text:
487/2015. (XII. 30.) Korm. rendelete az ionizáló sugárzás elleni védelemről és a kapcsolódó engedélyezési, jelentési és ellenőrzési rendszerről.
A Kormány az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 67. § a), b), c), n), x), és y) pontjában,
a 73. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2)–(4) bekezdésekben foglalt kivételekkel – kiterjed
a) a radioaktív anyag alkalmazására,
b) az ionizáló sugárzást létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezésekkel összefüggő
tevékenységekre,
c) az a) és b) pont szerinti tevékenységet végzőkre,
d) azokra, akik az  a) és b)  pont szerinti tevékenység végzéséhez engedélykérelmet nyújtanak be, illetve
bejelentést tesznek,
e) a sugárvédelmi hatósági eljárásokra. (2) E rendelet hatálya nem terjed ki az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Atv.) 26. §-ában
meghatározott honvédelmi ágazati feladatokra.
(3) Nem terjed ki e rendelet hatálya
a) arra a  radioaktív anyagra, amelyben az  előforduló – az  1.  melléklet 1.1.  pontjában szereplő táblázat
A oszlopában felsorolt – radionuklid aktivitás-koncentrációja nem haladja meg az 1. melléklet 1.1. pontjában
szereplő táblázat B oszlopában szereplő általános mentességi aktivitás-koncentráció értéket úgy, hogy
amennyiben a radioaktív anyag egynél több radionuklidot tartalmaz, vagy egy sugárveszélyes munkahelyen
többféle radionuklid kerül alkalmazásra, minden egyes radionuklid aktivitás koncentrációja és a hozzá tartozó
mentességi szint hányadosaiból képzett összegre teljesüljön az  a  feltétel, hogy a  hányadosokból képzett
összeg nem eredményez 1-nél nagyobb értéket,
b) arra a radioaktív anyagra, amelyben előforduló – az 1. melléklet 1.1. pontjában szereplő táblázat A oszlopban
felsorolt – radionuklid aktivitása nem haladja meg az  1.  melléklet 1.1.  pontjában szereplő táblázat
D  oszlopában szereplő specifikus mentességi aktivitás értéket úgy, hogy amennyiben a  radioaktív anyag
egynél több radionuklidot tartalmaz, vagy egy sugárveszélyes munkahelyen többféle radionuklid kerül
alkalmazásra, minden egyes radionuklid aktivitása és a hozzá tartozó mentességi szint hányadosaiból képzett
összegre teljesül, hogy az nem eredményez 1-nél nagyobb értéket, feltéve, hogy a radioaktív anyag tömege
kisebb, mint 1 tonna,
c) arra a radioaktív anyagra, amelyben előforduló – az 1. melléklet 1.1. pontjában szereplő táblázat A oszlopban
felsorolt – radionuklid aktivitás-koncentrációja nem haladja meg az  1.  melléklet 1.1.  pontjában szereplő
táblázat C oszlopában szereplő specifikus mentességi aktivitás-koncentráció értéket úgy, hogy amennyiben
a  radioaktív anyag egynél több radionuklidot tartalmaz, vagy egy sugárveszélyes munkahelyen többféle
radionuklid kerül alkalmazásra, minden egyes radionuklid aktivitás koncentrációja és a  hozzá tartozó
mentességi szint hányadosaiból képzett összegre teljesül, hogy az nem eredményez 1-nél nagyobb értéket,
feltéve, hogy a radioaktív anyag tömege kisebb, mint 1 tonna,
d) az  ionizáló sugárzást kibocsátó, az  5 kV-nál nem nagyobb feszültséggel működő rendszerelemeket
tartalmazó elektromos berendezések gyártására és üzemeltetésére,
e) az elektronmikroszkópra, f ) rendeltetésszerű használat esetén az  alábbi radioaktív anyagra, illetve berendezésre azzal a  kitétellel, hogy
azok előállítása, termelése, szerelése, javítása, tárolása nem tekinthető rendeltetésszerű használatnak:
fa) a radioaktív anyagú világító festéket tartalmazó műszerre és órára,
fb) a beépített radioaktív sugárforrással működő – transzurán elem esetén 100 kBq-nél kisebb
aktivitású radioaktív izotópot tartalmazó – füstérzékelőre,
fc) a természetes izotóp összetételű tóriumot tartalmazó fényforrásra és hegesztőpálcára,
fd) a radioaktív izotópot tartalmazó hideg irányfényre, valamint
g) az engedélyezett kibocsátásból származó radioaktívan szennyezett anyagra.
 (4) Nem terjed ki e rendelet hatálya
a) a természetes sugárforrásból, így az  emberi testben megtalálható természetes radionuklidoktól és
a földfelszínen észlelhető kozmikus sugárzástól eredő sugárterhelésre,
b) a repülés vagy űrutazás során a lakosság tagjait és a munkavégzésük során utazókat – a légi és az űrjárművek
személyzetének kivételével – érő kozmikus sugárzásra, valamint
c) a bolygatatlan földkéregben a  nem emberi tevékenység eredményeként jelen lévő természetes eredetű
radionuklidok által kibocsátott, a földfelszínen jelentkező külső sugárterhelésre.
(5) Az  e  rendelet szerinti képesítések, vizsgák és munkavédelmi szabályok nem mentesítik az  engedélyest és
a munkavállalókat a más jogszabályban meghatározott munkavédelmi, képesítési kötelezettség teljesítése alól.
(6) E rendelet rendelkezéseit a nukleáris létesítményre – ezen rendelkezések sérelme nélkül – a nukleáris létesítmények
nukleáris biztonsági követelményeiről és az  ezzel összefüggő hatósági tevékenységről szóló kormányrendelet
rendelkezéseivel összhangban kell értelmezni.
2. § (1) E rendelet rendelkezéseit nem kell alkalmazni
a) azokra az ionizáló sugárzást kibocsátó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezésekre, vagy
b) rendeltetésszerű használat esetén azokra az  ionizáló sugárzást kibocsátó, radioaktív anyagot tartalmazó
berendezésekre,
amelyeket az  Országos Atomenergia Hivatal (a  továbbiakban: OAH) e  rendelet szerint mentesített, a  mentesítés
időtartamának lejártáig vagy visszavonásáig. Az  OAH a  mentesített ionizáló sugárzást kibocsátó berendezések
típusait a honlapján közzéteszi.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt esetben a  radioaktív anyag előállítása, termelése, szerelése, javítása, tárolása
nem minősül rendeltetésszerű használatnak.
2. Mentesítés és felszabadítás 3. § (1) A 2.  §-ban fel nem sorolt berendezést az  OAH – a  bejelentési kötelezettség fenntartásával vagy anélkül  –
engedélyezési eljárásban mentesítheti. Az  OAH a  mentesített berendezések listáját a  honlapján naprakészen
közzéteszi.
(2) Radioaktív anyag bejelentési vagy engedélyezési kötelezettséggel felszabadítható a  sugárvédelmi hatósági
felügyelet alól, amennyiben
a) a radioaktív anyag
aa) aktivitáskoncentrációja az általános mentességi szint alá csökkent, vagy
ab) aktivitáskoncentrációja vagy aktivitása a  specifikus mentességi szint alá csökkent, feltéve, hogy
a radioaktív anyag tömege kisebb, mint 1 tonna, vagy
b) az újrafelhasználásból, újrahasznosításból vagy nem veszélyes hulladékként történő ártalmatlanításából
(beleértve az  égetést) származó, a  lakosság bármely tagját érő egyéni évi sugárterhelés nem haladja meg
a 30 µSv effektív dózist.
3. Értelmező rendelkezések 4. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. aktiválás: olyan eljárás, amelynek során stabil nuklidot radionukliddá alakítanak, a nuklidot tartalmazó anyag
részecskékkel vagy nagy energiájú fotonokkal történő besugárzásával;
 2. aktivitás: egy adott energiaállapotban lévő, adott mennyiségű radionuklidban egy adott időpontban
bekövetkező időegységenkénti magátalakulások várható száma; az aktivitás jele A;
3. aktivitás-koncentráció: az  anyagban előforduló radionuklid egységnyi tömegre vonatkoztatott aktivitása,
egysége: Bq/kg;
4. baleseti sugárterhelés: veszélyhelyzeti munkavállalónak nem minősülő személyeket baleset következtében
érő sugárterhelés;
5. becquerel: az aktivitás mértékegysége, jele Bq; egy becquerel másodpercenként egy magátalakulásnak felel
meg: 1 Bq = 1/s;
6. besugárzás: olyan cselekmény, vagy állapot, amelynek következtében valakit a  testén kívülről (külső
sugárterhelést okozó) vagy belülről (belső sugárterhelést okozó) eredő ionizáló sugárzás ér;
7. bevitel: a  külső környezetből az  emberi testbe különféle módon bekerült valamely radionuklid összes
aktivitása;
8. dekontaminálás: szennyeződés teljes vagy részleges eltávolítása e  célra alkalmazott fizikai, kémiai vagy
biológiai eljárással;
9. dozimetriai szolgáltató: olyan személy, szervezeti egység vagy szervezet, aki vagy amely elvégzi a  személyi
dozimetriai műszerek hitelesítését, azokkal méréseket végez, vagy értékeli a  mért eredményeket, illetve
radioaktivitást mér az emberi testben vagy biológiai mintákban, megállapítja a dózisok nagyságát, továbbá
akinek vagy amelynek ilyen irányú eljárási jogosultságát hatóság elismeri;
10. dóziskorlát: az az effektív dózis, lekötött effektív dózis vagy egyenértékdózis, amelyet egy adott időszakban
az egyént érő sugárterhelés nem haladhat meg;
11. dózismegszorítás: személyi dózis felső határértékeként előzetesen megállapított megszorítás, amely
behatárolja az  optimálási eljárás során egy adott sugárforrás esetében egy tervezett sugárzási helyzetben
figyelembe vehető választási lehetőségeket;
12. effektív dózis: külső és belső sugárterhelés következtében a  test összes szövetét és szervét érő
egyenértékdózisoknak a wT testszöveti tényezőkkel súlyozott összege; az effektív dózis jele E;
13. egészségkárosodás: sugárzás hatására az élettartam és életminőség csökkenése a lakosság körében, beleértve
a  szöveti károsodásból, a  daganatos betegségekből és a  súlyos genetikai rendellenességekből eredő
csökkenést is;
14. egyenértékdózis: a  T szövetet vagy szervet érő különböző típusú és minőségű sugárzásoknak a  T szövetre
vagy szervre átlagolt elnyelt dózisai megfelelő sugárzási minőségtényezőkkel súlyozott összege;
az egyenértékdózis jele HT;
15. egyenértékdózis-teljesítmény: A  HT egyenértékdózis dt idő alatti dHT növekménye és az  dt idő hányadosa,
egysége: Sievert per másodperc (Sv/s);
16. ellenőrzött terület: olyan terület, amelyre a  sugárvédelem érdekében, vagy a  radioaktív szennyeződés
terjedésének megakadályozása érdekében különleges szabályok vonatkoznak, és amely területre történő
belépés ellenőrzés mellett történik;
17. elnyelt dózis: az egységnyi tömegű anyagban elnyelt sugárzási energia; az elnyelt dózis jele D;
18. építőanyag: olyan termék, amelynek rendeltetése, hogy épületekbe vagy épületek részeibe állandó jelleggel
beépítsék, és amelynek tulajdonságai befolyásolják az  épületben tartózkodók ionizáló sugárzásból eredő
sugárterhelését;
19. felelős egészségügyi szakember: a  betegek ionizáló sugárzás alkalmazásával járó kivizsgálásában vagy
kezelésében közvetlenül vagy közvetve részt vevő nem-orvos szakember, aki tevékenységéért és annak
következményeiért felelősséggel tartozik;
20. felügyelt terület: az  ionizáló sugárzás elleni védelem vagy a  radioaktív szennyeződés terjedésének
megakadályozása érdekében felügyelet alatt álló terület;
21. felvétel: az emberi testbe a külső környezetből bekerült vagy bevitt radionuklidnak a testnedvek által felvett
összaktivitása;
22. foglalkozás-egészségügyi szolgáltató: olyan egészségügyi szakember vagy szervezet, akinek vagy
amelynek a  sugárterhelésnek kitett munkavállalók orvosi felügyeletére vonatkozó jogosultsága szerepel
az  egészségügyi szolgáltatók és működési engedélyük nyilvántartásáról szóló miniszteri rendelet szerinti
nyilvántartásban;
23. foglalkozási sugárterhelés: a  munkavállalókat, gyakornokokat és tanulókat munkavégzésük során érő
sugárterhelés;
24. fogyasztási cikk: olyan készülék vagy feldolgozott termék, amelyben szándékosan egy vagy több fajta
radionuklidot helyeztek el, vagy aktiválás útján egy vagy több fajta radionuklidot hoztak létre, vagy amely
ionizáló sugárzást hoz létre, és amelyet a  lakosságnak külön felügyelet vagy utólagos hatósági ellenőrzés
nélkül hoznak forgalomba vagy bocsátanak rendelkezésre;
25. gray: az elnyelt dózis mértékegysége, jele Gy; egy gray egy joule per kilogrammnak felel meg: 1 Gy = 1 J/kg;
26. gyakornok: adott szakmai készség begyakorlása céljából az engedélyesnél képzésben vagy oktatásban részt
vevő személy;
27. gyorsító: olyan berendezés vagy létesítmény, amelyben részecskéket gyorsítanak, és a  kibocsátott ionizáló
sugárzás névleges energiája nagyobb mint 1 megaelektronvolt (MeV);
28. használaton kívüli sugárforrás: olyan zárt sugárforrás, amelyet már nem használnak, vagy amelyet már nem
szándékoznak arra a tevékenységre használni, amelyre a jóváhagyást megadták;
29. ICRU gömb: az  International Commission on Radiation Units and Measurements nemzetközi szervezet
által bevezetett olyan, az  ionizáló sugárzás energiájának elnyelődése szempontjából az  emberi test
modellezésére szolgáló tárgy, amely 30 cm átmérőjű, 1 g/cm3 sűrűségű, szövetegyenértékű szilárd anyagból
áll (76,2 tömeg% oxigén, 11,1% szén, 10,1% hidrogén és 2,6% nitrogén);
30. INES-minősítés: az  események Nemzetközi Atomenergia Ügynökség által létrehozott Nemzetközi Nukleáris
Esemény Skála szerint végrehajtott kategorizálása, amelynek célja a lakosság és a szakmai szervezetek közötti
tájékoztatás elősegítése, az engedélyes és a nukleáris biztonsági hatóság között egyeztetett formában jelezve
az esemény biztonsági jelentőségét;
31. ionizáló sugárzást létrehozó berendezés üzemeltetése:  az ilyen berendezés birtoklása, üzembe helyezése,
üzemeltetése, karbantartása vagy karbantartatása, továbbá az  üzemeltetésnek helyt adó létesítmény
létesítése, üzemeltetése, karbantartása vagy karbantartatása;
32. kiemelt létesítmény: nukleáris létesítmény, uránbánya, radioaktívhulladék-tároló, A-szintű izotóplaboratórium;
33. javító intézkedés: sugárforrás eltávolítása vagy nagyságának (aktivitásának vagy mennyiségének)
csökkentése, illetve a  besugárzási útvonalak megszüntetése vagy a  hatásuk mérséklése, fennálló sugárzási
helyzetben egyébként előálló dózisok kivédése vagy csökkentése érdekében;
34. környezeti dózisegyenérték: a  környezeti kiterjedt sugárforrásokból eredő dózis az  ICRU gömb d mélységű
pontjában; jele: H(d);
35. környezeti monitorozás: a  környezetben jelen lévő radioaktív anyagokból eredő külső dózisteljesítmény
folyamatos mérése, illetve a környezeti elemek radionuklid-koncentrációjának nyomon követése;
36. külső munkavállaló: sugárterhelésnek kitett olyan munkavállaló, beleértve a gyakornokokat és a tanulókat is,
akit nem az engedélyes foglalkoztat és a tevékenységét sugárterhelésnek kitett területen végzi;
37. lakossági sugárterhelés: az egyéneket érő sugárterhelés, a foglalkozási és az orvosi sugárterhelés kivételével;
38. lekötött effektív dózis: jele E(t), mértékegysége a  sievert (Sv); az  egy adott bevitel következtében az  egyes
szervekben és szövetekben lekötött HT(t) egyenértékdózisok megfelelő wT testszöveti tényezőkkel képzett
súlyozott összege;
39. lekötött egyenértékdózis: azon egyenértékdózis-teljesítmény idő (t) szerinti integráltja, amely egy adott
bevitel következtében egy adott személy T testszövetében, vagy szervében kialakul; jele HT(t); a dóziskorlátok
betartása érdekében felnőttek esetében t  =  50 év, csecsemők és gyermekek esetében pedig a  70 éves
korukig hátralévő idő;
40. fennálló sugárzási helyzet: hatósági beavatkozásra vonatkozó döntés idejében már fennálló sugárzási helyzet,
amely nem igényli sürgős intézkedés bevezetését vagy korábban meghozott intézkedés fenntartását;
41. mentességi szint: az  e  rendeletben meghatározott és aktivitáskoncentrációban vagy összes aktivitásban
kifejezett érték, melyet nem meghaladó mennyiségű a radioaktív anyag alkalmazása nem tartozik a rendelet
hatálya alá;
42. minőségbiztosítás: azon tervezett és rendszeres tevékenységek összessége, amelyek annak biztosításához
szükségesek, hogy egy szervezet, rendszer, rendszerelem vagy eljárás kielégítő módon, az  elfogadott
normáknak megfelelően működjön;
43. minőségellenőrzés: tervezési, koordinációs, végrehajtási tevékenységek olyan csoportja, amelynek
célja a  minőség fenntartása vagy javítása, és amely magában foglalja a  berendezések összes olyan
teljesítményjellemzőjének előírt szintű ellenőrzését, értékelését és karbantartását, amely meghatározható,
mérhető és ellenőrizhető;
44. munkahelyi monitorozás: a munkahelyeken lévő dózisteljesítmény folyamatos mérése, valamint a munkahely
légterében és felületein lévő radioaktív koncentrációk nyomon követése;
45. nem-orvosi képalkotással járó besugárzás: emberek olyan képalkotási célú szándékos besugárzása, amelyben
a  besugárzás elsődlegesen nem a  besugárzásnak kitett személy egészségére gyakorolt kedvező hatást
célozza;
46. normális sugárterhelés: sugárveszélyes munkahely rendeltetésszerű üzemeltetése vagy tevékenység
szabályszerű végrehajtása során (ideértve a  karbantartást, az  ellenőrzést és a  leszerelést is) várható
sugárterhelés, beleértve azokat a  még kezelhető, kisebb jelentőségű rendkívüli eseményeket is, amelyek
normál üzemi körülmények között és az üzemeltetés közben várható helyzetekben bekövetkezhetnek;
47. orvosi radiológiai: orvosi diagnosztikai és sugárterápiás eljárásokkal (ide értve a  radiológiai diagnosztika,
a nukleáris medicina, a sugárterápia és az intervenciós radiológia eljárásait), vagy az ionizáló sugárzás egyéb
orvosi, tervezési, irányítási, ellenőrzési célú felhasználásaival kapcsolatos;
48. orvosi sugárterhelés: betegeket vagy tünetmentes személyeket az egészségük érdekében alkalmazott orvosi
vagy fogorvosi diagnózis vagy kezelés részeként érő sugárterhelés, továbbá a  gondozókat és a  segítőket,
valamint az orvosi vagy orvosbiológiai kutatásban részt vevő önkénteseket érő sugárterhelés;
49. óvintézkedés: a  javító intézkedésektől eltérő minden olyan intézkedés, amelynek célja, hogy elkerülhetővé
tegye vagy mérsékelje azokat a  dózisokat, amelyek egy veszélyhelyzeti sugárzási helyzetből vagy egy
fennálló sugárzási helyzetből ilyen intézkedés hiányában kialakulnának;
50. páciens: orvosi vizsgálatnak kitett beteg, vagy egészségének megóvása érdekében orvosi vizsgálaton
megjelent tünetmentes személy;
51. potenciális sugárterhelés: olyan lehetséges sugárterhelés, amelynek bekövetkezése nem várható biztosan, de
véletlen jellegű események vagy eseménysorok, így berendezés-meghibásodások vagy üzemeltetői hibák
következményeiként felléphet;
52. radioaktív anyag alkalmazása: a  radioaktív anyag birtoklása, előállítása, termelése, feldolgozása, kezelése,
tárolása, felhasználása, átadása, forgalomba hozatala és forgalmazása, szállításra való előkészítése,
valamint radioaktív anyagot tartalmazó ionizáló sugárzást kibocsátó berendezés birtoklása, üzembe
helyezése, üzemeltetése, karbantartása vagy karbantartatása, továbbá az  üzemeltetésnek helyt adó
létesítmény létesítése, üzemeltetése, karbantartása vagy karbantartatása, a  nukleáris létesítmények
és radioaktívhulladék-tároló létesítmények üzemeltetéséhez tartozó rendszerek és rendszerelemek és
a  radioaktív hulladékok radioaktívhulladék-tárolóban történő feldolgozásával kapcsolatos tevékenységek
kivételével;
53. radioaktív sugárforrás: olyan sugárforrás, amely a  radioaktivitás hasznosítása céljából radioaktív anyagot
tartalmaz;
54. radon: a Rn-222 radionuklid, adott esetben a bomlástermékeit is beleértve;
55. radon-expozíció: a radon bomlástermékeiből származó sugárterhelés;
56. reprezentatív személy: olyan személy, aki a  népesség nagyobb sugárterhelésnek kitett egyedeire jellemző
dózist kap, kivéve a szélsőséges vagy ritka szokásokkal bíró egyedeket;
57. sievert: az  egyenértékdózis és az  effektív dózis mértékegysége; jele Sv; egy sievert egy joule per
kilogrammnak felel meg: 1 Sv = 1 J/kg;
58. sugárforrás: olyan anyag vagy berendezés, amely ionizáló sugárzás vagy radioaktív anyag kibocsátása révén
sugárterhelést idézhet elő;
59. sugárforrás-tartó: komponensek olyan együttese, amelynek rendeltetése, hogy burkolattal biztosítsa
a  sugárforrás környezettől való elzártságát, és amely nem a  sugárforrás szerves része, hanem arra szolgál,
hogy a szállítás és a kezelés közben árnyékolást, mechanikus és termikus védelmet biztosítson;
60. sugárterápia: az ionizáló sugárzás gyógyító célú felhasználása, ideértve a terápiás célú nukleáris medicinát is;
61. sugárterhelés: valamely külső vagy belső sugárforrás hatására az  emberi szervezetben elnyelődő energia
következtében kialakuló dózis;
62. sugárterhelésnek kitett munkavállaló: olyan személy, aki akár önfoglalkoztatóként, akár munkáltató
foglalkoztatásában az  e  rendelet által szabályozott tevékenységek részeként sugárterheléssel járó munkát
végez, és olyan dózisokat kaphat, amelyek túlléphetik a  lakossági sugárterhelésre vonatkozó dóziskorlátok
valamelyikét;
63. sugárvédelem: az ionizáló sugárzások nem kívánt hatásai elleni védelem;
64. sugárvédelmi megbízott: az engedélyes által sugárvédelmi feladatok ellátásával és hatósági kapcsolattartással
írásban megbízott személy; 65. sugárvédelmi kategorizálás: sugárveszélyes tevékenységeknek az  alkalmazott radioaktív anyag és
az ionizálós sugárzást létrehozó, radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezés paraméterei alapján történt
kategorizálása;
66. sugárveszélyes munkahely: a  sugárvédelmi hatósági szabályozás egysége, amelynek engedélyese vagy
bejelentője az  atomenergia alkalmazója, amely a  felügyelt és ellenőrzött területet, az  ott alkalmazott
radioaktív anyagokat, az  ott üzemeltetett ionizáló sugárzást kibocsátó, de radioaktív anyagokat nem
tartalmazó berendezéseket, az ott végzett tevékenységet, az ott dolgozó munkavállalókat foglalja magába;
67. sugárveszélyes munkakör: sugárveszélyes tevékenység végzésével járó munkakör;
68. sugárveszélyes tevékenység: tervezett sugárzási helyzetként kezelt olyan emberi tevékenység, amely növelheti
a sugárterhelésnek kitett munkavállalóknak valamely sugárforrásból származó sugárterhelését;
69. személyi dózisegyenérték: a  dózisegyenérték a  testfelület egy meghatározott pontja alatt  d  mélységben
elhelyezkedő lágy testszövetben; jele Hp(d);
70. szennyeződés: radioaktív anyagok szándékolatlan vagy nemkívánatos jelenléte felületeken, illetve szilárd
anyagokban, folyadékokban vagy gázokban vagy az emberi testen;
71. sztenderd értékek és összefüggések: a  Nemzetközi Sugárvédelmi Bizottság 116. sz. kiadványának 4. és
5.  fejezetében ajánlott értékek és összefüggések a  külső sugárterhelésből származó dózisok becsléséhez,
valamint az  Nemzetközi Sugárvédelmi Bizottság 119. sz. kiadványának 1. fejezetében ajánlott értékek és
összefüggések a belső sugárterhelésből származó dózisok becsléséhez;
72. tárolás: radioaktív anyag –  ideértve a  kiégett fűtőelemeket is –, radioaktív sugárforrás vagy radioaktív
hulladék valamely létesítményben való átmeneti elhelyezése a későbbi visszanyerés szándékával;
73. természetes sugárforrás: természetes, földi vagy kozmikus eredetű ionizáló sugárforrás;
74. tervezett sugárzási helyzet: sugárforrás tervezett működtetéséből, vagy a  besugárzási útvonalakat módosító
emberi tevékenységből származó olyan sugárzási helyzet, amely embereket vagy a  környezetet érintő
besugárzást, normális vagy potenciális sugárterhelést okoz;
75. veszélyhelyzet: olyan sugárforrással összefüggő szokatlan helyzet vagy esemény, amely azonnali intézkedést
igényel annak érdekében, hogy mérsékeljék az  emberek egészségét és biztonságát, az  életminőséget,
a  tulajdont vagy a  környezetet érintő súlyosan káros következményeket; illetve olyan veszély, amely ilyen
súlyosan káros következményekkel járhat;
76. veszélyhelyzet-elhárítási terv: olyan terv, amely feltételezett események és a  vonatkozó forgatókönyvek
alapján felvázolja a veszélyhelyzeti sugárzási helyzet esetén követendő megfelelő intézkedéseket;
77. veszélyhelyzet-kezelési rendszer: az  a  jogi vagy igazgatási keret, amely meghatározza a  veszélyhelyzeti
felkészüléssel és elhárítással kapcsolatos felelősségi köröket és hatásköröket, valamint a  veszélyhelyzeti
sugárzási helyzetben történő döntéshozatal szabályait;
78. veszélyhelyzeti foglalkozási sugárterhelés: veszélyhelyzeti sugárzási helyzetben a  veszélyhelyzeti
munkavállalókat érő sugárterhelés;
79. veszélyhelyzeti munkavállaló: olyan személy, aki meghatározott feladatokat lát el veszélyhelyzet esetén, és aki
a veszélyhelyzeti intézkedés során sugárterhelést kaphat;
80. veszélyhelyzeti sugárzási helyzet: egy veszélyhelyzet következtében kialakuló sugárzási helyzet;
81. végtagok: kéz, alkar, lábfej és boka;
82. vonatkoztatási szint: veszélyhelyzetben vagy fennálló sugárzási helyzetben olyan mértékű effektív dózis,
egyenértékdózis vagy aktivitáskoncentráció, amelynek meghaladása az  adott sugárzási helyzetben nem
kívánatos;
83. zárt sugárforrás: olyan radioaktív sugárforrás, amely a  radioaktív anyagot állandóan zárt tokozásban, vagy
szorosan kötött szilárd formában tartja, hogy szabályszerű használat mellett radionuklidok ne juthassanak
a környezetbe.
(2) Az  (1) bekezdés 2., 12., 14., 17., 38. és 39. pontjában foglalt értelmező rendelkezésekhez kapcsolódó számításokra
vonatkozó szabályokat a 2. melléklet tartalmazza.
II. FEJEZET
SUGÁRVÉDELMI KÖVETELMÉNYEK 4. Indokoltság 5. § (1) Az ionizáló sugárzás alkalmazásának indokoltnak kell lennie.
 (2) A  fennálló sugárzási helyzetek vagy a  veszélyhelyzeti sugárzási helyzetek esetében az  óvintézkedés bevezetése
indokolt, ha több előnnyel, mint káros következménnyel jár.
 (3) Minden olyan esetben el kell végezni az  ionizáló sugárzás alkalmazása, fennálló sugárzási helyzet vagy
a  veszélyhelyzeti sugárzási helyzet esetében az  óvintézkedés indokoltságának felülvizsgálatát, amikor ezek
hatásosságával vagy lehetséges következményeivel kapcsolatban lényeges új adatok, illetve más technikákra vagy
technológiákra vonatkozó új információk válnak ismertté.
(4) A foglalkozási és lakossági sugárterheléssel egyaránt járó tevékenységeknél az indokolást mind a foglalkozási, mind
a lakossági csoportra el kell végezni.
(5) Az orvosi sugárterheléssel járó tevékenységek indokolásakor figyelembe kell venni az egészségügyi szolgáltatások
nyújtása során ionizáló sugárzásnak kitett személyek egészségének védelméről szóló rendelet előírásait,
a fogyasztási cikk esetében a 6. §-ban előírtak szerint kell eljárni. Nem-orvosi célú képalkotó tevékenységek esetén
az indokolásnak a 47. § (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően kell történnie.
5. Tevékenységek tiltása 6. § (1) Tilos a  radioaktív anyagok szándékos hozzáadása élelmiszerek, takarmányok, játékok, ékszerek és kozmetikumok
gyártása során, továbbá tilos az ilyen termékek forgalomba hozatala, behozatala és kivitele.
(2) Tilos minden olyan tevékenység, amely egy fogyasztási cikkben, játékban vagy személyes használatú dísztárgyban
az aktivitás olyan mértékű növelésével jár, ami következtében az összes aktivitás a forgalomba hozatal időpontjában
sugárvédelmi szempontból nem elhanyagolható.
(3) Tilos a (2) bekezdésben meghatározottak szerint megnövelt aktivitású termékek forgalomba hozatala, behozatala és
kivitele.
(4) Tilos olyan sugárvédelmi szempontból jelentőséggel bíró fogyasztási cikkek gyártása, forgalomba hozatala vagy
a lakosság rendelkezésre bocsátása, amelyek tervezett felhasználása nem indokolt.
(5) Amennyiben egy termék kapcsán felmerül, hogy e  rendelet 6.  §-a hatálya alá tartozik, a  forgalmazót az  OAH
felszólíthatja kockázat-elemzést tartalmazó szakvélemény készítésére, melynek ki kell térnie
a) az aktivitás megnövelésével járó tevékenység szándékosságának megállapítása,
b) a hozzáadott radioaktív anyagtartalmának fizikai és kémiai tulajdonságai,
c) a termék kialakítása és az abban található radioaktív anyag hozzáférhetősége,
d) a termék teljes életciklusa során a rendeltetésszerű felhasználás módja és az abból származható besugárzási
útvonalak és potenciális sugárterhelések,
e) az ésszerű körülmények között várható, nem rendeltetésszerű felhasználásból származó sugárterhelés,
f ) a termék várható használati élettartamát, helyes felhasználási módját, telepítését, karbantartását, javítását
leíró útmutató, és
g) a végfelhasználó, fogyasztó tájékoztatását szolgáló címkéken található információ
vizsgálatára.
(6) A  sugárvédelmi szakértő által készített szakvélemény alapján az  OAH engedélyezheti, megtilthatja, vagy további
feltételekhez kötheti a termék kereskedelmi forgalomba hozatalát, illetve mentesítheti azt az Atv. hatálya alól.
6. Optimálás 7. § A lakossági vagy foglalkozási sugárterhelésnek kitett személyek sugárvédelmét optimálni kell, azzal a  céllal, hogy
a  személyi dózisok nagysága, a  sugárterhelés valószínűsége, valamint a  sugárterhelésnek kitett személyek száma
az  aktuális műszaki ismereteket, valamint a  gazdasági és a  társadalmi tényezőket figyelembe véve az  ésszerűen
elérhető legalacsonyabb legyen.
7. Az optimálást segítő eszközök: a dózismegszorítások és a vonatkoztatási szintek
8. § (1) A  foglalkozási sugárterhelés optimálása érdekében kiemelt létesítmények, továbbá az  I. sugárvédelmi
kategóriába tartozó radioaktív anyagok alkalmazása esetén a  sugárvédelmi szempontból kiemelkedő jelentőségű
munkafolyamatok elvégzéséből eredő foglalkozási sugárterhelésre vonatkozó dózismegszorításokat kell
megállapítani. A dózismegszorítást az engedélyes, külső munkavállalók esetében a munkáltató és az atomenergia
érintett alkalmazója együttesen állapítja meg.
(2) A lakossági sugárterhelés optimálása érdekében kiemelt létesítmény esetén a lakossági sugárterhelésre vonatkozó
dózismegszorítást az  engedélyes javaslata alapján az  OAH engedélyezi. A  dózismegszorítást a  lakosságot érintő
valamennyi engedélyezett tevékenységből és fennálló sugárzási helyzetből eredő dózisok összegére vonatkozó
dóziskorlát figyelembe vételével kell megállapítani.
(3) A dózismegszorításokat egy megfelelően meghatározott, adott időtartam során kapott, személyre vetített effektív
vagy egyenértékdózisokként kell megállapítani.
9. § (1) A  veszélyhelyzeti sugárzási helyzetekre és fennálló sugárzási helyzetekre irányadó vonatkoztatási szintek
az alábbiak:
a) az effektív dózisban kifejezett vonatkoztatási szint
aa) fennálló sugárzási helyzetekben évenként 1 mSv,
ab) veszélyhelyzeti sugárzási helyzetekben 100 mSv,
b) a veszélyhelyzet lezajlása és a  további óvintézkedések szükségtelenné vagy lehetetlenné válása után
veszélyhelyzeti sugárzási helyzetről fennálló sugárzási helyzetre 3  mSv/év alatti effektívdózis-teljesítmény
esetén lehet áttérni,
c) fennálló sugárzási helyzetben az  1 mSv/évet meghaladó sugárterhelések, veszélyhelyzetben a  20 mSv-et
meghaladó sugárterhelések esetében tájékoztatni kell az egyes személyeket az őket érő sugárterhelésekről.
(2) A  védelem optimálása során elsősorban a  vonatkoztatási szint feletti sugárterheléseket kell előtérbe helyezni, de
annak végrehajtását a vonatkoztatási szint alatt is folytatni kell.
(3) A  radon-expozícióval járó fennálló sugárzási helyzetekre irányadó vonatkoztatási szinteket a  lakosság tagjaira
a  49.  §, a  munkavállalókra pedig a  25.  § (1)  bekezdés d)  pont dd)  alpontja határozza meg, a  vonatkoztatási szint
mindkét esetben a radon levegőben mérhető éves átlagos aktivitáskoncentrációja.
8. Dóziskorlátozás 10. § Tervezett sugárzási helyzetben egy adott személy által kapott dózisok összege nem haladhatja meg foglalkoztatás
esetén a  foglalkozási sugárterhelést vagy a  lakosság tagjai tekintetében a  lakossági sugárterhelés esetére
megállapított dóziskorlátokat.
9. A sugárterhelésnek kitett munkavállalókra vonatkozó korlátok 11. § Tizenhatodik életévüket be nem töltött személyek nem oszthatók be olyan feladatra, amelyben sugárterhelésnek
lennének kitéve. A tizenhat és tizennyolc év közti korú gyakornokokra és tanulókra a 14. § (2) és (3) bekezdésben
ismertetett speciális korlátozások vonatkoznak.
12. § (1) A (2) bekezdésben előírt dóziskorlátok alkalmazandók a munkavállalóknak az összes engedélyezett tevékenységből
eredő éves foglalkozási sugárterheléseinek összegére, a  25.  § (1)  bekezdés d)  pont dd)  alpontja értelmében
bejelentési kötelezettség alá eső munkahelyeken előforduló foglalkozási radon-expozícióra, valamint a  9.  §
(1)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjával összhangban a  fennálló sugárzási helyzetekből adódó egyéb foglalkozási
sugárzási helyzetekre.
(2) A  foglalkozási sugárterhelésre vonatkozó effektívdózis-korlát évi 20  mSv. Indokolt körülmények között az  OAH
egy-egy évben ennél nagyobb, de legfeljebb 50  mSv nagyságú effektív dózist is engedélyezhet, amennyiben
bármely egymást követő öt évben – azokat az éveket is ideértve, amikor a korlátot meghaladták – az éves átlagos
dózis nem haladja meg a 20 mSv értéket.
(3) A (2) bekezdésben megállapított effektívdózis-korlátok mellett az egyenértékdózisokra a következő korlátokat kell
alkalmazni:
a) a szemlencse egyenértékdózis korlátja évi 20 mSv,
b) a bőrfelületre meghatározott egyenértékdózis korlátja évi 500 mSv, amely a bőrfelület tetszőleges 1 cm²-es
területére számított átlagos dózisra vonatkozik, a sugárzásnak kitett teljes felület nagyságától függetlenül,
c) a végtagok egyenértékdózis korlátja évi 500 mSv.
13. § A várandós vagy csecsemőt szoptató munkavállaló az  erről a  tényről történő, az  engedélyesnek – vagy külső
munkavállaló esetében a munkáltatónak – címzett tájékoztatásának időpontjától kezdődően nem foglalkoztatható
sugárveszélyes munkakörben.
14. § (1) A  tizennyolcadik életévüket betöltött gyakornokokra és tanulókra, akiknek tanulmányaik során kötelezően
sugárforrásokkal kell dolgozniuk, a  foglalkozási sugárterhelésre vonatkozóan a  12.  § (2) és (3)  bekezdésében
meghatározott dóziskorlátokkal megegyező dóziskorlátok vonatkoznak.
(2) A  tizenhatodik életévüket betöltött, de tizennyolc évesnél fiatalabb gyakornokokra és tanulókra, akiknek
tanulmányaik során kötelezően sugárforrásokkal kell dolgozniuk, az effektívdózis-korlát évi 6 mSv.
(3) A  (2)  bekezdésben megállapított effektívdózis-korlátokon túl az  egyenértékdózisokra a  következő korlátokat kell
alkalmazni:
a) a szemlencsére meghatározott egyenértékdózis éves korlátja 15 mSv,
b) a bőrfelületre meghatározott egyenértékdózis korlátja évi 150 mSv, amely a bőrfelület tetszőleges 1 cm²-es
területére számított átlagra vonatkozik, a sugárzásnak kitett teljes felület nagyságától függetlenül;
c) a végtagok egyenértékdózis korlátja évi 150 mSv.
(4) Az  (1) és (2)  bekezdés hatálya alá nem tartozó gyakornokokra és tanulókra a  lakosság tagjaira a  16.  §-ban
meghatározott lakossági dóziskorlátok vonatkoznak.
15. § (1) Veszélyhelyzetben a baleset következményeinek elhárításában részt vevő személyekre a dóziskorlát 50 mSv effektív
dózis. Az  érintettek közül kivételt képez ez  alól a  népesség jelentős sugárterhelésének megakadályozásában és
életmentésben részt vevő személy. A személyek felkészítését és tevékenységük megtervezését úgy kell végrehajtani,
hogy a  várható sugárterhelésük a  100 mSv effektív dózist, az  életmentésben részt vevő személy sugárterhelése
a 250 mSv effektív dózist ne haladja meg.
(2) A munkáltató gondoskodik az elhárítási műveletekkel kapcsolatos óvintézkedésekről.
 (3) Az elhárításba fogamzóképes nő, tanuló vagy gyakornok nem vonható be.
 (4) A  veszélyhelyzeti munkavállalók, akiket az  általuk elvégzendő feladat következtében 100 mSv-nél nagyobb
effektív dózis érhet, előzetesen világos és teljes körű tájékoztatást kell kapjanak a  munkáltatótól annak egészségi
kockázatairól és a rendelkezésre álló védelmi intézkedésekről.
(5) Ha az  elhárítás során 100 mSv-nél nagyobb effektív dózis várható, az  elhárítási feladatok csak önkéntesen
végezhetők.
(6) Veszélyhelyzeti foglalkozási sugárterhelés esetén a  veszélyhelyzeti munkavállalókat monitoringnak kell alávetni,
vagy a személyi dózisukat más módon kell meghatározni.
(7) Veszélyhelyzeti munkavállaló csak akkor utasítható veszélyhelyzeti elhárítási tevékenységre, ha a munkaköri orvosi
alkalmassági vizsgálaton bebizonyosodott, hogy a  munkavállaló fiziológiai és pszichés szempontból is alkalmas
fokozott stresszhelyzetben a védőfelszerelések használatával történő munkavégzésre. Ha a legutóbbi ilyen vizsgálat
óta a  munkavállaló egészségi állapotában olyan változás állt be, amely miatt kérdésessé válhat a  veszélyhelyzeti
feladatainak ellátása, akkor haladéktalanul köteles jelentkezni a  fenti célú felülvizsgálatra. A  veszélyhelyzeti
feladatok ellátására alkalmatlanná vált munkavállalót a  munkáltató köteles azonnal felmenteni a  veszélyhelyzeti
feladatok ellátásának kötelezettsége alól.
(8) Azoknak a  veszélyhelyzeti munkavállalóknak a  részére, akik esetén nem zárható ki, hogy veszélyhelyzet-elhárítási
tevékenységük során a  szervezetüket ért sugárterhelések összege meghaladhatja a  100 mSv effektív dózist,
a munkáltatójuk
a) intézkedik, hogy bekerüljenek a teljes élettartamra vonatkozó egészségügyi követési rendszerbe,
b) a megjelenéshez szükséges költségek fedezését is beleértve feltétel nélkül biztosítja, hogy az egészségügyi
követés részét képező vizsgálatokon, kezeléseken (a  továbbiakban e  § vonatkozásában együtt: vizsgálat)
megjelenhessenek.
(9) Ha a vizsgálat időtartama nem számít betegállománynak és az egészségügyi követés részét képező vizsgálatokon
történő megjelenés a munkáltatónál érvényes munkaidőben történik, a vizsgálatok és a vizsgálatokhoz szükséges
utazás időtartamát a munkáltató köteles rendes munkaidőben eltöltött munkaként elszámolni.
10. A lakossági sugárterhelésre vonatkozó dóziskorlátok 16. § (1) A  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott lakossági dóziskorlátok a  lakosság tagjait egy adott év során az  összes
jóváhagyott tevékenységből érő sugárterhelések összegére érvényesek.
(2) A lakossági sugárterhelésre vonatkozó effektívdózis-korlát évi 1 mSv.
 (3) A (2) bekezdésben említett dóziskorláton túl az egyenértékdózisra a következő korlátokat kell alkalmazni:
a) a szemlencse egyenértékdózis korlátja évi 15 mSv, valamint
b) a  bőrfelületre meghatározott egyenértékdózis korlátja évi 50  mSv, amely a  bőrfelület tetszőleges 1 cm²-es
területére számított átlagra vonatkozik, a sugárzásnak kitett teljes felület nagyságától függetlenül.
11. Az effektív dózis és az egyenértékdózis becslése
17. § Az effektív dózisok és az egyenértékdózisok becslése során a sztenderd értékeket és összefüggéseket kell használni.
III. FEJEZET
SUGÁRVÉDELMI KÉPZÉS, TOVÁBBKÉPZÉS 18. § Az atomenergia alkalmazási körébe tartozó tevékenységet csak megfelelő fokozatú sugárvédelmi képzettséggel
és a  tevékenységének gyakorlásához szükséges, jogszabályban meghatározott szakmai képesítéssel rendelkező
személy végezhet.
12. Képzettségi követelmények 19. § (1) Legalább alapfokozatú sugárvédelmi képzettséggel kell rendelkezniük azoknak, akik
a) sugárveszélyes tevékenységhez kapcsolódó munkakört töltenek be, de sugárforrással nem dolgoznak,
b) olyan létesítmények vezetői és munkavállalói, ahol nagy valószínűséggel előfordulhat, hogy hatósági
felügyelet alatt nem álló sugárforrást találnak vagy dolgoznak fel,
c) a jelentősebb szállítási csomópontok – így különösen a határvámhivatalok – vezetői és munkavállalói,
d) a  veszélyhelyzeti munkavállalók azon csoportjába tartoznak, akik védelmi intézkedések végrehajtásában
működnek közre, vagy
e) az  egészségügyi szolgáltatások nyújtása során ionizáló sugárzásnak kitett személyek egészségének
védelméről rendelet szerint erre kötelezettek.
 (2) Legalább bővített fokozatú sugárvédelmi képzettséggel kell rendelkezniük azoknak, akik
a) az  ionizáló sugárzást alkalmazó ipari-, orvosi radiológiai munkaterületen sugárforrással dolgoznak,
a sugárforrást önállóan kezelik, illetőleg ilyen munkakört felügyelnek, illetve
b) a veszélyhelyzeti munkavállalók azon csoportjába tartoznak, akik veszélyhelyzeti sugárzási helyzet
értékelésében működnek közre.
(3) Átfogó fokozatú sugárvédelmi képzettséggel kell rendelkezniük azoknak, akik
a) „A” kategóriájú munkavállalók alkalmazását igénylő feladatok végrehajtását vezető vagy felügyelő személyek,
b) sugárveszélyes munkahelyek sugárvédelmét tervezik, vagy az  ilyen terveket sugárvédelmi szempontból
elbírálják,
c) egészségügyi munkahelyen ionizáló sugárzást alkalmazó terápiás eljárást terveznek, irányítanak, illetőleg
sugárvédelmi szempontból felügyelnek,
d) a sugárveszélyes munkahelyek hatósági ellenőrzését végzik,
e) sugárvédelmi szakértői tevékenységet folytatnak,
f ) sugárvédelmi tanfolyamokon oktatnak és vizsgáztatnak,
g) veszélyhelyzet-kezelési tervek kidolgozásáért, elbírálásáért felelős személyek,
h) olyan veszélyhelyzeti munkavállalók, akik sugárvédelmi intézkedések előzetes kidolgozásában
megalapozásában működnek közre, vagy
i) olyan veszélyhelyzeti munkavállalók, akik védelmi intézkedések végrehajtására adhatnak utasítást.
13. A képzettség megszerzésének és igazolásának módja 20. § (1) Alapfokozatú sugárvédelmi képzettség szerezhető és igazolható alapfokozatú sugárvédelmi képzésen való
részvétellel és eredményes vizsga letételével.
(2) Bővített fokozatú sugárvédelmi képzettség szerezhető és igazolható
a) középfokú oktatási intézményben ha a  diák a  külön nevesített és az  intézmény oktatási tematikájában
szereplő sugárvédelem témájú tárgyból eredményes vizsgát tett,
b) bővített fokozatú sugárvédelmi képzésen való részvétellel és eredményes vizsga letételével,
c) felsőfokú oktatási intézményben, ha a  hallgató a  külön nevesített és az  intézmény oktatási tematikájában
szereplő sugárvédelem témájú tárgyat felvette, és abból eredményes vizsgát tett,
d) felsőfokú oktatási intézményben, ha a  hallgató záróvizsgán a  sugárvédelem témájú tárgyból eredményes
vizsgát tett,
e) posztgraduális képzés során, ha a hallgató a sugárvédelem témájú tárgyból eredményes vizsgát tett.
(3) Átfogó fokozatú sugárvédelmi képzettség szerezhető és igazolható átfogó fokozatú sugárvédelmi képzésen,
amennyiben a jelentkező a képzésen részt vett és eredményes vizsgát tett.
(4) Valamennyi sugárvédelmi képzettségi igazolás az eredményes vizsga letételétől számított 5 évig hatályos. A hatály
lejárta előtt gondoskodni kell a képzettség megújításáról.
(5) A  sugárvédelmi képzettség megújítása az  időközben tett újabb sugárvédelmi képzettséget adó képzésen, vagy
továbbképzésen való részvétellel, és az azon tett eredményes vizsgával igazolható. Továbbképzésen csak az vehet
részt, aki hatályos sugárvédelmi képzettséggel rendelkezik, vagy legutóbbi képzettségnek hatálya 1 éven belül
járt le.
(6) A  sugárvédelmi képzettséget igénylő munkahelyeken dolgozók esetében a  sugárvédelmi képzettség
megszerzéséhez és megújításához szükséges képzések és vizsgáztatások költségei az  engedélyest, külső
munkavállalók esetében a munkáltatót terhelik.
(7) Amennyiben a  munkavállaló kifejezetten sugárvédelemmel összefüggő tevékenységet (beleértve a  kutatást
is) folytat, az  engedélyes kezdeményezheti az  OAH-nál a  munkavállaló továbbképzésben való részvétel nélküli
vizsgázásának lehetővé tételét.
(8) Az OAH által jóváhagyott sugárvédelmi képzések tematikai követelményeit a 4. melléklet részletezi.
 (9) A  követelményeknek megfelelő fokozatú sugárvédelmi képzettség meglétéért, valamint annak nyilvántartásáért
az  engedélyes felel. Külső munkavállalók esetén a  nyilvántartás a  munkáltató feladata, a  sugárveszélyes
munkakörben történő foglalkoztatás megkezdése előtt az  érintett munkavállalókra vonatkozó igazolásokat
az engedélyesnek be kell mutatni.
(10) A  sugárvédelmi képzettséggel nem rendelkező munkavállaló a  tevékenységnek megfelelő sugárvédelmi
képzettséggel rendelkező munkavállaló felügyelete mellett a  megfelelő képzettség megszerzéséig, de legfeljebb
egy évig végezhet sugárveszélyes tevékenységet.
(11) Sugárvédelmi képzettségét külföldön megszerzett munkavállaló képzettségét külföldön kiállított angol nyelvű,
vagy hivatalosan magyar nyelvre fordított okirattal is igazolhatja.
14. Képzésekkel, továbbképzésekkel szemben támasztott követelmények 21. § (1) Az  alapfokozatú képzésen és továbbképzésen az  oktatást egyetlen oktató is végezheti. A  bővített fokozatú
képzésen és továbbképzésen az oktatást legalább két, átfogó fokozatú képzésen és továbbképzésen legalább négy
– témakörönként kiválasztott – oktató végezheti.
(2) A  sugárvédelmi képzést és továbbképzést vizsga zárja. A  vizsgát vizsgabizottság előtt kell letenni. A  bővített és
átfogó fokozatú képzést és továbbképzést írásbeli és szóbeli, vagy csak szóbeli vizsga zárja. A vizsgabizottság tagjai
a vizsgabizottság elnöke, és legalább egy oktató.
(3) A vizsgabizottság elnökét a sugárvédelmi szakértők közül az OAH jelöli ki.
 (4) Az  oktatókat és a  vizsgaelnököt tiszteletdíj és utazási költségtérítés illeti meg, amelynek kifizetése az  oktatás
szervezőjének a  feladata. A  vizsgaelnök tiszteletdíja vizsgázónként a  közszolgálati tisztviselői illetményalap egy
huszada.
(5) A  vizsga sikeres teljesítését a  képzés, továbbképzés szervezője által kiadott bizonyítvány igazolja.
A bizonyítványnak a képzés, továbbképzés fokozatát és a vizsgázó természetes személyazonosító adatait, valamint
társadalombiztosítási azonosító jelét kell tartalmaznia. A  bizonyítvány kiállítása díjmentes, annak költségei
a vizsgáztatással kapcsolatos költségek részét képezik.
(6) A  képzés, továbbképzés teljesítéséről, valamint a  vizsgáztatásról jegyzőkönyvet kell felvenni. A  jegyzőkönyvet
a  vizsgabizottság elnökének kell aláírnia. A  jegyzőkönyvet a  képzés, továbbképzés szervezője köteles 5 évig
megőrizni.
IV. FEJEZET
AZ ENGEDÉLYESRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK ÉS A MUNKAVÁLLALÓK KÖTELEZETTSÉGEI
15. A foglalkoztatás követelményei 22. § (1) A  sugárterhelésnek kitett munkavállalók sugárvédelmét biztosító intézkedések értékeléséért és végrehajtásáért
az engedélyes felelős.
(2) A  sugárveszélyes munka végzéséhez – a  (3) és (4)  bekezdésben foglaltak kivételével –egyidejűleg legalább két
munkavállaló jelenléte szükséges, akik közül legalább az egyik
a) megfelelő szakmai és sugárvédelmi képesítéssel rendelkezik, és
b) felelős a sugárvédelmi előírások betartásáért.
(3) Ha a munkavégzés felügyelete kép- és hangátvitelt biztosító távfelügyelettel megoldható, a sugárveszélyes munkát
megfelelő szakmai és sugárvédelmi képzettségű munkavállaló egyedül is végezheti.
(4) Orvosi célú röntgendiagnosztikai átvilágítást megfelelő szakmai és sugárvédelmi képzettségű orvos vagy felelős
egészségügyi szakember egyedül végezhet.
(5) Az engedélyes felelőssége kiterjed
a) a munkavállalók egyéni védőeszközzel való ellátására,
b) a munkavállalók sugárzás jellegének megfelelő dozimetriai felügyeletére, és
c) minden ellenőrzött területen végzett tevékenység esetében a  személyi dozimetriai adatok helyszíni
leolvasására, illetve a  hatósági doziméterek kiolvasására a  Munkahelyi Sugárvédelmi Szabályzatban
(a továbbiakban: MSSZ) meghatározott gyakorisággal, valamint a mért adatok feljegyzésére.
(6) Az (1) és (5) bekezdésben meghatározott előírások akkor is érvényesek, ha a munkahelyükön radon-expozíciónak
kitett személyek esetében fennáll a lehetősége a vonatkozási szint túllépésének.
(7) A munkáltatók figyelembe veszik az Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartásból származó, a munkavállalóikat
esetlegesen ért vagy érő, egy másik munkáltatónak vagy az  engedélyesnek a  felelősségi körébe tartozó
sugárterheléssel kapcsolatos információkat.
(8) Az (1)–(7) bekezdés előírásai az önfoglalkoztatók és az önkéntes munkát végzők védelmére is vonatkoznak.
23. § (1) Az  engedélyes külső munkavállalót ellenőrzött területen való munkavégzésre csak a  külső munkavállaló
munkáltatójával kötött szerződés alapján foglalkoztathat.
(2) A külső munkavállalót a sugárveszélyes munkahelyen végzett munkája során ugyanolyan védelem illeti meg, mint
az engedélyes saját munkavállalóit, amelynek biztosítása az engedélyes a felelőssége.
(3) Az engedélyes köteles meggyőződni arról, hogy a sugárveszélyes munkahelyen munkát végző külső munkavállaló
rendelkezik a  megfelelő sugárvédelmi képzettséggel, valamint az  adott munkaterületre vonatkozó speciális
sugárvédelmi ismeretekkel.
(4) Az engedélyes felelőssége a veszélyhelyzetben a  létesítmény területére segítségnyújtásra behívott veszélyhelyzeti
külső munkavállalók sugárvédelme.
(5) Szennyezett földterület rekultivációjában, épület vagy más építmény dekontaminálásában részt vevő külső
munkavállaló esetében a személyek sugárvédelmének a felelőssége – amennyiben a felek előzetesen írásban ettől
eltérően meg nem állapodnak – a rekultivációért, vagy dekontaminálásért felelős intézményé.
(6) Külső munkavállaló külföldön csak megfelelő egyéni dozimetriai ellenőrzési igazolás birtokában végezhet
ellenőrzött területen munkát.
(7) A külföldön dolgozó külső munkavállaló a tevékenységének befejezésével az egyéni dozimetriai adatait az egyéni
dozimetriai ellenőrzési igazolásba bejegyezteti. A  bejegyzett adatokat a  külföldön történő munkavégzés
befejezését követő legkésőbb 15 napon belül bejelenti az  Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartásnak és
a munkáltatójának.
24. § (1) Az engedélyesnek biztosítania kell, hogy a 18. életévüket betöltött gyakornokok és tanulók munkavégzési feltételei
és a sugárvédelmük az „A” vagy „В” kategóriába tartozó munkavállalókéval azonosak legyenek.
(2) Az engedélyesnek biztosítania kell, hogy a 16. életévüket betöltött, de 18. életévüket be nem töltött gyakornokok és
tanulók munkavégzési feltételei és a sugárvédelme a „В” kategóriába tartozó munkavállalókéval azonos legyen.
16. Atomenergia alkalmazásának sugárvédelmi kategorizálása 25. § (1) Az  atomenergia alkalmazása az  alkalmazott radioaktív anyag veszélyessége, tervezett alkalmazása, a  tervezett
alkalmazási körülményektől eltérő események jellege, továbbá baleseti állapotban fellépő potenciális
következmények alapján, a veszélyessége szerint csökkenő sorrendben az alábbiak szerint sorolható be:
a) kiemelt sugárvédelmi kategóriába tartozik a kiemelt létesítmények üzemeltetése,
b) I. sugárvédelmi kategóriába tartozik:
ba) az atomenergia alkalmazása körében a  fizikai védelemről és a  kapcsolódó engedélyezési,
jelentési és ellenőrzési rendszerről szóló 190/2011. (IX.  19.) Korm. rendelet (a  továbbiakban:
Fizvr.) 1.  melléklete szerint 1. kategóriába tartozó radioaktív sugárforrás vagy radioaktív hulladék
alkalmazása,
bb) a Fizvr. 1. melléklete szerint 1. kategóriába tartozó radioaktív anyagot tartalmazó ionizáló sugárzást
kibocsátó berendezés előállítása, üzemeltetése, forgalomba hozatala és forgalmazása, üzletszerű
karbantartása,
bc) az MSZ 62-7:2011 szabvány szerinti B-szintű ipari izotóplaboratóriumok üzemeltetése, vagy
bd) az MSZ 62-7:2011 szabvány szerinti II. és III. típusú orvosi izotóplaboratóriumok üzemeltetése,
be) teleterápiás, brachyterápiás (afterloading), izotópterápiás munkahely,
c) II. sugárvédelmi kategóriába tartozik:
ca) a Fizvr. 1.  melléklete szerint 2. és 3. kategóriába tartozó radioaktív sugárforrás vagy radioaktív
hulladék alkalmazása, kivéve a bc) alpontot,
cb) a Fizvr. 1.  melléklete szerint 2. és 3. kategóriába tartozó radioaktív anyagot tartalmazó ionizáló
sugárzást kibocsátó berendezés üzemeltetése, előállítása, forgalomba hozatala és forgalmazása,
üzletszerű karbantartása,
cc) az MSZ 62-7:2011 szabvány szerinti C-szintű ipari izotóplaboratórium üzemeltetése, vagy
cd) az MSZ 62-7:2011 szabvány szerinti I. típusú orvosi izotóplaboratórium üzemeltetése,
ce) brachyterápiás (implantációs) orvosi terápiás munkahely,
cf ) nukleáris képalkotó munkahely,
d) III. sugárvédelmi kategóriába tartozik:
da) a Fizvr. 1.  melléklete szerint 4. és 5. kategóriába tartozó radioaktív anyag (úgymint radioaktív
sugárforrás vagy radioaktív hulladék) alkalmazása, kivéve a bc), ce), cf ) alpontokat,
db) a Fizvr. 1.  melléklete szerint 4. és 5. kategóriába tartozó radioaktív anyagot tartalmazó ionizáló
sugárzást kibocsátó berendezés üzemeltetése, előállítása, forgalomba hozatala és forgalmazása,
üzletszerű karbantartása,
dc) az olyan munkahely, ahol az átlagos évi radon-koncentráció meghaladja a munkahelyekre érvényes,
a 49. § (3) bekezdés b) pontja szerinti vonatkoztatási szintet,
dd) a természetben előforduló, nem nukleáris radioaktív anyagokat feldolgozó – esetenként
a feldolgozás következtében dúsító – tevékenység,
de) a  nem orvosi radiológiai berendezés felhasználásával végzett nem-orvosi célú képalkotó
tevékenység.
(2) Az  üzemeltetett ionizáló sugárzást kibocsátó, radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezés tervezett
alkalmazására és üzemeltetésére, a  tervezett üzemeltetési körülményektől eltérő eseményekre, továbbá baleseti
állapotban fellépő potenciális következményekre tekintettel történő sugárvédelmi szempontú kategorizálását
az 5. melléklet tartalmazza.
(3) Amennyiben az  atomenergia alkalmazója a  sugárveszélyes munkahelyen több, I., II. vagy III. kategóriába tartozó
tevékenységet is végez, akkor a  legveszélyesebb tevékenység szerinti besorolásra vonatkozó előírásokat kell
teljesítenie.
17. Munkaterületek besorolása és felügyelete 26. § (1) Az atomenergia alkalmazója az adott sugárveszélyes munkahelyen vagy munkaterületen szükség szerint – a várható
éves dózisokra és a  lehetséges sugárterhelések valószínűségére és nagyságára vonatkozóan elvégzett értékelés
alapján – felügyelt területeket és azon belül ellenőrzött területeket határoz meg.
(2) Az ellenőrzött és a felügyelt terület kijelölését rendszeresen, továbbá a sugárvédelmet érintő változások esetén felül
kell vizsgálni.
(3) Az  atomenergia alkalmazója köteles rendszeresen felülvizsgálni a  munkafeltételeket az  ellenőrzött és a  felügyelt
területeken.
27. § (1) Ellenőrzött területként kell meghatározni azt a munkaterületet,
a) ahol a  tevékenységből adódóan az  évi egyéni sugárterhelés meghaladhatja az  1 mSv effektív dózist,
a  szemlencse esetében a  15 mSv egyenértékdózist, a  bőr és a  végtagok esetében a  12.  § (3)  bekezdésben
meghatározott egyenértékdózis-korlátok 10%-át, vagy
b) ahol a radioaktív szennyeződés terjedését vagy az esetleges sugárterhelés valószínűségét korlátozni kell.
 (2) Az  ellenőrzött területen a  sugárterhelés korlátozásának és az  esetleges veszélyhelyzeti sugárterhelés
valószínűségének csökkentése érdekében, illetve radioaktív szennyeződés terjedésének megakadályozása céljából
a következő sugárvédelmi intézkedéseket és biztonsági előírásokat kell betartani:
a) az ellenőrzött terület határait egyértelműen ki kell jelölni, a bejáratot a sugárveszélyre, a sugárforrás jellegére
és a kockázatra utaló jelzéssel és felirattal, valamint a munkaterület, illetve munkahely megnevezésével kell
ellátni,
b) a  páciens, a  gondozó és a  segítő kivételével az  ellenőrzött területre csak olyan személy belépését szabad
lehetővé tenni, aki az ellenőrzött területre vonatkozó sugárvédelmi szabályokat ismeri,
c) különleges intézkedéseket kell alkalmazni azon a  területen, ahol fennáll a  radioaktív szennyeződés
terjedésének jelentős kockázata; ezeknek a  különleges intézkedéseknek ki kell terjedniük a  személyek
és az  áruk be- és kiléptetésére, valamint az  ellenőrzött terület és adott esetben a  szomszédos terület
szennyeződésének monitorozására,
d) a  radiológiai kockázatok jellegét és nagyságát figyelembe véve meg kell szervezni az  ellenőrzött terület
sugárvédelmi felügyeletét, hitelesített műszerekkel történő sugárvédelmi ellenőrzését,
e) a  radiológiai kockázatokhoz és az  érintett műveletekhez igazodó, az  MSSZ-ben rögzített munkahelyi
utasításokat kell meghatározni,
f ) a munkavállalót megfelelő személyi védőfelszereléssel kell ellátni, valamint
g) az  ellenőrzött területen – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – csak az  atomenergia alkalmazásával
összefüggő tevékenység végezhető, és csak a tevékenységekhez szükséges eszköz vagy anyag tartható.
 (3) A (2) bekezdés g) pontjában foglalt tilalom alól kivételt képez
a) az ipari radiográfia, ahol – indokolt esetben – időben elkülönítve más jellegű anyagvizsgálatok is végezhetők,
valamint
b) az egészségügyi szolgáltató tevékenység.
 (4) A  (2)  bekezdésben felsorolt előírások bevezetése és végrehajtása során az  atomenergia alkalmazója figyelembe
veszi a sugárvédelmi szakértőtől kapott észrevételeket. 28. § (1) A felügyelt területen a 27. § (2) bekezdésében meghatározott különleges sugárvédelmi intézkedések és biztonsági
szabályok alkalmazására szabályos körülmények között nincs szükség.
(2) A felügyelt területre vonatkozó követelmények:
a) a  radiológiai kockázatok jellegét és nagyságát figyelembe véve meg kell szervezni a  felügyelt terület
sugárvédelmi felügyeletét, hitelesített műszerekkel történő sugárvédelmi ellenőrzését,
b) a felügyelt terület bejáratát a sugárveszélyre és a sugárforrás jellegére, a munkaterület, valamint a munkahely
megnevezésére utaló jelzéseket és feliratokat kell elhelyezni,
c) a sugárvédelmi megbízott döntésétől függően a sugárforrásokkal összefüggő radiológiai kockázatokhoz és
az érintett műveletekhez igazodó munkahelyi utasításokat kell meghatározni,
d) a  sugárvédelmi megbízott döntésétől függően, a  munkahelyen végezhető tevékenységek, a  tárolható
eszközök, anyagok köre korlátozható,
e) ahol a  felügyelt területen belül a  napi munkaidő felét meghaladó időtartamban 20  μSv/h-nál nagyobb
környezeti dózisegyenérték-teljesítmény, vagy besugárzásonként 50  μSv-nél nagyobb környezeti
dózisegyenérték fordulhat elő, de az ellenőrzött területté nyilvánítás nem indokolt, a területre való véletlen
belépést meg kell akadályozni.
(3) A  (2)  bekezdésben felsorolt követelmények teljesítése során az  atomenergia alkalmazója figyelembe veszi
a sugárvédelmi szakértőtől kapott tanácsokat.
29. § (1) Az  atomenergia alkalmazójának a  feladata, hogy a  27.  § (2)  bekezdés d)  pontja és a  28.  § (2)  bekezdés a)  pontja
értelmében a munkahelyeken végzett sugárvédelmi felügyelet adott esetben kiterjedjen
a) a  környezeti dózisegyenérték-teljesítmény vagy személyi-dózisegyenérték teljesítmény mérésére, az  adott
sugárzás jellegének és minőségének megjelölésével, és
b) a  szennyező radionuklidok légköri aktivitáskoncentrációjának és felületi szennyezettségének mérésére,
a radionuklidok jellegének, valamint fizikai és kémiai állapotának megjelölésével.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott mérések eredményeiről nyilvántartást kell vezetni, és az eredményeket szükség
szerint fel kell használni a személyi dózisok becslésében.
18. A sugárterhelésnek kitett munkavállalók kategóriákba sorolása és személyi monitorozás
30. § (1) A  sugárterhelésnek kitett munkavállalók a  dozimetriai ellenőrzés és a  sugárvédelmi monitorozás szempontjából
az alábbi kategóriákba sorolandók:
a) „A” kategória: azok a sugárterhelésnek kitett munkavállalók, akiknek a sugárterhelése meghaladhatja az évi
6 mSv effektív dózist, vagy a szemlencsére nézve az évi 15 mSv, vagy a bőrre vagy a végtagokra nézve az évi
150 mSv egyenértékdózist,
b) „В” kategória: azok a sugárterhelésnek kitett munkavállalók, akik nem tartoznak az „A” kategóriába.
 (2) Az  engedélyes – külső munkavállalók esetében a  munkáltató – az  egyes munkavállalók alkalmasságáról és
besorolásáról azok munkába állását megelőzően dönt. E besorolást a munkahelyi feltételek és az orvosi felügyelet
alapján az engedélyesek rendszeresen felülvizsgálják. A megkülönböztetés során a potenciális sugárterheléseket is
figyelembe kell venni.
(3) Az „A” kategóriába sorolt munkavállalók kötelesek hatósági személyi dózismérőt viselni.
 (4) Az  engedélyes további személyi dozimetriai ellenőrző intézkedéseket tesz, ha az  „A” kategóriába tartozó
munkavállalók jelentős béta-, neutron-sugárterhelésnek, jelentős belső sugáterhelésnek vagy a  szemlencsét vagy
a végtagokat érő jelentős sugárterhelésnek lehetnek kitéve.
(5) A  „B” kategóriába sorolt munkavállalók esetében az  engedélyes felelőssége a  besorolás helyességének
monitorozással történő alátámasztása. A  hatósági felügyeleti tevékenysége keretében az  OAH а „В” kategóriába
tartozó munkavállalók körében is előírhatja a személyi monitorozást és – szükség esetén – a személyi méréseket.
(6) A  kiemelt létesítményekben, azokon az  ellenőrzött területeken, ahol fennáll annak a  lehetősége, hogy
a  munkavállalók külső sugárterhelése az  évi 6  mSv effektív dózist meghaladja, az  Országos Személyi Dozimetriai
Nyilvántartás rendszerében alkalmazott hatósági személyi dózismérő mellett, az  engedélyes által rendelkezésre
bocsátott, folyamatos működésű és kijelzésű, a  helyszínen leolvasható személyi dózismérőt vagy hang-, illetve
fényjelzést adó egyéni dózisszintjelzőt is használni kell.
(7) Ha a légi járművek személyzetét érő effektív dózis meghaladhatja az évi 1 mSv értéket, a munkáltató:
a) értékeli a légi járművek érintett személyzetének sugárterhelését,
b) az értékelt sugárterhelést figyelembe veszi a munkarend megszervezésében, és ezáltal biztosítja, hogy a légi
járművek nagy sugárterhelésnek kitett személyzetét érő dózisok csökkenjenek, és
c) tájékoztatja az  érintett munkavállalókat a  munkájukkal összefüggő egészségi kockázatokról és a  személyi
dózis nagyságáról.
 (8) A béta-, illetve neutron- sugárterhelésnek kitett személyek esetén a személyi dozimetriai mérésekről az engedélyes
gondoskodik.
 (9) A béta- és neutron-sugárterhelésből eredő mérést végző laboratóriumnak akkreditációval kell rendelkeznie.
 (10) A belső sugárterhelésnek kitett személyek esetén a megfelelő dozimetriai mérésekről, az engedélyezés keretében
jóváhagyott MSSZ-nek megfelelően az engedélyes gondoskodik.
 (11) A belső sugárterhelés vizsgálatát végző laboratóriumnak akkreditációval kell rendelkeznie.
 (12) Amennyiben adott személy vagy személyek esetén a  személyi dozimetriai méréseket nem lehetséges vagy
célszerűtlen végrehajtani, a személyi monitorozást a sugárterhelésnek kitett más munkavállalókon végzett személyi
mérések, a  munkahelyek 28.  § szerinti felügyeletének eredményei, vagy az  OAH által engedélyezett számítási
módszerek alapján kapott becsült értékekre alapozva kell végezni.
(13) Veszélyhelyzet esetén az engedélyes köteles gondoskodni az adott személy által elszenvedett dózisoknak és azok
testen belüli eloszlásának meghatározásáról.
19. Az Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartás 31. § (1) Minden „A” kategóriába tartozó munkavállalóra továbbá a 30. § (5) bekezdés alapján erre kötelezett „В” kategóriába
tartozó munkavállalóra elvégzett személyi monitorozás eredményét az Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartás
tartja nyilván a 33. §-ban rögzítetteknek megfelelően.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a sugárterhelésnek kitett munkavállalókról meg kell őrizni
a) a mért vagy becsült személyi dózisok értékeit,
b) az éves dóziskorlát OAH engedéllyel történő túllépésével végzett tevékenységek, valamint a veszélyhelyzeti
sugárterhelések esetében a körülményekről és a megtett intézkedésről készült jegyzőkönyveket,
c) a személyi dózisok meghatározására felhasznált munkahelyi monitorozások eredményeit.
(3) Az  Atv. 16/A.  §-ában és a  33.  § (4)–(9)  bekezdésében nevesített információkat az  (1)  bekezdés szerinti
dózisnyilvántartásban elkülönítve kell rögzíteni.
32. § (1) Az Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartás a nyilvántartott adatokat
a) a kiértékelési periódusonként az engedélyesnek és a külső munkavállalók munkáltatójának a rendelkezésére
bocsátja,
b) kérelmére az érintett munkavállaló rendelkezésére bocsátja,
c) átadja az  illetékes foglalkozás-egészségügyi szolgálatnak, annak érdekében, hogy az  az (5)  bekezdésnek
megfelelően értékelhesse az eredmények egészségügyi következményeit.
 (2) Az  engedélyes – külső munkavállaló esetén a  munkáltató – a  munkavállaló kérésére biztosítja, hogy az  érintett
munkavállaló betekinthessen
a) a  rá vonatkozó személyi dozimetriai monitorozás eredményeibe – beleértve azoknak az  esetleges
méréseknek az eredményeit is, amelyek a monitorozás eredményeinek becsléséhez alapul szolgáltak –, vagy
b) a munkahelyek felügyelete során rá vonatkozóan végzett dózis-meghatározás eredményeibe.
(3) Veszélyhelyzet esetén az  engedélyes köteles haladéktalanul közölni a  személyi dozimetriai monitorozás és
a dózis-meghatározás eredményeit az érintett személlyel és az Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartással, külső
munkavállalók esetén a munkáltatóval is.
(4) A  sugárveszélyes munkakörben foglalkoztatásra, vagy az  „A” kategóriájú munkakörbe átsorolásra való
alkalmasságról megelőző foglalkozás-egészségügyi orvosi vizsgálat dönt. Az  orvosi vizsgálat végrehajtásához és
a munkavállaló további sugárterhelés ellenőrzés alatt tartásának támogatásához szükséges adatokat az engedélyes
–  külső munkavállaló esetében a  munkáltató –, az  OAH, a  foglalkozás-egészségügyi szolgálat, a  sugárvédelmi
szakértő és az illetékes dozimetriai szolgálat egymás rendelkezésére bocsátják.
(5) Ha a  munkavállaló több munkáltatónál is sugárveszélyes munkakört tölt be, valamennyi munkáltató köteles
a számára hatósági személyi dózismérőt biztosítani.
33. § (1) Az  Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartás gondoskodik a  hatósági dózismérők (a  továbbiakban: hatósági
személyi dózismérő) beszerzéséről és eljuttatásáról az atomenergia alkalmazóihoz.
(2) A hatósági személyi dózismérők kiértékelése – a  lehetséges egyéni sugárterhelésektől és az  alkalmazott mérési
módszertől függően – az  MSSZ-ben meghatározott gyakorisággal és mennyiségben történik. Az  ellenőrzésre
bejelentett munkavállaló munkaviszonyának, illetve sugárterhelése ellenőrzésének szünetelése vagy megszűnése
esetén a munkáltató köteles ennek tényét az OAH-nak bejelenteni, a hatósági személyi dózismérőket haladéktalanul
visszaküldeni.
(3) Munkaidőn kívül, illetve a  napi sugárveszélyes tevékenység befejezésével a  hatósági személyi dózismérőt olyan
helyen kell tárolni, ahol a  természetes háttérsugárzáson felüli járulékos (nem a  foglalkozás gyakorlása közben
kapott) sugárzás nem éri. A  hatósági személyi dózismérő kezelése vagy viselése során nem sérülhet meg és
illetéktelen nem férhet hozzá.
(4) Az  Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartás a  beküldött hatósági személyi dózismérőt értékeli. A  testfelület
alatt  10 mm  mélységben elhelyezkedő lágy testszövetben elvégzett értékelés eredményeként meghatározott
mennyiség a  személyi dózisegyenérték [H
p(10)]. A  sugárterhelés kiértékelésekor külső gamma-dózis esetén
a dóziskorlátozásban szereplő effektív dózis a Hp(10) személyi dózisegyenértékkel azonosnak tekintendő.
(5) A  testfelület alatt  0,07 mm  mélységben elhelyezkedő lágy testszövetben elvégzett bétadózis-mérés
eredményeként meghatározott mennyiség a  személyi dózisegyenérték [Hp(0,07)]. A  sugárterhelés kiértékelésekor
a dóziskorlátozásban szereplő bőregyenérték dózis a Hp(0,07) személyi dózisegyenértékkel azonosnak tekintendő.
(6) A  szemlencse sugárterhelésének ellenőrzésére a  Hp(3) személyi dózisegyenérték használandó. A  sugárterhelés
kiértékelésekor a  dóziskorlátozásban szereplő szemlencse egyenérték dózis a  Hp(3) személyi dózisegyenértékkel
azonosnak tekintendő.
(7) A testfelület alatt  10 mm  mélységben elhelyezkedő lágy testszövetben elvégzett neutrondózis-mérés
eredményeként meghatározott mennyiség a  személyi dózisegyenérték [Hp(10)]. A  sugárterhelés kiértékelésekor
külső neutron-dózis esetén a  dóziskorlátozásban szereplő effektív dózis a  Hp(10) személyi dózisegyenértékkel
azonosnak tekintendő.
(8) A belső sugárterhelés vizsgálat eredményét lekötött effektív dózisban kell megadni. Belélegzéssel és lenyeléssel
felvett valamennyi, az  akkreditált mérési módszerrel kimutatható mennyiségben jelen lévő radionuklid lekötött
effektív dózisát összegezni kell.
(9) A béta-, neutron- és belső dozimetriai eredményeket a központi nyilvántartás vezetése érdekében, a munkahelyre
előírt rendszerességgel, rendkívüli helyzetben történt mérések esetén a  kiértékelés után azonnal közölni kell
az Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartással.
(10) A külső és belső besugárzásoktól eredő dózisokat az Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartás összegzi.
 (11) Az engedélyezett különleges sugárterheléseket a  szabályos körülmények mellett kapott sugárterhelésektől
elkülönítve kell nyilvántartani. 20. Egészségügyi vizsgálat és felügyelet
34. § (1) A sugárterhelésnek kitett munkavállalók orvosi vizsgálatáról és minősítéséről a munkaköri, szakmai, illetve személyi
higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről az  egészségügyért felelős miniszter rendelete
rendelkezik.
(2) Sugárveszélyes munkakörben nem foglalkoztatható az a munkavállaló, akiről a  foglalkozás egészségügyi szolgálat
vizsgálata során megállapítást nyert, hogy egészségügyi szempontból alkalmatlan az adott munkakör betöltésére.
21. Rendkívüli események kezelése 35. § (1) Az atomenergia alkalmazása során sugárvédelmi szempontból rendkívüli események közé tartozik különösen
a) a lakossági vagy a foglalkozási dóziskorlát túllépése,
b) a lakossági vagy a foglalkozási dózismegszorítás túllépése,
c) a sugárforrás elvesztése vagy jogosulatlan használata,
d) a zárt sugárforrás zártságának megszűnése a szolgálati időn vagy annak engedélyezett meghosszabbításán
belül, vagy
e) minden olyan esemény, beleértve a  tűzeseteket is, amelynek során a  sugárforrások károsodhattak, vagy
amelynek eredményeként radioaktív izotópok nem engedélyezett módon kerülhetnek ki a környezetbe.
 (2) Az engedélyes a  lakossági dóziskorlát túllépésének kivételével az  (1)  bekezdés szerinti esemény körülményeit
köteles megvizsgálni, az  esemény ismétlődésének vagy hasonló esemény bekövetkezésének megelőzését célzó
javító intézkedéseket tenni.
(3) Végleges elhelyezésre szolgáló radioaktívhulladék-tárolóban elhelyezett sugárforrás kivételével az  engedélyes
köteles gondoskodni minden egyes sugárforrás sértetlenségének ellenőrzéséről minden olyan eseményt követően,
beleértve a tűzeseteket is, amelynek során a sugárforrások károsodhattak.
(4) Rendkívüli esemény bekövetkezése esetén az OAH elrendelheti a doziméterek soron kívüli kiértékelését.
22. Az engedélyesnél sugárvédelmi feladatokat ellátó személyek 36. § Az engedélyes a  sugárvédelemmel kapcsolatos feladatainak ellátását sugárvédelmi szakértő és az  atomenergia
alkalmazója által írásban kinevezett sugárvédelmi megbízott bevonásával végzi.
37. § (1) Az engedélyes sugárvédelmi szakértő bevonásával készíti el
a) a radioaktív anyag alkalmazásához,
b) az ionizáló sugárzást létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezés üzemeltetéséhez
szükséges engedély iránti kérelmet és azok mellékletekeit.
(2) A sugárvédelmi szakértő szükség szerint egyeztet az orvosi fizikus szakértővel.
 (3) A sugárvédelmi szakértői tevékenység ellátásához szükséges szakmai ismereteket, képesítési feltételeket és szakmai
gyakorlatokat a 9. melléklet tartalmazza. 38. § (1) Az engedélyes az engedélyes szervezetén belüli sugárvédelmi feladatok felügyelete és ellátása érdekében írásban
sugárvédelmi megbízottat nevez ki. Az  engedélyes biztosítja a  sugárvédelmi megbízott számára mindazokat
a személyi és tárgyi feltételeket, amelyek feladatai ellátásához szükségesek. A sugárvédelmi megbízott közvetlenül
az engedélyes sugárvédelmi követelmények végrehajtásáért felelős vezetőjének van alárendelve.
(2) A  tevékenység, a  sugárveszélyes munkahely és az  alkalmazott berendezés jellegétől függően a  sugárvédelmi
megbízott által ellátott feladatok az alábbiakra terjednek ki:
 1. annak biztosítása, hogy a sugárzással folytatott munkavégzés a vonatkozó előírások és az MSSZ-ben foglalt
szabályok betartásával történjen,
 2. az MSSZ elkészítése, vagy a sugárvédelmi szakértővel történő elkészíttetése,
 3. munkahelyi monitorozó program végrehajtásának felügyelete és az  ezzel kapcsolatban keletkezett
dokumentáció kezelése,
 4. részvétel a munkatervek kidolgozásában, azok sugárvédelmi véleményezésével,
 5. jelentések készítése a vezetők részére,
 6. az adott tevékenységre vonatkozó speciális sugárvédelmi szabályok és eljárások megismertetése az  új
munkavállalókkal és ennek dokumentálása,
 7. a sugárveszélyes munkahelyen dolgozók tájékoztatása, oktatásának megszervezése, valamint az oktatásban
való részvétel nyilvántartása, munkaköri alkalmassági orvosi vizsgálatának szervezése és nyilvántartásának
vezetése, személyi sugárterhelése ellenőrzésének megszervezése és eredményének nyilvántartása,
8. radioaktív anyag igényléséhez való hozzájárulás, az  anyag átvétele, felhasználásának ellenőrzése,
eltávolításának megszervezése és ezek nyilvántartása,
9. a radioaktív anyag telephelyen belüli mozgatásának felügyelete,
10. új sugárveszélyes eljárás, módszer bevezetésekor az  erre vonatkozó sugárvédelmi előírások kidolgozása,
illetve kidolgoztatása, sugárvédelmi szempontból hozzájárulás az új eljárás alkalmazásához,
11. a munkaterület esetleges radioaktív szennyeződésének ellenőrzése és a  szennyezettség-mentesítés
irányítása,
12. a releváns biztonsági és figyelmeztető rendszerek állapotának rendszeres értékelése,
13. a sugárvédelmi célokat szolgáló készülékek és eszközök folyamatos karbantartásáról és külön jogszabályban
előírt rendszeres hitelesíttetéséről, kalibrálásáról való gondoskodás,
14. a sugárvédelmet érintő javítási, karbantartási munkákat követő mérések, mérési jegyzőkönyvek
nyilvántartása,
15. a radioaktív hulladékok gyűjtésének, tárolásának és kezelésének felügyelete, a  kibocsátott anyagok
radioaktivitásának ellenőrzése és nyilvántartása,
16. a sugárveszélyes munkahely környezetének sugárvédelmi szempontból történő ellenőrzése,
17. a veszélyhelyzeti sugárzási helyzetekkel összefüggő megelőző, felkészülési és elhárítási tevékenységben való
részvétel,
18. a sugárveszélyes munkahelyek munkavédelmi szemléjén és a hatósági ellenőrzésben való részvétel,
19. az atomenergia alkalmazójának e  rendelet szerinti hatósági engedélyeinek nyilvántartása és
érvényességének felügyelete, szükség esetén átalakításának, a  tevékenység megszüntetése esetén pedig
visszavonásának kezdeményezése,
20. a hatóságokkal való kapcsolattartás, részükre adatszolgáltatás,
21. az e rendeletben előírt bejelentési kötelezettség teljesítése,
22. a sugárvédelmi szakértővel való kapcsolattartás,
23. mindazon sugárvédelmi feladat ellátása, amelyet jogszabály, az  MSSZ, vagy az  atomenergia alkalmazója
írásban a feladatkörébe utal,
24. a radioaktív anyagok nyilvántartásának és ellenőrzésének rendjéről, valamint a  kapcsolódó
adatszolgáltatásról szóló rendelet szerinti helyi nyilvántartás megfelelő módon történő vezetése.
 (3) A  kiemelt létesítményben, valamint az  I. és II. sugárvédelmi kategóriába tartozó tevékenységet végző engedélyes
szervezetén belül a sugárvédelmi megbízott mellé helyettest is ki kell írásban nevezni.
(4) Kiemelt létesítményben a  sugárvédelmi megbízott feladatait az  atomenergia alkalmazójának szervezetén belül
létrehozott létesítményi sugárvédelmi szervezet látja el. A  sugárvédelmi szervezet vezetője a  sugárvédelmi
megbízott.
(5) Az  atomenergia alkalmazója a  szervezetén belüli sugárvédelmi megbízottak feladatainak összehangolására
sugárvédelmi szolgálatot hozhat létre.
(6) Ha az  atomenergia több alkalmazója egy telephelyen belül végez tevékenységet, a  sugárvédelmi megbízottak
feladatainak összehangolására telephelyi sugárvédelmi szolgálat hozható létre, amelynek részletes szabályait
az MSSZ-nek kell tartalmaznia.
(7) A sugárvédelmi megbízottnak és helyettesének
a) kiemelt létesítmény és I. sugárvédelmi kategóriába tartozó tevékenység esetén átfogó fokozatú,
b) II. és III. sugárvédelmi kategóriába tartozó tevékenység esetén bővített fokozatú
sugárvédelmi képzettséggel kell rendelkeznie.
(8) Ha a  szükséges intézkedés a  sugárvédelmi megbízott vagy helyettesének a  feladatkörét meghaladja, akkor
a  sugárvédelmi megbízott a  sugárvédelmi hiányosságot vagy mulasztást az  engedélyes sugárvédelmi
követelmények végrehajtásáért felelős vezetőjének haladéktalanul jelenti, és megoldási javaslatot terjeszt elő.
23. A munkavállalók kötelezettségei 39. § A felügyelt és ellenőrzött területen munkát végző munkavállaló, beleértve a külső munkavállalót is, köteles
a) az MSSZ-et ismerni és az abban foglaltakat betartani,
b) a védőeszközöket előírásszerűen használni és tárolni,
c) a személyi dózismérőket előírásszerűen viselni és tárolni,
d) a belső sugárterhelés meghatározását célzó vizsgálatokon a vizsgálatot végzőkkel együttműködni, valamint
e) a  sugárvédelemmel összefüggő, sugárvédelmi intézkedést kívánó eseményeket a  sugárvédelmi
megbízottnak azonnal jelenteni. V. FEJEZET
A RADIOAKTÍV ANYAGOK ALKALMAZÁSÁRA ÉS IONIZÁLÓ SUGÁRZÁST KIBOCSÁTÓ BERENDEZÉSEK
ÜZEMELTETÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
40. § (1) Zárt sugárforrás csak a  gyártó által meghatározott szolgálati időn belül, vagy annak engedélyezett
meghosszabbításáig használható.
(2) A Fizvr. 1. melléklete szerinti 1., 2. és 3. kategóriába tartozó zárt sugárforrás csak a gyártó által adott visszafogadási
garanciával vásárolható.
(3) A radioaktív sugárforrás zártságát veszélyeztetni (nem rendeltetésszerű mechanikai behatással, hevítéssel, és egyéb
módokon) tilos.
(4) A radioaktív sugárforrást minden egyes használat után erre kialakított tárolóhelyen kell tárolni.
 (5) Radioaktív anyagot tartalmazó ionizáló sugárzást kibocsátó berendezést lejárt szolgálati idejű sugárforrással
üzemeltetni tilos. Az OAH a szolgálati időt kérelemre meghosszabbíthatja.
 (6) A  meghosszabbított szolgálati időnek nincs minden zárt sugárforrásra érvényes maximuma. Kivétel képeznek
ez  alól az  ipari folyamatok méréstechnikai feladatait ellátó telepített berendezések zárt sugárforrásai, amelyek
esetében a  meghosszabbításokkal kiterjesztett felhasználási idő tartama legfeljebb 25 év, a  30 évnyi, vagy ennél
hosszabb felezési idejű sugárforrások esetében legfeljebb 30 év.
(7) Különleges esetekben, illetve biztonsági elemzés alapján az OAH egyedi felhasználási időt is jóváhagyhat.
24. A radioaktív anyagok tárolására vonatkozó követelmények 41. § Sugárforrás – radioaktív hulladékként való kezelését megelőzően – 3 évnél hosszabb ideig kizárólag a  veszélyes-,
és ezen belül a radioaktív áruk nemzetközi szállítását szabályozó nemzetközi egyezmények előírásainak megfelelő
sugárforrás-tartóban vagy egyéb, azzal legalább egyenértékű biztonságot nyújtó tárolóeszközökben tárolható.
25. A zárt radioaktív sugárforrásokra vonatkozó követelmények 42. § A  Fizvr. 1.  melléklete szerint 1., 2. és 3. kategóriába tartozó zárt radioaktív sugárforrás alkalmazása esetén
az atomenergia alkalmazója köteles:
a) biztosítani, hogy az összes zárt radioaktív sugárforrás sértetlenségének ellenőrzése és fenntartása érdekében
5 évente sor kerüljön a közvetlen vagy közvetett zártságvizsgálatokra,
b) a Fizvr.-ben előírt rendszerességgel ellenőrizni, hogy minden zárt radioaktív sugárforrás a rendeltetési vagy
tárolási helyén van, a zárt radioaktív sugárforrást tartalmazó berendezés továbbra is jó műszaki állapotban
van,
c) biztosítani, hogy a zárt radioaktív sugárforráshoz való szándékolatlan hozzáférés, a zárt radioaktív sugárforrás
elvesztése és a  zárt radioaktív sugárforrás tűzesetben való károsodásának megelőzése érdekében minden
rögzített és mozgatható zárt radioaktív sugárforrásra megfelelő, dokumentált intézkedések, írásos útmutatók
és eljárások vonatkozzanak,
d) minden használaton kívüli zárt radioaktív sugárforrást az  alkalmazás felhagyása után haladéktalanul
visszajuttatni a gyártóhoz, vagy az atomenergia más alkalmazójának átmenetileg vagy véglegesen átadni, és
e) mielőtt egy zárt radioaktív sugárforrást más személynek átad, megbizonyosodni arról, hogy a zárt radioaktív
sugárforrást átvevő rendelkezik-e a megfelelő engedéllyel.
26. Nyitott radioaktív sugárforrásokra vonatkozó követelmények 43. § (1) Nyitott radioaktív sugárforrásokkal kapcsolatos rendszeres munkavégzés, továbbá nyomjelzéstechnikai,
mezőgazdasági vizsgálat, kísérlet esetén a  radioaktív anyaggal kapcsolatos előkészítő művelet kizárólag
izotóplaboratóriumban végezhető.
(2) Az  izotóplaboratórium kialakításának és felszerelésének biztosítania kell a  külső és a  belső sugárterhelés elleni
védelmet. Az  izotóplaboratórium kialakításával és felszerelésével kapcsolatos követelmények elsődlegesen
a felhasznált radioaktív izotóp aktivitásától, fajtájától és a felhasználás, illetve a végzett műveletek típusától függnek.
(3) Nyitott radioaktív sugárforrás izotóplaboratóriumon kívüli felhasználását vizsgálati típusonként kell megtervezni és
engedélyeztetni.
(4) Az  izotóplaboratórium kialakításakor azt a  munkaterületet, ahol radioaktív izotóppal kapcsolatos műveletet
végeznek és a munkavégzésre létesített egyéb munkaterületeket egymástól elválasztva kell kialakítani.
(5) Nyitott radioaktív sugárforrást felhasználó munkahely bútorzatát, felszerelési tárgyait, padlózatát és falait úgy kell
kiválasztani, kialakítani, hogy azokon szükség szerint hatásosan elvégezhető legyen a dekontaminálás.
(6) Porlódással, párolgással járó műveletek végzése során a  szennyeződés elkerülésére megfelelő intézkedéseket kell
tenni.
(7) Az  engedélyes megfelelő intézkedésekkel gondoskodik arról, hogy az  izotóplaboratóriumból ellenőrizetlenül
radioaktív anyag ne kerüljön ki.
(8) Az  izotóplaboratóriumban keletkező radioaktív hulladékot fizikai és kémiai tulajdonságaik alapján elkülönítve kell
összegyűjteni, és gondoskodni kell a radioaktív hulladék lebomlásig vagy elszállításig történő átmeneti tárolásáról.
(9) Nyitott radioaktív sugárforrásokkal kapcsolatos munkavégzésre vonatkozó sugárvédelmi előírások az alábbiak:
a) az  izotóplaboratórium területén azt a  munkaterületet, ahol a  munkavégzés el nem hárítható
következményeként a  környezeti dózisegyenérték-teljesítmény időlegesen meghaladhatja a  20 μSv/h
értéket, az erre utaló figyelemfelkeltő táblával kell ellátni,
b) a  laboratóriumban egyszer használatos eszközöket kell használni, amennyiben ez  nem növeli meg
indokolatlanul a keletkező radioaktív hulladék mennyiségét,
c) minden sugárveszélyes munkahelyet el kell látni az  ott felhasznált izotópok fajtájának és aktivitásának,
valamint az  elvégzendő feladatoknak megfelelő, sugárvédelmi célokat szolgáló munkaeszközökkel, egyéni
védőeszközökkel, dekontamináló anyagokkal és magyar nyelvű kezelési utasítással rendelkező sugárvédelmi
mérőműszerekkel,
d) a  Sugárvédelmi Leírásban kell megadni, hogy az  izotóplaboratóriumban fennáll-e a  sugárvédelmi
szempontból jelentős radioaktív belső szennyeződés veszélye – amennyiben igen, a munkavállalók személyi
ellenőrzését a belső szennyeződés vizsgálatával is ki kell egészíteni, a vizsgálat szükségességét és módszerét
az MSSZ határozza meg,
e) az  engedélyezett technológiai folyamatoktól való eltérés következtében előálló radioaktív anyag belégzést
vagy lenyelést, vagy ennek gyanúját a  munkavállaló a  munkahelyi sugárvédelmi megbízottnak és
a munkahely vezetőjének haladéktalanul bejelenti,
f ) ellenőrzött területen a radioaktív izotóppal kapcsolatos munkavégzés körén kívül eső tevékenységet végezni,
vagy a munkavégzéssel össze nem függő tárgyat bevinni, ott tárolni tilos,
g) a  65 napnál rövidebb felezési idejű radioaktív hulladékot a  laboratórium köteles az  erre a  célra kialakított,
intézményen belüli átmeneti radioaktívhulladék-tárolóban tárolni mindaddig, amíg az radioaktív hulladéknak
minősül,
h) az  átmeneti radioaktívhulladék-tárolóban lévő anyagokon fel kell tüntetni a  radioaktív hulladék jellegét,
az izotóp fajtáját, a benne lévő aktivitás becsült értékét, a becslés dátumát és a leadás (elhelyezés) tervezett
dátumát,
i) nyitott radioaktív sugárforrást felhasználó laboratóriumban dekontamináló készletet kell készenlétben
tartani, amiről az engedélyes gondoskodik a laboratórium munkaterületeinek, a munkavállalók létszámának,
a felhasznált radioaktív készítmények aktivitásának és fajtájának figyelembevételével,
j) a  dekontamináló készletet, amely kizárólag a  radioaktív szennyezettség mentesítésére használható,
a  munkaterület közelében, könnyen elérhető, felirattal megjelölt helyen kell tárolni, és használatára
a munkavállalókat ki kell oktatni,
k) a  munkahely falainak, padlójának, felszerelésének szennyeződése esetén a  szennyezett felületek közvetlen
dekontaminálása – a  munkahelyi sugárvédelmi megbízott irányításával – az  ott dolgozó munkavállalók
feladata, továbbá
l) ha a  szennyeződés a  tevékenység megszűnését követően derül ki, a  mentesítés és a  mentesítés
eredményességét igazoló inaktívvá nyilvánítási eljárás kezdeményezése a szennyezett terület tulajdonosának
kötelezettsége.
(10) Nyitott radioaktív sugárforrást más személynek történő átadása előtt az  atomenergia alkalmazója, köteles
megbizonyosodni arról, hogy a nyitott radioaktív sugárforrást átvevő rendelkezik a megfelelő engedéllyel.
27. Ionizáló sugárzást kibocsátó berendezésekre vonatkozó követelmények 44. § (1) A  karbantartást követően a  berendezés csak dokumentált sugárvédelmi mérés, állapotvizsgálat után vehető
használatba, amely mérés igazolja a berendezés engedélyezett paramétereknek megfelelő működését.
(2) Mielőtt az  atomenergia alkalmazója ionizáló sugárzást kibocsátó berendezést más személynek átad, köteles
megbizonyosodni arról, hogy az  ionizáló sugárzást kibocsátó berendezést átvevő rendelkezik a  megfelelő
engedéllyel.
VI. FEJEZET
NEM ORVOSI CÉLÚ KÉPALKOTÁSSAL JÁRÓ SUGÁRTERHELÉS
45. § (1) A nem-orvosi célú, tudatosan besugárzással járó képalkotó tevékenységek közé tartoznak:
a) az orvosi radiológiai berendezés felhasználásával végzett tevékenységek, mint
aa) munkaügyi célú radiológiai egészségügyi értékelés,
ab) bevándorlási célú radiológiai egészségügyi értékelés,
ac) biztosítási célú radiológiai egészségügyi értékelés,
ad) gyermekek vagy serdülők testi fejlettségének radiológiai felmérése életvitelszerű foglalkozással
összefüggésben,
ae) radiológiai életkor-meghatározás,
af ) az ionizáló sugárzás felhasználása az emberi testen belül elrejtett tárgyak felderítésére,
b) a nem orvosi radiológiai berendezés felhasználásával végzett tevékenységek, mint
ba) ionizáló sugárzás felhasználása az  emberi testen lévő vagy az  emberi testhez erősített tárgyak
felderítésére,
bb) ionizáló sugárzás felhasználása rakomány átvizsgálásakor az  abban rejtőzködő emberek
felderítésére,
bc) az ionizáló sugárzás jogi és biztonsági célú felhasználásai.
(2) A nem-orvosi célú, besugárzással járó képalkotó tevékenységek minden típusát indokolni kell, mielőtt a gyakorlatba
bevezetése előtt az általánosságban elfogadható lesz.
(3) Az általánosan elfogadott típusú tevékenységek valamennyi konkrét alkalmazását indokolni kell.
 (4) Az orvosi radiológiai berendezések felhasználásával végrehajtott, nem-orvosi célú, besugárzással járó képalkotó
eljárások minden konkrét alkalmazását előzetesen indokolni kell, mégpedig az  eljárás konkrét céljainak és
a célszemély jellemzőinek figyelembevételével.
(5) A nem-orvosi képalkotással járó sugárterhelést okozó tevékenységeknek a  (3)–(4)  bekezdés szerinti általános és
konkrét indokolását felül lehet vizsgálni.
(6) Ha egy konkrét, nem-orvosi célú, besugárzással járó képalkotó tevékenység indokolt és engedélyezett, akkor
a) az  orvosi radiológiai berendezések felhasználásával végrehajtott eljárások esetében az  orvosi célú
besugárzásokra érvényes szabályok alkalmazandóak,
b) a  nem orvosi radiológiai berendezések felhasználásával végrehajtott eljárások esetében az  OAH jelentősen
a lakossági dóziskorlát alatti dózismegszorítást ír elő.
 (7) Az atomenergia alkalmazója a  besugárzásnak kiteendő személyt tájékoztatja a  várható sugárterhelésről, kikéri
a besugárzandó személy beleegyezését, kivéve, ha más jogszabályok alapján az adott esetben rendvédelmi szervek
az adott személy beleegyezése nélkül is eljárhatnak.
(8) A rendvédelmi szervek által elrendelt besugárzások esetében az  indokoltság igazolása az  elrendelő hatóság
felelőssége.
VII. FEJEZET
A LAKOSSÁG SUGÁRVÉDELME 46. § (1) Kiemelt létesítmény és I., II. és III. sugárvédelmi kategóriába tartozó tevékenység esetén az atomenergia alkalmazója
köteles a sugárzás környezetbe kijutását és a radioaktív szennyezés szabályozatlan és ellenőrizetlen módon történő
kikerülése megakadályozása érdekében minden ésszerű intézkedést megtenni.
(2) Kiemelt létesítmény és I. sugárvédelmi kategóriába tartozó tevékenység esetén az atomenergia alkalmazója köteles
a) a  létesítmény, illetve a  munkahely tervezett helyszínének sugárvédelmi szempontból történő vizsgálata
során figyelembe venni a  vonatkozó demográfiai, meteorológiai, geológiai, hidrológiai és ökológiai
viszonyokat,
b) ahol szükséges a radioaktív környezeti kibocsátására vonatkozó terveket készíteni, melynek határértékeit és
környezeti kibocsátások feltételeit az atomenergia alkalmazása során a levegőbe és vízbe történő radioaktív
kibocsátásokról és azok ellenőrzéséről szóló miniszteri rendelet állapítja meg, valamint
c) korlátozni a lakosság tagjainak a létesítménybe vagy a munkahelyre történő bejutását.
 (3) Hordozható, ionizáló sugárzást kibocsátó berendezések alkalmazása esetén gondoskodni kell a  megfelelő
területnek a sugárveszélyes munkahelyre vonatkozó követelményekkel egyenértékű sugárvédelmi biztosításáról.
28. Az atomenergia alkalmazójának feladatai 47. § Az atomenergia alkalmazója
a) a lakosság tagjainak optimális védelmét valósítja meg és tartja fenn,
b) kiemelt létesítmény esetén üzembe helyezi a  környezet radioaktív szennyeződése és a  lakosság tagjai
sugárterhelése értékeléséhez szükséges paraméterek mérésére alkalmas berendezéseket és bevezeti
a vonatkozó eljárásokat,
c) kiemelt létesítmények esetén ellenőrzi a b) pontban említett berendezések hatékonyságát és karbantartását,
valamint gondoskodik a mérőműszerek rendszeres kalibrálásáról, és
d) az  a)–c)  pontokban meghatározott feladatok elvégzése során figyelembe veszi a  sugárvédelmi szakértő
észrevételeit.
VIII. FEJEZET
FENNÁLLÓ SUGÁRZÁSI HELYZETEK 29. Szennyezett területek
48. § (1) A radioaktívan szennyezett területek kezelésére a terület tulajdonosa optimált védekezési stratégiát dolgoz ki, amely
tartalmazza
a) a  stratégia céljait, többek között a  hosszú távon elérni kívánt eredményeket, valamint a  kapcsolódó
vonatkoztatási szinteket,
b) az érintett területek határait és a lakosság érintett tagjai körének meghatározását,
c) az érintett területekre és a  lakosság érintett tagjaira alkalmazandó védelmi intézkedések szükségességének
és terjedelmének megvizsgálását,
d) az érintett területekre való belépés megakadályozásának vagy korlátozásának, valamint az adott területeken
élők életvitelére vonatkozó korlátozások bevezetésének szükségességét,
e) a  lakosság különböző csoportjait érő sugárterhelésnek, valamint azoknak az  eszközöknek az  értékelését,
amelyek az érintett személyek rendelkezésére állnak sugárterhelésük ellenőrzéséhez.
 (2) Azokon a  területeken, ahol tartós maradékszennyezettség tapasztalható, és amelyeken az  életvitelszerű
tartózkodást, a  társadalmi és gazdasági tevékenység folytatását az  OAH engedélyezte, a  normálisnak tekinthető
életkörülmények helyreállítása érdekében – az  érdekeltekkel konzultálva – a  terület tulajdonosa biztosítja
a  sugárterhelés folyamatos ellenőrzéséhez szükséges intézkedések megtételét. Az  intézkedések közé az  alábbiak
tartoznak:
a) megfelelő vonatkoztatási szintek kialakítása,
b) olyan infrastruktúra kialakítása, amellyel – különösen tájékoztatás, tanácsadás és folyamatos monitorozás
útján–támogatni lehet önsegítő védelmi intézkedések alkalmazását az érintett területeken,
c) szükség esetén a szennyezettséget megszüntető intézkedések,
d) szükség esetén körülhatárolt területek kijelölése.
30. Beltéri radon-expozíció 49. § (1) A lakó- és középületekben, továbbá munkahelyeken a radon- és radon leányelem-koncentrációk okozta egészségi
kockázat optimált mérséklésére külön jogszabály szerint nemzeti cselekvési tervet kell készíteni és végrehajtani.
(2) A  radon- és radon leányelem-koncentrációk vonatkoztatási szintjei levegőben mért éves átlagos
aktivitáskoncentráció-értékben kifejezve:
a) lakó- és középületekben: 300 Bq/m3,
b) munkahelyeken: 300 Bq/m3.
(3) A  radon- és radon leányelem-koncentrációk vonatkoztatási szintjét a  nemzeti cselekvési terv országos
radon-felmérési eredményeire alapozva legalább öt naptári évente felül kell vizsgálni.
31. Az építőanyagok által kibocsátott gamma-sugárzás 50. § (1) Az építőanyagok által kibocsátott beltéri külső gamma-sugárzás vonatkoztatási szintje a  kültéri külső
sugárterhelésen felül 1 mSv/év.
(2) Azon – különösen a  6.  mellékletben felsorolt összetevőket tartalmazó – építőanyag-típusok, amelyek beépítése
–  a  mellékletben közölt képlettel számolt aktivitáskoncentráció index, vagy az  adott körülményekre vonatkozó
pontosabb számítás alapján – a vonatkoztatási szintnél nagyobb dózist eredményezhet, nem hozhatók forgalomba.
IX. FEJEZET
HATÓSÁGI RENDSZER 32. Útmutatás a sugárvédelemi követelmények teljesítéséhez
51. § (1) A  sugárvédelmi követelmények teljesítésének módszerére és a  választott sugárvédelmi ismeretekre vonatkozó
ajánlásokat, továbbá a  veszélyesség szintjére, valamint az  adatszolgáltatásra vonatkozó alapelveket az  OAH által
kiadott útmutatók tartalmazzák. Az útmutatókat az OAH a honlapján közzéteszi.
(2) Ha az atomenergia alkalmazója az 53. § (1) bekezdése szerinti engedély iránti kérelmét az útmutatókban foglaltak
szerint terjeszti elő, továbbá, ha az  atomenergia alkalmazója a  sugárvédelemmel összefüggő tevékenységét
az  útmutatókban foglaltak szerint végzi, akkor az  OAH a  választott módszert a  sugárvédelmi követelmények
teljesítésének igazolására alkalmasnak tekinti, és az alkalmazott módszer megfelelőségét nem vizsgálja.
(3) Az  útmutatókban foglaltaktól eltérő módszerek alkalmazása esetén az  OAH az  alkalmazott módszer helyességét,
megfelelőségét és teljeskörűségét részleteiben vizsgálja.
(4) Az  OAH speciális – valamely radionuklid fizikai-kémiai tulajdonságaihoz, az  adott sugárzási helyzethez, vagy
az adott sugárterhelésnek kitett személy jellemzőihez illeszkedő – módszerek használatát is jóváhagyhatja.
33. Mentesítés 52. § (1) Az  OAH mentesítheti az  e  rendeletben szereplő sugárvédelmi hatósági felügyelet alól az  ionizáló sugárzást
létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezést, ha
a) az 5 kV-nál nagyobb feszültséggel üzemelő villamos alkatrészeket tartalmaz,
b) a  berendezés normál üzemelési körülmények között a  hozzáférhető felszínétől mért 0,1 m távolságban
a környezeti-dózisegyenértékteljesítmény 1 µSv/h-nál nem nagyobb, és
c) olyan biztonsági berendezésekkel látták el, mely azonnal megszakítja a berendezés üzemét, ha a sugárzási
teréhez vagy ahhoz az alkatrészhez próbál hozzáférni a felhasználó, amely ionizáló sugárzást bocsát ki.
 (2) Az  OAH a  bejelentési kötelezettség fenntartásával mentesítheti az  e  rendeletben szereplő sugárvédelmi hatósági
felügyelet alól azt a radioaktív anyagot tartalmazó, ionizáló sugárzást kibocsátó berendezés típust, amely
a) a radioaktív anyagot zárt sugárforrás formájában tartalmazza, amely hatékonyan megakadályozza
a radioaktív anyaggal történő közvetlen érintkezést és az anyag kijutását a környezetbe, és
b) normál üzemelési körülmények között a  berendezés bármely hozzáférhető felszínétől mért 0,1 m
távolságban a dózisteljesítmény 1 µSv/h-nál nem nagyobb.
 (3) A mentesített berendezések listáját az OAH a honlapján közzéteszi.
34. Engedélyezési eljárások 53. § (1) Az OAH engedélye szükséges
 1. a radioaktív anyag alkalmazásához,
 2. az ionizáló sugárzást létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezés üzemeltetéséhez,
 3. ionizáló sugárzást létrehozó berendezés gyártásához, forgalomba hozatalához,
 4. ionizáló sugárzást létrehozó berendezésnek a  berendezés üzemeltetőjétől eltérő személy általi, üzletszerű
karbantartáshoz,
 5. az ionizáló sugárzás elleni védőeszköz forgalomba hozatalához szükséges sugárvédelmi minősítéséhez,
 6. a sugárvédelmi képzések és továbbképzések végzéséhez,
 7. sugárvédelmi továbbképzési kötelezettség alóli felmentéshez, illetve továbbképzésben való részvétel nélküli
vizsgázás lehetővé tételéhez,
 8. az  atomenergia alkalmazása körében – az  Atv. 16/B.  § (1)  bekezdésében foglaltakra tekintettel –
sugárvédelmi szakértői tevékenység folytatásához,
 9. kiemelt létesítmények lakossági dózismegszorításának meghatározásához,
10. kiemelt létesítmények létesítményi szintű MSSZ-ének jóváhagyásához,
11. az éves effektívdózis-korlát meghaladásához,
12. fogyasztási cikk előállításához, forgalomba hozatalához, felhasználásához, amelynek rendeltetésszerű
használatára a rendelet hatálya kiterjed, 13. radioaktívan szennyezett terület kezeléséhez, az  életvitelszerű tartózkodáshoz, a  társadalmi és gazdasági
tevékenység folytatásához azokon a területeken, ahol tartós maradékszennyezettség tapasztalható,
14. az ionizáló sugárzást létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezés típusának mentesítéséhez,
15. radioaktív anyagot tartalmazó, ionizáló sugárzást létrehozó berendezés típusának a hatósági engedélyezés és
ellenőrzés alóli mentesítéséhez,
16. a radioaktív anyag alkalmazása befejezését követően a munkahely inaktívvá nyilvánításához,
17. az  alkalmazott radioaktív anyag sugárvédelmi, e  rendeletben meghatározott hatósági felügyelet alól való
felszabadításához, amennyiben a  radioaktív anyag aktivitáskoncentrációja, vagy aktivitáskoncentrációja és
aktivitása nem csökkent a mentességi szint alá,
18. a nyitott radioaktív sugárforrás izotóplaboratóriumon kívüli felhasználásához, vizsgálati típusonként,
19. zárt sugárforrás szolgálati idejének meghosszabbításához.
(2) Az  OAH átalakítási engedélye szükséges a  hatályos engedély alapját képező, az  engedély-kérelemhez csatolt
dokumentumokban foglaltaktól való eltéréshez, kivéve a kizárólag bejelentési kötelezettséghez kötött változásokat.
(3) Az OAH által kiadott engedély legfeljebb öt évig hatályos.
 (4) Az engedély az abban foglalt tevékenység megszüntetésének bejelentésével hatályát veszti.
 (5) Az (1) bekezdés 8. pontja esetében megszűnik a sugárvédelmi szakértői tevékenység gyakorlásának joga, és az OAH
az engedélyt visszavonja, ha
a) olyan kizáró ok merül fel, amely alapján az engedély kiadására nem kerülhetne sor,
b) a sugárvédelmi szakértő továbbképzési kötelezettségének nem tesz eleget.
(6) Az (1) bekezdés szerinti engedély és a (2) bekezdés szerinti átalakítási engedély iránti kérelemben a kérelmezőnek
igazolnia kell az e rendelet vonatkozó követelményeinek való megfelelést.
(7) Az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés típusának forgalomba hozatalát az OAH nyilvántartásba veszi.
 (8) A külföldi sugárvédelmi képzettség megfelelőségének elismeréséhez az OAH hatósági bizonyítványt állít ki.
35. Engedélykérelmek 54. § (1) Az engedélykérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező megnevezését és címét,
b) az engedélyezni kívánt tevékenységek megjelölését és
c) az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
(2) Az  53.  § (1)  bekezdés 1., 2. és 18.  pontja szerinti engedély iránti kérelemhez csatolni kell a  7.  melléklet szerinti
Sugárvédelmi Leírást és a 8. melléklet szerinti MSSZ-t.
(3) Az  53.  § (1)  bekezdés 3.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés részletes leírását, sugárvédelmi kategóriába sorolását,
b) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés rendeltetését és rendeltetésszerű használatát,
c) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés, termék műszaki jellemzőit,
d) radioaktív anyagokat tartalmazó termékek esetében ezen anyagok leírását, valamint rögzítésének módját,
e) a  termék használata szempontjából releváns távolságban – többek között a  termék bármely hozzáférhető
felületétől 0,1 m távolságban – mérhető dózisteljesítményt,
f ) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés üzemeltetőit várhatóan érő dózisok nagyságát,
g) orvosi radiológiai berendezés esetén a pácienseket várhatóan érő dózisok nagyságát,
h) nem orvosi képalkotó berendezés esetén az érintetteket várhatóan érő dózisok nagyságát,
i) a vonatkozó szabványban szereplő előírásoknak való megfelelés igazolását,
j) a magyar nyelvű felhasználói utasítást vagy kézikönyvet és
k) a  gyártó CE megfelelőségi nyilatkozatát, orvosi radiológiai berendezés esetén egy bejegyzett testület
tanúsítványát arról, hogy a gyártó teljes körű minőségügyi rendszert alkalmaz.
 (4) Az  53.  § (1)  bekezdés 4.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) a karbantartandó berendezések megnevezését, sugárvédelmi kategóriába sorolását és
b) a 8. melléklet szerinti MSSZ-t.
(5) Az  53.  § (1)  bekezdés 5.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) az ionizáló sugárzás elleni védőeszköz rendeltetését és rendeltetésszerű használatát,
b) az ionizáló sugárzás elleni védőeszköz műszaki jellemzőit,
c) a vonatkozó szabványban szereplő előírásoknak való megfelelés igazolását,
d) a magyar nyelvű felhasználói utasítást vagy kézikönyvet és
e) a  gyártó CE megfelelőségi nyilatkozatát, orvosi radiológiai berendezés esetén egy bejegyzett testület
tanúsítványát arról, hogy a gyártó teljes körű minőségügyi rendszert alkalmaz.
 (6) Az 53. § (1) bekezdés 6. pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a 4. melléklet szerinti képzési program bemutatását,
b) az  oktatók legalább 3 éves szakirányú tapasztalatát és az  oktatandó tárgyaknak megfelelő felsőfokú
végzettségét igazoló szakmai önéletrajzát és bizonyítványainak másolatát,
c) az oktatók átfogó fokozatú képzettségének igazolását,
d) a sikeres sugárvédelmi vizsga esetén kiállítandó bizonyítvány formáját, és
e) a számonkérés módját.
(7) Az 53. § (1) bekezdés 7. pontja szerinti engedély iránti kérelmet az OAH által rendszeresített nyomtatványon vagy
elektronikus űrlapon kell benyújtani. A kérelem az alábbiakat tartalmazza:
a) természetes személyazonosító adatait, állampolgárságát, értesítési címét és
b) a  továbbképzés alóli felmentési kérelmet, illetve a  továbbképzésben való részvétel nélküli vizsgázásának
lehetővé tételét bizonyító dokumentumokat.
 (8) Az 53. § (1) bekezdés 8. pontja szerinti engedély iránti kérelmet az OAH által rendszeresített nyomtatványon vagy
elektronikus űrlapon kell benyújtani. A kérelem az alábbiakat tartalmazza:
a) természetes személyazonosító adatait, állampolgárságát, értesítési címét,
b) a  szükséges végzettséget igazoló okirat másolatát, külföldi felsőoktatási intézmény által kiállított okirat
esetében annak magyar fordítását és a honosításról vagy elismerésről szóló döntést,
c) a szakmai gyakorlat részletes leírását és idejét, részletes szakmai önéletrajz keretében és
d) a szakmai gyakorlat igazolását, különösen foglalkoztatási jogviszony vagy vállalkozói tevékenység igazolása
révén.
 (9) Az  53.  § (1)  bekezdés 9.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) a kiemelt létesítmény és telephelyének leírását,
b) az alkalmazott radioaktív anyagok leírását,
c) a tervezett és üzemzavari kibocsátási útvonalakat, és
d) a javasolt dózismegszorítás értékét és az érték sugárvédelmi megalapozását.
(10) Az  53.  § (1)  bekezdés 10.  pontja szerinti engedély iránti kérelemhez csatolni kell a  7.  melléklet szerint elkészített
Sugárvédelmi Leírást és a 8. melléklet szerint elkészített létesítményi szintű MSSZ-t.
(11) Az  53.  § (1)  bekezdés 11.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) az  érintett személy vagy személyek Országos Dozimetriai Nyilvántartásban szereplő személyi azonosító
adatait,
b) az éves effektívdózis-korlát meghaladása szükségességének indoklását,
c) a tervezett tevékenységek leírását és
d) a várható sugárterhelés nagyságát és ennek optimáltságát megalapozó dokumentumot.
(12) Az  53.  § (1)  bekezdés 12.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) a termék rendeltetését,
b) a termék műszaki jellemzőit,
c) radioaktív anyagokat tartalmazó termékek esetében ezen anyagok fizikai, kémiai és műszaki rögzítésének
módját,
d) a  termék használata szempontjából releváns távolságban – többek között a  termék bármely hozzáférhető
felületétől 0,1 m távolságban – mérhető dózisteljesítményt és
e) a fogyasztási cikk rendszeres használóit várhatóan érő dózisok nagyságát.
(13) Az  53.  § (1)  bekezdés 13.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) a radioaktívan szennyezett terület pontos meghatározását,
b) a radioaktív szennyezés okát és ismertetését,
c) környezeti mérési adatokat,
d) a bevezetendő intézkedések stratégiáját, és
e) a tartósan szennyezett területen tervezett tevékenységeket, valamint a várható sugárdózisok értékét.
(14) Az  53.  § (1)  bekezdés 14.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés részletes leírását,
b) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés rendeltetését és rendeltetésszerű használatát,
c) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés, termék műszaki jellemzőit,
d) a  termék használata szempontjából releváns távolságban – többek között a  termék bármely hozzáférhető
felületétől 0,1 m távolságban – mérhető dózisteljesítményt,
e) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés üzemeltetőit várhatóan érő dózisok nagyságát,
f ) orvosi radiológiai berendezés esetén a pácienseket várhatóan érő dózisok nagyságát, és
g) nem orvosi képalkotó berendezés esetén az érintetteket várhatóan érő dózisok nagyságát.
(15) Az  53.  § (1)  bekezdés 15.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés részletes leírását,
b) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés rendeltetését és rendeltetésszerű használatát,
c) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés termék műszaki jellemzőit,
d) radioaktív anyagokat tartalmazó termékek esetében ezen anyagok leírását, valamint rögzítésének módját,
e) a  termék használata szempontjából releváns távolságban–többek között a  termék bármely hozzáférhető
felületétől 0,1 m távolságban – mérhető dózisteljesítményt,
f ) az ionizáló sugárzást létrehozó berendezés üzemeltetőit várhatóan érő dózisok nagyságát,
g) orvosi radiológiai berendezés esetén a pácienseket várhatóan érő dózisok nagyságát, és
h) nem orvosi képalkotó berendezés esetén az érintetteket várhatóan érő dózisok nagyságát.
(16) Az  53.  § (1)  bekezdés 16.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a  munkahelyen mérhető
sugárzási adatokat.
(17) Az  53.  § (1)  bekezdés 17.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) a felszabadítandó radioaktív anyag leírását,
b) a felszabadítás érdekében végzendő tevékenység bemutatását és a kapcsolódó dózisbecslést és
c) a felszabadított radioaktív anyaggal végzendő tevékenység bemutatását.
(18) Az  53.  § (2)  bekezdés szerinti átalakítási engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) a tervezett módosítás és szükségességének leírását és
b) a  tervezett módosítással érintett, az  engedélyezési eljárás során benyújtott dokumentumok átalakított
változatát a tervezett módosítások megjelölésével.
 (19) Az  53.  § (1)  bekezdés 19.  pontja szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  alábbi adatokat és
információkat:
a) a  felhasználás módjának biztonsági elemzését a  sugárforrással kapcsolatos események értékelésére
kiterjedően, és
b) 1 évnél nem régebbi zártságvizsgálati jegyzőkönyvet.
55. § (1) Ha a  kérelmező a  kérelmet megalapozó dokumentációt nem az  ügyfélkapun keresztül nyújtja be, akkor
e  dokumentációt két nyomtatott példányban, valamint az  OAH-val egyeztetett szerkeszthető változatban,
elektronikus adathordozón egy példányban kell benyújtania.
(2) Az OAH ügyintézési határideje az 53. § (1) bekezdés 1. pontja szerinti eljárásokban:
a) a kiemelt létesítményekre vonatkozóan 3 hónap,
b) az I., II. vagy III. kategóriába tartozó tevékenységekre vonatkozóan 30 nap.
(3) Az OAH ügyintézési határideje az 53. § (1) bekezdés 2–5. és 9–19. pontja szerinti eljárásokban 30 nap.
 (4) Az  OAH vezetője az  ügyintézési határidőt indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal
meghosszabbíthatja. Az ügyintézési határidő meghosszabbításáról az OAH értesíti az ügyfelet és mindazokat, akiket
az eljárás megindításáról értesített.
36. Az engedélykérelmek elbírálása 56. § (1) Az engedélykérelem elbírásakor az OAH a jelen rendeletben foglalt követelményeknek való megfelelést vizsgálja.
 (2) Az 53. § (1) bekezdés 12. pontja szerinti engedélyezési eljárásban az OAH azt értékeli, hogy:
a) a fogyasztási cikk által nyújtott szolgáltatás indokolttá teszi-e az alkalmazását,
b) a termék úgy lett-e kialakítva, hogy az  minimálisra csökkentse a  normál használat során keletkező
sugárterheléseket, valamint a  nem rendeltetésszerű használat és a  baleseti sugárterhelés valószínűségét
és következményeit, illetve, hogy szükség van-e a  fogyasztási cikk műszaki és fizikai jellemzőire vonatkozó
további feltételek kiszabásának,
c) a termék eleget tesz-e a  mentesítési kritériumoknak, vagy – adott esetben – hogy engedélyezett típusba
tartozik-e; továbbá a  használaton kívüli termék végleges elhelyezése esetén nincs-e szükség különleges
óvintézkedésekre,
d) megfelelő-e a  termék címkézése, és tartozik-e hozzá fogyasztói dokumentáció, amely tájékoztatást ad
a helyes használatról és a végleges elhelyezés módjáról.
37. Bejelentési kötelezettség 57. § (1) Az engedélyes bejelenti az OAH-hoz
a) az 53. § (1) bekezdés 1. és 2. pontja szerinti radioaktív anyag vagy ionizáló sugárzást kibocsátó berendezés
aa) alkalmazásának vagy üzemeltetésének megkezdését, legalább 30 nappal a  tervezett tevékenység
megkezdését megelőzően,
ab) alkalmazásának, illetve üzemeltetésének megszüntetését, legalább 30 nappal a  tevékenység
megszüntetését megelőzően,
ac) tulajdonjoga megszerzését, legalább 30 nappal a tulajdonjog tervezett megszerzését megelőzően,
ad) használata bármilyen jogcímen történő átengedését, legalább 10 nappal a  használat tervezett
átengedését megelőzően,
b) az általános mentességi aktivitás-koncentráció, vagy a  specifikus mentességi aktivitás-koncentráció vagy
aktivitás értékek alatti radioaktív anyag sugárvédelmi hatósági felügyelet alól való felszabadítását, legalább
30 nappal a tervezett felszabadítást megelőzően,
c) a sugárvédelmi hatósági felügyelet alól mentesített radioaktív anyagot tartalmazó ionizáló sugárzást
létrehozó berendezés üzemeltetését, legalább 10 nappal az üzemeltetés tervezett megkezdését megelőzően,
d) a sugárvédelmi hatósági felügyelet alól mentesített radioaktív anyagot tartalmazó ionizáló sugárzást
létrehozó berendezés használata bármilyen jogcímen történő átengedését, legalább 10 nappal a használat
tervezett átengedését megelőzően,
e) az  engedélyezett MSSZ, 8.  melléklet 1.1.1. és 1.1.17.  pontjában meghatározott adatok megváltoztatását
a legkésőbb 15 nappal a változást követően,
f ) az  53.  § (1)  bekezdés 3.  pontja szerinti ionizáló sugárzást kibocsátó berendezés forgalmazása adatait
a  forgalmazást követő év február 15-ig, az  átadott berendezés típusának, mennyiségének és az  átvevő
engedélyes megnevezésével.
(2) Az OAH az (1) bekezdés szerinti bejelentés tudomásul vételéről 8 napon belül írásban tájékoztatja a bejelentőt.
 (3) A sugárvédelmi képzés és továbbképzés szervezője bejelenti:
a) a  sugárvédelmi vizsga tervezett időpontját, a  képzés fokozatát, a  képzést záró vizsga helyét és időpontját,
legalább 15 nappal a vizsga tervezett időpontját megelőzően;
b) a képzés, továbbképzés teljesítését.
 (4) A sugárvédelmi képzés és továbbképzés szervezője az OAH részére benyújtja a vizsgáztatásról szóló jegyzőkönyvet,
valamint a kiállított Bizonyítványok adatait, legfeljebb 8 napon belül a vizsga időpontját követően.
 (5) Az OAH a  (3) és (4) bekezdés szerinti bejelentés tudomásul vételéről – a  (3) bekezdés a) pontja szerinti bejelentés
esetén a vizsgaelnök személyének kijelölésével – 8 napon belül írásban tájékoztatja a bejelentőt.
 (6) A  sugárvédelmi szakértő a  nyilvántartott adataiban bekövetkezett változást – az  engedélyező hatóság által
rendszeresített nyomtatványon vagy űrlapon – a változást követő 15 napon belül köteles bejelenteni.
 (7) A  sugárvédelmi szakértő az  engedélyező hatóságnál bejelentheti szakértői tevékenységének szüneteltetését,
a  kezdőnap és a  szünetelés időtartamának megjelölésével. A  szünetelés nem érinti a  szakértő folyamatban lévő
megbízásaiból eredő jogait és kötelezettségeit.
(8) Az OAH a (6) és (7) bekezdés szerinti bejelentés tudomásul vételéről 8 napon belül írásban tájékoztatja a bejelentőt.
38. Jelentés-köteles események 58. § (1) Az engedélyes minden sugárvédelemi szempontból rendkívüli eseményt az észlelést követően haladéktalanul, de
legfeljebb két órán belül köteles jelenteni az OAH-nak.
(2) Legkésőbb az  észlelést követő 16 órán belül minden rendkívüli eseményről el kell készíteni az  INES minősítését.
A minősítésre az engedélyes tesz javaslatot, és elküldi az OAH-nak. A végső minősítést az OAH állapítja meg.
(3) Az  INES szerinti 1 vagy annál magasabb minősítésű eseményről 24 órán belül a  közvéleményt tájékoztatni kell.
A  tájékoztatást az  OAH-val egyeztetett módon az  engedélyes végzi úgy, hogy az  INES szerinti 1 vagy annál
magasabb minősítésű eseményről készített tájékoztató közlemény szövegét az  engedélyes az  esemény észlelését
követő 20 órán belül, de még annak nyilvánosságra hozatala előtt tájékoztatásul megküldi az  OAH-nak és a  BM
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságnak.
(4) Az engedélyes az  (1)  bekezdés alapján jelentett esemény körülményeit köteles megvizsgálni, és a  vizsgálat
eredményéről, továbbá az  esemény ismétlődésének vagy hasonló esemény bekövetkezésének megelőzését célzó
javító intézkedésekről az esemény bekövetkezésétől számított 45 napon belül jelentést benyújtani az OAH részére.
39. További jelentési kötelezettségek, intézkedések 59. § (1) Az  OAH az  alkalmazott sugárvédelmi rendszer működőképességének és hatékonyságának felügyelete, továbbá
e  rendeletben megfogalmazott követelmények teljesítésének ellenőrizhetősége érdekében az  engedélyesre
vonatkozó követelményeknél felsoroltakon kívül további jelentési kötelezettséget írhat elő az engedélyes számára.
(2) Amennyiben bármely munkavállaló, beleértve a  külső munkavállalót is, személyi dózisának előre külön
nem engedélyezett növekménye egy kiértékelési periódusban meghaladja a  vonatkozó éves korlát 10%-át,
az engedélyes az eseményt haladéktalanul kivizsgálja és a kivizsgálás eredményét megküldi az OAH-nak.
40. Ellenőrzés 60. § (1) Az OAH a  munkavállalók és a  lakosság sugárvédelme érdekében az  atomenergia alkalmazóinak tevékenységét,
az általuk alkalmazott radioaktív anyagok és üzemeltett berendezések állapotát a fokozatosság elvével összhangban
rendszeresen és tervszerűen ellenőrzi.
(2) Az OAH jogosult a sugárvédelmi képzést és a vizsgáztatást ellenőrizni.
 (3) Az  OAH a  sugárvédelmet befolyásoló tényezők szempontjából jogosult megvizsgálni vagy megvizsgáltatni
az  engedélyes szervezetének működését és a  sugárvédelemre hatást gyakorló tevékenységet végző személyek
(beleértve a beszállítók személyzetének) alkalmasságát a számukra meghatározott feladatok ellátására.
(4) Az  OAH jogosult az  engedélyesnél előzetesen bejelentett és – ha az  ellenőrzés céljának eléréséhez szükséges  –
előzetesen be nem jelentett ellenőrzést végezni. Előzetesen be nem jelentett ellenőrzés esetén az  ellenőrzés
tényét az OAH képviselője a helyszínen közli az engedélyes erre meghatalmazott képviselőjével, majd az ellenőrzés
végrehajtási feltételeinek kialakítása után haladéktalanul megkezdi az ellenőrzést.
(5) Ellenőrzése során az OAH jogosult az engedélyes a tevékenysége rendszeres végzését bemutattatni.
 (6) Az  OAH ellenőrzései során az  engedélyes köteles az  OAH-val együttműködni és az  ellenőrzés eredményességét
előmozdítani, a belső ellenőrzés eredményeit, dokumentumait az OAH rendelkezésére bocsátani.
 (7) Az OAH éves ellenőrzési tervet készít, amelyet negyedévenként aktualizál.
 (8) Az OAH ellenőrzése nem mentesíti az engedélyest a belső ellenőrzési tevékenység végzésének kötelezettsége alól.
 (9) Ha a  munkavállaló nyilvántartott személyi dózisának a  növekménye meghaladja a  6 mSv effektív dózist egy
ellenőrzési időszakban, vagy az  adott naptári év folyamán összegzett dózisa a  20 mSv effektív dózist, vagy
a  munkavállaló adott év során összegeződő sugárterhelése az  engedélyezett bármelyik szervdózis-korlát 30%-át
túllépi, az OAH köteles ellenőrzést tartani.
41. A tevékenység megkezdését megelőző hatósági ellenőrzés 61. § (1) Az  53.  § (1)  bekezdés 1. és 2.  pontja szerinti engedély kiadását követően, az  engedélyezett tevékenység
megkezdésének feltétele az  OAH ellenőrzése, amely során az  OAH ellenőrzi e  rendelet követelményeinek
teljesülését, továbbá a Sugárvédelmi Leírásban foglaltak megvalósítását.
(2) Kiemelt létesítmények, továbbá I. és II. sugárvédelmi kategóriába tartozó ionizáló sugárzást kibocsátó berendezések
sugárvédelmi ellenőrzésében – beleértve az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzést – az  Országos Közegészségügyi
Központ (a  továbbiakban: OKK) helyszíni mérések végzésével, szakmai értékeléssel, szakvéleményekkel,
jegyzőkönyvek felvételével szakmai támogatást nyújt az OAH részére.
42. Érvényesítés 62. § (1) A jogszabályi előírások és a hatósági kötelezések betartása érdekében az OAH szükség esetén érvényesítési eljárást
indít.
(2) Az  érvényesítés a  jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegésének a  sugárvédelemre gyakorolt hatásától
függően lehet
a) csekély sugárvédelmi jelentőséggel bíró jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegése esetén
az engedélyes írásbeli figyelmeztetése, amelyben az OAH azonosítja az előírássértés jellemzőit és jogi alapját,
valamint rögzíti a javító intézkedés végrehajtására engedélyezett időtartamot,
b) jelentősebb sugárvédelmi jelentőséggel bíró jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegése esetén
kiegészítő feltételek előírása az engedélyezett tevékenység elvégzéséhez,
c) lényeges sugárvédelmi jelentőséggel bíró jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegése esetén
az engedélyezett tevékenység korlátozása, az engedély visszavonása.
(3) Az  OAH minden esetben kötelezi az  engedélyest az  azonosított eltérések kezelésére és a  szükséges intézkedések
megtételére, a  feltárt eltérések felszámolására, abból a  célból, hogy események bekövetkezését megelőzzék vagy
az ismételt bekövetkezését megakadályozzák.
43. A foglalkozási személyi dozimetriai monitorozás eredményeinek értékelése és nyilvántartása –
Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartás
63. § (1) Az OAH Országos Személyi Dozimetriai Nyilvántartás 32. § szerinti üzemeltetésével gondoskodik az „A” kategóriába
tartozó munkavállalók méréseken alapuló, rendszeres személyi monitorozásáról, a  monitorozási eredmények
értelmezéséről és értékeléséről.
(2) Az  OAH sugárvédelmi feladatai ellátása során együttműködik a  feladatkörében érintett OKK-val, valamint más
közegészségügyi és sugáregészségügyi szervekkel.
44. A lakossági dózisok becslése 64. § (1) A lakosság tagjait érő dózisok környezeti méréseken alapuló becslésére az OAH az ország területén végzett mérések
alapján számításokat végez.
(2) A számítások elvégzéséhez szükséges mérések fajtáját és gyakoriságát, valamint a különféle szervek által végzendő
mérési eredmények összegyűjtésének módját a  lakosság természetes és mesterséges eredetű sugárterhelését
meghatározó környezeti sugárzási helyzet ellenőrzési rendjéről és a kötelezően mérendő mennyiségek köréről szóló
rendelet határozza meg.
(3) A lakossági dózisok becsléséhez szükséges számításokban az OAH figyelembe veszi
a) a külső sugárzásból származó dózisokat, valamint
b) a  radionuklid-bevitelt, a  radionuklidok jellegét és szükség esetén a  fizikai és kémiai állapotát, valamint
az  élelmiszerekben és az  ivóvízben vagy más releváns környezeti elemekben található radionuklidok
aktivitáskoncentrációinak mértékét.
(4) Az  OAH nyilvántartást vezet a  külső sugárterheléssel és a  radioaktív szennyezéssel kapcsolatos mérésekről,
a  radionuklid-felvétellel kapcsolatos becslésekről, valamint a  reprezentatív személy által kapott dózisok
értékelésének eredményeiről. A nyilvántartásban lévő adatokat az OAH a honlapján közzéteszi.
45. Hatósági adatszolgáltatás 65. § (1) Az OAH a hatósági ellenőrzés rendjére tekintettel a honlapján köteles közzétenni és naprakész állapotban tartani
a) a forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező, radioaktív anyagot nem tartalmazó ionizáló sugárzást
kibocsátó berendezések listáját,
b) a mentesített ionizáló sugárzást kibocsátó berendezések listáját,
c) az engedélyezett sugárvédelmi védőeszközök listáját,
d) a sugárvédelmi képzettséget igazoló, külön eljárás nélkül elfogadott külföldi bizonyítványok listáját,
e) a  lakosságra vonatkozó külső sugárterheléssel és a  radioaktív szennyezéssel kapcsolatos mérések
eredményeit, a  radionuklid-felvétellel kapcsolatos becslések eredményeit, valamint a  reprezentatív személy
által kapott dózis-értékelések eredményeit,
f ) az ellenőrzési tervét, valamint
g) a sugárvédelmi képzésre és továbbképzésre engedéllyel rendelkezők listáját.
(2) Az  57.  § alapján bejelentett jelentős eseményekből és az  azt követő vizsgálatokból levont, sugárvédelemre
vonatkozó következtetéseket, tapasztalatokat az OAH közzéteszi a honlapján.
(3) Az INES szerinti 1 vagy annál magasabb besorolású eseményről az esemény bekövetkezését vagy észlelését követő
24 órán belül az OAH tájékoztatja a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséget.
(4) Az OAH tájékoztatja a  többi tagállam illetékes hatóságának kapcsolattartóját az  53.  § (1) 12.  pontja szerinti
engedélyezési eljárás során kapott adatokról és információkról, továbbá kérésre köteles tájékoztatást adni
a vonatkozó határozatáról és annak műszaki megalapozásáról.
X. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 46. Hatályba léptető rendelkezés
66. § Ez a kormányrendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
47. Átmeneti rendelkezések 67. § (1) Amennyiben az atomenergia alkalmazója egy sugárforrást a gyártó visszavásárlási garanciája nélkül vett, akkor azt
az alkalmazás befejezése után köteles haladéktalanul olyan létesítménybe vinni, ahol biztosított annak hosszú távú
tárolása vagy végleges elhelyezése, vagy másik engedéllyel rendelkező vállalkozásnak átadni.
(2) Az atomenergia alkalmazójának kérésére az OAH felmentést adhat a 41. §-ban szereplő követelmények teljesítése
alól.
68. § (1) Az e kormányrendelet hatálya alá tartozó, e kormányrendelet hatályba lépését megelőzően
a) az  Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztifőorvos Hivatala (a  továbbiakban:
ÁNTSZ OTH) és a  sugáregészségügyi feladatokat ellátó fővárosi és megyei kormányhivatalok által kiadott
engedélyek, valamint mentesítésről szóló határozatok az  engedélyben, illetve a  mentesítési határozatban
meghatározott ideig hatályban maradnak azzal, hogy az 53. § (1) bekezdés 1. és 2. pontjában meghatározott
tevékenységekre kiadott engedélyek a  legkorábban lejáró engedélyben meghatározott ideig maradnak
hatályban és az  abban foglalt, e  kormányrendelet hatálya alá tartozó bejelentési, adatszolgáltatási
kötelezettségeket az engedélyesek az OAH részére kötelesek teljesíteni,
b) kiadott, határozatlan érvényességi idejű sugárvédelmi képzés és továbbképzés tematikáját, valamint
a vizsgakövetelményeket jóváhagyó határozatok 2016. december 31. napján hatályukat vesztik.
(2) Az  ÁNTSZ OTH és a  sugáregészségügyi feladatokat ellátó fővárosi és megyei kormányhivatalok által e  rendelet
hatálybalépésekor folyamatban lévő kérelmeket és az ügyekben keletkezett iratokat – az ügyfél egyidejű értesítése
mellett – haladéktalanul átteszik az OAH-hoz.
(3) Az Egészségügyi Nyilvántartási és Képzési Központ, valamint a Magyar Mérnöki Kamara által az e kormányrendelet
hatályba lépését megelőzően kiadott szakértői engedélyek 2018. december 31-ig maradnak hatályban.
69. § (1) Az  ÁNTSZ OTH és a  sugáregészségügyi feladatokat ellátó fővárosi és megyei kormányhivatalok a  rendelet
hatálybalépését követően, de legkésőbb 90 napon belül az OAH részére átadják
a) az  53.  § szerinti eljárásokhoz kapcsolódó, hatályban lévő engedélyeket, valamint az  engedélyeket
megalapozó iratokat,
b) a  hatályban lévő gyártási engedélyt, a  forgalomba hozatali engedélyt kapott radioaktív anyagot nem
tartalmazó, ionizáló sugárzást létrehozó berendezések listáját, a kiadott engedélyek másolatát,
c) a mentesített berendezések listáját, a kiadott mentesítési engedélyeket, valamint az mentesítést megalapozó
iratokat, továbbá d) az ÁNTSZ OTH és a sugáregészségügyi feladatokat ellátó fővárosi és megyei kormányhivatalok által kiadott
ionizáló sugárzást kibocsátó berendezésekkel kapcsolatos hatályos engedélyeket, valamint az engedélyeket
megalapozó iratokat.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben felsorolt iratok és adatok az  ÁNTSZ OTH-nál és a  sugáregészségügyi feladatokat ellátó
fővárosi és megyei kormányhivataloknál elektronikusan rendelkezésre állnak, azokat elektronikus adathordozón
adja át az OAH részre.
(3) A dozimetriai adatbázis működtetése 2020. december 31-ig az ÁNTSZ OTH feladata azzal, hogy e kormányrendelet
hatálybalépésének napjától az  OAH számára az  adatbázis felhasználói jogosultságainak teljes körét biztosítani
szükséges.
48. Uniós jogi aktusoknak való megfelelés 70. § Ez a  kormányrendelet az  ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet
szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról, valamint a  89/618/Euratom, a  90/641/Euratom,
a  96/29/Euratom, a  97/43/Euratom és a  2003/122/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló
2013. december 5-i 2013/59/EURATOM tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
49. Hatályon kívül helyező rendelkezések 71. § Hatályát veszti az  atomenergia alkalmazási körébe tartozó egyes anyagok, berendezések és létesítmények
tulajdonjoga megszerzésének speciális feltételeiről, valamint birtoklásuk, üzemben tartásuk bejelentésének
rendjéről szóló 72/2000. (V. 19.) Korm. rendelet.
72. § Hatályát veszti az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény hatálya alá nem tartozó radioaktív anyagok, valamint
ionizáló sugárzást létrehozó berendezések köréről szóló 124/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet.
73. § Hatályát veszti a  radionuklidok mentességi aktivitás koncentrációja és mentességi aktivitása szintjének
meghatározásáról szóló 23/1997. (VII. 18.) NM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök