type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
34/2014. (X. 22.) NFM utasítása a Nemzeti Közlekedési Hatóság részére a fejezetet irányító szerv által a saját bevétel terhére előírt befizetési kötelezettségekről.
A 2014. évi hiánycél tartásához szükséges intézkedésekről szóló 1381/2014. (VII. 17.) Korm. határozat 2. pontja és 1. melléklete,
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 47. § (1) bekezdése, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Nemzeti Közlekedési Hatóság (ÁHT: 275378) (a továbbiakban: NKH) részére a következő befizetési kötelezettséget
írom elő:
Összeg: 100,0 millió forint
Határidő: ezen utasítás hatálybalépését követően azonnal
(2) Az NKH a részére az (1) bekezdésben megállapított befizetést a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban:
NFM) 10032000-00290737-60000006 számú bankszámlaszámára köteles befizetni.
(3) Az NKH a befizetésről a Magyar Államkincstár által részére megküldött visszaigazolás másolatát a visszaigazolás
kézhezvételét követő 5 napon belül köteles megküldeni az NFM Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztálya
részére. Az NKH az átutalási bizonylat „Megjegyzés” rovatában a következők szerint köteles feltüntetni a teljesített
befizetés jogcímét: „Befizetési kötelezettség az NFM előírása szerint”.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
29/2015. (VII. 7.) OGY határozata a bújtatott pártfinanszírozás megelőzéséről és az Európai Unió intézményei iránti bizalom megóvásáról.
1. Magyarország több mint egy évtizede az Európai Unió tagállama. Meggyőződésünk, hogy Magyarország polgárai
helyes döntést hoztak, amikor nagy többséggel foglaltak állást az  Európai Közösség intézményrendszeréhez való
csatlakozás mellett. Az  akkor elfogadott alkotmánymódosítás és azzal egyezően az  Alaptörvény is egyértelművé
teszi, hogy Magyarország egyes hatásköröket más tagállamokkal közösen az  Unió intézményei útján gyakorol.
Az  európai uniós támogatások szabályszerűségének ellenőrzése ilyen módon az  Unió intézményeinek feladata.
Az  Országgyűlés véleménye szerint elfogadhatatlan, hogy az  Európai Unió intézményei a  pénzügyi ellenőrzési
feladatokat gazdasági társaságokra ruházzák át, az  pedig még inkább megdöbbentő, hogy egy országgyűlési
képviselő, pártelnök, Gyurcsány Ferenc tulajdonában lévő társaság, az Altus Zrt. vezette konzorcium lássa el ezeket
a  feladatokat. Mivel Gyurcsány Ferenc az  Altus-ból származó jövedelmét pártjának a  támogatására is fordítja,
az  Európai Bizottság illetékes intézményének döntése felveti a  közvetett pártfinanszírozás lehetőségét, sérti
a politikai pártok közötti esélyegyenlőséget, megkérdőjelezi az ellenőrzés objektivitását, alkalmas az Európai Unió
tekintélyének és az európai polgárok uniós intézményekbe vetett bizalmának aláásására.
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy
– kezdeményezzen tárgyalásokat az  Európai Bizottsággal az  uniós pénzügyi támogatások ellenőrzésére
vonatkozó szerződéskötési gyakorlatról;
– vizsgálja meg az  országgyűlési képviselőkre, illetve a  politikai pártok finanszírozására vonatkozó
összeférhetetlenségi szabályokat;
– vizsgálja meg annak a  lehetőségét, hogy a  hatályos uniós és hazai jogszabályok figyelembevételével,
esetleges módosításával biztosítható-e az ilyen jellegű összeférhetetlenségek megelőzése és szankcionálása;
– vizsgálja meg, hogy a  magyar törvények megkerülésével bújtatott pártfinanszírozásban részesülő párt
magyar költségvetési forrásból folyósított támogatását a  törvényes helyzet helyreállításáig fel lehet-e
függeszteni.
3. Ez az országgyűlési határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
899/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: 1. Az Alkotmánybíróság az illetékekről szóló 1990. évi
XCIII. törvény 16. (1) bekezdés b) pontja alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítvány tárgyában
az eljárást megszünteti.
2. Az Alkotmánybíróság az adókról, járulékokról és
egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2004. évi CI. törvény 156. § megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó az illetékekről szóló 1990. évi
XCIII. törvénynek (a továbbiakban: Itv.) az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2004. évi CI. törvény (a továbbiakban: Itvm.) 156. §-ával megállapított 16. § (1) bekezdés b) pontja alkotmányellenességének megállapítását, az
Itvm. 156. §-ának megsemmisítését, valamint az alkotmányellenes rendelkezés konkrét esetben történő alkalmazásának kizárását kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó előadja, hogy a támadott jogszabályhely rendelkezése szerint a korlátolt felelősségű társaságok (a továbbiakban: Kft.) törzsbetétjének [helyesen: üzletrészeinek] öröklése mentes az öröklési illeték alól, viszont a zártkörűen működő részvénytársaság (a továbbiakban: Zrt.) – melynek működési szabályai jelentősen hasonlítanak a Kft. szabályaira – részvényeinek öröklése illetékköteles, és utánuk annak ellenére jelentős illeték fizetendő,
hogy a részvények az illetékkiszabás alapjául szolgáló értéken nem értékesíthetők. Hivatkozik arra, hogy a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (a továbbiakban: Gt.) általános rendelkezései több lényeges ponton a
korlátolt felelősségű társaságra és a zártkörűen működő
részvénytársaságra közösen, azokat együttesen kezelve
vonatkoznak, szemben a nyilvánosan működő részvénytársaságokkal. A Gt. szabályozásának egészéből megállapítható, hogy a magánszemély tulajdonosok szempontjából a szabályozásbeli különbségek inkább a nyilvánosan
működő részvénytársaság valamint a Kft. és a Zrt. között
húzódnak, mely utóbbiak szabályozása inkább hasonlít
egymásra. Mivel az alaptőke, illetve a törzsbetétek maximális összege nem meghatározott, – és a gyakorlatban is
működnek milliárdos tőkével Kft.-k és néhány tízmilliós
alaptőkével Zrt.-k – így abból a szempontból sem lehet indokolt közöttük különbséget tenni, hogy az egyik mérete
folytán kevésbé teszi indokolttá a jogalkotó kedvezőbb
szabályozását az öröklésnél. Az indítványozó álláspontja
szerint nincs alkotmányos indoka a Kft. törzsbetéteire, üzletrészeire és a Zrt. részvényeire vonatkozó ellentétes
tartalmú szabályozásnak.
A támadott rendelkezés alkotmányellenességét illetően
az indítványozó az Alkotmány 9. (2) bekezdésének
(„A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”), valamint
70/A. § (1) bekezdésének („A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az
emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”) sérelmére hivatkozik.
Az indítványozó álláspontja szerint mivel az indítvány
által támadott – és véleménye szerint alkotmányellenes –
rendelkezést az Itvm. állapította meg (amely az értékpapír
fogalmát kiemelte az illetékmentes körből), így az Itvm.
156. §-ának megsemmisítése esetén az Itv. 16. § (1) bekezdésének b) pontja a korábbi – nem alkotmányellenes – szöveggel maradna hatályban, és emiatt kéri az Itvm. 156. §
alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését.
II. 1. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az indítvány benyújtását követően az Itv. támadott
rendelkezését a közteherviselés rendszerének átalakítását
célzó törvénymódosításokról szóló 2009. évi LXXVII.
törvény 2010. január 1-jei hatállyal módosította. A törvény
192. §-a szerint hatályát veszti az Itv. 16. §-a (1) bekezdésének b) pontjában az „a gazdasági társaság tagját megillető vagyoni betét (üzletrész, szövetkezeti részjegy, befektetői részjegy, átalakított befektetői részjegy)” szövegrész,
miáltal a rendelkezésben biztosított öröklési illeték alóli
mentesség csak a takarékbetétekre vonatkozik. Ebből következően a mentesség éppen úgy nem vonatkozik a Kft.
üzletrészeinek öröklésére sem, mint ahogy – az indítványozó által sérelmezetten – nem érvényesül a Zrt.-k részvényeinek öröklése esetében sem.
A hivatkozott módosítás eredményeként az indítványban felvetett tényállás és kérdéskör okafogyottá vált, azért
az indítvány tárgyában az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü.
határozat (ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 31. § e) pontja alapján az Alkotmánybíróság az eljárást megszüntette.
2. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § b) pontja alapján az Alkotmánybíróság hatásköre – főszabályként – hatályos jogszabály alkotmányosságának elbírálására terjed ki. Hatályát vesztett jogszabály alkotmányellenességének vizsgálatára – az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint –
csak kivételesen, az Abtv. 38. § szerinti bírói kezdeményezés és az Abtv. 48. §-ában szabályozott alkotmányjogi panasz alapján kerülhet sor, akkor, amikor a már nem hatályos jogszabály – annak továbbélése folytán – még az indítvánnyal érintett konkrét eljárásokban alkalmazható.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) 13. §-a szerint a jogszabály akkor veszti hatályát, ha más jogszabály hatályon kívül helyezi, vagy ha a
jogszabályban meghatározott határidő lejárt. A Jat. nem
határozza meg egyértelműen, hogy a jogszabályban meghatározott határidőnek kifejezetten a jogszabály hatályának megszűnésére, vagy a jogszabály alkalmazhatóságára
kell-e vonatkoznia.
Az Alkotmánybíróság több határozatában a Jat.-nak ezt
a szabályát a jogszabály alkalmazhatóságára vonatkozó
rendelkezésként értelmezi. E határozataiban megállapította, hogy a szabály alkalmazására jogszabályban előírt határidő leteltével, azzal, hogy a kifejezetten hatályon kívül
nem helyezett jogszabályi rendelkezések teljesedésbe
mentek, már nincs mód arra, hogy a jogalanyok a jogszabályi rendelkezés alapján jogot szerezzenek, a jogszabály
lényegében hatályát vesztette. [1239/B/1990. AB végzés,
ABH 1991, 906.; 298/B/1994. AB határozat ABH 1994,
700.; 880/B/1992. AB végzés ABH 1996, 804–806.]
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Itvm.-nek
az indítvány által megsemmisíteni kért szabálya egy módosító rendelkezést tartalmaz, amely módosító rendelkezés annak hatályba lépésével, 2005. január 1. napján a módosított jogszabályhely részévé vált, azaz teljesedésbe
ment. Ezáltal a módosító rendelkezés – az Alkotmánybíróság fent ismertetett gyakorlata alapján – hatályát vesztette.
Az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja, ha
megállapítható, hogy a megsemmisíteni kért jogszabály az
indítvány benyújtását megelőzően már hatályát vesztette,
ezért a 2007. július 30-án érkezett indítványt az Itvm.
156. § megsemmisítésére irányuló része tekintetében az
Ügyrend 209. § f) pontja alapján a rendelkező rész szerint
visszautasította.
Utal azonban az Alkotmánybíróság arra, hogy egy hatályon kívül helyező norma alkotmányellenességének esetleges megállapítása önmagában nem vezet a hatályon kívül helyezéssel érintett rendelkezések hatályának automa
tikus „feléledéséhez”, az Alkotmánybíróságnak viszont
valamely jogszabály „újbóli hatályba helyezésére” hatásköre nincs, mert ez a jogalkotó kompetenciájába tartozik.
(1437/B/1995. AB határozat, ABH 1998, 616, 618–619.)
Az eljárás megszüntetése, illetve az indítvány visszautasítása folytán az alkalmazási tilalom kimondására irányuló indítványozói kérelemmel az Alkotmánybíróság érdemben nem foglalkozott.
Budapest, 2010. szeptember 28. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke,


text:
1195/2019. (IV. 11.) Korm. határozata a római Szent István Ház megvásárlásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. támogatja a római Szent István Ház (címe: Via de Casaletto 481, 00151 Róma, Olaszország) Magyar Katolikus Püspöki
Konferencia által történő megvásárlását;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  miniszterelnök általános helyettese bevonásával gondoskodjon a  római
Szent István Ház Magyar Katolikus Püspöki Konferencia által történő megvásárlásának első részletéhez
a 2019. évben – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – szükséges
1 669 381 112 forint forrás két részletben történő biztosításáról a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1.  Célelőirányzatok alcím, 30. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások jogcímcsoport, 8. Egyházi
közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcím javára, az alábbi ütemezéssel:
a) első részlet: 1 266 457 140 forint,
b) második részlet: 402 923 972 forint;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök általános helyettese Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
3. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy a  2.  pont a)  alpontja szerinti forrás terhére, a  Bethlen Gábor
Alapkezelő Zrt. mint kezelő szerv útján gondoskodjon – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a alapján – 1 262 040 000 forint költségvetési támogatás biztosításáról
szóló támogatói okirat kibocsátásáról a  Magyar Katolikus Püspöki Konferencia részére elszámolási kötelezettség,
a fel nem használt támogatási összeg tekintetében pedig visszafizetési kötelezettség rögzítésével;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
4. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy a  2.  pont b)  alpontja szerinti forrás terhére, a  Bethlen Gábor
Alapkezelő Zrt. mint kezelő szerv útján gondoskodjon – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a alapján – 401 518 657 forint költségvetési támogatás biztosításáról
szóló támogatói okirat kibocsátásáról a  Magyar Katolikus Püspöki Konferencia részére elszámolási kötelezettség,
a fel nem használt támogatási összeg tekintetében pedig visszafizetési kötelezettség rögzítésével.
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
104/2012. (V. 2.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Mihály István rendőr ezredest 2012.
április 24-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2012. április 12. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke,


text:
2009. CVII. törvény az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság Kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodást módosító jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai
Népköztársaság Kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodást módosító jegyzőkönyv
(a továbbiakban: Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV
a tengeri közlekedésről szóló, egyrészről a Kínai Népköztársaság Kormánya és másrészről
az Európai Közösség és tagállamai között létrejött megállapodás módosításáról
A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
MÁLTA, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, A törvényt az Országgyűlés a 2009. október 26-i ülésnapján fogadta el.
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, a továbbiakban: „a tagállamok”, az Európai Unió Tanácsa által képviselve, és
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: „a Közösség”, az Európai Unió Tanácsa által képviselve,
egyrészről, valamint A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA másrészről, TEKINTETTEL arra, hogy a Bolgár Köztársaság és Románia 2007. január 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz, és ezáltal
az Európai Közösséghez, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Bolgár Köztársaság és Románia a tengeri közlekedésről szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és
másrészről a Kínai Népköztársaság között létrejött, 2002. december 6-án Brüsszelben aláírt és 2008. március 1-jén
hatályba lépett megállapodásnak (a továbbiakban: a Megállapodás) részes felei.
2. cikk
A Megállapodásnak a jegyzőkönyvhöz csatolt román és bolgár nyelvű szövege ugyanolyan feltételekkel hiteles, mint
a Megállapodás 14. cikkével összhangban készült többi nyelvi változat.
3. cikk
A szerződő felek értesítik egymást a jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások lezárultáról. Ez
a jegyzőkönyv az utolsó írásbeli értesítés beérkezésének napján lép hatályba.
4. cikk
Ez a jegyzőkönyv Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év március harmincegyedik napján készült, két példányban, angol,
bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román,
spanyol, svéd, szlovák, szlovén és kínai nyelven, s e szövegek mindegyike egyaránt hiteles.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2–3. §-a a Jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Jegyzőkönyv, illetve e törvény 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
3/2004. (II. 24.) KvVM rendelete a környezetvédelmi és a vízügyi célelőirányzat felhasználásának és ellenőrzésének szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az
államháztartás három éves kereteiről szóló 2003. évi
CXVI. törvény 112. §-ának (3) bekezdésében, valamint az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakkal összhangban
— a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket
rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § A környezetvédelmi és vízügyi célelőirányzat (a továbbiakban: Kövice)
a) a környezet védelmének általános szabályairól 1995.
évi LIII. törvény 57. §-ában, a természet védelméről szóló
1996. évi LIII. törvény 69. §-ának (2) bekezdésében, valamint
b) a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
15. §-ának (9) bekezdésében meghatározott feladatok
megvalósítását szolgálja.
2. § A rendelet hatálya a Kövice felhasználása körében
a) az igényelhető támogatás, illetve a pályázat kezelés
szabályaira, a pályázatokat elbíráló bizottság összetételére,
a döntéshozatallal kapcsolatos egyes szabályokra,
b) a megítélt támogatások felhasználásával kapcsolatos
szabályokra, az ezzel járó jogokra és kötelezettségekre,
továbbá a támogatás felhasználásának ellenőrzésére
terjed ki.
3. § A Kövice felett a környezetvédelmi és vízügyi miniszter
(a továbbiakban: miniszter) rendelkezik.
4. § A miniszter — az érintett minisztériumok véleménye,
valamint az Országos Környezetvédelmi Tanács ajánlásainak ismeretében — pályázati felhívást tesz közzé a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban:
Minisztérium) internetes honlapján, hivatalos lapjában,
továbbá a megjelenés tényét — a megjelenési hely megjelölésével — két országos terjesztésű napilapban is közli.
5. § (1) A Kövice — nyilvános pályázati úton történő —
felhasználásával kapcsolatos döntésekről a Minisztérium
rendszeresen tájékoztatót készít, amelyet a döntést követő
10 munkanapon belül internetes honlapján, illetve hivatalos lapjának a döntést követően megjelenő számában közzétesz.
 (2) A tájékoztató tartalmazza a támogatás kedvezményezettjének, tárgyának megnevezését, megvalósításának
helyét, valamint a támogatás összegét.
 (3) A döntés tényéről a Minisztérium két országos terjesztésű napilapban közleményt jelentet meg.
6. § Az e rendeletben meghatározott támogatásokkal összefüggő pályázat kezelési, lebonyolítási, döntés-előkészítési
és ellenőrzési feladatokat a Magyar Államkincstár, a környezetvédelmi és vízügyi igazgatóságok, nemzeti park igazgatóságok (a továbbiakban: közreműködő szervezetek), illetve az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és
Vízügyi Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság)
látják el.
A Kövice felhasználásának általános feltételei 7. § (1) A Kövice — termékdíj visszaigényléssel csökkentett — éves előirányzatának
a) legalább 60%-a pályáztatási eljárás keretében környezet- és természetvédelmi, vízügyi fejlesztésekre, programokra, továbbá tevékenységekre, intézkedésekre és ezek
megalapozására,
b) legalább 4%-a társadalmi célú programokra, tevékenységekre, szakmai programokra, tevékenységekre,
c) legfeljebb 11%-a környezet- és természetvédelmi kárelhárításra, vízkárelhárításra, valamint kármentesítésre,
illetve külön jogszabályban megjelölt egyéb kiadások, kötelezettségek teljesítésére,
d) legfeljebb 25%-a környezet- és természetvédelmi,
illetve vízügyi alapfeladatokra és a Kövice működtetésére
használható fel.
 (2) A miniszter évközben szükség szerint átcsoportosítást hajthat végre a rendelet módosítása nélkül
a) az (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogcímről az
(1) bekezdés a)—b), valamint d) pontjában foglalt jogcímre, illetve
b) az (1) bekezdés d) pontjában foglalt jogcímről az
(1) bekezdés a)—b) pontjában foglalt jogcímre.
 (3) A Kövice bevétel részét képező, a mezőgazdasági
vízhasználatok (különösen az öntözés, az állattartó telepek
vízellátása, a termálvíz mezőgazdasági hasznosítása, a halastavak vízellátása, a rizstermelés) után a tárgyévet megelőző évben ténylegesen befizetett vízkészletjárulék felhasználására vonatkozóan a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, valamint a miniszter a tárgyév március
31-éig megállapodik.
 (4) A Kövice külön jogszabály1 szerinti elkülönített előirányzatának felhasználásáról a Regionális Fejlesztési
Tanácsok döntenek.
8. § (1) A 7. § (1) bekezdésének a)—b) pontjában megjelölt
célokra rendelkezésre álló Kövice források pályázati eljárás keretében e jogszabály rendelkezései, illetve — külön
jogszabály előírása esetén — a közbeszerzési eljárás szabályai, valamint a miniszteri utasításban meghatározottak
szerint használhatóak fel. E kereteket terheli a közös pályázati rendszerek működtetése is.
 (2) A 7. § (1) bekezdésének c)—d) pontjában megjelölt
célokra rendelkezésre álló Kövice források felhasználásáról a miniszter pályázati felhívás nélkül, szakmai programok alapján, a miniszteri utasításban meghatározottak
szerint dönt.
9. § A Kövice-ből támogatást — amennyiben nemzetközi
szerződés eltérően nem rendelkezik — belföldi székhelyű
jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság,
egyéni vállalkozó, valamint természetes személy kaphat.
10. § E rendelet alapján vállalkozásoknak — az 1994. évi
I. törvénnyel kihirdetett Európai Megállapodás 62. cikkének hatálya alá tartozó támogatás — a vállalkozásoknak
nyújtott állami támogatások tilalma alóli mentességek egységes rendjéről szóló 163/2001. (IX. 14.) Korm. rendelettel
összhangban környezetvédelmi, valamint a megújuló energiaforrások felhasználását és az energiatakarékosságot célzó beruházási és működési, valamint a szennyezett területek helyreállítására irányuló támogatás, illetve kutatás-fejlesztési, képzési, valamint beruházási támogatás nyújtható.
1 A Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az államháztartás hároméves kereteiről szóló 2003. évi CXVI. törvény.
11. § (1) A Kövice pénzeszközeinek felhasználása
a) vissza nem térítendő támogatás, ezen belül
aa) támogatás,
ab) kamattámogatás,
b) visszatérítendő támogatás,
c) termékdíj-visszaigénylés,
d) egyéb kifizetés
formájában történik. (2) Kamattámogatás, a támogatást igénylő és a pénzintézet között létrejött hitelszerződésben meghatározott
futamidőre, de legfeljebb a tárgyévet követő három évre
nyújtható.
A pályázatok tartalmi és formai követelménye 12. §
(1) A pályázatot — a külön jogszabályban2 foglalt követelményeken túl — a pályázati felhívásban meghatározott
tartalommal, formában és nyomtatványon kell benyújtani.
(2) A pályázónak a pályázati felhívásban meghatározott
mértékű saját forrással kell rendelkeznie és a pályázati
felhívásban meghatározottak szerint kell azt biztosítania.
13. § (1) A pályázónak — ha a pályázati felhívás eltérően nem
rendelkezik — a pályázat benyújtásakor egyszeri pályázati
díjat kell fizetnie, amely
a) 1 000 000 forint és ez alatti támogatási igény esetén,
annak öt ezreléke,
b) 1 000 001—5 000 000 forint összegű támogatási igény
esetén 10 000 forint,
c) 5 000 001—10 000 000 forint összegű támogatási
igény esetén 25 000 forint,
d) 10 000 001—50 000 000 forint összegű támogatási
igény esetén 50 000 forint,
e) 50 000 001 forint és ez feletti támogatási igény esetén
100 000 forint.
 (2) A pályázati díj megfizetésének módját a pályázati
felhívás tartalmazza.
 (3) Nem kell az (1) bekezdés szerinti pályázati díjat
ismételten megfizetni, amennyiben a pályázó az előírt feltételeknek meg nem felelő pályázatát a pályázat kézhezvételét követő 10 munkanapon belül újra benyújtja.
2 Az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet.
A pályázat benyújtásának és elbírálásának rendje 14. §
(1) A pályázatok a tárgyév folyamán a pályázati felhívásban meghatározottak szerint nyújthatók be.
 (2) A pályázatokat — a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek megfelelően — az illetékes környezetvédelmi és vízügyi igazgatósághoz (a továbbiakban: környezetvédelmi igazgatóság) vagy az illetékes nemzeti park
igazgatósághoz (a továbbiakban: igazgatóság), illetve a Főigazgatósághoz kell benyújtani.
 (3) A környezetvédelmi igazgatóság, illetve az igazgatóság, valamint a Főigazgatóság (a továbbiakban együtt: pályázat befogadója) a beérkezett pályázatokat folyamatosan
érkeztetik. A pályázat befogadásáról a pályázót tájékoztatni kell.
 (4) A pályázat befogadója 5 munkanapon belül a pályázat előírt feltételeknek való megfelelését — a beérkezett
pályázatok felbontásával — ellenőrzi, az előírt feltételeknek meg nem felelő pályázatokat a pályázó részére visszaküldi, egyidejűleg az előírt feltételeknek megfelelő pályázatokat nyilvántartásba veszi.
 (5) A környezetvédelmi igazgatóság, illetve az igazgatóság a benyújtott — a pályázati felhívásban foglalt feltételeknek megfelelő — vízgazdálkodást érintő pályázatokat a
(4) bekezdésben foglalt határidőt követő 1 munkanapon
belül megküldik véleményezésre a Területi Vízgazdálkodási Tanácshoz (a továbbiakban: Tanács). A Tanács 15 napon belül tájékoztatja a környezetvédelmi igazgatóságot,
illetve az igazgatóságot a pályázattal kapcsolatos szakvéleményéről.
 (6) A környezetvédelmi igazgatóság, illetve az igazgatóság a benyújtott, a pályázati felhívásban foglalt feltételeknek megfelelő pályázatokat a pályázat céljának megfelelően környezet-, természetvédelmi, vízgazdálkodási, műszaki, közgazdasági, pénzügyi szempontok szerint — szükség esetén külső szakértő igénybevételével —, illetve területi sajátosságok figyelembevételével értékeli. Az értékelés
részeként helyszíni vizsgálat is tartható. A környezetvédelmi igazgatóság, illetve az igazgatóság az értékelést a (4) bekezdésben foglalt határidőt követő 10 munkanapon belül
— vízgazdálkodási célú pályázatok esetében a Tanács
véleményére is figyelemmel 30 napon belül — megküldi a
Főigazgatóság részére.
15. § (1) A Főigazgatóság a környezetvédelmi igazgatósághoz, illetve az igazgatósághoz benyújtott, a 14. § (6) bekezdése szerint értékelt pályázatokat környezet-, termé
szetvédelmi, vízgazdálkodási, műszaki, valamint szakmai
és gazdaságossági szempontból — szükség esetén külső
szakértő igénybevételével — a hivatkozott bekezdésében
foglalt határidőt követő 15 munkanapon belül értékeli.
 (2) A Főigazgatóság a közvetlenül hozzá benyújtott pályázatokat 20 munkanapon belül, a pályázat céljának megfelelően környezet-, természetvédelmi, továbbá műszaki,
közgazdasági, pénzügyi szempontok szerint — szükség esetén külső szakértő igénybevételével — értékeli. Az értékelés részeként helyszíni vizsgálat is tartható.
 (3) A Főigazgatóság az (1)—(2) bekezdésben foglalt
támogatható pályázatokat rangsorolja.
16. § (1) A benyújtott pályázatokról a miniszter írásban dönt.
A miniszter döntésével szemben jogorvoslatnak helye
nincs.
 (2) A miniszter az (1) bekezdésben foglalt döntése helyett a helyi önkormányzatok részére ígérvény kibocsátásáról is dönthet. Az ígérvény olyan feltételes döntést jelent,
amelynek során a miniszter meghatározott összegű támogatás nyújtását ígéri a helyi önkormányzat részére arra az
esetre, ha az a támogatásról szóló döntés évében, vagy az
azt követő évben ugyanazon műszaki tartalmú pályázatához céltámogatásban részesül. Az ígérvényes döntés érvényét veszíti, ha a helyi önkormányzat a támogatásról szóló
döntés évében, vagy az azt követő évben a pályázatához
céltámogatásban nem részesül.
 (3) A minisztert az (1)—(2) bekezdésben foglalt döntésének meghozatalában, a pályázati felhívásban kiírt támogatási céloknak megfelelően, az általa létrehozott szakmai
munkabizottságok (a továbbiakban: bizottságok) segítik.
A bizottságok az (1)—(2) bekezdésben foglalt döntés meghozatalához javaslatot adnak a miniszter részére.
 (4) A bizottságok (3) bekezdés szerinti javaslatát megalapozó előterjesztés szakmai koordinációjáról a Minisztérium gondoskodik.
17. § (1) A bizottságokban szavazati joggal vesznek részt a
miniszter által kijelölt köztisztviselők, a külön jogszabály
szerinti kormányzati munkamegosztásnak megfelelően az
érintett minisztériumok által kijelölt egy-egy személy, a
társadalmi, valamint — a miniszter által meghatározott
számban — a szakmai érdekképviseleti szervezetek által
kijelölt személy.
 (2) A bizottságok tagjainak száma legfeljebb 15 fő lehet.
A bizottságok létszámáról — az (1) bekezdésben meghatá
rozott szervezetek képviseletének ellátására kijelölt személyeket is figyelembe véve — a miniszter dönt. A bizottságok tagjainak megbízatása visszavonásig szól.
 (3) A bizottságok ülésén tanácskozási joggal vesznek
részt a miniszter által felkért személyek.
 (4) A bizottságok ügyrendjüket maguk állapítják meg, a
titkársági feladatokat a Főigazgatóság látja el.
 (5) A bizottságok szükség szerint üléseznek. A bizottságok üléseinek összehívásáról a Főigazgatóság gondoskodik.
 (6) A bizottságok tagja nem vehet részt az adott pályázatra vonatkozó döntési javaslat kialakításában, ha ő vagy
közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont]:
a) a javaslat elfogadása esetén kötelezettség vagy felelősség alól mentesülne,
b) a pályázó tisztségviselője vagy a pályázóval munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll,
c) a pályázó cégnél tulajdonosi részesedéssel rendelkezik, d) a pályázattal kapcsolatban bármilyen más előnyben
részesül, vagy a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt.
18. § (1) A Főigazgatóság a támogatásról szóló döntésre vonatkozó javaslatát 6 munkanappal a bizottság ülése előtt a
tagok részére átadja.
 (2) A bizottságok az ügyrendjükben meghatározott módon döntési javaslatot készítenek.
 (3) A bizottsági tag a bizottságok működési körébe tartozó pályázattal kapcsolatban a Főigazgatóság rendelkezésére álló valamennyi iratba betekinthet.
 (4) A miniszter a 16. § (1)—(2) bekezdésben foglalt
döntését a bizottságok javaslatának ismeretében, a javaslat
kézhezvételét követő 10 munkanapon belül hozza meg.
19. § (1) A pályázatok elbírálása során a helyi önkormányzatok pályázatai közül előnyben részesülnek azok a pályázatok, ahol a helyi önkormányzat külön jogszabályokban
meghatározott környezetvédelmi programmal rendelkezik.
 (2) A pályázatok elbírálása során előnyben részesíthetőek azok a pályázatok, amelyek EU támogatásban részesülő projekthez kapcsolódnak, de a beruházás műszaki
tartalmánál fogva EU támogatás igénybevételére nem kerülhet sor.
A szerződéskötés és a szerződésmódosítás szabályai 20. §
A támogatásban részesülővel (a továbbiakban: kedvezményezett) a szerződéskötéshez szükséges valamennyi feltétel teljesülése esetén a támogatási szerződést a miniszter,
illetve a miniszter nevében az általa megbízott személy köti
meg. A kedvezményezettnek a támogatási szerződés megkötésére a Főigazgatóság által meghatározott időtartam,
de legfeljebb a döntés kézhezvételétől — a 16. § (2) bekezdésében meghatározott esetben a céltámogatásról szóló
döntéstől — számított 270 nap áll a rendelkezésére.
21. § (1) A támogatási szerződés módosítására a kedvezményezettnek fel nem róható okból, vis maior, illetve adatváltozás miatt kerülhet sor.
 (2) A támogatási szerződés módosítására irányuló kérelmet a közreműködő szervezethez, illetve a Főigazgatósághoz kell benyújtani. A közreműködő szervezet a hozzá
benyújtott támogatási szerződés módosításra irányuló kérelmet, az arra vonatkozó javaslatával együtt 10 munkanapon belül továbbítja a Főigazgatóság részére.
 (3) A Főigazgatóság a hozzá megküldött, illetve a hozzá
továbbított támogatási szerződés módosításra irányuló kérelmet értékeli és javaslatával együtt — az adatváltozás
miatt szükséges szerződésmódosítás, illetve a (7) bekezdésben foglaltak kivételével — a bizottság következő ülése
elé terjeszti, majd a bizottság javaslatát a miniszter elé
terjeszti döntésre. Az adatváltozás miatt szükséges támogatási szerződés módosítást, illetve a (7) bekezdésben meghatározott támogatási szerződés módosítást a Főigazgatóság jóváhagyásra a 20. §-ban meghatározott személyhez
továbbítja.
 (4) A támogatási szerződés módosítása iránti kérelemről — az (5) bekezdésben foglaltak kivételével — a
20. §-ban meghatározott személy dönt.
(5) Amennyiben a támogatási szerződés módosítására
irányuló kérelem a program műszaki tartalmát, kezdési és
befejezési időpontját (ideértve a próbaüzem lefolytatását),
a támogatás formáját, a visszatérítendő támogatás visszafizetésének időbeli ütemezését, valamint a támogatás folyósításának időbeli ütemezését érinti (ide nem értve az előző
évben fel nem használt támogatás, illetve a támogatásnak
a támogatási szerződésben rögzített halmozódásnak megfelelő folyósítását), úgy a támogatási szerződés módosítása
iránti kérelemről a bizottság javaslata alapján a miniszter
dönt.
(6) A miniszter az (5) bekezdésben foglalt döntését a
bizottság javaslatának kézhezvételét követő 10 munkanapon belül hozza meg.
 (7) A támogatási szerződés módosítására a bizottság
javaslata nélkül is sor kerülhet a támogatási szerződésben
meghatározott befejezési határidejének egyszeri alkalommal, és legfeljebb 90 nappal történő meghosszabbítása
esetén. A kérelem benyújtásának határideje a befejezési
határidő utolsó napját megelőző 30. nap.
A támogatási előleg 22. § A támogatott cél jellegétől függően — a pályázati felhívásban, valamint a külön jogszabályban3 meghatározott
feltételek szerint — előleg nyújtható.
A támogatások felhasználásának ellenőrzése 23. § (1) A Kövice-ből nyújtott támogatások ellenőrzésének
célja, hogy elősegítse
a) a támogatás rendeltetésszerű felhasználását,
b) a Kövice a környezetvédelmi és természetvédelmi,
valamint vízgazdálkodási céloknak megfelelő, környezeti
szempontból hatásos, táj-, természetvédelmi, vízgazdálkodási szempontból eredményes, gazdaságilag hatékony felhasználását,
c) a Kövice működési problémáinak feltárását és a tapasztalatok alapján a szükséges intézkedések megtételét.
 (2) A támogatások felhasználását a Minisztérium, a közreműködő szervezetek, a Főigazgatóság, továbbá a külön
jogszabályokban, illetve a támogatási szerződésben meghatározott szervezetek ellenőrzik. A Minisztérium megbízásából az ellenőrzést a közreműködő szervezet, a Főigazgatóság, szükség esetén külső szakértők, illetve szakértő
szervezetek is végezhetik.
 (3) Az ellenőrzésre a támogatás folyósításakor, a támogatás felhasználása során, valamint a támogatás befejezését követően is sor kerül. Az ellenőrzés része lehet a helyszíni ellenőrzés is.
 (4) A támogatás nem rendeltetésszerű, a szerződéssel
ellentétes, illetve attól eltérő felhasználását az ellenőrző
szerv jegyzőkönyvben rögzíti, és haladéktalanul javaslatot
tesz a szükséges intézkedések megtételére. A kedvezményezett a jegyzőkönyvet aláírásával látja el, illetve az aláírás
megtagadásának tényét az ellenőrző szerv a jegyzőkönyvben rögzíti.
3 Az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet. (5) A Minisztérium a támogatások felhasználását teljes
körű eredményességi, hatékonysági és célszerűségi elemzéssel zárja.
Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Környezetvédelmi
alap célfeladatok fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának és ellenőrzésének szabályairól szóló 3/2003. (III. 7.)
KvVM rendelet, a Vízügyi célelőirányzat felhasználásának
és ellenőrzésének szabályairól szóló 4/2003. (III. 7.) KvVM
rendelet, valamint az e rendeleteket módosító 11/2003.
(VII. 18.) KvVM rendelet.
 (2) E rendelet 10. §-a helyébe a Magyar Köztársaság
Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi
szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján a
következő rendelkezés lép: ,,E rendelet alapján a Magyar
Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról
szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától a Római Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének a hatálya alá tartózó
a) környezetvédelmi, valamint a megújuló energiaforrások felhasználását és az energiatakarékosságot célzó beruházási és működési, valamint a szennyezett területek
helyreállítására irányuló támogatás a környezetvédelem
állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatással,
b) kutatás-fejlesztési támogatás a kutatás-fejlesztési támogatásról szóló közösségi keretszabállyal,
c) képzési támogatás az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásra való alkalmazásáról szóló
68/2001/EK bizottsági rendelettel,
d) beruházási támogatás nemzeti regionális támogatásról szóló közösségi iránymutatással összhangban
nyújtható.’’
 (3) E rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott
pályázatokra, valamint az odaítélt támogatásokra a Környezetvédelmi alap célfeladatok fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának és ellenőrzésének szabályairól szóló
3/2003. (III. 7.) KvVM rendelet, valamint a Vízügyi célelőirányzat felhasználásának és ellenőrzésének szabályairól
szóló 4/2003. (III. 7.) KvVM rendelet rendelkezéseit kell
alkalmazni.
 (4) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekre az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
Dr. Persányi Miklós s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
48/2014. (VI. 3.) ME határozata a Végrehajtás Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökének felmentéséről és új elnök kinevezéséről.
1. A  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból
és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 9.  §
(2) bekezdése alapján
Huba Bence Pétert a  Végrehajtás Operatív Program Monitoring Bizottsága elnöki tisztségének ellátása alól
– 2013. december 31-i hatállyal – felmentem,
Héber Verát, a  Végrehajtás Operatív Program Irányító Hatóságának vezetőjét a  Végrehajtás Operatív Program
Monitoring Bizottsága elnökévé – 2014. január 1-jei hatállyal – kinevezem.
2. Hatályát veszti a  Végrehajtás Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökének felmentéséről és új elnök
kinevezéséről szóló 82/2012. (VII. 10.) ME határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
252/2018. (V. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Gölley Szilvia Zsuzsannát 2018. július 9-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. május 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
158/2013. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Kardosné dr. Csorba
Ágnest 2013. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. március 26. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
102/2003. (VI. 25.) KE határozata szolgálati viszony megszüntetésről és szolgálati nyugállományba helyezésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. § (1) bekezdés i) pontja, a honvédelemről szóló 1993. évi XC. törvény 7. § (2) bekezdés a) pontja,
valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses
állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény 56. § c) pontja és az 59. § (1) bekezdés
a) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére,
vele egyetértésben 2003. december 30-i hatállyal hivatásos
szolgálati viszonyát — 2003. június 30. napjával kezdődő
6 havi felmentési idővel, a szolgálati kötelezettségek telje
sítése alól a felmentés teljes időtartamára mentesítve —
megszüntetem és 2003. december 31-i hatállyal szolgálati
nyugállományba helyezem
Urbán Lajos altábornagyot, a Honvédelmi Minisztérium miniszteri katonai szakreferensét.
Budapest, 2003. június 23. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
121/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 1-jén aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a  jelentős részben külföldi tulajdonú
energiaszolgáltató cégek profitját csökkentő „rezsicsökkentés” azt követően is érvényes legyen, ahogyan e  cégeket
fillérekért felvásárolják Fidesz közeli vállalkozások, azért, mert ha ilyen törvény nem születik meg, akkor a közeljövőben
úgy fogunk járni, mint a  dohánytermékek esetén, amikor a  külföldi kiskereskedelmi cégek visszaszorítása
a  dohánytermékek drasztikus drágulását eredményezte, ugyanis úgy tűnik, hogy a  Fidesz közeli vállalkozások sokkal
jobban megsarcolják a magyar fogyasztókat, mint a külföldiek?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Eredményes népszavazás esetén az  Országgyűlés köteles az  eredményes népszavazásból következő döntéseket
meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye
alapján az  Országgyűlés – az  akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e
jogalkotási kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés rendkívüli hosszúsága
és bonyolult megfogalmazása miatt a  választópolgárok számára nehezen érthető, továbbá a  kezdeményezésben
használt fogalmazás többszörösen összetett és olyan szövevényes, amely kizárja, hogy az akár a választópolgárok,
akár a jogalkotó számára egyértelműen értelmezhető legyen.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kérdésben szereplő „részben külföldi tulajdonú
energiaszolgáltató cégek”, „Fidesz közeli vállalkozások” vagy „megsarcolják” kifejezések bizonytalan értelmezése
és homályos tartalma miatt a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy pontosan milyen tartalmú
kezdeményezést támogatna aláírásával.
Az Országos Választási Bizottság szerint továbbá az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés tulajdonképpen
arra irányul, hogy beadványozó saját véleménye törvényben kerüljön rögzítésre. Nem állapítható meg azonban
belőle, hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően a  jogalkotó – a  beadványozó véleményének
rögzítésén túl – milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1598/2017. (VIII. 29.) Korm. határozata a terrorellenes intézkedések megvalósításához szükséges költségvetési többletforrások biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 4. melléklet
2. pontja alapján a terrorveszély megelőzéséhez és elhárításához kapcsolódó feladatok hatékony megvalósításához
jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
22. A  terrorellenes intézkedések megvalósításához kapcsolódó kiadások alcím legfeljebb 86 759,5 millió forint
összeggel történő túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 honvédelmi miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a terrorveszély megelőzéséhez és elhárításához kapcsolódó feladatok hatékony megvalósítása
során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1184/2011. (VI. 6.) Korm. határozata a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a Rendőrtiszti Főiskola közötti a vám- és pénzügyőr szakos nappali tagozatos ösztöndíjas hallgatók pénzbeli juttatásának biztosításához kapcsolódó költségvetési fedezet átadás-átvételéről szóló megállapodás miatti előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
27 328 ezer forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti
Adó- és Vámhivatal igazgatása cím terhére a XIV. Belügyminisztérium fejezet 11. Rendőrtiszti Főiskola cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
318/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. I. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 25-én aláírásgyűjtő
ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az önkényes lakásfoglalás esetében a kilakoltatás 0-60 napról 0-15 évre módosuljon.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem
felel meg a fenti jogszabályi követelménynek, mivel félrevezető, nem létező határidőt (0–60 nap) kíván módosítani.
A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény 90/A. § (1) bekezdésben meghatározott
60 napos határidő ugyanis a kiürítési eljárás megindítására
vonatkozik, nem a kilakoltatás foganatosítására.
Mindezekre tekintettel az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján,
13. §-ának (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
681/B/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : 1. Az Alkotmánybíróság Kalocsa Város Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi címer és zászló, valamint a Kalocsa név használatának rendjéről szóló 19/1995. (VI. 26.) rendelete 4. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság Kalocsa Város Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi címer és zászló, valamint a Kalocsa név használatának rendjéről szóló 19/1995.
(VI. 26.) rendelete módosításáról szóló 19/2005. (IX. 28.)
rendelete 3. §-a alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság előtt 17.K.21.843/2005. számú és a
9.G.40026/2007. számú eljárás felülvizsgálatára irányuló
indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó Kalocsa Város Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi címer és zászló, valamint a Kalocsa név használatának rendjéről szóló 19/1995. (VI. 26.)
rendelete (a továbbiakban: Ör.1.) módosításáról szóló
19/2005. (IX. 28.) rendelete (a továbbiakban: Ör.2.) alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését
kérve fordult az Alkotmánybírósághoz.
Az Ör.1. 4. § (1) bekezdése alapján az Önkormányzat
címerének és a Kalocsa név használatát – kérelemre – a
polgármester engedélyezi. Az Ör.2. a 4. §-t új (2) bekezdéssel egészítette ki, amely az engedélyezésnél figyelembe veendő szempontokat határozza meg. Az Ör.2.
3. §-a úgy rendelkezett, hogy a módosítás a rendelet kihirdetése napján lép hatályba, de rendelkezéseit 2005. szeptember 1-jétől kell alkalmazni. A kihirdetés 2005. szeptember 28-án megtörtént.
Az indítvány szerint az Ör.2. 3. §-a sérti a visszaható hatály tilalmát, a 2005. szeptember 9-én benyújtott kérelmét
a módosításra hivatkozással elutasították. Az indítványozó álláspontja szerint az Ör.1. új 4. § (2) bekezdése ellentétes a sajtóról szóló 1986. évi II. törvénnyel, mert a sajtóról
szóló törvény nem követeli meg az időszaki lap regisztrációjához a név használati jogosultság igazolását, amelyet
az önkormányzat alsóbb szintű jogszabállyal kötelezővé
tesz.
A Bács-Kiskun Megyei Bíróság a 17.K.
21.843/2005/7. számú ítéletével elutasította az indítványozó keresetét arra hivatkozással, hogy az önkormányzati rendelet törvényességének vizsgálatára nem rendelkezik hatáskörrel. Az indítvány benyújtásakor folyamatban volt az indítványozó által a névhasználati jog megsértése miatt az önkormányzat ellen indított per a
Bács-Kiskun Megyei Bíróság előtt 9.G.40026/2007/5.
szám alatt. Az indítványozó azt kérte az Alkotmánybíróságtól, hogy a fenti számú ügyekben rendelje el a bírósági
eljárás felülvizsgálatát.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.” „44/A. § (1) A helyi képviselőtestület:
a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és
igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, (...)
f) önkormányzati jelképeket alkohat, helyi kitünetés
éket és elismerő címeket alapíthat,
(...)
(2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet
alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű
jogszabállyal.”
2. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV.
törvény (a továbbiakban: Ötv.) indítvánnyal érintett rendelkezései:
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
3. A sajtóról szóló 1986. évi II. törvény (a továbbiakban: Sajtótv.) érintett rendelkezései:
„7. § (1) Időszaki lapot természetes személy, jogi személy, valamint ezek jogi személyiséggel nem rendelkező
társasága alapíthat.
(2) Az időszaki lap alapítója:
a) meghatározza a lap célját, jellegét, valamint irány
vonalát és azt ellenőrzi,
b) gondoskodik a lap működésének feltételeiről,
c) dönt a szerkesztőség vezetőjének személyéről [18. §
(2) bekezdés a) pontja],
d) vagyoni felelősséggel tartozik a lap működéséért.
8. § (1) Időszaki lapot a lap alapítója, továbbá lapkiadói
tevékenységre jogosult szervezet adhat ki.”
„12. § (1) Mindenkinek jogában áll sajtóterméket előál
lítani és nyilvánosan közölni. Ezt a jogot törvény a feltétlenül szükséges és arányos mértékben – más alapvető alkotmányos jog érvényesülése érdekében – korlátozhatja.
(2) Időszaki lap előállítása és nyilvános közlése bejelentési kötelezettség alá esik. A bejelentés alapján az időszaki
lapot nyilvántartásba veszik. A nyilvántartásba vétel előtt
az időszaki lap nem terjeszthető.”
„14. § (1) Az engedélyt, illetve a nyilvántartásba vételt
meg kell tagadni, ha a sajtótermék tartalma a 3. § (1) bekezdésében foglalt tilalmakba ütközik, külsőleg hivatalos
lap (a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény
57–60. §-a) látszatát kelti, illetve címével, grafikai megjelenésével, külalakjával vagy egyéb jellemzőjével már bejegyzett laphoz hasonló módon jelenik meg, és ez a fogyasztók megtévesztésére alkalmas.”
4. A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) indítvánnyal érintett rendelkezései:
„12. § (1) A jogszabályban meg kell határozni a hatálybalépésének napját. A jogszabály egyes rendelkezéseinek
hatálybalépésére különböző időpontokat is meg lehet állapítani.
(2) A jogszabály a kihirdetését megelőző időre nem állapíthat meg kötelezettséget, és nem nyilváníthat valamely
magatartást jogellenessé.”
5. Az Ör.2. támadott rendelkezése:
„3. § A rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, de
rendelkezéseit 2005. szeptember 1-től kell alkalmazni.
Kihirdetéséről a jegyző gondoskodik.”
6. Az Ör.1. támadott rendelkezése:
„4. § (2) Kérelem elbírálása során meg kell vizsgálni a
kérelmező tevékenységének jelentőségét, az áru minőségét, a cég tevékenységét, illetve ha sajtótermék, akkor az a
közfigyelem felkeltésére és a város iránti megbecsülés fokozására alkalmas-e. Ezt a kérelmezőnek kell bizonyítani.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az indítvány a Jat. 12. § (2) bekezdésébe, a visszaható hatály tilalmába ütközés miatt kezdeményezte az Ör.2.
3. §-ának, pontosabban a 3. § „de rendelkezéseit 2005.
szeptember 1-től kell alkalmazni” szövegrészének a megsemmisítését. Az indítványozó ugyanis 2005. szeptember
9-én kérelmezte a Kalocsa név használatának engedélyezését, az Ör.2.-t 2005. szeptember 28-án hirdették ki és az
indítványozó kérelmét a támadott szabályra hivatkozással
utasították el.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy Kalocsa
Város Önkormányzatának Képviselő-testülete az Ör.2.
3. §-át módosította a 24/2005. (XI. 10.) számú rendeletével. A 3. § helyébe a következő rendelkezést léptette:
„A rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, a kihirdetésről a jegyző gondoskodik.” A visszaható hatályú rendelkezés ezzel (2005. november 10. napjával) hatályát vesztette.
Az Alkotmánybíróság – állandó gyakorlatának megfelelően – hatályát vesztett jogszabály alkotmányosságát
csak az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdése szerinti
bírói kezdeményezés, vagy a 48. §-ában foglalt alkotmányjogi panasz esetén vizsgálja. Mivel az indítvány nem
bírói kezdeményezés és nem is alkotmányjogi panasz,
ezért az Alkotmánybíróság az Ör.2. 3. §-ának vizsgálatára
irányuló indítványt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat
(ABH 2003, 2065.) 29. § f) pontja alapján visszautasította.
2. Az Ör.2. új (2) bekezdést iktatott az Ör.1. 4. §-ába.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlatának megfelelően
nem a módosító rendelet rendelkezését, hanem a módosítás révén az új rendelkezést magába foglaló (inkorporáló)
egységes szerkezetbe foglalt Ör.1. 4. § (2) bekezdése alkotmányosságát vizsgálta. [8/2003. (III. 14.) AB határo-
zat, ABH 2003, 74, 81.; 28/2005. (VII. 14.) AB határozat,
ABH 2005, 290, 297.; 67/2006. (XI. 29.) AB határozat,
ABH 2006, 971, 977.]
Az indítványozó véleménye szerint a támadott rendelkezés ellentétes a Sajtótv.-vel, mert a Sajtótv. nem követeli
meg az időszaki lap regisztrációjához a név használati jogosultság igazolását, az önkormányzat viszont ezt előírta.
Az indítvány a következők miatt nem megalapozott. Az
Alkotmánybíróság már a 47/1995. (VI. 30.) AB határozatában a következőkre mutatott rá: „Különösebb bizonyítás
nélkül megállapítható, hogy egyes városnak, településnek
fűződhet jogi érdeke nevének használatához. Nem érdektelen, hogy a helység nevét milyen célra, milyen tevékenység mellett stb. kívánják használni. Ebből következik,
hogy a város nevének használatához, ha a település önkormányzata úgy döntött, hozzájárulása szükséges. A hozzájárulás megadásának módjáról, a hozzájárulás hiányának
következményeiről szóló helyi önkormányzati rendelet
olyan kérdéseket szabályoz, amelyekre nézve a Ctvr. nem
tartalmaz rendelkezést. Azt a kérdést ugyanis nem szabályozza, hogy a jogosultnak miként kell gyakorolnia hozzájárulását, illetőleg, hogy az, aki a város nevét alkalmazni
kívánja, mi módon kérheti a jogosult hozzájárulását. A törvény ez irányú rendelkezése hiányában is az önkormányzatnak hatáskörébe tartozott e helyi probléma, »e helyi társadalmi viszony« szabályozása.” (ABH 1995, 510, 512.)
A fenti ügyben az Alkotmánybíróság a város nevének
használatát szabályozó önkormányzati rendelet alkotmányosságát a bírósági cégnyilvántartásról szóló 1985. évi
16. törvényerejű rendelettel összefüggésben vizsgálta. Az
Alkotmánybíróság a közigazgatási helynév használatának
alkotmányossági megítélését a jelen ügyben is irányadónak tekinti abban, hogy az helyi társadalmi viszony. Kalocsa város nevének használata, annak engedélyezése olyan
helyi társadalmi viszony, amelynek a szabályozására az
önkormányzat az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése és az
Ötv. 16. §-a alapján önkormányzati rendeletet alkothat.
A támadott rendelkezés azokat a szempontokat, követelményeket határozza meg, amelyeket a polgármesternek
mérlegelnie kell a kérelem elbírálásakor, nevezetesen a
sajtótermék alkalmas-e a közfigyelem felkeltésére, a város
iránti megbecsülés fokozására. Az indítvány állításával ellentétben ezek a követelmények nincsenek összefüggésben az időszaki lap nyilvántartásba vételével, amit az önkormányzat nem szabályoz, nem is szabályozhat, mert arról a Sajtótv. rendelkezik a 12. §-ában. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint nincs összefüggés a támadott rendelkezés és az időszaki lap nyilvántartásba vétele között, a
támadott rendelkezés nem ellentétes a Sajtótv.-vel, ezért
az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében elutasította.
3. Az indítványozó a Bács-Kiskun Megyei Bíróság
előtti, az indítványban megjelölt ügyekben a bírósági eljárás felülvizsgálatát kérte az Alkotmánybíróságtól. Az Alkotmánybíróság hatáskörét az Abtv. 1. §-a határozza meg,
ebből megállapíthatóan bírósági eljárás felülvizsgálatára
nincs hatásköre az Alkotmánybíróságnak. Ezért az Alkotmánybíróság a határozat rendelkező részében megjelölt
ügyekben a bírósági eljárás felülvizsgálatára irányuló indítványt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XI. 3.) Tü. határozat (ABH 2003,
2065.) 29. § b) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
108/2011. (VII. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a
következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 15-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért Ön azzal, hogy ha a jogerős bírósági ítélet alapján szabadságvesztését büntetés-végrehajtási intézetben töltő
elítélt megtagadja a munkavégzést, akkor az igénybe vehető kedvezményeket megvonják tőle?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a feltenni kívánt kérdés a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) módosítására irányul, mivel az Alkotmány 54. § (1) és (2) bekezdései
értelmében a Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az emberi méltósághoz, amelyektől
senkit nem lehet önkényesen megfosztani, továbbá senkit nem lehet megalázó elbánásnak vagy büntetésnek
alávetni. A munkavégzés megtagadásának több esetben lehet olyan oka, ami nincs összefüggésben a
büntetés-végrehajtási intézet rendjét veszélyeztető, fegyelemsértő magatartással (pl.: egészségügyi kockázat ellenére
adott munkakörbe történő beosztás, a korábbi munkakör betöltése során a fogvatartott részéről felmerülő, jogos
panaszok figyelmen kívül hagyása, szabad munkahely hiánya stb.). Ilyen esetekben a kedvezmények mérlegelés
nélküli megvonása aránytalan sérelmet jelenthet. A kedvezményektől és azok lehetőségétől való végleges megfosztás
egyrészt kimeríti a megalázó büntetés tilalmát, másrészt a büntetés céljával (az elítéltnek a társadalomba történő
visszavezetése) sincs összhangban. Ennek következtében a kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás
eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha magát az Alkotmányt módosítaná.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására csak az
Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által [Alkotmány 24. §
(3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így a
Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, 54. § (1) és (2) bekezdésein, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1512/2011. (XII. 29.) Korm. határozata a Pécs Európa Kulturális Fővárosa 2010 program egyes kiemelt projektjei támogatásának növeléséről a Dél-dunántúli Operatív Program keretét érintően.
A Kormány 1. elfogadta a mellékletben szereplő kiemelt projektek elszámolható költségének 1 558 645 494 Ft-tal történő
megemelését és annak 1 236 441 614 Ft összegben uniós támogatásból és 322 203 880 Ft összegben a
kedvezményezett által biztosított önerő formájában történő finanszírozását a Dél-dunántúli Operatív Program
Akcióterv 2011–2013 4. Integrált városfejlesztési akciók támogatása prioritáson belül a 4.1.3. Pécs EKF 2010 program
kiemelt projektjeinek megvalósítása konstrukció terhére, és 2. hozzájárul, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága
nevében eljáró Dél-Dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség Nonprofit Kft., mint Közreműködő Szervezet a
támogatási szerződést a mellékletnek megfelelően módosítsa, továbbá 3. hozzájárul, hogy a kiemelt projektek támogatásához biztosított önerő 1. pont szerinti összegével a Nemzeti Fejlesztési
Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága a Dél-dunántúli Operatív Program
4. prioritásának nemzeti társfinanszírozási keretét túllépje. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1586/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a Diósgyőri Stadion rekonstrukció beruházás keretében megvalósítandó MVSC Sporttelep fejlesztésével kapcsolatos további döntésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Miskolc közigazgatási területén fekvő, 5080/3 helyrajzi számú földrészleten található
MVSC Sporttelep – a Diósgyőri Stadion rekonstrukció során elbontásra kerülő „Napos oldali lelátó”, a pályavilágítás,
illetve az  egyéb berendezések újrahasznosításával történő – fejlesztése a  Nemzeti Stadionfejlesztési Program
keretében megvalósítandó Diósgyőri Stadion rekonstrukció beruházáshoz kapcsolódó intézkedésekről szóló
1037/2015. (II. 9.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 3. pontjában foglaltaktól eltérően a Diósgyőri
Stadion kiváltását nem célozza;
2. egyetért az MVSC Sporttelep NB III. osztálynak megfelelő fejlesztésével, valamint az MVSC Sporttelep főépületének
energetikai, valamint szabványossági felülvizsgálat alapján szükséges felújításával;
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Nemzeti Sportközpontok bevonásával tegye meg a  szükséges
intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2. pont szerinti fejlesztés 2018. február 28-ig megvalósuljon;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. február 28.
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2. pont szerinti fejlesztés támogatására kössön támogatási szerződést
a  Nemzeti Sportközpontokkal legfeljebb 900,0 millió forintnak, a  Korm. határozat 6.  pontja alapján, a  Korm.
határozat 3. pontja szerinti fejlesztésre biztosított már felhasznált és elszámolt összeggel csökkentett mértékéig.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2013. (V. 17.) ORFK utasítása a Magyarország érdekei szempontjából különösen fontos személyek védelmének, a kijelölt létesítmények őrzésének rendőrségi feladatairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a védett személyek és a kijelölt létesítmények védelméről szóló 160/1996.
(XI. 5.) Korm. rendeletben meghatározott feladatok végrehajtására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre (a továbbiakban: KR);
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra;
d) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra;
e) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. Tevékenységi körök 2. A KR a Magyarország érdekei szempontjából különösen fontos személyek védelme és a kijelölt létesítmények őrzése
körében az alábbi szolgálati tevékenységeket végzi:
a) személybiztosítás;
b) lakásbiztosítás;
c) munkahely-biztosítás;
d) lakókörnyezet-ellenőrzés;
e) útvonal-ellenőrzés;
f ) helyszínbiztosítás;
g) híradó-biztosítás és biztonságtechnikai védelem;
h) megelőző-védelem;
i) tűzszerész-biztosítás;
j) technikai biztosítás;
k) utazásbiztosítás;
l) egészségügyi biztosítás.
2. Személy-, lakás-, munkahely-biztosítás, lakókörnyezet-, útvonal-ellenőrzés 3. A KR a személybiztosítás körében gondoskodik a védett személy közvetlen fizikai védelméről, életének, testi épségének,
méltóságának megóvásáról. A személybiztosítást a KR által támasztott követelményeknek megfelelően kiképzett
személybiztosító, valamint biztonsági gépkocsivezető nagyteljesítményű gépkocsival, megfelelő hírösszeköttetéssel
hajtja végre.
4. A KR a védett személyek lakásának, rezidenciájának védelmét biztonságtechnikai eszközökkel, a védett személyek
és a kijelölt létesítmények védelméről szóló 160/1996. (XI. 5.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet)
meghatározott esetekben hivatásos állományú lakásbiztosítók szolgálatba állításával szervezi meg. A KR feladata a
lakás védelme, a védett személy és családja nyugalmának biztosítása, továbbá a védett személy családja vendégeinek
beléptetése, valamint az érkező küldemények biztonsági ellenőrzése.
5. A KR az őrzésvédelmet technikai eszközök igénybevételével és élőerő alkalmazásával hajtja végre. Az objektumőrség
feladata a létesítmény, valamint a létesítményen belül a védett személy hivatalának védelme, ezáltal a beléptetés,
valamint – amennyiben annak a személyi és tárgyi feltételei rendelkezésre állnak – a csomag és a beszállítandó
anyagok ellenőrzése. A védett személy hivatali helyiségeit egyes esetekben személybiztosító biztosítja.
6. A védett személyek lakásának, rezidenciájának, munkahelyének és ezek környezetének visszatérő jellegű ellenőrzését
Budapesten a KR biztosítást támogató járőrszolgálata végzi. A járőrszolgálat feladata a védett lakások környékének,
valamint a védett személyek által rendszeresen vagy váltottan igénybe vett útvonalak biztonsági, közlekedésbiztonsági
szempontból történő ellenőrzése, továbbá a védett lakásokról leadott riasztó jelzések halasztást nem tűrő kivizsgálása,
helyzettől függően a beavatkozás.
3. Helyszín-, híradó-biztosítás, biztonságtechnikai védelem 7. A KR a helyszínbiztosítás körében feltérképezi a védett személyek programhelyeit, előkészíti a biztosítást, ellátja
a védett személy közvetlen környezetében a helyszín biztosítását, valamint biztosítja a védett személy ideiglenes
helyen való tartózkodását.
8. A KR tervezi, szervezi, végrehajtja, ellenőrzi, valamint a közreműködő szervekkel koordinálja a híradó-biztosítási
és biztonságtechnikai védelmi feladatokat. A KR kiemelt feladatként a védett személyek lakásán, a rezidenciáján
és egyéb tartózkodási helyén biztosítja a vezetékes és vezeték nélküli híradást, telepíti és üzemelteti a zártláncú
videóeszközöket, jelző- és biztonságtechnikai berendezéseket.
4. Megelőző-védelem 9. A KR a megelőző-védelem körében a védett személyek élete, testi épsége, emberi méltósága, valamint a védett
létesítmények zárt területének biztonsága ellen irányuló bármely cselekményt elkövetni szándékozó személyek,
csoportok terveit, szándékait előzetesen felderíti, továbbá az e cselekmények elkövetését lehetővé tevő, azt
előkészítő vagy megkönnyítő körülményeket felfedi, kiküszöböli. A KR e cselekmények felderítése, megakadályozása,
megszakítása érdekében nyílt, szükség esetén a titkos információgyűjtés eszközeit, módszereit veszi igénybe.
A megelőző-védelem kiterjed továbbá a védett személyek, létesítmények veszélyeztetettségére vonatkozó
információk, adatok összegyűjtésére, rendszerezésére és értékelésére.
5. Tűzszerész-, technikai, utazás-, egészségügyi biztosítás 10. A KR a védett személyek programhelyszíneit, valamint annak közvetlen környezetét – a védelmi fokozatnak
megfelelően – tűzszerészeti, biztonságtechnikai szempontból átvizsgálja, ellenőrzi, a helyszínen talált robbanóanyagot
hatástalanítja, technikai ellenőrző-áteresztő pontok (a továbbiakban: EÁP) felállításának elrendelése esetén azokat
üzemelteti. A KR a védett létesítményeket átvizsgálja, a védett objektumokba érkező küldeményeket, csomagokat
tűzszerészeti szempontból ellenőrzi.
11. A KR a technikai biztosítás körében a programhelyszínek adottságainak figyelembevételével speciális technikai
átvizsgálásokat hajt végre, intézkedik az élelmiszer-higiéniai ellenőrzések végrehajtására, továbbá elvégzi a képi
dokumentálásokat.
12. A KR a védett személyek utazásbiztosítását biztonsági gépjárművekkel, útvonal- ellenőrzéssel és a védelmi fokozatnak
megfelelő rendőri biztosítással hajtja végre.
13. A KR az egészségügyi biztosítás körében a védett személyek hivatalos programjaira, utazásaira az alábbiakról
gondoskodik:
a) kórházi háttérbiztosítás;
b) delegációs orvosi kíséret;
c) mentőgépkocsi közlekedtetése a védett oszlopban és készenléti ügyelet biztosítása a mentő bázisán;
d) helyszíni orvosi ügyelet biztosítása a programhelyeken.
6. A KR személy- és létesítményvédelmi tevékenységével kapcsolatban felmerülő feladatai
14. A KR feladatainak végrehajtása során:
a) együttműködik a védelem megszervezése érdekében a hazai védett személyekkel, a programszervezőkkel,
a Külügyminisztérium Protokoll Főosztályával, a külképviseletekkel és a külföldi védett személyeket fogadó
más szervekkel, szervezetekkel, a védett személyek titkárságaival, társ- és partnerszolgálatokkal, különösen a
Terrorelhárítási Központtal és az Országgyűlési Őrséggel, valamint a nemzetbiztonsági szolgálatokkal;
b) koordinálja és szakmailag irányítja a biztosítási feladatok rendőrségi előkészítését, végrehajtását,
együttműködve az ORFK előkészítésben és végrehajtásban érintett szervezeti egységeivel és a megyei
(fővárosi) rendőr-főkapitányságokkal;
c) javaslatot tesz a Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés c) pontja szerint elrendelt ideiglenes védelem végrehajtásának
módjára, erejére, értékeli a védelem indokoltságát és kezdeményezi annak fenntartását vagy megszüntetését;
d) a Korm. rendelet 11. § (3)–(4) bekezdése értelmében meghatározza a védett létesítmények őrzési rendszerét,
véleményezi a létesítmény kezelője által javasolt biztonságtechnikai eszközök és berendezések alkalmasságát.
7. Veszélyeztetettség megállapítása, védelmi fokozatok 15. Az ORFK, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok a védett személyek,
létesítmények veszélyeztetettségének megállapításához:
a) a szükséges adatokat, információkat soron kívül a KR rendelkezésére bocsátják;
b) részletes információt adnak a biztosítási terület és környezetének bűnügyi fertőzöttségéről, valamint a védett
személyt, programját veszélyeztető körülményekről;
c) a veszélyeztetettség minden vonatkozásában a biztosítás előkészítésének időszakától folyamatosan
kapcsolatot tartanak és együttműködnek az eredményes védelem érdekében.
16. A veszélyeztetettségi szint megállapítását követően a KR parancsnoka a bevezetésre kerülő biztonsági intézkedéseket,
valamint a szükséges erőket, eszközöket, módszereket meghatározza és kijelöli a biztosítás parancsnokát, aki a
továbbiakban szervezi és irányítja a végrehajtását az alábbi védelmi fokozatok szerint:
a) I. kiemelt védelem;
b) II. fokozott védelem;
c) III. megerősített védelem;
d) IV. alapszintű védelem;
e) V. biztonsági intézkedés.
17. Az egyes védelmi fokozatok a biztosítási feladatok sajátosságainak figyelembevételével kombinálhatóak. A védelmi
fokozatokhoz tartozó intézkedéseket az 1. melléklet tartalmazza. Az I. és II. védelmi fokozatú biztosításokat a KR
parancsnoka intézkedésben rendeli el.
8. A személy- és létesítményvédelmi tevékenység végrehajtásában közreműködő rendőri szervek feladatai
18. Az ORFK Rendészeti Főigazgatóság a kiemelten védett személyek (delegációk) – több megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányság illetékességi területét és személyi állományát érintő – utazásainak a biztosításával összefüggő
nyílt rendőri feladatokat a KR-rel történő előzetes egyeztetést követően határozza meg.
19. A Repülőtéri Rendőri Igazgatóság a biztosítás parancsnokával előzetesen egyeztetve a repülőtéri hatóságokkal
együttműködve, önállóan megszervezi és végrehajtja a védett személyek utazásaival összefüggő repülőtéri
feladatokat, biztosítva a KR számára a személy- és helyszínbiztosítás, valamint a gépőrzés feltételeit.
20. Az igazgatásrendészeti szolgálati ág a biztosításhoz szükséges engedélyeket, okmányokat soron kívül elkészíti és
kiadja.
21. Több megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság illetékességi területét és személyi állományát érintő I. védelmi fokozatú
biztosítás anyagi, technikai, pénzügyi szükségletének kielégítéséről az ORFK Gazdasági Főigazgatóság gondoskodik.
22. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok:
a) a fokozatok szerint zárják a biztosítás külső területét, a zárás vonalán EÁP-okat, valamint magaslati figyelő
pontokat létesítenek, ellenőrzik és blokkolják a környező épületeket;
b) I. fokozatú biztosítás esetén a KR-rel történt egyeztetést követően intézkednek a biztosítás vonalában a
földalatti területek (csatornák, közművezetékek, üregek és barlangok) átvizsgálására, blokkolására;
c) a beavatkozásra a fokozatok szerint tartalékot képeznek, végrehajtják az útvonal-biztosítást, az utazásbiztosítási
feladatokra előjelző, oszlopvezető, záró és oldalbiztosító rendőrségi gépjárműveket (motorok, gépkocsik), a KR
irányítása mellett szolgálatot teljesítő közlekedési rendőröket vezényelnek;
d) a biztosítás parancsnoka alárendeltségében feladatot végrehajtó rendőri erők élére közrendvédelmi, továbbá
az I–II. fokozatú biztosítás esetén közlekedési, bűnügyi parancsnokokat vezényelnek;
e) a III–V. fokozatú biztosítások esetén külön utasításra a kijelölt alegységeikkel, egyéb erőikkel rendelkezésre
állnak a területükön végrehajtandó személyvédelmi feladatok megerősítésére.
23. A feladat végrehajtásában közreműködő rendőri szervek:
a) részt vesznek a biztosítás parancsnoka által szervezett koordinációs értekezleteken, valamint az útvonal- és
helyszínbejárásokon, az értekezleteken elhangzottakat, valamint a bejárások eredményeit írásban rögzítik;
b) kiemelt figyelmet fordítanak a védett személy veszélyeztetettségére, közjogi helyzetére, személyes elvárásaira,
valamint a program jellegére, továbbá arra, hogy a védelmi intézkedések – a lakosság mindennapi életének, a
közlekedés kialakult rendjének legkisebb korlátozása mellett – a szükséges biztonság garantálásával segítsék
elő a védett személy munkáját, közszereplését;
c) az I. fokozatú biztosítás esetén a folyamatos, többirányú koordinációt igénylő feladatokra irányító törzset
hoznak létre, vagy a KR ilyen feladatra létrehozott törzsébe összekötő tisztet vezényelnek;
d) felkészítik az állományukat a biztosítási feladat szakszerű és kulturált végrehajtására.
9. Biztosítási terv 24. A biztosítás végrehajtására tett védelmi intézkedésekről a KR és a feladat végrehajtásában közreműködő rendőri
szervek külön biztosítási tervet készítenek.
25. A biztosítási terv tartalmazza a veszélyeztetettségi értékelést, a programot, a biztosítás idejét, erejét, eszközét, a
végrehajtás módját, egyéb intézkedéseket és a szükséges mellékleteket.
26. A biztosítási feladatok végrehajtására kötelezett rendőri szervek az I. védelmi fokozatú biztosításokról szóló terveket
az azok végrehajtásának megkezdése előtt 48 órával a KR parancsnoka útján jóváhagyásra felterjesztik az országos
rendőrfőkapitánynak.
27. A II–III. védelmi fokozatú biztosításokról szóló terveket a KR parancsnoka, illetve a megyei (fővárosi) rendőrfőkapitányok
hagyják jóvá. A megyei (fővárosi) rendőrfőkapitányok biztosítási terveiket a feladat megkezdése előtt 24 órával
megküldik a KR parancsnokának.
28. A IV. védelmi fokozatú biztosításokról kizárólag a KR készít biztosítási tervet, amely tartalmazza az előkészítés során
létrejött megállapodás szerinti védelmi intézkedéseket, a bevont rendőri erők feladatait, valamint a végrehajtás
erejét, módját. A védelmi intézkedésekről a 2. melléklet szerinti külön feljegyzést kell készíteni, amely a biztosítási
terv mellékletét képezi.
29. Az V. védelmi fokozatú biztosításra külön tervet nem kell készíteni.
10. Létesítményvédelmi feladatok 30. A Korm. rendeletben folyamatos őrzésre kijelölt létesítmények védelmének megszervezése a KR parancsnokának
feladata. A KR parancsnoka e feladatkörében eljárva létesítményenként intézkedik a szolgálati utasítások és a védelmi
tervek kidolgozására.
31. A szolgálati utasítás tartalmazza:
a) az őrzött objektum nevét és címét;
b) az őrzést végző alegység megnevezését, kötelességeit, jogait, fegyverhasználatát meghatározó szabályokat;
c) az őrzött objektum jellegét és sajátosságait;
d) a beléptetésre szolgáló bejáratokat;
e) az értelmező rendelkezéseket;
f ) az őrség feladatát, a szolgálat ellátásának rendjét;
g) a biztonságtechnikai rendszerek kezelésével és üzemeltetésével kapcsolatos feladatokat;
h) az őrség ellenőrzésére jogosult személyek körét;
i) az általános és speciális szolgálati kötelmeket;
j) a közveszéllyel való fenyegetés esetén teendő intézkedéseket;
k) a tűz esetén teendő intézkedéseket;
l) az őrutasítást;
m) az őrhely vázlatot.
32. A védelmi terv tartalmazza:
a) az őrzött objektum és környezetének sajátosságait;
b) az alegység létszámát, fegyverzetét;
c) az őrzött objektum technikai, műszaki, mechanikai, elektronikus védelmi rendszerét;
d) a védőállásokat, az őrség feladatát védelmi helyzetben;
e) az összeköttetés módját, a jelentések rendjét;
f ) a közmű-csatlakozási pontokat;
g) a védelmi vázlatokat.
33. A Korm. rendeletben meghatározott létesítménybe történő be- és kilépés rendjére vonatkozó javaslatot
– a létesítményben működő szerv, szervezet vezetőjével történt egyeztetést követően – a KR parancsnoka az országos
rendőrfőkapitánynak jóváhagyásra felterjeszti.
34. Az őrzésre kijelölt létesítmények helye szerint illetékes rendőrkapitányság a KR-rel együttműködik:
a) az objektum közvetlen környezetének rendszeres közbiztonsági ellenőrzésében;
b) az objektumőrségek által kezdeményezett rendőri intézkedések átvételében;
c) az objektumok környezetének bűnügyi fertőzöttsége feltérképezésében.
35. Az ideiglenes őrzésre kijelölt létesítmény védelmére bevezetett biztonsági intézkedéseknél a 30–34. pontokban
foglaltak az irányadóak.
36. A biztosítás rendszerét, a különleges jogrendi időszakra vonatkozó biztonsági intézkedéseket, valamint az ideiglenes
védelem végrehajtásának részletes szabályait a KR parancsnoka határozza meg.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 37. Az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő személyvédelmi és
létesítményőrzési feladatoknál is alkalmazni kell.
38. Hatályát veszti a Magyar Köztársaság érdekei szempontjából különösen fontos személyek védelmének, kijelölt
létesítmények őrzésének rendőrségi feladatairól szóló 6/1998. (II. 16.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1126/2016. (III. 10.) Korm. határozata az egyes járási hivatalok kialakításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány a  területi államigazgatás működési hatékonyságának növelése, a  járási hivatalok kialakításához szükséges források
biztosítása érdekében az alábbiakat határozza meg:
A Kormány
 1. a Celldömölki Járási Hivatal szervezeti járási hivatalának új épület kialakításával kapcsolatos beruházás során
felmerülő költségek 2016. évi biztosítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  beruházás
megvalósításához szükséges 199,2 millió forint összegű forrás rendelkezésre állásáról gondoskodjon,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
2. a Dunakeszi Járási Hivatal szervezeti egységeinek új irodaépületben történő elhelyezésével kapcsolatos beruházás
során felmerülő költségek 2016. évi biztosítása érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a beruházás
megvalósításához szükséges 43,0 millió forint összegű forrás rendelkezésre állásáról gondoskodjon,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
3. a Fehérgyarmati Járási Hivatal elhelyezésével kapcsolatos beruházás során felmerülő költségek 2016. évi biztosítása
érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a beruházás megvalósításához szükséges 356,6 millió forint
összegű forrás két részletben történő rendelkezésre állásáról gondoskodjon,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Első részlet: 7,6 millió forint
Határidő: azonnal
Második
részlet: 349,0 millió forint
Határidő: felmerülés ütemében
4. a Békési Járási Hivatal új székhelyének kialakításával kapcsolatos beruházás során felmerülő költségek 2016. évi
biztosítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  beruházás megvalósításához szükséges
250,0 millió forint összegű forrás rendelkezésre állásáról gondoskodjon,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
5. a Bélapátfalvai Járási Hivatal szervezeti egységeinek új irodaépületben történő elhelyezésével kapcsolatos
beruházás során felmerült további költségek 2016. évi biztosítása érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert,
hogy a beruházás befejezéséhez szükséges 107,0 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról gondoskodjon,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
6. a Pétervásárai Járási Hivatal szervezeti egységeinek új irodaépületben történő elhelyezésével kapcsolatos beruházás
során felmerült további költségek 2016. évi biztosítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
a beruházás befejezéséhez szükséges 204,3 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról gondoskodjon,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
7. a Baranya Megyei Kormányhivatal Pécs, Király u. 46. szám alatti ingatlan állam javára történő megszerzése során
felmerülő költségek 2016. évi biztosítása érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a megvásárláshoz
szükséges 613,0 millió forint összegű forrás rendelkezésre állásáról gondoskodjon,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Első részlet: 580,0 millió forint
Határidő: azonnal
Második
részlet: 33,0 millió forint
Határidő: felmerülés ütemében
8. a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal Szolnok, Ady Endre utcai ingatlan átalakításával, felújításával
kapcsolatos beruházás során felmerülő költségek 2016. évi biztosítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági
minisztert, hogy a beruházás megvalósításához szükséges 325,0 millió forint összegű forrás rendelkezésre állásáról
gondoskodjon,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
9. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1–8.  pontban meghatározott járási hivatalok és kormányhivatalok
tekintetében a járási hivatalok kialakításának befejezése céljából 2017. évben legfeljebb 2185,3 millió forint összegű
többlettámogatás biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök