text:
3/2015. (XI. 30.) SZGYF utasítása a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság közszolgálati szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 75. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a IV. Fejezet tekintetében a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151. § (3) bekezdésére, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 17. §
(1) bekezdésére, a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.)
Korm. rendelet 9. §-ára, a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. §-ára –, valamint a Szociális és Gyermekvédelmi
Főigazgatóságról szóló 316/2012. (XI. 13.) Korm. rendeletben és a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság Szervezeti és
Működési Szabályzatáról szóló 26/2015. (VI. 19.) EMMI utasításban foglaltakra figyelemmel a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. A szabályzat hatálya, alkalmazása és értelmező rendelkezések
1. § (1) A Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) Közszolgálati Szabályzatának
(a továbbiakban: KSZ) hatálya
a) a Főigazgatósággal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőre és kormányzati
ügykezelőre,
b) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) ötödik része alapján
a Főigazgatósággal munkaviszonyban álló munkavállalóra
[az a) és b) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: munkatársak] terjed ki.
(2) A  KSZ 5–7.  §-ának és 12.  § (2)  bekezdésének hatálya a  kormányzati szolgálati jogviszony, illetve munkaviszony
létesítését megelőző intézkedésekkel kapcsolatosan a  kormányzati szolgálati jogviszonyt, illetve munkaviszonyt
létesíteni kívánó személyre is kiterjed.
(3) A KSZ 12–14. §-ában, 23–31. §-ában, 33. és 34. §-ában foglalt rendelkezések a Főigazgatósággal munkaviszonyban
álló munkavállalóra nem alkalmazhatók.
(4) A KSZ 14. §-ában és 23–24. §-ában foglalt rendelkezések a kormányzati ügykezelőkre nem alkalmazhatók.
 (5) A Főigazgatóság munkatársainak jogaira és kötelezettségeire, egyes juttatásaira és támogatásaira a KSZ-t a vonatkozó
jogszabályokkal, közjogi szervezetszabályozó eszközökkel és a belső szabályozásokkal együttesen kell alkalmazni.
2. § (1) A KSZ-ben meghatározott bejelentési, engedélyezési, nyilatkozattételi és egyéb kötelezettségek teljesítéséhez
a Főigazgatóság belső számítógépes hálózatán (a továbbiakban: Intranet) közzétett nyomtatványokat kell alkalmazni.
A  KSZ-hez kapcsolódó nyomtatványoknak az  Intraneten történő közzétételéről, valamint azok folyamatos
aktualizálásáról a Humánpolitikai Osztály gondoskodik.
(2) A KSZ-ben a Humánpolitikai Osztály számára megállapított feladat ellátásáért felelősön – amennyiben a kirendeltségek
Szervezetirányítási Osztálya ügyrendjében, illetve humánpolitikai referense munkaköri leírásában e feladat szerepel –
a kirendeltségek vonatkozásában a humánpolitikai referenst kell érteni.
3. § A KSZ II. Fejezetének alkalmazásában:
a) továbbképzés: a  közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendeletben,
valamint egyéb jogszabályokban a  kormánytisztviselő alkalmazásához megkívánt alapképzettséget
(szakképzettséget) biztosító képzésen kívül a  közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012.
(IX. 28.) Korm. rendeletben foglaltaknak megfelelő iskolarendszerű vagy iskolarendszeren kívüli képzés, amely
szerepel a munkatárs egyéni továbbképzési tervében, vagy amelynek elvégzésére a Főigazgatóság kötelezően
kijelölte a kormánytisztviselőt;
b) iskolarendszeren kívüli továbbképzés (résztvevői nem állnak a  képző intézménnyel tanulói vagy hallgatói
jogviszonyban):
ba) a közigazgatási szakvizsgára, valamint titkos ügykezelői vizsgára felkészítés,
bb) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem által fejlesztett és megvalósított, nem iskolarendszerű közszolgálati
továbbképzési program, bc) közszolgálati vezetőképzés,
bd) nem iskolarendszerű belső továbbképzési program és minősített belső továbbképzési program;
c) iskolarendszerű továbbképzés: a  felsőoktatásban alapképzést, kiegészítő alapképzést, akkreditált iskolai
rendszerű felsőfokú szakképzést, szakirányú képzést, illetve tudományos képzést nyújtó közszolgálati
továbbképzési és minősített belső továbbképzési program;
d) iskolarendszeren kívüli képzés (résztvevői nem állnak a  képző intézménnyel tanulói vagy hallgatói
jogviszonyban):
da) a közigazgatási alapvizsgára, valamint ügykezelői alapvizsgára felkészítés,
db) a jogi szakvizsgára való felkészülés,
dc) a közigazgatásban hasznosítható szakképesítést adó képzés,
dd) más, közigazgatási feladat ellátására felkészítő, a részvételt igazoló dokumentummal záruló képzés,
de) közigazgatási, illetve a kormánytisztviselő feladata ellátásához szükséges szakmai ismereteket szinten
tartó, bővítő képzés,
df ) képesség- és készségfejlesztő tréning,
dg) nyelvi képzés;
e) iskolarendszerű képzés: a  felsőoktatásban alapképzés, kiegészítő alapképzés, akkreditált iskolai rendszerű
felsőfokú szakképzés, szakirányú képzés, illetve tudományos képzés.
4. § (1) A KSZ III. Fejezetének alkalmazásában közeli hozzátartozó: a  házastárs, az  élettárs, az  egyeneságbeli rokon,
az örökbefogadott, a mostoha- és a nevelt gyermek, az örökbefogadó, a mostoha- és a nevelőszülő, valamint a testvér.
(2) Ahol a III. Fejezet házastársat említ, azon a bejegyzett élettársat is érteni kell.
2. A kormányzati szolgálati jogviszony, illetve munkaviszony létesítésének rendje
5. § (1) Amennyiben kormányzati szolgálati jogviszony, illetve munkaviszony létesítése céljából az érintett szervezeti egység
vezetője pályázati eljárás lefolytatását tartja szükségesnek, megkeresi a Humánpolitikai Osztályt – kirendeltség esetén
az  igazgató a  Szervezetirányítási Osztály humánpolitikai referensét – a  pályázati eljárás előkészítésének,
megindításának kezdeményezése, a pályázati felhívás közzététele érdekében.
(2) A pályázati felhívásra beérkező pályázatok előszűrését az  érintett szervezeti egység vezetője végzi az  általa
szükségesnek tartott személyek bevonásával. Az előszűrés a pályázatok formai (a csatolandó dokumentumok előírt
formában és számban történő megküldése) és tartalmi (a pályázati felhívás feltételeinek való tételes megfelelés)
érvényességének vizsgálatát jelenti.
(3) Az érvényes pályázatot benyújtók közül az érintett szervezeti egység vezetője tesz javaslatot a főigazgatónak a nyertes
pályázó személyére. A  főigazgató döntését követően az  érintett szervezeti egység vezetője tájékoztatja
a  Humánpolitikai Osztályt a  pályázat eredményéről, eredményes pályázati eljárás esetén a  6–8.  §-ban foglaltak
szerint jár el.
(4) A pályázati eljárás eredményéről a pályázókat a Humánpolitikai Osztály értesíti.
 (5) A pályázati eljárásban keletkezett személyes adatok kezeléséről az  Adatkezelési Szabályzat mellékletét képező
Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzat rendelkezik. 6. § (1) A kormányzati szolgálati jogviszony, illetve munkaviszony létesítését megelőzően, annak jogszabályban előírt
feltételei biztosítása érdekében a kinevezni, illetve alkalmazni kívánt személyről a szervezeti egység vezetője köteles
kitölteni az  Intraneten közzétett „Alkalmazási engedély” című nyomtatványt és annak mellékleteit. Az  Alkalmazási
engedélyt a  szervezeti egység vezetője felett irányítási jogkört gyakorló igazgató útján kell megküldeni
a  Humánpolitikai Osztálynak, legkésőbb a  munkába állítás tervezett időpontját megelőző 5 munkanappal.
A Humánpolitikai Osztály véleményével ellátva küldi meg jóváhagyásra az Alkalmazási engedélyt a főigazgató részére.
(2) A szervezeti egység vezetője köteles az Intraneten közzétett Informatikai bejelentő lapot is kitölteni és az Alkalmazási
engedély megküldésével egyidejűleg megküldeni a Humánpolitikai Osztálynak.
(3) Az Alkalmazási engedélyhez mellékelni kell a kinevezni, illetve alkalmazni kívánt személy 3 hónapnál nem régebbi
fényképpel ellátott, a  közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a  közigazgatási szerveknél foglalkoztatott
munkavállalók személyi irataira és a munkaügyi nyilvántartásra, a közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati
statisztikai adatgyűjtésre, valamint a  tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012. (III. 20.)
Korm. rendelet 1. mellékletében meghatározott minta szerinti önéletrajzát és a munkaköri leírását.
(4) Az Alkalmazási engedélyben foglaltak alapján
a) a Humánpolitikai Osztály
aa) igazolja az üres álláshely rendelkezésre állását, és megállapítja a kinevezni kívánt személy besorolás
szerinti illetményét,
ab) a szervezeti egység javaslata és a  munkaköri leírás figyelembevételével megállapítja
a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget,
ac) a szervezeti egység nyilatkozata alapján nyilvántartja a megbízhatósági vizsgálat alá tartozó védett
állományt,
ad) a  szervezeti egység nyilatkozata alapján és a  munkaköri leírás figyelembevételével megállapítja
a nemzetbiztonsági ellenőrzés szükségességét;
b) a Gazdálkodási Főosztály igazolja a bér- és cafetéria-keret rendelkezésre állását.
 (5) Amennyiben az  (1)–(4) bekezdésben foglalt intézkedések alapján a  foglalkoztatás jogszabályi feltételei fennállnak,
a Humánpolitikai Osztály vezetője azt igazolja, és gondoskodik a szükséges okiratok elkészítéséről.
 (6) Az áthelyezésre irányuló kikérőt, valamint a  vezetői munkakörbe történő kinevezési javaslatot a  Humánpolitikai
Osztály készíti elő.
 (7) A munkatárs kizárólag a kinevezési okmány, illetve a munkaszerződés mindkét fél részéről történő aláírását követően
foglalkoztatható. A munkatárs első munkanapja – a kinevezési okmány, illetve munkaszerződés eltérő rendelkezése
hiányában – az azt követő munkanap, amikor a kinevezése aláírásra és elfogadásra, illetve a munkaszerződése mindkét
fél részéről aláírásra került.
7. § (1) A kormányzati szolgálati jogviszony, illetve munkaviszony létesítése előtt a  foglalkoztatni kívánt személy
a  Humánpolitikai Osztály által átadott iratok kitöltésével nyilatkozik a  foglalkoztatásához szükséges tényekről,
adatokról, körülményekről.
(2) A kinevezni, illetve alkalmazni kívánt személy egyúttal a Humánpolitikai Osztály rendelkezésére bocsátja a felvételhez
szükséges okiratokat, igazolásokat, a büntetlen előélet igazolásáról szóló hatósági bizonyítványt és az igazolványképet.
(3) A Humánpolitikai Osztály a  kinevezést megelőzően intézkedik a  kinevezni kívánt kormánytisztviselő
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének teljesítése és nemzetbiztonsági ellenőrzésének megindítása érdekében.
(4) A Humánpolitikai Osztály a  kinevezési okiratot, illetve munkaszerződést annak aláírását követően haladéktalanul
átadja a  Gazdálkodási Főosztály részére. A  bérszámfejtéshez szükséges okiratokat a  kormánytisztviselő
– a Humánpolitikai Osztály által korábban rendelkezésre bocsátott lista alapján – a kinevezésének elfogadása után,
illetve a munkavállaló a munkaszerződés mindkét fél általi aláírását követően haladéktalanul átadja a Humánpolitikai
Osztály részére.
(5) Az esküokmányt az esküt tevő és a főigazgató írja alá.
 (6) A Humánpolitikai Osztály a  kinevezést, illetve alkalmazást követő 30 napon belül gondoskodik a  kormányzati
szolgálati jogviszonnyal kapcsolatos, a közszolgálati tisztviselők munka- és pihenőidejéről, az  igazgatási szünetről,
a közszolgálati tisztviselőt és a munkáltatót terhelő egyes kötelezettségekről, valamint a távmunkavégzésről szóló
30/2012. (III. 7.) Korm. rendelet 8. §-a szerinti munkáltatói tájékoztatás megadásáról. Az átadást dokumentálni kell.
3. A munkakör és a munkaköri leírás 8. § (1) A munkakör azoknak a feladatoknak az összefoglaló megnevezése, amelyeket a munkatárs jogviszonya alapján ellátni
köteles, illetve amelyben a munkatársat a Főigazgatóság köteles és jogosult foglalkoztatni.
(2) A munkaköri leírás tartalmazza a  munkakör jellegét, a  betöltéséhez kapcsolódó feltételeket és ismereteket,
a munkakörbe tartozó feladatok megnevezését, a munkakör ellátásához biztosított hatáskört, valamint a munkatársnak
a Főigazgatóság szervezetében a munkavégzésével összefüggő kapcsolatait. A munkaköri leírás csak olyan mértékű
és jellegű feladatokat állapíthat meg, amelyeket a munkatárs a jogviszonyára vonatkozó jogszabályok, így különösen
a munkavégzésre és a munkaidőre irányadó rendelkezések alapján felelősségteljesen, az elvárt szakmai színvonalon
képes ellátni.
(3) A munkaköri leírást a  szervezeti egység vezetője a  szervezeti egység valamennyi státuszára vonatkozóan köteles
elkészíteni az  Intraneten közzétett „Munkaköri leírás” című nyomtatvány kitöltésével. A  munkaköri leírást három
példányban kell elkészíteni, a szervezeti egység vezetője mindhárom példányt aláírásával ellátja. A szervezeti egység
vezetőjének munkaköri leírását a közvetlen felettes vezetője készíti el és írja alá. A kinevezéskor, illetve alkalmazáskor
a  munkaköri leírás első példányát a  kinevezési okirattal/munkaszerződéssel együtt átadja a  munkatárs részére,
a második példányát – az átadást követő munkanapon – megküldi a Humánpolitikai Osztálynak, a harmadik példányát
irattárba helyezi.
(4) A munkaköri feladatok megváltozása, kinevezés, illetve munkaszerződés módosítása esetén a munkatárs részére új
munkaköri leírást kell készíteni. Az új munkaköri leírás elkészítésére a (2) és (3) bekezdésben foglaltak megfelelően
irányadók.
(5) Határozott időre történő kinevezés, illetve alkalmazás esetén a  helyettesítés céljából alkalmazott munkatárs
munkaköri leírásában a  munkaköri feladatok tartalmának meg kell egyezniük az  általa helyettesített munkatárs
munkaköri leírásában foglaltakkal.
4. Az átszervezéssel kapcsolatos eljárás 9. § A Főigazgatóságon belüli átszervezés esetén a  szakmai terület irányításáért felelős igazgató kezdeményezi
a munkatárs jogviszonya módosítását vagy megszüntetését. Ehhez csatolja a szervezeti egység állománytábláját és
a munkaköri leírások módosításának tervezetét abból a célból, hogy kétséget kizáróan megállapítható legyen, mely
munkakörök válnak feleslegessé, vagy milyen új munkakörök betöltése válik szükségessé, és az  egyes feladatokat
hogyan látják el a szervezeti egység munkatársai.
5. A munkatárs jogviszonya módosításával, megszűnésével kapcsolatos eljárás
10. § (1) A munkatárs köteles a  munkakörét és a  munkaköri feladatainak ellátásával összefüggő információkat, iratokat
a  (2)  bekezdésben foglaltak szerint átadni (munkakör átadás-átvételi eljárás), valamint a  használatában lévő
eszközökkel elszámolni
a) a kormányzati szolgálati jogviszony/munkajogviszony megszűnése, a  három hónapot meghaladó tartós
távollét esetén legkésőbb az utolsó munkában töltött napon;
b) vezetői munkakörbe történő kinevezés vagy a  munkakör módosítása, a  Főigazgatóságon belüli áthelyezés
esetén, a jogviszony módosulásakor vagy a felettes vezető által meghatározott egyéb esetekben legkésőbb
az előző munkakörben töltött utolsó munkanapon;
c) hivatalvesztés fegyelmi büntetés kiszabása esetén a fegyelmi határozatban megjelölt napon.
 (2) A munkatárs köteles munkakörét a  szervezeti egység vezetője által kijelölt személynek az  (1)  bekezdés szerint
meghatározott időpontban átadni. Az átadás-átvételről jegyzőkönyvet kell felvenni, amely tartalmazza az átadó és
átvevő nevét, az  intézés alatt álló ügyeket, azok elintézési módjának, határidejének megjelölésével. Az  átadó
az  eljárással kapcsolatosan írásban megjegyzéseket tehet, aminek lehetőségére őt előzetesen figyelmeztetni kell.
A jegyzőkönyvet négy eredeti példányban kell elkészíteni, amelyből egy-egy az átadót, az átvevőt, az átadásért felelős
szervezeti egység vezetőjét, valamint a Humánpolitikai Osztályt illeti.
(3) Amennyiben a  munkakör átadására kötelezett elháríthatatlan okból nem tud eleget tenni a  munkakör-átadási
kötelezettségének, vagy azt megtagadja, a szervezeti egység vezetője a szervezeti egység munkatársai közül kijelöli
az  átadóként eljáró személyt. Az  átadó munkatárs két tanú jelenlétében leltárba veszi a  távollévő személyes
kezelésében levő iratokat, amelyeket az  átadási jegyzőkönyv kitöltésével átad az  erre kijelölt munkatársnak.
Az átadásról a távol lévő munkatársat az átadási jegyzőkönyv egy példányának megküldésével kell értesíteni.
(4) Annak érdekében, hogy a munkatárs a használatában lévő eszközökkel elszámolhasson, a Humánpolitikai Osztály
ügyintézője az (1) bekezdésben megjelölt időpontot megelőzően a munkatárs részére átadja az Intraneten közzétett
„Elszámoló lap” című nyomtatványt, a  jogviszony módosulása esetében az  „Egyszerűsített elszámoló lap” című
nyomtatványt, amelyet a  munkatársnak az  elszámolást követően a  Humánpolitikai Osztályon kell leadnia.
Az elszámolási kötelezettség nem teljesítése esetén a (3) bekezdés megfelelően alkalmazandó.
(5) A jogviszony megszűnése esetén a  Humánpolitikai Osztály az  általa kiállított jogviszony-igazolást a  jogviszony
megszűnését igazoló okirattal együtt haladéktalanul, a hiánytalanul kitöltött elszámoló lapot pedig annak átvétele
napján átadja a  Gazdasági Főosztály részére. A  Gazdasági Főosztály a  járandóságok kifizetése után kiadja
a munkatársnak a jogviszony-igazolást és az egyéb, jogszabályban előírt iratokat.
6. Az állománytábla 11. § (1) A Humánpolitikai Osztály feladata – a Gazdasági Főosztállyal együttműködve – a Főigazgatóság állománytáblájának
összeállítása és annak folyamatos aktualizálása.
(2) A Főigazgatóság állománytábláját és annak módosítását a főigazgató hagyja jóvá.
7. Együttalkalmazási tilalom, összeférhetetlenség 12. § (1) A kinevezést megelőzően a Humánpolitikai Osztály az Intraneten közzétett „Tájékoztató a Kttv. összeférhetetlenségre
vonatkozó szabályainak végrehajtásáról” című nyomtatvány átadásával tájékoztatja a  kinevezendő személyt
a  kormányzati szolgálati jogviszonyra vonatkozó szabályokban meghatározott együttalkalmazási tilalomra,
összeférhetetlenségre (a továbbiakban együtt: összeférhetetlenség) vonatkozó rendelkezésekről, valamint
az összeférhetetlenséggel kapcsolatos kérelmek elbírálásának rendjéről.
(2) A kinevezendő személy nyilatkozik arról, hogy
a) az összeférhetetlenséggel kapcsolatos tájékoztatást megkapta, megértette és tudomásul vette;
b) vele szemben nem áll fenn a  kormányzati szolgálati jogviszony létesítésekor összeférhetetlenségi ok
(a  nyilatkozatot az  Intraneten közzétett „Nemleges nyilatkozat az  összeférhetetlenség fennállásáról” című
nyomtatvány kitöltésével kell megtenni);
c) felmerülhet-e vele szemben a  Kttv. 84–85.  §-ában és 87.  §-ában meghatározott összeférhetetlenségi ok.
Amennyiben fennállhat, az  Intraneten közzétett „Adatlap a  Kttv. összeférhetetlenségi szabályainak
vizsgálatához”, illetve a „Bejelentés egyéb összeférhetetlenségi helyzetről” című nyomtatványok kitöltésével
az  érintett bejelenti a  jogviszonyt, illetve kérelmezi a  főigazgatótól a  jogviszony létesítésének, illetve
fenntartásának az engedélyezését.
(3) Kinevezésmódosítás folytán vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő – a kinevezése módosítását megelőzően –
ismételten nyilatkozik a (2) bekezdésben foglaltakról.
(4) Amennyiben a további jogviszony létesítéséhez a Kttv. 85. § (2) és (3) bekezdése, valamint 87. § (2) bekezdése alapján
a  munkáltató engedélye szükséges, a  főigazgató a  következő feltételekkel engedélyezheti a  kormánytisztviselő
számára további munkavégzésre irányuló jogviszony létesítését:
a) a tevékenységnek a kormánytisztviselő beosztása szerinti napi munkaidejére eső része nem haladhatja meg
a napi 4 órát, és
b) a kormánytisztviselőnek az  engedélyezett távollét időtartamát a  távollét időpontjától számított 30 naptári
napon belül le kell dolgoznia. Ez a Kttv. 96. § (3) bekezdése alapján nem minősül rendkívüli munkaidőnek.
 (5) Abban az esetben, ha a kormánytisztviselő olyan munkavégzésre irányuló további jogviszony fennállásáról nyilatkozik,
amelyhez a  munkáltatói jogkör gyakorlójának az  Intraneten közzétett „Adatlap a  Kttv. összeférhetetlenségi
szabályainak vizsgálatához” című nyomtatvány szerinti engedélye szükséges, a nyilatkozatot a Humánpolitikai Osztály
haladéktalanul megküldi a  főigazgatónak. A  Humánpolitikai Osztály a  nyilatkozathoz egyidejűleg mellékeli
a  kormánytisztviselő részére korábban már engedélyezett további jogviszony létesítésére irányuló adatlapok
másolatait. A főigazgató – a (4) bekezdés szerinti feltételekre figyelemmel – dönt a jogviszony létesítésének, illetve
fenntartásának engedélyezéséről.
(6) Az engedélyezéssel kapcsolatos döntésről a főigazgató – a Humánpolitikai Osztály útján – legkésőbb a döntésnek
a Humánpolitikai Osztály részére történő átadásától számított 4 munkanapon belül írásban értesíti a kormánytisztviselőt.
(7) A kormánytisztviselő köteles azt is bejelenteni a  munkáltatói jogkör gyakorlójának, ha a  korábban engedélyezett
munkavégzésre irányuló további jogviszonyában változás következett be, vagy az megszűnt.
(8) Olyan jogviszony létesítése esetén, amelyet a  munkáltatói jogkör gyakorlójának előzetesen be kell jelenteni,
az Intraneten közzétett „Adatlap a Kttv. összeférhetetlenségi szabályainak vizsgálatához” című nyomtatvány megfelelő
kitöltésével tett bejelentés munkáltató részére történő megküldéséről a  Humánpolitikai Osztály gondoskodik.
A  Humánpolitikai Osztály a  dokumentum beérkezésétől számított 8 munkanapon belül tájékoztatja
a kormánytisztviselőt a jogviszony létesítésének tudomásulvételéről.
(9) A (2)–(8)  bekezdésben foglalt kérelmeket, bejelentéseket és az  ezekkel összefüggő munkáltatói döntéseket
a Humánpolitikai Osztály az érintett kormánytisztviselő személyi anyagában helyezi el.
13. § (1) A kormánytisztviselő köteles az  Intraneten közzétett „Bejelentés egyéb összeférhetetlenségi helyzetről” című
nyomtatvány kitöltésével haladéktalanul bejelenteni, ha vele szemben törvényben meghatározott összeférhetetlenségi
ok merül fel, illetve ha kormányzati szolgálati jogviszonyának fennállása alatt összeférhetetlen helyzetbe kerül.
(2) Amennyiben a munkáltatói jogkör gyakorlója a kormánytisztviselőt az összeférhetetlenség megszüntetésére szólítja
fel, a  kormánytisztviselőnek a  felszólításban előírt határidőn belül a  Humánpolitikai Osztályon be kell mutatnia
az  összeférhetetlenség megszüntetését bizonyító igazolást, okiratot. Az  összeférhetetlenség megszüntetését
bizonyító okirat különösen:
a) gazdasági társaságnál vezető tisztségviselői megbízatás, felügyelő bizottsági és egyéb tagság megszüntetése
esetén az arra irányuló – cégbírósági érkeztető bélyegzővel ellátott – változásbejegyzési kérelem;
b) a további jogviszony megszüntetése esetén a jogviszonyt megszüntető okirat.
(3) A (2)  bekezdésben foglaltak irányadók, ha a  kormánytisztviselő jogviszonyának fennállása alatt a  korábban
engedélyezett munkavégzésre irányuló további jogviszonyával kapcsolatban a  munkáltatói jogkör gyakorlója
összeférhetetlenséget állapít meg.
(4) A bejelentési kötelezettség elmulasztása, az előzetes engedélyhez kötött tevékenység engedély nélküli folytatása,
továbbá az ezekkel összefüggő valótlan vagy hiányos adatok közlése a Kttv. 155. § (1) bekezdése szerinti fegyelmi
vétségnek minősül.
8. Címadományozás 14. § (1) A Kttv. 128. § (1) bekezdése szerinti címzetes vezető tanácsosi, címzetes főtanácsosi, címzetes vezető-főtanácsosi és
címzetes főmunkatársi címek adományozásánál a tartósan kiemelkedő munkavégzést különösen a kormánytisztviselő
minősítésére tekintettel kell megállapítani. Az öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőző öt évben a  legutolsó
minősítést kell figyelembe venni.
(2) A Kttv. 126–128. §-a szerinti címadományozás (a továbbiakban: címadományozás) kezdeményezését indokolni kell,
ismertetve a kormánytisztviselő szakmai életútját, az általa elért kiemelkedő eredményeket.
(3) Címzetes, illetve szakmai, valamint közigazgatási cím egymás mellett nem adományozható.
 (4) A Humánpolitikai Osztály igazolja, hogy a címadományozás az irányadó jogszabályoknak megfelel. A Gazdálkodási
Főosztály igazolja, hogy a címadományozás pénzügyi fedezete rendelkezésre áll.
9. A rendes munkaidő 15. § (1) A munkaidőre és a munkaidőkeretre a Főigazgatóság valamennyi, teljes munkaidőben foglalkoztatott munkatársa
tekintetében a  Kttv. 89.  § (1)  bekezdése az  irányadó (a továbbiakban: általános munkarend), ettől eltérő
munkaidőkeretet, illetve munkaidő-beosztást a főigazgató állapíthat meg.
(2) A jogviszony létesítésének kezdeményezése esetén az  általános munkarendtől eltérő munkaidő-beosztást
az Alkalmazási engedélyben fel kell tüntetni.
(3) Fennálló jogviszony esetén az  általános munkarendtől eltérő munkaidő-beosztás alkalmazására irányuló
kezdeményezést a  szervezeti egység vezetője jóváhagyásra megküldi a  főigazgató részére. Jóváhagyás esetén
a Humánpolitikai Osztály intézkedik a szükséges munkáltatói intézkedések elkészítéséről.
(4) A szervezeti egység a  munkatárs jelenlétéről nyilvántartást vezet (a továbbiakban: jelenléti ív). A  jelenléti íven
a munkatárs a munkahelyen való megjelenés és tartózkodás tényét aláírásával igazolja. A jelenléti ívet a szervezeti
egység a  hónap utolsó munkanapján 10 óráig a  szervezeti egység vezetőjének aláírásával ellátva továbbítja
a Gazdálkodási Főosztálynak. A jelenléti ív formanyomtatványát az Intraneten közzé kell tenni.
10. Munkaközi szünet 16. § A munkaközi szünet mértéke 30 perc, amelyet 11.30 és 15 óra között kell biztosítani.
11. Rendes szabadság, igazgatási szünet, szabadidő 17. § (1) A munkatársak által tárgyévben igénybe vett szabadságot a szervezeti egységeknél szabadság-nyilvántartó íveken
kell nyilvántartani. A Humánpolitikai Osztály feladata a tárgyévre járó rendes szabadság mértékének megállapítása és
a munkatárssal történő közlése minden év január 31-ig. Ennek érdekében a szervezeti egységek az előző évi lezárt
szabadság-nyilvántartó íveket legkésőbb január 10-ig kötelesek a Humánpolitikai Osztálynak megküldeni.
(2) A Humánpolitikai Osztály minden év február 20-ig a  szervezeti egységek vezetőitől megkéri az  összesítést
a  munkatársak tárgyévre vonatkozó szabadság iránti igényéről, és ennek alapján elkészíti a  Főigazgatóság
szabadságolási tervét.
(3) A munkatárs szabadságának kiadása a  szabadságengedély kitöltésével és a  szervezeti egység vezetője, illetve
a szervezeti egység vezetője esetén a közvetlen felettes vezető jóváhagyásával történik.
12. Keresőképtelenség miatti távollét 18. § Keresőképtelenség miatti távollét esetén annak tényéről a  munkatárs köteles közvetlen felettesét haladéktalanul
tájékoztatni, az erről szóló igazolást pedig a Gazdálkodási Főosztálynak leadni, ahol annak beérkezését dokumentálni
kell. A tájékoztatási kötelezettséget indokolt esetben a munkatárs közeli hozzátartozója útján is teljesítheti.
13. Tanulmányi munkaidő-kedvezmény 19. § (1) A munkatársat a Kttv. 79. § g) pontja vagy a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.)
55.  § (1)  bekezdés g)  pontja alapján megillető tanulmányi célú mentesítés (a továbbiakban együtt: tanulmányi
munkaidő-kedvezmény) nyilvántartása a  Humánpolitikai Osztály által a  külön e  célra kiállított „Nyilvántartólap
a munkatársat megillető tanulmányi munkaidő-kedvezményről” című nyomtatványon történik. A nyilvántartólapon
a tanulmányi munkaidő-kedvezmény igénybevétele és engedélyezése a rendes szabadság igénybevételével azonos
módon történik.
(2) A jelenléti íven a  tanulmányi munkaidő-kedvezményt az  Intraneten közzétett formanyomtatványnak megfelelő
jelzéssel kell jelezni.
(3) E § rendelkezéseit a II. Fejezet rendelkezéseivel együtt kell alkalmazni.
14. Fizetés nélküli szabadság 20. § (1) A fizetés nélküli szabadságot a  munkatárs kérelmére a  Kttv. 113.  §-a vagy az  Mt. 128.  §-a és 130–131.  §-a szerinti
esetekben a főigazgató engedélyezi.
(2) A főigazgató engedélye alapján a Humánpolitikai Osztály elkészíti a szükséges okiratokat, azt megküldi a Gazdálkodási
Főosztálynak és a kérelmezőnek.
(3) A fizetés nélküli szabadságot a jelenléti íven az Intraneten közzétett formanyomtatványnak megfelelően kell jelezni.
15. A munkavégzés alóli mentesítés 21. § (1) Ha a  munkatárs a  Kttv. 79.  § j) vagy l)  pontja alapján mentesül a  munkavégzési kötelezettség alól, a  Kttv. 144.  §
(2) bekezdése alapján a felek megállapodhatnak abban, hogy a munkatárs a teljes illetményét vagy annak bizonyos
százalékát kapja, illetve abban is, hogy díjazás számára nem jár.
(2) Ha a  munkatárs a  munkavégzési kötelezettsége alóli mentesítését kezdeményezi, a  kérelemben meg kell jelölnie
annak pontos indokát és időtartamát, valamint a mentesítés időtartamára esetlegesen igényelt díjazást. A kérelemhez
a közvetlen felettese javaslatát csatolni kell.
(3) A főigazgató a  döntést követően haladéktalanul írásban értesíti a  Humánpolitikai Osztályt az  okirat elkészítése
érdekében.
(4) A munkavégzés alóli mentesítést a  jelenléti íven az  Intraneten közzétett formanyomtatványnak megfelelően kell
jelezni, és az engedély másolati példányát a jelenléti ívhez kell csatolni.
(5) A Humánpolitikai Osztály bekéri a  Kttv. 79.  § f )  pontja alapján a  munkavégzés alól mentesülő munkatárstól
a mentesítés utolsó napjától számított 60 napon belül a halotti anyakönyvi kivonat másolatát.
(6) A Főigazgatósággal munkaviszonyban álló munkavállaló – a  kormánytisztviselőkkel azonos módon – mentesül
a rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettsége alól a Közszolgálati Tisztviselők Napján.
16. A rendkívüli munkavégzés 22. § (1) Rendkívüli munkavégzést a szervezeti egység vezetője rendelhet el az  irányítása alá tartozó munkatárs részére, ha
az  a  Főigazgatóság működésével közvetlenül összefüggő feladat ellátásához szükséges, illetve ha az  a  rendkívüli
körülményekre való tekintettel indokolt.
(2) A rendkívüli munkavégzést elrendelő vezető felelős a  rendkívüli munkavégzés időtartamának nyilvántartásáért és
a munkavégzés ellentételezéseként a munkatársat megillető szabadidő Kttv. 98. § (7) bekezdésében meghatározott
határidőn belüli kiadásáért.
(3) A rendkívüli munkavégzés ellenében járó szabadidő határidőre történő kiadásának lehetetlen volta csak
a Főigazgatóság működésével közvetlenül összefüggő okra tekintettel állapítható meg.
(4) Ha a rendkívüli munkavégzésért, készenlétért a munkatárs részére ellenértékként megállapított szabadidő kiadására
a rendkívüli munkavégzést követően 30 napon belül nem kerül sor, az elrendelő vezető köteles a pénzbeli megváltás
kifizetése érdekében haladéktalanul értesíteni a Humánpolitikai Osztályt.
(5) Az minősül rendszeresen rendkívüli munkavégzést teljesítő munkatársnak, aki előre láthatóan tartósan – egy naptári
éven belül legalább fél éven keresztül – havonta átlagosan legalább 16 óra rendkívüli munkavégzést teljesít. Ezen
munkatársak részére megállapítható szabadidő-átalány mértéke
a) egy naptári éven belüli féléves időszakra legfeljebb 13 munkanap vagy
b) egy naptári évre legfeljebb 25 munkanap.
(6) A szervezeti egység vezetője a  szabadidő-átalány megállapításának kezdeményezésére vonatkozó javaslatát
megküldi jóváhagyásra a  főigazgatónak. Jóváhagyás esetén a  Humánpolitikai Osztály intézkedik a  szükséges
munkáltatói intézkedések előkészítéséről.
(7) A rendkívüli munkavégzés ellenében járó szabadidő-átalány naptári évben történő kiadásának lehetetlen volta csak
a Főigazgatóság működésével közvetlenül összefüggő okra tekintettel állapítható meg. Ebben az esetben a ki nem
adott szabadidő-átalányt legkésőbb tárgyév végéig pénzben kell megváltani. A szervezeti egység vezetője köteles
a pénzbeli megváltás kifizetése érdekben haladéktalanul értesíteni a Humánpolitikai Osztályt.
(8) A Kttv. 98. § (5) bekezdése alapján a vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselőt az e §-ban foglaltakra figyelemmel
illeti meg a rendkívüli munkavégzés ellenértékeként a Kttv. 98. §-a szerinti szabadidő, illetve szabadidő-átalány.
17. Az idegennyelv-tudási pótlék 23. § (1) Idegennyelv-tudási pótlék csak élő nyelvekért állapítható meg. Nem fizethető idegennyelv-tudási pótlék az eszperantó
és a klasszikus nyelvekért (latin, ógörög, szanszkrit és egyéb holt nyelvek).
(2) Az idegennyelvtudás igazolásának rendjére, a  vizsgák elismerésére és fokozatára az  idegennyelvtudást igazoló
államilag elismert nyelvvizsgáztatásról és a külföldön kiállított, idegennyelvtudást igazoló nyelvvizsga-bizonyítványok
Magyarországon történő honosításáról szóló jogszabály rendelkezései az irányadók. Az idegennyelvtudást igazoló,
Kttv. szerinti dokumentumokat a munkatárs saját költségén szerzi be.
(3) Az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság feltételeinek fennállását – az eredeti okirat alapján – a Humánpolitikai
Osztály állapítja meg. A  szervezeti egység vezetőjének javaslata alapján a  Kttv. 141.  § (6)  bekezdésében
meghatározottakon túl egyéb idegen nyelv után járó idegennyelv-tudási pótlék megítéléséről a  főigazgató
mérlegelési jogkörében dönt.
(4) A Kttv. 141. § (6) bekezdése szerinti idegen nyelvek esetében az idegennyelv-tudási pótlékot a (3) bekezdés szerinti
igazolás bemutatásának napjától kell megállapítani. A  Kttv. 141.  § (6)  bekezdésébe nem tartozó idegen nyelvek
esetében az  idegennyelv-tudási pótlékot a  munkakör módosításának napjától kell megállapítani, feltéve hogy
a kormánytisztviselő már azt megelőzően bemutatta a (3) bekezdés szerinti igazolást.
(5) A szervezeti egység vezetője köteles – a  Humánpolitikai Osztály útján – a  főigazgatónál kezdeményezni
az idegennyelv-tudási pótlék megszüntetését, ha a kormánytisztviselő munkaköre úgy módosul, hogy a továbbiakban
a Kttv. 141. §-a alapján nem jogosult arra. A munkakör-módosítás bekövetkezését követő naptól a munkatárs részére
idegennyelv-tudási pótlék nem fizethető.
18. A képzettségi pótlék 24. § (1) Képzettségi pótlék adható az 1. mellékletben megjelölt munkakört betöltő és ott megjelölt tudományos fokozattal
vagy további szakképesítéssel, illetve szakképzettséggel rendelkező kormánytisztviselőnek.
(2) Képzettségi pótlék megállapítására a  szervezeti egység vezetőjének a  Humánpolitikai Osztály útján előterjesztett,
a  főigazgatóhoz intézett, a  képzettségi pótlék megállapításának kezdő időpontját is tartalmazó javaslata alapján
kerülhet sor. A  képzettségi pótlék megállapítására vonatkozó kérelemhez mellékelni kell a  képzettséget tanúsító
okirat másolatát, és be kell mutatni az eredeti okiratot is.
(3) A Humánpolitikai Osztály megállapítja a képzettségi pótlékra való jogosultság jogszabályi feltételeinek fennállását,
a főigazgató döntése alapján intézkedik a képzettségi pótlék megállapításáról.
(4) A képzettségi pótlék megállapítására legkorábban a  (2)  bekezdésben említett kérelem, illetve előterjesztés
Humánpolitikai Osztályhoz történő eljuttatásának időpontjától kerülhet sor.
(5) A szervezeti egység vezetője köteles kezdeményezni a képzettségi pótlék megszüntetését, ha a kormánytisztviselő
feladatköre úgy módosul, hogy a továbbiakban a képzettségi pótléka alapjául szolgáló képzettsége feladatai szakszerű
ellátását nem biztosítja, illetve a feladatkörén belüli szakosodást nem segíti elő. A főigazgató e döntése mérlegelési
jogkörébe tartozónak minősül.
(6) A Humánpolitikai Osztály a szervezeti egység vezetőjének kezdeményezésére – a főigazgató döntése alapján – köteles
intézkedni a képzettségi pótlék megszüntetéséről.
19. Teljesítményértékelés 25. § (1) A kormánytisztviselő – jelen alcím alkalmazásában a  Kttv. 130.  §-ában meghatározott – teljesítményértékelését
a közvetlen felettes vezető végzi el.
(2) A munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények kitűzése a TÉR informatikai rendszerben történik.
 (3) A teljesítményértékelés elemeit a TÉR informatikai rendszerben a  megfelelő értékelő lapokon elektronikusan kell
meghatározni, mérni és értékelni. Az  értékelő lapokat két példányban kell kinyomtatni, melynek egy példányát
az aláíráskor a kormánytisztviselőnek át kell adni, a másik példányt a Humánpolitikai Osztályra kell eljuttatni a személyi
anyagban történő elhelyezés céljából.
26. § (1) Amennyiben a kormánytisztviselő kéri, hogy az értékelő megbeszélésen a Főigazgatóságnál működő munkavállalói
érdek-képviseleti szerv, valamint a területi szinten működő Magyar Kormánytisztviselői Kar (a továbbiakban: MKK)
képviselője is jelen legyen, a képviselő meghívásáról az értékelő vezető gondoskodik.
(2) Az  értékelő megbeszélésen a  kormánytisztviselő, az  érdek-képviseleti szerv, valamint az  MKK képviselőjének
észrevételeiről, javaslatairól jegyzőkönyvet kell felvenni.
20. A helyettesítési díj 27. § (1) A Kttv. 52. § (4) bekezdésének alkalmazása szempontjából tartós távollétnek minősül, ha a kormánytisztviselő – az évi
rendes szabadságon vagy a  tanulmányi célú mentesítésen túl – a  feladatai ellátásában 30 napot meghaladó
időtartamban akadályoztatva van, így különösen:
a) a keresőképtelenséget okozó betegség 30 napot meghaladó időtartama;
b) a 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság;
c) a tényleges önkéntes tartalékos katonai szolgálat;
d) a 30 napot meghaladó időtartamú munkavégzés alóli mentesítés;
e) a szülési szabadság, a  csecsemőgondozási díj, a  gyermekgondozási díj és a  fizetés nélküli szabadság alatti
gyermekgondozási segély folyósításának időtartama.
 (2) A helyettesítési díj csak arra az időtartamra jár, amikor a munkatárs ténylegesen ellátja a helyettesítéssel kapcsolatos
feladatokat. A szervezeti egység vezetője köteles igazolni a helyettesítési feladatok ellátását.
(3) Ha a kormánytisztviselő napi munkaidejében munkakörébe nem tartozó munkát
a) legfeljebb 2 órán át végez, illetménye 25%-ára;
b) 2 órát meghaladóan, de 2,5 óránál kevesebb ideig végez, illetménye 30%-ára;
c) 2,5 órát meghaladóan, de 3 óránál kevesebb ideig végez, illetménye 35%-ára;
d) 3 órát meghaladóan, de 3,5 óránál kevesebb ideig végez, illetménye 40%-ára;
e) 3,5 órát meghaladóan, de 4 óránál kevesebb ideig végez, illetménye 45%-ára;
f ) 4 órát meghaladóan végez, illetménye 50%-ára
jogosult helyettesítési díjként.
(4) A helyettesítési díjat – amennyiben annak időtartama előre megállapítható – határozott időre vagy határozatlan időre
visszavonásig kell megállapítani.
(5) A helyettesítési díj megállapításáról, illetve visszavonásáról – a helyettesítés helye szerinti szervezeti egység vezetője
kezdeményezésének és a főigazgató döntésének megfelelően – a Humánpolitikai Osztály intézkedik.
(6) A helyettesítési díjat vissza kell vonni, ha a megállapítása alapjául szolgáló ok megszűnik, így különösen, ha
a) a Kttv. 52. § (2) bekezdése alapján megállapított helyettesítés esetén az ellátott feladat megszűnik, illetve azt
másik munkatárs látja el;
b) a Kttv. 52.  § (4)  bekezdése alapján megállapított helyettesítés esetén a  helyettesített munkatárs feladatait
ismét ellátja, vagy a munkakört betöltik. 21. Kormányzati ügykezelők illetménye
28. § A kormányzati ügykezelők illetményét
a) az ügyviteli feladatainak ellátására tekintettel;
b) a korábbi szolgálati jogviszonyban eltöltött idejének megfelelően;
c) a garantált bérminimumra vonatkozó mindenkori hatályos jogszabályok alapján
minden év január 15. napjáig határozza meg a főigazgató a 2. melléklet alapulvételével.
22. A jubileumi jutalom kifizetésének szabályai 29. § A Humánpolitikai Osztály nyilvántartja a  jubileumi jutalomra jogosultakat, és az annak megállapítására vonatkozó
okiratot a  kifizetés esedékessége előtt 30 nappal elkészíti és megküldi a  főigazgatónak aláírás céljából. Az  aláírt
okiratot a  Humánpolitikai Osztály legkésőbb a  kifizetés esedékességét megelőzően egy héttel továbbítja
a  Gazdálkodási Főosztálynak számfejtés és kifizetés céljából. A  jubileumi jutalom kifizetésének napja a  jubileumi
jutalomra való jogosultság napja vagy – ha az heti pihenőnapra vagy munkaszüneti napra esik – az ezt megelőző
munkanap.
23. A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekkel kapcsolatos eljárások 30. § (1) A vagyonnyilatkozatok őrzését, a  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekhez kapcsolódó eljárás lefolytatását
a Humánpolitikai Osztály látja el.
(2) Az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény (a továbbiakban: Vnytv.) alapján
fennálló vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítése érdekében a Humánpolitikai Osztály vagyonnyilatkozatokkal
kapcsolatos iratok kezeléséért felelős munkatársa (a továbbiakban: őrzésért felelős munkatárs) írásban előzetesen
tájékoztatja a Vnytv. alapján vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett személyeket (a továbbiakban: kötelezett)
a) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség
aa) keletkezéséről vagy
ab) megszűnéséről; b) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség fennállása alatt annak teljesítése
ba) módjáról és
bb) határidejéről; valamint
c) a vagyonnyilatkozat-tételhez kapcsolódó kötelezettségek megszegésének jogkövetkezményeiről. (3) Az őrzésért felelős munkatárs a  Humánpolitikai Osztály azon munkatársa lehet, akinek munkakörében szerepel
a vagyonnyilatkozatok kezelése, őrzése feladatkör.
(4) Az őrzésért felelős munkatárs a  (2)  bekezdésben meghatározott tájékoztatást a  kötelezett részére elektronikusan
küldi meg akként, hogy – figyelemmel az őrzésért felelős Vnytv. 8. § (4) bekezdésében rögzített kötelezettségére is –
a kötelezett a Vnytv.-ben meghatározott határidőn belül vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét teljesíteni tudja.
(5) A vagyonnyilatkozat kitöltési útmutatóját (a továbbiakban: Kitöltési Útmutató) és a  vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettség megszegésének jogkövetkezményeire vonatkozó figyelmeztetést a „Tájékoztató a vagyonnyilatkozattételi kötelezettségek teljesítéséhez” című nyomtatvány tartalmazza.
(6) A kötelezett a vagyonnyilatkozatot személyesen (vagy meghatalmazott képviselője útján) – legkésőbb a Vnytv. által
előírt határidőn belül – köteles zárt borítékban átadni az  őrzésért felelős munkatársnak, aki a  vagyonnyilatkozat
átadás-átvételéről két példányban igazolást állít ki. Az  igazolás egyik példánya a kötelezetté, a másikat az őrzésért
felelős munkatárs tárolja.
(7) Az őrzésért felelős munkatárs a  vagyonnyilatkozatot tartalmazó zárt borítékokra felvezeti a  vagyonnyilatkozat
nyilvántartási azonosítóját és a vagyonnyilatkozat átadásának dátumát. A vagyonnyilatkozat nyilvántartási azonosítója
egy, a Humánpolitikai Osztály által megállapított, egyéni azonosításra szolgáló, folyamatos és egyszer használható
karaktersor. A nyilvántartási azonosító kizárólag a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítéséhez használható.
(8) A Vnytv. 5. § (3) és (4) bekezdésében szabályozott esetben a Humánpolitikai Osztály intézkedik a vagyonnyilatkozat
bekéréséről, illetve megkeresésre történő megküldéséről.
(9) A Vnytv. 12.  § (1)  bekezdése szerinti esetben a  vagyonnyilatkozatot tartalmazó zárt borítékot az  őrzésért felelős
munkatárs személyesen adja vissza. Amennyiben ez nem lehetséges, a vagyonnyilatkozatot a postai szolgáltatásokról
szóló jogszabály szerint tértivevény különszolgáltatással feladott küldeményként kell kézbesíteni.
(10) A Humánpolitikai Osztály a Vnytv. 9. §-a és 16. §-a szerinti tilalmi idő kezdetét a közszolgálati igazoláson feltünteti.
 (11) A Humánpolitikai Osztály a  kötelezettekről nevük, munkavégzésük helye, nyilvántartási azonosítójuk alapján,
a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségre, illetve esetleges megszegésére vonatkozó adatokra, különösen a Vnytv.
9.  és 16.  §-a alapján fennálló tilalomra, a  Vnytv. 12.  § (3)  bekezdése szerinti 3 éves őrzési kötelezettség lejártára
vonatkozóan – más szervezeti egység számára nem hozzáférhető módon – nyilvántartást vezet.
(12) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos összes iratot – az  egyéb személyi iratoktól elkülönítetten – biztonsági zárral
ellátott szekrényben kell tárolni. A  kötelezett és a Vnytv. szerinti hozzátartozója vagyonnyilatkozatát ugyanabban
a zárt borítékban, az ezekhez kapcsolódó iratokat pedig azonos iratgyűjtőben kell tárolni.
(13) A vagyonnyilatkozatok tárolására szolgáló lemezszekrényhez kizárólag az  őrzésért felelős munkatárs rendelkezik
hozzáféréssel.
(14) A vagyonnyilatkozatot tartalmazó zárt boríték felbontására és a  vagyonnyilatkozat tartalmának megismerésére
kizárólag a főigazgató jogosult a Vnytv.-ben meghatározott esetben.
31. § (1) A Vnytv. 14. § (1) bekezdése szerinti bejelentés (a továbbiakban: bejelentés) esetén a Humánpolitikai Osztály egyeztet
a  főigazgatóval, aki a  bejelentéstől számított 15 napon belül köteles meghallgatni a  kötelezettet. Ez  a  határidő
indokolt esetben, figyelemmel a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményére, egy alkalommal legfeljebb 15 nappal
meghosszabbítható. A meghosszabbításról a főigazgató dönt.
(2) A meghallgatás időpontját a főigazgató határozza meg. A meghallgatás időpontjáról, céljáról, a bejelentés tartalmáról,
a  meghallgatás során jogi képviselő igénybevételének lehetőségéről a  főigazgató a  Humánpolitikai Osztály útján
–  a  meghallgatás tervezett időpontját megelőzően legalább 5 munkanappal – értesíti a  kötelezettet, valamint
a Főigazgatóságnál működő érdek-képviseleti szervezetet. Az értesítést az őrzésért felelős személy dokumentáltan
adja át a kötelezettnek.
(3) Amennyiben a  kötelezett a  meghallgatási eljáráson önhibáján kívüli okból nem tud részt venni, és a Vnytv. 14.  §
(2) bekezdése alapján képviselőt sem tud állítani, a munkáltató a meghallgatási eljárást felfüggesztheti. A kötelezett
igazolási kérelmet köteles benyújtani az  akadályoztatás megszűnésétől számított 15 napon belül. Ezt követően
a  meghallgatási eljárást folytatni kell, a  főigazgató haladéktalanul új meghallgatási időpontot tűz, figyelemmel
a (2) bekezdés rendelkezéseire.
(4) A meghallgatáson a kötelezett (jogi képviselője), a Humánpolitikai Osztály vezetője, az őrzésért felelős munkatárs
(mint jegyzőkönyvvezető), a  főigazgató vehet részt, továbbá az érdek-képviseleti szervek részvételét lehetővé kell
tenni. A  kötelezett vagyonnyilatkozatába az  eljárás során kizárólag a  főigazgató és a  kötelezett (jogi képviselője)
tekinthet be.
(5) A meghallgatási eljárás során ismertetni kell a bejelentés tartalmát, és lehetővé kell tenni, hogy azokra a kötelezett,
jogi képviselője, valamint az érdek-képviseleti szervezet képviselője észrevételt tegyen.
(6) A meghallgatási eljárásról két példányban jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza különösen a  főigazgató
megállapításait, a kötelezett, a jogi képviselő, az érdek-képviseleti szerv képviselőjének észrevételeit. A jegyzőkönyvet
a résztvevők aláírják, amelynek egy példánya a kötelezetté, másik példányát a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos iratok
között kell elhelyezni.
(7) A Vnytv. 14.  § (4)  bekezdése alapján a  vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezésére a  főigazgató jogosult.
A vagyonnyilatkozat adóhatóság részére történő átadásáról az átadás napját, az átadó és átvevő nevét, beosztását és
aláírását tartalmazó jegyzőkönyvet kell felvenni.
(8) A Vnytv. 16.  § (2)  bekezdésére tekintettel a  főigazgató köteles lehetőséget adni 8 napos határidő tűzése mellett
a kötelezettnek a szükséges bizonyítás megtételére.
24. Otthoni munkavégzés 32. § (1) Meghatározott feladat elvégzésére – kivételes esetben – otthoni munkavégzés engedélyezhető, az alábbi feltételek
együttes teljesülése esetén:
a) a feladat otthoni körülmények között hatékonyabban végezhető;
b) az elvégzendő munka jellege nem igényli a  munkahelyen való folyamatos ott-tartózkodást, valamint
a szervezeti egység vezetőivel és munkatársakkal való napi kapcsolattartást;
c) az adott szervezeti egység folyamatos munkavégzését nem akadályozza;
d) a munkavégzés tárgyi feltételei biztosítottak;
e) feltéve, hogy a Főigazgatóság részére aránytalan költségtöbbletet nem jelent.
(2) Az otthoni munkavégzésről a közvetlen felettes vezető javaslatára a főigazgató dönt.
 (3) Az engedély megadása az Intraneten közzétett „Kérelem otthoni munkavégzés engedélyezéséhez” című nyomtatvány
kitöltésével kezdeményezhető.
 (4) A kérelem indokolás részében meg kell határozni az elvégzendő feladatokat, a rendelkezésre álló időt, a beszámolás
módját és időpontját. A kérelem mellékletét képezi az otthoni munkavégzésre átvett iratokat tartalmazó nyilvántartás.
 (5) Az átvett iratok biztonságos őrzéséről, valamint az  adatvédelemre vonatkozó szabályok betartásáról a  munkatárs
köteles gondoskodni.
 (6) Az otthoni munkavégzésre vonatkozó engedély indokolás nélkül bármikor visszavonható.
II. Fejezet
A munkatárs képzésére, továbbképzésére vonatkozó rendelkezések
25. Az éves továbbképzési terv 33. § A továbbképzési kötelezettséggel rendelkező kormánytisztviselők továbbképzésének tervszerűsége érdekében
a  Humánpolitikai Osztály – a  közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012. (IX. 28.) Korm. rendelet
alapján – egyéni éves és ezek összesítésével főigazgatósági éves továbbképzési tervet (a továbbiakban: éves
továbbképzési terv) dolgoz ki.
26. A közigazgatási alap- és szakvizsga, ügykezelői alapvizsga, titkos ügykezelői vizsga, jogi szakvizsga
34. § (1) A Főigazgatóság támogatja a  kormánytisztviselők közigazgatási alap- és szakvizsgára, valamint titkos ügykezelői
vizsgára való felkészülését, illetve a  kormányzati ügykezelők ügykezelői alapvizsgára, valamint titkos ügykezelői
vizsgára való felkészülését. Ennek keretében:
a) biztosítja a vizsgákon, illetve a felkészítő tanfolyamokon való részvételt;
b) a külön jogszabályokban meghatározottak szerint viseli a felkészítő tanfolyam, illetve a vizsga díját;
c) az eredményes felkészülés érdekében vizsgatárgyanként, a  vizsga napját is beleszámítva közigazgatási és
ügykezelői alapvizsga, titkos ügykezelői vizsga esetén 2 munkanap, közigazgatási szakvizsga esetén
3 munkanap fizetett szabadidőt biztosít, amely időtartamra a kormánytisztviselő illetményére jogosult;
d) amennyiben a  kormánytisztviselő a  vizsgára felkészítő konzultáción nem vesz részt, számára – a  c)  ponttól
eltérően – a  fizetett szabadidő közigazgatási és ügykezelői alapvizsga, titkos ügykezelői vizsga esetén
3 munkanap, közigazgatási szakvizsga esetén 5 munkanap.
(2) A vizsgák javítóvizsgáinak díja a  Főigazgatóságot terheli, mely díj megtérítése első alkalommal nem követelhető
a  kormánytisztviselőtől. A  további javítóvizsgadíj visszafizetésének elengedése tárgyában a  főigazgató egyedi
elbírálás alapján dönt.
(3) A közigazgatási és ügykezelői alapvizsgával, közigazgatási szakvizsgával kapcsolatos bejelentési, hozzájárulási és
szervezési feladatokat a Központi Szervnél a Humánpolitikai Osztály látja el.
(4) A kirendeltségek képzési felelősei a közigazgatási és ügykezelői alapvizsgával kapcsolatos feladatokat közvetlenül
végzik. A közigazgatási szakvizsgára történő papíralapú jelentkezési lapokat főigazgatói aláírás céljából megküldik
a Humánpolitikai Osztálynak intézkedésre, figyelemmel arra, hogy a munkáltató hozzájárulása szükséges a vizsgázó
vizsgára történő jelentkezéséhez és a felkészítő tanfolyamon történő részvételhez. A kirendeltségek képzési felelősei
gondoskodnak a főigazgató által aláírt jelentkezési lapok megküldéséről a fővárosi és megyei kormányhivatalok mint
vizsgaszervezők részére.
(5) A kormánytisztviselő a jogi szakvizsgára való eredményes felkészülés érdekében részvizsgánként, a vizsga napját is
beleszámítva 3 munkanap tanulmányi munkaidő-kedvezményt kaphat. A  jogi végzettséget igénylő munkakört
betöltő munkatárs részére a  Főigazgatóság megtérítheti a  vizsgaköltséget. A  jogi szakvizsgával rendelkező jogi
végzettséget igénylő munkakörben foglalkoztatott munkatárs jogtanácsosi megbízást kaphat. Az  ezen bekezdés
szerinti döntéseket az érintett kormánytisztviselő közvetlen felettesének javaslata alapján a főigazgató hozza meg.
27. Képzés, továbbképzés, tanulmányi szerződés, tanulmányi támogatás 35. § (1) A munkatárs a Kttv. rendelkezéseinek megfelelően köteles a központilag vagy a Főigazgatóság által előírt képzésben,
továbbképzésben vagy átképzésben – ideértve a közigazgatási vezető képzést is (a továbbiakban: továbbképzés) –
részt venni.
(2) A Főigazgatóság biztosítja a  munkatárs részére a  jogszabály által a  munkatárs munkakörének betöltéséhez előírt
képesítéshez kapcsolódó kötelező továbbképzésen való részvételt.
(3) A továbbképzés idejére a  munkatárs munkavégzési kötelezettsége alól mentesül, azonban erre az  időtartamra
jogosult illetményére.
(4) Tanulmányi szerződést kötni az előmenetelhez jogszabályban jogosultságként meghatározott, továbbá a központilag
vagy a Főigazgatóság által előírt továbbképzésben való részvételre nem lehet.
(5) Amennyiben a munkatárs neki felróható okból a továbbképzést elmulasztja, az előírt követelményeket nem teljesíti,
ha hivatalvesztés fegyelmi büntetéssel, méltatlanság jogcímén alapuló felmentéssel vagy lemondással szűnt meg
a kormányzati szolgálati jogviszonya, a továbbképzés költségeit köteles visszafizetni.
(6) A Főigazgatóság szakemberszükségletének biztosítása érdekében tanulmányi szerződést köthet.
 (7) Tanulmányi szerződés alapján tanulmányi támogatás annak a munkatársnak adható, aki:
a) iskolarendszerű vagy
b) nem iskolarendszerű, tanfolyami képzésen – ideértve a  nyelvtanfolyamot is az  angol, német, francia, orosz,
arab, kínai nyelv vonatkozásában –
vesz részt, és
c) a képzéssel kapcsolatban tanulmányi szerződés kötését vállalja.
(8) A Főigazgatóság a szerződés megkötésekor a tanulmányok folytatásához szükséges munkaidő-kedvezmény idejére
járó illetmény, illetve munkabér kifizetésén túl, az  adott körülmények mérlegelésével dönt egyéb kedvezmények
biztosításáról, illetve a költségek megosztásáról.
(9) A támogatás írásban előterjesztett, az  Intraneten közzétett kérelem kitöltése alapján állapítható meg. Tanulmányi
szerződés a  munkatárs közvetlen felettesének indokolással ellátott javaslata alapján a  főigazgató jóváhagyásával
köthető. A  javaslatot a  pénzügyi feltételek biztosítása tekintetében a  gazdasági vezető előzetesen véleményezi.
A kérelmet a Humánpolitikai Osztályra kell eljuttatni főigazgatói döntésre előkészítés céljából.
(10) A tanulmányi támogatás az iskolarendszerű és a nem iskolarendszerű (OKJ) képzés esetén legfeljebb a tandíj 80%-a,
azonban nem haladhatja meg képzésenként – illetve ha a  képzés iskolarendszerű, akkor oktatási félévenként –
az illetményalap két és félszeresét.
28. Munkatárs által vállalt képzés 36. § (1) A munkatárs a  Kttv. 81.  § (1)  bekezdése szerinti engedélyeztetési kötelezettsége alapján köteles bejelenteni
a  főigazgatónak, ha munkaidejét érintően felsőfokú végzettség és szakképzettség, illetve közép- vagy felsőfokú
szakképesítés megszerzése céljából
a) oktatási intézménybe felvételt nyert;
b) tanulmányokat folytat;
c) tanulmányait félbeszakította vagy megszüntette;
d) tanulmányait eredményesen befejezte.
(2) A bejelentést – az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben engedélyeztetés és a munkavégzési kötelezettség alóli
mentesítés céljából – a  munkatárs szervezeti egységének vezetője részére kell benyújtani. A  szervezeti egység
vezetője ennek megtörténtét követően írásban tájékoztatja a Humánpolitikai Osztály útján a főigazgatót.
(3) A főigazgató a kormánytisztviselő (1) bekezdés szerinti képzésben való részvételéhez szükséges engedélye egy-egy
példányát megküldi a munkatársnak, valamint a Humánpolitikai Osztálynak.
(4) A munkatárs által vállalt képzésben való részvételt a  Főigazgatóság tanulmányi szerződés alapján – a  35.  §
(6)–(10) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – támogathatja.
29. Egyéb szabályok 37. § (1) A szervezeti egység vezetője köteles lehetővé tenni, hogy a munkatárs a munkáltató által kötelező jelleggel előírt
továbbképzésen, illetve a munkáltató által engedélyezett vagy a tanulmányi szerződés keretében vállalt képzésen
maradéktalanul részt vehessen.
(2) A tanulmányi szerződéssel rendelkező vagy a munkáltató által előírt továbbképzésen részt vevő munkatárs távolléte
idejére a  munkatárs szervezeti egységének vezetője minden esetben köteles a  helyettesítésről és a  zavartalan
munkavégzésről gondoskodni.
(3) A munkáltató által elrendelt továbbképzésre a szervezeti egység vezetőjének javaslata alapján a munkatársat az őt
irányító igazgató jelöli ki. A  Humánpolitikai Osztály gondoskodik a  továbbképzés kapcsán felmerülő szervezési és
egyéb intézkedések megtételéről.
(4) A munkatársak e fejezet szerinti képzéseken, továbbképzéseken való részvételéről, valamint a képzési támogatásban
részesülőkről a Humánpolitikai Osztály teljes körű nyilvántartást vezet.
30. Szakmai konferencia 38. § (1) A munkatárs a  konferencián, rendezvényen való részvételi szándékát a  közvetlen felettese felé a  konferencia,
rendezvény napját megelőzően egy héttel jelzi.
(2) A részvétel engedélyezése az  Intraneten közzétett „Kérelem rendezvényen való részvétel engedélyezéséhez” című
nyomtatvány kitöltésével, a  munkahelyi vezető javaslatával és annak közvetlen felettese jóváhagyásával történik.
Az aláírt engedélyt a Humánpolitikai Osztály részére – nyilvántartásba vétel céljából – el kell juttatni.
(3) Amennyiben a  kérelem kiterjed a  konferencia, rendezvény költségeinek megtérítésére is, a  részvételt a  szervezeti
egység vezetőjének javaslata alapján, a Gazdálkodási Főosztály ellenjegyzését követően az érintett munkatárs felett
irányítási jogkört gyakorló igazgató engedélyezi a munkatárs részére.
(4) Az engedélyezett távollétet a jelenléti íven az Intraneten közzétett formanyomtatványnak megfelelően kell jelölni.
III. Fejezet
A munkatárs részére nyújtható szociális, egészségügyi, jóléti és egyéb juttatásokra vonatkozó
rendelkezések
31. A munkatársakat megillető juttatások fajtái 39. § (1) A Főigazgatóság különösen a Kttv. 152. és 153. §-ának figyelembevételével
a) költségtérítéseket;
b) szociális juttatásokat;
c) egészségügyi juttatásokat;
d) jóléti juttatásokat
biztosíthat a munkatársak részére.
(2) Költségtérítések:
a) bankszámla-hozzájárulás;
b) utazási kedvezmények: ba) napi munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítés,
bb) hazautazással kapcsolatos utazási költségtérítés,
bc) gépjárművel történő munkába járás költségtérítése,
bd) 50%-os utazási kedvezmény.
(3) Szociális juttatások:
a) lakhatási, lakáscélú támogatások: aa) lakásbérleti támogatás,
ab) lakáscélú munkáltatói kölcsön;
b) családi támogatások:
ba) családalapítási támogatás,
bb) átmeneti családi támogatás,
bc) gyermekszületési támogatás;
c) vissza nem térítendő szociális támogatás;
d) illetmény-, illetve munkabérelőleg;
e) temetési segély;
f ) kegyeleti ellátás.
(4) Egészségügyi juttatások:
a) természetben nyújtott egészségügyi ellátás;
b) egészségügyi szűrővizsgálatok támogatása;
c) képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg költségeihez való hozzájárulás;
d) önkéntes véradásban részt vevők elismerése.
(5) Jóléti juttatás:
a) ruházati költségtérítés;
b) ünnepélyes megemlékezés keretében nyújtott juttatás;
c) a munkavégzéshez szükséges utazás biztosítása érdekében helyi utazásra szolgáló bérlet.
(6) A Főigazgatóság – a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – az  (1)  bekezdésben foglaltakon kívül
egyéb juttatást is biztosíthat a munkatársak részére. E juttatásra jogosultak körét, a juttatás mértékét, a felhasználás
és az elszámolás feltételeit a főigazgató külön intézkedésben állapítja meg.
32. Általános szabályok 40. § (1) Az egyes juttatások (költségtérítések) iránti kérelmeket – ha a  KSZ eltérően nem rendelkezik – a  Humánpolitikai
Osztályon kell benyújtani. A kérelmek elbírálása során a Szociális Bizottság a munkahelyi esélyegyenlőség elvének
betartása mellett fokozottan érvényesíti a  szociális rászorultság elvét, figyelembe véve a  kérelmezők jövedelmi és
vagyoni viszonyait, élet- és családi körülményeit, valamint a kérelemben megjelölt indokait.
(2) A 39. § (3) bekezdés a) pontjában, ba) és bb) alpontjában és c) pontjában meghatározott szociális juttatások iránt
kérelmet az a munkatárs terjeszthet elő, akinek háztartásában az egy főre eső jövedelem nettó összege nem haladja
meg a  mindenkori minimálbér nettó összegének négyszeresét. A  kérelem benyújtásával egyidejűleg a  munkatárs
a saját, valamint a háztartásában élő, önálló jövedelemmel rendelkező, a Kttv. 6. § 11. pontja szerinti hozzátartozójának
a kérelem benyújtását megelőző három hónapon belül szerzett jövedelmét jövedelemigazolás benyújtásával igazolja.
(3) A (2) bekezdésben írt feltételeknek történő megfelelés esetén sem részesíthető szociális juttatásban a próbaidejét
töltő munkatárs.
(4) A 39.  § (3)  bekezdésében meghatározott szociális juttatások megadásáról, mértékéről – az  illetmény-, illetve
munkabérelőleg, valamint a  gyermekszületési támogatás kivételével – a  Szociális Bizottság javaslatának
figyelembevételével a főigazgató dönt.
(5) Az egyes juttatások munkatársak részére történő számfejtéséről és kifizetéséről a Gazdálkodási Főosztály gondoskodik.
41. § (1) A Főigazgatóság a munkatársai részére visszatérítendő támogatásként lakáscélú munkáltatói kölcsönt, családalapítási
támogatást, valamint átmeneti családi támogatást nyújthat.
(2) A Főigazgatóság által nyújtott (1)  bekezdés szerinti támogatások biztosítására jelzálogjogot kell bejegyeztetni
a kölcsönnel érintett vagy a munkatárs által felajánlott ingatlanra. Amennyiben az (1) bekezdés szerinti támogatás
összege a 800 000 Ft-ot nem haladja meg, a biztosíték két személy készfizető kezességvállalási nyilatkozata is lehet.
(3) A KSZ alapján kötendő kölcsönszerződések megkötését a Humánpolitikai Osztály a gazdasági vezetőnél kezdeményezi.
A kölcsönszerződéseket a Jogi és Igazgatási Főosztály készíti elő. A kölcsönszerződést a munkatárs és a kezesek is
személyesen, e főosztály kormánytisztviselője előtt kötelesek aláírni.
(4) A munkatárs jogviszonyának megszűnése esetén – a Szociális Bizottság javaslata figyelembevételével – a főigazgató
engedélyezheti, hogy a munkatárs a visszatérítendő támogatást változatlan feltételekkel fizethesse vissza, ide nem
értve, ha a jogviszony megszüntetésére a Kttv. 60. § (1) bekezdés i) pontja vagy 63. § (2) bekezdés a), e) pontja alapján
került sor.
(5) A KSZ alapján igényelt juttatáshoz, illetve a  kölcsönszerződéshez kapcsolódó minden költség – a  Főigazgatóság
javára alapított jelzálogjog bejegyzéséhez szükséges ingatlan-nyilvántartási szolgáltatási díj kivételével –
a munkatársat terheli.
(6) A KSZ-ben meghatározott összegszerű juttatások mértékét – kivéve, ha azt jogszabály állapítja meg – évente felül kell
vizsgálni.
(7) A (6)  bekezdés szerinti felülvizsgálatot minden évben március 31-ig kell elvégezni. A  juttatások mértékének
megváltoztatására a Szociális Bizottság február 28-ig, illetve rendkívül indokolt esetben soron kívül tesz javaslatot
a főigazgatónak. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) – e fejezetben
foglalt juttatásokat érintő – változásairól, valamint a  mindenkori minimálbér nettó összegéről a  Gazdálkodási
Főosztály január 31-ig, szükség esetén év közben is tájékoztatja a Szociális Bizottságot.
33. A Szociális Bizottság 42. § (1) A Szociális Bizottság – a  KSZ által meghatározott keretek között – a  főigazgató tanácsadó, döntés-előkészítő,
javaslattevő szerve.
(2) A Szociális Bizottság elnöke a szervezeti igazgató, tagjai:
a) a gazdasági vezető vagy az általa megbízott személy;
b) az integritásmenedzsment igazgató vagy az általa megbízott személy;
c) a Főigazgatói Iroda vezetője;
d) a főigazgató által kijelölt kirendeltség vezetője vagy az általa megbízott személy;
e) a Humánpolitikai Osztály vezetője vagy az általa megbízott személy.
(3) A Szociális Bizottság feladatai teljesítése érdekében szükség esetén más személyeket is bevonhat munkájába.
 (4) A Szociális Bizottság működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a Humánpolitikai Osztály látja el.
 (5) A Szociális Bizottság negyedévente ülésezik. Rendkívül indokolt esetben, az  elnök döntése alapján a  Szociális
Bizottság soron kívül is ülésezhet.
 (6) A Szociális Bizottság ülésének időpontjáról a  munkatársakat a  Humánpolitikai Osztály tájékoztatja az  Intraneten
történő közzététellel és a  valamennyi munkatárs részére elküldött elektronikus levél útján. A  közzététel, illetve
elektronikus levél alapján a  kérelmeket a  Humánpolitikai Osztályra írásban kell benyújtani legkésőbb az  ülést
megelőző 20. napig. A Humánpolitikai Osztály a kérelmeket megvizsgálja, szükség esetén a munkatársat hiánypótlásra
hívja fel. A  hiánypótlást legkésőbb a  Szociális Bizottság ülését megelőző 2. napig kell benyújtani. A  késve, illetve
ismételten hiányosan benyújtott kérelmek nem terjeszthetők a  Szociális Bizottság elé. A  határidőn túl benyújtott
kérelmek – amennyiben a munkatárs fenntartja kérelmét – a soron következő bizottsági ülésre kerülnek beterjesztésre.
(7) A Szociális Bizottság a  kérelmeket az  ülésen megtárgyalja, azokról javaslatot fogad el, és terjeszt fel döntésre
a főigazgatónak. Az ülésről emlékeztető készül, amely tartalmazza az ülés időpontját, a jelenlévők nevét, a megtárgyalt
kérelmeket és a kérelmek tárgyában született javaslatokat. A javaslatokat az ülést követő 2 munkanapon belül kell
a  főigazgató részére eljuttatni, aki a  kérelem jellegétől függően, legfeljebb azonban 5 munkanapon belül dönt
a javaslatról.
(8) A kérelem elbírálását követően – a kérelem jellegétől függően, azonban – legfeljebb 8 munkanapon belül a Szociális
Bizottság a Humánpolitikai Osztály útján írásban tájékoztatja a kérelmezőt. Pozitív elbírálás esetén a Humánpolitikai
Osztály – a  kérelem jellegétől függően, azonban – legfeljebb 8 munkanapon belül tájékoztatja a  Gazdálkodási
Főosztályt, amely intézkedik a támogatás folyósításáról.
34. Bankszámla-hozzájárulás 43. § (1) A Főigazgatóság a  munkatársak illetményének (munkabérének) fizetési számlára utalásával és készpénzfelvétellel
járó költségeihez időarányosan bankszámla-hozzájárulást nyújt, amit tárgyév novemberben egy összegben utal át
a munkatársak fizetési számlájára.
(2) A bankszámla-hozzájárulás időarányos összege a jogviszonnyal kapcsolatos elszámolás keretében is utalható.
 (3) Az időarányos összeg számításakor a  bankszámla-hozzájárulás alapjául szolgáló jogviszony minden megkezdett
hónapját figyelembe kell venni.
 (4) A bankszámla-hozzájárulás mértéke az  éves költségvetési törvényben meghatározott bankszámla-hozzájárulás
összegének felső határával megegyező összeg. 35. A napi munkába járással és hazautazással kapcsolatos utazási költségtérítések igénylése
és engedélyezése
44. § (1) A napi munkába járás költségeinek megtérítése iránti kérelmet – az  igénybe vett közlekedési eszköztől függően –
az  Intraneten közzétett „Kérelem a  napi munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítés engedélyezése iránt”
vagy a  „Kérelem a  gépjárművel történő munkába járás/hazautazás költségtérítése iránt” című nyomtatványon,
a  hazautazás költségeinek megtérítése iránti kérelmet pedig a  „Kérelem hazautazással kapcsolatos utazási
költségtérítés engedélyezése iránt” vagy a „Kérelem a gépjárművel történő munkába járás/hazautazás költségtérítése
iránt” című nyomtatványon kell benyújtani a Humánpolitikai Osztályra.
(2) A kérelemhez csatolni kell a  kérelmező lakó- és tartózkodási helyét igazoló okmány (személyi igazolvány vagy
lakcímkártya) másolatát.
(3) A kérelem megalapozottsága esetén a Humánpolitikai Osztály az engedélyt – a viszonylat, illetve gépjárművel történő
utazás esetén az  útvonal(ak) megjelölésével – a  költségtérítés elszámolása céljából továbbítja a  Gazdálkodási
Főosztálynak, az alaptalan kérelem elutasításáról a munkatársat írásban tájékoztatja.
(4) A munkatárs köteles haladéktalanul, de legkésőbb a változás bekövetkezését követő 5 munkanapon belül írásban
bejelenteni a  Humánpolitikai Osztálynak, ha az  engedélyezést követően a  kérelem alapjául szolgáló adatokban
változás következett be. A  bejelentésről és a  (3)  bekezdés szerinti engedélynek az  elszámolás keretében történő
további alkalmazhatóságáról, illetve az  új engedélyről a  Humánpolitikai Osztály haladéktalanul tájékoztatja
a  Gazdálkodási Főosztályt. A  jogosulatlanul felvett költségtérítés vonatkozásában a  munkatársat visszafizetési
kötelezettség terheli.
36. Napi munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítés 45. § (1) A Főigazgatóság a munkatárs részére a bérlettel vagy menetjeggyel történő elszámolás ellenében a napi munkába
járás díjának 100%-át a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) szerint megtéríti.
(2) Az R. szerinti költségtérítésre nem jogosult az, aki
a) a munkába járáshoz gépkocsit vesz igénybe, és ezért költségtérítést kap, vagy
b) személyes gépkocsihasználatra jogosult.
(3) Napi munkába járást szolgáló bérlet elszámolása a Gazdálkodási Főosztályon történik. A költségtérítés kifizetésére
a bérletjegy és a Főigazgatóság nevére szóló számla leadása alapján havonta utólag kerül sor. A leadott bérlet akkor
számolható el, ha azon feltüntetésre került a  munkatárs utazási igazolványának – ennek hiányában valamely
személyazonosításra alkalmas igazolványának – száma.
(4) Egy hónapnál hosszabb érvényességi idejű bérlet megvásárlása esetén lehetőség van a bérlet árának a Főigazgatóság
nevére szóló számla ellenében történő elszámolására. Az  érvényességi idő lejártát követően a  bérletszelvényt
a munkatárs köteles a Gazdálkodási Főosztályon leadni. Amennyiben a munkatárs jogviszonya a bérlet érvényességi
idején belül megszűnik, a  részére időarányosan járó költségtérítés feletti összeget köteles visszafizetni. Ebben
az esetben a bérletszelvényt nem kell leadnia, de az elszámolással egyidejűleg nyilatkoznia kell arról, hogy a bérlettel
a Főigazgatóság által költségtérítés címén juttatott összeg erejéig más munkáltatónál nem számol el.
(5) Az elszámolás kizárólag fizetési számlára utalás formájában kerül kiegyenlítésre a munkatárs részére.
37. A gépjárművel történő napi munkába járás költségtérítése
46. § (1) A Főigazgatóság a munkatárs részére a gépjárművel történő munkába járáshoz az R. szerint költségtérítést biztosít.
 (2) A Főigazgatóság a  költségtérítést az  Szja tv.-ben foglalt, gépjárművel történő napi munkába járás költségtérítése
címén elszámolható összeggel azonos mértékben biztosítja.
 (3) A munkavégzéssel nem érintett napokra (pl. fizetett vagy fizetés nélküli szabadság, tanulmányi célú mentesítés,
keresőképtelenség) költségtérítés nem számolható el.
 (4) A költségtérítés kifizetésének feltétele, hogy a munkatárs az „Elszámolás a munkába járáshoz igénybevett gépkocsi
használati költségtérítés kifizetéséhez” című nyomtatvány szerinti gépjármű-használati nyilvántartást (útnyilvántartást)
vezessen, és azt a  Gazdálkodási Főosztályon bemutassa. A  főosztály a  költségtérítés számfejtését megelőzően
az útnyilvántartás adatait a munkatársat foglalkoztató szervezeti egység által vezetett jelenléti ív alapján ellenőrizni
köteles.
(5) Az elszámolás kizárólag fizetési számlára utalás formájában kerül kiegyenlítésre a munkatárs részére.
38. A hazautazással kapcsolatos utazási költségtérítés 47. § (1) A Főigazgatóság a  munkatárs részére bérlettel vagy menetjeggyel történő elszámolás ellenében – az  R. szerint –
megtéríti a hazautazás havi költségének 86%-át, figyelemmel az R. 3. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt korlátozásokra.
(2) Gépjárművel történő hazautazás esetén a Főigazgatóság a munkatárs költségeit a 46. § (2) bekezdésében rögzített
mértékig téríti meg.
(3) A hazautazás költségtérítését havonta az  Intraneten közzétett „Hazautazás költségeinek elszámolása” vagy
az „Elszámolás a munkába járáshoz igénybevett gépkocsi-használati költségtérítés kifizetéséhez” című nyomtatvány
kitöltésével, illetve a hazautazást igazoló utazási jegy csatolásával a Gazdálkodási Főosztályon kell elszámolni.
(4) Az elszámolás kizárólag fizetési számlára utalás formájában kerül kiegyenlítésre a munkatárs részére.
39. 50%-os utazási kedvezmény 48. § (1) A Főigazgatósággal jogviszonyban álló és bármely munkáltatónál eltöltött, összesen legalább egyéves jogviszonnyal
rendelkező munkatárs a  jogviszonya fennállása alatt utazási utalvány igénybevételére jogosult a  közforgalmú
személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint.
(2) Tárgyévre kiadott utazási utalvány a következő év március 31-ig jogosít a kedvezmény igénybevételére. Az utazási
utalványt a  Humánpolitikai Osztály állítja ki. A  munkatárs évente egy utazási utalványt kaphat, elvesztés esetén
az utalvány nem pótolható.
40. Lakásbérleti támogatás 49. § (1) A Főigazgatóság – a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – lakásbérleti támogatásban részesítheti
azt a munkatársat, aki – vagy akinek a házastársa, élettársa – a munkavégzés helye 50 km-es körzetében lakóingatlan
felett tulajdonjoggal vagy haszonélvezeti joggal nem rendelkezik, és érvényes lakásbérleti vagy albérleti szerződés
alapján lakik a  munkavégzés helye szerinti település közigazgatási területén. A  kérelmek elbírálásánál előnyben
részesülnek:
a) a pályakezdő munkatársak;
b) a lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabály szerinti fiatal házastársak (a továbbiakban: fiatal házastársak);
c) a gyermeküket egyedül nevelő szülők;
d) a kettő vagy több gyermek ellátásáról gondoskodó nagycsaládosok, illetve fogyatékos gyermeket nevelő
munkatársak.
 (2) A lakásbérleti támogatás iránti kérelmet az  Intraneten közzétett „Kérelem a  lakásbérleti támogatás iránt” című
nyomtatványon lehet igényelni. A kérelemben meg kell jelölni a kérelem indokait, és csatolni kell hozzá a lakásbérleti
vagy albérleti szerződés hitelesített másolati példányát és a  háztartásban jövedelemmel rendelkezők nettó
jövedelemigazolását.
(3) A kérelmet a Humánpolitikai Osztályon kell benyújtani, azt a Szociális Bizottság megvizsgálja, és – a Szociális Bizottság
javaslata alapján – a főigazgató dönt a juttatás odaítéléséről.
(4) Lakásbérleti támogatás legfeljebb egy évre nyújtható azzal, hogy újabb egy évre történő hosszabbítását lehet
kérelmezni, a támogatás folyósításának időtartama azonban összesen az öt évet nem haladhatja meg. A támogatás
havi bruttó összege nem lehet magasabb a számlával igazolt bérleti, albérleti díjnál, de legfeljebb a mindenkori bruttó
minimálbér 50%-a.
(5) A munkatárs köteles haladéktalanul bejelenteni minden olyan körülményt, amely a lakásbérleti támogatás további
folyósítására kihatással bír. A jogosulatlanul igénybe vett lakásbérleti támogatást a munkatárs köteles visszatéríteni.
41. A lakáscélú munkáltatói kölcsön nyújtásának feltételei 50. § (1) A Főigazgatóság – a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – munkatárs lakáshoz jutását és
lakáskörülményeinek javítását kamatmentes lakáscélú munkáltatói kölcsönnel támogatja. Lakáscélú munkáltatói
kölcsön iránti kérelmet az a munkatárs nyújthat be, akinek háztartásában az egy főre jutó jövedelem nem haladja meg
a 40. § (2) bekezdésében meghatározott mértéket. Lakáscélú munkáltatói kölcsön a munkatárs munkavégzési helye
szerinti megyében található ingatlanra nyújtható.
(2) A  munkatárs részére kamatmentes lakáscélú munkáltatói kölcsön – a  lakáscélú számla vezetésével megbízott
hitelintézet útján – az alábbi célokra nyújtható:
a) a munkatárs tulajdonába (résztulajdonába) kerülő lakás építéséhez, építtetéséhez (a továbbiakban: építés);
b) lakás tulajdonjogának (résztulajdonjogának) és a  lakáshoz kapcsolódó földhasználati jognak adásvétel vagy
más visszterhes szerződés keretében történő megszerzéséhez (a továbbiakban: vásárlás);
c) lakás alapterületének növeléséhez, ha az  legalább egy lakószobával történő bővítést eredményez, feltéve
hogy a  munkatárs a  lakás tulajdonosa (résztulajdonosa) vagy a  bővítés révén azzá válik (a továbbiakban:
bővítés);
d) a munkatárs vagy házastársa tulajdonában (résztulajdonában) lévő lakás korszerűsítésére (a továbbiakban:
korszerűsítés);
e) az a)–d)  pontokban megjelölt célra hitelintézettől felvett kölcsön egészének vagy meghatározott részének
visszafizetésére.
(3) A (2) bekezdés d) pontjának alkalmazásánál korszerűsítés:
a) a lakás komfortfokozatának növelése céljából víz-, csatorna-, elektromos, gázközmű bevezetése, illetve belső
hálózatának kiépítése;
b) fürdőszoba létesítése olyan lakásban, ahol még ilyen helyiség nincs;
c) központosított fűtés kialakítása vagy cseréje, beleértve a  megújítható energiaforrások (pl. napenergia)
alkalmazását is;
d) az épület szigetelése, beleértve a hő-, hang-, illetve vízszigetelési munkálatokat;
e) a külső nyílászárók energiatakarékos nyílászáróra történő cseréje;
f ) a tető cseréje, felújítása, szigetelése.
(4) A korszerűsítés része az ehhez közvetlenül kapcsolódó helyreállítási munka a korszerűsítés közvetlen költségeinek
20%-áig. E munkákhoz csak az építési termékek műszaki követelményeinek, megfelelőségi igazolásának, valamint
forgalomba hozatalának és felhasználásának részletes szabályairól szóló rendelet szerinti megfelelőségi igazolással
rendelkező termékeket lehet felhasználni.
(5) Annak a  munkatársnak a  lakásépítése, -vásárlása támogatható, akinek magának, házastársának, élettársának és
kiskorú gyermekének, valamint a vele együttköltöző, Kttv. 6. § 11. pontja szerinti hozzátartozójának lakástulajdona,
állandó használati joga vagy bérleti jogviszonya nincs, illetőleg a  meglévőt az  újabb lakás szerzése érdekében
értékesíti, bérleti jogviszonyát megszünteti. Hitelintézettől felvett kölcsön visszafizetése céljából munkáltatói kölcsön
felvétele akkor támogatható, ha a  munkatárs, annak házastársa, élettársa vagy kiskorú gyermeke a  hitellel terhelt
ingatlanon túl egyéb lakáscélú ingatlannal nem rendelkezik.
(6) A munkatárs lakásának korszerűsítése, bővítése akkor támogatható, ha saját magának, házastársának, élettársának és
kiskorú gyermekének, valamint a vele együttköltöző, Kttv. 6. § 11. pontja szerinti hozzátartozójának a korszerűsíteni,
bővíteni kívánt lakásán kívül más lakástulajdona, állandó használati joga vagy bérleti jogviszonya nincs.
(7) Az (5) és (6)  bekezdésben foglaltaktól eltérően támogatást vehet igénybe az  is, akinek magának, házastársának,
élettársának és kiskorú gyermekének, valamint a vele együttköltöző, Kttv. 6. § 11. pontja szerinti hozzátartozójának
a) együttesen legfeljebb 50%-os tulajdoni hányada van egy olyan lakásban, amely tulajdonközösség
megszüntetése vagy öröklés útján került a tulajdonukba, vagy
b) a tulajdonában lévő lakása lebontását a települési önkormányzat jegyzője elrendelte vagy engedélyezte, vagy
c) haszonélvezettel terhelt lakás tulajdonjogát öröklés vagy ajándékozás útján szerezte meg, és a haszonélvező
a lakásban lakik.
 (8) Határozott időre kinevezett, alkalmazott munkatárs részére lakáscélú munkáltatói kölcsön kizárólag azzal a feltétellel
biztosítható, hogy a vállalt törlesztési idő nem terjedhet túl a kinevezési okiratában (munkaszerződésében) szereplő,
jogviszonya megszűnését eredményező határozott idő lejártának időpontján.
(9) Lakáscélú munkáltatói kölcsönben részesíthető – a  (2)  bekezdésben meghatározott célokra – az  a  munkatárs, aki
az alábbi feltételeknek megfelel:
a) a lakásigénye méltányolható, azaz: a munkáltatói kölcsön felhasználásával vásárolni, építeni, bővíteni,
korszerűsíteni kívánt lakás nagysága nem haladja meg a  lakáscélú állami támogatásokról szóló hatályos
jogszabály szerinti méltányolható lakásigény mértékét;
b) a kölcsön felhasználásával a saját lakáshelyzetét rendezi;
c) hozzájárul ahhoz, hogy a kölcsön visszafizetésének biztosítására
ca) az építeni, vásárolni, bővíteni, korszerűsíteni kívánt ingatlanra a  Főigazgatóság javára a  kölcsön
visszafizetésének teljesítéséig az ingatlan-nyilvántartásba jelzálogjog kerüljön bejegyzésre, vagy
cb) kezesi kötelezettségvállalásra kerüljön sor;
d) vállalja, hogy a Főigazgatósággal fennálló jogviszonyát a kölcsön visszafizetéséig fenntartja;
e) vállalja a  lakáscélú munkáltatói kölcsön hitelintézeti kezelésének költségeit, továbbá az  egyéb felmerülő
költségek terheit;
f ) kérelméhez csatolja az 54. § (2) bekezdésében meghatározott mellékleteket.
(10) Nem nyújtható lakáscélú munkáltatói kölcsön
a) annak, aki a  kölcsönkérelemben szándékosan valótlan adatot, tényt közöl, vagy valamely jelentős tényt,
körülményt elhallgat;
b) nem lakás céljára szolgáló épület, helyiség (pl. hétvégi ház, nyaraló, garázs) vásárlásához, építéséhez,
bővítéséhez, korszerűsítéséhez;
c) telek vásárlásához;
d) vásárláshoz az adásvételi szerződés teljesítését (a vételár teljes kiegyenlítését) követően;
e) építéshez, bővítéshez a használatbavételi engedély kiadását követően;
f ) korszerűsítéshez az üzembe helyezéshez szükséges hatósági engedély kiadását követően;
g) ha az a személyi jövedelemadóról szóló, az elbíráláskor hatályos jogszabályban meghatározott adómentességet
biztosító feltételektől eltér;
h) annak, aki ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban, illetve aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll;
i) annak a munkatársnak, akinek a jogviszonya megszüntetése folyamatban van, így különösen, aki jogviszonya
megszüntetéséről megállapodott, felmentését (munkáltatói felmondását) átvette, illetőleg lemondását
(munkavállalói felmondását) benyújtotta, az áthelyezésére irányuló kérelem megérkezett.
(11) A munkatárs a Főigazgatóságtól csak egyszer részesülhet lakáscélú munkáltatói támogatásban.
 (12) A  munkatárs korábbi munkahelyétől kapott lakáscélú támogatás csak a  jelen KSZ-ben foglaltaknak megfelelő
feltételekkel és mértékkel vállalható át. Nem vállalható át a  támogatás, ha a  munkatárs korábbi munkahelyén
a fizetéssel késedelembe esett, vagy más szerződésszegést követett el.
42. A lakáscélú munkáltatói kölcsön mértéke és visszafizetésének határideje
51. § (1) A kamatmentes lakáscélú munkáltatói kölcsön maximális mértéke nettó
a) 3 000 000 Ft építés és vásárlás;
b) 1 500 000 Ft bővítés;
c) 1 500 000 Ft korszerűsítés
esetén.
(2) A lakáscélú munkáltatói kölcsön visszafizetésének határidejét (futamidő) a Főigazgatóság által nyújtott kölcsönösszeg
figyelembevételével az alábbiak szerint kell meghatározni. Ha a kölcsön összege
a) az 1 000 000 Ft-ot nem haladja meg, legfeljebb 10 év;
b) az 1 000 000 Ft-ot meghaladja, legfeljebb 15 év.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott kereteken belül a futamidőt – a kérelmező munkatárs jövedelmi, vagyoni viszonyait
figyelembe véve – úgy kell meghatározni, hogy a  havi törlesztőrészletek kifizetése számára aránytalan terhet ne
jelentsen.
(4) A (2) és (3) bekezdésben meghatározottakon túlmenően a futamidő
a) határozott időre kinevezett, alkalmazott munkatárs esetében nem terjedhet túl a  kinevezési okiratában
(munkaszerződésében) szereplő, jogviszonya megszűnését eredményező határozott idő lejártának időpontján;
b) legfeljebb a munkatárs 65. életévének betöltéséig terjedhet.
(5) A lakáscélú munkáltatói kölcsön visszafizetésének kezdő időpontja a  hitelintézettel történő kölcsönszerződés
megkötését követő hónap első napja.
43. A kölcsönszerződés tartalma, megszűnése 52. § (1) A kölcsönszerződés tartalmazza különösen:
a) a kölcsön célját és összegét;
b) a kölcsön visszafizetésének határidejét (futamidőt) és feltételeit;
c) a kölcsön késedelmes visszafizetése esetére irányadó eljárást;
d) a munkatárs kötelezettségvállalását, hogy a Főigazgatósággal fennálló jogviszonyát a kölcsön folyósításától
számított, a szerződésben megállapított – legfeljebb a futamidővel azonos – időtartamig nem szünteti meg,
illetve e kötelezettség megszegésének jogkövetkezményeit;
e) ha a kölcsön biztosítéka jelzálogjog, a kölcsön fedezeteként szolgáló ingatlanra a Főigazgatóság jelzálogjogára
vonatkozó rendelkezést;
f ) ha a kölcsön biztosítéka kezesek kötelezettségvállalása, a kezesek nyilatkozatát a készfizetői kezességvállalásról.
 (2) A kölcsön visszafizetésének biztosítására jelzálogjogot kell bejegyeztetni a kölcsönnel érintett ingatlanra. Kivételesen
– különösen, ha az ingatlanra más jogosult javára olyan jog van bejegyezve, amelynek következtében a Főigazgatóság
javára bejegyzendő jelzálogjog nem nyújtana megfelelő fedezetet – a biztosíték két személy készfizető kezességvállalási
nyilatkozata is lehet, abban az esetben, ha a Főigazgatóság által nyújtott munkáltatói kölcsön összege a 800 000 Ft-ot
nem haladja meg.
(3) Ha a kölcsöntámogatásban részesített munkatárs a törlesztési kötelezettségét – a hitelintézet tájékoztatása szerint –
késedelmesen teljesíti, a késedelem idejére a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.)
6:48. § (1) bekezdése szerinti kamatfizetési kötelezettség terheli.
(4) A kölcsönszerződést a Főigazgatóság azonnali hatállyal felmondja, ha a kölcsönben részesült munkatárs
a) a munkáltatói kölcsön iránti kérelmében szándékosan valótlan adatot közölt, vagy valamely tényt, körülményt
elhallgatott, és ennek eredményeként jogtalan előnyre tett szert;
b) a munkáltatói kölcsön visszafizetésére vonatkozó szerződést a hitelintézettel a munkáltatói kölcsön átutalásától
számított hat hónapon belül nem kötötte meg, és ennek okát nem igazolta;
c) a munkáltatói kölcsönt jogosulatlanul nem a hitelcélnak megfelelően használja, illetve használta fel;
d) részletfizetési kötelezettségének legalább három hónapon át nem tett eleget, és a munkáltató a késedelem
tényének közlésével a teljesítésre felszólította;
e) a Főigazgatósággal fennálló jogviszonya – az (5) bekezdésben foglaltak kivételével – a kölcsönszerződésben
vállalt határidő előtt megszűnik;
f ) más súlyos szerződésszegést követett el.
(5) Nem lehet felmondani a kölcsönszerződést, és a munkáltatói kölcsönt a munkatárs változatlan feltételekkel fizetheti
vissza, ha
a) kormányzati szolgálati jogviszonya
aa) egészségügyi okra alapozott alkalmatlanság,
ab) létszámcsökkentés,
ac) államigazgatási szerv tevékenységének megszűnése,
ad) átszervezés,
ae) nyugdíjasnak minősülés [ideértve a Kttv. 63. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti esetet]
miatt felmentéssel;
b) munkaviszonya egészségügyi okkal összefüggő képessége vagy a munkáltató működésével összefüggő ok
miatti munkáltatói felmondással vagy a munkavállaló azonnali hatályú felmondásával
szűnik meg.
(6) A kölcsönszerződés felmondása esetén a fennálló kölcsöntartozás egy összegben válik esedékessé. A végtörlesztéshez
kapcsolódóan felmerülő, hitelintézet által felszámított költségeket a munkatárs viseli.
(7) Amennyiben a munkatárs jogviszonya halála miatt szűnt meg, a túlélő házastárssal vagy az örökösökkel – lehetőség
szerint – az eredeti szerződés szerinti tartalommal kell a visszafizetésben megállapodni. A fennálló kölcsöntartozás
visszafizetésére a házastárssal vagy örökössel megállapodást kell kötni.
(8) Amennyiben a  lakáscélú kölcsöntámogatásban részesített munkatárs Főigazgatósággal fennálló jogviszonya
megszűnik, az új munkáltatója – külön megállapodás alapján – a még ki nem egyenlített kölcsöntartozást átvállalhatja.
A  külön megállapodás megkötésével kapcsolatos eljárásra a  munkáltatói kölcsön nyújtására vonatkozó
rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
44. A munkáltatói kölcsönnel terhelt ingatlan elidegenítése, a jelzálogjog átjegyzése
53. § (1) Amennyiben a Főigazgatóság javára jelzálogjog került bejegyzésre, az ingatlant csak a Főigazgatóság hozzájárulásával
lehet elidegeníteni.
(2) Az ingatlan átruházásához a hozzájárulás akkor adható meg, ha:
a) a munkáltatói kölcsönben részesített vállalja, hogy a még fennálló kölcsöntartozást egy összegben visszafizeti;
vagy
b) a munkáltatói kölcsönben részesített a kölcsönnel támogatott lakását a tulajdonába kerülő másik lakásra úgy
cseréli el, illetőleg adásvételi szerződéssel vagy építéssel tulajdonába kerülő újabb lakást úgy szerez, hogy
a jelzálogjog a másik lakásra átjegyezhető.
(3) A jelzálogjog átjegyzése iránti kérelemhez csatolni kell
a) a vonatkozó szerződéseket és
b) a jelzálogjoggal megterhelni kívánt ingatlanra vonatkozó tulajdoni lap 30 napnál nem régebbi, hiteles
másolatát.
 (4) A jelzálogjog átjegyzése iránti kérelem elbírálásával kapcsolatos eljárásra a munkáltatói kölcsön nyújtására vonatkozó
rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni. 45. A lakáscélú munkáltatói kölcsön nyújtásával kapcsolatos eljárási szabályok
54. § (1) A lakáscélú munkáltatói kölcsön iránti kérelmet az Intraneten közzétett „Kérelem lakáscélú munkáltatói kölcsön iránt”
című nyomtatványon, a Humánpolitikai Osztályon kell benyújtani.
(2) A kérelemhez csatolni kell:
a) vásárlás esetén az eladóval kötött adásvételi szerződést vagy előszerződést;
b) önkormányzati tulajdonban álló lakás megvásárlása esetén az önkormányzat ajánlatát a lakás értékesítésére és
az adásvételi szerződést vagy előszerződést;
c) építés, bővítés esetén a  kérelmező nevére szóló jogerős építési engedélyt, műszaki dokumentációt és
költségvetést;
d) korszerűsítés esetén annak költségvetését, és amennyiben a  kivitelezéshez szükséges, a  korszerűsítésre
vonatkozó terveket és hatósági engedélyeket; e) hitelintézettől felvett kölcsön egészének vagy meghatározott részének visszafizetéséhez az a)–c) pontokban
írt  dokumentumokat, a  hitelintézettől felvett kölcsönről szóló szerződést, valamint a  hitelintézet igazolását
a kölcsön törlesztésére befizetett összegről;
f ) kezesi kötelezettségvállalás esetén a kezesek 30 napnál nem régebbi munkáltatói igazolását, amely tartalmazza
a kezes pontos személyi adatait és havi jövedelmét;
g) valamennyi esetben
ga) a vásárolni, építeni, bővíteni, korszerűsíteni kívánt ingatlan tulajdoni lapjának 30 napnál nem régebbi,
hiteles másolatát,
gb) a házastárs jövedelméről szóló igazolást.
(3) Az igénylő a kölcsönkérelemben és a mellékleteiben az általa közölt adatok valódiságáért polgári jogi felelősséggel
tartozik. Az igénylő a kérelem benyújtása után köteles bejelenteni minden olyan változást, amely a támogatásra való
igényjogosultságot érinti. Ennek elmulasztása a kérelem elutasítását vonhatja maga után.
(4) A kölcsönkérelmet a munkatárs közvetlen felettese javaslatával kell felterjeszteni.
 (5) A kölcsönkérelmek elbírálásánál előnyben részesülnek:
a) az önálló lakással még nem rendelkező, első lakáshoz jutó munkatársak;
b) akik a  saját háztartásukban fogyatékos gyermeket nevelnek, illetve kettő vagy több gyermek ellátásáról
gondoskodnak;
c) a gyermeküket egyedül nevelő szülők;
d) a fiatal házasok;
e) a Főigazgatósággal legalább két éve kormányzati szolgálati jogviszonyban vagy munkaviszonyban állók.
(6) A lakáscélú kölcsön iránti kérelmeket a Szociális Bizottság megvizsgálja, és jogszerűségük, valamint a rendelkezésre
álló pénzügyi fedezet függvényében, az (5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével tesz javaslatot a főigazgatónak
a) a kölcsön megadására vagy elutasítására;
b) a támogatás mértékére és a visszafizetés határidejére és
c) a támogatás megadásának általánostól eltérő speciális kikötéseire.
(7) A kölcsönkérelem elbírálásáról – a  Szociális Bizottság javaslata figyelembevételével – a  főigazgató dönt.
A Humánpolitikai Osztály értesíti a kérelmezőt a döntésről.
(8) Amennyiben a kölcsön biztosítéka az ingatlan, és azon elidegenítési és terhelési tilalom áll fenn, a munkatárs köteles
beszerezni a Főigazgatóság javára történő jelzálogjog bejegyzéséhez szükséges hozzájáruló nyilatkozatot és viselni
az  ezzel kapcsolatos költségeket. A  munkatárssal történő szerződéskötésre csak a  hozzájáruló nyilatkozat(ok)
becsatolását követően kerülhet sor.
(9) A kölcsönszerződést a Főigazgatóság képviseletében a főigazgató köti meg, ha azon a Jogi és Igazgatási Főosztály
jogtanácsosa és a pénzügyi vezető ellenjegyzése már szerepel.
(10) A kölcsön összegét a Gazdálkodási Főosztály a hitelintézet által megjelölt számlára utalja.
46. Az állami kezességvállaláshoz szükséges munkáltatói igazolás igénylésével kapcsolatos szabályok
55. § (1) A munkatárs lakás építéséhez, vásárlásához hitelintézettől történő – a  lakáscélú állami támogatásokról szóló
jogszabály szerint kamattámogatott – kölcsön igénylése esetén a  Kttv. 153.  § (1)  bekezdése szerinti állami
kezességvállaláshoz szükséges munkáltatói igazolást az „Igénylőlap munkáltatói igazoláshoz állami kezességvállalással
és kamattámogatással igényelt lakáscélú hitelhez” című nyomtatványon kérheti a Humánpolitikai Osztályon.
(2) Amennyiben az állami készfizető kezességvállalásának – a Kttv. 153. § (2) bekezdés a)–d) pontjaiban foglalt – feltételei
teljesülnek, a Humánpolitikai Osztály elkészíti az igazolást, és azt aláírásra továbbítja a főigazgató részére.
(3) Az aláírt munkáltatói igazolást a Humánpolitikai Osztály adja át a munkatársnak.
 (4) A munkatárs a hitelszerződés megkötését követő 5 munkanapon belül – a „Bejelentés az állami kezességvállalással
igénybevett lakáscélú hitelintézeti kölcsön adatairól” című nyomtatvány kitöltésével – köteles bejelenteni
a Humánpolitikai Osztálynak
a) a hitelszerződést kötő pénzintézet nevét, címét;
b) az állami kezességvállalással biztosított hitel nagyságát;
c) a hitel lejáratának időpontját.
(5) A (4) bekezdésben felsorolt adatokban bekövetkezett változásokat a munkatárs köteles a Humánpolitikai Osztályon
haladéktalanul bejelenteni.
47. Családalapítási támogatás 56. § (1) A családalapítási támogatás kamatmentes, visszatérítendő szociális támogatás, amelynek célja a  pályakezdéssel,
házasságkötéssel, családalapítással, gyermekvállalással, az önálló otthon megteremtésével járó anyagi terhekhez való
hozzájárulás, a  családalapításhoz, otthonteremtéshez szükséges tartós fogyasztási cikkek és szolgáltatások
megvásárlásának, illetve igénybevételének biztosítása.
(2) A Főigazgatóság – a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – azoknak a munkatársaknak a családalapítási
támogatás iránti kérelmét támogatja, akiknek a háztartásában az egy főre jutó jövedelem mértéke nem haladja meg
a 40. § (2) bekezdésében meghatározott mértéket.
(3) Családalapítási támogatásban részesíthető
a) a pályakezdő;
b) a házasságot kötő;
c) a gyermeket váró vagy gyermeket örökbe fogadó; valamint
d) a lakóhely-változtatással jogviszonyt létesítő
azon munkatárs, akinek a  pályakezdés, az  önálló életre történő berendezkedés, a  gyermek vállalása, a  korábbi
életfeltételek megváltozása jelentős anyagi tehervállalással jár.
(4) A (3) bekezdés alkalmazásában:
a) pályakezdőnek minősül a Kttv. 6. § 27. pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő kormánytisztviselő,
valamint az a 22. életévét be nem töltött munkavállaló, aki első foglalkoztatási jogviszonyként a Főigazgatósággal
létesít jogviszonyt;
b) házasságot kötőnek minősül az a fiatal házas, aki a kérelem benyújtását megelőzően legfeljebb 1 éve kötött
házasságot, feltéve hogy a házastársával a kérelem benyújtásának időpontjában is együtt él;
c) gyermeket várónak minősül a várandós, illetve gyermeket szülő munkatárs a szülési szabadság lejártáig, illetve
az a munkatárs, akinek a házastársa, élettársa vár gyermeket;
d) lakóhely-változtatással jogviszonyba lépőnek minősül az  a  munkatárs, akinek – vagy házastársának,
élettársának – a  munkavégzés helyén lakóhelye a  Főigazgatósággal történő jogviszony létesítésének
időpontjában nincs, és jogviszonya keletkezésétől számított 3 éven belül a munkavégzés helyén saját maga
vagy házastársa, élettársa lakástulajdont szerez, ahová mint állandó lakóhelyre bejelentkezik.
(5) Családalapítási támogatásban a munkatárs akkor részesíthető, ha
a) a (4) bekezdésben meghatározott feltételek valamelyikét igazolja;
b) vállalja, hogy a támogatás visszafizetéséig a Főigazgatósággal fennálló jogviszonyát fenntartja;
c) hozzájárul ahhoz, hogy a kölcsön visszafizetésének biztosítására
ca) a tulajdonában álló ingatlanra az ingatlan-nyilvántartásba jelzálogjog kerüljön bejegyzésre, vagy
cb) kezesi kötelezettségvállalásra kerüljön sor; és
d) kérelméhez csatolja a (10) bekezdésben meghatározott mellékleteket.
 (6) A családalapítási támogatás mértéke legfeljebb nettó 800 000 Ft. A kérelmek elbírálásánál előnyben részesül
a) a két vagy több gyermeket saját háztartásában nevelő házastárs vagy élettárs, gyermekét egyedül nevelő
szülő, nevelőszülő, gyám vagy fogyatékos gyermeket nevelő munkatárs;
b) az olyan munkatárs, akinek a háztartásában az egy főre eső nettó jövedelem nem éri el a nettó minimálbér
kétszeresét.
(7) A családalapítási támogatás visszafizetésének határideje (futamidő) legfeljebb 10 év. A  futamidőt – a  kérelmező
munkatárs jövedelmi, vagyoni viszonyait figyelembe véve – úgy kell meghatározni, hogy a havi törlesztőrészletek
kifizetése számára aránytalan terhet ne jelentsen.
(8) A családalapítási támogatás visszafizetésének kezdő időpontja a  Főigazgatóság és a  támogatásban részesült
munkatárs közötti szerződés megkötését követő hónap első napja.
(9) A családalapítási támogatás iránti kérelmet az  Intraneten közzétett „Kérelem családalapítási támogatás iránt” című
nyomtatvány kitöltésével lehet kérelmezni. A kérelemben meg kell jelölni:
a) a támogatás igénylőjének a (3) bekezdés szerinti minőségét;
b) a kért támogatás konkrét célját, illetve indokát;
c) az igényelt összeget;
d) a vállalt törlesztési időt és
e) a fedezetet jelentő ingatlan vagy a készfizető kezesek adatait.
(10) A kérelemhez csatolni kell a kérelem helytállóságát igazoló iratokat, dokumentumokat, így különösen, ha a kérelem
indoka
a) házasságkötés: a házassági anyakönyvi kivonat másolatát;
b) gyermekvárás, gyermekszületés: az édesanya terhesgondozási kiskönyve vagy a születési anyakönyvi kivonat
másolatát;
c) lakóhely-változtatással történő jogviszonyba lépés: az adásvételi szerződés másolatát.
(11) Ha a kérelem indoka az, hogy a munkatárs a (3) bekezdés a) pontja szerint pályakezdőnek minősül, a Humánpolitikai
Osztály ellenőrzi e feltétel megalapozottságát.
(12) A kérelmet a munkatárs közvetlen felettesének javaslatával ellátva a Humánpolitikai Osztályon kell benyújtani.
 (13) A Szociális Bizottság – az eset összes körülményeit figyelembe véve – tesz javaslatot a főigazgatónak a támogatás
mértékére, a futamidőre és a havi törlesztőrészlet összegére.
 (14) A szerződést a Főigazgatóság képviseletében a főigazgató köti meg, ha azon a Jogi és Igazgatási Főosztály jogtanácsosa
és a pénzügyi vezető ellenjegyzése már szerepel.
 (15) A családalapítási támogatásra egyebekben a  lakáscélú munkáltatói kölcsönre vonatkozó szabályokat kell
értelemszerűen alkalmazni. 48. Átmeneti családi támogatás 57. § (1) Az átmeneti családi támogatás kamatmentesen nyújtott, visszatérítendő szociális támogatás, amelynek célja
az átmeneti, a kérelmezőnek fel nem róható pénzügyi nehézségek – így különösen az előre nem tervezhető gazdasági
események – hatásainak csökkentése, áthidalása.
(2) A Főigazgatóság elsődlegesen – a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – azoknak a munkatársaknak
az átmeneti családi támogatás iránti kérelmét támogatja, akiknek a háztartásában az egy főre eső jövedelem mértéke
nem haladja meg a 40. § (2) bekezdésében meghatározott mértéket.
(3) Az átmeneti családi támogatás mértéke legfeljebb nettó 800 000 Ft.
 (4) Az átmeneti családi támogatás iránti kérelmet – a  közvetlen felettes javaslatával ellátva – az  Intraneten közzétett
„Kérelem átmeneti családi támogatás iránt” című nyomtatványon kell benyújtani a Humánpolitikai Osztályon.
 (5) A kérelemhez csatolni kell az  indokok valódiságát igazoló iratokat, dokumentumokat (pl. házastárs jövedelméről
szóló igazolás, számlamásolatok).
 (6) A kérelmek elbírálásánál előnyben részesül
a) a két vagy több gyermeket saját háztartásában nevelő házastárs vagy élettárs, a gyermekét egyedül nevelő
szülő, nevelőszülő, gyám vagy fogyatékos gyermeket nevelő munkatárs;
b) az olyan munkatárs, akinek a háztartásában az egy főre jutó nettó jövedelem nem éri el a nettó minimálbér
kétszeresét.
(7) Az átmeneti családi támogatásra egyebekben a  lakáscélú munkáltatói kölcsönre és a  családalapítási támogatásra
vonatkozó szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni.
49. Gyermekszületési támogatás 58. § (1) Az a munkatárs, akinek gyermeke születik, vagy gyermeket fogad örökbe, a születés vagy örökbefogadás időpontja
szerinti bruttó illetményalap kétszeresének megfelelő összegű, vissza nem térítendő támogatásra jogosult,
amennyiben a gyermeket saját háztartásában neveli.
(2) A támogatás a munkatársat minden született és örökbefogadott gyermek után külön-külön megilleti. Amennyiben
mindkét szülő a Főigazgatóság munkatársa, a támogatás csak az egyik szülőt illeti meg.
(3) A gyermekszületési támogatás iránti kérelmet az Intraneten közzétett „Igénylőlap gyermekszületési támogatás iránt”
című nyomtatványon kell benyújtani a  gyermek születését vagy örökbefogadását követő 6 hónapon belül.
A  kérelemhez csatolni kell a  gyermek születési anyakönyvi kivonata, illetve örökbefogadás esetén a  gyermek
örökbefogadását engedélyező határozat másolatát.
50. Vissza nem térítendő szociális támogatás 59. § (1) A munkatárs rászorultsága esetén – kérelmére, a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – vissza nem
térítendő szociális támogatásban (segélyben) részesíthető, amennyiben
a) 30 napot meghaladóan betegség miatt keresőképtelen volt;
b) kórházi ápolás alatt állt; vagy
c) egyéb szociális körülményei (pl. jelentős anyagi kárral, tartós jövedelemkieséssel járó esemény bekövetkezte)
alapján pénzbeli támogatásra szorul.
 (2) Az (1)  bekezdésben meghatározott indokok alapján a  munkatárs csak akkor részesülhet szociális támogatásban,
ha háztartásában az egy főre eső jövedelem nem haladja meg a 40. § (2) bekezdésben meghatározott mértéket.
 (3) A támogatás iránti kérelmet a  közvetlen felettes javaslatával ellátva az  Intraneten közzétett „Kérelem vissza nem
térítendő szociális támogatás iránt” című nyomtatványon kell benyújtani a Humánpolitikai Osztályon. A kérelemben
meg kell jelölni annak pontos indokát és a  kért összeget. A  kérelemhez csatolni kell az  azt alátámasztó iratokat,
igazolásokat.
(4) A munkatárs a  tárgyévben – az  (5)  bekezdésben foglaltak kivételével – egy alkalommal terjeszthet elő szociális
támogatás iránti kérelmet. Nem terjeszthető elő kérelem korszerűsítés céljára.
(5) Az adott tárgyévben a már vissza nem térítendő támogatásban részesült munkatárs évente egy alkalommal újabb
kérelmet nyújthat be, amennyiben a munkatárs
a) családjában rendkívüli méltánylást érdemlő körülmény következik be, és az egy főre jutó nettó jövedelem nem
haladja meg a nettó minimálbér kétszeresét a háztartásában;
b) egyedül él; vagy
c) gyermekét egyedül neveli.
(6) A kérelmek elbírálásánál előnyben részesülnek
a) azok a munkatársak, akik szociális támogatásban még nem részesültek; valamint
b) az olyan munkatársak, akiknek a háztartásában az egy főre eső nettó jövedelem nem éri el a nettó minimálbér
kétszeresét.
 (7) A Szociális Bizottság a kérelemmel kapcsolatban javaslatot tesz a főigazgató részére.
 (8) A főigazgató döntéséről a Humánpolitikai Osztály értesíti a kérelmet benyújtó munkatársat, illetve a Gazdálkodási
Főosztályt.
 (9) A vissza nem térítendő szociális támogatás összege legfeljebb bruttó 300 000 Ft.
51. Illetmény-, illetve munkabérelőleg 60. § (1) A Főigazgatóság munkatársa illetményelőleg vagy munkabérelőleg (a továbbiakban együtt: illetményelőleg)
folyósítását igényelheti.
(2) Nem igényelhet illetményelőleget a munkatárs, ha
a) próbaidejét tölti;
b) fegyelmi büntetés hatálya alatt áll;
c) lemondási, felmentési, illetve felmondási idejét tölti;
d) a Főigazgatósággal szemben bármilyen jogcímen lejárt és meg nem fizetett tartozása van; vagy
e) a levonás feltételei nem biztosítottak (pl. gyes, gyed, fizetés nélküli szabadság).
(3) A munkatárs részére évente egy alkalommal engedélyezheti illetményelőleg felvételét a pénzügyi vezető.
 (4) Az illetményelőleg folyósítása iránti kérelmet – a  közvetlen felettes javaslatával ellátva – az  Intraneten közzétett
„Igénylőlap illetményelőleg/munkabérelőleg folyósítására” című nyomtatványon a  Gazdálkodási Főosztályhoz kell
benyújtani.
(5) A kérelemhez csatolni kell az azt alátámasztó iratokat, igazolásokat, amennyiben ilyen az igénylés indokára tekintettel
nem áll rendelkezésre, az illetményelőleg folyósítását engedélyező a közvetlen felettes javaslatát veszi figyelembe.
(6) Illetményelőlegben részesíthető különösen az a munkatárs, aki
a) 30 napot meghaladóan keresőképtelen állapotban van vagy volt a kérelem benyújtását megelőző 90 nap alatt;
b) közeli hozzátartozója súlyos beteg;
c) maga vagy gyermeke 2 hónapon belül házasságot kíván kötni;
d) közeli hozzátartozóját temetteti el, feltéve hogy egyéb, a  kegyeleti ellátás körébe tartozó munkáltatói
támogatásban nem részesül; e) gyermeket fogadott örökbe, gyermeke vagy unokája született a kérelem benyújtását megelőző 6 hónapon
belül; vagy
f ) saját, szülője, illetve gyermeke lakása karbantartásához, felújításához, átépítéséhez, akadálymentesítéséhez
kéri az illetményelőleget, feltéve hogy a Főigazgatóságtól munkáltatói lakástámogatásban nem részesül.
(7) Az illetményelőleg összege a munkatárs egyhavi bruttó illetményével (munkabérével) azonos, de legfeljebb az Szja tv.
alapján adómentesen kifizethető összeg.
(8) A törlesztési idő 6 hónap vagy ennél rövidebb idő, amennyiben azt a munkatárs kéri, vagy jogviszonya előre láthatóan
(pl. határozott idő lejárta miatt) 6 hónapon belül megszűnik. Az igénylő munkatárs kérésére, a tartozás fennállásának
időtartama alatt tett nyilatkozata alapján a törlesztési idő lerövidíthető.
(9) Az illetményelőleg összegét a  Gazdálkodási Főosztály havi egyenlő részletekben, kamatmentesen – a  munkatárs
külön hozzájárulása nélkül – vonja le a munkatárs illetményéből (munkabéréből).
(10) Ha a munkatárs Főigazgatósággal fennálló jogviszonya az utolsó törlesztőrészlet megfizetése előtt bármely okból
megszűnik, az  illetményelőleg még vissza nem fizetett része az  utolsó munkában töltött napon egy összegben
esedékessé válik.
(11) A Gazdálkodási Főosztály a (10) bekezdés szerint esedékessé váló összeget a munkatársnak járó pénzbeli juttatásokból
levonja. Amennyiben a munkatársnak kifizethető pénzbeli járandósága nincs, és azt saját pénzeszközeiből nem fizeti
vissza, az illetményelőleget a közszolgálati igazoláson, illetőleg a munkáltatói igazoláson – a jogviszony megszűnését
követő naptól kezdődően a késedelmi kamattal együtt – fel kell tüntetni.
(12) A pénzügyi fedezet rendelkezésre állásának, valamint az előzőleg felvett illetményelőleg visszafizetésének igazolása,
továbbá az illetményelőleg kifizetése, a levonások érvényesítése a Gazdálkodási Főosztály feladata.
52. Temetési segély 61. § (1) A munkatárs közeli hozzátartozójának halála esetén – a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében –
temetési segélyben részesíthető, amennyiben a temetés költségeit részben vagy egészben ő fedezte.
(2) A temetési segély iránti kérelmet az Intraneten közzétett „Kérelem temetési segély iránt” című nyomtatványon kell
benyújtani az elhalálozástól számított 3 hónapon belül. A temetési segély iránti kérelemhez csatolni kell
a) a halotti anyakönyvi kivonat másolatát és
b) a temetési költségekről a kérelmező nevére kiállított számla másolatát.
(3) A temetési segély mértéke nem lehet több, mint a  számlán feltüntetett összeg, de legfeljebb az  illetményalap
tízszerese.
(4) A temetési segély iránti kérelemről a  Szociális Bizottság javaslata alapján a  főigazgató dönt. A  döntéséről
a  Humánpolitikai Osztály értesíti a  munkatársat, valamint a  Gazdálkodási Főosztályt, amely intézkedik a  segély
összegének a munkatárs fizetési számlájára utalásáról.
(5) Amennyiben az elhunyt szintén a Főigazgatóság munkatársa volt, a kegyeleti ellátásra vonatkozó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni.
53. Kegyeleti ellátás 62. § (1) A Főigazgatóság az elhunyt munkatársak iránti megbecsülés és a hozzátartozók gyászában való osztozás kifejezéseként
– a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – kegyeleti ellátást állapíthat meg. Kegyeleti ellátás
megállapítására kerülhet sor, amennyiben az elhunyt elhalálozásakor a Főigazgatóság munkatársa vagy nyugalmazott
munkatársa volt.
(2) A kegyeleti ellátás formái:
a) a saját halottá nyilvánítás;
b) az elhunyt hozzátartozója részére nyújtandó temetési segély;
c) a kegyeleti eseményekkel kapcsolatos intézkedések.
(3) A kegyeleti ellátásban részesítést kezdeményezheti
a) az elhunyt hozzátartozója;
b) a Főigazgatóság érintett szervezeti egységének vezetője vagy más vezető.
(4) A kegyeleti ellátás formájára, mértékére, a kegyeleti eseményekkel kapcsolatos intézkedésekre a Szociális Bizottság
tesz javaslatot a főigazgatónak. A Szociális Bizottság a kegyeleti ellátással kapcsolatos feladatait soron kívül látja el.
(5) A javaslattétel szempontjai:
a) az elhunytnak a Főigazgatóságnál eltöltött jogviszonyának időtartama, illetve végzett munkájának megítélése;
b) az elhunyt hozzátartozóinak anyagi, szociális helyzete.
(6) A főigazgató – eseti elbírálás alapján – a Főigazgatóság saját halottjává nyilváníthatja a Főigazgatóság azon elhunyt
munkatársát, nyugalmazott volt munkatársát, aki a Főigazgatóságnál végzett kiemelkedő munkája, a köz érdekében
kifejtett tevékenysége és példamutató emberi magatartása alapján erre érdemes, és a Kttv. 152. § (5) bekezdésében
foglalt feltételeknek megfelel.
(7) A saját halottá nyilvánított elhunytat megillető kegyeleti ellátás:
a) a temetési költség összegének megtérítése, mely tartalmazza a  sírhely vagy az  urna megváltásának vagy
újraváltásának díját, a kegyeleti kellékek, a gyászjelentés elkészítésével és kézbesítésével, a gyászszertartással,
az annak megrendezésével kapcsolatos költségek a főigazgató által meghatározott összeg erejéig;
b) a Főigazgatóság nevében búcsúztatás a gyászszertartáson és a megemlékezés virágainak elhelyezése.
 (8) Amennyiben a  saját halottá nyilvánításra nem kerül sor, az  elhunyt hozzátartozója temetési segélyre jogosult.
A kérelmet a 61. § (2) bekezdésében foglaltak szerint kell benyújtani.
 (9) Amennyiben az elhunyt hozzátartozója a Főigazgatóság munkatársa, a (8) bekezdés alapján csak akkor részesíthető
temetési segélyben, ha abban a 61. § alapján nem részesült.
 (10) A kegyeleti eseményekkel kapcsolatos intézkedések különösen:
a) a Főigazgatóság nevében koszorú elhelyezése;
b) a család kérésének megfelelő mértékű segítségadás a temetés megrendezésében;
c) a Főigazgatóság dolgozóinak tájékoztatása, igény szerint a temetésen való részvételük elősegítése.
(11) A (10) bekezdésben szereplő intézkedésekre a (2) bekezdés a) és b) pontjaiban foglaltak alkalmazása mellett is sor
kerülhet.
(12) A Humánpolitikai Osztály felelős
a) az (5) bekezdés szerinti javaslattételhez szükséges adatok, iratok beszerzéséért;
b) a saját halottá nyilvánított elhunyt temetésével kapcsolatos tevékenységek koordinálásáért;
c) a főigazgató döntése végrehajtásának koordinálásáért.
54. Természetben nyújtott egészségügyi ellátás 63. § (1) A Főigazgatóság a  munkatársak egészségvédelme érdekében a  foglalkozás-egészségügyi szolgáltatásról szóló
27/1995. (VII. 25.) NM rendeletben meghatározott foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatásra vonatkozóan
megállapodást köt. A megállapodás alapján a szolgáltató elvégzi különösen:
a) a Főigazgatóság munkatársainak – a  munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi
vizsgálatáról és véleményezéséről szóló 33/1998. (VI. 24.) NM rendeletben (a továbbiakban: NM rendelet)
meghatározott – előzetes, időszakos, illetve soron kívüli munkaköri alkalmassági vizsgálatát; továbbá
b) a napi munkaidejéből legalább négy órán keresztül rendszeresen képernyős eszközt használó munkatársak
– a képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.)
EüM rendeletben (a továbbiakban: EüM rendelet) meghatározott – látásvizsgálatát abban az  esetben,
amennyiben a munkatárs nem vesz igénybe más szemész szakorvost.
(2) A Főigazgatóság biztosítja a munkatársak (1) bekezdésben meghatározott vizsgálatokon való részvételét. A vizsgálatok
megszervezéséről, illetve a  munkatárs kötelező vizsgálatáról történő tájékoztatásáról a  Humánpolitikai Osztály
gondoskodik.
55. Képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg költségeihez való hozzájárulás
64. § (1) Amennyiben a  63.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott szemészeti szakvizsgálat eredményeként indokolt,
illetve a  munkatárs által használt szemüveg vagy kontaktlencse (a továbbiakban: szemüveg) a  képernyő előtti
munkavégzéshez nem megfelelő, a  Főigazgatóság képernyős munkakörben dolgozó munkatársai részére számla
alapján utólagos elszámolással megtéríti a  képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg KSZ
szerinti költségeit.
(2) A szemüveg árának költségeihez való – (4)  bekezdés szerinti mértékű – hozzájárulást a  munkatárs az  Intraneten
közzétett „Igénylőlap a  képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg munkáltató által történő
költségtérítéséhez” című nyomtatvány kitöltésével kérheti a Humánpolitikai Osztályon. Az igénylőlapon az igénylő
közvetlen felettesének igazolnia kell, hogy a kormánytisztviselő képernyős munkakörben dolgozik. Az igénylőlaphoz
csatolni kell
a) az EüM rendelet 6.  §-ában meghatározott szemészeti szakvizsgálat eredményét arról, hogy a  munkatárs
képernyő előtti munkavégzéséhez éleslátást biztosító szemüveg szükséges, valamint
b) a Főigazgatóság nevére és címére kiállított eredeti számlát.
(3) Amennyiben a  munkatárs által leadott igény a  KSZ-ben foglalt feltételeknek megfelel, a  Humánpolitikai Osztály
az igényt továbbítja a Gazdálkodási Főosztály részére.
(4) A szemüvegre jogosultaknak a Főigazgatóság kétévente egyszer megtéríti a szemüveg ellenértékét, de legfeljebb
a mindenkori kormánytisztviselői illetményalapnak megfelelő összeget.
(5) A szemüveg elvesztése, megrongálódása esetén a  pótlásról, illetve a  javításról a  munkatárs saját költségén
gondoskodik.
56. Ruházati költségtérítés 65. § (1) A hivatali munkavégzéshez méltó megjelenés támogatása érdekében a  Főigazgatóság a  munkatársak részére
– a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – ruházati költségtérítést nyújthat.
(2) A ruházati költségtérítés tárgyévi mértékét – a  gazdasági vezető és a  szervezeti igazgató együttes javaslatára,
a tárgyévi költségvetés adta lehetőség alapján – a Főigazgató határozza meg a tárgyév első negyedévének végéig.
A ruházati költségtérítés éves mértéke nem haladhatja meg a kormánytisztviselői illetményalap ötszörösét.
(3) A tárgyévre járó ruházati költségtérítést a  Főigazgatóság két egyenlő részletben, április és szeptember hónapban
folyósítja a folyószámlára történő átutalással előleg formájában a hónap első napján állományban lévő munkatárs
számára.
(4) A közszolgálati jogviszony három hónapot meghaladó szünetelése esetén, vagy ha a  közszolgálati jogviszony év
közben keletkezik, illetve szűnik meg, a  ruházati költségtérítés időarányos része jár. Ebben az  esetben a  ruházati
költségtérítés két előlegének összege eltérhet egymástól.
(5) A folyósított előleget a  folyósítás napját követő százhúsz napon belül lehet elkölteni, és az  elköltött összeggel
e  határidőn belül el kell számolni a  Főigazgatóság nevére és címére kiállított, összesen legalább a  folyósított
költségtérítés összegével megegyező összegű, a  számviteli törvénynek megfelelő és a  Főigazgatóság által
befogadható számla Gazdálkodási Főosztályra történő leadásával. A  számla leadási határidejéről és az  elszámolás
szempontjából jelentőséggel bíró formai és tartalmi követelményekről a  Gazdálkodási Főosztály a  ruházati
költségtérítés utalványozásáról szóló döntéssel egyidejűleg az  Intranetre felhelyezett hirdetményben tájékoztatja
a munkatársakat.
(6) A számlán megnevezhető termék: felnőtt ruházati cikk (férfi esetén férfi ruházati cikk, nő esetén női ruházati cikk),
illetve annak pontos megjelölése esetén a  munkatárs hivatali munkavégzéséhez méltó megjelenését biztosító
ruházati cikk, felnőtt lábbeli, ruházati kiegészítő lehet. Fehérnemű nem számolható el ruházati költségtérítés terhére.
(7) A számlán feltüntetett vásárlási időpontnak az előleg folyósításának időpontja és az elszámolási határidő utolsó napja
közé kell esnie.
(8) A folyósított előlegből azt az  összeget, amelynek felhasználását a  munkatárs nem tudja az  (5)  bekezdés szerinti
határidőn belül leadott számlával igazolni, le kell vonni az  elszámolási kötelezettségét nem teljesítő munkatárs
elszámolási határidő hónapjában esedékes havi illetményéből.
57. Önkéntes véradásban részt vevők elismerése 66. § (1) A Főigazgatóság annak a  munkatársnak, aki a  Főigazgatóság területén vagy külső helyszínen vért ad, a  véradás
napjától számított 3 hónapon belül egy munkanapon a főigazgató döntése alapján fizetett szabadidő adható.
(2) A munkatárs a véradást a véradáson kiállított igazolással igazolja.
58. Ünnepélyes megemlékezés keretében nyújtott juttatás 67. § (1) Az ünnepélyes megemlékezések körében – a pénzügyi fedezet rendelkezésre állása függvényében – a minimálbér
10%-át meg nem haladó összegű ajándék adható a munkatársak részére:
a) március 15-e;
b) húsvét;
c) a Közszolgálati Tisztviselők Napja;
d) az államalapítás ünnepe;
e) október 23-a;
f ) karácsony
alkalmából.
(2) A főigazgató – a  pénzügyi fedezet függvényében – egyéb ünnepélyes megemlékezés keretében adandó, csekély
értékű ajándékról is dönthet.
59. Munkavégzéshez szükséges utazás biztosítása érdekében helyi utazásra szolgáló bérlet
68. § (1) A munkatárs részére – a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állásának függvényében – a  munkavégzéshez szükséges
utazás biztosítása érdekében helyi utazásra szolgáló éves bérlet (a továbbiakban: bérlet) adható.
(2) Nem jár bérlet azon munkatárs részére, aki
a) az állami vezetők és az  államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok
feltételeiről szóló 192/2010. (VI. 10.) Korm. rendelet értelmében személyes gépkocsi használatára jogosult;
b) szülési szabadságon, illetve gyermeke gondozása céljából fizetés nélküli szabadságon van, a  tényleges
munkába állásig;
c) 30 napot meghaladóan távol van, és illetményre vagy munkabérre nem jogosult, fizetés nélküli szabadságon
vagy ösztöndíjas tanulmányúton van.
 (3) Amennyiben a munkatársnak a Főigazgatósággal fennálló jogviszonya év közben keletkezik vagy szűnik meg, részére
e juttatás a jogviszonyban töltött idővel arányosan kerül megállapításra azzal, hogy bérlet kizárólag a jogviszonnyal
lefedett időszak egész hónapjaira adható.
(4) Jogviszony megszűnése, megszüntetése esetén a munkatárs köteles a bérletet az utolsó munkában töltött napon
a  Gazdálkodási Főosztályon leadni. A  bérlet visszaszolgáltatásának elmulasztása esetén a  bérlet árának arányos
összege a munkatárs járandóságából – a bérlet átvételét igazoló dokumentum aláírásával megadott hozzájárulása
alapján – kerül levonásra.
(5) A 30 napot meghaladó távollét esetében a munkatárs köteles a bérletet legkésőbb a távollét kezdetétől számított
30.  naptári napig a  Gazdálkodási Főosztályon leadni. A  bérlet visszaszolgáltatásának elmulasztása esetén a  bérlet
árának a  távollét első napjától számított arányos összege a munkatárs járandóságából – a bérlet átvételét igazoló
dokumentum aláírásával megadott hozzájárulása alapján – kerül levonásra.
(6) A bérlet elvesztése esetén az nem pótolható.
 (7) A bérlet legkorábban az alkalmazási javaslat vagy kinevezési okirat-módosítás főigazgatói jóváhagyását és a bérlet
kiállításához szükséges azonosító okmány számáról szóló nyilatkozat leadását követő hónaptól kerülhet kiadásra,
amennyiben az  beérkezik a  jogosultsági hónapot megelőző hónap 20. napjáig. A  bérlet kiállításához szükséges
azonosító okmány számáról szóló nyilatkozat a KSZ 7. § (1) bekezdése szerint a jogviszony létesítése előtt kitöltendő
iratok között kerül átadásra a munkatárs részére.
(8) A bérlet beszerzésével, kiadásával, visszavételével, cseréjével, valamint nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat
a Gazdálkodási Főosztály látja el.
IV. Fejezet
A cafetéria-juttatás igénybevételére, elszámolására és visszatérítésére vonatkozó rendelkezések
60. A cafetéria-juttatásra jogosultak köre és a cafetéria-jogosultság
69. § (1) Cafetéria-juttatásra jogosult a Főigazgatóság munkatársa. A munkaviszony keretében foglalkoztatott munkavállalók
cafetéria-jogosultságára a Kttv. 151. §-át kell alkalmazni azzal, hogy a cafetéria-jogosultság tekintetében illetmény
alatt munkabért kell érteni.
(2) Az érintett munkatársak cafetéria-jogosultsága tekintetében az  Mt. 29.  § (2)  bekezdése, 70.  § (3)  bekezdése, 78.  §
(3) bekezdése és 79. § (2) bekezdése szerinti esetben járó távolléti díj, továbbá az Mt. 146. §-a szerinti alapbér, díjazás
és távolléti díj a munkabérrel, illetménnyel fedezett időszakkal esik egy tekintet alá.
61. Éves cafetéria-keret 70. § (1) A cafetéria-juttatás éves összege (a továbbiakban: éves cafetéria-keret) a  mindenkori költségvetési törvényben
meghatározott maximális összeg.
(2) Az éves cafetéria-keret ezer forintra kerekített időarányos részére jogosult
a) a határozott idejű kinevezéssel, munkaszerződéssel rendelkező személy, illetve
b) az a személy, akinek a Főigazgatósággal fennálló jogviszonya év közben keletkezik vagy szűnik meg.
62. Választható cafetéria-juttatások 71. § A cafetéria-juttatások rendszere a következő, a jogosultak által választható béren kívüli juttatásokat tartalmazza:
a) helyi utazási bérlet;
b) Széchenyi Pihenő Kártya
ba) szálláshely alszámlájára,
bb) vendéglátás alszámlájára,
bc) szabadidő alszámlájára
utalt támogatás;
c) Erzsébet-utalvány;
d) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás;
e) önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás;
f ) iskolakezdési támogatás.
63. A cafetéria-juttatás igénylése, az elszámolás és a visszatérítés eljárási szabályai
72. § (1) Az éves cafetéria-keret egy naptári évben a munkatárs választása szerinti cafetéria-juttatási elemekre vehető igénybe
az  Szja tv.-ben meghatározott mértékben és feltételekkel, a  munkatárs elektronikus úton megtett nyilatkozata
(a továbbiakban: cafetéria-nyilatkozat) alapján.
(2) A cafetéria-nyilatkozat év közben nem módosítható.
 (3) A cafetéria-nyilatkozatot arra tekintettel kell megtenni, hogy
a) a választott cafetéria-juttatások alapján az  éves cafetéria-keretből ezer forint feletti maradványösszeg
ne képződjön, és
b) a Széchenyi Pihenő Kártya vendéglátás alszámlájára utalandó támogatás, az Erzsébet-utalvány, az önkéntes
kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás, az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári
hozzájárulás csak teljes évre, havi egyenlő összegben igényelhető.
(4) A tárgyévben fel nem használt éves cafetéria-keret a következő évre nem vihető át.
 (5) Ha maradványösszeg képződik, az a cafetéria-juttatásra jogosult személynek – a Gazdálkodási Főosztálynak a még
választható cafetéria-juttatási elemeket is tartalmazó felhívása alapján – tárgyév november 30-ig megtett külön
írásbeli nyilatkozata alapján használható fel. Az éves cafetéria-keretből ezer forintot meg nem haladó maradványösszeg
nem vehető igénybe.
(6) Amennyiben a  cafetéria-juttatásra jogosult személy a  cafetéria-nyilatkozat megtételét követően más juttatótól is
ugyanazon a  jogcímen részesül juttatásban, az  Szja tv.-ben meghatározott juttatásoknál előírt nyilatkozattételi
kötelezettsége – ezen más juttatótól származó, további juttatások tekintetében – a  másik juttató felé áll fenn
a Főigazgatóságtól igénybe vett cafetéria-juttatás tekintetében.
73. § (1) A cafetéria-nyilatkozat megtételéhez szükséges elektronikus programot a  Gazdálkodási Főosztály teszi elérhetővé
a  cafetéria-juttatásra jogosult személy részére. Az  elektronikus program elérhetőségéről, a  választható cafetériajuttatások maximális mértékéről, a minimálbér összegéről, az éves cafetéria-keretet terhelő és a Főigazgatóság által
megfizetendő közterhek mértékéről a Gazdálkodási Főosztály elektronikus levélben tájékoztatja a cafetéria-juttatásra
jogosult személyt.
(2) A cafetéria-juttatásra jogosult személy az elektronikus programban kitöltött és kinyomtatott cafetéria-nyilatkozat egy
általa aláírt példányát az (1) bekezdésben meghatározott elektronikus levél kiküldését követő 10 munkanapon belül
juttatja el a Gazdálkodási Főosztályra, amelyhez csatolja a választott cafetéria-juttatási elemekhez ezen fejezetben
meghatározott dokumentumokat.
(3) A cafetéria-nyilatkozat megtételének önhibából történő elmulasztása esetén a cafetéria-juttatásra jogosult személy
Erzsébet-utalványra jogosult.
(4) Hiányosan előterjesztett cafetéria-nyilatkozat esetében a  cafetéria-juttatásra jogosult személyt a  Gazdálkodási
Főosztály hiánypótlásra hívja fel. Ha a cafetéria-juttatásra jogosult személy a hiánypótlási kötelezettségének a felhívás
kézhezvételét követő 15 napon belül nem tesz eleget, az általa megtett cafetéria-nyilatkozatot a rendelkezésre álló
adatok alapján kell figyelembe venni. Ha a hiány olyan természetű, hogy pótlása nélkül a cafetéria-nyilatkozat egyetlen
eleme sem vehető figyelembe, úgy kell eljárni, mintha a cafetéria-juttatásra jogosult személy a cafetéria-nyilatkozat
megtételét elmulasztotta volna.
74. § (1) A cafetéria-juttatásra jogosult személy a Gazdálkodási Főosztálynak írásban haladéktalanul bejelenti, ha a cafetériajuttatásra való jogosultsága év közben megszűnik, ide nem értve a  Főigazgatósággal fennálló jogviszonyának
megszűnését.
(2) A cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén a  cafetéria-juttatásra jogosult személyt a  Humánpolitikai
Főosztály tájékoztatja a cafetéria-juttatásra való jogosultságáról, és haladéktalanul értesíti a Gazdálkodási Főosztályt,
amely az  elektronikus programot a  cafetéria-juttatásra jogosult személy számára elérhetővé teszi. A  cafetériajuttatásra jogosult személy a cafetéria-nyilatkozat megtételére vonatkozó kötelezettségét a 73. § (2) bekezdése szerint
teljesíti. A  cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén az  igényelt cafetéria-juttatás adóévben történő
kiadásának biztosítása érdekében a  Gazdálkodási Főosztály vezetője az  e  fejezetben meghatározott határidőktől
eltérhet.
(3) Amennyiben a  cafetéria-juttatásra jogosult személy jogviszonya megszűnik, vagy cafetéria-juttatásra év közben
egyéb okból nem jogosult, amennyiben a  cafetéria-keret csökkentése nem lehetséges, köteles a  részére nyújtott
cafetéria-juttatás – Gazdálkodási Főosztály által meghatározott – időarányos részt meghaladóan igénybe vett
összegét visszafizetni, illetve – a cafetéria-juttatásra jogosult személy választása szerint, ha a juttatás természete ezt
lehetővé teszi – visszaadni. Ha a cafetéria-juttatásra jogosult személyt év közben véglegesen áthelyezik, a cafetériajuttatásokra az egyes munkáltatóknál időarányosan jogosult.
(4) A visszafizetés módja elsősorban a cafetéria-juttatásra jogosult személyt megillető járandóságokból történő levonás.
Ha a levonásra nincs mód, a visszafizetés a cafetéria-juttatásra jogosult személy részéről átutalással vagy készpénzátutalási megbízással történő befizetéssel történik.
(5) Amennyiben a cafetéria-juttatásra jogosult személy jogviszonya, illetve cafetéria-jogosultsága anélkül szűnik meg,
hogy a  cafetéria-nyilatkozat megtételére lehetősége lett volna, a  számára időarányosan járó cafetéria-juttatást
–  a  Gazdálkodási Főosztály felhívása alapján – külön írásbeli nyilatkozata szerint kell kiadni azzal, hogy ezen
nyilatkozattételi kötelezettség önhibájából történő elmulasztása esetén a  73.  § (3)  bekezdése szerinti cafetériajuttatást kell biztosítani.
(6) A jogosultsági idő számításakor az adott év naptári napjainak számát kell figyelembe venni.
64. Helyi utazási bérlet 75. § (1) A Főigazgatóság a  helyi utazási bérletet a  tárgyévre érvényes éves bérlet formájában biztosítja, kivéve azon
munkatársakat, akiknek határozott idejű jogviszonya év közben szűnik meg. Ez  utóbbiak esetén a  jogviszonnyal
lefedett időszak egész hónapjaira biztosít havi bérletet. A helyi utazási bérletet a cafetéria-juttatásra jogosult személy
kizárólag saját használatára veheti igénybe, amelyről nyilatkozatot tesz.
(2) A helyi utazási bérletre a  cafetéria-juttatásra jogosult személy folyamatos igénybevétel esetén jogosult. Nincs
lehetőség a bérletet kizárólag egyes hónapokra igényelni vagy megszakítással igénybe venni.
(3) A pénzügyi fedezet rendelkezésre állása esetén a Főigazgatóság a helyi utazási bérletet a tárgyévet megelőző évben
juttatott helyi utazási bérleten megjelölt érvényességi idő lejárta előtt biztosítja. Ebben az  esetben a  cafetériajuttatásra jogosult személy a Gazdálkodási Főosztály által megjelölt időpontig és módon teszi meg a bérlet igénylésére
vonatkozó nyilatkozatát azzal, hogy az  ilyen módon igényelt helyi utazási bérlet értéke a  tárgyévi cafetéria-
nyilatkozatban, automatikusan, választott elemként jelenik meg. A Gazdálkodási Főosztály által megadott határidő
eltelte után helyi utazási bérlet igénylésére a 73. § (2) bekezdése szerinti cafetéria-nyilatkozat megtétele során nyílik
mód.
(4) A helyi utazási bérlet beszerzését és átadását a Gazdálkodási Főosztály végzi.
 (5) A cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén a helyi utazási bérletet a Gazdálkodási Főosztály a cafetéria
juttatásra jogosult személy cafetéria-nyilatkozatának megérkezését követő hónap első napjától érvényes, kizárólag
a Gazdálkodási Főosztály által kiadott bérletszelvény formájában biztosítja.
(6) A cafetéria-jogosultság év közben történő megszűnése esetén az igényelt helyi utazási bérlet típusától függően van
lehetőség annak visszaadására. A  helyi utazási bérlet visszaadására vonatkozó szándékát a  cafetéria-juttatásra
jogosult személy legkésőbb az utolsó munkában töltött napján jelzi. A helyi utazási bérlet az utolsó munkában töltött
napot követő napig adható vissza a Gazdálkodási Főosztályon.
65. Széchenyi Pihenő Kártya 76. § (1) A cafetéria-juttatásra jogosult személy a Széchenyi Pihenő Kártya
a) szálláshely alszámlájára egy összegben,
b) vendéglátás alszámlájára egy összegben,
c) szabadidő alszámlájára egy összegben
igényelhet elektronikus utalvány formájú támogatást, alszámlánként vagy valamennyi alszámlára kiterjedően.
(2) A Széchenyi Pihenő Kártya alszámlájára nyújtott támogatás (a továbbiakban: támogatás) abban az  esetben
igényelhető, ha a  cafetéria-juttatásra jogosult személy – és amennyiben ilyen van, a  társkártyabirtokos –
a  kártyaigénylőlap szerinti személyes adataiknak a  támogatás biztosítása céljából a  Főigazgatóság által történő
kezeléséhez és a  kártyakibocsátó intézmény részére történő továbbításához hozzájáruló nyilatkozatot ad. Élettárs
részére igényelt társkártya esetén a  cafetéria-juttatásra jogosult személy az  élettársi kapcsolat fennállásáról
a Főigazgatóság felé nyilatkozik.
(3) Az igénylés során a  cafetéria-juttatásra jogosult személy – az  éves cafetéria-keret és az  Szja tv. 71.  § (1)  bekezdés
c)  pontjában meghatározott mértékek mellett – alszámlánként figyelembe veszi a  más juttatótól a  tárgyévben
az adott alszámlára biztosított támogatás összegét is. A cafetéria-juttatásra jogosult személy a más juttatótól származó
támogatás összegéről a vonatkozó alszámla tekintetében nyilatkozatot tesz.
(4) A támogatást a  Főigazgatóság a  kártyakibocsátó intézménytől általa megrendelt kártyán keresztül biztosítja
a cafetéria-juttatásra jogosult személy számára. A kártya megrendelésével, használatával, a támogatás igénybevételével
kapcsolatban a cafetéria-juttatásra jogosult személyt semmilyen költség nem terheli.
(5) Ilyen irányú igény esetén a  cafetéria-juttatásra jogosult személy rendeli meg a  pótkártyát, valamint a  Ptk. 8:1.  §
(1) bekezdés 1. pontja szerinti közeli hozzátartozó és az élettárs részére a társkártyát közvetlenül a kártyakibocsátó
intézménytől. A  pótkártya, illetve a  társkártya előállítási és kézbesítési költsége – a  megrendelő személyétől
függetlenül, pótkártyánként, illetve társkártyánként – a  cafetéria-juttatásra jogosult személyt terheli, az  az éves
cafetéria-keret terhére nem számolható el.
(6) Kártya, társkártya igénylése során a  cafetéria-juttatásra jogosult személy gondoskodik a  rendelkezésére bocsátott
„Kártyaigénylőlap és adatkezelési hozzájáruló nyilatkozat” című nyomtatvány kártyánként két példányban történő
kitöltéséről, aláírásáról és a  nyomtatványok eredeti példányainak a  Gazdálkodási Főosztály részére történő
megküldéséről.
(7) A fel nem használt támogatás cafetéria-juttatásra jogosult személynek történő visszatérítésére, illetve az  egyes
alszámlákra igényelt összegek módosítására nincs lehetőség.
66. Erzsébet-utalvány 77. § (1) A Főigazgatóság az étkezési hozzájárulást papíralapú Erzsébet-utalvány formájában biztosítja.
 (2) Az Erzsébet-utalvány havonként egyenlő, százzal osztható összegben igényelhető. A legkisebb igényelhető összeg
400 forint/hó. Az utalványt a Főigazgatóság a 76. § (4) bekezdés b) pontja és (5) bekezdése megfelelő alkalmazásával
biztosítja.
67. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás 78. § (1) Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás (a továbbiakban: munkáltatói hozzájárulás) annak
a cafetéria-juttatásra jogosult személynek nyújtható, aki
a) ezt – éves cafetéria-kerete terhére – igényli,
b) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár tagja, és
c) a Gazdálkodási Főosztálynak – ha ez még nem történt meg – a cafetéria-nyilatkozatával egyidejűleg a tagsági
jogviszonyának fennállását igazoló okirat másolatát benyújtja.
 (2) A munkáltatói hozzájárulás mértéke egységesen havi 10 000 forint. A  cafetéria-juttatásra jogosult személynek
lehetősége van a  havi munkáltatói hozzájárulás összegét ettől eltérő mértékben meghatározni az  éves cafetériakeretén belül azzal, hogy
a) alacsonyabb összegű igénylés esetén a különbözetről a cafetéria-nyilatkozatban le kell mondani, és egyben
kérni kell a munkáltatói hozzájárulás szüneteltetését;
b) a magasabb összegű igénylés nem haladhatja meg az Szja tv. 71. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott
mértéket;
c) az igényelt összegnek el kell érnie az adott pénztár által meghatározott tagdíjminimumot.
(3) A munkáltatói hozzájárulás abban az esetben vehető igénybe, ha a cafetéria-juttatásra jogosult személy nyilatkozik
arról, hogy adott hónapokra ugyanezen a jogcímen más juttatótól nem szerez bevételt.
68. Önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás 79. § Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulásra a 78. §-t kell alkalmazni
azzal, hogy
a) az önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás – külön-külön és
együtt is – annak a cafetéria-juttatásra jogosult személynek nyújtható, aki önkéntes kölcsönös egészségpénztár
vagy önsegélyező pénztár tagja,
b) az önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás mértéke egységesen
havi 10 000 forint az önkéntes kölcsönös egészségpénztár és az önsegélyező pénztár tekintetében is,
c) a havi munkáltatói hozzájárulás – a  két pénztárban együttesen – sem haladhatja meg az  Szja tv. 71.  §
(3) bekezdés b) pontjában meghatározott mértéket.
69. Iskolakezdési támogatás 80. § (1) Iskolakezdési támogatást az a cafetéria-juttatásra jogosult személy vehet igénybe, akinek gyermeke a közoktatásban
vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban részt vevő tanuló, feltéve hogy a cafetéria-juttatásra jogosult
személy a gyermeknek – a családok támogatásáról szóló törvény vagy bármely EGT-állam hasonló jogszabálya alapján
családi pótlékra vagy hasonló ellátásra jogosult – szülője, gyámja vagy mindezekkel közös háztartásban élő házastárs.
(2) Az iskolakezdési támogatás mértéke nem haladhatja meg gyermekenként az Szja tv. 71. § (1) bekezdés e) pontjában
meghatározott mértéket.
(3) Az iskolakezdési támogatás igénylése során – a gyermek nevének, TAJ-számának egyidejű közlésével – a cafetériajuttatásra jogosult személy nyilatkozik arról, hogy
a) gyermeke közoktatásban vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban vesz részt, és őt saját
háztartásában tartja el, és
b) ő vagy a vele közös háztartásban élő házastársa a gyermekre tekintettel jogosult családi pótlékra vagy hasonló
ellátásra.
 (4) A Főigazgatóság az  iskolakezdési támogatást a  tanév első napját megelőző 60. naptól a kibocsátás évének utolsó
napjáig tankönyv, taneszköz, ruházat vásárlására jogosító utalvány formájában biztosítja. Az utalvány rendelkezésre
bocsátására tárgyév július hónapban kerül sor.
V. Fejezet
A Főigazgatóságon adományozható elismerések 81. § A Főigazgatóságon adományozható elismerések:
a) főigazgatói dicséret;
b) szakmai elismerés díjazása;
c) egyéb elismerés díjazása.
70. Főigazgatói dicséret 82. § (1) Főigazgatói dicséret a  Főigazgatóság működése során jelentkező többletfeladatok magas szakmai színvonalú
elvégzésének elismeréseként adható. A főigazgatói dicséret az alábbi állami ünnepeket, szakmai napokat közvetlenül
megelőzően kerül átadásra:
a) július 1., a Közszolgálati Tisztviselők Napja;
b) augusztus 20., az államalapítás ünnepe;
c) október 23., az 1956-os forradalom és szabadságharc ünnepe;
d) november 12., a Szociális Munka Napja.
(2) Főigazgatói dicséretben részesítendő személyekre minden év május 31-ig a főosztályvezetők, kirendeltségek esetén
az igazgatók a főigazgató számára közvetlenül tesznek részletes indokolást tartalmazó javaslatot.
(3) A főigazgatói dicséretben részesülő személyekről a főigazgató dönt.
 (4) A főigazgatói dicséret mellé – a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állásának függvényében – pénzjuttatás adható,
melynek mértéke a mindenkori illetményalap ötszörösének megfelelő bruttó összeg. Nem részesíthető főigazgatói
dicséretben, aki a többletfeladat ellátásáért bármilyen pénzügyi ellentételezésben részesült.
71. Szakmai elismerések díjazása 83. § (1) A Főigazgatóság tevékenységi körébe tartozó alapfeladat magas szakmai és erkölcsi szinten történő magas szakmai
színvonalú elvégzéséért elnyert szakmai elismerés mellé a  főigazgató a  82.  § (1)  bekezdésében meghatározott
időpontokban díjazást adhat.
(2) A díjazás évente a Főigazgatóság legfeljebb 5 munkatársának adható.
 (3) A díjazásra egyebekben a  82.  § rendelkezései megfelelően alkalmazandók azzal, hogy a  díjazás mértéke legalább
az illetményalappal, de legfeljebb annak ötszörösével megegyező nagyságú összeg lehet.
72. Egyéb elismerés díjazása 84. § (1) Állami vagy egyéb – pénzjutalommal nem járó – kitüntetés elismeréseként a főigazgató a Közszolgálati Tisztviselők
Napján díjazást adhat.
(2) Ezen díjazásra a 82. § rendelkezései megfelelően alkalmazandók azzal, hogy a javaslathoz részletesen be kell mutatni
az állami vagy egyéb kitüntetésben részesítés indokát.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 85. § (1) Ez az utasítás 2015. december 1-jén lép hatályba.
 (2) A 24., 45. és 65. §-ban foglaltak – az ehhez szükséges pénzügyi fedezet rendelkezésre állása esetén – 2015. január
1-jétől alkalmazandók. A  főigazgató külön munkáltatói intézkedés keretében rendelkezik az  alkalmazás
részletszabályairól.
(3) Ezt az utasítást a hatálybalépését követően a Főigazgatóság intranetes oldalán is közzé kell tenni, arról a Főigazgatóság
munkatársait tájékoztatni kell, az érintett személy számára kinevezésekor, illetve a Főigazgatósággal munkaviszony
létesítésekor megismerhetővé kell tenni.
(4) Jelen utasítás hatálybalépése nem érinti a  már meghozott munkáltatói intézkedéseket, rendelkezéseit
a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell, amennyiben az a munkatárs számára kedvezőbb
a  kérelem benyújtásakor hatályban lévő munkáltatói intézkedésekben, belső szabályozásokban foglalt
rendelkezésekhez képest.
(5) Amennyiben jelen utasítás hatálybalépésekor a  Főigazgatóságnál kormányzati ügykezelőként foglalkoztatott
munkatárs illetménye magasabb, mint a  KSZ 28.  §-a alapján számított illetmény, ezen kormányzati ügykezelő
mindaddig a magasabb illetményt kapja, amíg a kormányzati szolgálati jogviszonyban töltött idő alapján el nem éri
a magasabb illetményének megfelelő ügykezelői illetményt.
(6) Az ezen utasítás tárgykörébe tartozó belső szabályozások ezen utasítás hatálybalépését követően nem
alkalmazhatók.
Bátori Zsolt s. k.,
 főigazgató