type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2012. (I. 12.) KIM rendelete a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. XXXIII. törvénynek a közigazgatási és igazságügyi miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél történő végrehajtásáról.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
30. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
85. § (4) bekezdés d) pontja tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat
és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) és m) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a 13. § (2) bekezdés c) pontja tekintetében, a 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § c) és d) pontjában, valamint h–l) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el: 1. § E rendelet hatálya a Türr István Képző és Kutató Intézetnél, valamint a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
Vagyonkezelő Központnál foglalkoztatott közalkalmazottak jogviszonyára terjed ki. [A Kjt. 20/A. §-ához]
2. § Az e rendelet 1. mellékletében meghatározott munkaköri csoportok esetében közalkalmazotti jogviszony
létesítéséhez pályázat kiírása nem kötelező. [A Kjt. 22. §-ához]
3. § A gyakornoki idő számításakor a munkáltató alaptevékenységének ellátásával összefüggő munkakörnek minősül az
1. mellékletben meghatározott 1. és a 2. munkaköri csoport.
4. § (1) Szociológus, szociálpolitikus munkakörben foglalkoztatott közalkalmazott tekintetében a szakmai gyakorlat idejébe
be kell számítani az általános szociális munkás, okleveles szociális munkás szakképzettséggel ellátott,
a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 22. § (3) bekezdése szerinti
jogviszony tartamát. (2) Instruktor munkakörben foglalkoztatott közalkalmazott tekintetében a szakmai gyakorlat idejébe be kell számítani
az általa pedagógus munkakör betöltésére jogosító vagy andragógus, okleveles andragógus végzettséggel,
szakképzettséggel ellátott, a Kjt. 22. § (3) bekezdése szerinti jogviszony tartamát.
5. § Nem kell gyakornoki időt kikötni, ha a közalkalmazott olyan munkakört tölt be, amelyben a besorolás alapjául
a) jogi szakvizsga, b) szociális szakvizsga, c) mérlegképes könyvelő szakképesítés vagy ezzel egyenértékű képesítés,
d) okleveles könyvvizsgálói képesítés, e) doktori fokozat (PhD, DLA),
f) a tudomány(ok) kandidátusa, g) a tudomány(ok) doktora vagy
h) külföldön szerzett és honosított vagy elismert tudományos fokozat
figyelembe vehető, és ezzel a közalkalmazott rendelkezik. [A Kjt. 23. §-ához]
6. § (1) Magasabb vezető a főigazgató, a főigazgató-helyettes, a gazdasági főigazgató-helyettes, az igazgató és
a főosztályvezető. (2) Vezető az osztályvezető, az irodavezető és a csoportvezető.
7. § A magasabb vezetői megbízás feltétele továbbá, hogy a magasabb vezető legalább 3 éves szakmai tapasztalattal,
valamint a) szakirányú egyetemi vagy főiskolai végzettséggel; vagy
b) nem szakirányú egyetemi vagy főiskolai végzettséggel és szakirányú továbbképzésben szerzett
szakképzettséggel rendelkezzen. 8. § (1) A magasabb vezetői, valamint a vezetői feladat ellátására történő megbízás 2 évtől 5 évig terjedő határozott időre
adható. (2) A határozott idő lejártát követően a közalkalmazott ismételten megbízható magasabb vezetői vagy vezetői feladat
ellátásával. [A Kjt. 54. §-ához] 9. § A munkaerő-kölcsönzéssel kapcsolatosan a munkáltató alaptevékenységének ellátásával összefüggő munkakörnek
minősül az 1. mellékletben meghatározott I. és a II. munkaköri csoport.
[A Kjt. 61. §-ához] 10. § Az egyes fizetési osztályokba tartozó munkaköröket az 1. melléklet állapítja meg.
11. § A Kjt. 61. § (1) bekezdésének g) és i) pontjával összefüggésben könyvelő, főkönyvelő munkakörben foglalkoztatott
közalkalmazott tekintetében a munkakör betöltéséhez jogszabályban előírt szakvizsgával egyenértékűnek kell
elismerni: a) a mérlegképes könyvelői, b) az adótanácsadói, valamint
c) az okleveles könyvvizsgálói vizsgát igazoló bizonyítványt, oklevelet.
[A Kjt. 70. §-ához] 12. § A magasabb vezetői és a vezetői megbízással rendelkező közalkalmazottat a 2. mellékletben meghatározott vezetői
pótlék illeti meg. 13. § (1) E rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 22/2008. (XII. 31.) SZMM
rendelet 1. § c) pontja, 4. § (1) bekezdés a) pontjában az „az RKK igazgatója” szövegrész, 9. § (1) bekezdés c) pontja
és (2) bekezdés c) pontja, 15. §-a, továbbá 2. mellékletében az „A Regionális Képző Központoknál: szektorvezető
150 osztályvezető 150 irodavezető 100” szövegrész; b) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról az oktatási és kulturális miniszter
irányítása alatt álló egyes költségvetési szerveknél foglalkoztatott közalkalmazottak jogállását érintő egyes
kérdésekről szóló 37/2008. (XII. 31.) OKM rendelet 1. §-ában a „Közgyűjteményi Ellátó Szervezetre, (KESZ)”
szövegrész, a 2. mellékletben a „Közgyűjteményi Ellátó Szervezet” címszó és a hozzá tartozó felsorolás;
c) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél történő végrehajtásáról szóló 1/2009. (I. 30.) MeHVM rendelet 1. §
b) pontja, 2. § b) pontja, 3. § (2) bekezdése, 4. § (1) bekezdésének b) pontja, 4. § (2) bekezdésének b) pontja,
7. § (1) bekezdésének b) pontja és 2. melléklete.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
341/2011. (XII. 29.) Korm. rendelete az otthonteremtési kamattámogatásról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2000. évi költségvetéséről szóló 1999. évi CXXV. törvény 91. § (1) bekezdés e) pontjában, a 19. §
tekintetében a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 235. § (1) bekezdés a) és g) pontjában, és
a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 30. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében, valamint az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított
eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. bekerülési költség: a következő kiadásoknak ténylegesen megfizetett, telekárat nem tartalmazó, lakásra jutó
hányada: a) a lakás épületszerkezeteinek, közös használatra szolgáló helyiségeinek és központi berendezéseinek építési
költségei, b) a lakások rendeltetésszerű használhatóságát biztosító ba) helyiségeinek,
bb) tároló helyiségek, ideértve a különálló épületben megvalósuló tüzelőanyag-tároló, a lomkamra,
bc) melléképítmények, ideértve a hulladéktartály-tároló, a közműpótló építmények és berendezések,
a közmű-becsatlakozás építményei, bd) egyéb építmények, ideértve a lakótelek homlokvonalán álló kerítés, az építésügyi hatóság által előírt
kerítés, az épület megközelítését szolgáló tereplépcső, lejtő és járda, valamint támfal és szivárgó övárok,
valamint be) a gépkocsitároló helyiség építési költségei, c) a közműbekötések költségvetés szerinti építési költségei,
d) a lebonyolítási költségek, ideértve a műszaki tervezés, a hatósági engedélyezés és a műszaki ellenőrzés költségeit,
e) a jogszabály alapján fizetendő útépítési- és közművesítési hozzájárulás,
f) távfűtés bekapcsolási díj, az elektromos hálózat fejlesztési hozzájárulások,
g) a lakáshoz kapcsolódó közterületi út-, járda- és közműépítési költségek és hozzájárulások,
h) az új lakás megépítéséhez szükséges földmunka elvégzésének költségei,
i) az új lakás megépítése érdekében felmerült építménybontási költségek;
2. felmondott kölcsön: 180 napot meghaladó törlesztési késedelem miatt e rendelet hatálybalépésének napjáig már
felmondott olyan kölcsön, melynek fedezete Magyarország területén lévő lakóingatlanra alapított jelzálogjog és
amelynek törlesztési késedelemben lévő összege – devizahitel vagy deviza alapú hitel esetében annak a Magyar
Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyamon forintra átszámított ellenértéke – az e rendelet
hatálybalépésének napján érvényes minimálbér közterhekkel csökkentett (nettó) összegét meghaladja;
3. fizetéskönnyítő program: deviza jelzáloghitel alapján fennálló fizetési kötelezettség átmeneti csökkentése
érdekében a hitelintézet és a hiteladós között létrejött olyan megállapodás, amelynek eredményeként a
hiteladóst egy meghatározott időtartamra a megállapodás megkötése előtt fennálló havi törlesztési
kötelezettségénél kisebb havi törlesztési kötelezettség terheli; 4. gyermek: aki az építtető, a vásárló vagy a hátralékos adós eltartottja és
a) a 16. életévét még nem töltötte be,
b) a 16. életévét már betöltötte, de oktatási intézmény nappali tagozatán tanul, és a 25. életévét még nem érte el,
vagy c) a 16. életévét már betöltötte, de megváltozott munkaképességű személy és ez az állapota legalább egy éve tart,
vagy egy év alatt előreláthatóan nem szűnik meg;
5. használt lakás: a használatbavételi engedéllyel rendelkező, ténylegesen használatba vett, újnak nem minősülő
lakás; 6. hátralékos adós: az a természetes személy, aki hitelintézettől lakóingatlan fedezettel biztosított jelzáloghitelt vett
fel, amelynek visszafizetésével e rendeletben meghatározott mértékű késedelemben van és
a) e rendelet hatálybalépésének időpontjában a fedezetül szolgáló lakóingatlanban legalább 50 százalék tulajdoni
hányaddal és legalább 6 hónapja bejelentett lakóhellyel rendelkezett, és
b) másik lakóingatlanban nem rendelkezik tulajdoni hányaddal sem ő, sem a vele közös háztartásban élő közeli
hozzátartozója, kivéve amennyiben a lakóingatlan öröklés vagy ajándékozás jogcímén haszonélvezettel terhelten
került a tulajdonába, és a haszonélvező bent lakik;
7. hitelintézet: magyarországi székhellyel vagy fiókteleppel rendelkező hitelintézet, valamint a hitelintézettel
egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás a hitelintézetekről és a pénzügyi
vállalkozásokról szóló törvényben foglaltaknak megfelelően, vagy jelzálog-hitelintézet a jelzálog-hitelintézetről
és a jelzáloglevélről szóló törvényben foglaltaknak megfelelően, illetve a biztosító a biztosítókról és a biztosítási
tevékenységről szóló törvényben foglaltaknak megfelelően; 8. késedelmes jelzáloghitel: a fel nem mondott és e rendelet hatálybalépésének időpontjában törlesztési
késedelemben lévő olyan kölcsön, melynek fedezete Magyarország területén lévő lakóingatlanra alapított
jelzálogjog és amelynek törlesztési késedelemben lévő összege – devizahitel vagy deviza alapú hitel esetében
annak a Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyamon forintra átszámított ellenértéke – az e
rendelet hatálybalépésének napján érvényes minimálbér közterhekkel csökkentett (nettó) összegét meghaladja;
9. késedelmes deviza jelzáloghitel: a fel nem mondott és 2011. szeptember 30-án 90 napot meghaladó törlesztési
késedelemben lévő olyan kölcsön, melynek fedezete Magyarország területén lévő lakóingatlanra alapított
jelzálogjog és amelynek törlesztési késedelemben lévő összege a 2011. szeptember 30-án érvényes minimálbér
közterhekkel csökkentett (nettó) összegét eléri; 10. komfortos lakás: a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról
szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 91/A. § 3. pontjában meghatározott lakás;
11. korszerűsítés: a lakás komfortfokozatának növelése céljából a) víz-, csatorna-, elektromos-, gázközmű bevezetése, vagy belső hálózatának kiépítése, fürdőszoba létesítése olyan
lakásban, ahol még ilyen helyiség nincs, b) központosított fűtés kialakítása vagy cseréje, beleértve a megújuló energiaforrások alkalmazását is,
c) az épület szigetelése, beleértve a hő-, hang-, vagy vízszigetelési munkálatokat,
d) a külső nyílászárók energiatakarékos nyílászárókra való cseréje,
e) a tető cseréje, felújítása, szigetelése, valamint az ezekhez közvetlenül kapcsolódó helyreállítási munka, a korszerűsítés közvetlen költségeinek
20 százalékáig; 12. lakóingatlan: a lakás céljára létesített és az ingatlan-nyilvántartásban
a) lakóház vagy lakás megnevezéssel nyilvántartott vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlan – ha arra
használatbavételi engedélyt adtak ki – a hozzá tartozó földrészlettel,
b) tanyaként feltüntetett lakó-, gazdasági épület, épületcsoport és az azonos helyrajzi szám alatt hozzá tartozó föld
együttese; 13. megváltozott munkaképességű személy: az a személy,
a) aki munkaképességét legalább 67 százalékban elvesztette, b) aki legalább 50 százalékos mértékű egészségkárosodást szenvedett, vagy
c) akinek az egészségi állapota a rehabilitációs hatóság komplex minősítése alapján nem haladja meg az
50 százalékos mértéket; 14. támogatott személy: aki az e rendelet szerinti személyi és egyéb feltételeknek megfelel és ezek alapján a
hitelintézettel az otthonteremtési kamattámogatás nyújtására szerződést köt; 15. új lakás: a meglévő épület, épületrész vagy építmény átalakítása kivételével
a) az alapozási munkáktól kezdődően teljes egészében újonnan épített, vagy emeletráépítéssel, vagy
tetőtér-beépítéssel megvalósuló, a lakhatás feltételeinek a vonatkozó jogszabályi követelmények szerint
megfelelő lakóegység, ha az említett építési tevékenységek végzése az építésügyi hatóság engedélyéhez kötött,
b) az a lakás, amelyet jogi személy, jogi személyiség nélküli társaság vagy egyéni vállalkozó természetes személy
részére való értékesítés céljára épít, vagy építtet, és
ba) amelyet első ízben természetes személy részére értékesítenek, vagy
bb) amelyet másodízben értékesítenek természetes személy részére, feltéve, hogy a második eladó hitelintézet
vagy ingatlan-forgalmazással üzletszerűen foglalkozó jogi személy, jogi személyiség nélküli társaság,
egyéni vállalkozó; 16. ügyleti kamat: a kamattámogatott kölcsön szerződésszerű törlesztése során a hitelező által érvényesített,
a kölcsönösszeg éves százalékos mértékében meghatározott ellenszolgáltatás. (2) Az e rendeletben meg nem határozott fogalmakat a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvényben
(a továbbiakban: Ptk.), a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben és az országos
településrendezési és az építési követelményekről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint kell
értelmezni. 2. Az otthonteremtési kamattámogatás igénybevételének feltételei 2. § (1) Az e rendeletben meghatározott feltételekkel a központi költségvetésből otthonteremtési kamattámogatást
igényelhet: a) a magyar állampolgár és az a személy, akit a magyar állampolgárságról szóló törvény alapján a magyar
állampolgár jogai illetnek meg, b) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény
hatálya alá tartozó személy, aki a szabad mozgás és a három hónapot meghaladó tartózkodás jogát Magyarország
területén gyakorolja, és a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerint
bejelentett lakóhellyel rendelkezik, c) a harmadik országbeli állampolgár, ha a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
törvényben foglaltak szerint bevándorolt vagy letelepedett jogállással rendelkezik,
d) a hontalan, ha a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben foglaltak
alapján ilyen jogállásúnak ismerték el, vagy e) menekült vagy oltalmazott, ha a menedékjogról szóló törvényben foglaltak szerint menekült vagy oltalmazott
jogállással rendelkezik. (2) Az otthonteremtési kamattámogatás a támogatott személy által egy alkalommal vehető igénybe.
3. § (1) Otthonteremtési kamattámogatás vehető igénybe Magyarország területén lévő
a) új lakás építéséhez, vásárlásához, b) használt lakás vásárlásához, korszerűsítéséhez,
c) késedelmes jelzáloghitellel vagy felmondott kölcsönnel terhelt lakóingatlan vásárlásához,
d) a hátralékos adós által kisebb lakás vásárlásához vagy
e) lakóingatlan fedezetű késedelmes deviza jelzáloghitel kiváltására felvett hitelintézeti kölcsön (a továbbiakban: kölcsön) kamatainak megfizetéséhez.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti otthonteremtési kamattámogatás iránti kérelem 2014. december 31-éig,
az (1) bekezdés c)–e) pontja szerinti otthonteremtési kamattámogatás iránti kérelem 2012. december 31-éig írásban
nyújtható be a 15. § (2) bekezdése szerinti szerződéssel rendelkező hitelintézethez.
(3) A kölcsön kamatainak megfizetéséhez az állam a kölcsön futamidejének első öt évében nyújt otthonteremtési
kamattámogatást. (4) Az otthonteremtési kamattámogatásra megszerzett jogosultság a kamattámogatás időtartama alatt
– a zálogtárgyban beálló esetleges változástól függetlenül – változatlan feltételekkel marad fenn.
(5) Az otthonteremtési kamattámogatás kizárólag forint alapú kölcsönhöz vehető igénybe, a kamat, a költség, valamint
a tőke törlesztése is csak forintban történhet. (6) Otthonteremtési kamattámogatás nem nyújtható
a) a lakástakarékpénztárakról szóló törvény szerint megkötött lakás-előtakarékossági szerződés alapján folyósított
lakáskölcsönre és áthidaló kölcsönre, b) az (1) bekezdés e) pontja szerinti kamattámogatás kivételével a meglévő kölcsöntartozás kiegyenlítésére szolgáló
kölcsönhöz és c) lejárt tőketartozás esetén. (7) Lejárt tőketartozásnak a kölcsönszerződés felmondása miatt esedékessé vált tőketartozás, valamint a fel nem mondott
kölcsönszerződésből eredő lejárt tőketartozás minősül, amelynek törlesztési késedelme a 30 napot meghaladja.
(8) Amennyiben az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsön hitelcél felhasználása érdekében történő
folyósítása a (2) bekezdés szerinti határidőket követő hat hónapon belül, a támogatott személynek felróható okból
nem kezdődik meg, úgy a támogatott személy az otthonteremtési kamattámogatásra való jogosultságát elveszti.
(9) Az otthonteremtési kamattámogatás olyan hitelintézet által folyósított kölcsönhöz nyújtható, amely a 15. §
(2) bekezdése szerinti szerződést köt, valamint e szerződés alapján teljesíti az e rendeletben foglalt kötelezettségeit.
4. § (1) Az otthonteremtési kamattámogatás igénybevételének feltétele, hogy
a) az otthonteremtési kamattámogatással épített, vásárolt, korszerűsített ingatlanban a támogatott személy
legalább 50 százalékos tulajdoni hányaddal rendelkezzen, melyet a hitelcél megvalósulását követő 30 napon
belül a hitelintézet részére az ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lap három hónapnál nem régebbi hiteles
másolatával igazol, b) – a 3. § (1) bekezdés e) pontja szerinti kamattámogatás kivételével – a támogatott személy az otthonteremtési
kamattámogatás nyújtásáról szóló szerződésbe foglaltan kötelezettséget vállal arra vonatkozóan, hogy a hitelcél
megvalósulását követő egy éven belül a lakásban, lakóingatlanban lakóhelyet létesít és a hitelcél megvalósulását
követő egy éven belül bemutatja a hitelintézet számára a lakcímet igazoló hatósági igazolványt,
c) az eladó és a vevő nem lehetnek egymásnak a Ptk. 685. § b) pontja szerinti hozzátartozói,
d) az igénylő írásban hozzájárul ahhoz, hogy természetes személyazonosító adatait, az állampolgárságára vagy
hontalanságára vonatkozó adatot, lakcímét és postacímét, személyazonosító igazolványának vagy úti
okmányának számát, adóazonosító jelét, valamint a kamattámogatásra vonatkozó információkat a
kamattámogatás szabályszerű igénybevételének ellenőrzése céljából a hitelintézet átadja a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár), az 5. § (1) bekezdés a)–b) és d) pontja szerinti kamattámogatás esetén a Kincstár és
az állami adóhatóság részére, és e) a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti otthonteremtési kamattámogatás esetén az igénylő a kérelem benyújtásával
egyidejűleg ea) az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönnel megvásárolni kívánt lakás és
ab) a késedelmes jelzáloghitellel terhelt lakóingatlan energetikai teljesítőképességét igazoló energetikai tanúsítványt a hitelintézetnél bemutatja.
(2) A kamattámogatott kölcsönök igénybevételének jogszerűségét – az 5. § (6)–(9) bekezdése szerinti számla
valódiságára és a számlában szereplő gazdasági esemény megtörténtére irányuló ellenőrzés kivételével – a Kincstár
ellenőrzi. (3) A 7. és 8. §-ok szerinti otthonteremtési kamattámogatások esetén
a) a kamattámogatott kölcsönt – az e) pontban foglalt kivétellel – kizárólag a korábbi, késedelmes jelzáloghitelt vagy
– a 7. § esetében – a felmondott kölcsönt folyósító hitelintézetnél lehet igényelni,
b) a kamattámogatott kölcsön nyújtásának feltétele, hogy az adásvételi szerződés megkötéséhez a hitelintézet
hozzájáruljon, c) a hitelintézet úgy járul hozzá az adásvételi szerződés megkötéséhez, hogy – a kamattámogatott kölcsönszerződés
alapján végrehajtott folyósítással egyidejűleg – az adásvételi szerződés szerinti vételár teljes törlesztésre fordítása
esetén eltekint a hátralékos adós további tartozásának megfizetése alól,
d) amennyiben a hátralékos adós az adásvételi szerződés szerinti vételárat nem a késedelmes jelzáloghitel vagy
– a 7. § esetében – a felmondott kölcsön teljes törlesztésére fordítja, úgy a hitelintézet nem mentesíti a további
tartozásának megfizetése alól és a hátralékos adós nem jogosult a 8. § szerinti kamattámogatásra,
e) amennyiben a késedelmes jelzáloghitelt vagy – a 7. § esetében – a felmondott kölcsönt folyósító hitelintézet
az otthonteremtési kamattámogatás nyújtására vonatkozó 15. § (2) bekezdése szerinti szerződéssel nem
rendelkezik, továbbá ha a késedelmes jelzáloghitelt vagy – a 7. § esetében – a felmondott kölcsönt pénzügyi
vállalkozás folyósította, abban az esetben másik, a 3. § (9) bekezdése szerinti hitelintézet is nyújthatja
az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönt, f) egy hitelezőnek minősülnek az egy összevont alapú felügyelet alá tartozó pénzügyi intézmények.
3. Kamattámogatás új lakás vásárlásához, építéséhez valamint használt lakás vásárlásához,
korszerűsítéséhez 5. § (1) Otthonteremtési kamattámogatás igényelhető a) a 2010. január 1-jét követően kiadott használatbavételi engedéllyel rendelkező új lakás vásárlására, amely a
kamattámogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában használatbavételi engedéllyel rendelkezik,
b) a 2010. január 1-jét követően kiadott építési engedéllyel rendelkező új lakás építésére, feltéve, hogy a lakásra
a kamattámogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjáig használatbavételi engedélyt nem adtak ki,
c) e rendelet hatálybalépését követően megkötött adásvételi szerződés alapján olyan, legalább komfortos, használt
lakás vásárlására, melynek eladója e lakás helyett az eladástól számított 12 hónapon belül másik lakást kíván
vásárolni és ezt legalább teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatával igazolja, vagy
d) a kérelem benyújtásának időpontjában meg nem kezdett korszerűsítési munkálatok esetén meglévő használt
lakás korszerűsítésére feltéve, hogy a támogatott személy az a) pont esetén a vételár megfizetését, a b) és d) pont esetén a hitelintézet által
elfogadott bekerülési költség legalább 70 százalékát az általános forgalmi adóról szóló törvény hatálya alá tartozó
adóköteles termékértékesítésről, szolgáltatásnyújtásról kiállított számlával, egyszerűsített számlával (a továbbiakban
együtt: számla) igazolja. (2) Amennyiben az új lakás építése során bontott anyagok is felhasználásra kerülnek, úgy ezeknek az építőipari
kivitelezési tevékenység felelős műszaki vezetője által írásban igazolt értékéig az (1) bekezdés szerinti számla
benyújtási kötelezettség csökkenthető. E csökkentés mértéke nem haladhatja meg a számlával igazolandó bekerülési
költség 20 százalékát. (3) Az otthonteremtési kamattámogatás igénybevételéhez a költségek igazolásaként bemutatott számlát a hitelintézet
akkor fogadhatja el, ha a kibocsátó a számla hitelintézetnél történő benyújtásának időpontjában az állami adóhatóság
honlapján közétett működő adóalany nyilvántartásban szerepel. (4) Amennyiben a számla kibocsátója a (3) bekezdés szerinti időpontban az állami adóhatóság honlapján közétett
működő adóalany nyilvántartásban nem szerepel, úgy a számla akkor fogadható el, ha a támogatott személy a
számlákhoz csatolja az állami adóhatóság igazolását, mely szerint a számlakibocsátó a számla kibocsátásának
időpontjában az állami adóhatóság nyilvántartásában működő adóalanyként szerepelt.
(5) A hitelintézet az eredeti számlákat – letörölhetetlen jelzéssel ellátva – a támogatott személynek visszaadja, másolatban
öt évig, de legalább az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsön megszűnéséig irattárában megőrzi.
(6) Ha a hitelintézet azt észleli, hogy a számla valódisága vagy a számlában szereplő gazdasági esemény megtörténte
kétséges, a tények feltárása érdekében megkeresi az állami adóhatóságot.
(7) A támogatott személy köteles a költségek igazolásaként bemutatott számlákat az adásvételi szerződés megkötése,
vagy a használatbavételi engedély kiadása vagy korszerűsítés esetén a munkák elkészülte támogatott személy által
történő bejelentése évének utolsó napjától számított öt évig megőrizni.
(8) Az állami adóhatóság a számlák valódiságát, a bennük foglalt gazdasági esemény megtörténtét és ezekkel
összefüggésben az otthonteremtési kamattámogatások igénybevételének jogszerűségét, felhasználásának szabályszerűségét a helyszínen – a lakásban is – ellenőrzi, és annak eredményéről a hitelintézetet tájékoztatja, vagy, ha
olyan jogszabálysértést is észlel, amellyel kapcsolatos eljárás a Kincstár hatáskörébe tartozik, a Kincstárt hivatalból értesíti.
(9) Ha az állami adóhatóság vizsgálata során azt állapítja meg, hogy az otthonteremtési kamattámogatás igénybevétele
jogosulatlan, vagy a támogatott személy nem a tőle elvárható gondossággal járt el, és ezáltal érdekkörében felmerült
ok miatt az igénybevétel szabálytalan, akkor a támogatott személy lakóhelye szerint illetékes állami adóhatóság
– jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatás címén – előírja az igénybe vett otthonteremtési
kamattámogatás az igénybevétel napjától számított, a Ptk. 301. § (1) bekezdése szerinti késedelmi kamattal növelt
összegének visszatérítését. 6. § (1) Az otthonteremtési kamattámogatással érintett
a) új lakás általános forgalmi adó összegét tartalmazó, telekár nélkül meghatározott vételára, új lakás építése esetén
annak hitelintézet által elfogadott, általános forgalmi adó összegét tartalmazó bekerülési költsége a 30 millió
forintot; b) használt lakás vételára a 15 millió forintot vagy
c) korszerűsítés esetén annak hitelintézet által elfogadott, általános forgalmi adó összegét tartalmazó költsége a
15 millió forintot nem haladhatja meg. (2) A kölcsön otthonteremtési kamattámogatással érintett összege nem haladhatja meg
a) új lakás építése vagy vásárlása esetén a 10 millió forintot;
b) használt lakás vásárlása vagy korszerűsítése esetén a 6 millió forintot.
(3) Az otthonteremtési kamattámogatás igénybevételének feltétele a kérelem benyújtásának időpontjában annak
harminc napnál nem régebbi okirattal történő igazolása, hogy
a) az igénylőt – házastársak vagy élettársak esetén legalább az egyik felet – biztosítottként az adózás rendjéről szóló
2003. évi XCII. törvény 16. § (4) bekezdése szerint az állami adóhatósághoz bejelentették, és nem érkezett a
jogviszony megszűnésére, a jogviszony szünetelésének kezdetére és befejezésére vonatkozó bejelentés az állami
adóhatósághoz, és b) az igénylő köztartozásmentes adózó. 4. Kamattámogatás késedelmes jelzáloghitellel vagy felmondott kölcsönnel terhelt lakóingatlan
vásárlásához 7. § (1) Otthonteremtési kamattámogatást vehet igénybe az igénylő olyan legalább komfortos lakóingatlan
megvásárlásához, mely az e rendelet hatálybalépésének időpontjában 180 napon túli törlesztési késedelemben lévő
késedelmes jelzáloghitel vagy felmondott kölcsön fedezete. (2) Az otthonteremtési kamattámogatásra való jogosultság feltétele, hogy
a) a késedelmes jelzáloghitellel vagy felmondott kölcsönnel érintett lakóingatlan hitelező által megállapított
forgalmi értéke a késedelmes jelzáloghitelre vagy felmondott kölcsönre vonatkozó kölcsönszerződés
megkötésének időpontjában nem haladta meg aa) Budapesten és a megyei jogú városokban a 15 millió forintot,
ab) egyéb településeken a 10 millió forintot, b) a késedelmes jelzáloghitel vagy felmondott kölcsön fedezetéül szolgáló lakóingatlan vételárának
kiegyenlítéséhez felvett kölcsön otthonteremtési kamattámogatással érintett összege nem haladhatja meg
ba) Budapesten és a megyei jogú városokban a 10 millió forintot,
bb) egyéb településeken a 7 millió forintot, és
c) a lakóingatlan eladási ára nem lehet kevesebb, mint a hitelintézet által az otthonteremtési kamattámogatással
érintett kölcsön iránti kérelem elbírálása során megállapított forgalmi érték 80 százaléka.
5. A hátralékos hiteladós által kisebb lakás vásárlásához igénybe vehető kamattámogatás
8. § Otthonteremtési kamattámogatást vehet igénybe a hátralékos adós legalább komfortos lakás vásárlásához, az alábbi
feltételek fennállása esetén: a) a hátralékos adós e rendelet hatálybalépésekor rendelkezik olyan késedelmes jelzáloghitellel, melynek törlesztési
késedelme e rendelet hatálybalépésének időpontjában meghaladja a 90 napot,
b) a hátralékos adós a késedelmes jelzáloghitellel terhelt lakóingatlant értékesíti, és
c) az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönnel megvásárolni kívánt lakás
ca) hitelező által megállapított forgalmi értéke a hitelbírálat során alacsonyabb, mint a késedelmes
jelzáloghitel hitelkockázati fedezetének az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsön
bírálatakor hitelező által megállapított forgalmi értéke, cb) hasznos alapterülete kisebb a késedelmes jelzáloghitellel terhelt lakóingatlanénál, és
cc) energetikai tanúsítvánnyal igazolt energetikai minősítési osztálya a késedelmes jelzáloghitellel terhelt
lakóingatlanéval azonos vagy kedvezőbb. 6. Devizahitel kiváltására felvett kölcsön kamatainak megfizetéséhez igénybe vehető kamattámogatás
9. § (1) Otthonteremtési kamattámogatást vehet igénybe a hátralékos adós az alábbi feltételek fennállása esetén:
a) a kamattámogatás kizárólag a késedelmes deviza jelzáloghitelt folyósító hitelintézetnél igényelhető,
b) a hátralékos adós kérelmére a hitelintézet a késedelmes deviza jelzáloghitelt forinthitelre átváltja és a
forinthitel-tartozás 25 százalékát elengedi, c) a hátralékos adós a késedelmes deviza jelzáloghitellel terhelt lakóingatlanban
ca) bejelentett lakóhellyel rendelkezik és cb) életvitelszerűen lakik, melyről teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik,
d) a késedelmes deviza jelzáloghitellel terhelt lakóingatlan hitelező által megállapított forgalmi értéke a késedelmes
deviza jelzáloghitelre vonatkozó szerződés megkötésének időpontjában nem haladta meg
da) Budapesten a 20 millió forintot vagy db) egyéb településeken a 15 millió forintot,
e) a hátralékos adóssal a késedelmes deviza jelzáloghitellel terhelt lakóingatlanban közös háztartásban él legalább
egy ea) vér szerinti vagy örökbe fogadott, vagy
eb) gyámsága alatt álló, legalább egy éve vele együttélő,
általa eltartott gyermeke. (2) Az e § szerinti otthonteremtési kamattámogatás nem igényelhető, amennyiben
a) a hátralékos adós fizetéskönnyítő program hatálya alatt áll és
b) fizetéskönnyítő programból eredő kötelezettségeinek nem tett eleget
ba) 90 napot meghaladóan és bc) a mindenkori minimálbér összegét elérő mértékben.
(3) A hátralékos adós kérelmére a hitelintézet az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönt átütemezheti úgy,
hogy a kamattámogatás időtartama alatt a támogatott személy csak a kölcsön kamatát törleszti.
(4) Amennyiben támogatott személy az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönből eredő fizetési
kötelezettségeinek 60 napot meghaladóan nem tesz eleget, ezt követően részére a kamattámogatás nem nyújtható.
7. Az otthonteremtési kamattámogatás mértéke 10. § (1) A szerződésszerű teljesítés esetén a hitelintézet kizárólag olyan ügyleti kamatot számít fel, amely legalább egy éves
időszakra vonatkozóan állandó. A kölcsön törlesztése során felszámított ügyleti kamat éves mértéke nem haladja meg:
a) az egy évig állandó kamatozású kölcsön esetén az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: ÁKK Zrt.) által havi rendszerességgel közzétett, a közzétételt megelőző három
naptári hónapban tartott 12 hónapos névleges futamidejű diszkont kincstárjegy aukcióin kialakult átlaghozamok
adott aukciókon elfogadott mennyiségekkel súlyozott számtani átlagának 3 százalékponttal növelt mértékét,
b) az egy évnél hosszabb időszakra állandó kamatozású kölcsön esetén az ÁKK Zrt. által havi rendszerességgel
közzétett, a közzétételt megelőző három naptári hónapban tartott 5 éves névleges futamidejű államkötvény
aukcióin kialakult átlaghozamok adott aukciókon elfogadott mennyiségekkel súlyozott számtani átlagának
3 százalékponttal növelt mértékét, c) az ÁKK Zrt. által havi rendszerességgel közzétett, az elsődleges forgalmazók árjegyzési kötelezettsége alapján
kereskedési naponként számított és közzétett referenciahozamoknak a közzétételt megelőző három naptári
hónapra vonatkozó számtani átlagának 3 százalékponttal növelt mértékét, amennyiben az érintett futamidőre
az a) és b) pontban meghatározott módszer alapján átlaghozam nem számítható.
(2) Az otthonteremtési kamattámogatás mértéke az (1) bekezdés szerint számított állampapírhozamnak, vagy
referenciahozamnak a) a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti otthonteremtési kamattámogatás esetén
aa) az első évben legfeljebb két gyermek esetén 60 százaléka, kettőnél több gyermek esetén 70 százaléka,
ab) a második évben legfeljebb két gyermek esetén 55 százaléka, kettőnél több gyermek esetén 65 százaléka,
ac) a harmadik évben legfeljebb két gyermek esetén 50 százaléka, kettőnél több gyermek esetén 60 százaléka,
ad) a negyedik évben legfeljebb két gyermek esetén 45 százaléka, kettőnél több gyermek esetén 55 százaléka,
ae) az ötödik évben legfeljebb két gyermek esetén 40 százaléka, kettőnél több gyermek esetén 50 százaléka,
b) a 3. § (1) bekezdés b) és d)–e) pontja szerinti kamattámogatások esetén
ba) az első évben 50 százaléka, bb) a második évben 45 százaléka,
bc) a harmadik évben 40 százaléka, bd) a negyedik évben 35 százaléka,
be) az ötödik évben 30 százaléka, c) a 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti kamattámogatás esetén
ca) az első és második évben 50 százaléka,
cb) a harmadik évben 45 százaléka, cc) a negyedik évben 40 százaléka,
cd) az ötödik évben 35 százaléka. (3) A 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti otthonteremtési kamattámogatás esetén a kamattámogatás mértékének
számításánál a 2. § (1) bekezdése szerinti személynek a vele közös háztartásban élő, általa eltartott és a felépített vagy
megvásárolt új lakásba vele együtt beköltöző a) vér szerinti és örökbe fogadott, vagy
b) gyámsága alatt álló, legalább egy éve vele együttélő és általa eltartott
gyermeke vehető figyelembe. (4) A (2) bekezdés c) pontja szerinti otthonteremtési kamattámogatás mértéke a fennálló, még esedékessé nem vált
tőketartozás legfeljebb évi 3,5 százaléka. (5) Az (1) bekezdésben meghatározott kamatmértéket a kölcsön kamatainak szerződésben rögzített kamatperiódus
fordulónapján kell alkalmazni. (6) Az (1) bekezdés szerinti – a betéti kamat és az értékpapírok hozama számításáról és közzétételéről szóló
kormányrendeletnek megfelelően számított – állampapír átlaghozamot, valamint az (1) bekezdés c) pontja szerint
számított referenciahozamot az ÁKK Zrt. az internetes honlapján minden naptári hónap harmadik munkanapjáig
közzéteszi. Az e bekezdés szerinti állampapírhozamok, vagy referenciahozamok alapján megállapított, az (1) bekezdés
szerinti ügyleti kamatot, valamint a (2) bekezdés szerinti otthonteremtési kamattámogatásokat a közzététel naptári
hónapját követő hónaptól kell alkalmazni. (7) A támogatott személy a támogatás időszakában az e rendeletben meghatározott mértékű otthonteremtési
kamattámogatással csökkentett mértékű ügyleti kamatot fizet. (8) Amennyiben az otthonteremtési kamattámogatás időtartama alatt valamely időszakban a törlesztés folyamán
felszámított ügyleti kamat adós által fizetett része 6 százalék alá csökkenne, úgy azon időszakra a kamattámogatás
olyan mértékben csökken, hogy a támogatott személy által fizetett ügyleti kamat mértéke a 6 százalékot elérje.
Amennyiben az ügyleti kamat 6 százalék alá csökken, úgy az adós a teljes ügyleti kamatot fizeti.
(9) Az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönök kamattámogatásának havi összege legfeljebb az ügyleti
vagy üzleti év kezdetekor fennálló, még esedékessé nem vált tőketartozás után számított kamattámogatás 1/12-ed
része. A kölcsön részfolyósítása vagy egyhavi törlesztő részletet meghaladó előtörlesztése esetén a kamattámogatás
a fennálló, még esedékessé nem vált tőketartozás után számított összeg havi időarányos része.
(10) Az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönök kamattámogatásának számításánál az osztószám 360 nap.
8. Nem magyar állampolgárra vonatkozó külön szabályok 11. § (1) A nem magyar állampolgár igénylő részére az otthonteremtési kamattámogatás a három hónapot meghaladó
tartózkodási jogosultság fennállásának időtartama alatt nyújtható, ha Magyarország területén bejelentett lakóhellyel
rendelkezik. A tartózkodási jogosultság fennállását évente január 31-éig kell a hitelintézet felé igazolni.
Az otthonteremtési kamattámogatást igénybe vevő nem magyar állampolgár tartózkodási jogosultságában
bekövetkezett változást 8 napon belül köteles a támogatást folyósító hitelintézetnek bejelenteni.
(2) Amennyiben a nem magyar állampolgár támogatott személy tartózkodási jogosultsága megszűnik, és 30 napon belül
nem kap az (1) bekezdés szerinti tartózkodásra jogosító okmányt, engedélyt vagy jogállást, a 30 napos határidő lejártát
követően az újabb tartózkodásra jogosító okmány, engedély kiadásáig vagy jogállás megszerzéséig részére az
otthonteremtési kamattámogatás nem nyújtható. 9. Az otthonteremtési támogatás igénybevételének eljárási szabályai
12. § (1) Az otthonteremtési kamattámogatás a 15. § (2) bekezdése szerinti szerződéssel rendelkező hitelintézettől
igényelhető. (2) A hitelintézet átadja az igénylőnek a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) által vezetett minisztérium elektronikus úton – legkésőbb a 15. § (2) bekezdése szerinti szerződés
megkötésével egyidejűleg – megküldött tájékoztatóját a hatályos lakástámogatások feltételeiről, valamint írásban
tájékoztatást ad az igényléshez szükséges dokumentumokról. (3) Az otthonteremtési kamattámogatás iránti kérelemben az otthonteremtési kamattámogatásra való jogosultság
megállapítását és mértékének meghatározását lakásvásárlás esetén a lakásra, lakóingatlanra vonatkozó végleges
adásvételi szerződés megkötését követő 30 napon belül, lakásépítés esetén a használatbavételi engedély kiadása
előtt, korszerűsítés esetén a korszerűsítési munkálatok megkezdése előtt, a 3. § (1) bekezdés e) pontja szerinti
kamattámogatás esetén a késedelmes deviza jelzáloghitel forinthitelre átváltásával egyidejűleg, vagy ha a forinthitelre
történő átváltás e rendelet hatálybalépését megelőzően megtörtént, akkor a forinthitel-tartozás 25 százalékának
elengedésére vonatkozó kérelemmel egyidejűleg kell kérni a hitelintézettől.
(4) A hitelintézet az otthonteremtési kamattámogatás igénylése iránti kérelem átvételéről igazolást ad az igénylőnek,
melyben tájékoztatja a kérelem elbírálásának várható időtartamáról. Átvételnek minősül az is, ha a kérelmet a
hitelintézet közvetítője vette át. Ez esetben az elbírálás várható időtartamáról a közvetítő ad írásbeli tájékoztatást.
(5) A folyósító hitelintézet felelős az állammal szemben minden olyan kárért, amely e rendelet alapján őt terhelő
kötelezettség megsértésével keletkezett. A hitelintézet felelőssége kiterjed a függő közvetítőjére is, aki az
otthonteremtési kamattámogatásra való jogosultságot bírál el, valamint az otthonteremtési kamattámogatás
nyújtásához kapcsolódó tevékenységet végez. Mentesül a hitelintézet a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy maga vagy
függő közvetítője úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható.
(6) Az otthonteremtési kamattámogatás iránti kérelem benyújtásakor az e rendelet szerinti feltételek meglétét a folyósító
hitelintézet köteles ellenőrizni. (7) Az otthonteremtési kamattámogatásra való jogosultságot a kérelem benyújtásakor fennálló körülmények alapján kell
megállapítani. 13. § (1) A hitelintézet az otthonteremtési kamattámogatás iránti kérelem e rendelet szerinti igénybevételi feltételek nem
teljesítése miatti elutasítása esetén az igénylőt írásban részletesen tájékoztatja a kérelem elutasításának indokáról,
a nem teljesülő, e rendelet szerinti igénybevételi feltételek megjelölésével, továbbá arról, hogy amennyiben az
igénylő a kérelem elutasításával nem ért egyet, az otthonteremtési kamattámogatásra jogosító feltételeknek való
megfelelés megállapítását kérheti a Kincstártól. (2) Ha az igénylést a hitelintézet elutasítja, az igénylő az otthonteremtési kamattámogatásra jogosító feltételeknek való
megfelelés megállapítása iránt kérelmet nyújthat be a Kincstárhoz az írásbeli elutasítás igénylő általi kézhezvételétől
számított 15 napon belül. Első fokon a Kincstárnak az igénylő lakóhelye szerint illetékes területi szerve, másodfokon
a Kincstár központja jár el. (3) A Kincstárhoz benyújtott kérelem alapján – a Kincstár megkeresésére – a hitelintézet 8 napon belül csatolni köteles
a kérelem elutasítását megalapozó iratok másolatát. (4) Amennyiben a Kincstár jogerős határozatában megállapítja, hogy az igénylő a kérelem hitelintézethez történő
benyújtásakor az e rendelet szerinti igénybevételi feltételeknek megfelelt, akkor a hitelintézet e feltételek
fennállásának hiányára hivatkozással a kölcsönszerződés igénylővel történő megkötését és a kölcsön folyósítását nem
tagadhatja meg. A Kincstár határozata a hitelintézet hitelezési tevékenységét nem korlátozhatja. Az igénylő a
hitelintézet bírálati eljárásában felmerülő mulasztásait a Kincstár által lefolytatott eljárás során nem pótolhatja.
(5) A Kincstár a támogatott személynél az otthonteremtési kamattámogatás igénybevételének jogszerűségét
– az 5. § (6)–(9) bekezdése szerinti számla valódiságára és a számlában szereplő gazdasági esemény megtörténtére
irányuló ellenőrzés kivételével – hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja.
(6) Ha a Kincstár a hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy a támogatott személy jogosulatlanul vette igénybe
az otthonteremtési kamattámogatást, akkor határozatban intézkedik a támogatás – igénybevétel napjától számított,
a Ptk. 301. § (1) bekezdése szerinti késedelmi kamattal növelt összegének – visszatérítése iránt.
(7) A közigazgatási hatósági eljárásra első fokon a Kincstárnak a támogatott személy lakóhelye szerint illetékes területi
szerve, másodfokon a Kincstár központja az illetékes. A Kincstár a jogosulatlan igénybevétel tényéről a folyósító
hitelintézetet írásban tájékoztatja. (8) Az otthonteremtési kamattámogatás (6) bekezdés szerinti visszatérítése részletekben történő teljesítése kérelemre
engedélyezhető, ha a támogatott személy igazolja, hogy a támogatás azonnali és egyösszegű megfizetése családi,
jövedelmi, vagyoni és szociális körülményeire is tekintettel aránytalanul súlyos terhelést jelent.
14. § (1) Az otthonteremtési kamattámogatásra való jogosultság feltételeinek meglétét a következők szerint kell igazolni:
a) a személyazonosságot személyazonosító igazolvánnyal vagy érvényes úti okmánnyal,
b) a bejelentett lakóhelyet és a személyi azonosítót a lakcímet igazoló hatósági igazolvánnyal,
c) a házasságot, a bejegyzett élettársi kapcsolatot és a gyermek születését anyakönyvi kivonattal,
d) teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozattal a közös háztartásban élést, valamint élettársak
esetében ennek időtartamát, elvált szülők kiskorú gyermekeinek elhelyezését a jogerős ítélet bemutatásával,
e) a továbbtanulást az oktatási intézmény által kiállított igazolással, a megváltozott munkaképességű személlyé
válást az orvos szakértői szerv igazolásával, f) a három hónapot meghaladó tartózkodás jogát a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek
beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti regisztrációs igazolással, érvényes tartózkodási kártyával,
vagy állandó tartózkodási kártyával, g) a bevándorolt jogállást bevándorlási engedéllyel,
h) a letelepedett jogállást letelepedési engedéllyel, ideiglenes letelepedési engedéllyel, nemzeti letelepedési
engedéllyel, EK letelepedési engedéllyel, i) a menekült jogállást az azt tanúsító személyazonosító igazolvánnyal,
j) az oltalmazott jogállást az azt tanúsító személyazonosító igazolvánnyal,
k) a hontalan jogállást a hontalankénti elismerésről szóló határozattal, vagy a jogállást igazoló hatósági igazolással,
l) az 5. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti feltétel teljesülését a jogerős építési engedély, a jogerős használatbavételi
engedély, továbbá az eladói nyilatkozat bemutatásával. (2) Házaspárok esetében, ha a házastársak egyike magyar állampolgár az (1) bekezdés f)–k) pontjában foglaltak
igazolására nincs szükség. (3) Ha az igénylő a hitelintézetnek vagy az igazolást kibocsátónak valótlan adatot tartalmazó nyilatkozatot tett, és ez
alapján jutott az otthonteremtési kamattámogatáshoz, akkor a folyósított összeget az igénybevétel napjától, a Ptk.
301. § (1) bekezdése szerint számított késedelmi kamataival együtt köteles a hitelintézeten keresztül visszafizetni.
10. Pénzügyi lebonyolítás 15. § (1) Az otthonteremtési kamattámogatásra való jogosultság megállapítását, az otthonteremtési kamattámogatással
érintett kölcsönök nyújtását, folyósítását és a törlesztés megállapítását, valamint az otthonteremtési
kamattámogatásnak a központi költségvetéssel való elszámolását hitelintézet végzi.
(2) A hitelintézet az otthonteremtési kamattámogatás folyósításáról és az azzal való elszámolás rendjéről, a pénzügyi
ellenőrzéshez szükséges adatszolgáltatásról, valamint az e rendelet szerinti egyéb kötelezettségekről a miniszterrel és
a Kincstárral legkésőbb e rendelet hatálybalépését követő 90 napon belül szerződést köt. Az otthonteremtési
kamattámogatás elszámolására a hitelintézet e szerződés megkötését követően jogosult.
(3) Az otthonteremtési kamattámogatást az állam nevében a Kincstár nyújtja a folyósító hitelintézet utólagos havi
elszámolása alapján. (4) A hitelintézet (3) bekezdés szerinti elszámolását – szükség esetén a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének
bevonásával – a Kincstár ellenőrzi. (5) Ha a Kincstár az (4) bekezdés szerinti ellenőrzés során a hitelintézet elszámolásában szabálytalanságot tár fel,
az elszámolással kapcsolatos követelést a hitelintézettel szemben a polgári jog szabályai szerint érvényesíti és
a miniszternél a (2) bekezdés szerinti szerződés felmondását kezdeményezheti.
(6) A hitelintézet havi rendszerességgel, elektronikus úton megküldi a Kincstárnak ellenőrzési céllal az otthonteremtési
kamattámogatás új igénybevevőinek alábbi adatait: a) természetes személyazonosító adatok,
b) állampolgárság vagy hontalan státusz, c) lakcím, d) postacím,
e) személyazonosító igazolvány vagy úti okmány száma és
f) adóazonosító jel. (7) A hitelintézet a lehívott otthonteremtési kamattámogatások összegeiről és az otthonteremtési kamattámogatással
érintett kölcsönök negyedév végén fennálló állományáról a negyedév utolsó hónapjának elszámolásával egyidejűleg
a miniszter részére személyes adatokat nem tartalmazó adatszolgáltatást teljesít. Az adatszolgáltatás kiterjed a
hitelintézet által megkötött otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönszerződéseinek számára, összegére,
fennálló állományára és a lehívott otthonteremtési kamattámogatások összegére.
(8) A hitelintézet évente, a tárgyévet követő év május 31-ig elektronikus úton adatot szolgáltat a Kincstárnak
szerződésenként az otthonteremtési kamattámogatással érintett kölcsönök kamatának megfizetéséhez nyújtott
állami kamattámogatás összegéről. (9) A hitelintézet az igényelt kamattámogatás éves összegét évente egyszer, az éves elszámolás keretében közli
a támogatott személlyel. (10) A (6)–(8) bekezdés szerinti adatszolgáltatások teljesítésének elmaradása esetén a miniszter az otthonteremtési
kamattámogatás folyósítását felfüggeszti. 16. § A kamattámogatást a központi költségvetés „Egyéb lakástámogatások” előirányzatából kell finanszírozni.
17. § (1) Az e rendeletből eredő valamennyi polgári jogi jogviszonyban az államot a Kincstár képviseli.
(2) A Kincstár e rendeletben szabályozott hatósági eljárására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvényt kell alkalmazni. 11. Záró rendelkezések
18. § (1) Ez a rendelet az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba.
(2) A miniszter az Európai Bizottság (1) bekezdés szerinti határozata meghozatalának időpontját – annak ismertté válását
követően haladéktalanul – a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
19. § A körültekintő lakossági hitelezés feltételeiről és a hitelképesség vizsgálatáról szóló 361/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet
1. § (3) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
(E rendelet hatálya nem terjed ki:) „f) az otthonteremtési kamattámogatásról szóló 341/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet szerinti hátralékos hiteladós által
kisebb lakás vásárlásához igénybe vehető kamattámogatott kölcsönökre.” Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1812/2016. (XII. 20.) Korm. határozata az egyes civil és egyéb szervezetek támogatása forrásszükségletének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerinti egyes civil és egyéb szervezetek támogatása megvalósításával, ezért
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  § hatálya alá
tartozó támogatást nyújt az 1. mellékletben meghatározott célokra a mellékletben nevesített kedvezményezettek
részére, az ott meghatározott összegben;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott
feladathoz szükséges 10 253,0 millió forint összegű költségvetési forrást a 2016. évben biztosítsák;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti egyes civil és egyéb szervezetek támogatása
megvalósítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) az 1. mellékletben megjelölt kedvezményezett szervezetekkel a támogatási jogviszony létrehozása, valamint
b) a költségvetési támogatások egy összegben történő kifizetése
iránt.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
636/2010. (X. 1.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. szeptember 27-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. augusztus 31-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy minden bírósági eljárásban a magánszemélyek ügyvéd közreműködése nélkül járhassanak el?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének, az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való
jog érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek
egyértelműen megválaszolhatónak kell lenni. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre
egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen,
a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is
vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a hatályos jogszabályok egyértelműen meghatározzák azt, hogy
mely bírósági eljárásokban kötelező a jogi képviselet. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés azonban azt a téves
látszatot kelti, mintha a hatályos jogszabályok valamennyi bíróság előtti eljárásban megkövetelnék az ügyvédi
képviseletet. Az Országos Választási Bizottság és az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének az a kezdeményezés, amely megtévesztő és
ezáltal félrevezető a választópolgárok számára.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
7/2012. (III. 1.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 176/2011. (X. 12.) OVB határozata megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 176/2011. (X. 12.) OVB határozatát megsemmisíti, és az
Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. 2011. október 28-án a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) akkor hatályos 130. § (1)
bekezdése alapján kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB)
176/2011. (X. 12.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Egy választópolgár 2011. szeptember 16-án országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be az OVB-hez, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Támogatja-e Ön, hogy az Országgyűlés tárgyalja meg,
hogy megtiltásra kerüljön a közterületen történő életvitelszerű lakhatás?” Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
hitelesítette. Az OVBh. indokolása szerint az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai és a kérdésre
vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tett. Az OVBh.-val szemben – a törvényes határidőn belül – egy magánszemély kifogást nyújtott be, melyben kérte, hogy az
Alkotmánybíróság az OVBh.-t semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra. A kifogástevő szerint a kérdés nem
egyértelmű, mert nem állapítható meg, mit jelent az „életvitelszerű lakhatás” kifejezés. A kifogástevő emellett utal arra,
hogy a kérdés nem országos ügyre, hanem helyi ügyre vonatkozik, és ennek alátámasztására a kifogástevő arra
hivatkozik, hogy a kérdésben Budapest VIII. kerületében 2011. szeptember 25-én helyi népszavazást tartottak.
2. A kifogás beérkezését követően – 2012. január 1-jén – hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye (Alaptörvény). Az
Alaptörvény ugyan nem szól a népi kezdeményezés jogintézményéről, az Országgyűlés által 2011. december 30-án
elfogadott Magyarország Alaptörvénye átmeneti rendelkezéseinek 20. cikke azonban úgy rendelkezik, hogy a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2011. december 31-én hatályos
28/D. §-át az Alaptörvény hatályba lépésekor folyamatban lévő ügyekben az Alaptörvény hatályba lépését követően is
alkalmazni kell. A Ve. 2012. január 1-jén hatályba lépett 156. § (2) bekezdése alapján a Ve. egyes törvények
Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel megállapított rendelkezéseinek hatályba
lépését megelőzően benyújtott népi kezdeményezés hitelesítésére a Ve.-nek a kezdeményezés benyújtásakor
hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni. Mindezek alapján az Alkotmánybírósághoz a 2012. január 1-jét megelőzően benyújtott népi kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás elbírálására továbbra is az
Alkotmánybíróságnak van hatásköre, s az Alkotmánybíróságnak a népi kezdeményezés benyújtásakor hatályban lévő
szabályok alapján kell eljárnia. II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) vonatkozó
rendelkezései: „1. § (1) Országos népi kezdeményezést legalább 50 000 választópolgár nyújthat be. Az országos népi kezdeményezés
arra irányulhat, hogy az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére. Az
országos népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdést az Országgyűlés köteles megtárgyalni.”
„17. § A népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.
18. § Az Országos Választási Bizottság akkor tagadja meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
c) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
2. A Ve.-nek a jelen ügyben alkalmazandó – 2011. december 31-éig hatályban volt – rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (…) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” 3. A hatályos Ve. alkalmazandó rendelkezése:
„156. § (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő népszavazási és népi
kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben is alkalmazni kell. (2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény
(a továbbiakban: új Szabs. tv.) „140. Közterületen életvitelszerű lakhatás tilalmának megszegése
186. § (1) Aki a közterület belterületét rendeltetésétől eltérő módon, életvitelszerű lakhatás céljára használja, illetve
életvitelszerű lakhatáshoz használt ingóságokat közterületen tárol, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés nem állapítható meg, ha a feladat ellátására kötelezett
önkormányzat a hajléktalan-ellátás feltételeit nem biztosítja. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő is szabhat ki helyszíni bírságot.”
III. A kifogás – az alábbiak szerint – megalapozott.
Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét a Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó, 2011.
december 31-ig hatályban volt 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása
jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – a
beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy
az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
A kifogást az Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján érdemben bírálta el.
Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az aláírásgyűjtő íven található kérdés megfelel-e az Nsztv.
17. §-ának, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra
javasolt kérdést. A kifogás ugyanis az „életvitelszerű lakhatás” kifejezést nem tartja egyértelműnek.
Az OVBh. meghozatalát és a kifogás benyújtását követően az Országgyűlés 2011. december 23-ai ülésnapján
elfogadta az új Szabs. tv.-t, amelynek 186. §-a szankcionálja a közterületen életvitelszerű lakhatás tilalmának
megszegését. A népi kezdeményezés egy olyan kérdés országgyűlési napirendre tűzését kívánja elérni, amelynek
parlamenti vitája megtörtént, s a szóban forgó kérdésben az Országgyűlés törvényt alkotott. Az időközben
megváltozott, 2012. április 15-én hatályba lépő jogi szabályozásra tekintettel a kérdés elvesztette időszerűségét.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint ezért a népi kezdeményezésben foglalt kérdés nem egyértelmű,
a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti, mintha az Országgyűlés napirendjén a közterületen folytatott
életvitelszerű lakhatás szankcionálásának kérdése fel sem merült volna. A félreérthető, a választópolgárt félrevezető
kérdés pedig nem felel meg az Nsztv. 17. §-ából következő egyértelműség követelményének. A most vizsgált kérdés az
OVB-hez hitelesítésre történt benyújtásakor az egyértelműség követelményének még megfelelt. Az
Alkotmánybíróságnak – a kifogás elbírálása során – azonban figyelembe kellett vennie azt, hogy a megváltozott jogi
szabályozás miatt a kezdeményezésben szereplő kérdés a választópolgári egyértelműség követelményének már nem
felel meg, ezért nem hitelesíthető. Tekintettel arra, hogy a kezdeményezésben szereplő kérdés a fent ismertetett jogszabályi változásokra tekintettel nem
felel meg az Nsztv. 17. §-ának, ezért az Alkotmánybíróság a 176/2011. (X. 12.) OVB határozatot megsemmisítette, és az
Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB 176/2011. (X. 12.) határozatának a Magyar Közlönyben való
megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, 2012. február 28.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
471/2018. (X. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Juhász Annamáriát 2019. április 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
141/2013. (XI. 28.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a diplomata, szolgálati és különleges útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külügyminiszter, valamint a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és Kuvait Állam
Kormánya között a  diplomata, szolgálati és különleges útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről
szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  megerősítés fenntartásával
történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom a külügyminisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről
szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
133/2015. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar irodalomi életben betöltött meghatározó szerepe, valamint kiemelkedő kritikai és publicisztikai
tevékenysége elismeréseként
Alexa Károly József Attila-díjas irodalomtörténész, kritikus részére,
négy és fél évtizedes kiemelkedő gyümölcsnemesítői, szakírói és ismeretterjesztő munkája, valamint hazai és
nemzetközi szervezetekben végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Apostol János kertészmérnök, a  Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ Gyümölcstermesztési
Kutatóintézetének szakértő felügyelője, cseresznye- és meggynemesítő részére,
a Duna Televízió megalapítása érdekében tett erőfeszítései, valamint a  Magyar Televízió és a  Duna Televízió
műsoraiban, szerkesztőségeiben végzett meghatározó munkája elismeréseként
dr. Balogh Júlia, a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap Kulturális Főszerkesztőségének kiemelt
szerkesztő-műsorvezetője részére,
kimagasló gyógyító, oktató, tudományos és kórházigazgatói munkája, valamint a  Magyar Obezitológiai és
Mozgásterápiás Társaság megalapítása és működése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Bedros J. Róbert, a Szent Imre Egyetemi Oktatókórház főigazgató főorvosa részére,
a Kettesy-Alberth szemészeti iskola nemzetközileg is elismert tagjaként elért kiemelkedő kutatási eredményei,
valamint jelentős oktatói és tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Berta András, az orvostudomány doktora, a Debreceni Szemklinika professzora részére,
a határon túli magyar irodalom kutatása területén elért eredményei, valamint jelentős kulturális közéleti és
pedagógiai tevékenysége elismeréseként
Bertha Zoltán József Attila-díjas irodalomtörténész, kritikus, a  Magyar Művészeti Akadémia levelező tagja, a  Károli
Gáspár Református Egyetem Bölcsészettudományi Kara Magyar Nyelv-, Irodalom- és Kultúratudományi Intézetének
egyetemi docense részére,
a földtudomány területén elért kiemelkedő kutatási eredményei, magas színvonalú oktatói munkája, valamint
szerteágazó szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Bérczi István geológus, a  MOL Nyrt. nyugalmazott vezérigazgatói tanácsadója, a  Miskolci Egyetem Ásvány- és
Kőzettani Tanszékének professor emeritusa részére,
az általa irányított gyógyszergyár új típusú folyamatszabályozási rendszerének megvalósítása érdekében végzett
munkája, valamint Szolnok város gazdasági, társadalmi és kulturális életében betöltött meghatározó szerepe
elismeréseként
dr. Bischof Zsolt, a Béres Gyógyszergyár Zrt. cégvezetője részére,
a Magyar Állami Operaház és az  Erkel Színház karmestereként végzett munkája, illetve nemzetközileg is jelentős
művészi pályája elismeréseként
Bolberitz Tamás karmester részére,
a levéltár- és a történettudomány területén elért tudományos eredményei, jelentős oktatói tevékenysége, valamint
a szakmai és egyetemi közéletben vállalt meghatározó szerepe elismeréseként
dr. Borsodi Csaba, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara Történeti Intézetének igazgatója,
a Történelem Segédtudományai Tanszék vezetője, egyetemi docens részére,
kiemelkedő művészi pályafutása, valamint a magyar tánchagyományok megismertetése és átörökítése érdekében
végzett fáradhatatlan pedagógiai tevékenysége elismeréseként
Brieber János Harangozó Gyula-díjas táncművész, a Magyar Táncművészeti Főiskola Néptánc Tanszékének főiskolai
tanára részére,
a haszonállatok asszisztált reprodukciós programjainak megvalósításában játszott meghatározó szerepe, a  humán
orvosi kutatásokban való részvétele, valamint jelentős tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Cseh Sándor állatorvos, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi
Kara Szülészeti és Szaporodásbiológiai Tanszékének vezetője részére,
a magyar lovassport területén elért, nemzetközileg is kiemelkedő sikerei elismeréseként
Dallos Gyula Antal nyugalmazott díjlovas mesteredző részére,
az égi mechanika, elsősorban a háromtest-probléma területén végzett úttörő jellegű kutatási eredményei, valamint
több évtizedes oktatói és szakértői tevékenysége elismeréseként
dr. Érdi Bálint csillagász, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
Természettudományi Kar Földrajz- és Földtudományi Intézete Csillagászati Tanszékének egyetemi tanára részére,
magas szintű szakmai és tudományos munkája, a  hazai drogprevenció területén elért kiemelkedő eredményei,
valamint a Kárpát-medencei magyarság érdekében végzett példamutató tevékenysége elismeréseként
dr. Grezsa Ferenc pszichiáter, a Károli Gáspár Református Egyetem Bölcsészettudományi Kara Pszichológiai Intézete
Pszichológiai Továbbképző Központjának központvezető adjunktusa, a  Nemzeti Drogmegelőzési Iroda volt
főosztályvezetője, a  Magyar Mentálhigiénés Szövetség, az  Erdélyi Magyar Mentálhigiénés Társaság és a  Szlovákiai
Magyar Mentálhigiénés Közösség tiszteletbeli elnöke részére,
a diszkrét matematikában elért kiemelkedő tudományos eredményei, valamint sokrétű tudományszervezői
tevékenysége elismeréseként
dr. Győri Ervin, a  matematikai tudományok doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Rényi Alfréd Matematikai
Kutatóintézetének tudományos tanácsadója, osztályvezetője részére,
a beteg és rászoruló emberek megsegítését szolgáló, valamint közösségépítő lelkipásztori tevékenysége
elismeréseként
dr. Hajnal Róbert, az  Angyalföldi Szent László plébánia nyugalmazott plébánosa, az Esztergom-Budapesti
Főegyházmegye mesterkanonoka részére,
a hazai vendéglátás értékeinek megőrzése, valamint a  helyi alapanyagokra épülő regionális vendéglátás
helyreállítása érdekében végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Háber Tamás, a  Magyar Vendéglátók Ipartestületének tiszteletbeli elnöke, az  Aranykacsa Étterem tulajdonosa
részére,
a biológia és mezőgazdaság-tudomány területén elért kiemelkedő kutatási eredményei, több évtizedes egyetemi
oktatói munkája, valamint tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
Hornok László agrármérnök, mikrobiológus, növénypatológus, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja,
a Szent István Egyetem Mezőgazdaság- és Környezettudományi Kara Növényvédelmi Intézetének egyetemi tanára
részére,
az oktatás és tehetséggondozás területén végzett kimagasló szakmai és vezetői munkája, valamint jelentős
kulturális és közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Horváth Sándor, az Óbudai Egyetem Bánki Donát Gépész és Biztonságtechnikai Mérnöki Karának dékánja részére,
az ügyészi szervezet elhelyezési körülményeinek javítása érdekében folytatott kimagasló tevékenysége, valamint
szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Jánoshegyi István, a Legfőbb Ügyészség műszaki igazgatója, ügyészségi megbízottja részére,
több mint négy évtizedes elhivatott állatorvosi tevékenysége, valamint Magyarország élelmiszerlánc-biztonsági és
élelmiszerlánc-ellenőrzési rendszerének újjászervezése érdekében végzett kiemelkedő államigazgatási munkája
elismeréseként
dr. Kardeván Endre állatorvos, a Vidékfejlesztési Minisztérium nyugalmazott államtitkára részére,
a kémiai metallurgiai tudományterületen évtizedek óta kivételesen magas színvonalon végzett oktatási-kutatási,
valamint példamutató vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Kékesi Tamás kémiai metallurgus, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Miskolci Egyetem rektorhelyettese,
a  Műszaki Anyagtudományi Kar Metallurgiai és Öntészeti Intézetének igazgatója, tanszékvezető egyetemi tanár
részére,
színes egyéniségével és kiváló humorával operett-, musical- és mesedarabokban nyújtott emlékezetes alakításai
elismeréseként
Kiss Zoltán színművész részére,
a nyelvtudomány területén végzett kiemelkedő színvonalú, sokrétű kutatómunkája, valamint oktatói, diplomáciai és
tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Komlósi László Imre, a Széchenyi István Egyetem rektorhelyettese, egyetemi tanára részére,
az egészségügy területén elért kiemelkedő szakmai és tudományos eredményei, valamint jelentős vezetői és
szervezői munkája elismeréseként
dr. Kovács László, a Csongrád Megyei Egészségügyi Ellátó Központ Hódmezővásárhely-Makó vezető főorvosa, orvos
igazgatója részére,
a táncművészképzés területén végzett több évtizedes áldozatos munkája elismeréseként
Kovács Zsuzsanna táncművész, a Pécsi Művészeti Gimnázium és Szakközépiskola balettmestere részére,
a közigazgatás területén több mint négy évtizeden át, szakmája iránti példamutató elkötelezettséggel és
szorgalommal végzett munkája elismeréseként
dr. Kun László Béla, a Vas Megyei Önkormányzati Hivatal nyugalmazott címzetes főjegyzője részére,
a magyar népzene tudományos igényű, mégis közérthető műsorokon keresztül történő rádiós népszerűsítését
szolgáló több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Máder László népzenekutató, a Magyar Rádió nyugalmazott vezető szerkesztője részére,
kiemelkedő művészi pályafutása, valamint a  magyar bábművészet fejlesztését szolgáló társulatépítői és
intézményvezetői tevékenysége elismeréseként
Meczner János Jászai Mari-díjas rendező, érdemes művész, a Budapest Bábszínház ügyvezető igazgatója részére,
kimagasló szakmai és vezérigazgatói munkája, valamint a  paksi telephelyre tervezett új atomerőművi blokkok
építésének előkészítése, az  orosz–magyar szerződések és megvalósítási megállapodások érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Nagy Sándor, a Magyar Villamos Művek Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt. vezérigazgatója részére,
a fogyatékkal élő gyermekek oktatása, nevelése és társadalmi beilleszkedése érdekében több mint négy évtizeden
keresztül példamutató elhivatottsággal végzett pedagógiai és intézményvezetői tevékenysége elismeréseként
Nagy Zoltán nyugalmazott gyógypedagógus részére,
a magyar vidék kulturális örökségének megőrzése és a  térségben élők életkörülményeinek javítása érdekében
végzett kiemelkedő munkája, valamint jelentős tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Örsi Julianna Piroska, a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Tudományos Egyesület elnöke, a  túrkevei Finta Múzeum
nyugalmazott igazgatója részére,
Magyarország gazdasági növekedését, valamint munkaerő-piaci helyzetének javítását szolgáló, sikeres
vállalatvezetői munkája elismeréseként
Sebesi Bálint, a Villeroy & Boch Magyarország Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a zene, elsősorban a  népzene szeretetét több generációnak átadó, elkötelezett zenepedagógiai és karvezetői
munkája elismeréseként
Sebestyénné Farkas Ilona zenepedagógus, karvezető, a  békéscsabai Bartók Béla Zeneművészeti Szakközépiskola
alapítója részére,
az ügyészi szervezetben eltöltött több mint három évtizedes, kivételes hivatástudattal végzett, magas színvonalú
szakmai és vezetői tevékenysége, valamint tudományos munkája elismeréseként
dr. Sipos László, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Főügyészség címzetes fellebbviteli főügyészségi ügyésze, megyei
főügyészhelyettes részére,
a statisztikus fizikai módszerek evolúciós játékelméletben, társadalmi-gazdasági mozgások és mikrobiológiai
jelenségek leírásában történő alkalmazása terén elért, nemzetközileg is kiemelkedő tudományos eredményei,
valamint jelentős oktatói és közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Szabó György fizikus, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia
Energiatudományi Kutatóközpont Műszaki Fizikai és Anyagtudományi Intézete Komplex Rendszerek
Kutatócsoportjának tudományos tanácsadója, osztályvezetője részére,
a nyelvtudomány, elsősorban a  hungarológia és a  finnugrisztika területén végzett több évtizedes, szerteágazó
kutatómunkája, valamint jelentős egyetemi oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Szathmári István nyelvész, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
Bölcsészettudományi Karának professor emeritusa részére,
az avar kori régészet területén végzett több évtizedes, kiemelkedő jelentőségű kutatásai, valamint a Magyar Kódex
című művelődéstörténeti munkája elismeréseként
dr. Szentpéteri József régész, a  Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpontja
Történettudományi Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
a családbarát közgondolkodás népszerűsítése, valamint a  párkapcsolati és társkeresési problémák megoldása
érdekében végzett példamutató, közérdekű tevékenysége elismeréseként
Székely András, a Három Királyfi, Három Királylány Mozgalom vezetője részére,
fontos történelmi és társadalmi kérdésekkel foglalkozó sokoldalú, műfajgazdag prózaírói életműve elismeréseként
Tóth-Máthé Miklós író részére,
Baja városának és vonzáskörzetének magas színvonalú egészségügyi ellátása, valamint a Bajai Szent Rókus Kórház
fejlesztése érdekében végzett példaértékű munkája elismeréseként
dr. Tóth Gábor, a Bajai Szent Rókus Kórház főigazgatója részére,
a magyar úszósport utánpótlás-nevelésében végzett egyedülállóan sikeres és nemzetközileg is eredményes
mesteredzői munkája elismeréseként
Turi György mesteredző, a  Magyar Olimpiai Bizottság kiemelt úszóedzője, a  Kőbánya SC Úszó Szakosztályának
vezetője részére,
elbeszéléseket, kisregényeket, regényeket és riportokat egyaránt magába foglaló, sokoldalú, kimagasló írói
életműve elismeréseként
Vathy Zsuzsa József Attila-díjas író, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
Bartók Béla életművének kutatása, gondozása és újraértelmezése terén végzett zenetörténészi kutatómunkája
elismeréseként
dr. Vikárius László zenetörténész, a  Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpontja
Zenetudományi Intézetének tudományos főmunkatársa, a  Bartók Archívum osztályvezetője, a  Magyar
Zenetudományi és Zenekritikai Társaság elnöke részére,
a faipari szakmát népszerűsítő, magas színvonalú műbútor-asztalosi munkája, valamint a faipari oktatás érdekében
végzett támogatói tevékenysége elismeréseként
Vizer József műbútorasztalos mester részére,
a középkori Magyarország történetének feltárása érdekében végzett több évtizedes, nemzetközileg is jelentős,
iskolateremtő kutatómunkája elismeréseként
Zsoldos Attila történész, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpontja Történettudományi Intézetének kutatóprofesszora, az  Eötvös Loránd
Tudományegyetem címzetes egyetemi tanára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata; a rendőrség állományában több mint két évtizeden át kimagasló színvonalon végzett szakmai és vezetői
tevékenysége elismeréseként
dr. Balogh János rendőr vezérőrnagy, a  Készenléti Rendőrség parancsnoka, országos rendőrfőkapitány-helyettes
részére,
a Magyar Honvédség állományának személyügyi szakterületén vezetői beosztásokban végzett kiemelkedő és
felelősségteljes munkája elismeréseként
Erdélyi Lajos dandártábornok, a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség volt csoportfőnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. március 5.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1974/2013. (XII. 18.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2013. decemberi előzetes kormányzati hozzájárulás elutasításáról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletre
a következő határozatot hozza:
A Kormány az 1. melléklet szerinti ügylet megkötéséhez nem járul hozzá.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2017. (XII. 21.) KKM rendelete a külügyi szakmai vizsgáról.
A külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59.  § (2)  bekezdés p)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 85.  § 3.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériummal (a továbbiakban: minisztérium) kormányzati
szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőre, kormányzati ügykezelőre,
b) az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által vezetett minisztériummal kormányzati
szolgálati jogviszonyban álló, tartós külszolgálati pályázatot nyert kormánytisztviselőre, valamint kormányzati
ügykezelőre,
c) az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által vezetett minisztérium európai uniós ügyekért
felelős államtitkárának irányítása alatt álló szervezeti egységekben foglalkoztatott kormánytisztviselőre,
kormányzati ügykezelőre,
d) a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény (a továbbiakban: Külszoltv.)
2. § 17. pontja szerinti szakdiplomatára
(a továbbiakban együtt: vizsgázó) terjed ki. 2. A külügyi szakmai vizsga célja
2. § A külügyi szakmai vizsga (a továbbiakban: vizsga) célja, hogy a  vizsgázó a  külpolitikai, valamint a  külügyi
és külgazdasági igazgatás általános és szakmaspecifikus, a  diplomáciai és konzuli feladatok ellátásához
nélkülözhetetlen ismereteit elsajátítsa, és a megszerzett tudásról számot adjon.
3. A vizsga teljesítésének feltételei 3. § (1) A  minisztériummal jogviszonyban álló kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő a  kormányzati szolgálati
jogviszonya létesítésétől számított hat hónapon belül köteles eredményes vizsgát tenni.
(2) Az  1.  § b) és d)  pontjaiban meghatározott vizsgázó a  külszolgálatra történő felkészülési ideje alatt köteles
eredményes vizsgát tenni.
(3) A vizsga eredményes teljesítéséig a kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő külszolgálatra nem helyezhető ki.
4. A vizsga követelményrendszere, a vizsga tárgykörei 4. § (1) A vizsga négy modulból épül fel, minden modul három tantárgyból áll.
 (2) A modulok a következők:
a) külügyi igazgatási ismeretek,
b) külkapcsolati alapismeretek,
c) klasszikus diplomáciai ismeretek,
d) szakdiplomáciai ismeretek.
(3) A tantárgyak modulonként a következők:
a) külügyi igazgatási ismeretek:
aa) a minisztérium működése,
ab) biztonsági tudnivalók,
ac) információkezelés;
b) külkapcsolati alapismeretek:
ba) konzuli feladatok,
bb) nemzetközi jog,
bc) diplomáciai protokoll;
c) klasszikus diplomáciai ismeretek:
ca) külpolitika és diplomácia,
cb) közösségi intézményrendszerek és politikák,
cc) multilaterális együttműködések;
d) szakdiplomáciai ismeretek:
da) külgazdaság,
db) nemzetközi fejlesztéspolitika,
dc) a „puha” diplomácia eszközrendszere.
(4) A vizsgázó modulonként modulvizsgán ad számot tudásáról.
 (5) A  Külszoltv. 1.  melléklete szerinti diplomata munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselő a  (2)  bekezdés
a)–d)  pontja szerinti modulokból tesz vizsgát. A  Külszoltv. 1.  melléklete szerinti adminisztratív munkakörben
foglalkoztatott kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő a  (2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti modulokból tesz
vizsgát.
(6) A  Külszoltv. 1.  melléklete szerinti adminisztratív munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselő, kormányzati
ügykezelő diplomata munkakörbe történő áthelyezése esetén különbözeti vizsgát köteles tenni a (2) bekezdés c) és
d) pontja szerinti modulokból.
5. A külügyi szakmai tananyag és a vizsgakérdések összeállítása
5. § (1) A számonkérés és a vizsga értékelése a külügyi szakmai tananyag (a továbbiakban: tananyag) alapján történik.
 (2) A  tananyagot és vizsgakérdéseket a  minisztérium tananyag kidolgozásáért felelős szervezeti egységei
(a továbbiakban: tantárgyfelelős szervezeti egységek) állítják össze. A  tananyagot és a  vizsgakérdéseket
a tantárgyfelelős szervezeti egységek szükség szerint aktualizálják.
(3) A  tananyagot és a  vizsgakérdéseket a  minisztérium képzésért felelős szervezeti egysége a  minisztérium belső
honlapján közzéteszi. Az  1.  § b)–d)  pontjában meghatározott vizsgázó a  minisztérium által belső szabályzatban
meghatározott módon férhet hozzá a tananyaghoz és vizsgakérdésekhez.
(4) Az  új vizsgakérdések és tananyag közzététele, valamint azok számonkérése között legalább egy hónapnak el kell
telnie.
(5) A  vizsgakérdések és a  tananyag összeállítását, valamint közzétételét a  minisztérium képzésért felelős szervezeti
egysége koordinálja.
6. Felkészülés és a vizsga 6. § (1) A  modulvizsga teljesítésére évente négy alkalommal, minden év márciusában, júniusában, szeptemberében,
valamint decemberében van lehetőség. Ezekben a hónapokban alkalmanként több vizsgaidőpont is megadható.
(2) A  vizsgázó a  modulvizsga előtt az  egyes tantárgyakból felkészítést biztosító konzultáción egy alkalommal köteles
részt venni, amelyre és a modulvizsgára modulonként külön-külön személyesen jelentkezik.
(3) A  konzultációt a  minisztérium képzésért felelős szervezeti egysége koordinálja a  modul tantárgyfelelős szervezeti
egységeinek közreműködésével.
(4) A konzultáción és a vizsgán való részvétel hivatalos távollétnek minősül.
 (5) A modulvizsga halasztására a vizsgaidőpontra történő jelentkezés lezárultát követően nem kerülhet sor.
 (6) A  modulvizsgáról történő távolmaradás sikertelen modulvizsgának minősül és a  modulvizsga ismétlését vonja
maga után. 7. § (1) A modulvizsgán való részvétel feltétele
a) a vizsgára felkészítő konzultációkon történő részvétel, továbbá
b) az előzetes tudásfelmérő írásbeli teszt eredményes kitöltése.
(2) A modulvizsga szóbeli vizsga. A modulvizsgán több vizsgázó vizsgázik egymást követően a vizsgabizottság előtt.
 (3) A vizsgázó tantárgyanként húz tételt, amelyeket írásban dolgoz ki, majd szóban fejt ki. A szóbeli vizsgát megelőző
írásbeli felkészülés során a  nem megengedett eszközök használata a  vizsga felfüggesztését és a  jegyzőkönyvben
„nem felelt meg” eredményt von maga után.
(4) A  vizsgázó köteles a  modulvizsga időpontjában a  modulvizsga helyszínén megjelenni. A  vizsgázó a  modulvizsga
megkezdése előtt a  modulvizsga helyszínén érvényes személyazonosság igazolására alkalmas okmány
felmutatásával igazolja személyazonosságát, továbbá a  vizsgabizottság ellenőrzi a  szükséges számú aláírással
ellátott, az (1) bekezdés a) pontja szerinti konzultáció megtörténtét igazoló 3. melléklet szerinti igazolás meglétét.
(5) A vizsgabizottság három tagból és egy elnökből áll. A vizsgabizottságot az elnök vezeti. A vizsgabizottság elnöke
az adott modul modulvezetője, akadályoztatás esetén az általa kijelölt helyettese. A modulvezető, illetve az általa
kijelölt helyettes állami vezető. A  vizsgabizottság tagja a  tantárgyfelelős szervezeti egység vezető beosztású
kormánytisztviselője lehet.
(6) A  vizsgabizottság elnöke és tagja nem lehet olyan személy, aki a  vizsgázó a  tartós külszolgálathoz kapcsolódó
felkészítésről szóló 238/2017. (VIII. 18.) Korm. rendelet 2. § 6. pontja szerinti közeli hozzátartozója.
8. § (1) A modulvizsgát tantárgyanként kell értékelni egy négyfokozatú skálán (kiválóan megfelelt, jól megfelelt, megfelelt,
nem felelt meg), zárt ülésen. A  modulvizsga eredményét a  vizsgabizottság elnöke az  adott vizsganapon szóban
hirdeti ki. A modulvizsga eredményét a tantárgyak többségének minősítése határozza meg azzal, hogy a vizsgázó
modulvizsgája sikertelen, ha valamelyik tantárgyra nem felelt meg értékelést kap.
(2) Sikertelen modulvizsga esetén azonos vizsgaidőszakban a vizsgázó ismétlő vizsgát tehet.
 (3) Azonos vizsgaidőszakban második alkalommal is sikertelenül vizsgázó a minisztérium közigazgatási államtitkárának
engedélyével tehet ismételt modulvizsgát e vizsgaidőszakon belül.
 (4) A  vizsgát az  a  vizsgázó teljesíti sikeresen, aki a  4.  § (5)  bekezdésében meghatározottak szerinti modulokból
eredményes vizsgát tesz. A vizsga eredményét a modulvizsgák többségének minősítése határozza meg.
 (5) A  vizsgáról vizsgázónként az  1.  mellékletben meghatározott adatokkal jegyzőkönyvet kell felvenni. Sikeres vizsga
esetén legkésőbb az utolsó sikeres modulvizsgát követő öt munkanapon belül a 2. melléklet szerinti bizonyítványt
kell kiállítani. A bizonyítvány eredeti példányát a vizsgázó kapja meg. A bizonyítvány hiteles másolata, az 1. melléklet
szerinti jegyzőkönyv, valamint a 3. melléklet szerinti igazolás eredeti példánya a vizsgázó személyi anyagában kerül
elhelyezésre.
7. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő külügyi szakmai alapvizsgák esetében e  rendelet szabályait kell
alkalmazni.
 (3) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően a külügyi szakmai alapvizsgára vonatkozó szabályozás alapján teljesített
képzések és vizsgák egyenértékűek az e rendeletben meghatározott képzésekkel és vizsgákkal.
 (4) A minisztériummal e rendelet hatálybalépésekor kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőknek,
kormányzati ügykezelőknek a vizsgát 2018. december 31-ig kell teljesíteniük.
 (5) A  képzések fejlesztéséhez, az  informatikai támogatáshoz szükséges forrás 2018. évben a  KÖFOP-2.1.4-VEKOP-16
azonosító jelű, „A Külgazdasági és Külügyminisztérium humánerőforrás-gazdálkodásának és belső képzési
rendszerének fejlesztése” című kiemelt projektből kerül biztosításra.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter