text:
1493/2018. (X. 10.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő átcsoportosításról, az egyes kiemelt kormányzati kötelezettségek végrehajtásáról és a további szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének 79. Helyi
önkormányzatok egyes beruházásainak támogatása címmel, valamint a címen belül
aa) az 1. Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata infrastrukturális fejlesztéseinek támogatása,
ab) a 2. Harkány Város Önkormányzata infrastrukturális fejlesztéseinek támogatása,
ac) a 3. Kiskunhalas Város Önkormányzata infrastrukturális fejlesztéseinek támogatása,
ad) a 4. Várpalota Város Önkormányzata feladatainak támogatása
alcímekkel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) az Áht. 21. § (1) bekezdésében és 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 5 208 100 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím,
1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2019. december 31.,
 a Miniszterelnökség javára átcsoportosított összeg tekintetében 2019. június 30.
c) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
79. Helyi önkormányzatok egyes beruházásainak támogatása cím
ca) 1. Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata infrastrukturális fejlesztéseinek támogatása alcím javára
átcsoportosított 1 145 000 000 forint előirányzat terhére Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata,
cb) 2. Harkány Város Önkormányzata infrastrukturális fejlesztéseinek támogatása alcím javára
átcsoportosított 47 900 000 forint előirányzat terhére Harkány Város Önkormányzata,
cc) 3. Kiskunhalas Város Önkormányzata infrastrukturális fejlesztéseinek támogatása alcím javára
átcsoportosított 503 200 000 forint előirányzat terhére Kiskunhalas Város Önkormányzata,
cd) 4. Várpalota Város Önkormányzata feladatainak támogatása alcím javára átcsoportosított
3 500 000 000 forint előirányzat terhére Várpalota Város Önkormányzata
 részére – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.) 101/A.  § hatálya
alá tartozó – támogatást nyújtson, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit
meghatározó támogatói okirat alapján;
d) egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a c) alpont szerinti költségvetési támogatásokat a támogatói okiratok
kiadását követően folyósítsa az érintett önkormányzatok számára;
e) egyetért azzal, hogy a  c)  alpont szerinti költségvetési támogatások elszámolása érdekében készített
beszámolók elfogadása során a szakmai teljesítés megfelelősége tekintetében a belügyminiszter a c) alpont
ca)–cc)  alpontja esetében a  miniszterelnök kabinetfőnöke, a  c)  alpont cd)  alpontja esetében az  emberi
erőforrások minisztere, az  innovációért és technológiáért felelős miniszter és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter mint közreműködő miniszter véleményét kérje ki;
f ) felkéri Eger Megyei Jogú Város Önkormányzatát, Harkány Város Önkormányzatát, valamint Kiskunhalas Város
Önkormányzatát, hogy biztosítsa a  c)  alpont ca), cb) és cc)  alpontja szerinti infrastrukturális fejlesztések
előkészítésében a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. közreműködésének lehetőségét;
g) egyetért azzal, hogy a  Miniszterelnök általános helyettese a  jánoshalmi baptista imaház felújításához
– külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, támogatói okirat alapján, az Ávr. 101/A. § hatálya alá tartozó –
12 000 000 forint költségvetési támogatást nyújtson a  jánoshalmi baptista gyülekezet részére, azzal, hogy
a költségvetési támogatás nyújtására teljes egészében támogatási előleg folyósításával kerüljön sor;
Felelős: Miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal
h) felhívja
ha) a belügyminisztert, hogy a c) alpont, valamint
hb) a Miniszterelnök általános helyettesét, hogy az f ) alpont
szerinti támogatások tekintetében az  azt finanszírozó támogatás nyújtása során gondoskodjon arról,
hogy a  kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami beruházások központi nyilvántartásáról és
ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pont a)  alpontja szerinti adatszolgáltatás
teljesítésére és 3. pont b) alpontja szerinti ellenőrzés tűrésére.
Felelős: a ha) alpont tekintetében a belügyminiszter
 a hb) alpont tekintetében a Miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a támogatás nyújtásakor
2. A Kormány
a) felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy vizsgálja meg Jászberény Város
Önkormányzata infrastrukturális fejlesztése vonatkozásában a  várost elkerülő közút III. üteme
megvalósításának lehetőségét és forrásigényét, valamint a  vizsgálat alapján készítsen előterjesztést
a Kormány részére a fejlesztések támogatása érdekében;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. október 31.
b) felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy vizsgálja meg Harkány Város Önkormányzata vonatkozásában
a  harkányi gyógyfürdő továbbfejlesztésének lehetőségét és forrásigényét, valamint a  vizsgálat alapján
készítsen előterjesztést a Kormány részére a fejlesztés támogatása érdekében;
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2018. október 31.
c) felhívja a Miniszterelnök általános helyettesét, hogy az emberi erőforrások minisztere bevonásával vizsgálja
meg a nyírbátori Báthory Anna Református Általános Iskola helyzetét, valamint a vizsgálat alapján készítsen
előterjesztést a Kormány részére az iskola helyzetének rendezése érdekében.
Felelős: Miniszterelnök általános helyettese
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2018. (HK 1.) HVK HIICSF szakutasítása az elektronikus aláírást biztosító eszköz használatának szabályairól és az azzal történő ellátás rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetre, továbbá
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A szakutasítás alkalmazásában:
a) elektronikus aláírás: olyan elektronikus adat, amelyet
más elektronikus adatokhoz csatolnak, illetve logikailag
hozzárendelnek, és amelyet az aláíró aláírásra használ;
b) elektronikus aláírást biztosító eszközök: mindazok
a hardver és szoftver eszközök, amelyek az aláírónál vagy
a címzettnél kifejezetten az aláírás létrehozásához, vagy
az aláírás ellenőrzéséhez szükségesek. Elektronikus aláírást biztosító eszközöknek tekintendő az aláírást létrehozó chipkártya, a chipkártya-olvasó valamint az ezeket
csatoló ún. meghajtó szoftver, az aláíráshoz tartozó tanúsítvány, amely általában szintén az aláíró eszközön van
elhelyezve, valamint az aláíró eszköz használatához szükséges titkos adatként a PIN kód;
c) felhasználó: a honvédelmi szervezet állományába tartozó, kiadmányozói vagy teszt aláírás használatára jogosult személy;
d) fokozott biztonságú elektronikus aláírás: olyan elektronikus aláírás, amely megfelel a fokozott biztonságú
elektronikus aláírásra előírt jogszabályi követelményeknek;
e) kapcsolattartó személy: az elektronikus aláíráshoz
kapcsolattartóként, a kiadmányozói elektronikus aláírással
rendelkező személy és a szolgáltató ügyfélszolgálata közötti közvetlen kapcsolattartás fenntartása érdekében kijelölt, a honvédelmi szervezet állományába tartozó személy;
f) kiadmányozó: a honvédelmi szervezet nevében kiadmányozásra feljogosított természetes személy, akinek kiadmányozási hatáskörébe tartozik a kiadmány aláírása;
g) kiadmányozói elektronikus aláírás: a honvédelmi
szervezet nevében kiadmányozásra feljogosított természetes személy által e feladatkörében is használt elektronikus
aláírás;
h) metaadat: az elektronikus iratkezelő rendszerben, az
irathoz hozzárendelésre kerülő és az irat megsemmisüléséig visszakereshető olyan azonosító vagy leíró adat, illetve
adatcsoport, amely elősegíti az irat egyedi kezelését;
i) minősített elektronikus aláírás: olyan, fokozott biztonságú elektronikus aláírás, amelyet minősített elektronikus aláírást létrehozó eszközzel állítottak elő, és amely
elektronikus aláírás minősített tanúsítványán alapul;
j) minősített tanúsítvány: elektronikus aláírás olyan tanúsítványa, amelyet minősített bizalmi szolgáltató bocsát
ki, és amely megfelel a minősített tanúsítványra vonatkozó
jogszabályi követelményeknek;
k) PIN kód: olyan, számjegyekből álló titkos adat,
amely a személy azonosítására szolgál, és amelyet kizárólag a megismerésére jogosult személy ismer és használ;
l) regisztráció: a felhasználó által az elektronikus ügyintézés céljából megadott személyes adatok és a felhasználási feltételek elfogadása;
m) szakmai felügyeletet ellátó szervezet: Honvéd Vezérkar Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: a HVK HIICSF);
n) szolgáltató: a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.; o) tanúsítvány: olyan elektronikus igazolás, amely tartalmazza a tanúsítványra vonatkozó érvényesítési adatot
és a tanúsítvány használatához szükséges kapcsolódó adatokat, és amely elektronikus dokumentum megbízhatóan
védve van a kibocsátáskor és az érvényességi ideje alatt
rendelkezésre álló technológiákkal elkövetett hamisítás
ellen;
p) teszt aláírás: az elektronikus aláírás, vagy az elektronikus aláírást használó szolgáltatás tesztelése, valamint
a felhasználók felkészítése érdekében létrehozott, hivatalos célra nem használható elektronikus aláírás.
2. Az ellátás rendje 3. A honvédelmi szervezeteknél a kiadmányozási jogkörrel rendelkező személyeket a szolgáltató által biztosított minősített elektronikus aláírást, a kiadmányozási jogkörrel nem rendelkező személyeket elektronikus aláírást
biztosító eszközzel kell ellátni.
4. A honvédelmi szervezetek ellátása a szakmai felügyeletet ellátó szervezet terve alapján történik.
5. A honvédelmi szervezet minden év július 31-ig szolgálati úton megküldi az elektronikus aláírást biztosító eszközzel ellátásra tervezett személyek számát, külön megjelölve a kiadmányozási jogkörrel rendelkezőket a szakmai
felügyeletet ellátó szervezet részére.
3. A szolgáltatóval kötött szerződés 6. A minősített elektronikus aláírást biztosító eszközzel
való ellátás a honvédelmi szervezet és a szolgáltató között
létrejött szerződés alapján történik.
7. A szerződés megkötésére vonatkozóan a szolgáltatóval történő kapcsolatfelvétel a honvédelmi szervezet kapcsolattartó személyein keresztül történik.
8. A honvédelmi szervezet és a szolgáltató közötti előfizetői szerződés a minősített időbélyegző, valamint a minősített elektronikus aláírással kapcsolatos szolgáltatások
egyéni és szervezeti igénybevételére terjed ki.
9. A szerződések az abban meghatározott lejárati dátum
előtti meghosszabbítása a honvédelmi szervezet feladata.
10. A szolgáltató a szerződés alapján megigényelt
minősített elektronikus aláírást biztosító eszközt helyszíni
regisztráció keretében biztosítja a honvédelmi szervezet
kiadmányozási jogkörrel rendelkező állománya részére.
4. A feladatban érintett szervezetek feladatai 11. Szakmai felügyeletet ellátó szervezet
a) megtervezi az elektronikus aláírást biztosító eszköz
honvédelmi szervezeteknél történő bevezetésének ütemezését 2018. február 28-ig és erről a honvédelmi szervezeteket tájékoztatja;
b) tájékoztatja a HM Védelemgazdasági Hivatalt (a továbbiakban: HM VGH) a bevezetés ütemezéséről; és
c) a honvédelmi szervezetek jelentése alapján nyilvántartást vezet a kiadásra, visszavonásra került elektronikus
aláírást biztosító eszközök számáról.
12. A honvédelmi szervezet
a) kijelöli a kapcsolattartó személyeket és az adminiszt
rációs szervezeti egységet;
b) a szakmai felügyeletet ellátó szervezet terve alapján
szerződést köt a szolgáltatóval úgy, hogy a minősített
elektronikus aláírást biztosító eszközzel való gyakorlásra
a bevezetés tárgyévét megelőzően legalább 3 hónap álljon
rendelkezésre;
c) naprakészen tartja a szervezetnél az elektronikus aláírással ellátottak adatbázisát, külön jelölve a minősített
elektronikus aláírást biztosító eszközzel rendelkezőket; és
d) a személyi adatokban és a jogosultságokban beállt
változás esetén gondoskodik az elektronikus aláírást biztosító eszköz bevonásáról, illetve az új eszköz igényléséről.
13. A kapcsolattartó személy
a) feladatai ellátása érdekében megadja a szolgálati mo
bil elérhetőségét és hivatalos email címét a szolgáltató
ügyfélszolgálat és a szakmai felelős szervezet részére;
b) a szolgáltató részére átadja a kiadmányozói jogosultsággal rendelkezők által kitöltött és aláírt „regisztrációs
űrlap”-okat;
c) értesíti a felhasználókat az elektronikus aláírást biztosító eszköz átvételének helyéről és idejéről;
d) az adminisztrációs feladatokat ellátó szervezeti egységtől átveszi a jogosultság megszűnte következtében leadott, vagy sérült, meghibásodott minősített elektronikus
aláírást biztosító eszközöket és leadja a szakmai felelős
szervezet által meghatározott szervezet, az anyagellátás
szerint illetékes szervezeti egység részére;
e) szükség esetén kezdeményezi a tanúsítvány felfüggesztését a szolgáltatónál amennyiben a felhasználó saját
visszavonási kódja nem áll rendelkezésére és a felhasználó
kéri a felfüggesztést, illetve azt a felhasználó közvetlen
szolgálati elöljárója, vagy a szakmai felügyeletet ellátó ezt
kéri;
f) átadja az adminisztrációs egység részére az elektronikus aláírást biztosító eszközzel rendelkezők névjegyzékét
és a felhasználó által kitöltött regisztrációs űrlap egy példányát; és
g) feladatait a szakmai felelős szervezet utasításai alapján végzi.
14. Az adminisztrációs feladatokat ellátó szervezeti
egység a) nyilvántartást vezet a felhasználó által készített „regisztrációs űrlap”-okról;
b) az elektronikus aláírást biztosító eszközöket nyilvántartásba veszi;
c) az elektronikus aláírások esetében gondoskodik arról,
hogy a használatba vételre kész aláírást létrehozó eszközöket a felhasználók személyesen vegyék át, a jogosultság
megszűnése esetén személyesen adják le; és
d) bevonja a sérült vagy meghibásodott chipkártyákat,
rendelkezik további kezelésükről, és a bevonási eseményt
jelenti a szakmai felügyeletet ellátó szervnek.
5. Vezetői felelősség és feladatok 15. Az elektronikus aláírást igénybe vevő szervezetek
vezetője
a) a személyi változásokat 15 nappal megelőzően gondoskodik az új elektronikus aláírást biztosító eszköz
igényléséről, a regisztráció végrehajtásáról;
b) az elektronikus aláírást igénylő feladatkör megszűnését, illetve a feladatkört ellátó személy tekintetében várható változást megelőzően gondoskodik az elektronikus aláírást biztosító eszközöknek az adminisztrációs feladatokat
végző szervezeti egység részére történő visszaadásáról; és
c) az elektronikus aláírások használatát érintő szabálytalanság, a szabályszerű működéstől eltérő események,
vagy azok gyanúja esetén haladéktalanul tájékoztatja
a szakmai felügyeletet ellátó szervet.
16. A felhasználó
a) kitölti és aláírja a” regisztrációs űrlap”-ot;
b) részt vesz az elektronikus aláírást biztosító eszköz
használatával kapcsolatos felkészítésen;
c) megismeri a jelen szakutasításban foglaltakat;
d) átveszi az elektronikus aláírást biztosító eszközt, az
átvételről tájékoztatja a kapcsolattartót;
e) gondoskodik az elektronikus aláírást biztosító eszkö
zök használatához szükséges helyi informatikai feladatok
végrehajtásának kezdeményezéséről;
f) használja az elektronikus aláírást biztosító eszközöket;
g) regisztrációs adatokban keletkező változásokat beje
lenti a kapcsolattartó személynek, kezdeményezi az elektronikus aláírást biztosító eszközök cseréjét; és
h) az elektronikus aláírást igénylő feladatkörének megszűnésekor, a szerv vezetőjénél kezdeményezi annak,
valamit az elektronikus aláírást biztosító eszközöknek az
adminisztrációs feladatokat végző szervezeti egység részére történő visszaadását.
6. Az elektronikus aláírások alkalmazásának
általános szabályai 17. Az elektronikus aláírást biztosító eszköz kizárólag
elektronikus rendszerben keletkezett, az iratkezelésre vonatkozó követelményeknek megfelelő elektronikus irat
kiadmányozására használható.
18. A közokiraton elhelyezett kiadmányozói elektronikus aláírásnak meg kell felelnie a közigazgatási célra
használható minősített tanúsítványon alapuló fokozott
biztonságú elektronikus aláírásra vonatkozó jogszabályi
követelményeknek.
19. A kiadmányozói jog gyakorlásával nem járó elektronikus aláírások rögzítése, különösen az egyetértés, ellenjegyzés, jóváhagyás rögzítése az iratkezelő rendszer
által az elektronikus irathoz elválaszthatatlanul társított
metaadatokban történik, vagy az aláírás funkcionalitásának megfelelő biztonságú bizalmi szolgáltatás által biztosítandó.
20. A munkáltató által biztosított elektronikus aláírás
– ideértve a szolgáltató által biztosított elektronikus aláírást is – csak a szolgálati vagy munkavégzési feladatok
ellátása során keletkezett iratok kiadmányozására használható.
21. A kiadmányozói aláírásokhoz kizárólag szakmai felelős szervezet által engedélyezett eszközöket lehet alkalmazni.
7. Biztonság 22. Az elektronikus aláírást biztosító eszköz biztonságával kapcsolatos feladatokat a szakmai felügyeletet ellátó
szervezet látja el.
23. Az elektronikus aláírást biztosító eszköz más személy részére nem adható át.
24. A munkáltató által kiadott elektronikus aláírást biztosító eszköz szolgálati, vagy munkavégzési helyről nem
vihető ki, kivéve a szolgálati feladat más honvédségi objektumban történő végzése céljából történő kivitelt.
25. Amennyiben egy elektronikus aláírást biztosító eszköz holléte bizonytalanná válik, azt a felhasználónak haladéktalanul jelenteni kell a szakmai felügyeletet ellátó
szerv részére.
26. A tanúsítványhoz tartozó PIN kódot csak a felhasználó ismerheti meg, a felhasználó gondoskodik arról, hogy
azt más személy ne ismerhesse meg.
27. A felhasználónak az elektronikus aláírást biztosító
chipkártyát annak használatát követően el kell zárnia az általa kizárólagosan hozzáférhető munkahelyi irodabútorban, lemezszekrényben vagy biztonsági tárolóban.
28. A tanúsítványhoz tartozó PIN kódot és a tanúsítvány
visszavonási kódját körcímkével lezárt, dátummal és aláírással hitelesített, kódonként külön-külön borítékban kell
tárolni a chipkártya mellett.
29. A chipkártya és a tanúsítványhoz tartozó kódok
munkahelyen kívüli szállítása és tárolása alatt gondoskodni kell a kizárólagos hozzáférést biztosító folyamatos
felügyeletről, a használathoz szükséges kártyaolvasó meglétéről, szoftver telepítéséről.
30. A PIN kód illetéktelen személy általi megismerését
vagy ilyen irányú lehetőség létrejöttét, valamint a kiadmá
nyozón kívül más személy által megvalósuló elektronikus
aláírást, annak kísérletét vagy gyanúját biztonsági eseményként kell kezelni.
31. Az elektronikus aláírások használatát érintő szabálytalanságot, a szabályszerű működéstől eltérő eseményeket vagy azok gyanúját haladéktalanul jelenteni kell
a szakmai felügyeletet ellátó szerv részére.
8. Záró rendelkezések 32. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
33. Hatályát veszti az elektronikus aláírás használatának szabályairól szóló 3/2017. (HK 5.) HVK HIICSF
szakutasítás.
Gerőfi Szilárd ezredes s. k.,
csapatfőnök


text:
41/2018. (XI. 20.) HM utasítása a munkavédelmiképviselő-választás végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés a) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Ezen utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és a  Magyar Honvédség
(a  továbbiakban: MH) hadrendje szerinti szervezetekre, valamint a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra
(a továbbiakban: KNBSZ) (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
(2) Ezen utasítás szabályai
a) a nemzetközi kötelezettségvállalással összefüggő feladatok ellátására tartósan vagy ideiglenesen megalakított,
nem az MH kötelékébe tartozó és
b) a külföldi szolgálatot ellátó
honvédelmi szervezeteknél nem alkalmazhatóak.
2. § (1) Munkavédelmi képviselőt kell választani minden honvédelmi szervezetnél.
 (2) Munkavédelmi képviselőt külön kell választani a  honvédelmi szervezet más helyőrségben települt kikülönített
alegységénél, ha a  szervezet alapító okirata a  kikülönített alegység vezetését ellátó parancsnok, vezető számára
munkáltatói jogkört állapít meg.
(3) Új honvédelmi szervezet alapítása esetén az  annak alapítását követő kilencven napon belül kell munkavédelmi
képviselőt választani.
3. § (1) Munkavédelmi képviselő választására jogosult
a) az  MH személyi állományának – a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 40. § (1) bekezdése
szerinti – tagja és
b) a  KNBSZ személyi állományának – a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény
20. § (1) bekezdése szerinti tagja
(a továbbiakban együtt: munkavállaló).
 (2) A  munkavédelmiképviselő-választás előkészítéséért, lebonyolításáért az  állományilletékes parancsnok
(a továbbiakban: munkáltató) felelős. 4. § (1) A  megválasztandó munkavédelmi képviselők számát a  Magyar Honvédségre, illetve a  katonai nemzetbiztonsági
szolgálatokra vonatkozó eltérő munkavédelmi követelményekről, eljárási szabályokról szóló 1/2009. (I. 30.)
HM rendelet (a továbbiakban: R.) 3. mellékletében foglaltak figyelembevételével kell meghatározni.
(2) Ha a  honvédelmi szervezet létszámnövekedése miatt a  munkavállalók és a  munkavédelmi képviselők minimális
létszáma legalább hat hónapon át nincs összhangban az  R. 3.  mellékletében foglaltakkal, és a  szükséges létszám
a megválasztott pótképviselőkből sem biztosítható, új munkavédelmi képviselőt kell választani.
5. § (1) Munkavédelmi képviselővé az  a  munkavállaló választható, aki a  munkáltatónál legalább hat hónapja szervezett
munkavégzés keretében van foglalkoztatva.
(2) Nem választható munkavédelmi képviselővé – a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban:
Mvt.) 70/A.  § (2)  bekezdésében meghatározottakon túl – az, aki munkáltató, illetve munkáltatói jogkört gyakorol,
valamint aki a munkáltató, illetve a munkáltatói jogkört gyakorló közeli hozzátartozója.
(3) Az új honvédelmi szervezet alapítása miatt tartandó munkavédelmiképviselő-választáson a szervezett munkavégzés
időtartamára vonatkozó feltétel nem alkalmazható.
2. Választás előkészítése 6. § (1) A munkavédelmiképviselő-választás időpontját a munkáltató határozza meg.
 (2) A munkavállaló munkavédelmiképviselő-választáson való részvétele lehetőségének biztosítása munkáltatói feladat.
 (3) A  munkáltató a  munkavédelmiképviselő-választás végrehajtásának honvédelmi szervezetre vonatkozó részletes
szabályait legkésőbb nyolc héttel a választást megelőzően határozza meg.
 (4) A részletes szabályok meghatározása során a munkáltató figyelembe veszi a honvédelmi szervezet rendszeresített
létszámát, telephelyei számát, szakmai tagoltságát, a  telephelyek parancsnokait megillető munkáltatói jogokat,
továbbá bekéri a munkavállalók és az érdekképviselettel rendelkező szakszervezetek véleményét, javaslatát is.
7. § (1) A munkáltató
a) meghatározza és – a honvédelmi szervezetnél szokásos módon – közzéteszi a választásra jogosult, valamint
a választható munkavállalók névjegyzékét,
b) meghatározza a jelöltállítás rendjét, határidejét, valamint a választás időpontját,
c) kijelöli a szavazatszedő bizottságban részt vevő munkavállalókat,
d) gondoskodik a jelölés és a választás törvényes rendjének megőrzéséről, és
e) megállapítja a szavazatszámlálás részletes szabályait.
(2) A  jelölést és a  választást a  honvédelmi szervezet munkarendjére, leterheltségére, valamint egyéb sajátosságaira
tekintettel kell megszervezni. A  választást a  honvédelmi szervezet telephelyein lehetőleg azonos időpontban kell
tartani.
3. A jelölés 8. § (1) A  munkavédelmiképviselő-választáson jelöltet állíthat a  választásra jogosult munkavállalók legalább tíz százaléka,
illetve az adott állománycsoportba tartozó munkavállalók legalább húsz százaléka.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti jelölést a  támogató munkavállalók aláírásával írásba kell foglalni, és el kell juttatni
a munkáltatóhoz. A jelöltek írásban nyilatkoznak a jelölés elfogadásáról.
(3) A  honvédelmi szervezetnél képviselettel rendelkező szakszervezet önállóan állíthat jelöltet. A  jelölést írásban kell
eljuttatni a munkáltatóhoz.
(4) A munkáltató a választást megelőzően legalább három héttel közzéteszi a jelöltek listáját.
 (5) A  jelöltlista akkor tehető közzé, ha a  jelöltállítás érvényes volt. A  jelöltállítás érvényes, ha a  jelöltek száma
az  R.  3.  melléklete szerinti – az  adott honvédelmi szervezetre irányadó – minimális munkavédelmi képviselői
létszámot eléri.
9. § (1) A munkáltató – a jelöltlistának megfelelően – elkészítteti a szavazólapokat. A szavazólapra a jelöltek nevük szerint
ábécébe rendezve, sorrendben kerülnek fel. A szavazólapon a szakszervezet által állított jelölt neve mellett a jelölő
szakszervezet nevét is fel kell tüntetni.
(2) A munkáltató gondoskodik a szavazás megszervezéséről, és a szavazatszedő bizottságok felkészítéséről.
4. Munkavédelmiképviselő-választás 10. § (1) A munkavédelmi képviselő titkos és közvetlen szavazás útján kerül megválasztásra.
 (2) A  választásra jogosult munkavállaló a  szavazólapon legfeljebb az  R. 3.  melléklete szerinti – az  adott honvédelmi
szervezetre irányadó – maximális számú jelöltet jelöl meg.
11. § (1) A  választás akkor érvényes, ha azon a  választásra jogosultak több mint fele részt vett. Ebből a  szempontból nem
vehető figyelembe az  a  választásra jogosult munkavállaló, aki a  választás időpontjában jogszerű távollét miatt,
a választáson nem vett részt.
(2) Érvénytelen választás esetén a választást legalább harminc, de legfeljebb kilencven napon belül meg kell ismételni.
 (3) A megismételt választás akkor érvényes, ha azon a választásra jogosultak több mint egyharmada részt vett.
 (4) A  megismételt választás érvénytelensége esetén újabb munkavédelmiképviselő-választást legkorábban egy év
elteltével lehet tartani. 12. § (1) A szavazólapon a választani kívánt jelöltek nevét egyértelműen kell megjelölni.
 (2) Érvénytelen a szavazat, ha
a) az nem a 9. § (1) bekezdése szerinti szavazólapon került leadásra,
b) nem lehet egyértelműen megállapítani, hogy a szavazatot kire adták le, vagy
c) a szavazólapon a maximálisan megválasztható jelöltek számánál több került megjelölésre.
13. § (1) A munkáltatónál a szavazóurnák csak a választás befejezése után, azonos helyen és időpontban bonthatók fel.
 (2) A szavazatokat a szavazatszedő bizottság számolja össze, és az eredményről tájékoztatja a munkáltatót.
14. § (1) A választásról a munkáltató jegyzőkönyvet készít.
 (2) A jegyzőkönyv tartalmazza különösen:
a) a szavazóurnák felbontása körülményeit,
b) a választás helyét és időpontját,
c) a 11. § (1) bekezdése szerinti szavazásra jogosultak számát,
d) a szavazáson résztvevők számát,
e) az összes leadott szavazatok számát,
f ) az érvényes és érvénytelen szavazólapok számát,
g) az egyes jelöltekre leadott szavazatok számát,
h) a megválasztott munkavédelmi képviselők és pótképviselők nevét, és
i) a választással összefüggő esetleges vitás ügyet, és az ezzel kapcsolatos döntést.
(3) A  választási jegyzőkönyvet a  szavazatszedő bizottság tagjai aláírását követően a  munkáltatónál szokásos módon
közzé kell tenni.
(4) A jegyzőkönyvet a soron következő munkavédelmiképviselő-választásig a honvédelmi szervezetnél meg kell őrizni.
Ezen kötelezettség az érvényes és érvénytelen választás esetén egyaránt a munkáltatót terheli.
5. A választás eredménye 15. § (1) Munkavédelmi képviselővé megválasztottnak azt az R. 36/C. § (1) és (2) bekezdése szerinti állománycsoportba tartozó
jelöltet kell tekinteni, – az R. 3. mellékletében meghatározott maximális létszámig – aki a leadott érvényes szavazatok
közül a  legtöbbet, de legalább a szavazatok harminc százalékát megszerezte. Szavazategyenlőség esetén az adott
munkáltatónál fennálló hosszabb jogviszonyt kell figyelembe venni.
(2) A legalább harminc százalékot megszerzett, de az állománycsoportra vonatkozó létszámkorlát miatt munkavédelmi
képviselőnek nem tekinthető munkavállalókat pótképviselőként kell nyilvántartásba venni.
(3) Az (1) bekezdés szerint megválasztott munkavédelmi képviselő megbízatása a választási jegyzőkönyv közzétételét
követő munkanapon kezdődik.
(4) A  megválasztott munkavédelmi képviselő a  honvédelmi szervezet valamennyi munkavállalójának képviseletére
jogosult.
16. § (1) Eredménytelen a választás, ha a 11. § (1) és (2) bekezdése szerinti választásokat követően a 15. § (1) bekezdése szerint
megválasztott munkavédelmi képviselők száma nem éri el az  R. 3.  melléklete által a  honvédelmi szervezetre
meghatározott minimális létszámot.
(2) Eredménytelen választás esetén az  R. 3.  melléklet szerinti maximális létszám és a  megválasztott munkavédelmi
képviselői létszám különbözeteként fennmaradó helyekre harminc napon belül új választást kell tartani.
(3) Új választást azon állománycsoport vonatkozásában kell tartani, amely esetében a  képviseletre vonatkozó,
az R. 36/C. § (1) és (2) bekezdése szerinti feltétel nem teljesült.
(4) A munkáltató döntése esetén új választást kell tartani abban az esetben is, ha a választás eredményesnek minősült,
de  az  R. 3.  mellékletében a  honvédelmi szervezetre vonatkozó maximális létszámban nem került munkavédelmi
képviselő megválasztásra.
(5) A (4) bekezdés szerinti új választást a 8. § (1)–(3) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával kell kezdeményezni.
17. § (1) Az új választás előkészítése és lebonyolítása a munkáltató feladata.
 (2) Az új választásra a választást megelőző tizenötödik napig új jelöltek is állíthatók.
 (3) Az  új választás érvényes, ha azon a  választásra jogosultak több mint egyharmada részt vett. Munkavédelmi
képviselővé megválasztottnak a 15. § (1) bekezdése szerinti feltételt teljesítő jelöltet kell tekinteni.
 (4) A  létszámkorlát miatt munkavédelmi képviselőnek nem tekinthető munkavállalókat, valamint az  új választáson
az érvényesen leadott szavazatok legalább húsz százalékát megszerző jelölteket pótképviselőként kell nyilvántartásba
venni.
(5) Az új választás érvénytelensége esetén nem kell újabb munkavédelmiképviselő-választást tartani.
6. A munkavédelmi képviselő megbízatásának megszűnése 18. § (1) A munkavédelmi képviselő megbízatása megszűnik, ha
a) a jogviszonya megszűnik,
b) az 5. § (2) bekezdése szerinti feltétel ránézve bekövetkezik,
c) a munkavállalók a (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint visszahívják vagy
d) lemond.
(2) A  munkavédelmi képviselő visszahívásáról szavazást kell tartani, ha ezt a  választásra jogosult munkavállalók
legalább harminc százaléka írásban indítványozza.
(3) A  szavazás érvényes, ha ezen a  választásra jogosult munkavállalók több mint fele részt vett. A  visszahíváshoz
a leadott érvényes szavazatok több mint kétharmada szükséges.
(4) Visszahívásra irányuló indítvány egy éven belül ismételten nem kezdeményezhető.
 (5) A  munkavédelmi képviselő visszahívásáról történő szavazásra a  megválasztására vonatkozó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni. 19. § Ha a munkavédelmi képviselő megbízatása megszűnik, a képviselő helyére a megválasztott pótképviselők közül kell
pótképviselőt behívni.
7. Jogorvoslat 20. § (1) A  jelöléssel, a  választás lebonyolításával vagy eredményével kapcsolatban felmerülő vita esetén, az  annak
észlelésétől számított legfeljebb nyolc napon belül egyeztetést lehet kezdeményezni.
(2) Az  egyeztetés kezdeményezésére a  munkavállaló és a  munkáltatónál képviselettel rendelkező szakszervezet
jogosult.
(3) Az egyeztetés alapján a vitás kérdésről a munkáltató öt napon belül döntést hoz.
 (4) Az egyeztetés kezdeményezésére jogosultak a munkáltató döntésével szemben panasszal annak közlésétől számított
öt napon belül a munkáltató útján a miniszterhez fordulhatnak.
 (5) A  miniszter a  panasz beérkezésétől számított harminc napon belül a  panaszban foglaltakat elbírálja. A  miniszter
határozatával a munkáltató döntését helyben hagyja, megsemmisíti vagy megváltoztatja.
 (6) A miniszter megsemmisíti a választási bizottság döntését, ha az eljárási szabályok lényeges megsértését állapítja meg.
A miniszter határozatát a HM jogi képviseletének ellátásáért felelős szerve készíti elő.
21. § A miniszter döntésével szemben az Mvt. 70/A. § (3) bekezdése és a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény
289. §-a szerint a munkavállaló és a munkáltatónál képviselettel rendelkező szakszervezet öt napon belül bírósághoz
fordulhat.
8. Záró rendelkezések 22. § Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
23. § (1) A  2.  § (1)  bekezdése szerinti munkavédelmiképviselő-választást a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel ezen utasítás
hatálybalépését követő 90 napon belül kell megtartani.
(2) Ezen utasítás hatálybalépésekor munkavédelmi képviselővel rendelkező honvédelmi szervezetnél ezen előírásokat
a munkavédelmi képviselő mandátumának lejárta miatt szükségessé váló munkavédelmiképviselő-választás során
kell alkalmazni.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
423/2012. (XII. 29.) Korm. rendelete a felsőoktatási felvételi eljárásról.
A Kormány a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 8. és 9. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében a következőket rendeli el:
1. A felvételi eljárás részei, lebonyolítója 1. § (1) A felsőoktatási felvételi eljárás része a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.)
39. § (5)–(6) bekezdése szerint a jelentkezők besorolása, valamint a felvételi döntés.
(2) A központi felsőoktatási felvételi eljárást az Oktatási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) bonyolítja le.
2. A rendelet hatálya 2. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – az Nftv. 1. § (2) bekezdésében meghatározott személyekre,
szervezetekre, valamint az általuk folytatott tevékenységre terjed ki.
(2) E rendelet hatálya – a 42. § kivételével – nem terjed ki az egyházi felsőoktatási intézmények által folytatott hitéleti
képzésekre. 3. A felsőoktatási felvételi tájékoztató 3. § (1) A felsőoktatási intézmény adatot szolgáltat a felsőoktatási felvételi tájékoztató (a továbbiakban: Tájékoztató)
összeállításához, továbbá a felvételi jelentkezési kérelemhez kapcsolódó eljáráshoz és ennek keretében a központi
nyilvántartás létrehozásához a Hivatal számára. (2) Az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért a felsőoktatási intézmény vezetője a felelős.
(3) Az adatszolgáltatás határideje a) a februárban induló képzésekre vonatkozó közlemények tekintetében a képzés indítását megelőző év
szeptember 15. napja; b) a szeptemberben induló képzésekre vonatkozó közlemények tekintetében a képzés indítását megelőző év
október 15. napja. (4) A Hivatal gondoskodik a) a februárban induló képzésekre vonatkozóan a képzés indítását megelőző év október 15. napjáig;
b) a szeptemberben induló képzésekre vonatkozóan a képzés indítását megelőző év december 31. napjáig
a Tájékoztató elektronikus formában történő közzétételéről. (5) A Hivatal a Tájékoztatóban megjelentetett felvételi hirdetményeket kiegészítő, módosító közleményt – a felsőoktatási
intézmények által legkésőbb a jelentkezési határidőt 30 nappal megelőzően közölt adatok alapján – legkésőbb
a jelentkezési határidőt 15 nappal megelőzően tehet közzé.
(6) Az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
és a Hivatal a Tájékoztató teljes tartalmát a felsőoktatási felvételi eljárás hivatalos honlapján mindenki számára
hozzáférhető formában közzéteszi. (7) A minisztérium és a Hivatal a Tájékoztató kiegészítését tartalmazó közleményt – amennyiben ilyen megjelenik – teljes
terjedelemben, hivatalos honlapján mindenki számára hozzáférhető formában közzéteszi.
(8) A Tájékoztató könyv formában is megjelentethető. (9) A Hivatal gondoskodik arról, hogy a tájékoztató teljes tartalma legalább 10 évig visszakereshető legyen.
4. § A Tájékoztató tartalmazza, hogy mely, a miniszter által meghatározott, a felsőoktatási intézmények által folytatott
alapképzésben, osztatlan képzésben, felsőoktatási szakképzésben, mesterképzésben vehető igénybe a magyar állami
(rész)ösztöndíj (a továbbiakban: állami ösztöndíj), továbbá az adott felvételi eljárás során meghirdetésre kerülő szak
állami ösztöndíjjal támogatott képzésére történő éves felvétel feltételeként teljesítendő minimális felvételi
követelményt (pontszámot), valamint az 5. § (1) bekezdés szerinti szakos hallgatói kapacitást.
5. § (1) A Tájékoztatóban megjelenő felvételi hirdetmény tartalmazza azt a hallgatói kapacitást, amelyet a felsőoktatási
intézmény – a különböző finanszírozási formákban együttesen, figyelembe véve az Nftv. 73. § (3) bekezdés hb) pontja
szerinti fenntartói hozzájárulást, valamint a rendelkezésére álló személyi és tárgyi feltételeket – szakonként, az adott
évben meghirdet. (2) A Tájékoztató a felsőoktatási intézmény által meghirdetett minden egyes felsőoktatási szakképzésre, alapképzési
szakra és osztatlan képzésre vonatkozóan tartalmazza a) az adott szak munkarendjére, a képzés szervezésére, finanszírozási formájára (állami ösztöndíjas vagy
önköltséges) vonatkozó információkat, b) a képzés időtartamát félévekben kifejezve,
c) a képzés helyéül szolgáló telephelyet, amennyiben a képzést meghirdető intézmény, kar azt több településen
hirdeti, d) a képzés során megszerzendő kreditek számát,
e) az adott képzés önálló szakképzettséget eredményező szakirányait,
f) az állami ösztöndíjas formában tanulmányokat folytató hallgatók által fizetendő díjakkal, költségekkel, illetve
a nekik nyújtható juttatásokkal kapcsolatos információkat, g) az önköltséges formában tanulmányokat folytató hallgatók által fizetendő díjakkal, költségekkel, illetve a nekik
nyújtható juttatásokkal kapcsolatos információkat, h) a jelentkezéshez csatolandó mellékletek felsorolását,
i) a jelentkezők rangsorolásának elveivel, a rangsorolás módjával kapcsolatos információkat,
j) a képzés nyelvét, amennyiben az nem magyar,
k) a pontozási rendszerrel és a többletpontokkal kapcsolatos információkat,
l) a képzésen belül, amennyiben van összefüggő szakmai gyakorlat, annak idejét,
m) a képzésen belül az intézmények által indítani tervezett specializációkat.
(3) A felvételi hirdetmény az intézmény döntése alapján a meghirdetett képzéseket intézményenkénti vagy a képzésért
felelős karok szerinti bontásban tartalmazza. A több karú intézmények esetén a tanárképzés – összetettségére
tekintettel – intézményenként külön egységként is hirdethető. (4) A felvételi követelmények sajátosságaira tekintettel az egyes meghirdetett képzések felvételi követelményeinek
tartalmi ismertetése a felvételi eljárás általános szabályaitól és a jelentkezésre vonatkozó információktól elválasztva
– erre történő külön utalás mellett – más kiadványban is megjelentethető.
(5) A Tájékoztató tartalmazza az elektronikus jelentkezés benyújtásával kapcsolatos adatokat, valamint a papír alapú
jelentkezés biztosításához a Hivatal azon postai címét, ahova a felvételi jelentkezési kérelmet be kell küldeni.
(6) Az (1) bekezdés szerinti hallgató kapacitás összlétszáma nem haladhatja meg a működési engedélyben szereplő
maximális hallgatói létszámnak az intézménnyel – a szeptemberben induló képzések esetén legkésőbb szeptemberig,
a februárban induló képzések esetében legkésőbb februárig – hallgatói jogviszonyban álló személyek várható
számával csökkentett számával. (7) A fizetési kötelezettségeket és a lehetséges juttatásokat Magyarország törvényes fizetőeszközében kell közölni.
6. § (1) A Tájékoztató az adott intézmény által meghirdetett felsőoktatási szakképzésre vonatkozóan tartalmazza az adott
felsőoktatási intézmény által a felvétel feltételéül meghatározott a) érettségi vizsgatárgyakat és a vizsga szintjét, a szakképesítést;
b) egészségügyi, pályaalkalmassági követelményeket, a szakmai alkalmassági vizsga követelményeit.
(2) A Tájékoztató az adott intézmény által meghirdetett alapképzési szakokra és az osztatlan képzésekre vonatkozóan
tartalmazza a) a 3. melléklet alapján azt, hogy milyen érettségi vizsgatárgyból kell emelt szintű érettségi vizsgát teljesíteni
jelentkezési feltételként; b) a jelentkezés feltételéül meghatározott, az adott évi felvételi eljárásokat legalább két évvel megelőzően, valamint
a két évvel későbbi felvételi eljárásokra vonatkozóan a 2. mellékletben felsorolt érettségi vizsgatárgyak közül
meghatározott – és a minisztérium hivatalos lapjában nyilvánosságra hozott – érettségi vizsgatárgyakat;
c) az adott képzési területen képzést folytató felsőoktatási intézmények által a felvétel feltételéül meghatározott,
az adott évi felvételi eljárásokat legalább két évvel megelőzően közölt, az 1. mellékletben szakos bontásban
meghatározott szóbeli alkalmassági vizsgakövetelményeket; d) az 1. melléklet alapján az adott intézmény által meghatározott egészségügyi, pályaalkalmassági
követelményeket, szakmai alkalmassági vizsgakövetelményeket, gyakorlati vizsgakövetelményeket; e) az adott képzési területen képzést folytató felsőoktatási intézmények által a 21. §-ban foglaltak
figyelembevételével az adott képzési területre, képzési ágra, szakra meghatározott többletpontokat.
(3) Az osztatlan tanárszakon az adott tanárszaknak megfelelő alapképzési szakok emelt szintű érettségi követelményeit
kell alkalmazni, azzal, hogy a jelentkező csak egy emelt szintű érettségi vizsga letételére kötelezhető.
7. § (1) A Tájékoztató oly módon tartalmazza a felvételi lehetőségekről szóló hirdetményt, hogy az az adott évre vonatkozóan
teljes körű információt nyújtson a jelentkezőknek az állami ösztöndíjas és önköltséges képzésekről, azok szintjéről,
valamint formáiról. (2) A Tájékoztatóban az adott felvételi eljárásra vonatkozóan csak a Hivatal által – a 3. § (3) bekezdésében meghatározott
időpontokat 10 nappal megelőző időpontig – nyilvántartásba vett szak, szakképzés hirdethető meg.
(3) A felsőoktatási intézmény a Tájékoztatóban nyilvánosságra hozza azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén
a meghirdetett képzést nem indítja. (4) A Tájékoztató nem tartalmazza a külföldi állampolgárok számára hirdetett, idegen nyelven folyó képzésekre
vonatkozó információkat. A felsőoktatási intézmény ezeket az információkat honlapján közzéteszi, egyebekben
a közzétételről a felsőoktatási intézmény a szabályzatában meghatározottak szerint gondoskodik, és a képzésekről
a Hivatalt tájékoztatja. (5) A Tájékoztató a besorolási döntés időpontjáról a 25. § (1) bekezdése alapján hozott döntéshez igazodva tartalmazza
a jelentkezők számára e rendeletben előírt egyes határidőket.
4. A felvételi eljárások 8. § (1) Minden évben két felvételi eljárás hirdethető:
a) a februárban induló képzésekre történő jelentkezés (a továbbiakban: keresztféléves felvételi eljárás) határideje
– minden képzési szintre vonatkozóan – a képzés indítását megelőző év november 15. napja;
b) a szeptemberben induló képzésekre történő jelentkezés (a továbbiakban: általános felvételi eljárás) esetén
a jelentkezés határideje a képzés indítása szerinti év március 1. napja.
(2) Az általános felvételi eljárást követően, a miniszter a felvételi eljárás eredménye alapján – a felsőoktatási intézmények
képzési sajátosságaira is tekintettel – pótfelvételi eljárást engedélyezhet.
(3) A pótfelvételi eljárás során a) a meghirdetett szakokat, jelentkezési határidőt és feltételeket a minisztérium és a Hivatal honlapján kell a felvételi
döntés kihirdetését követő egy héten belül nyilvánosságra hozni;
b) a jelentkezési határidő a meghirdetést követő 15. nap;
c) az a személy nyújthat be jelentkezést, aki az általános felvételi eljárásban nem nyújtott be jelentkezést vagy nem
nyert felvételt; d) a jelentkező kizárólag egy felsőoktatási intézmény egy képzésére adhat be jelentkezési kérelmet;
e) nem vehető fel az a jelentkező, akinek az összpontszáma nem éri el az általános felvételi eljárás során
az ugyanazon intézményben, szakon, munkarendben, finanszírozási formában hirdetett képzésre megállapított
ponthatárt; f) a felsőoktatási intézmény a felvételről vagy az elutasításról a jelentkezési határidőt követő 20. napig döntést hoz.
(4) A felsőoktatási intézmény szabályzatában a külföldi állampolgárok számára hirdetett, idegen nyelven folyó képzések
esetében az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérő határidőt is megállapíthat.
(5) A felvételi jelentkezési kérelem határidőig történő benyújtása alatt kell érteni azt az esetet is, amikor a jelentkező
a 9. § (2) bekezdés ab) alpontja szerinti módon történő jelentkezés során az adatokat az (1) bekezdésben
meghatározott határidőig rögzíti és 8 napon belül beérkezik a kinyomtatott, aláírt hitelesítési nyomtatvány.
(6) A keresztféléves felvételi eljárásban állami ösztöndíjas alapképzésre, osztatlan képzésre és felsőoktatási szakképzésre
jelentkezést meghirdetni nem lehet. (7) A magyar felsőoktatási intézmények a határon túli kihelyezett képzéseiket a (3) bekezdésben szabályozott eljárás
során hirdetik meg. Ennek során állami ösztöndíjas képzést is hirdethetnek. A felvettekről legkésőbb október 1-jéig
értesítik a Hivatalt. (8) A felsőoktatási felvételi eljárásokban igazolási kérelem előterjesztésének helye nincs.
5. A felvételi jelentkezési kérelem 9. § (1) A felvételi eljárás a jelentkező kérelmére indul.
(2) A kérelmet a Hivatalhoz a) a Hivatal által e célra biztosított informatikai rendszer segítségével kitöltött elektronikus nyomtatványon
aa) azt kinyomtatva, aláírva, postai úton beküldve vagy
ab) ügyfélkapun keresztül, vagy b) amennyiben ilyen készül, az erre a célra rendszeresített, a Hivatal által előállíttatott, kitöltött, postai úton
beküldött nyomtatványon lehet benyújtani. (3) A kérelem benyújtásakor a készpénz-átutalási megbízás feladóvevényének másolatával vagy a banki átutalás
igazolása másolatának mellékelésével igazolni kell az alapdíj és a kiegészítő díj befizetését. A szükséges további
mellékleteket a jelentkező választása szerint postai vagy elektronikus úton nyújtja be.
(4) A jelentkező a kérelem benyújtásakor rendelkezésére álló (korábban kézhez kapott) – a felvételi kérelem elbírálásához
benyújtandó – dokumentumokat a kérelemhez mellékelni köteles. (5) A külföldi állampolgárok számára hirdetett, idegen nyelven folyó képzések esetében a felvételi kérelmet
a felsőoktatási intézménynek kell megküldeni, amelyik gondoskodik a felvételi eljárás lebonyolításáról, továbbá
a jelentkezők adatairól és a felvételi eredményekről a képzés indításáig, legkésőbb október 15-éig tájékoztatja
a Hivatalt. (6) A (2) bekezdés b) pontja szerinti nyomtatványt a Tájékoztatóhoz mellékelni kell, továbbá a Hivatal és az eljárásban
közreműködő Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. (a továbbiakban: Educatio Nkft.) által működtetett
ügyfélszolgálatokon és – a felsőoktatási intézmény igénye esetén – a felsőoktatási intézményben személyesen
elérhetővé kell tenni. 10. § (1) A jelentkező egy felvételi eljárásban – függetlenül a korábban megszerzett végzettségeitől, szakképzettségeitől és
szakképesítéseitől – az Nftv. 39. § (4) bekezdés szerint legfeljebb öt meghirdetésre – felsőoktatási intézménybe, karra,
szakra, szakképzésre, képzési helyre és munkarendre – jelentkezhet, amelyeken belül megjelölhető több finanszírozási
forma. (2) Amennyiben a jelentkező az (1) bekezdésben meghatározott lehetőséggel élni kíván, a felvételi jelentkezési kérelem
benyújtásakor fel kell tüntetnie, hogy a) mely felsőoktatási intézményekbe, karokra, illetőleg szakokra, szakképzésekre – ha van, mely önálló
szakképzettség megszerzését lehetővé tevő szakirányra, mely képzési helyre, illetve képzési nyelvre –, mely
képzési formára, teljes idejű (nappali munkarend szerinti), részidős (esti, levelező munkarend szerinti) képzésre
vagy távoktatásra, továbbá milyen finanszírozási formára jelentkezik, és
b) milyen sorrendben kéri felvételi jelentkezéseinek elbírálását. (3) A jelentkező az általa meghatározott jelentkezési sorrendet a felvételi eljárás során a besorolási döntés időpontját
megelőző 14. napig terjedő határidőn belül – postai úton vagy elektronikus úton – egy alkalommal módosíthatja.
Az intézményi felvételi vizsgák lebonyolításának biztosítása miatt a mesterképzésekre is jelentkezők
sorrendmódosítást a besorolási döntés időpontját megelőző 30. napig terjedő határidőn belül kérhetnek.
11. § (1) Az adatfeldolgozás során – a kérelem hiányos benyújtása esetén – a Hivatal legkésőbb a besorolási döntés határnapját
megelőző 28. napig – a keresztféléves felvételi eljárásban a 20. napig, de legkésőbb a tárgyév január 3-áig –
a jelentkezőt a felvételi jelentkezési kérelmében megadott elektronikus levelezési címén hiánypótlásra szólítja fel.
Elektronikus levelezési cím hiánya esetén a Hivatal telefonon, ennek sikertelensége esetén postai úton szólítja fel
a jelentkezőt hiánypótlásra. (2) A kérelem hiányos benyújtásának minősül
a) a természetes személyazonosító adatok, valamint az állampolgárság megjelölésének hiánya;
b) 2005-ben vagy azt követően érettségizett jelentkező esetében a tanulói azonosító hiánya;
c) a lakcím, elektronikus levelezési cím hiánya; d) alapképzésre, osztatlan képzésre illetve felsőoktatási szakképzésre történő jelentkezés esetén az érettségi
bizonyítvány kibocsátásának évére és a kibocsátó középiskolára vonatkozó adat, illetve az érettségi bizonyítvány
másolatának hiánya; e) mesterképzésre történő jelentkezés esetén a várható felsőoktatási végzettség, szakképzettség megjelölésének,
illetve a korábbi felsőoktatási végzettség, szakképzettség igazolásának hiánya;
f) a jelentkezési helyek adatainak hiánya, továbbá – a meghirdetett lehetőségektől eltérő vagy annak nem minden
adatát tartalmazó – helytelensége. (3) A jelentkező a hiányt haladéktalanul pótolni köteles. A hiánypótlás határideje a felszólítás kézhezvételétől számított
8. nap. A hiánypótlás elmaradása, elégtelen volta esetén, a rendelkezésre álló adatok alapján kell a felvételi eljárást
lefolytatni, illetve azok elégtelensége esetén az eljárás megszüntethető és a jelentkező számára felvételi
összpontszám nem számítandó vagy egyes jelentkezési helyei kizárandók.
(4) Az általános felvételi eljárás esetén a felvételi eljárás statisztikai adatait a jelentkezési határidőt követő 50. napig kell
nyilvánosságra hozni. (5) A felsőoktatási intézmény, amennyiben a jelentkező az intézmény által meghatározott – csak az adott intézményben
kötelező – mellékletet nem nyújtja be, a besorolási döntés időpontja előtt 45 nappal – keresztféléves felvételi eljárás
esetében 30 nappal – hívja fel a jelentkezőt ennek pótlására.
6. A jelentkezők központi nyilvántartása 12. § (1) Az elektronikus jelentkezés során, valamint a jelentkezési lapon és a mellékletként beküldött dokumentumokon
feltüntetett adatok alapján a Hivatal létrehozza a jelentkezők központi nyilvántartását.
(2) Az adatkezelési feladatokat a Hivatal, az elektronikus nyilvántartás kezeléséhez szükséges informatikai háttér
biztosítását, valamint az adatfeldolgozói feladatokat az Educatio Nkft. látja el.
(3) A Hivatal – a hiánypótlással érintett kérelmek kivételével – a felsőoktatási intézmény számára továbbítja
a) legkésőbb a jelentkezési határidőt követő 50. napig – a keresztféléves felvételi eljárásban 15. napig – az adott
felsőoktatási intézménybe jelentkezők természetes személyazonosító adatait, elérhetőségi adatait (postázási
cím) és az adott intézményt érintő jelentkezési adatait (képzés szintje, munkarendje, finanszírozási forma,
a képzés neve); b) legkésőbb a jelentkezési határidőt követő 60. napig – a keresztféléves felvételi eljárásban 45. napig – az adott
intézménybe a jelentkező által benyújtott, felvételi kérelme elbírálásához szükséges, a központi nyilvántartásban
rögzített adatait. (4) A felvételi kérelem elbírálásához szükséges azon adatokat, igazolásokat, okiratokat, amelyek a jelentkezési lap
benyújtásakor még nem álltak a jelentkező rendelkezésére, az adatfeldolgozáshoz kapcsolódóan a Hivatal által
meghatározott címre kell benyújtani, a besorolási döntés időpontját megelőző 50. napig terjedő határidőn belül.
A besorolási döntés időpontját megelőző 14. napig terjedő határidőn belül kell benyújtani a jelentkezés benyújtását
követően megszerzett nyelvvizsgára, érettségi bizonyítványra, érettségi tanúsítványra, oklevélre, szakképzettséget
igazoló okiratra, illetve egyéb jogcímekre vonatkozó adatokat, okiratokat, igazolásokat. A keresztféléves felvételi
eljárásban és a pótfelvételi eljárásban valamennyi, a jelentkezés benyújtását követően megszerzett dokumentumot
a besorolási döntés időpontját megelőző 14. napig terjedő határidőig kell benyújtani. A külföldi középiskolában
érettségiző jelentkező, kérelmére, hiánypótlását ettől eltérő határidővel, de legfeljebb a besorolási döntést megelőző
8. napig teheti meg. (5) A mellékletek a felvételi eljárásban egyszerű másolatban benyújthatók, azonban a hallgatói jogviszony létesítésének
feltétele a felsőoktatási intézménybe történő beiratkozáskor az eredeti igazolások, okiratok bemutatása.
(6) A felvételi eljárás során a felsőoktatási intézmény, illetve a Hivatal a felvételi jelentkezési kérelem elbírálásához
szükséges további adatokat, igazolásokat kérhet a jelentkezőtől. (7) A hiánypótlással érintett jelentkezők esetében az (1) és (3) bekezdésben megállapított feladatok határideje
a hiánypótlás beérkezését követő 10. nap. 13. § (1) A Hivatal – a jelentkezők központi nyilvántartásának létrehozása után – a 12. § (3) bekezdés b) pontjában
meghatározott határidőt követő 14. napig elektronikus levélben, vagy elektronikus levelezési cím hiányában postai
úton írásban tájékoztatja a jelentkezőt a nyilvántartásban rögzített adatairól. A Hivatal az Educatio Nkft. által
üzemeltetett honlapon keresztül folyamatosan tájékoztatja a jelentkezőt a felvételi nyilvántartásban szereplő
adatairól. (2) A jelentkező kérelmére az adatok 30 napon belül történő javítását a Hivatal az eljárás minden szakaszában köteles
biztosítani. (3) Ha a felsőoktatási intézmény a beiratkozáskor – a jelentkezéshez benyújtott egyszerű másolatok eredeti példányának
vizsgálatakor – megállapítja, hogy a felvételi eredményének megállapítását befolyásoló valótlan adatszolgáltatás
történt, a felsőoktatási intézmény vezetője a felvételről szóló döntést megsemmisíti.
7. Pontszámítás a felsőoktatási szakképzésre, az alapképzésre és az osztatlan képzésre történő
jelentkezés esetén 14. § (1) Felsőoktatási szakképzésre történő jelentkezés esetén a 15–24. §-ban foglalt rendelkezéseket e §-ban foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A felsőoktatási szakképzésre történő jelentkezés esetén a jelentkező teljesítményét az alábbiak szerint kiszámított
felvételi pontszámmal kell értékelni: a) a középiskolai teljesítmény alapján kapott pontok (a továbbiakban: tanulmányi pontok) kétszerezésével, vagy
b) a tanulmányi pontok és az érettségi eredmények alapján kapott pontok (a továbbiakban: érettségi pontok)
összeadásával, vagy c) az érettségi pontok kétszerezésével, mindhárom esetben az esetleg szerzett érettségi többletpontok és egyéb többletpontok hozzászámításával.
(3) A (2) bekezdés szerinti három számítási módszer közül azt kell alkalmazni, amelyik a jelentkező számára
a legelőnyösebb. (4) A felsőoktatási szakképzésre jelentkezők érettségi pontját – ha a felsőoktatási intézmény a 6. § (1) bekezdése alapján
másként nem rendelkezik – az érettségi bizonyítványában, illetve a tanúsítványaiban szereplő érettségi vizsgatárgyak
közül a két legjobbnak a százalékos eredménye alapján kell megállapítani.
(5) Felsőoktatási szakképzésre csak az a jelentkező vehető fel, akinek az érettségi többletpontokkal együtt, de a más
jogcímen adható többletpontok nélkül számított pontszáma eléri a 200 pontot.
15. § (1) Alapképzésre és osztatlan képzésre történő jelentkezés esetén a (6) bekezdésben foglaltak kivételével a jelentkező
teljesítményét felvételi összpontszámmal kell értékelni, amelyet az alábbiak szerint kell számítani:
a) a tanulmányi pontok és az érettségi pontok összeadásával, vagy
b) az érettségi pontok kétszerezésével, mindkét esetben az esetleg szerzett érettségi többletpontok és egyéb többletpontok hozzászámításával.
(2) Az (1) bekezdés szerinti két számítási mód közül azt kell alkalmazni, amelyik a jelentkező számára előnyösebb.
(3) A felvételi eljárásban a jelentkező összesen a) a középiskolai osztályzatai és az érettségi vizsgákon elért százalékos eredményei átlaga alapján legfeljebb
200 tanulmányi pontot; b) a jelentkezés feltételéül meghatározott érettségi vizsgaeredményei alapján legfeljebb 200 érettségi pontot;
c) az emelt szinten teljesített érettségi vizsgákért legfeljebb 100 érettségi többletpontot;
d) a felsőoktatási szakképzés befejezését követően, annak besorolási szakjára történő jelentkezés esetén
da) jeles záróvizsga eredmény alapján 30 többletpontot, db) jó záróvizsga eredmény alapján 20 többletpontot,
dc) közepes záróvizsga eredmény alapján 10 többletpontot; e) az esélyegyenlőség biztosítása érdekében a 24. §-ban meghatározott többletpontokat;
f) egyéb, a 20–21. §-ban meghatározott többletpontokat szerezhet.
(4) A (3) bekezdés c)–f) pontja alapján adható többletpontok összege legfeljebb 100 pont lehet. A jelentkező abban
az esetben is csak 100 pontra jogosult, ha a különböző jogcímek alapján elért többletpontjainak az összege ezt
meghaladná. (5) Amennyiben egy jelentkező több olyan szakra, képzésre, intézménybe jelentkezik, ahol azonosak a szóbeli
alkalmassági vizsga követelményei, a vizsgát csak egyszer, a jelentkezéskor meghatározott elbírálási sorrendben
legelőbb jelzett intézményben, szakon kell letenni. Ebben az esetben a szóbeli alkalmassági vizsga eredményét a többi
intézményben, szakon is el kell fogadni. (6) A felsőfokú végzettséggel rendelkező jelentkezőket – amennyiben alapképzésre, osztatlan képzésre vagy
felsőoktatási szakképzésre jelentkeznek – a felsőoktatási intézmények a felvételi szabályzatukban meghatározott
módon a korábbi felsőoktatási tanulmányaik figyelembe vételével és az emelt szintű érettségi követelménytől való
eltekintéssel is rangsorolhatják. Ebben az esetben maximum 200 pontot adhatnak a jelentkezőknek, és annak
megkettőzésével, valamint a 20–21. §-ban meghatározott többletpontok hozzáadásával határozzák meg számukra
az összpontszámot. 16. § (1) A tanulmányi pontokat a jelentkező középiskolai érdemjegyeiből és az érettségi vizsgatárgyak százalékos
eredményeiből a következő módon kell kiszámolni: a) öt tantárgy: a magyar nyelv és irodalom, a történelem, a matematika, egy legalább két évig tanult választott
idegen nyelv (vagy nemzetiségi nyelv és irodalom) utolsó két (tanult) év végi érdemjegyeinek, valamint egy
legalább két évig tanult választott természettudományos tantárgy utolsó két (tanult) év végi eredményeinek,
vagy két, legalább egy évig tanult, választott természettudományos tantárgy utolsó (tanult) év végi
érdemjegyeinek – a (2) és (3) bekezdésekre figyelemmel megállapított – összegét kettővel meg kell szorozni;
b) az érettségi vizsgabizonyítványban szereplő vizsgaeredmények közül a négy kötelező és egy szabadon választott
érettségi vizsgatárgy százalékos eredménye átlagát egész számra kell kerekíteni.
(2) Magyar nyelv és irodalomból, illetve nemzetiségi nyelv és irodalomból érdemjegyként évente a megfelelő nyelv és
irodalom tantárgyak osztályzatainak számtani átlagát kerekítés nélkül kell figyelembe venni.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazása szempontjából természettudományos tantárgy a biológia, a fizika, a kémia,
a földrajz (a földünk és környezetünk) és a természettudomány tantárgyak.
(4) Amennyiben a középiskola pedagógiai programjában a (3) bekezdésben megnevezett tantárgy közül nincs kettő,
amelyet a tanulóknak legalább egy tanéven keresztül, vagy nincs egy, amelyet a tanulóknak legalább két tanéven
keresztül tanulniuk kell, a középiskolának a Hivatalnál kérelmeznie kell annak megállapítását, hogy a pedagógiai
programjában és helyi tantervében szereplő tantárgyaknak a középiskola által kiállított bizonyítványokban szerepelő
eredményei közül melyek azok, amelyek az (1) bekezdés a) pontja alkalmazása szempontjából természettudományos
tantárgyakból elért eredményeknek minősülnek. (5) A középiskola – pedagógiai programját és helyi tantervét tartalmazó – kérelmére a Hivatal elnöke azt vizsgálja, hogy
a pedagógiai programban és a helyi tantervben szereplő tantárgyak közül melyek azok, amelyek a Nemzeti
alaptanterv szerinti az „Ember a természetben” és a „Földünk és környezetünk” műveltségi területek fejlesztési
feladatainak teljesítését szolgálják. A Hivatal elnöke határozatában megjelöli a középiskola pedagógiai programjában
és helyi tantervében szereplő azon tárgyakat, amelyeknek a középiskola által kiállított bizonyítványokban szereplő
eredményei az (1) bekezdés a) pontja alkalmazása szempontjából természettudományos tantárgyakból elért
eredménynek minősülnek. A határozat a középiskola által az adott naptári évben kiállított bizonyítványokban szereplő
tantárgyak eredményeire vonatkozik. (6) Amennyiben a jelentkezőnek az érettségi bizonyítványában ötnél kevesebb vizsgatárgy szerepel, akkor az
(1) bekezdés b) pontja szerinti átlag megállapításakor csak ezeket kell figyelembe venni.
(7) Amennyiben a jelentkező külföldön vagy külföldi rendszerű középiskolában folytatott tanulmányokat követően
jelentkezik felsőoktatási intézménybe és ezért az (1)–(6) bekezdésben meghatározott módon pontszáma nem
állapítható meg, a Hivatal dönt a tanulmányok során szerzett osztályzatok tanulmányi pontként történő
figyelembevételéről. 17. § (1) Az érettségi pontokat a képzési területre vagy szakra vonatkozóan meghatározott két érettségi vizsgatárgy, vagy
az így meghatározott érettségi vizsgatárgyak listájából a jelentkező számára legkedvezőbb két érettségi vizsgatárgy
eredményei alapján kell kiszámolni. (2) Az érettségi pontok száma – a közép- és az emelt szintű érettségi vizsga esetén egyaránt – egyenlő az érettségi vizsgán
az adott vizsgatárgyból elért százalékos eredménnyel. (3) Az érettségi vizsgatárgyak százalékos eredményét az érettségi bizonyítvány, illetve a tanúsítványok alapján kell
figyelembe venni. (4) Amennyiben ugyanabból a tárgyból a jelentkező több, különböző eredménnyel is rendelkezik, a számára
legelőnyösebb eredményt kell figyelembe venni. (5) A nem a többszintű érettségi vizsgarendszerben tett közismereti érettségi vizsgatárgyaknak a felvételi eljárás
időpontjában hatályos érettségi közismereti vizsgatárgyakkal való megfeleltetését a jelentkező által a jelentkezés
benyújtásával egyidejűleg előterjesztett kérelmére az érettségi vizsga letételének időpontjában hatályos és a felvételi
jelentkezés időpontjában hatályos vizsgakövetelmények szakmai tartalmának összevetése alapján a Hivatal állapítja
meg. A Hivatal köteles a tantárgyi megfeleltetésre, amennyiben a vizsgakövetelményeknek legalább 75 százaléka
megegyezik, illetve az elutasításra, amennyiben az egyezés nem éri el az 50 százalékot. A megfeleltetett érettségi
vizsgatárgyak jegyzékét a Hivatal a felvételi eljárás honlapján közzéteszi.
(6) Azon érettségi vizsgaeredmény alapján, amelynél ezt jogszabály kizárja, érettségi pont nem számítható.
(7) A nyelvvizsga-bizonyítvány alapján megállapított érettségi eredmény nem vehető figyelembe abban az esetben,
ha az emelt szintű érettségi az adott nyelvből jelentkezési feltétel.
(8) Amennyiben a jelentkező külföldön vagy külföldi rendszerű középiskolában folytatott tanulmányokat követően
jelentkezik felsőoktatási intézménybe és ezért az (1)–(7) bekezdésben meghatározott módon pontszáma nem
állapítható meg, a Hivatal dönt az érettségi pont megállapításáról. A külföldi vagy külföldi rendszerű középiskola
kérelmére a Hivatal egyfokú közigazgatási hatósági eljárásban dönt az érettségi vizsgatárgy beszámíthatóságáról és
szintjéről azzal, hogy az érettségi tételsor 50 százalék alatti egyezősége esetén középszintű, 75 százalék alatti
egyezőség esetén emelt szintű érettségi vizsgaeredményként a külföldi vagy külföldi rendszerű érettségi vizsgatárgy
nem számítható be. (9) Nem számítható érettségi pont az érettségi vizsgatárgy százalékos eredményéből, amennyiben a vizsgázó a gyakorlati
vizsgarészt szóbeli vizsgarésszel pótolta, és az érettségi bizonyítványt, illetve a tanúsítványt az érettségi vizsga
vizsgaszabályzatának kiadásáról szóló 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet 37. § (3) bekezdése alapján ennek
megfelelően záradékkal látták el. 18. § (1) Az alapképzés és az osztatlan képzés felvételi eljárása során az 1. mellékletben meghatározottak szerint a felsőoktatási
intézmény szabályzatában normatív módon meghatározva a) egészségügyi vizsgálat;
b) pályaalkalmassági vizsgálat, c) gyakorlati vizsga, d) a nem magyar állampolgárok számára magyar nyelvi alkalmassági vizsga,
e) szóbeli alkalmassági vizsga szervezhető. (2) Az (1) bekezdés a), b), d) és e) pontja alapján végzett vizsgálat, illetve vizsga értékelése „megfelelt” vagy „nem felelt
meg” minősítés lehet. A „nem felelt meg” minősítés esetén a jelentkező összpontszáma nulla.
(3) A művészet és művészetközvetítés képzési területre történő jelentkezés esetében a 14–17. §-ban meghatározottakat
azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a felsőoktatási intézmény szabályzatában rendelkezhet úgy, hogy az e képzési
terület szakjaira jelentkezők esetében a felvételi összpontszámot kizárólag a gyakorlati vizsga alapján kell
megállapítani. Ebben az esetben a felvételi összpontszámot a gyakorlati vizsga pontszámának – amelynek maximális
értéke 200 pont – megkettőzésével, többletpontok hozzáadása nélkül kell meghatározni.
19. § (1) Amennyiben a jelentkező érettségi pontjait az emelt szinten teljesített vizsga alapján számítják, a jelentkező az emelt
szinten teljesített legalább 45 százalékos eredményű érettségi vizsgáért érettségi többletpontra jogosult.
(2) Ha a jelentkező az (1) bekezdés alapján jogosult az érettségi többletpontra, emelt szintű érettségi vizsgatárgyanként
50 érettségi többletpontra jogosult. 20. § (1) A jelentkező az államilag elismert vagy azzal egyenértékű, magyartól eltérő idegen nyelvből tett nyelvvizsgáért
nyelvenként a) középfokú (B2) komplex típusú nyelvvizsga esetén 28 többletpontra vagy
b) felsőfokú (C1) komplex típusú nyelvvizsga esetén 40 többletpontra
jogosult. (2) A jelentkező az (1) bekezdés alapján legfeljebb 40 többletpontot kaphat akkor is, ha a többletpontokra több
különböző nyelvből megszerzett nyelvvizsga alapján is jogosult lenne, vagy ha a különböző nyelvvizsgák alapján
elérhető többletpontjainak összege ezt meghaladná. Egy nyelvből csak egy nyelvvizsgáért adható többletpont.
(3) Államilag elismert középfokú (B2) írásbeli vagy szóbeli típusú, illetve felsőfokú (C1) írásbeli vagy szóbeli típusú, vagy
azzal egyenértékű nyelvvizsgával rendelkező akkor jogosult 28, illetve 40 többletpontra, ha a sajátos nevelési igénye
miatt igazoltan nem tudja a komplex típusú nyelvvizsgát letenni.
(4) A magyarországi nemzetiségi középiskolában nemzetiségi nyelvből, nemzetiségi nyelv- és irodalomból tett érettségi
vizsgával rendelkező akkor jogosult 20 többletpontra, ha az érettségi vizsgával azonos nemzetiségi pedagógus szakra
jelentkezik. (5) Amennyiben a jelentkező egy adott idegen nyelvből egyidejűleg – a nyelvvizsga és a nyelvi Országos Középiskolai
Tanulmányi Versenyen elért eredmény egyidejűségének kivételével – több jogcím alapján lenne jogosult többletpontra,
akkor a többletpontokat csak egyszer, a számára legkedvezőbb pontszámot biztosító jogcímen kapja meg.
21. § (1) A jelentkező a következő jogcímeken, a 6. § (2) bekezdés e) pontja szerint a felvételi eljárás során
a) az adott sportág országos sportági szakszövetsége, a Magyar Paralimpiai Bizottság vagy a Magyar Hallássérültek
Sportszövetsége, illetve a Magyar Sakkszövetség által kiadott igazolás alapján – a 22. § (1) bekezdésében
foglaltakat kivéve – aa) a Nemzetközi Olimpiai Bizottság által szervezett olimpiai játékokon,
ab) 1984-től kezdődően a Paralimpián vagy Siketlimpián, ac) a Nemzetközi Sakkszövetség (FIDE) által szervezett Sakkolimpián
való részvétel esetén 50 többletpontra, b) a Nemzetközi Olimpiai Bizottság vagy a Nemzetközi Paralimpiai Bizottság által elismert sportágban az adott
sportág országos sportági szakszövetségének, a Magyar Paralimpiai Bizottságnak, illetve a Magyar Hallássérültek
Sportszövetségének igazolása alapján ba) világbajnokságon, bb) Európa-bajnokságon elért legalább 3. helyezésért 30 többletpontra,
c) az adott sportág országos sportági szakszövetségének igazolása alapján, a Nemzetközi Olimpiai Bizottság által
elismert sportágban ca) a korosztályos világ- vagy Európa-bajnokságon,
cb) az Universiadén, cc) a Nemzetközi Egyetemi Sportszövetség (FISU) által szervezett egyetemi világbajnokságon,
cd) az Ifjúsági Olimpián elért legalább 3. helyezésért 20 többletpontra,
d) az adott sportág országos sportági szakszövetségének igazolása alapján, a Nemzetközi Olimpiai Bizottság által
elismert sportágban az országos sportági szakszövetség által felnőtt és felnőtt alatti első utánpótlás korosztály
részére szervezett országos bajnokságon elért legalább 3. helyezésért 15 többletpontra,
e) a Magyar Diáksport Szövetség igazolása alapján, a Nemzetközi Olimpiai Bizottság által elismert sportágban
a Magyar Diáksport Szövetség által, vagy közreműködésével szervezett Diákolimpia országos döntőjében elért
legalább 3. helyezésért 10 többletpontra f) a művészeti szakképzésben tanuló szakközépiskolások részére szervezett, a minisztérium által meghirdetett és
anyagilag támogatott Országos Művészeti Tanulmányi Versenyeken egyéni versenyzőként elért 1–3. helyezésért
20 többletpontra; g) tárgyanként legfeljebb egy, a ga)–gb) alpont szerinti tanulmányi versenyeken elért eredmény alapján, ha
a jelentkező a versenyeredményt azon tárgyak valamelyikéből érte el, amelyeket a felsőoktatási intézmények
a 16. § (1) bekezdése alapján érettségi pontot adó tárgyként a szakra vonatkozóan meghatároztak,
ga) az Országos Középiskolai Tanulmányi Versenyen és a Szakmacsoportos szakmai előkészítő érettségi
tantárgyak versenyén elért 1–10. helyezésért 100, 11–20. helyezésért 50, 21–30. helyezésért
25 többletpontra, gb) a Középiskolai Tudományos Diákkörök Országos Konferenciája versenyein elért helyezés alapján
a nagydíjasoknak 30, az első díjasoknak 20 többletpontra;
h) az Ifjúsági Tudományos Innovációs Tehetségkutató Versenyen elért legalább 3. helyezésért 30 többletpontra;
i) egyéb, a g) pont alá nem tartozó tantárgyból Országos Középiskolai Tanulmányi Versenyen elért eredményért,
ha olyan tárgyból érte el, amelynek elfogadásáról az érintett intézmények előzetesen megegyeztek,
az 1–10 helyezés esetén 20 többletpontra; j) az 1993 után szerzett, az Országos Képzési Jegyzékben szereplő emelt szintű vagy felsőfokú (54-es vagy
55-ös szakmaszámú) szakképesítésért szakiránynak megfelelő továbbtanulás esetén 24 többletpontra;
k) a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 73. § (2) bekezdés h) pontja szerint a szakképesítésért felelős
miniszter által szervezett országos szakmai tanulmányi versenyen elért helyezése alapján a szakmai vizsga egésze
(minden része) alól felmentést kapott jelentkező szakiránynak megfelelő továbbtanulás esetén 30 többletpontra
jogosult. (2) Az (1) bekezdés b)–e) pont alapján a többletpontot csak abban az esetben kaphatja meg a jelentkező, ha az arra
jogosító eredményt legkésőbb a jelentkezés évét megelőző 8 éven belül szerezte.
(3) Az (1) bekezdés ga) alpontja alkalmazása során a döntőbe jutott, de azon részt nem vevő jelentkezőt – a verseny
szervezőjének igazolása alapján – a döntőben elvileg elérhető utolsó helyezést elérőnek kell tekinteni.
(4) Az (1) bekezdés alkalmazása során jogcímenként legfeljebb egy-egy többletpontra jogosító eredmény alapján
jogosult többletpontra a jelentkező. 22. § (1) A Nemzetközi Olimpiai Bizottság által szervezett olimpiai játékokon, a Nemzetközi Sakkszövetség (FIDE) által
szervezett Sakkolimpián, 1984-től kezdődően a Paralimpián vagy Siketlimpián 1–6. helyezést elért jelentkezők felvételi
összpontszáma bármely általuk választott intézményben meghirdetett képzésen – amennyiben megfelelnek
a jelentkezési és alkalmassági feltételeknek, valamint elérik a 14. § (5) bekezdésében, illetve 23. §-ban meghatározott
pontszámot – 500 pont. (2) Az államközi megállapodás alapján Magyarországon tanulmányokat folytató személyek, illetve a miniszter döntése
alapján a felsőoktatásról szóló törvény, illetve az Nftv. szerint – a miniszter által meghatározott, legalább két féléves –
előkészítő tanulmányokat folytatott és e tanulmányok zárásaként eredményes záróvizsgát tett személyek
– amennyiben megfelelnek a jelentkezési és alkalmassági feltételeknek – felvételi összpontszáma 500 pont. Ezeknek
a személyeknek a köréről a miniszter által meghatározott szervezet tájékoztatja a felsőoktatási intézményeket.
23. § (1) Alapképzésre, osztatlan képzésre – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – csak az a jelentkező vehető fel, akinek az emelt
szintű érettségiért járó többletpontokkal együtt, de más jogcímen adható többletpontok nélkül számított pontszáma
eléri a 240 pontot. (2) A levelező munkarend szerint meghirdetett igazgatásszervező alapképzési szakra az a Kormányablakkal összefüggő
feladatokat ellátó személyek kiválasztásának és képzésének szabályairól szóló 148/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet
11. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott képzésről kiállított bizonyítvánnyal rendelkező jelentkező vehető fel,
aki teljesíti a felsőoktatási intézmény által meghatározott felvételi követelményt.
8. Esélyegyenlőség biztosítása 24. § (1) Az esélyegyenlőség biztosítása érdekében
a) a hátrányos helyzetű, a tartós nevelésbe vett és az árva jelentkező minden jelentkezési helyén 40 többletpontra;
b) a fogyatékossággal élő jelentkező minden jelentkezési helyén 40 többletpontra;
c) az a jelentkező, aki a jelentkezési határidő és a felvételi döntés közötti időszakban gyermeke gondozása céljából
fizetés nélküli szabadságon lévő, terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási segélyben,
gyermeknevelési támogatásban vagy gyermekgondozási díjban részesül, minden jelentkezési helyén
40 többletpontra jogosult. (2) A jogosultságot (a kedvezményre jogosító feltételek meglétét) a 12. § (4) bekezdésében meghatározott határidőig kell
igazolni. (3) A felvételi eljárás lebonyolítása során a Hivatal és a felsőoktatási intézmények kötelesek biztosítani a fogyatékossággal
élő jelentkező számára a felvételi eljárásban való részvétel feltételeit.
(4) A fogyatékossággal élő jelentkezőt a felvételi eljárás során ugyanazok a kedvezmények illetik meg, mint amelyek
a közoktatásról illetve a köznevelésről szóló jogszabályok alapján megillették.
(5) Amennyiben a felsőoktatási intézmény a felvétel feltételéül egészségügyi, pályaalkalmassági, szakmai alkalmassági
követelményt határoz meg, a fogyatékossággal élő jelentkezőt a felsőoktatási intézmény szabályzata szerint illethetik
meg kedvezmények illetve felmentések. (6) A (3)–(5) bekezdés alapján nyújtott kedvezménynek vagy mentesítésnek a fogyatékosság jellegéhez kell igazodnia,
és nem vezethet a felvételhez szükséges alapvető tanulmányi követelmények alóli teljes felmentéshez.
9. A besorolási döntés 25. § (1) A besorolási döntés előkészítésében a miniszter, a Hivatal és a felsőoktatási intézmények vesznek részt.
(2) A miniszter az Nftv. 46. § (4) bekezdésében meghatározott határozatát a felvételi eljárást megelőző év november 30-ig
hozza meg. (3) A felsőoktatási intézmények a (4) bekezdésben meghatározott besorolási döntés elkészítésének a Hivatal által
meghatározott időpontjáig kötelesek továbbítani a Hivatalnak a jelentkezők általuk meghatározott eredményeit.
(4) A besorolási döntés előkészítéseként a Hivatal – a rendelkezésre álló adatok alapján – az Nftv. 39. §-ában foglaltak
alapján tervezetet készít az egyes szakok ponthatárára. (5) A javaslat alapján a felsőoktatási intézmények kezdeményezhetik
a) az egyes szakokra a Tájékoztatóban közzétett legmagasabb létszám növelését;
b) az egyes szakokra a Tájékoztatóban közzétett legalacsonyabb létszám csökkentését,
c) a szakok közötti létszám átcsoportosítását. (6) A felsőoktatási intézmények döntései alapján a Hivatal újabb tervezetet készít.
(7) Az (5)–(6) bekezdés szerinti eljárása besorolási döntés napjáig többször ismételhető.
(8) A felsőoktatási intézmények a (5) bekezdésben meghatározott javaslat elkészítésének a Hivatal által meghatározott
időpontjáig kötelesek továbbítani a Hivatalnak a jelentkezők általuk meghatározott eredményeit.
26. § (1) A Hivatal a besorolási döntést
a) a keresztféléves felvételi eljárás esetén legkésőbb a képzés indítása szerinti év január 25. napjáig;
b) az általános felvételi eljárás esetén legkésőbb a képzés indítása szerinti év augusztus 1. napjáig
hozza meg. (2) Besorolási döntésben a Hivatal azt állapítja meg, hogy a jelentkező a felvételi jelentkezési kérelmében megjelölt
és rangsorolt képzések közül mely képzés esetében érte el a felvételhez szükséges ponthatárt. Egyazon felvételi
eljárásban a jelentkező által meghatározott rangsor alapján csak egy jelentkezési helyre sorolható be.
(3) A Hivatal a besorolásról a felsőoktatási szakképzésre, az alapképzésre és az osztatlan képzésre a jelentkező felvételéről
szakonként (önálló szakképzettséget eredményező szakirányonként) egységes rangsor, a mesterképzésre, valamint
a már oklevéllel rendelkező jelentkezők esetében intézményi rangsor és a miniszter által az adott intézményre
megállapított maximális hallgatói létszám szakos hallgatói kapacitása alapján dönt.
(4) A jelentkezők rangsorba állításakor figyelembe kell venni
a) a 10. § (2) bekezdés b) pontja alapján a jelentkező által meghatározott jelentkezési sorrendet, beleértve
a mesterképzésre benyújtott jelentkezést is; b) a miniszternek az Nftv. 46. § (4) bekezdésében meghatározott határozatát;
c) a felsőoktatási intézmények működési engedélyében szereplő intézményi kapacitást.
(5) A jelentkezőkről egységes rangsorolás alapján ponthatár alkalmazásával kell dönteni. Az adott képzésre ponthatár
alatti eredménnyel senki nem sorolható be. Azt, aki a ponthatárt elérte vagy meghaladta, kötelező besorolni.
27. § (1) A Hivatal a besorolásról szóló döntését
a) elektronikus levélben, vagy b) elektronikus levelezési cím hiányában postai úton
írásban közli a jelentkezővel. (2) A döntés indokolásának tartalmaznia kell a jelentkező valamennyi jelentkezésére vonatkozóan a felvételi
összpontszámát. (3) A Hivatal besorolási döntés iránti eljárásában a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény
központi államigazgatási szerv vezetőjének az első fokú döntése elleni fellebbezést kizáró rendelkezése nem
alkalmazható. 10. A felvételi döntés 28. § (1) A felsőoktatási intézmény a felvételről szóló döntését
a) a keresztféléves felvételi eljárásban a besorolási döntés időpontját követő nyolc napon belül;
b) az általános felvételi eljárásban augusztus 1-jéig, c) a pótfelvételi eljárásban augusztus 31-éig
határozatban közli a jelentkezővel. A felsőoktatási intézmény azt a jelentkezőt veszi fel, aki – a Hivatal értesítése
alapján – hozzá lett besorolva. (2) A határozatnak tartalmaznia kell
a) a felsőoktatási intézmény nevét, intézményi azonosítóját; b) a jelentkező által választott képzés pontos megnevezését;
c) a jelentkező nevét, lakóhelyét, ha van, akkor az oktatási azonosító számát;
d) az igénybe vehető jogorvoslat lehetőségére vonatkozó tájékoztatást;
e) a hallgatói jogviszony létesítésére szóló felhívást, a beiratkozás elmulasztásának következményeire történő
figyelmeztetést; f) azokat a jogszabályhelyeket, amelyek alapján a felsőoktatási intézmény a döntést hozta;
g) a döntéshozatal helyét és idejét, a döntés kiadmányozójának nevét, hivatali beosztását.
(3) A határozat tartalmazhatja a) a hallgatói jogviszony létesítésére vonatkozó további információkat;
b) a nem magyar állampolgárságú jelentkezők számára az előkészítő évfolyamra történő felvétel felajánlását.
(4) Amennyiben a jelentkező rendelkezik elektronikus levelezési címmel, a határozat elektronikus levélben is kiküldhető.
11. Elektronikus ügyintézés a felvételi eljárás során 29. § (1) A jelentkezők a felvételi eljárás során tett egyes cselekményeket elektronikusan is végezhetik.
(2) Az elektronikus ügyintézést támogató információs rendszer létrehozásáról és üzemeltetéséről az Educatio Nkft.
gondoskodik oly módon, hogy a rendszerben elvégzett minden egyes műveletre – különösen az adatok
módosítására – vonatkozóan ellenőrizhető legyen a művelet elvégzésének időpontja és megállapítható legyen
a műveletet végző személye. (3) Az Educatio Nkft. teljes körű tájékoztatást ad a jelentkezők és a felsőoktatási intézmények számára az elektronikus
ügyintézés feltételeiről, módjáról, illetve teljes körű útmutatást ad a rendszer szolgáltatásairól, funkcióiról,
használatáról. 30. § (1) A felsőoktatási intézmények a Tájékoztató összeállításához szükséges adatszolgáltatást és a felvételi eljárás teljes
folyamatát az Educatio Nkft. által rendelkezésre bocsátott elektronikus rendszeren keresztül intézik.
(2) Az adatszolgáltatás teljesítéséhez szükséges feladatokat a felsőoktatási intézmény vezetője vagy általa erre
feljogosított személy végzi. 31. § (1) A Hivatal a jelentkezők központi nyilvántartását elektronikus formában hozza létre és vezeti.
(2) A felsőoktatási intézmények a jelentkezők adataiban bekövetkezett, hozzájuk bejelentett változásokat kötelesek
haladéktalanul, de legkésőbb 8 napon belül regisztrálni. (3) A 14–17. §-ban, valamint a 19. §-ban meghatározott adatokat a Hivatal – a személyes adatok kezelésére vonatkozó
jogszabályok keretei között – a köznevelési intézménytől, a köznevelés információs rendszeréből elektronikusan szerzi
be. Az így beszerzett adatok valódiságáért az azt szolgáltató szerv felel.
12. Mesterképzés 32. § A mesterképzést hirdető intézmények, illetve a mesterképzésre jelentkezők tekintetében a 3–31. §-okat a jelen
fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 33. § (1) A Tájékoztatóban közzé kell tenni az állami ösztöndíjas mesterképzésre felvehető hallgatói létszám – miniszter által
meghatározott – intézmények közötti elosztását. (2) A Tájékoztató az adott intézmény által meghirdetett mesterszakokra vonatkozóan az 5. §-ban meghatározottakon
felül tartalmazza a) azon alapképzési szakokon szerzett alapfokozatok, illetve korábbi végzettségek és szakképzettségek
megjelölését, amelyeket az intézmény a mesterképzési szakra történő jelentkezés, illetve felvétel feltételéül
meghatároz; b) a felvehető létszámot; c) az alapképzési, mesterképzési szakokon, illetve a korábbi egyetemi vagy főiskolai képzésben nyújtott
teljesítmény értékelésének módját, elveit; d) a tanári mesterképzési szakra történő jelentkezés, illetve felvétel speciális szabályait;
e) az intézmény szabályzatában meghatározott felvételi feltételek, követelmények körét, ezek figyelembevételének
módját, feltételeit. 34. § (1) A 14–23. §-ban foglaltak a mesterképzésre történő jelentkezésre nem alkalmazhatók.
(2) A felvételi követelményeket és a rangsorolás módját a felsőoktatási intézmény a szabályzatában határozza meg azzal,
hogy csak az a jelentkező vehető fel, akinek a pontszáma a (3) bekezdésben meghatározott pontszám 50 százalékát
eléri. (3) A jelentkező teljesítményét pontozásos rendszerben kell értékelni a felvételi teljesítményért és
a többletteljesítményért kapható maximális pontszám meghatározásával, amelyek összege legfeljebb 100 pont.
(4) A többletteljesítményekért adható többletpontok jogcímeit, mértékét, megállapításának rendjét, az intézmény
a szabályzatában határozza meg azzal, hogy az esélyegyenlőség biztosítására meghatározott többletpont nem lehet
több 10 pontnál, és nem lehet kevesebb 1 pontnál.
(5) A művészet, művészetközvetítés és sporttudomány képzési területre jelentkezők esetében a jelentkezők
teljesítményét kizárólag a gyakorlati vizsga alapján is meg lehet állapítani.
35. § Amennyiben a jelentkező adott be jelentkezési lapot a 26. § (3) bekezdésében meghatározott képzésekre is, a felvételi
döntés során azok sorrendjét is figyelembe kell venni.
13. Szakirányú továbbképzés 36. § (1) A szakirányú továbbképzést hirdető intézmények, illetve a szakirányú továbbképzésre jelentkezők tekintetében
a 3–31. §-t a jelen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A 3–7. §-ban foglaltak szerinti adatszolgáltatás határideje szakirányú továbbképzések tekintetében a képzés
indításának időpontját megelőző év október 15. napja. (3) A szakirányú továbbképzésekre vonatkozó Tájékoztatót a Hivatal elektronikus formában a képzés indítását megelőző
év december 31. napjáig jelenteti meg. 37. § (1) A szakirányú továbbképzésre jelentkezők eredményeinek összesítését, a jelentkezők rangsorolását a felsőoktatási
intézmény végzi el. (2) A felvételi követelményeket és a rangsorolás módját a felsőoktatási intézmény a szabályzatában határozza meg.
(3) A szakirányú továbbképzésre történő jelentkezés határidejét, módját és a felvételi eljárást és követelményeit
a felsőoktatási intézmény határozza meg. (4) A felsőoktatási intézmény az elindított képzésekről és a felvettekről a Hivatalnak az általa meghatározott formában,
a képzés indítása szerinti év október 15-ig statisztikai adatot szolgáltat.
14. Doktori képzés 38. § (1) A doktori képzést hirdető intézmények, illetve a doktori képzésre jelentkezők tekintetében a 3–31. §-t a jelen alcímben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A 3–7. §-ban foglaltak szerinti adatszolgáltatás határideje doktori képzések tekintetében a képzés indításának
időpontját megelőző év október 15. napja. (3) A doktori képzésekre vonatkozó Tájékoztatót a Hivatal elektronikus formában a képzés indítása szerinti év
január 31. napjáig jelenteti meg. (4) A Tájékoztatóban közzé kell tenni az állami ösztöndíjas doktori képzésre felvehető hallgatói létszám – miniszter által
meghatározott – intézmények közötti elosztását. (5) A Tájékoztató az adott intézmény által meghirdetett doktori programokra vonatkozóan tartalmazza
a) azon mesterképzési szakon szerzett szakképzettségek, illetve az Nftv. 40. § (7) bekezdésében meghatározott
egyetemi szintű szakképzettségek megjelölését, amelyeket az adott intézmény a doktori programra történő
jelentkezés, illetve felvétel feltételéül meghatároz; b) az állami ösztöndíjas és az önköltséges formában felvehető létszámot;
c) a felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározott felvételi feltételek, követelmények körét, ezek
figyelembevételének módját, feltételeit. 39. § (1) A doktori képzésre történő jelentkezés határidejét, módját a felsőoktatási intézmény szabályzata határozza meg.
(2) A felsőoktatási intézmény a Hivatalnak az elindított képzésekről és a felvettekről a Hivatal által meghatározott
formában statisztikai adatot szolgáltat. 40. § (1) A doktori képzésre jelentkezők eredményeinek összesítését, a jelentkezők rangsorolását a felsőoktatási intézmény
köteles elvégezni. (2) A felvételi követelményeket és a rangsorolás módját a felsőoktatási intézmény a szabályzatában határozza meg.
(3) Az intézmény a felvettekről a képzés indítása szerinti év szeptember 15-éig tájékoztatja a Hivatalt.
15. Egyéb eltérő szabályok 41. § (1) A külföldi hallgatók részére, idegen nyelven meghirdetett képzésekre, a hitéleti képzésekre, és a Magyarországon
működési engedéllyel rendelkező külföldi felsőoktatási intézmények képzéseire történő jelentkezés határidejét,
módját, valamint a felvételi eljárást és követelményeit a felsőoktatási intézmény határozza meg.
(2) A felsőoktatási intézmény az (1) bekezdés szerinti képzésekről és a felvettekről a Hivatalnak az általa meghatározott
formában, a képzés indítása szerinti év szeptember 15-ig statisztikai adatot szolgáltat.
16. Felvételi eljárási díjak 42. § (1) A felvételi eljárás során a jelentkezőnek alapdíjat, kiegészítő díjat, valamint – amennyiben az intézmény szabályzata
így rendelkezik – intézményi eljárási díjat, külön eljárási díjat kell fizetnie.
(2) Felsőoktatási szakképzésre, alapképzésre, osztatlan képzésre vagy mesterképzésre történő jelentkezés esetén
a jelentkezőnek felvételi eljárási alapdíjat kell fizetnie, amelynek összege 9000 forint. A felvételi eljárás alapdíja
egyidejűleg három képzésre irányuló felvételi kérelem benyújtására jogosít.
(3) A befizetett alapdíjból képzésenként 1000 forint illeti meg azt a felsőoktatási intézményt, ahová a jelentkező kérelme
szerint jelentkezik. (4) A (2) bekezdésben meghatározott három képzésre irányuló jelentkezést követő minden újabb jelentkezésért további
2000-2000 forint kiegészítő díjat kell fizetni, amelyből képzésenként 1000-1000 forint az érintett felsőoktatási
intézményt illeti. (5) Szakirányú továbbképzésre és doktori képzésre történő jelentkezés esetén a felsőoktatási intézmény intézményi
eljárási díjat határozhat meg azzal, hogy ennek mértéke jelentkezésenként legfeljebb 9000 forint lehet.
(6) Gyakorlati, egészségügyi alkalmassági, pályaalkalmassági, szóbeli és nyelvi alkalmassági vizsga, valamint
a mesterképzésben szervezett felvételi vizsga esetén a felsőoktatási intézmény a vizsga megszervezésével és
lebonyolításával kapcsolatos költségei fedezésére külön eljárási díjat határozhat meg azzal, hogy annak mértéke
jelentkezésenként legfeljebb 4000 forint lehet. (7) A (2)–(6) bekezdés alkalmazása során ugyanazon képzés több finanszírozási formájára való egyidejű jelentkezés egy
jelentkezésnek minősül. 43. § (1) A felvételi eljárás alapdíját és a kiegészítő díjat a Hivatalhoz, az intézményi díjat és a külön eljárási díjat az azt
megállapító felsőoktatási intézményhez kell befizetni. (2) A 43. § (3)–(4) bekezdése alapján az intézményeket illető részt a Hivatal a jogorvoslati eljárások lezárását követő
30 napon belül utalja át az intézményeknek. (3) A 43. §-ban meghatározott díjak befizetésének módját, a nyugtaadás szabályait, a visszaigénylés szabályait
a Tájékoztatóban közzé kell tenni. 44. § (1) A 8. § (3) bekezdésében szabályozott pótfelvételi eljárás során 5000 forint eljárási alapdíjat kell fizetni. A pótfelvételi
eljárási díjból 1000 forint azt a felsőoktatási intézményt illeti, ahová a jelentkező jelentkezik.
(2) A külföldi állampolgárok számára hirdetett, idegen nyelven folyó képzésre történő jelentkezés esetén a felsőoktatási
intézmény intézményi eljárási díjat határozhat meg. A díjat a felsőoktatási intézmény részére kell befizetni és teljes
egészében a felsőoktatási intézményt illeti meg. (3) A 24. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott jelentkezői csoport részére a Hivatal – legkésőbb a besorolási döntést
követő 30. napig – visszautalja a felvételi eljárás alapdíjának 50 százalékát.
(4) A felsőoktatási felvételi eljárásért fizetendő felvételi eljárási díj visszatérítendő, ha a jelentkező
a) legkésőbb a jelentkezési határidő lejártáig visszavonja felvételi jelentkezési kérelmét;
b) elkésett felvételi jelentkezési kérelme elutasításra kerül; c) a meghatározott felvételi eljárási díjnál magasabb összeget fizetett be, a különbözet erejéig;
d) nem nyújtott be felvételi jelentkezési kérelmet. 17. Záró rendelkezések
45. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(6) bekezdésben foglaltak kivételével – 2013. január 1-jén lép hatályba. Rendelkezéseit első
alkalommal a 2013. évi általános felsőoktatási felvételi eljárásban kell alkalmazni. A 2013. évi keresztféléves felvételi
eljárásban és az azzal kapcsolatos megismételt eljárásban a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásairól szóló
237/2006. (XI. 27.) Korm. rendeletet kell alkalmazni. (2) A 48. § (2)–(3) bekezdése 2013. augusztus 31-én lép hatályba.
(3) A 48. § (4) bekezdése 2014. január 1-jén lép hatályba.
(4) A 6. § (2) bekezdés c) pontja, a 15. § (3) bekezdés d) pontja, a 15. § (5) bekezdése és a 18. § (1) bekezdés e) pontja
2015. január 1-jén lép hatályba. (5) A 48. § (5) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.
(6) A 48. § (6) bekezdése 2016. január 1-jén lép hatályba.
46. § (1) Az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról szóló 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
100/1997. Korm. rendelet) 12. § (6) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A jelentkezési lapot] „b) május–júniusi vizsgaidőszak esetén március 1-ig,”
[lehet benyújtani a vizsgabizottságot működtető intézmény igazgatójához.] (2) A 100/1997. Korm. rendelet 12. § (11) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az összesítő jelentést] „a) május–júniusi vizsgaidőszak esetén március 8-ig,”
[a kétszintű érettségi vizsga adminisztrációs rendszerében elektronikusan meg kell küldeni a Hivatalnak, továbbá
kinyomtatva, papír alapon tájékoztatás céljából a középiskola fenntartójának.]
(3) A 100/1997. Korm. rendelet 61/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„61/A. § A 2013. évi május–júniusi vizsgaidőszaktól kezdődően emelt szintű érettségi vizsga abból a vizsgatárgyból
tehető, amely – mint a felsőoktatási felvételi eljárás során figyelembe vehető érettségi vizsgatárgy – a felsőoktatási
felvételi eljárásról szóló 423/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. mellékletében szerepel.”
47. § (1) A tanárképzés rendszeréről, a szakosodás rendjéről és a tanárszakok jegyzékéről szóló 283/2012. (X. 4.) Korm. rendelet
12. § (5) bekezdésében a „2013/14-es” szövegrész helyébe a „2016/17-es” szöveg lép.
(2) A 8. § (1) bekezdés b) pontjában a „március 1.” szövegrész helyébe a „február 15.” szöveg lép.
(3) A 100/1997. Korm. rendelet 12. § (6) bekezdés b) pontjában a „március 1-ig” szövegrész helyébe a „február 15-ig”
szöveg, a 12. § (11) bekezdés a) pontjában a „március 8-ig” szövegrész helyébe a „március 1-ig” szöveg lép.
(4) A 14. § (5) bekezdésében a „200” szövegrész helyébe a „220” szövegrész, 23. §. (1) bekezdésében a „240” szövegrész
helyébe a „260” szöveg lép. (5) A 14. § (5) bekezdésében a „220” szövegrész helyébe a „240” szövegrész, 23. § (1) bekezdésében a „260” szövegrész
helyébe a „280” szöveg lép. (6) A 14. § (5) bekezdésében a „240” szövegrész helyébe a „260” szövegrész, 23. § (1) bekezdésében a „280” szövegrész
helyébe a „300” szöveg lép. 48. § A 2013. évi általános felsőoktatási felvételi eljárásban
a) a 4–5. és 33. §-ban meghatározott hallgatói kapacitásról szóló közleményt 2013. február 1-jéig kell közzétenni,
b) a 25. § (2) bekezdésében meghatározott határidőt nem kell alkalmazni.
49. § Hatályát veszti a) a 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet 61/B. §-a,
b) a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásairól szóló 237/2006. (XI. 27.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
129/2010. (XII. 22.) OGY határozata Novák Előd országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Novák Előd országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi
Bíróság 2. B. 33.392/2009. számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Dr. Kövér László
az Országgyűlés elnöke Erdős Norbert s. k., Szilágyi Péter s. k.,
az Országgyűlés jegyzője az Országgyűlés jegyzője


text:
1448/2018. (IX. 18.) Korm. határozata az Európai Unió és tagállamai, valamint a Szingapúri Köztársaság közötti Partnerségi és Együttműködési Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az  Európai Unió és tagállamai, valamint a  Szingapúri Köztársaság közötti Partnerségi és Együttműködési
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a Miniszterelnökséget vezető minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök