmek elbírálása során különösen az alábbi sorrendet kell figyelembe venni:
a) a 7. § (1) bekezdés b) pontja szerinti igénylő,
b) a méltányolható lakásigény mértéke alsó határát el nem érő lakással rendelkező igénylő,
c) házastársi (élettársi) közös vagyonba tartozó lakóingatlan – volt házastársat (élettársat) megillető – tulajdoni
hányadának a közös vagyon megosztása keretében történő megvásárlása,
d) öröklés útján létrejött tulajdonközösség esetében a tulajdonostársak tulajdoni hányadainak megvásárlásához
kért munkáltatói kölcsön,
e) lakáskorszerűsítésre irányuló kérelmek,
f ) lakás bővítésére irányuló kérelmek,
g) az  alkalmazott lakásigénye kielégítése céljából pénzügyi intézmény által nyújtott hitel egészének vagy
részének visszafizetése céljából kért munkáltatói kölcsön,
h) a  3.  § (1)  bekezdés a)–d) és f )  pontja alapján munkáltatói kölcsönnel rendelkező alkalmazott korszerűsítési
munkáltatói kölcsönre irányuló kérelme,
i) egyéb, a 3. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő kérelmek.
8. § A munkáltatói kölcsön
a) lakásépítés és lakásbővítés esetén
aa) – ha az engedély- vagy bejelentés-köteles – legkésőbb a használatbavételi engedély kiadásáig,
ab) az aa) alpontba nem tartozó egyéb esetben a lakásépítés, lakásbővítés elvégzése kapcsán jelentkező
költségeket tartalmazó költségvetésben jelzett munkálatok elvégzését megelőzően;
b) lakásvásárlás és a 3. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt esetben legkésőbb az adásvételi szerződésben foglalt
kötelezettségek teljesítéséig (a vételár teljes kifizetéséig);
c) lakáskorszerűsítés esetén az  üzembe helyezéshez szükséges hatósági engedély kiadását vagy
a lakáskorszerűsítés költségvetésében jelzett munkálatok elvégzését megelőzően
adható.
9. § (1) A munkáltatói kölcsön visszafizetésének időtartama (futamidő)
a) lakásépítés, lakásvásárlás esetén, továbbá a  3.  § (1)  bekezdés d) és f )  pontjában foglalt esetben legfeljebb
25 év,
b) lakásbővítés esetén legfeljebb 15 év,
c) lakáskorszerűsítés esetén legfeljebb 5 év.
(2) A munkáltatói kölcsön kamatmentes, a folyósító (kezelő) pénzügyi intézmény által felszámított díj, jutalék, kezelési
és egyéb költség a munkáltatói kölcsönben részesített alkalmazottat terheli.
(3) A  munkáltatói kölcsön visszafizetésének kezdő időpontja a  kölcsönszerződés megkötését követő hónapnak
a kölcsönszerződésben megállapított napja.
(4) A  munkáltatói kölcsön visszafizetésének időtartama alatt, rendkívül indokolt esetben, írásbeli kérelemre,
a  főigazgató – a  korábbi jogszabályok alapján nyújtott felújítási támogatás kivételével – a  törlesztést legfeljebb
2  évre felfüggesztheti. A  felfüggesztés a  futamidőt nem változtatja meg, a  felfüggesztési idő elteltével
a törlesztőrészletek összegét újból meg kell állapítani.
10. § Az alkalmazott a munkáltatói kölcsön teljes összegének felhasználását, valamint a hitelcél megvalósulását az alábbi
okiratok, bizonylatok másolatának benyújtásával köteles igazolni:
a) lakás tulajdonjogának megszerzése esetén az  érvényes adásvételi szerződés alapján a  teljes vételár
megfizetéséről szóló okirat, valamint az  ingatlanügyi hatósághoz benyújtott bejegyzési kérelem, melyeket
a bejegyzési kérelem benyújtását követő 15 napon belül kell benyújtani,
b) lakás építése vagy bővítése esetén a  jogerős építési engedélyben meghatározott határidőn belüli jogerős
használatba vételi engedély, valamint a  munkáltatói kölcsön felhasználását igazoló, a  használatba vételi
engedély kelte napjáig vagy a  használatba vételi engedélyben megjelölt feltételek teljesítése határidejéig
kibocsátott, az építési engedély jogosultja nevére kiállított számlák, melyeket a használatbavételi engedély
jogerőre emelkedését követő 15 napon belül kell benyújtani,
c) lakáskorszerűsítés esetén a  munkáltatói kölcsön folyósítását megelőző 6 hónapon belül és az  azt követő
12 hónapon belül az alkalmazott nevére kiállított számla, valamint az elvégzett munka ellenértékéről kiállított
bizonylat, melyeket a folyósítást követő 12 hónapon belül kell benyújtani,
d) a  3.  § (1)  bekezdés f )  pontjában meghatározott hitelcél esetén a  felvett hitel egészének vagy részének
visszafizetéséről szóló pénzügyi intézmény által kiállított igazolás, melyet az  igazolás kézhezvételétől
számított 15 napon belül kell benyújtani.
11. § (1) Az alkalmazottat – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a munkáltatói kölcsön összegéből a fegyveres szervnél
szolgálati, kormánytisztviselői vagy közalkalmazotti jogviszonyban eltöltött ideje alapján 5 évenként 80 000 forint,
legfeljebb 400 000 forint összegű engedmény illeti meg.
(2) Az  engedmény megilleti az  1995. december 20. napját megelőzően a  Hivatal részéről munkáltatói kölcsönben
részesült azon alkalmazottat is, aki esetében jogszabály hiánya miatt a szolgálati idő utáni engedmény jóváírására
nem kerülhetett sor, kivéve a felújítási támogatásban részesülteket.
(3) Az  1995. december 20. napját követően a  Hivatal állományába kerülő alkalmazott esetében az  engedmény
mértékének megállapításánál csak a  Hivatalnál ténylegesen eltöltött szolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonyt
lehet figyelembe venni.
(4) A  pénzügyi intézménynél az  engedmény jóváírására – a  havi törlesztőrészlet változatlanul hagyása mellett  –
a munkáltatói kölcsönt biztosító hivatalból intézkedik. Az engedmény jóváírásával a munkáltatói kölcsön futamideje
arányosan csökken. A futamidő csökkentéséről az alkalmazottat tájékoztatni kell.
(5) Az engedmény a mindenkor fennálló tartozás összegét nem haladhatja meg.
 (6) A  munkáltatói kölcsön folyósításakor az  alkalmazott tartozását az  (1)  bekezdés alkalmazásánál már figyelembe
vehető tényleges szolgálati, köztisztviselői, illetve közalkalmazotti időnek megfelelően kell csökkenteni.
 (7) Ismételt munkáltatói kölcsön nyújtása esetén a szolgálati évek után megállapítható engedmény összegéből le kell
vonni a korábban már jóváírt engedmény összegét. 12. § (1) A munkáltatói kölcsön felvételétől számított 5 év eltelte után az alkalmazottat a munkáltatói kölcsön egyösszegű,
a törlesztési idő lejárta előtti visszafizetése esetén kedvezmény illeti meg. A kedvezmény mértéke a visszafizetéskor
fennálló tartozás összegének 40%-a, de legfeljebb a  mindenkor hatályos személyi jövedelemadóról szóló
jogszabályban meghatározott adómentes bevétel összege.
(2) A  kedvezmény a  munkáltatói kölcsön egyösszegű visszafizetése esetén azt a  volt alkalmazottat is megilleti, aki
a munkáltatói kölcsönt a szolgálati jogviszonya megszűnését követően is változatlan feltételek mellett fizeti vissza.
(3) A 11. § szerinti engedmény és az (1) és (2) bekezdés szerinti kedvezmény együttes jóváírására akkor kerülhet sor, ha
összegük a személyi jövedelemadóról szóló jogszabályban foglaltak szerint adómentes bevételnek minősül.
13. § Nem illeti meg kedvezmény a munkáltatói kölcsön idő előtti visszafizetése esetén azt az alkalmazottat,
a) aki ellen fegyelmi, méltatlansági vagy büntetőeljárás van folyamatban, az eljárás befejezéséig,
b) akinek szolgálati jogviszonya megszüntetése neki felróható okból folyamatban van,
c) akinek a  megállapodását a  Hivatal felmondta, és emiatt a  munkáltatói kölcsönt egy összegben kell
visszafizetnie,
d) aki a  munkáltatói kölcsönnel érintett lakás tulajdonjogát átruházta, az  átruházás folyamatban van, vagy
az átruházásra – a munkáltatói kölcsön egyösszegű visszafizetése mellett – a Hivataltól engedélyt kapott.
14. § (1) A  munkáltatói kölcsön visszafizetésének időtartama alatt a  lakást csak a  Hivatal írásbeli hozzájárulásával lehet
eladni, elcserélni vagy elajándékozni. A Hivatal a hozzájárulást akkor adhatja meg, ha
a) az alkalmazott a  lakás tulajdonjogának átruházásával egyidejűleg a még fennálló munkáltatói kölcsönt egy
összegben – a 12. § (1) bekezdésében szabályozott kedvezmény nélkül – visszafizeti;
b) a  tulajdonjog-átruházás olyan alkalmazott javára történik, aki a  munkáltatói kölcsön átvállalására jogosult
és a  munkáltatói kölcsönt ténylegesen át is vállalja, azzal, hogy az  átvállalt munkáltatói kölcsön összege
nem lehet több mint amennyit a munkáltatói kölcsönt átvállaló alkalmazott a  lakásvásárláshoz munkáltatói
kölcsönként kaphatna, és az ezt meghaladó részt – vagyis a munkáltatói kölcsön át nem vállalható részét –
a lakását értékesítő alkalmazott köteles egy összegben megfizetni; vagy
c) a  munkáltatói kölcsönben részesített alkalmazott a  munkáltatói kölcsönnel terhelt lakását a  tulajdonába
kerülő másik lakásra úgy cseréli el, vagy adásvételi szerződéssel, illetve építéssel tulajdonába kerülő újabb
lakást úgy szerez, hogy arra a  megállapodásban foglaltak szerinti jelzálogjog, valamint – az  alkalmazott
ingatlanra vonatkozó tulajdonszerzése esetén – az elidegenítési és terhelési tilalom átjegyezhető.
(2) A  Hivatal az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom másik lakásra
történő átjegyzését akkor engedélyezheti, ha az  alkalmazott tulajdonába kerülő lakás megfelel az  e  rendeletben
a munkáltatói kölcsön nyújtására – a méltányolható lakásigény kivételével – előírt feltételeknek.
15. § Vissza kell vonni a munkáltatói kölcsönt attól az alkalmazottól,
a) aki a  megállapodást – a  munkáltatói kölcsön odaítélésétől számított 3 hónapon belül – a  Hivatallal nem
kötötte meg,
b) aki a  munkáltatói kölcsön iránti kérelemben szándékosan valótlan adatot közölt, vagy valamely jelentős
tényt, körülményt elhallgatott, vagy
c) akinek a szolgálati jogviszonya a kölcsönszerződés megkötése előtt megszűnik.
16. § (1) A megállapodást azonnali hatállyal fel kell mondani, ha az adós
a) a  munkáltatói kölcsön iránti kérelmében szándékosan valótlan adatot közölt, vagy valamely jelentős tényt,
körülményt elhallgatott,
b) a kölcsönszerződést a pénzügyi intézménnyel a szerződéskötésre történő felhívást követő egy hónapon belül
nem kötötte meg,
c) a  vállalt beépítési kötelezettségének a  megállapodásban megállapított határidőben nem tett eleget, vagy
az általa épített lakás nem felel meg a méltányolható lakásigény mértékének,
d) a  havi törlesztési kötelezettségének az  írásbeli felszólításban megjelölt határidőn belül nem tett eleget, és
a vele egy sorban kötelezett személyek sem teljesítettek,
e) szolgálati jogviszonya neki felróható okból megszűnik,
f ) a munkáltatói kölcsönt nem a hitelcélnak megfelelően használja, használta fel,
g) a munkáltatói kölcsön összegének felhasználását a 10. §-ban foglalt okiratok, bizonylatok benyújtásával nem
igazolta, vagy
h) más súlyos szerződésszegést követett el.
(2) A  havi törlesztési kötelezettség nemteljesítése esetén a  Hivatal haladéktalanul köteles az  értesítés kézhezvételtől
számított 30 napos fizetési határidő kitűzésével írásban felszólítani a  fizetésre az  adóst és a  vele egy sorban
kötelezettet, a nemfizetés következményeire való figyelmeztetéssel.
(3) E  rendelet alkalmazásában a  szolgálati jogviszony megszűnését akkor kell az  alkalmazott részéről felróhatónak
tekinteni, ha
a) hivatásos állományú alkalmazott esetében a  szolgálati jogviszony megszüntetésére fegyelmi eljárás
eredményeként, hivatásos szolgálatra méltatlanná válás, végrehajtandó szabadságvesztés büntetés
kiszabása, hivatásos szolgálati viszonyról való lemondás, nemzetbiztonsági alkalmatlanság vagy szolgálatra
való alkalmatlanság – kivéve az egészségügyi alkalmatlanság esetét – miatt kerül sor,
b) a  közalkalmazotti jogviszonyban álló alkalmazott esetében a  közalkalmazotti jogviszony megszüntetésére
lemondás vagy felmentés – ha ennek oka a  közalkalmazott munkaköri feladatainak ellátására tartósan
alkalmatlanná válása, vagy ha a  felmentés oka, hogy munkáját nem megfelelően végzi, kivéve, ha
az alkalmatlanság egészségügyi ok következménye – miatt kerül sor,
c) a szolgálati vagy a közalkalmazotti jogviszony megszüntetését az alkalmazott kezdeményezi, kivéve, ha erre
nyugállomány igénybevétele miatt kerül sor.
(4) A  megállapodás felmondása esetén a  tartozást meg kell terhelni a  korábban már jóváírt engedmény, valamint
a  pénzügyi intézmény által felszámított és a  korábbi jogszabályok alapján a  munkáltatói kölcsön nyújtásakor
átvállalt kezelési költség összegével. Az így megállapított tartozás a felmondással egy összegben esedékessé válik.
(5) A megállapodás felmondására a Hivatal a szerződésszegés tudomására jutásakor, az (1) bekezdés c) és g) pontjában
foglalt esetekben a  felszólításban kitűzött határidő eredménytelen lejártakor, az  (1) bekezdés e) pontjában foglalt
esetben a  szolgálati jogviszony megszűnése napján haladéktalanul intézkedik, a  felmondásról a  munkáltatói
kölcsönt kezelő pénzügyi intézményt írásban értesíti.
(6) A megállapodás felmondásával egy összegben esedékessé vált tartozást az adós
a) az (1) bekezdés a), c), f ), g) és h) pontjában meghatározott esetekben a szerződésszegés időpontjától,
b) az (1) bekezdés b), d) és e) pontjában meghatározott esetekben a felmondásban meghatározott időponttól
számított,
a késedelemmel érintett naptári félév első napján érvényes jegybanki alapkamattal növelten köteles megfizetni.
17. § (1) A  megállapodás felmondása esetén – amennyiben az  adós a  tartozását a  felmondástól számított 30 napon belül
nem fizeti meg – a Hivatal köteles az igény érvényesítését kezdeményezni.
(2) Az  adósnak az  (1)  bekezdésben megállapított határidőn belül benyújtott írásbeli kérelmére, indokolt esetben
a  főigazgató – a  tartozás mielőbbi kiegyenlítése érdekében – az  egyösszegű visszafizetés határidejét egy ízben
3 hónappal meghosszabbíthatja.
(3) Az  adósnak az  (1)  bekezdésben megállapított határidőn belül benyújtott írásbeli kérelmére, rendkívül indokolt
esetben – különös méltánylást érdemlő körülmények fennállására tekintettel, a  tartozás mielőbbi kiegyenlítése
érdekében – a Hivatal megállapodást köthet a tartozás havi részletekben történő megfizetésére.
(4) A (3) bekezdés szerinti megállapodásban a havonta térítendő összeget úgy kell megállapítani, hogy az a felszámított
kamatot és kezelési költséget is fedezze. A  tartozás visszafizetésének időtartama nem lehet hosszabb az  eredeti
megállapodásban rögzített futamidő lejártánál.
(5) El kell utasítani annak az  adósnak a  (2) és a  (3)  bekezdésben foglaltakra irányuló kérelmét, akinek szolgálati
jogviszonya bíróság által jogerősen kiszabott végrehajtható szabadságvesztés büntetése miatt szűnt meg.
18. § (1) Ha a  munkáltatói kölcsönben részesített alkalmazott szolgálati jogviszonya a  munkáltatói kölcsön teljes
kiegyenlítése előtt megszűnik, a  munkáltatói kölcsönt a  főigazgató hozzájárulásával az  új munkáltató
– az alkalmazott szolgálati jogviszonyának megszűnését követő első nappal – írásbeli nyilatkozatban átvállalhatja.
(2) A  munkáltatói kölcsönben részesített alkalmazottnak a  munkáltatói kölcsön fennállása alatt bekövetkező halála
esetén örököse vagy túlélő házastársa (élettársa) – írásbeli kérelemre, a főigazgató hozzájárulásával – a munkáltatói
kölcsönt változatlan feltételek mellett fizetheti vissza, feltéve, hogy az  alkalmazott elhalálozásának időpontjában
állandó jelleggel vele együtt lakott.
19. § (1) Munkáltatói kölcsönben részesült alkalmazott szolgálati jogviszonyának megszűnése esetén – írásbeli kérelemre –
a  Hivatal hozzájárulásával az  alkalmazott házastársa (élettársa) a  fennálló tartozás teljesítését változatlan
feltételekkel átvállalhatja, amennyiben a  Hivatallal szolgálati jogviszonyban áll, a  3.  §-ban foglalt feltételeknek
megfelel, és nem esik a 13. §-ban foglalt korlátozás alá.
(2) Házastársi vagyonközösség (élettársi vagyonközösség) megszűnése esetén írásbeli kérelemre a  lakásban maradó
volt házastárs (élettárs) a  munkáltatói kölcsönt a  Hivatal hozzájárulásával változatlan feltételekkel vállalhatja át,
ha a 3. és 13. §-ban foglalt feltételeknek megfelel.
(3) A  munkáltatói kölcsön átvállalása esetén a  munkáltatói kölcsönt átvállaló házastárs (élettárs), volt házastárs
(élettárs) jogosult a  szolgálati idő utáni engedmény igénybevételére, ha saját jogán magasabb összegű
engedményre jogosult.
(4) A munkáltatói kölcsön átvállalása esetén az adósok által a  szolgálati évek után igénybe vett engedmény mértéke
együttesen nem haladhatja meg a 11. § (1) bekezdése szerinti mértéket.
(5) A munkáltatói kölcsön átvállalása új munkáltatói kölcsön felvételének minősül.
20. § (1) A munkáltatói kölcsönnel épített, vásárolt vagy korszerűsített ingatlanra, valamint a 3. § (1) bekezdés f ) pontjában
szereplő pénzügyi intézmény által nyújtott hitellel terhelt ingatlanra az  ingatlan-nyilvántartásban a  Hivatal
javára első ranghelyen jelzálogjogot, valamint – az  alkalmazott ingatlanra vonatkozó tulajdonszerzése esetén  –
elidegenítési és terhelési tilalmat kell bejegyeztetni, amely a  munkáltatói kölcsön, a  pénzügyi intézmény által
felszámított kezelési költség és esetleges késedelmi kamatai teljes visszafizetéséig áll fenn.
(2) A  Hivatal eltekinthet a  jelzálogjog első ranghelyen történő bejegyeztetésétől, illetve a  már bejegyzett jelzálogjog
első ranghelyét átengedheti, ha a munkatárs a munkáltatói kölcsön igénybevételével egyidejűleg vagy azt követően
a  munkáltatói kölcsön céljával azonos célra pénzügyi intézmény által nyújtott hitelt igényel. Nem engedhető
át az  első ranghely, ha az  ingatlan fedezeti értéke a  Hivatal jogos igényét a  ranghely módosítása után már nem
fedezné.
(3) Indokolt esetben, amennyiben azt a  hivatásos állomány biztonsági védelméhez fűződő érdek szükségessé teszi,
a főigazgató az (1) bekezdésben meghatározott jelzálogjog, valamint elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzésétől
eltekinthet.
21. § (1) Az alkalmazott részére ismételt munkáltatói kölcsön – kivéve a 3. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt célra nyújtott
munkáltatói kölcsönt – az  előző munkáltatói kölcsönből még fennálló tartozás teljes visszafizetését követően
nyújtható. A  fennálló tartozás visszafizetése – házastársak (élettársak) részére a  Hivatal által nyújtott munkáltatói
kölcsön kivételével – a 19. § szerinti átvállalásnak is feltétele.
(2) A kedvezményben részesített alkalmazott a kölcsön visszafizetését követő 5 éven belül újabb munkáltatói kölcsönt
nem kaphat.
22. § (1) Az  alkalmazott a  munkáltatói kölcsön iránti kérelmet az  e  célra rendszeresített nyomtatványon a  munka- vagy
szolgálati helyen nyújtja be. A  munkáltatói kölcsönök odaítélése és mértéke vonatkozásában a  Hivatal Szociális
Bizottsága jogosult javaslattételre.
(2) A munkáltatói kölcsön odaítéléséről a főigazgató dönt.
23. § A munkáltatói kölcsön, valamint a lakáscélú keret kezelésére a Hivatalnak bankszámlaszerződést kell kötnie az erre
feljogosított pénzügyi intézménnyel.
24. § A főigazgató a Hivatal rendelkezésére álló lakáscélú keret felhasználásának részletes szabályait belső szabályzatban
állapítja meg.
25. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
26. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően hatályos jogszabályok alapján munkáltatói kölcsönben részesített
alkalmazott a  kölcsöntartozását a  kölcsönszerződésben foglalt eredeti feltételek mellett köteles visszafizetni,
a  törlesztési idő lejárta előtti visszafizetés esetére vonatkozó engedményre azonban e  rendelet szabályait kell
alkalmazni.
(2) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően hatályos jogszabályok alapján munkáltatói kölcsönben részesített,
és a  szolgálati jogviszonyának ideje alapján kedvezményre jogot szerzett alkalmazott részére a  felemelt összegű
kedvezmény csak a rendelet hatálybalépését követően alkalmazható, a kedvezmény visszamenőleges hatállyal nem
érvényesíthető.
(3) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően hatályos jogszabályok alapján folyósított, a  szolgálati jogviszony
megszüntetése következtében felmondással érintett, de még folyamatban lévő munkáltatói kölcsön ügyekben
e rendelet szabályait kell alkalmazni.
27. § Hatályát veszti a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok alkalmazottainak lakás célú munkáltatói támogatásáról
szóló 2/1995. (XII. 12.) TNM rendelet, valamint a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok alkalmazottainak lakás célú
munkáltatói támogatásáról szóló 2/1995. (XII. 12.) TNM rendelet módosításáról szóló 1/2010. (I. 14.) PTNM rendelet.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
12/2011. (HK 11.) HM VGHÁT s z a k utasítása a HM rendelkezése alatt lévő lakások elidegenítéséből származó kárpótlási jegyek kezeléséről és elszámolásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az
állam által igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény végrehajtásáról szóló 104/1991. (VIII. 3.) Korm. rendeletre és a Honvédelmi
Minisztérium által nyújtott lakhatási támogatásokról szóló
19/2009. (XII. 29.) HM rendelet 126. §-ára – a HM rendelkezése alatt lévő lakások elidegenítéséből származó kárpótlási jegyek kezelésére és elszámolására a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a HM Fegyverzeti és
Hadbiztosi Hivatal Infrastrukturális Igazgatóságra (a továbbiakban: HM FHH II) és a HM FHH II pénzügyi ellátását végző pénzügyi referatúrára (a továbbiakban: Referatúra), illetve a feladat végrehajtásában érintett HM szervezetekre.
2. A vételár(rész) megfizetése címén, az állami tulajdonú HM vagyonkezelésű lakások elidegenítésekor az adásvételi szerződések szerint a magánszemélyektől, továbbá
az önkormányzati tulajdonú HM rendelkezésű lakások elidegenítését követően a helyi önkormányzatoktól átvett
kárpótlási jegyek kezelését és elszámolását ezen szakutasítás rendelkezései szerint kell végrehajtani.
3. Az átvett kárpótlási jegyeket a HM FHH II a tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi
XXV. törvény végrehajtásáról szóló 104/1991. (VIII. 3.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 13/B. § (2) bekezdésnek megfelelően nyilvántartja, és folyamatosan adja át a
Referatúra részére.
4. A Referatúra az átvett kárpótlási jegyeket a HM
Számlarendben meghatározottak szerint, az értékpapírokra vonatkozó előírásoknak, valamint az R. 13/B. § (2) bekezdésének megfelelően tartja nyilván. A kárpótlási jegyek kezelését és tárolását a szigorú számadású pénzügyi
nyomtatványok kezelésére, nyilvántartására vonatkozó
előírások szerint kell végrehajtani.
5. A Referatúra negyedévenként a Nemzetbiztonsági
Szakszolgálatnál kezdeményezi a kárpótlási jegyek
átadás-átvételét úgy, hogy az átadás-átvétel legkésőbb a negyedév utolsó hónapjának 30. napjáig végrehajtásra kerüljön.
6. A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat átvételt igazoló
okmánya alapján a Referatúra a kárpótlási jegyeket az analitikus és főkönyvi nyilvántartásból kivezeti.
7. A HM FHH II-nél, illetve a Referatúránál meglévő
kárpótlási jegyekről negyedévente leltár készül, melynek
alapján az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet előírásai szerint számszaki beszámoló készül.
8. A kárpótlási jegyek kezelésének és elszámolásának
ellenőrzését a HM Belső Ellenőrzési Hivatal a stratégiai,
valamint az éves belső ellenőrzési terve szerint végzi.
9. A kárpótlási jegyek átvételének, tárolásának szakmai
feladatairól és a kárpótlási jegyek Referatúra részére történő átadásának rendjét és idejét a HM FHH a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatallal szakutasításban szabályozza.
10. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Márki Gábor s. k.,
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
71/2008. (V. 22.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
369/2007. (IX. 12.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) 369/2007. (IX. 12.) határozatával (a továbbiakban:
OVBh.) a magánszemély által benyújtott aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „A nyugdíjemelés a nyugdíj összegétől független, egységesített, egyenlőegyforma összegben történjen?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadását formai, alakszerűségi okokra alapította. Megállapította, hogy a benyújtott aláírásgyűjtő ív nem felel meg
a jogszabályi előírásoknak, mert a beadványozó nem jelölte meg egyértelműen az aláírásgyűjtő íven, hogy országos
népszavazást vagy népi kezdeményezést kíván-e indítani.
Megállapította továbbá, hogy az aláírásgyűjtő ív azért sem
felel meg a jogszabályi feltételeknek, mivel azt az aláírást
gyűjtő személy aláírása számára fenntartott helyen a beadvány előterjesztője már aláírta.
II. A kifogás benyújtója a határozattal szemben nem fogalmazta meg, hogy miért tartja az OVB döntését jogszabálysértőnek, nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét jog
sértést. Az Alkotmánybíróság ennek alapján a beadványt
nem tekinthette érdemben elbírálható kifogásnak, mivel az
nem felel meg a törvényi követelményeknek.
Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem
felelő kifogást az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése, valamint a választási
eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 116. §-ában és 77. §
(5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül
visszautasította.
A végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar
Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el az
Alkotmánybíróság.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
12/2010. (III. 26.) NFGM utasítása a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium kommunikációjáról, a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről, valamint az Ügyfélszolgálati Információs Irodáról.
A Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NFGM) kommunikációja és a közérdekű adatok megismerésére
irányuló igények teljesítésének rendjéről, valamint az Ügyfélszolgálati Információs Irodáról a következő utasítást adom ki:
A kommunikáció rendje Nyilatkozattétel 1.1. A médiát a miniszter, az államtitkár, a szakállamtitkár és a Kommunikációs Főosztály vezetője tájékoztatja.
1.2. A média részére a miniszteren, az államtitkáron, a szakállamtitkáron és a Kommunikációs Főosztály vezetőjén kívül az
NFGM más köztisztviselője szóban vagy írásban akkor nyilatkozhat, ha erre – a Kommunikációs Főosztály vezetőjével
történt előzetes egyeztetést követően – a miniszter, államtitkár vagy szakállamtitkár előzetes engedélyt ad.
1.3. A nyilatkozattételt minden esetben egyeztetés előzi meg. Az egyeztetés történhet telefonon, e-mailben vagy faxon a
pontos téma, időpont és médium megjelölésével. 1.4. Az egyeztetés menete a Kommunikációs Főosztályra érkező megkeresések esetén: a téma jellegének, a médium
jelentőségének és egyéb körülmények (pl. műsoridő, nézettségi-hallgatottsági adatok) mérlegelése után a
Kommunikációs Főosztály vezetője dönt a válaszadás szükségességéről, módjáról, szintjéről és idejéről.
1.5. Az egyeztetés menete más szervezeti egységhez érkező megkeresés esetén: a megkeresésekről minden esetben a
lehető legsürgősebben tájékoztatni kell a Kommunikációs Főosztályt. Az egyeztetés menete minden más tekintetben
a 1.4. alpontban részletezettek szerint történik. 1.6. A szakállamtitkár akadályoztatása esetén helyettesítéséről köteles gondoskodni és erről a Kommunikációs Főosztályt
tájékoztatni. Eseményekkel összefüggő kommunikáció 2.1. A Kommunikációs Főosztály vezetőjét vagy a sajtóreferenseket tájékoztatni kell a szakterület bármely munkatársának
meghívásával zajló nyilvános eseményekről, beleértve a nem NFGM által szervezett rendezvényeket (konferenciák,
workshopok, kiállítások, ünnepségek, egyéb nyilvános szereplések) is. Tekintettel arra, hogy az eseményeken történő
megszólalás nyilatkozattételnek minősül, a kommunikációs felkészülés érdekében meg kell jelölni annak időpontját,
helyszínét, a részt vevő személyét, a szereplés módját, valamint az esetleges előadás tartalmát, majd a rendezvény
előtt legalább egy héttel vagy amennyiben a felkérés egy héten belül érkezik, akkor a részvétel elfogadásával
egyszerre szükséges annak egyeztetése. 2.2. Az NFGM által szervezett vagy az NFGM részvételével zajló események (tárgyalás, egyeztetés, konzultáció, nemzetközi
találkozó stb.) kommunikációjáról – az esemény céljának, tartalmának, jelentőségének ismeretében, előzetes
konzultációt követően – döntést a Kommunikációs Főosztály vezetője hoz.
Jogalkotással összefüggő kommunikáció 3.1. A szakmailag illetékes főosztály vezetője a tájékoztató munka megszervezéséhez szükséges valamennyi
dokumentumot (az NFGM-előterjesztések és az azokhoz kapcsolódó döntések, az államtitkári értekezlet, a kormány,
illetve az Országgyűlés elé kerülő előterjesztések, valamint az ott született döntések, emlékeztetők) a közigazgatási
egyeztetést megelőzően már a szakmai, gazdasági, társadalmi szervezetekkel történő egyeztetések előtt, illetve azt
követően is folyamatosan megküldi a Kommunikációs Főosztály vezetője részére.
3.2. A dokumentumokhoz a szakmailag illetékes főosztály vezetőjének minden esetben sajtózáradékot kell készítenie.
A sajtózáradékot és a főosztály kommunikációs javaslatát minden esetben a Kommunikációs Főosztály vezetője
hagyja jóvá. Ugyanez vonatkozik a részben vagy teljes egészében az NFGM által készített stratégiákra és szakmai
anyagokra is. 3.3. A szakmailag illetékes főosztály vezetője az információkat rendszerezetten, elektronikus formában adja át a
Kommunikációs Főosztály részére. Elektronikus kommunikáció 4.1. Az NFGM www.nfgm.gov.hu honlapja, valamint az NFGM által fenntartott honlapok (különösen www.lendulet.hu
www.e-epites.hu www.dunastrategia.hu stb.) tartalmáért és arculatáért a Kommunikációs Főosztály vezetője felel.
4.2. A www.nfgm.gov.hu honlap, valamint az NFGM által fenntartott honlapok tekintetében az érintett szervezeti
egységekkel való kapcsolattartásra a Kommunikációs Főosztály vezetője a portálszerkesztőt jelöli ki.
4.3. A www.nfgm.gov.hu honlapra, valamint az NFGM által fenntartott honlapokra csak olyan információ kerülhet, amelyet
előzetesen a felelős szervezeti egység vezetője és – a portálszerkesztő részére történt elektronikus megküldést
követően valamint az NFGM által fenntartott honlapok esetében – a Kommunikációs Főosztály vezetője jóváhagyott.
4.4. Az olyan információkat, amelyek közzétételét törvény vagy jogszabály írja elő a szabályozásnak megfelelő formában
és módon kell a honlapra feltenni. 4.5. Az NFGM-en belüli nyilvánosság eszköze az NFGM intranetportálja, melyet a Kommunikációs Főosztály működtet és
melyen a portálszerkesztő részére elektronikusan megküldött és általa jóváhagyott anyagok helyezhetők el.
4.6. Az írásbeli és elektronikus kommunikáció során érvényesíteni kell az NFGM arculati kézikönyvében foglaltakat, melyet
a portálszerkesztő az NFGM intranetportálján tesz elérhetővé. A közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendje
Az adatigénylés módja 5.1. Az NFGM kezelésében lévő közérdekű, valamint közérdekből nyilvános adatok (Avtv. 2. § 4–5. pont, a továbbiakban
együtt: közérdekű adatok) megismerésére irányuló egyedi igények fogadása – ide nem értve a közhitelű
nyilvántartásból történő külön törvényben szabályozott adatszolgáltatást – a Kommunikációs Főosztályhoz tartozó
Ügyfélszolgálati Információs Iroda feladatkörébe tartozik és az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009.
(XII. 19.) Korm. rendelet 231–232. §-ában foglaltaknak megfelelően történik.
5.2. Az adatigényeket az Ügyfélszolgálati Információs Iroda a következő módon fogadja:
– szóban (személyes megkeresés útján vagy telefonon); – írásban (postai úton vagy faxon);
– elektronikus úton, a honlapon erre a célra rendszeresített elektronikus igénylőlapon.
5.3. Az igény beérkezését követően az ügyintéző kitölti az 1. számú melléklet szerinti igénylőlapot, nyilvántartásba veszi és
az adatbirtokos szervezeti egységhez továbbítja. 5.6. Az igény teljesítését, illetőleg a költségek megfizetését követően az igénylő személyes adatait haladéktalanul törölni
kell. Az adatok törlése az Ügyfélszolgálati Információs Iroda feladata.
5.7. Ha az igénylő az általa kért adatot nem tudja pontosan megjelölni, az Ügyfélszolgálati Információs Iroda a lehetőségek
szerint segíti információhoz jutását. 5.8. Amennyiben az igénylő kötelezően közzétett adat megismerésére irányuló kérelmet terjeszt elő, ennek tényéről – a
fellelhetőséget is beleértve – az igénylőt az Ügyfélszolgálati Információs Iroda tájékoztatja.
Az igény teljesítése 6.1. A közérdekű adat megismerésére irányuló igénynek az NFGM az igény tudomására jutását követő legrövidebb idő
alatt, de legfeljebb 15 napon belül tesz eleget. Az adat igénylő részére történő rendelkezésre bocsátásáról – az utasítás
5.8. alpontjában foglalt esetet kivéve – az adatbirtokos szervezeti egység gondoskodik.
6.2. A kért adat igénylővel való megismertetéséhez (betekintéshez, jegyzet készítéséhez) az NFGM-nek megfelelő időt,
tárgyi feltételeket (szükség szerint külön helyiséget) kell biztosítania.
6.3. Az adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről – annak tárolási módjától függetlenül – az igénylő
másolatot kaphat. A másolat készítéséért a felmerült költség mértékéig az NFGM a számviteli politika
önköltség-számítási szabályzatában meghatározottaknak megfelelően szolgáltatási díjat állapít meg, amelyről az
igénylőt előzetesen tájékoztatni kell. Az adatszolgáltatás a szolgáltatási díj megfizetését követően történik.
6.4. Ha a közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az igénylő által meg nem ismerhető adatot is tartalmaz, a másolaton
ezen adatot felismerhetetlenné kell tenni. 6.5. Az adatigénylésnek közérthető formában és – amennyiben az aránytalan költséggel nem jár – az igénylő által kívánt
technikai eszközzel, illetve módon kell eleget tenni. Az adatigénylést nem lehet elutasítani arra való hivatkozással,
hogy annak közérthető formában nem lehet eleget tenni.
6.6. Amennyiben az igénylő az adatszolgáltatás kívánt módját nem jelölte meg, az igényt az NFGM az általa választott
módon és technikai eszközzel teljesíti. 6.7. Az igény teljesítésének megtagadásáról, annak indokaival együtt 8 napon belül írásban – elektronikus levelezési
elérhetőség esetén – elektronikus úton értesíteni kell az igénylőt.
6.8. Közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítése nem tagadható meg azért, mert a nem magyar anyanyelvű
igénylő az igényét anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven fogalmazta meg. Az idegen nyelven érkezett igényt
az Ügyfélszolgálati Információs Iroda magyar vagy angol nyelven továbbítja az adatbirtokoshoz.
6.9. Az NFGM-en belül adatbirtokosnak minősül az a szervezeti egység, ahol a közérdekű adat keletkezik. Ha az adat nem az
NFGM-ben keletkezett, az adatbirtokos az az adatkezelést (Avtv. 2. § 9. pont) végző szervezeti egység, ahol az adat
fellelhető. Az adat megismerésének engedélyezése 7.1. Az igényelt adat megismerését az adatbirtokos szervezeti egység vezetője engedélyezi.
7.2. Az engedélyezés tényét az engedélyező írásban igazolja.
7.3. Az igény teljesítésének megtagadása esetén az adatbirtokos szervezeti egység vezetője gondoskodik az igénylő
értesítéséről, valamint az igény teljesítésének megtagadásáról az Ügyfélszolgálati Információs Irodát tájékoztatja.
7.4. Az Avtv. 19/A. §-ának (1) bekezdésében meghatározott, döntés meghozatalára irányuló eljárás során készített vagy
rögzített, a döntés megalapozását szolgáló adatok 10 éven belüli megismerését – a készítő szakmai egyetértésével, a
Jogi és Koordinációs Főosztály vezetőjének előzetes javaslata alapján az Avtv. 19/A. §-ában foglaltak
figyelembevételével – az adatbirtokos felett felügyeleti jogot gyakorló kabinetfőnök, államtitkár vagy szakállamtitkár
engedélyezi. 7.5. Az adatbirtokos minden igény esetében köteles megvizsgálni az 7.3. alpontban foglaltak alkalmazásának
szükségességét. Ehhez a Jogi és Koordinációs Főosztály – kérésre – szakmai segítséget nyújt. Az engedélyeztetésről az
adatbirtokos szervezeti egység gondoskodik. Adatszolgáltatási kötelezettség, jogorvoslat 8.1. Az elutasított igényekről és az elutasítások indokairól az Ügyfélszolgálati Információs Iroda évente összesítést készít,
valamint gondoskodik annak az adatvédelmi biztos részére történő megküldéséről.
8.2. Amennyiben a közérdekű adatra vonatkozó igényt az NFGM nem teljesíti, az igénylő az Avtv. 21. §-ában
meghatározottak szerint bírósághoz, valamint az Avtv. 27. §-a alapján az adatvédelmi biztoshoz fordulhat. Az igény
elutasításakor a jogorvoslati lehetőségekről az igénylőt részletesen tájékoztatni kell.
Ügyfélszolgálati Információs Iroda Feladat- és hatáskör 9.1. Az Ügyfélszolgálati Információs Irodát (a továbbiakban: Iroda) a Kommunikációs Főosztály működteti.
9.2. Az Iroda ellátja mindazon feladatokat, amelyeket jogszabály és az állami irányítás egyéb jogi eszközei, valamint a
Kommunikációs Főosztály vezetője a hatáskörébe utal. 9.3. Az Iroda személyes, telefonos és írásbeli (elektronikus és postai úton történő) tájékoztatást nyújt.
9.4. Az általános tanácsadáson és információszolgáltatáson túl a Kommunikációs Főosztály gondoskodik arról, hogy az
Irodában elérhető legyen minden olyan formanyomtatvány, írásbeli tájékoztató, amely az ügyfelek hatékony
kiszolgálását segíti. A működés szabályai 10.1. Az Iroda a következő feladatokat látja el:
a) általános információ nyújtása az NFGM-ről; b) általános felvilágosítás a konkrét tájékoztatási feladatot végző háttérintézményekről, közreműködő
szervezetekről; c) panaszok és közérdekű bejelentések szakszerű átvétele, ügyintézése, a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
feladat- és hatáskörébe tartozó ügyek szakfőosztályokhoz történő közvetítése; ügyiratok, megkeresések áttétele
hatáskör és illetékesség hiányában; d) a közérdekű adatok megismerésével kapcsolatos NFGM-szabályozásból adódó teendők ellátása,
e) telefonos ügyfélszolgálati feladatok ellátása az ügyfélszolgálati információs vonalon keresztül;
f) javaslattétel az ügyfélszolgálati információs vonal automatikus hangmenüjének, illetve az NFGM internetes
portáljának folyamatos frissítésére és fejlesztésére; g) folyamatos kapcsolattartás a szakfőosztályokkal, továbbá a külső és belső igények felmérése és feldolgozása;
h) a háttérintézmények ügyfélszolgálataival való folyamatos kapcsolattartás; i) szakfőosztályok bevonásával aktuális tájékoztatók, brosúrák elérhetővé tétele a beérkező kérdések,
megkeresések alapulvételével; j) elektronikus ügyfélszolgálat működtetése az NFGM portálján keresztül;
k) ügyfélkapcsolati adatbázis kezelése és rendszerezése, azon belül a személyes adatok, illetve a közérdekű adatok
iránti teljesített és visszautasított igények nyilvántartásának vezetése; l) a feladat elvégzéséhez kapcsolódó irattárazási, iktatási és archiválási feladatok ellátása.
10.2. Az ügyfélszolgálati referensek az egyes megkereséseket a személyükre megállapított munkaköri leírásban foglaltak
alapján – az adott ügy előzményeinek és összefüggéseinek, továbbá a folyamatosan bővülő ügyfélszolgálati
információs kincs ismeretében, az ügyben keletkezett valamennyi irat együttes kezelésével – intézik a megkeresés
típusának megfelelő intézkedés útján. A szóbeli megkeresést az ügyfélszolgálati referens köteles írásba foglalni.
10.3. Az írásbeli megkeresést (panaszt és közérdekű bejelentést) – amennyiben a szakterület által rendelkezésére bocsátott
anyagok nem nyújtanak elegendő információforrást és a tárgyban még nem történt megkeresés – az Iroda köteles
három munkanapon belül, intézkedés és megválaszolás céljából a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervezeti
egységhez továbbítani. E szervezeti egység a rá irányadó törvényi határidőn belül elkészíti a választ és megküldi azt az
Irodának. Az Iroda gondoskodik a válasz ügyfélnek történő megküldéséről.
10.4. Amennyiben jogszabály vagy állami irányítás egyéb jogi eszköze eltérően nem rendelkezik, írásbeli megkeresés
esetén a 30 napos elintézési határidő figyelembevételével kell eljárni. Ha az elintézési határidő előreláthatólag
meghaladja a 30 napot, erről az ügyfelet a panasz/bejelentés beérkezésétől számított 15 napon belül – az elintézés
várható időpontjának egyidejű közlésével – a Kommunikációs Főosztály vezetője, a megkeresés továbbítása esetén a
válaszadásra kijelölt szervezeti egység vezetője tájékoztatja. 10.5. Elektronikus úton érkezett megkeresés esetén az írásbeli megkeresésre irányadó határidők szerint kell eljárni.
10.6. Telefonos megkeresés esetén az esetenként szükséges visszahívás határideje 2 munkanap. Amennyiben a
válaszadáshoz a szakmai főosztályok megkeresése szükséges, úgy a megkeresésre egy munkanapon belül sort kell
keríteni. A szakmai főosztállyal történő egyeztetés időtartama a visszahívási határidőbe beleszámít.
A szervezeti egységek közötti kapcsolatok, felelősségi rend 11.1. Az NFGM szervezeti egységei közötti együttműködés, valamint a felelősség megosztása, illetve a felelősség rendje
jogszabályokon és állami irányítás egyéb jogi eszközein alapul.
11.2. A megkeresésre adandó válasz szakmai tartalmáért az azt előkészítő szervezeti egység felel.
11.3. Az ügyfélszolgálati ügyek intézése során keletkező ügyiratokat, feljegyzéseket a Kommunikációs Főosztály vezetője
vagy az általa kijelölt köztisztviselő írhatja alá. 11.4. Az ügyfélszolgálati tevékenység szakmai megalapozottsága és naprakészsége érdekében az ügyfélszolgálati
referensek részére konzultációs lehetőséget kell biztosítani minden szervezeti egység részéről kijelölt kapcsolattartó
útján. Az ügyfélszolgálati referens jogosult a kijelölt kapcsolattartótól információkat, adatokat bekérni, azok
biztonságos felhasználása mellett és a kijelölt kapcsolattartó munkájának akadályozása nélkül. Az ügyfélszolgálati
referens kérésére a kijelölt kapcsolattartó köteles minden közérdeklődésre számot tartó információról, aktualitásról
tájékoztatást adni. A tájékoztatás a következő módon történhet:
a) az NFGM intranetjén való közzététel; b) e-mail az ügyfélszolgálat elektronikus postafiókjába;
c) telefonon történő tájékoztatás. 11.5. Az ügyfélszolgálati referens a kijelölt kapcsolattartó hozzájárulása nélkül nem kapcsolhat részére ügyféli telefonhívást
és nem adhatja meg a kijelölt kapcsolattartó elérhetőségét az érdeklődőknek. Szükség esetén az adott szervezeti
egység titkárságának telefonszáma, illetőleg általános e-mail címe megadható.
11.6. Az ügyfélszolgálati referens nem adhat tájékoztatást olyan tényekről, amelyek kiszolgáltatása az állam, az NFGM és
háttérintézményei számára hátrányos, vagy az ügyfél számára jogellenesen előnyös következményekkel járna.
Az ügyfélfogadás rendje 12.1. Az ügyfélfogadás a) heti három napon 9 órától 16.30 óráig tart;
b) heti egy napon 9 órától 17 óráig tart;
c) pénteken 9 órától 14 óráig tart. 12.2. A telefonon történő tájékoztatás időtartama egybeesik az iroda ügyfélfogadási rendjével.
Titoktartás 13. Ezen utasítás végrehajtása során meg kell tartani az állam- és szolgálati titokra vonatkozó szabályokat, valamint a
tájékoztatás nem járhat mások személyhez fűződő jogainak sérelmével.
Hatálybalépés 14. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium kommunikációjának rendjéről szóló 1/2006. (I. 7.) GKM utasítás.
Budapest, 2010. március 19. Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
120/2015. (V. 21.) Korm. rendelete a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ fenntartásában működő egyes szakképzési feladatot ellátó köznevelési intézmények fenntartóváltásával összefüggő intézkedésekről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Klebelsberg Intézményfenntartó Központ fenntartásában lévő köznevelési intézmények közül az  1.  melléklet
szerinti köznevelési intézmények 2015. július 1-jétől a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter
fenntartásába kerülnek.
(2) A  2.  melléklet szerinti köznevelési intézmények a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központ fenntartásában
maradnak.
(3) A  3.  melléklet szerinti, azon speciális szakiskolai nevelés-oktatási feladatot is ellátó Egységes Gyógypedagógiai
Módszertani Intézmények és többcélú köznevelési intézmények, amelyekben szakképzés kizárólag a  speciális
szakiskolai nevelés-oktatás keretében folyik, 2016. június 30-áig a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központ
fenntartásában maradnak, a  speciális szakiskolai feladatellátás 2016. július 1-jével a  szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter fenntartásába kerül.
(4) A 4. melléklet szerinti többcélú köznevelési intézmények fenntartói feladatai és kötelezettségei 2015. július 1-jével
a 4. mellékletben meghatározott módon megosztásra kerülnek a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter
és a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ között.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Csongrád Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Csongrád Megyei Földhivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében a Csongrád
Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Csongrád Megyei Földhivatal
Szegeden, 2008. május 21.-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Budapest, 2010. május 10. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1048/2013. (II. 12.) Korm. határozata a Cigányügyi Egyeztető Tanács létrehozásáról.
1. A Kormány javaslattevő, véleményező testületként a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján a Kormány döntéseinek
előkészítése, a társadalmi felzárkózási és cigányügyi politika végrehajtásának összehangolása és végrehajtásának
figyelemmel kísérése érdekében létrehozza a Cigányügyi Egyeztető Tanácsot (a továbbiakban: Tanács).
2. A Tanács: a) javaslatot tesz a Kormány társadalmi felzárkózási és cigányügyi politikájára,
b) figyelemmel kíséri a Kormány és az Országos Roma Önkormányzat között létrejött Keretmegállapodásban
foglalt célok teljesülését, c) véleményezi a Keretmegállapodás végrehajtásában érintett miniszterek és az Országos Roma Önkormányzat
által készített beszámolókat. 3. A Tanács elnöke a miniszterelnök. Az elnököt akadályoztatása esetén az általa a Tanács tagjai közül kijelölt személy
helyettesíti, aki e minőségében nem helyettesíthető. A Tanács társelnöke és további tagjai nem helyettesíthetőek.
4. A Kormány a Tanács társelnökének az Országos Roma Önkormányzat elnökét kéri fel.
5. A Tanács további tagjai: a) az emberi erőforrások minisztere,
b) a belügyminiszter, c) a nemzetgazdasági miniszter, valamint
d) a Miniszterelnökséget vezető államtitkár. 6. A Tanács elnöke eseti meghívottként az ülésre tanácskozási joggal más személyeket is meghívhat.
7. A Tanács szükség szerint, de legalább negyedévente ülésezik, ülését a Tanács elnöke hívja össze. Rendkívüli ülés
összehívását bármely tag a Tanács elnökénél kezdeményezheti. 8. A Tanács üléseiről emlékeztető készül.
9. A Tanács működésének részletes szabályait a Tanács elnöke által – a Tanács tagjainak véleményét kikérve –
megállapított ügyrend határozza meg. 10. A Tanács működésével kapcsolatos ügyviteli és titkársági feladatokat az Emberi Erőforrások Minisztériuma látja el.
11. A jogszabállyal vagy közjogi szervezetszabályozó eszközzel létrehozott testületek felülvizsgálatáról szóló
1158/2011. (V. 23.) Korm. határozat 3. mellékletében szereplő táblázat a következő sorral egészül ki:
Testület neve A kivétel oka Felelős miniszter Cigányügyi Egyeztető Tanács fontos társadalmi ok EMMI
12. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1858/2016. (XII. 27.) Korm. határozata a hazai innovatív vállalkozói környezet fejlesztéséről, a feltörekvő digitális vállalkozások versenyképességének javításáról és Magyarország Digitális Startup Stratégiájáról.
A Kormány köszönetet mond a  magyar polgároknak, a  szakmai, civil és érdekképviseleti szervezeteknek, a  digitális startup
ökoszisztéma szereplőinek az  alkotó közreműködésért, a  széleskörű összefogásért, amelynek eredményeként elkészült
Magyarország Digitális Startup Stratégiája.
A Kormány továbbra is várja valamennyi érintett szereplőnek a Stratégia gazdagítására vonatkozó szakmai javaslatait.
A Kormány a  Stratégia végrehajtása során is megteremti a  széles körű társadalmi párbeszéd fórumait, és számít a  magyar
polgárok, valamint a szakmai, társadalmi, érdekképviseleti és tudományos szervezetek közreműködésére és együttműködésére.
A Kormány
 1. elfogadja a  Digitális Jólét Program részeként számára bemutatott „Magyarország Digitális Startup Stratégiáját”
(a továbbiakban: Stratégia),
 2. felhívja a  Digitális Jólét Programjával kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáért és megvalósításáért
felelős miniszterelnöki biztost (a továbbiakban: miniszterelnöki biztos), hogy gondoskodjon a Stratégia kormányzati
portálon való közzétételéről,
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: azonnal 3. a startup ökoszisztéma kiegyensúlyozott fejlődésének biztosítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági
minisztert, hogy a  miniszterelnöki biztos és a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – a  meglévő
intézményrendszer keretein belül – hozza létre a  „Startup Hungary” koordinációs és módszertani központot
a  startup ökoszisztéma fejlesztését célzó programok összehangolása, az  állami programok, pályázati lehetőségek
hatékonyabb kommunikációja, valamint a  Stratégia monitoring rendszerének kialakítása és működtetése
érdekében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 miniszterelnöki biztos
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. március 31.
4. egyetért azzal, hogy a  startupok szabályozási környezetének javítása érdekében a  magyar nemzetgazdaságban
az üzleti környezet célzottan támogassa a startup vállalkozások létrejöttét, piacra lépését és fejlődését,
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  miniszterelnöki biztossal együttműködve – a  4.  pontban
meghatározott célra figyelemmel – gondoskodjon a  korai fázisú vállalkozások adminisztratív terheinek és
adóterhelésének csökkentéséről,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 miniszterelnöki biztos
Határidő: 2017. december 31.
6. a hosszú távú kutatás-fejlesztésen és innováción alapuló, gyorsan növekvő és kezdetben sérülékeny vállalkozások
indulásának és nemzetközi piacra lépésének elősegítése érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
a miniszterelnöki biztos bevonásával
a) vizsgálja meg olyan speciális gazdasági övezetek létrehozásának lehetőségét, amelyek meghatározott
feltételek mentén kedvezőbb szabályozást és rugalmasabb forrásbevonási lehetőséget biztosítanak
az innovatív vállalkozásoknak,
b) készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  a)  alpont szerinti vizsgálat eredménye alapján szükséges
intézkedésekről,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 miniszterelnöki biztos
Határidő: 2017. június 30.
7. felismerve, hogy valamennyi társadalmi közösségben javítani kell a  vállalkozói életforma megítélését, illetve
növelni szükséges a vállalkozói pálya és az önfoglalkoztatás ismertségét és vonzerejét, felhívja a nemzetgazdasági
minisztert, hogy az emberi erőforrások minisztere és a miniszterelnöki biztos bevonásával gondoskodjon
a) a vállalkozói életforma és az önfoglalkoztatás bemutatására irányuló programok kidolgozásáról a köznevelés,
a szakképzés, a felsőfokú oktatás, illetve a felnőttképzés rendszerében,
b) a nők, illetve az  újrakezdő vállalkozók sikeres vállalkozóvá válását támogató kompetencia-fejlesztő
programok elindításáról, Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 miniszterelnöki biztos
Határidő: 2018. január 1-től folyamatos
8. annak érdekében, hogy a vállalkozói kompetenciák hiánya miatt egyetlen induló vállalkozás se szoruljon ki a startup
ökoszisztémából, felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere és a  nemzeti
fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon vállalkozói kompetencia-fejlesztő és a  startupok nemzetközi
piacra lépését segítő programok indításáról, az  ehhez kapcsolódó digitális tananyagok fejlesztéséről, valamint
a Magyarország Digitális Oktatási Stratégiájával való összhang megteremtéséről,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. január 31.
9. az együttműködési kultúra, a  klaszterek, az  intézményközi és interdiszciplináris kapcsolatok erősítése érdekében
felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával
a) dolgozza ki az iparvállalatok és a startup vállalkozások közötti együttműködések elősegítését célzó IPAR 4.0
Startup és Spinoff Program tervét és az erről készített előterjesztést nyújtsa be a Kormány részére,
b) vizsgálja meg az a) alpont szerinti program végrehajtásához szükséges, elsősorban a Gazdaságfejlesztési és
Innovációs Operatív Program, illetve a  Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program forrásainak
felhasználásával történő finanszírozás lehetőségeit,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében: 2017. március 31.
 a b) alpont tekintetében: folyamatos
10. felismerve a  közadatvagyon üzleti célú újrahasznosításának gazdasági versenyképességet növelő hatását, felhívja
a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a miniszterelnöki biztos és a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával
– a közadatok széles körű újrahasznosításához szükséges intézkedésekről szóló 1310/2015. (V. 21.) Korm. határozat
1.  pontjával, illetve a  nemzeti adatpolitikáról szóló fehér könyv javaslataival összhangban és a  belügyminiszterrel
egyeztetve – gondoskodjon olyan jogszabályi és technológiai környezet kialakításáról, amely lehetővé teszi
a közadatok egyszerű és gyors megosztását a startup vállalkozásokkal,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 miniszterelnöki biztos
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. december 31.
11. annak érdekében, hogy a közbeszerzések keretében a még kevésbé elterjedt, innovatív megoldások beszerzésére
is lehetőség nyíljon, felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  miniszterelnöki biztos és
a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával vizsgálja meg a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény által
lehetővé tett kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzési modell (PCP eljárás) hazai startup vállalkozásokra
vonatkozó alkalmazhatóságát, valamint a  vizsgálat eredménye alapján gondoskodjon a  modell használatának
kiszélesítését biztosító jogszabályi feltételek és eljárásrend megteremtéséről,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 miniszterelnöki biztos
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. június 30.
12. egyetért azzal, hogy a  hazai startup ökoszisztéma megerősítésének fontos eleme, hogy a  külföldi startup
vállalkozások Magyarországot tevékenységük folytatása szempontjából ígéretes célországnak tekintsék,
13. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  külgazdasági és külügyminiszter, valamint a  miniszterelnöki biztos
bevonásával a  12.  pontban meghatározott cél és a  külföldi startup vállalkozások és vállalkozók Magyarországra
vonzása érdekében
a) Budapest Főváros Önkormányzatával együttműködve dolgozza ki és terjessze a  Kormány elé a  „Startup
Budapest” programot, majd a Kormány általi elfogadást követően gondoskodjon annak megvalósításáról,
b) a belügyminiszterrel együttműködve vizsgálja meg és készítsen részletes jelentést a  magyarországi
székhellyel működni kívánó külföldi startup vállalkozások tulajdonosai és munkavállalói számára
magyarországi tartózkodást biztosító „startup vízum” bevezetési lehetőségéről,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 miniszterelnöki biztos
Határidő: 2017. június 30.
14. egyetért azzal, hogy a  startupok életszakaszaihoz igazodó finanszírozási források elengedhetetlenül szükségesek
a magyar startup ökoszisztéma jó működéséhez,
15. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a miniszterelnöki biztos és a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával
– a 14. pontban meghatározott cél érdekében – gondoskodjon olyan társbefektetői konstrukció kialakításáról, amely
lehetővé teszi, hogy a magánbefektetők kockázatvállalását az állam saját szerepvállalásával ösztönözze, megosztva
a befektetések kockázatát,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 miniszterelnöki biztos
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. június 30.
16. felhívja a miniszterelnöki biztost a Stratégia végrehajtásának összehangolására,
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: folyamatos
17. felhívja a  miniszterelnöki biztost, hogy a  Támogatásokat Vizsgáló Iroda bevonásával a  Stratégia végrehajtásával
összefüggő feladatok összehangolása érdekében készítsen részletes – az  egyes részfeladatokat, a  felelősöket és
a határidőket is meghatározó – intézkedési tervet (a továbbiakban: intézkedési terv),
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: 2017. január 31. 18. felhívja az érintett minisztereket, hogy
a) a 3–15.  pontban meghatározott feladatok végrehajtása során az  intézkedési tervben foglaltak, valamint
a  miniszterelnöki biztos Stratégia végrehajtásával összefüggő koordinációs feladat- és hatáskörében adott
iránymutatásai szerint járjanak el,
b) bocsássák a  miniszterelnöki biztos rendelkezésére a  Stratégia végrehajtásával összefüggő feladatai
ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket,
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
19. felhívja a miniszterelnöki biztost, hogy
a) kísérje figyelemmel a  Stratégia és az  intézkedési terv megvalósulását, gondoskodjon a  Stratégia
végrehajtásával kapcsolatos folyamatos társadalmi egyeztetés lefolytatásáról, évente értékelje a Stratégiát, és
szükség szerint végezze el annak felülvizsgálatát,
b) az a) alpontban meghatározott feladatok végrehajtása során keletkező tapasztalatokról évente nyújtson be
jelentést a Kormány részére.
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: az a) alpont tekintetében: folyamatos
 a b) alpont tekintetében: első alkalommal 2017. szeptember 30., majd ezt követően minden év
szeptember 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2017. (I. 18.) MK utasítása a Nemzeti Kommunikációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Kommunikációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Nemzeti Kommunikációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 12/2014. (XII. 31.)
MvM utasítás. Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke
 miniszter


text:
176/2009. (XII. 29.) KE határozata államtitkár megbízatásának megszűnéséről és államtitkár kinevezéséről.
A miniszterelnök előterjesztésére, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény (Ksztv.) 48. § (2) bekezdése alapján megállapítom, hogy Szigetvári Viktor,
a Miniszterelnöki Hivatal államtitkára e megbízatása 2009. december 31-én megszűnik, egyúttal a Ksztv. 46. §
(2) bekezdése alapján Hegedüs Dórát 2010. január 1-jei hatállyal a Miniszterelnöki Hivatal államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2009. december 18. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1161/2019. (III. 27.) Korm. határozata a Budapesti Nemzeti Tornasport-akadémia és egyéb kiegészítő sportági létesítmények megvalósításához szükséges további intézkedésekről.
A Nemzeti Élsport és Utánpótlás-nevelési Képzési Központok Magyarországon történő létrehozása érdekében a Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Budapesti Nemzeti Tornasport-akadémia a  Postás Sport Egyesület keretében működő
szakosztályok szakmai bázisán, több sportág fejlesztésének kiszolgálására is alkalmas sportcentrumként kerüljön
létrehozásra (a továbbiakban: Beruházás) Budapest XIV. kerület, belterület 32112 helyrajzi számú ingatlanon;
2. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 3. egyetért azzal, hogy
a) a Beruházás előkészítését – a  4.  pont a)  alpontja szerinti előkészítési fázisokra is kiterjedően – a  Nemzeti
Sportközpontok végezze,
b) a Beruházás megvalósítója a Beruházási Ügynökség;
 4. egyetért azzal, hogy
a) a Beruházás esetében – a  Budapesti Nemzeti Tornasport-akadémia és egyéb kiegészítő sportági
létesítmények megvalósításához szükséges intézkedésekről, valamint a  beruházás előkészítésének
a  Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról szóló 2135/2017. (XII. 29.) Korm. határozat
(a  továbbiakban: Határozat) 4.  pontja szerinti – a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos
döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdés m)–o)  pontja szerinti
előkészítési fázisokat legkésőbb 2019. december 31-ig kell megvalósítani,
b) a Határozat 6.  pontja alapján a  Beruházás előkészítése érdekében átcsoportosított 418 459 500 forint
elszámolási és visszatérítési kötelezettségének határideje az 5. pont szerinti jelentés tudomásulvételét követő
30. nap;
5. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen jelentést a Kormány részére a 4. pont a) alpontja szerinti
előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint az átcsoportosított forrás felhasznált összegéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. február 29.
6. az 1.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy dolgozza
ki az  üzemeltetés jogi feltételeit, különös tekintettel a  Beruházás eredményeként létrejövő, állami tulajdonú
létesítmény üzemeltetéshez szükséges – a  Budapesti Nemzeti Tornasport-akadémiával megkötésre kerülő –
szerződés tekintetében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. február 29.
7. visszavonja a Határozat 1–5. és 7–9. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök