text:
2010. CIX. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló Partnerségi és Együttműködési Megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről.
(A Megállapodás 1998. július 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
(Az 1. Jegyzőkönyv 2000. december 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
(A 2. Jegyzőkönyv 2005. március 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
(A 3. Jegyzőkönyv még nem lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
1. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti
partnerség létrehozásáról szóló Partnerségi és Együttműködési Megállapodást (a továbbiakban: a Megállapodás)
e törvénnyel kihirdeti. 2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
egyrészről az Európai Közösségek
és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról
A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Közösséget létrehozó szerződés, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés és az Európai
Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok, valamint
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: a Közösség, egyrészről, és a MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG másrészről,
FIGYELEMBE VÉVE a Közösség, annak tagállamai és a Moldovai Köztársaság közötti kapcsolatokat, valamint az általuk
közösnek tekintett értékeket, FELISMERVE, hogy a Közösség és a Moldovai Köztársaság erősíteni kívánják e kapcsolatokat, továbbá partnerséget és
együttműködést kívánnak létrehozni, amely megerősítené és bővítené a múltban, különösen az Európai Gazdasági
Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között
a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt
megállapodás által létesített kapcsolatokat, FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság elkötelezettségét aziránt, hogy
megerősítsék azon politikai és gazdasági szabadságokat, amelyek a partnerség valódi alapját képezik,
A törvényt az Országgyűlés a 2010. november 8-i ülésnapján fogadata el.
FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét aziránt, hogy előmozdítsák a nemzetközi békét és biztonságot, valamint
a viták békés rendezését, és hogy e célból az Egyesült Nemzetek és az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet
keretében együttműködjenek, FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság szilárd elkötelezettségét az Európai
Biztonsági és Együttműködési Értekezlet (EBEÉ) záróokmányában, a madridi és a bécsi utólagos találkozók
záróokmányaiban, a gazdasági együttműködésről szóló bonni EBEÉ-értekezletnek, a Párizsi Charta egy Új Európáért
című okmányában és az EBEÉ 1992. évi, A változás kihívásai című helsinki okmányában szereplő valamennyi elv és
rendelkezés teljes végrehajtása iránt, FELISMERVE ebben az összefüggésben, hogy a Moldovai Köztársaság függetlenségének, szuverenitásának és területi
sérthetetlenségének támogatása hozzá fog járulni a közép- és kelet-európai, illetve az egész európai béke és stabilitás
megőrzéséhez, MEGERŐSÍTVE a Közösség és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság elkötelezettségét az Európai Energiacharta
és az 1993. április hónapi luzerni értekezlet nyilatkozata iránt,
MEGGYŐZŐDVE a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának különösen nagy jelentőségéről, különösen
a kisebbségek jogai tekintetében, a szabad és demokratikus választásokon alapuló többpártrendszer és
a piacgazdaság létrehozását célzó gazdasági liberalizáció fontosságáról, FELISMERVE a Moldovai Köztársaság azon törekvéseit, hogy olyan politikai és gazdasági rendszereket hozzanak létre,
amelyek tiszteletben tartják a jogállamiságot és az emberi jogokat, különösen a kisebbségekhez tartozó személyek
jogait, valamint hogy a Moldovai Köztársaság szabad és demokratikus választásokon alapuló többpártrendszerrel
rendelkezik és lehetővé teszi a gazdasági liberalizációt, ABBAN A HITBEN, hogy e partnerségi és együttműködési megállapodás teljes körű végrehajtása a Moldovai
Köztársaság politikai, gazdasági és jogi reformok folytatásától és megvalósításától, valamint az együttműködéshez
szükséges feltételek bevezetésétől függ, és ugyanakkor hozzá is járul ezekhez, különösen az EBEÉ bonni
értekezletének következtetéseit figyelembe véve, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken bátorítsák a szomszédos országokkal való
regionális együttműködés folyamatát, és ezáltal előmozdítsák a régió jólétét és stabilitását,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy rendszeres politikai párbeszédet hozzanak létre és alakítsanak ki a kölcsönös érdeklődésre
számot tartó, kétoldalú és nemzetközi ügyekben, FIGYELEMMEL arra, hogy a Közösség hajlandó szükség szerint gazdasági együttműködést és technikai
segítségnyújtást biztosítani, SZEM ELŐTT TARTVA azt, hogy e megállapodás előnyben részesíti a Moldovai Köztársaság és az európai és
a szomszédos régiók szélesebb együttműködési területe közötti fokozatos közeledést, valamint a nyitott nemzetközi
rendszerbe való fokozatos beépülését, FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét a kereskedelemnek az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT)
elvei alapján történő liberalizálása iránt, ÜDVÖZÖLVE ÉS FELISMERVE a Moldovai Köztársaság azon törekvéseinek fontosságát, amelyek az állami kereskedelmi
ország központilag irányított gazdaságát piacgazdasággá kívánják átalakítani, ANNAK TUDATÁBAN, hogy javítani kell az üzleti tevékenységet és a befektetést érintő feltételeket, továbbá az olyan
területek feltételeit, mint a vállalkozások, a munkaügy, a szolgáltatások nyújtása és a tőkemozgás,
MEGGYŐZŐDVE arról, hogy e megállapodás új légkört teremt a Felek közötti gazdasági kapcsolatok, és különösen
a kereskedelem és befektetés fejlődése számára, amelyek elengedhetetlenek a gazdasági szerkezetváltáshoz és
a technológiai korszerűsítéshez, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy szoros együttműködést hozzanak létre a környezetvédelem területén, szem előtt tartva
a Felek között e téren fennálló kölcsönös függőséget,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy kulturális együttműködést alakítsanak ki és javítsák az információáramlást,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
Egyrészről a Közösség és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság között partnerség jön létre. E partnerség
célkitűzései a következők: – megfelelő keret biztosítása a Felek közötti politikai párbeszédhez, amely lehetőséget nyújt a politikai kapcsolatok
továbbfejlesztésére, – a Felek közötti kereskedelmi, befektetési és a harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítása, és ezáltal
a fenntartható gazdasági fejlődésük elősegítése, – a jogalkotási, gazdasági, szociális, pénzügyi és kulturális együttműködés alapjának megteremtése,
– a Moldovai Köztársaság azon törekvéseinek támogatása, amelyek demokráciájának megszilárdítására és
gazdaságának fejlesztésére, valamint a piacgazdaságra való áttérés befejezésére irányulnak.
I. CÍM
ÁLTALÁNOS ELVEK 2. cikk
A demokrácia, a nemzetközi jog és az emberi jogok tiszteletben tartása, különösen a Helsinki Záróokmányban és
a Párizsi Charta egy Új Európáért című okmányban meghatározottak szerint, valamint a piacgazdaság elvei, beleértve
az EBEÉ bonni értekezletének okmányaiban megfogalmazottakat, a Felek bel- és külpolitikájának, valamint
a partnerség és e megállapodás lényeges alkotóelemeit képezik.
3. cikk
A Felek úgy ítélik meg, hogy a volt Szovjetunió régiójának jövőbeli jóléte és stabilitása szempontjából
elengedhetetlen, hogy az újonnan függetlenné vált államok, amelyek a Szovjet Szocialista Köztársaságok
Szövetségének megszűnésekor alakultak ki, (a továbbiakban: Független Államok) a Helsinki Záróokmány és
a nemzetközi jog elveivel összhangban, valamint a jó szomszédi kapcsolatok szellemében együttműködést tartsanak
fenn és alakítsanak ki maguk között; és a Felek mindent megtesznek e folyamat előmozdítása érdekében.
4. cikk
A Felek vállalják, hogy különös tekintettel a III. címre és a 48. cikkre, e megállapodás vonatkozó címeit továbbfejlesztik
egy szabadkereskedelmi terület létrehozása céljából, különösen, ha a Moldovai Köztársaság előbbre jutott a gazdasági
reformok folyamatában. A 82. cikkben említett Együttműködési Tanács ajánlásokat tehet a Feleknek az ilyen
továbbfejlesztések tekintetében. Az ilyen továbbfejlesztéseket a Felek között létrejött megállapodás alapján léptetik
életbe, a Felek vonatkozó eljárásaival összhangban. A Felek 1998-ban konzultáltak egymással, hogy a körülmények,
különösen a Moldovai Köztársaság abban az időben érvényben lévő piacorientált reformjai és gazdasági feltételei,
lehetővé teszik-e a tárgyalások megkezdését egy szabadkereskedelmi terület létrehozásáról.
5. cikk
A Felek vállalják, hogy kölcsönös egyetértésben közösen megvizsgálják azokat a módosításokat, amelyek
a megállapodás bármely részére vonatkozhatnak, tekintettel a körülmények változására, különösen arra a helyzetre,
ami a Moldovai Köztársaság GATT-hoz való csatlakozásából ered. Az első vizsgálatot három évvel a megállapodás
hatálybalépése után teszik meg, vagy akkor, amikor a Moldovai Köztársaság a GATT Szerződő Fele lesz.
II. CÍM
POLITIKAI PÁRBESZÉD 6. cikk
A Felek egymás között rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amelyet fejleszteni és bővíteni szándékoznak.
E párbeszéd kíséri és szilárdítja meg a Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti közeledést, támogatja az országban
végbemenő politikai és gazdasági változásokat, és hozzájárul az együttműködés új formáinak létrehozásához.
A politikai párbeszéd: – erősíteni fogja a Moldovai Köztársaság, valamint a Közösség, és így a demokratikus nemzetek közösségének
egésze közötti kapcsolatot. Az e megállapodás révén elért gazdasági közeledés intenzívebb politikai
kapcsolatokat fog eredményezni, – a kölcsönös érdeklődésre számot tartó nemzetközi kérdések tekintetében el fog vezetni az álláspontok fokozatos
közeledéséhez, és így növelni fogja a biztonságot és a stabilitást,
– arra irányul, hogy a Felek törekedjenek az együttműködésre az európai stabilitás és biztonság megerősítéséhez,
a demokrácia elveinek betartásához, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásához és elősegítéséhez
kapcsolódó ügyekben, különösen a kisebbségekhez tartozó személyek tekintetében, és szükség esetén tartsanak
konzultációt a vonatkozó ügyekben. 7. cikk
A miniszteri szintű politikai párbeszédre az Együttműködési Tanácsban kerül sor, egyéb esetekben pedig kölcsönös
megegyezéssel. 8. cikk
A Felek a politikai párbeszéd egyéb eljárásait és mechanizmusait is bevezetik, különösen a következő formákban:
– rendszeres megbeszélések a magas beosztású tisztviselők szintjén, egyrészről a Közösség képviselői, másrészről
a Moldovai Köztársaság képviselői között, – a Felek közötti diplomáciai csatornák teljes kihasználása, beleértve a megfelelő kapcsolatfelvételt kétoldalú és
többoldalú szinten, mint például az Egyesült Nemzetek és az EBEÉ találkozói keretében, és másutt,
– az európai politikai együttműködést érintő kölcsönös érdeklődésre számot tartó információ cseréje,
– minden egyéb eszköz, amely hozzájárulhat a politikai párbeszéd megszilárdításához és fejlesztéséhez.
9. cikk
A politikai párbeszédre parlamenti szinten a 87. cikkben létrehozott Parlamenti Együttműködési Bizottság keretében
kerül sor. III. CÍM
ÁRUFORGALOM 10. cikk
(1) A Felek egymás számára minden területen a legnagyobb kedvezmény elvét biztosítják a következők tekintetében:
– behozatali és kiviteli vámok és díjak, beleértve az ilyen vámok és díjak beszedésének módszerét,
– a vámkezeléshez, az árutovábbításhoz, a raktárakhoz és az átrakodáshoz kapcsolódó rendelkezések,
– a behozott árukra közvetlenül vagy közvetetten kivetett adók és bármilyen egyéb belső díjak,
– fizetési módok és a fizetések átutalása, – az áruk belföldi piacon való értékesítéséhez, megvásárlásához, szállításához, forgalmazásához és
felhasználásához kapcsolódó szabályok. (2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a következőkre:
a) a vámunió vagy szabadkereskedelmi terület létrehozása céljából, illetve ilyen unió vagy terület létrejötte alapján
adott kedvezmények; b) a GATT szabályokkal összhangban bizonyos országoknak, illetve egyéb nemzetközi megállapodások alapján
a fejlődő országoknak adott kedvezmények; c) a határforgalom megkönnyítése érdekében a szomszédos országoknak adott kedvezmények.
(3) Az (1) bekezdés és a 11. cikk (3) bekezdésének rendelkezéseit egy átmeneti időszak alatt, amely a Moldovai
Köztársaság a GATT-hoz való csatlakozásakor, de legkésőbb 1998. december 31-én jár le, nem kell alkalmazni
az I. mellékletben meghatározott azon kedvezményekre, amelyeket a Moldovai Köztársaság más független
államoknak engedélyezett a megállapodás hatálybalépése előtt. 11. cikk
(1) A Felek megállapodnak abban, hogy a szabad árutovábbítás elve e megállapodás célkitűzései elérésének
elengedhetetlen feltételét képezi. (2) Ebben a vonatkozásban mindkét Fél biztosítja a másik Fél vámterületéről származó, illetve a másik Fél vámterületére
irányuló, a területén áthaladó áruk korlátlan továbbítását. (3) A két Fél között a GATT V. cikkének (2), (3), (4) és (5) bekezdésében leírt szabályokat kell alkalmazni.
(4) Az e cikkben foglalt szabályok nem sértik a Felek közötti megállapodás alapján meghatározott ágazatokra, így például
különösen a szállításra vagy egyes termékekre vonatkozó különleges szabályokat.
12. cikk
Ezen túlmenően az áruk ideiglenes behozatalára vonatkozó, mindkét Felet kötelező nemzetközi egyezményekből
eredő jogok és kötelezettségek sérelme nélkül, mindkét Fél mentességet biztosít a másik Félnek az e kérdésről szóló
egyéb, a Félre nézve kötelező nemzetközi egyezményben kikötött esetekben és eljárásoknak megfelelően,
jogszabályaival összhangban ideiglenesen beléptetett áruk behozatali díjai és vámjai alól. Ennek során figyelembe
veszik azokat a feltételeket, amelyek mellett a szóban forgó egyezményből eredő kötelezettségeket a kérdéses Fél
elfogadta. 13. cikk
A Moldovai Köztársaságból, illetve a Közösségből származó áruk a Közösségbe, illetve a Moldovai Köztársaságba
mindenfajta mennyiségi korlátozás nélkül behozhatók a 17., 20., és 21. cikk, továbbá e megállapodás II. melléklete,
valamint Spanyolország és Portugália csatlakozási okmányának 77., 81., 244., 249. és 280. cikke rendelkezéseinek
sérelme nélkül. 14. cikk
(1) Az egyik Fél területéről származó áruknak a másik Fél területére való behozatala nem tartozik semmilyen közvetlenül
vagy közvetve kivetett belső adók vagy más olyan belső díjak alá, amelyek a hazai termékekre közvetlenül vagy
közvetve vonatkoznak. (2) Továbbá ezeknek az áruknak a belső értékesítést, értékesítési ajánlatot, beszerzést, szállítást, elosztást vagy
használatot érintő jogszabályok, rendeletek és elvárások tekintetében legalább olyan kedvező bánásmódban kell
részesülnie, mint a hazai eredetű áruknak. E bekezdés intézkedése nem akadályozza meg a különböző belső szállítási
díjak alkalmazását, amelyek kizárólag a szállítási eszköz gazdasági működtetésére vonatkoznak és nem a termék
származási helyére. 15. cikk
A GATT következő cikkei értelemszerűen alkalmazandók a két Fél között:
a) VII. cikk, 1., 2., 3., 4a., 4b., 4d., 5. bekezdés;
16. cikk
A Felek közötti áruforgalomban a piaci árak érvényesülnek.
17. cikk
(1) Amennyiben az egyik Fél területére olyan növelt mennyiségben vagy olyan feltételek mellett hoznak be valamely
terméket, amely a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek belföldi termelőinek jelentős kárt okoz, vagy fennáll
ennek veszélye, a Közösség vagy a Moldovai Köztársaság, amelyikük az érintett, a következő eljárásokkal és
feltételekkel összhangban megteheti a megfelelő intézkedéseket. (2) A Közösség vagy a Moldovai Köztársaság, az esettől függően – mielőtt intézkedéseket tenne, vagy a (4) bekezdés
hatálya alá eső esetekben az intézkedéseket követően a lehető leghamarabb – biztosítja az Együttműködési Bizottság
számára az összes vonatkozó tájékoztatást, azzal a céllal, hogy mindkét Fél számára elfogadható megoldást találjanak.
(3) Ha a Feleknek a konzultációk eredményeképpen nem sikerül az Együttműködési Bizottsághoz történő beterjesztést
követően 30 napon belül megállapodásra jutniuk a helyzet megoldását célzó lépésekben, úgy az a Fél, amely
konzultációt kért, a kár megelőzéséhez vagy orvoslásához szükséges mértékben és időtartamon át szabadon
korlátozhatja az érintett termékek behozatalát, vagy más megfelelő intézkedéseket alkalmazhat.
(4) Kritikus körülmények között, amennyiben a késedelem nehezen helyrehozható károkat okozna, a Felek a konzultációk
előtt is meghozhatják intézkedéseiket, azzal a feltétellel, hogy e lépés megtételét követően azonnal konzultációt
ajánlanak fel. (5) A Felek az e cikk szerinti intézkedések megválasztása során elsőbbséget biztosítanak azon intézkedéseknek, amelyek
a legkisebb zavart okozzák e megállapodás céljainak elérésében.
18. cikk
E cím és a 17. cikk egyetlen rendelkezése sem sérti és semmilyen módon nem érinti a Felek valamelyike által a GATT
VI. cikkével, a GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással, a GATT VI., XVI. és XXIII. cikkének
értelmezéséről és alkalmazásáról szóló megállapodással vagy kapcsolódó belső jogszabállyal összhangban hozott
dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedéseket. A dömping- vagy szubvencióellenes vizsgálatok során mindegyik Fél beleegyezik a másik Fél indítványainak
megvizsgálásába és az érdekelt Fél számára alapvető tények és elhatározások tájékoztatásába, amely alapján egy
végleges döntés hozható. Mielőtt dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámokat szabnak ki, a Felek mindent megtesznek
azért, hogy a problémára konstruktív megoldást találjanak. 19. cikk
E megállapodás nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy tranzitárukra vonatkozó olyan tilalmakat és korlátozásokat,
amelyeket a közerkölcs, a közrend, a közbiztonság, az emberek, állatok és növények egészségének és életének
védelme, a természeti erőforrások védelme, a művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek
védelme, a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon védelme indokol, sem az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályokat.
Ezek a tilalmak és korlátozások azonban nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a Felek közötti
kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei. 20. cikk
E címet nem kell alkalmazni a Kombinált Nómenklatúra 50–63. árucsoportjaiba tartozó textiltermékek
kereskedelmére. E termékek kereskedelmét külön megállapodás szabályozza, amelyet 1993. május 14-én parafáltak és
ideiglenesen 1993. január 1-je óta alkalmaznak. 21. cikk
(1) Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó termékek kereskedelmére a 13. cikk
kivételével e cím rendelkezéseit kell alkalmazni. (2) Egy szénnel és acéllal kapcsolatos ügyekkel foglakozó kapcsolattartó csoportot hoznak létre, amely egyrészről
a Közösség, másrészről a Moldovai Köztársaság képviselőiből áll.
A kapcsolattartó csoport rendszeresen információt cserél a Felek érdeklődésére számot tartó, szénnel és acéllal
kapcsolatos ügyekben. 22. cikk
A nukleáris anyagok kereskedelmét az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel összhangban fogják
folytatni. Ha szükséges, a nukleáris anyagok kereskedelme az Európai Atomenergia-közösség és a Moldovai
Köztársaság között megkötendő külön megállapodás rendelkezéseinek tárgyát fogja képezni.
IV. CÍM
AZ ÜZLETI VÁLLALKOZÁSOKAT ÉS A BEFEKTETÉST ÉRINTŐ RENDELKEZÉSEK
I. FEJEZET
MUNKAÜGYI FELTÉTELEK 23. cikk
(1) A Közösség és a tagállamok az egyes tagállamok vonatkozó törvényeire, feltételeire és eljárásaira figyelemmel
törekednek annak biztosítására, hogy a valamely tagállam területén jogszerűen foglalkoztatott moldovai
állampolgárokat olyan bánásmódban részesítsék, amely a munkafeltételek, a javadalmazás és az elbocsátás
tekintetében a saját állampolgárokkal összehasonlítva mentes az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéstől.
(2) A Moldovai Köztársaság a Moldovai Köztársaságban hatályos törvényekre, feltételekre és eljárásokra figyelemmel
biztosítja, hogy a tagállamoknak a Moldovai Köztársaság területén jogszerűen foglalkoztatott állampolgárait olyan
bánásmódban részesítsék, amely a munkafeltételek, a javadalmazás és az elbocsátás tekintetében a saját
állampolgárokkal összehasonlítva mentes az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéstől. 24. cikk
A szociális biztonság összehangolása
A Felek megállapodásokat kötnek, hogy:
i. a tagállamokban alkalmazandó feltételekre és módozatokra tekintettel, elfogadják azokat a rendelkezéseket,
amelyek szükségesek a tagállamokban törvényesen foglalkoztatott moldovai nemzetiségű munkavállalókra
vonatkozó szociális biztonsági rendszereknek az összehangolásához. Ezek a rendelkezések biztosítják, különösen,
hogy: – a különböző tagállamokban az e munkavállalók által teljesített biztosítási, foglalkoztatottsági vagy
tartózkodási idő összeadódik az öregségi, rokkantsági vagy halál következtében fizetendő nyugdíjak, illetve
az ilyen munkavállalók egészségügyi ellátása céljából, – az öregségi, halál következtében fizetendő, ipari baleseti, illetve munkahelyi megbetegedés, vagy ebből
adódó rokkantság miatt kifizetett nyugdíjak szabadon átruházhatóak a jog alapján meghatározott
mértékben az adós tagállam, vagy tagállamok által, kivéve a befizetés nélkül nyugdíjat adó nyugdíjalapot;
ii. a Moldovai Köztársaságra vonatkozó feltételekre és módozatokra tekintettel elfogadják a szükséges
rendelkezéseket, annak érdekében azoknak a tagállami állampolgároknak, akik Moldovai Köztársaságban
törvényesen alkalmazott munkavállalók, az i. bekezdés 2. francia bekezdésében meghatározott bánásmódot
biztosítsanak. 25. cikk
A 24. cikknek megfelelően meghozandó intézkedések nem érintik a Moldovai Köztársaság és a Közösség közötti
kétoldalú megállapodások alapján létrejött jogokat vagy kötelezettségeket, ha ezek a megállapodások kedvezőbb
bánásmódot biztosítanak a Moldovai Köztársaság vagy a Közösség állampolgárainak.
26. cikk
Az egyeztető tanács megvizsgálja, hogy milyen közös erőfeszítések tehetők az illegális bevándorlás ellenőrzése
érdekében, a visszafogadás elméleti és gyakorlati figyelembevételével. 27. cikk
Az Együttműködési Tanács megvizsgálja, hogyan javíthatók az üzletemberek munkafeltételei a Felek nemzetközi
kötelezettségvállalásaival összhangban, beleértve az EBEÉ bonni értekezletének okmányában rögzített vállalásokat.
28. cikk
Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tesz a 23., a 26. és 27. cikk végrehajtására.
II. FEJEZET
A TÁRSASÁGOK LETELEPEDÉSÉT ÉS MŰKÖDÉSÉT ÉRINTŐ FELTÉTELEK
29. cikk
(1) a) A Közösség és tagállamai a jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban legalább olyan kedvező elbánást
biztosítanak a Moldovai Köztársaság területükön letelepedett társaságainak, mint amilyenben bármely más
harmadik ország társaságait részesítik. b) A Közösség és tagállamai, a IV. mellékletben felsorolt fenntartások sérelme nélkül, a jogszabályaikkal és
rendelkezéseikkel összhangban, a moldovai társaságok területükön letelepedett leányvállalatainak a működésük
tekintetében legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak, mint amilyenben a közösségi társaságokat részesítik.
c) A Közösség és tagállamai a jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban, a moldovai társaságok
területükön letelepedett fióktelepeinek a működésük tekintetében legalább olyan kedvező elbánást
biztosítanak, mint amilyenben harmadik országok társaságainak fióktelepeit részesítik.
(2) a) A Moldovai Köztársaság, az V. mellékletben felsorolt fenntartások sérelme nélkül, a jogszabályaival és
rendelkezéseivel összhangban, a területén letelepedett közösségi társaságoknak legalább olyan kedvező
elbánást biztosít, mint amilyenben a moldovai társaságok, vagy – amennyiben ez utóbbi a kedvezőbb –
a harmadik országbeli társaságok részesülnek. b) A Moldovai Köztársaság a jogszabályaival és rendelkezéseivel összhangban a területén található közösségi
társaságok leányvállalatainak és fióktelepeinek a működésük tekintetében legalább olyan kedvező elbánást
biztosít, mint amilyenben a moldovai társaságok vagy fióktelepek részesülnek, vagy – amennyiben ez utóbbi
a kedvezőbb – a harmadik országbeli társaságok vagy fióktelepek részesülnek.
(3) Az (1) és (2) bekezdés rendelkezései nem használhatók fel az egyik Fél azon jogszabályainak vagy rendelkezéseinek
megkerülésére sem, amelyekkel a másik Fél társaságainak leányvállalatai olyan szektorokhoz vagy tevékenységi
körhöz juthatnak, amelyeket az első Fél területén alapítottak.
Az (1) és (2) bekezdésben említett elbánás előnyhöz juttatja a Közösségben vagy a Moldovai Köztársaságban alapított
társaságokat e megállapodás hatálybalépésének pillanatától, illetve a hatálybalépés után alapított társaságokat,
megalapításuk pillanatától. 30. cikk
(1) A 101. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, a 29. cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni a légi közlekedésre, a belvízi
közlekedésre és a tengeri szállításra. (2) Az alábbiakban feltüntetett olyan tevékenységek tekintetében azonban, amelyeket hajózási ügynökségek végeznek
és nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtására irányulnak, ideértve azon intermodális szállítási műveleteket,
amelyek során az út egy részét tengeren teszik meg, mindkét Fél megengedi a másik Fél társaságainak, hogy területén
leányvállalatok vagy fióktelepek formájában kereskedelmi jelenléttel rendelkezzenek, a letelepedés és a működés
tekintetében legalább olyan kedvező feltételek mellett, mint amelyet a Fél saját társaságainak vagy – ha ez utóbbiak
kedvezőbbek – valamely harmadik ország társaságai leányvállalatainak vagy fióktelepeinek biztosít, az egyes Felek
jogszabályaival és szabályozásával összhangban. Az ilyen tevékenységek különösen a következők:
a) tengeri szállítási és kapcsolódó szolgáltatások piacra vitele és értékesítése az ügyfelekkel való közvetlen kapcsolat
útján, az árajánlattól a számlázásig, függetlenül attól, hogy e szolgáltatásokat maga a szolgáltató, vagy olyan
szolgáltatók működtetik vagy kínálják fel, amelyekkel a szolgáltatás eladója tartós üzleti megegyezést kötött;
b) bármely szállítási és kapcsolódó szolgáltatás megvásárlása és felhasználása saját számlára vagy ügyfelek számára
(és az ügyfeleiknek történő viszonteladás), beleértve a belső közlekedési szolgáltatásokat bármely olyan
közlekedési móddal, különösen belvízi utakon, közúton és vasúton, amely az integrált szolgáltatás nyújtásához
szükséges; c) dokumentáció készítése a fuvarokmányok, vámokmányok, valamint a szállított áruk származására és jellegére
vonatkozó egyéb okmányok tekintetében; d) üzleti információk biztosítása bármilyen eszközzel, beleértve a számítógépes információs rendszereket és
az elektronikus adatcserét (figyelemmel a távközlés tekintetében fennálló, megkülönböztetéstől mentes
korlátozásokra); e) üzleti megegyezés létrehozása helyben letelepedett hajózási ügynökséggel, beleértve a társaság tőkéjében való
részesedést és a helyben toborzott személyzet kinevezését (vagy külföldi személyzet esetében figyelemmel
e megállapodás vonatkozó rendelkezéseire); f) eljárás a társaságok nevében, a hajó kikötésének megszervezésében vagy a rakományok átvételében, ha
szükséges. 31. cikk
E megállapodás alkalmazásában: a) „közösségi társaság”, illetve „moldovai társaság”: olyan társaság, amelyet valamely tagállam, illetve a Moldovai
Köztársaság törvényeivel összhangban hoztak létre, és amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye vagy központi
ügyvezetése, illetve gazdasági tevékenységének székhelye a Közösség, illetve a Moldovai Köztársaság területén
található. Ha azonban a valamely tagállam, illetve a Moldovai Köztársaság törvényeivel összhangban létrehozott
társaságnak csak a létesítő okirat szerinti székhelye található a Közösség, illetve a Moldovai Köztársaság területén,
a társaságot akkor tekintik közösségi, illetve moldovai társaságnak, ha működése során tényleges és folyamatos
kapcsolatban áll valamely tagállam, illetve a Moldovai Köztársaság gazdaságával;
b) valamely társaság „leányvállalata”: az előbbi által ténylegesen ellenőrzött vállalat;
c) valamely társaság „fióktelepe”: az üzleti tevékenység folytatásának jogi személyiséggel nem rendelkező helye,
amely tartósan jelenik meg, például egy anyavállalat kiterjesztéseként, irányítással és az ahhoz szükséges anyagi
eszközökkel rendelkezik, hogy üzleti tárgyalásokat folytasson harmadik felekkel oly módon, hogy ez utóbbiaknak
– noha annak ismeretében, hogy szükség esetén az anyavállalattal lépnek jogi kapcsolatba, amelynek a központi
irodája külföldön található – nem az anyavállalattal kell közvetlenül tárgyalnia, hanem a kiterjesztésként üzemelő
üzleti helyszínen köthet ügyleteket; d) „letelepedés”: az a) pontban említett közösségi vagy moldovai társaságoknak azon joga, hogy a Moldovai
Köztársaságban, illetve a Közösségben leányvállalatok vagy fióktelepek létesítésén keresztül gazdasági
tevékenységet kezdjenek el; e) „működés”: gazdasági tevékenységek folytatása;
f) „gazdasági tevékenységek”: ipari, kereskedelmi és szakmai jellegű tevékenységek.
A nemzetközi tengeri szállítás tekintetében, beleértve az intermodális szállítási műveleteket, amelyek során az út egy
részét tengeren teszik meg, a tagállamoknak vagy a Moldovai Köztársaság a Közösségen, illetve a Moldovai
Köztársaságon kívül letelepedett állampolgárai, valamint a Közösségen vagy a Moldovai Köztársaságon kívül
letelepedett és a tagállamok állampolgárai, illetve a moldovai állampolgárok által ellenőrzött hajózási társaságok
szintén kedvezményezettjei e fejezet és a III. fejezet rendelkezéseinek, ha hajóikat a szóban forgó tagállamban, illetve
a Moldovai Köztársaságban a vonatkozó jogszabályokkal összhangban tartják nyilván.
32. cikk
(1) E megállapodás egyéb rendelkezései ellenére, az egyik Felet sem akadályozza meg abban, hogy prudenciális okokból
intézkedéseket hozzon a befektetők, a betétesek, a biztosítottak és az olyan személyek védelme érdekében,
amelyeknek valamely pénzügyi szolgáltató letéteményesi kötelezettséggel tartozik, vagy annak érdekében, hogy
biztosítsa a pénzügyi rendszer sértetlenségét és stabilitását. Amennyiben az ilyen intézkedések nem egyeztethetők
össze e megállapodás rendelkezéseivel, nem használhatók fel a Fél e megállapodás szerinti kötelezettségeinek
elkerülésére. (2) E megállapodás egy része sem értelmezhető úgy, hogy az előírná a Feleknek egyedi vevők ügyeivel vagy
elszámolásaival összefüggő, illetve a közigazgatási intézmények birtokában lévő bizalmas vagy védett információk
kiszolgáltatását. 33. cikk
E megállapodás rendelkezései nem sértik bármely olyan intézkedésnek a Felek valamelyike által történő alkalmazását,
amelyre annak megelőzése érdekében van szükség, hogy e megállapodás rendelkezésein keresztül megkerüljék
valamely Félnek azon intézkedéseit, amelyekkel harmadik országok bejutását szabályozza a saját piacára.
34. cikk
(1) A Moldovai Köztársaság, illetve a Közösség területén letelepedett közösségi, illetve moldovai társaságnak az I. fejezet
rendelkezései ellenére jogában áll az, hogy a letelepedés szerinti befogadó országban érvényes jogszabályokkal
összhangban a Moldovai Köztársaságban, illetve a Közösség területén olyan alkalmazottakat foglalkoztasson, akár
leányvállalatai, akár fióktelepei révén, akik valamely közösségi tagállam, illetve a Moldovai Köztársaság állampolgárai,
azzal a feltétellel, hogy az ilyen alkalmazottak a (2) bekezdésben meghatározott kulcsfontosságú személyzet tagjai, és
hogy kizárólag a társaságok leányvállalatai vagy fióktelepei alkalmazásában állnak. Az ilyen alkalmazottak tartózkodási
és munkavállalási engedélyei csak az ilyen foglalkoztatás időtartamára vonatkoznak.
(2) Az előbb említett társaságok, a továbbiakban: szervezetek, kulcsfontosságú személyzetét a következő kategóriák
közül a c) pontban meghatározott „társaságon belül áthelyezett személyek” képezik, feltéve, hogy a szervezet jogi
személy, és az érintett személyek legalább az áthelyezést közvetlenül megelőző évben annak alkalmazásában álltak,
vagy üzlettársak voltak benne (a többségi részvényesek kivételével):
a) a szervezetben vezető beosztást betöltő személyek, akik elsődlegesen a létesítmény vezetését látják el, és akik
elsősorban a társaság igazgatósága vagy részvényesei, illetve az ennek megfelelő személyek általános felügyelete
vagy irányítása alatt állnak, és munkájuk a következőkre terjed ki:
– a létesítmény vagy a létesítmény egyik szervezeti egységének vagy részlegének a vezetése,
– felügyeleti, szakmai vagy vezető szerepet betöltő más alkalmazottak munkájának felügyelete és
ellenőrzése, – személyes hatáskör gyakorlása alkalmazottak felvétele és elbocsátása, a felvételre és elbocsátásra tett
ajánlások és egyéb személyzeti intézkedések tekintetében; b) a szervezetben dolgozó olyan személyek, akik a létesítmény működtetéséhez, kutatási felszereléséhez,
technikáihoz vagy vezetéséhez elengedhetetlen, nem mindennapi tudás birtokában vannak. Az ilyen tudás
értékelése a létesítményre jellemző tudáson kívül tükrözheti a speciális technikai tudást igénylő munka vagy
szakma típusához kapcsolódó magas szintű képzettséget, beleértve az engedélyhez kötött szakmához való
tartozást; c) „társaságon belül áthelyezett személy”: olyan természetes személy, aki valamely Fél területén lévő szervezetben
dolgozik, és akit a másik Fél területén folytatott gazdasági tevékenységekkel összefüggésben oda ideiglenesen
áthelyeznek; az érintett szervezet székhelyének valamely Fél területén kell lennie, és az áthelyezésnek e szervezet
olyan létesítményére (fióktelep, leányvállalat) kell irányulnia, amely ténylegesen hasonló gazdasági
tevékenységeket folytat a másik Fél területén. 35. cikk
(1) A Felek mindent elkövetnek annak érdekében, hogy elkerüljék az olyan intézkedések vagy lépések megtételét,
amelyek egymás társaságai számára az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá
tennék a letelepedés és a működés feltételeit. (2) E cikk rendelkezései nem érintik a 43. cikk rendelkezéseit: a 43. cikk hatálya alá tartozó eseteket minden más
rendelkezés kizárásával kizárólag a szóban forgó cikk rendelkezései szabályozzák.
(3) A partnerség és az együttműködés szellemében, és a 50. cikk fényében, a Moldovai Köztársaság kormánya tájékoztatja
a Közösséget az olyan új jogszabályok előterjesztésének vagy új rendelkezések elfogadásának szándékáról, amelyek
a közösségi társaságok moldovai leányvállalatai vagy fióktelepei számára a letelepedési vagy működési feltételeket
az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá tennék. A Közösség felkérheti
a Moldovai Köztársaságot, hogy közölje az ilyen jogszabályok vagy rendelkezések tervezetét, és folytasson
konzultációt e tervezetekről. (4) Amennyiben a Moldovai Köztársaságban bevezetett új jogszabály vagy rendelkezés következtében a közösségi
társaságok moldovai, illetve a Közösséghez tartozó leányvállalatai vagy fióktelepei számára a letelepedési vagy
működési feltételek az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá válnak, az ilyen
jogszabály vagy rendelkezés a vonatkozó törvény hatálybalépésének időpontjában a Moldovai Köztársaságban már
letelepedett leányvállalatokra és fióktelepekre a vonatkozó törvény hatálybalépését követően három éven át nem
alkalmazandó. III. FEJEZET
HATÁROKON ÁTNYÚLÓ SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS A KÖZÖSSÉG ÉS A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT
36. cikk
(1) A Felek e fejezet rendelkezéseivel összhangban vállalják, hogy megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében,
hogy a Felek szolgáltatási ágazatainak fejlődését szem előtt tartva fokozatosan engedélyezzék a határokon átnyúló
szolgáltatásokat olyan közösségi vagy moldovai társaságok részéről, amelyek más Fél területén telepedetek le, mint
amelyben a szolgáltatás által megcélzott személy. (2) Az Együttműködési Tanács ajánlást tesz az (1) bekezdés végrehajtására.
37. cikk
A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy piacorientált szolgáltatási ágazatot alakítsanak ki a Moldovai
Köztársaságban. 38. cikk
(1) A Felek vállalják, hogy kereskedelmi alapon, hatékonyan alkalmazzák a nemzetközi hajózási piachoz és forgalomhoz
való korlátlan hozzáférés elvét: a) az előbbi rendelkezés nem érinti a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezményből
eredő azon jogokat és kötelezettségeket, amelyek az e megállapodásban részes Felek egyikére vagy másikára
vonatkoznak. Vonalhajózási konferenciához nem tartozó szállítók szabadon versenyezhetnek vonalhajózási
konferenciához tartozó szállítókkal, ha betartják a tisztességes kereskedelemi verseny szabályait;
b) a Felek megerősítik elkötelezettségüket a szabad versenykörnyezet iránt, amely a száraz és folyékony ömlesztett
áruk kereskedelmének elengedhetetlen tényezője. (2) Az (1) bekezdés elveinek alkalmazása során a Felek:
a) e megállapodás hatálybalépésétől kezdve nem alkalmazzák a közösségi tagállamok és a volt Szovjetunió közötti
kétoldalú megállapodások rakománymegosztásra vonatkozó rendelkezéseit; b) nem vezetnek be rakománymegosztásra vonatkozó záradékokat a harmadik országokkal kötendő jövőbeli
kétoldalú megállapodásokban, kivéve olyan kivételes körülmények esetén, amennyiben az e megállapodásban
részes egyik vagy másik Fél vonalhajózási társaságainak máskülönben nem lenne tényleges lehetőségük arra,
hogy az érintett harmadik országból érkező és oda irányuló kereskedelmi forgalomban részt vegyenek;
c) a száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelméről szóló jövőbeli kétoldalú megállapodásokban megtiltják
a rakománymegosztásra vonatkozó megegyezéseket; d) e megállapodás hatálybalépésével eltörölnek minden olyan egyoldalú intézkedést, igazgatási, technikai és egyéb
akadályt, amely a nemzetközi tengeri szállításban korlátozó vagy megkülönböztető hatást fejthetne ki
a szolgáltatások szabad nyújtásra. Többek között a nemzetközi forgalom számára nyitott kikötőkhöz való hozzáférés, a kikötők infrastruktúrájának és
kisegítő hajózási szolgáltatásainak igénybevétele, a kapcsolódó díjak és költségek alkalmazása, a vámlétesítmények
használata, valamint a kirakodási és berakodási kikötőhelyek és létesítmények kijelölése tekintetében mindkét Fél
legalább olyan kedvező elbánásban részesíti a másik Fél állampolgárai vagy társaságai által üzemeltetett hajókat, mint
a Fél saját hajóit. (3) A Közösség, illetve a Moldovai Köztársaság nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó állampolgárai és
társaságai szabadon nyújthatnak nemzetközi tengeri-folyami szolgáltatásokat a Moldovai Köztársaság, illetve
a Közösség belvízi útjain. 39. cikk
A Felek közötti szállítás összehangolt fejlesztésének biztosítását szem előtt tartva, amelyet a Felek kereskedelemi
szükségleteikhez igazítanak, a kölcsönös piaci hozzáférés feltételei, valamint a közúti, vasúti és belvízi utakon történő,
továbbá az esetleges légi közlekedési szolgáltatásnyújtás feltételei adott esetben külön megállapodásokban
szabályozhatók, amelyet a Felek a 96. cikk szerint e megállapodás hatálybalépését követően tárgyalnak meg.
IV. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 40. cikk
(1) E cím rendelkezéseit a közrenddel összefüggő, közbiztonsági és közegészségügyi korlátozásokra figyelemmel kell
alkalmazni. (2) E cím rendelkezéseit nem kell alkalmazni azon tevékenységekre, amelyek valamely Fél területén hivatali hatáskör, akár
alkalmi, gyakorlásával függenek össze. 41. cikk
E cím alkalmazásában e megállapodás egy része sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy a belépés és tartózkodás,
a munkavállalás, a munkafeltételek és a természetes személyek letelepedése és a szolgáltatásnyújtás tekintetében
törvényeiket és rendeleteiket alkalmazzák, azzal a feltétellel, hogy ennek során nem alkalmazzák ezeket oly módon,
amely az e megállapodás valamely rendelkezésének feltételei alapján bármely Felet megillető előnyöket semmissé
tenné vagy csökkentené. A fenti rendelkezés nem érinti a 40. cikk alkalmazását.
42. cikk
Azon társaságok, amelyek moldovai társaságok és közösségi társaságok közös ellenőrzése alatt és kizárólagos
tulajdonában vannak, szintén a II., III. és IV. fejezet rendelkezéseinek kedvezményezettjei közé tartoznak.
43. cikk
Az egyik Fél által az e megállapodás alapján a másik Félnek biztosított bánásmód, a szolgáltatások kereskedelméről
szóló általános egyezmény (GATS) hatálya alá tartozó ágazatok vagy intézkedések tekintetében a GATS vonatkozó
kötelezettségeinek hatálybalépését egy hónappal megelőző naptól kezdve, semmilyen esetben nem lehet
kedvezőbb, mint az előbbi Fél által a GATS rendelkezései alapján az egyes szolgáltatási ágazatok, alágazatok és
szolgáltatásnyújtási módok tekintetében biztosított bánásmód. 44. cikk
A Közösség, annak tagállamai és a Moldovai Köztársaság a II., III. és IV. fejezet alkalmazásában nem veszik figyelembe
a GATS V. cikkének elveivel összhangban, gazdasági integrációs megállapodásokban vállalt kötelezettségek alapján
biztosított bánásmódot. 45. cikk
(1) Az e cím rendelkezéseivel összhangban biztosított legnagyobb kedvezmény elvét nem kell alkalmazni azon
adókedvezményekre, amelyeket a Felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások vagy egyéb
adóegyezmények alapján nyújtanak, vagy a jövőben nyújtani fognak.
(2) E cím egy része sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná azt, hogy a Felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló
megállapodások és más adóegyezmények vagy a belföldi adójogszabályok adórendelkezései alapján olyan
intézkedéseket fogadjanak el vagy érvényesítsenek, amelyek az adókikerülés vagy adókijátszás megelőzésére
irányulnak. (3) E cím egy része sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná a tagállamokat vagy a Moldovai Köztársaságot abban,
hogy megkülönböztetést tegyen adójogszabályai vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása során olyan adófizetők
között, amelyek, különösen lakóhelyük tekintetében, nincsenek azonos helyzetben.
46. cikk
A 34. cikk sérelme nélkül, a II., III. és a IV. fejezet egy rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy feljogosítaná:
– a tagállamok, illetve a Moldovai Köztársaság állampolgárait arra, hogy bármilyen minőségben belépjenek
a Moldovai Köztársaság, illetve a Közösség területére és ott tartózkodjanak, különösen valamely társaság
részvényeseként vagy tulajdonostársaként, vezetőjeként vagy alkalmazottjaként, illetve szolgáltatások
nyújtójaként vagy kedvezményezettjeként, – a moldovai társaságok közösségi leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy a Közösség területén a Moldovai
Köztársaság állampolgárait alkalmazzák vagy foglalkoztassák, – a közösségi társaságok a moldovai leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy a Moldovai Köztársaság területén
a tagállamok állampolgárait alkalmazzák vagy foglalkoztassák, – a moldovai társaságokat vagy moldovai társaságok közösségi leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy
ideiglenes munkaszerződés alapján moldovai személyeket biztosítsanak abból a célból, hogy más személyek
számára és ellenőrzése alatt működjenek, – a közösségi társaságokat és a közösségi társaságok moldovai leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy
ideiglenes munkaszerződés alapján olyan munkavállalókat biztosítsanak, akik a tagállamok állampolgárai.
V. CÍM
FOLYÓ FIZETÉSEK ÉS TŐKE 47. cikk
(1) A Felek vállalják, hogy szabadon átváltható valutában engedélyezik a Közösségben és a Moldovai Köztársaságban
honos személyek közötti, az áruforgalommal, valamint a szolgáltatások és személyek mozgásával összefüggő,
e megállapodás rendelkezéseivel összhangban teljesített folyó fizetéseket. (2) A tőkemozgások mérlegének ügyletei tekintetében e megállapodás hatálybalépésétől a fogadó ország törvényeivel
összhangban alapított társaságokba irányuló közvetlen befektetésekhez és a IV. cím II. fejezete rendelkezéseivel
összhangban végzett befektetésekhez, valamint e befektetések és a belőlük származó esetleges nyereség
felszámolásához vagy hazatelepítéséhez kapcsolódó szabad tőkemozgást biztosítani kell.
(3) E megállapodás hatálybalépésétől kezdve, a (2) bekezdés vagy az (5) bekezdés sérelme nélkül nem vezetnek be újabb
devizakorlátozásokat a Közösségben és a Moldovai Köztársaságban honos személyek közötti tőkemozgásra és a hozzá
kapcsolódó folyó fizetésekre vonatkozóan, és a meglévő szabályok nem válnak korlátozóbbakká.
(4) A Felek konzultációt folytatnak egymással abból a célból, hogy e megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása
érdekében megkönnyítsék a Közösség és a Moldovai Köztársaság között a (2) bekezdésben említettektől eltérő, más
tőkeformák mozgását. (5) Hivatkozva e cikk rendelkezéseire, amíg nem vezetik be a moldován valutának a Nemzetközi Valutaalap (IMF)
alapokmánya VIII. cikke értelmében vett teljes konvertibilitását, a Moldovai Köztársaság kivételes körülmények között
devizakorlátozásokat alkalmazhat rövid és hosszú lejáratú hitelek nyújtásával és felvételével összefüggésben,
amennyiben az ilyen hitelek nyújtása esetén a Moldovai Köztársaság számára ilyen korlátozásokat írnak elő és
amennyiben e korlátozásokat a Moldovai Köztársaság jogállása az IMF-ben megengedi. A Moldovai Köztársaság
e korlátozásokat megkülönböztetéstől mentesen alkalmazza. Alkalmazásuk a lehető legkisebb mértékben zavarja
e megállapodást. A Moldovai Köztársaság az ilyen intézkedések bevezetéséről és azok változásairól tájékoztatja
az Együttműködési Tanácsot. (6) Az (1) és a (2) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben kivételes körülmények között a Közösség és a Moldovai
Köztársaság közötti tőkemozgás súlyos nehézségeket okoz a Közösségben, illetve a Moldovai Köztársaságban
az árfolyam-politika vagy a monetáris politika működtetésében, vagy fennáll ennek a veszélye, úgy a Közösség, illetve
a Moldovai Köztársaság legfeljebb hat hónapon át védintézkedéseket hozhat a Közösség és a Moldovai Köztársaság
közötti tőkemozgás tekintetében, ha az ilyen intézkedések feltétlenül szükségesek.
VI. CÍM
A VERSENY, SZELLEMI, IPARI ÉS KERESKEDELMI TULAJDON OLTALMA
ÉS JOGALKOTÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
48. cikk
(1) A Felek megegyeznek, hogy dolgoznak a társaságok, illetve az állami beavatkozás versenyre vonatkozó
korlátozásainak orvoslásán vagy megszüntetésén, amennyiben a korlátozások befolyásolják a kereskedelmet
a Közösség és Moldovai Köztársaság között. (2) Az (1) bekezdésben kitűzött célok elérése érdekében:
a) A Felek biztosítják, hogy joghatóságukon belül fennállnak olyan jogszabályok és végrehajtanak olyan
jogszabályokat, amelyek a társaságok versenykorlátozásait szabályozzák. b) A Felek tartózkodnak olyan állami támogatás nyújtásától, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy áruk
termelésének, a GATT által meghatározott alaptermékek kivételével, vagy szolgáltatások nyújtásának, előnyben
részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Közösség és a Moldovai
Köztársaság közötti kereskedelmet. c) Az egyik Fél kérésére a másik Fél információt szolgáltat az állami támogatások rendszeréről, vagy egyedi állami
támogatásokról. Az olyan adatokról, amelyek a Felek szakmai vagy üzleti titoktartásra vonatkozó jogszabályai alá
tartoznak, nem kell információt nyújtani. d) A Felek kijelentik, hogy kereskedelmi jellegű állami monopólium esetében, az e megállapodás hatálybalépésének
napjától számított negyedik évtől készek arra, hogy nem tesznek különbséget a Felek állampolgárai között,
az áruk beszerzésének és értékesítésének feltételeit illetően. e) Közvállalkozások vagy olyan vállalkozások esetén, amelyekre a Közösség vagy a Moldovai Köztársaság kizárólagos
jogokat biztosít, a Felek kijelentik, hogy e megállapodás hatálybalépésének napjától számított negyedik évtől
biztosítják, hogy nem hoznak vagy tartanak fenn olyan intézkedést, amely olyan mértékben torzítja
a kereskedelmet a Közösség és a Moldovai Köztársaság között, amely a Felek kölcsönös érdekeit sérti. Ez
a rendelkezés nem akadályozza az ilyen vállalkozásokra vonatkozó különleges feladatok jogi vagy tényleges
végrehajtását. f) A d) és e) pontokban meghatározott időtartam a Felek megállapodása esetén meghosszabbítható.
(3) A Közösség vagy a Moldovai Köztársaság kérésére az együttműködési bizottság tárgyalhat az (1) és (2) bekezdésben
említett verseny korlátozásáról vagy torzításáról, illetve a versenyszabályok végrehajtásáról, figyelemmel
az információ közléséről, titoktartásról és üzleti titokról szóló jogszabályokban bevezetett korlátozásokra. A tárgyalás
témáját képezheti ezenkívül az (1) és (2) bekezdés értelmezése is.
(4) A versenyszabályok alkalmazásában jártas Felek teljes technikai segítséget nyújtanak a másik Felek kérésére
a versenyszabályok kialakítása és végrehajtása terén, a hozzáférhető eszközök keretein belül.
(5) Az előbbi intézkedések semmiképpen sem befolyásolhatják a Felek azon jogait, hogy a 18. cikkben említett megfelelő
intézkedéseket alkalmazhassák az árukereskedelem vagy szolgáltatások korlátozásának megakadályozására.
49. cikk
(1) E cikk és a III. melléklet rendelkezései alapján a Moldovai Köztársaság folytatja a szellemi, ipari és kereskedelmi
tulajdonjogok oltalmának fejlesztését annak érdekében, hogy e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év
végére a Közösségben fennálló oltalmi szinthez hasonló szintű oltalmat biztosítson, beleértve az ilyen jogok
érvényesítésének hatékony eszközeit. (2) A Moldovai Köztársaság e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végére csatlakozik a szellemi, ipari és
kereskedelmi tulajdonjogokról szóló, a III. melléklet (1) bekezdésében említett többoldalú egyezményekhez,
amelyekben a tagállamok részesek, vagy amelyeket a tagállamok az ezen egyezményekben foglalt vonatkozó
rendelkezéseknek megfelelően ténylegesen alkalmaznak. 50. cikk
(1) A Felek kijelentik, hogy a Moldovai Köztársaság és a Közösség közötti gazdasági kapcsolatok megerősítésének fontos
feltételét képezi a Moldovai Köztársaság meglévő és jövőbeli jogszabályainak a Közösség jogszabályaihoz való
közelítése. A Moldovai Köztársaság törekszik annak biztosítására, hogy jogszabályai fokozatosan
összeegyeztethetőkké váljanak a Közösség jogszabályaival. (2) A jogszabályok közelítése különösen a következő területekre terjed ki: vámjog, társasági jog, bankjog, társasági
számvitel és adók, szellemi tulajdon, munkavállalók munkahelyi védelme, pénzügyi szolgáltatások, versenyszabályok,
közbeszerzés, emberek, állatok és növények egészségének és életének védelme, környezetvédelem,
fogyasztóvédelem, közvetett adózás, műszaki szabályok és szabványok, nukleáris törvények és rendeletek, valamint
szállítás. (3) A Közösség ezen intézkedések végrehajtásához technikai segítséget nyújt a Moldovai Köztársaságnak, amely többek
között a következőket ölelheti fel: – szakértők cseréje,
– korai tájékoztatás biztosítása, különösen a vonatkozó jogszabályokról,
– szemináriumok szervezése, – képzési tevékenységek, – támogatás a vonatkozó ágazatok közösségi jogszabályainak lefordításához.
VII. CÍM
GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS 51. cikk
(1) A Közösség és a Moldovai Köztársaság gazdasági együttműködést hoz létre, amely a Moldovai Köztársaság gazdasági
reformjához, valamint fellendüléséhez és fenntartható fejlődéséhez való hozzájárulásra irányul. Ezen együttműködés
mindkét Fél javára erősíti a fennálló gazdasági kapcsolatokat.
(2) Politikai és egyéb intézkedéseket fognak kialakítani a gazdasági és társadalmi reform, valamint a moldovai gazdasági
és kereskedelmi rendszerek átalakítása érdekében, amelyeket a fenntarthatóság és a kiegyensúlyozott társadalmi
fejlődés követelményei fognak vezérelni; teljes mértékben figyelembe véve a környezeti szempontokat is.
(3) E célból az együttműködés az ipari együttműködésre, a beruházások fejlesztésére és megóvására, a közbeszerzésre,
szabványok és a megfelelőségértékelésre, bányászatra és nyersanyagokra, tudományra és technológiára, oktatásra és
képzésre, mezőgazdaságra és az agráripari ágazatra, energiára, környezetre, közlekedésre, távközlésre, pénzügyi
szolgáltatásokra, pénzmosásra, monetáris politikára, regionális fejlesztésre, szociális együttműködésre,
idegenforgalomra, kis és középvállalatokra, információra és kommunikációra, fogyasztóvédelemre, vámügyre,
statisztikai együttműködésre, közgazdaságra és kábítószerekre összpontosít. (4) A régió harmonikus fejlődését szem előtt tartva, különös figyelmet szentelnek az olyan intézkedéseknek, amelyek
alkalmasak arra, hogy elősegítsék az együttműködést a Független Államok között.
(5) Az e megállapodásban meghatározott gazdasági együttműködést és az együttműködés más formáit adott esetben
a Közösség technikai segítségnyújtással támogathatja, figyelembe véve a Közösség által a Független Államokban
nyújtott technikai segítségre vonatkozó tanácsi rendeletet, a Moldovai Köztársaságnak nyújtott közösségi technikai
segítséggel kapcsolatos indikatív programban vállalt prioritásokat, valamint a kialakított koordinációs és végrehajtási
eljárásokat. (6) Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tesz az együttműködés továbbfejlesztésére a (3) bekezdésben meghatározott
területekre vonatkozóan. 52. cikk Ipari együttműködés
(1) Az együttműködés különösen a következők előmozdítását célozza:
– üzleti kapcsolatok fejlesztése mindkét oldal gazdasági szereplői között, például a technológia és know-how
átadása területén, – a Közösség részvétele a Moldovai Köztársaság erőfeszítéseiben, amelyek iparának átalakítására és technológiai
fejlesztésére irányulnak, – az irányítás javítása, – megfelelő kereskedelmi szabályok és gyakorlatok kialakítása, beleértve a termékmarketinget is,
– környezetvédelem, – az ipari termelés szerkezetének hozzáigazítása a fejlett piacgazdasághoz,
– a hadiipari létesítmények átalakítása. (2) E cikk rendelkezései nem érintik a vállalkozásokra vonatkozó közösségi versenyszabályok végrehajtását.
53. cikk Beruházásfejlesztés és -védelem
(1) Az együttműködés a Közösség és a tagállamok vonatkozó hatásköreit és illetékességeit szem előtt tartva arra irányul,
hogy kedvező légkört teremtsen a belföldi és külföldi befektetések számára, különösen a beruházásvédelem,
a tőketranszfer és a befektetési lehetőségekre vonatkozó információcsere jobb feltételei révén.
(2) Az együttműködés céljai különösen a következők: – adott esetben beruházásfejlesztési és -védelmi megállapodások megkötése a Moldovai Köztársaság és
a tagállamok között, – adott esetben megállapodások megkötése a Moldovai Köztársaság és a tagállamok között a kettős adóztatás
elkerüléséről, – kedvező körülmények megteremtése, amelyek bátorítják a moldovai gazdaságba történő külföldi
befektetéseket, – stabil és megfelelő üzleti jog és üzleti feltételek kialakítása, valamint információcsere a befektetések területén
a törvényekről, a rendeletekről és a közigazgatási gyakorlatokról,
– információcsere a befektetési lehetőségekről többek között kereskedelmi vásárok, kiállítások, kereskedelmi hetek
és egyéb események formájában. 54. cikk Közbeszerzés
A Felek együttműködnek azon feltételek kialakításában, amelyek lehetővé teszik az árukra és szolgáltatásokra
vonatkozó szerződések nyílt és versenytárgyaláson alapuló odaítélését, különösen ajánlati felhívások révén.
55. cikk Együttműködés a szabványok és a megfelelőségértékelés területén
(1) A Felek közötti együttműködés előmozdítja a szabványok és a megfelelőségértékelés területén követett, a nemzetközi
megállapodásoknak megfelelő feltételekhez, elvekhez és iránymutatásokhoz való felzárkózást. A szükséges
intézkedések megkönnyítik a megfelelőségértékelés területén a kölcsönös elismerés irányába tett előrelépést,
valamint a moldovai termékek minőségének javítását. (2) E célból arra törekszenek, hogy:
– előmozdítják a megfelelő együttműködést az e területekre szakosodott szervezetekkel és intézményekkel,
– előmozdítják a közösségi technikai szabályok alkalmazását, valamint az európai szabványok és
megfelelőségértékelési eljárások használatát, – lehetővé teszik a minőségirányítás területén a tapasztalatok és a technikai információk cseréjét.
56. cikk Bányászat és nyersanyagok
(1) A Felek arra törekednek, hogy növeljék a bányászatra és nyersanyagokra irányuló befektetést és kereskedelmet.
(2) Az együttműködést különösen a következő területekre összpontosítják:
– információcsere a bányászati és a nemvasfémágazat fejlesztéséről,
– az együttműködés jogi keretrendszerének kialakítása, – kereskedelmi kérdések,
– a jogalkotási és más intézkedések fejlesztése a környezetvédelem területén,
– képzés, – biztonság a bányászatban. 57. cikk
Tudományos és műszaki együttműködés
(1) A Felek a kölcsönös előnyök alapján támogatják az együttműködést a nem katonai kutatás és technológiai fejlesztés
(KTF) területén, figyelemmel a rendelkezésre álló erőforrásokra, a programjaikhoz való megfelelő hozzáférésre,
valamint a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok hatékony védelmének megfelelő szintjére.
(2) A tudományos és technológiai együttműködés a következőket öleli fel:
– tudományos és műszaki információcsere, – közös KTF tevékenység,
– képzési tevékenységek és mobilitási programok a KTF-fel foglalkozó tudósok, kutatók és szakemberek számára
mindkét oldalon. Amennyiben az együttműködés oktatást és/vagy képzést magában foglaló tevékenységek formáját ölti, az 58. cikk
rendelkezéseivel összhangban kell azokat végrehajtani. A Felek kölcsönös megállapodás alapján a tudományos és technológiai együttműködés más formáit is kialakíthatják.
Az együttműködési tevékenységek során külön figyelmet kell fordítani az olyan tudósok, mérnökök, kutatók és
műszaki szakemberek más területen történő foglalkoztatására, akik tömegpusztító fegyverek kutatásával és/vagy
előállításával foglalkoznak vagy foglalkoztak. (3) Az e cikk hatálya alá eső együttműködést az egyes Felek által elfogadott eljárásoknak megfelelően megtárgyalt és
megkötött külön megegyezések alapján valósítják meg, amelyek többek között a szellemi, ipari és kereskedelmi
tulajdonjogokra vonatkozó különleges rendelkezéseket is rögzítenek. 58. cikk
Oktatás és szakképzés
(1) A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy mind a közszférában, mind a magánszférában növeljék az általános
oktatás és a szakképzettség szintjét a Moldovai Köztársaságban.
(2) Az együttműködést különösen a következő területekre összpontosítják:
– a moldovai felsőoktatási és szakképzési rendszerek korszerűsítése, beleértve a felsőoktatási létesítmények és
a felsőoktatási diplomák akkreditálási rendszerét, – a köz- és a magánszektorbeli vezetők és köztisztviselők szakképzése a meghatározásra kerülő prioritási területeken,
– együttműködés az oktatási intézmények, illetve az oktatási intézmények és cégek között,
– a tanárok, felsőfokú képesítéssel rendelkezők, adminisztrátorok, fiatal tudósok és kutatók, valamint a fiatalok
mobilitása, – az európai tanulmányok terén folytatott oktatás támogatása a megfelelő intézményekben,
– közösségi nyelvek oktatása, – konferenciatolmácsok posztgraduális képzése,
– újságírók szakképzése, – oktatók szakképzése. (3) Az egyik Fél lehetséges részvétele a másik Fél oktatási és szakképzési programjaiban a Felek vonatkozó eljárásaival
összhangban vitatható meg, továbbá, adott esetben, intézményi kereteket és együttműködési terveket fognak
létrehozni, amelyek a Moldovai Köztársaságnak a közösségi Tempus-programban való részvételére épülnek.
59. cikk Mezőgazdaság és az agráripari ágazat
Az együttműködés célja e területen a mezőgazdaság reformja, a moldovai mezőgazdaság, az agráripari és
a szolgáltatási ágazat korszerűsítése, privatizálása és átalakítása, belföldi és külföldi piacok kialakítása a moldovai
termékek számára olyan feltételek mellett, amelyek biztosítják a környezet védelmét, figyelembe véve
az élelmiszerellátás biztonsága javításának szükségességét. A Felek arra is törekednek, hogy az ipari és mezőgazdasági
élelmiszertermékek tekintetében fokozatosan közelítsék a moldovai szabványokat a közösségi technikai
szabályokhoz, beleértve az egészségügyi és növény-egészségügyi szabványokat. 60. cikk
Energia
(1) Az együttműködésre a piacgazdaság és az Európai Energiacharta alapelvei keretében kerül sor, amelynek hátteréül
az európai energiapiacok fokozatos integrációja szolgál. (2) Az együttműködés többek között a következő területekre terjed ki:
– az energiatermelés ellátásának és fogyasztásának környezeti hatása, annak érdekében, hogy
az e tevékenységekből származó környezetvédelmi károkat megelőzze vagy minimalizálja,
– az energiaellátás biztonságának és minőségének gazdaságos és környezetileg elfogadható módon történő
javítása, beleértve a szállítók diverzifikációját, – az engergetikai politika megfogalmazása,
– az energetikai ágazat irányításának és szabályozásának javítása a piacgazdasággal összhangban,
– az energiakereskedelem fokozásához és a befektetések ösztönzéséhez szükséges intézményi, jogi, adózási és
egyéb feltételek megteremtése, – az energiatakarékosság és a hatékony energiafelhasználás előmozdítása,
– az energetikai infrastruktúra korszerűsítése, fejlesztése és diverzifikációja,
– az ellátás és a végfelhasználás területén az energetikai technológiák javítása minden fajta energiatípus esetében,
– irányítói és műszaki szakképzés az energetikai szektorban.
61. cikk Környezetvédelem
(1) Az Európai Energiachartát és az 1993. évi luzerni értekezlet nyilatkozatát szem előtt tartva, a Felek továbbfejlesztik és
erősítik együttműködésüket a környezet és az emberi egészség területén.
(2) Az együttműködés célja a környezet romlása elleni küzdelem, és különösen a következők:
– a szennyezettségi szintek hatékony felügyelete és a környezet értékelése; információs rendszer a környezet
állapotáról, – a helyi, a regionális és az országhatáron átterjedő levegő- és vízszennyezés leküzdése,
– ökológiai egyensúly helyreállítása, – a fenntartható, hatékony és környezetileg hatékony energiatermelés és -felhasználás,
– az ipari létesítmények biztonsága, – a vegyi anyagok osztályozása és biztonságos kezelése,
– a vízminőség, – a hulladékcsökkentés, az újrafelhasználás és a biztonságos ártalmatlanítás, a Bázeli Egyezmény végrehajtása,
– a mezőgazdaság környezeti hatása, talajerózió és kémiai szennyezés,
– az erdők védelme, – a biodiverzitás megőrzése, a védett területek és a biológiai erőforrások fenntartható felhasználása és kezelése,
– a területrendezés, ezen belül az építőipar és a városfejlesztés,
– a gazdasági és a fiskális eszközök felhasználása,
– a globális éghajlatváltozás, – a környezeti nevelés és a tudatosság,
– az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló Espoo-i Egyezmény végrehajtása.
(3) Az együttműködésre különösen a következők útján kerül sor:
– katasztrófavédelmi és más vészhelyzetek kezelésének megtervezése, – információk és szakértők cseréje, többek között a tiszta technológiák átadása, továbbá a biotechnológiák
biztonságos és környezetileg elfogadható felhasználása területén, – közös kutatási tevékenységek,
– a jogszabályok fejlesztése a közösségi szabványok szintjének elérése érdekében,
– együttműködés regionális szinten, beleértve az Európai Környezetvédelmi Ügynökség keretében való
együttműködést, és nemzetközi szinten, – stratégiák kialakítása, különös tekintettel a globális és éghajlati kérdésekre, valamint a fenntartható fejlődés
elérését szem előtt tartva, – környezeti hatástanulmányok. 62. cikk
Közlekedés
(1) A Felek a közlekedés területén továbbfejlesztik és megerősítik együttműködésüket.
(2) Az együttműködés többek között a moldovai közlekedési rendszerek és hálózatok átalakítására és korszerűsítésére,
valamint adott esetben – a globálisabb közlekedési rendszer kialakításának összefüggésében – a közlekedési
rendszerek összeegyeztethetőségének fejlesztésére és biztosítására irányul. Az együttműködés többek között a következőket öleli fel:
– a közúti szállítás, a vasutak, a kikötők és a repülőterek irányításának és üzemeltetésének korszerűsítése,
– a vasutak, a vízi utak, a közutak, a kikötők, a repülőterek és a légi közlekedési infrastruktúra korszerűsítése és
fejlesztése, beleértve a közérdekű főútvonalak és a fent említett közlekedési módok transzeurópai
összeköttetéseinek korszerűsítését, – a kombinált szállítás támogatása és fejlesztése,
– a közös kutatási és fejlesztési programok támogatása,
– a politika kialakításához és végrehajtásához szükséges szabályozói és intézményi keretek kidolgozása, beleértve
a szállítási ágazat privatizálását. 63. cikk Postai szolgáltatások és távközlés
A Felek hatásköreiken és illetékességükön belül kibővítik és megerősítik az együttműködést a következő területeken:
– politikák és iránymutatások kialakítása a távközlési ágazat és a postai szolgáltatások fejlesztéséhez,
– a díjszabási politika és a forgalmazás elveinek kialakítása a távközlési ágazatban és a postai szolgáltatások terén,
– a távközlés és a postai szolgáltatások terén projektek fejlesztésének ösztönzése és a befektetések számára
vonzóvá tétele, – a távközlési és postai szolgáltatásnyújtás hatékonyságának és minőségének javítása, többek között az alágazatok
tevékenységeinek liberalizálásán keresztül, – a távközlés fokozott alkalmazása, különösen az elektronikus fizetési rendszerek területén,
– távközlési hálózatok irányítása és azok optimalizálása, – megfelelő szabályozási alap a távközlési és postai szolgáltatásnyújtáshoz, valamint a rádiófrekvencia-spektrum
felhasználásához, – szakképzés a távközlés és a postai szolgáltatások területén a piaci feltételek mellett történő üzemeltetés szem
előtt tartásával. 64. cikk Pénzügyi szolgáltatások
Az együttműködés különösen annak megkönnyítésére irányul, hogy a Moldovai Köztársaság az általánosan
elfogadott, kölcsönös elszámolási rendszerek részévé váljon. A technikai segítségnyújtás előterében a következők
állnak: – a banki és pénzügyi szolgáltatások fejlesztése, a hitelforrások közös piacának kialakítása, a Moldovai Köztársaság
bevonása valamely általánosan elfogadott, kölcsönös elszámolási rendszerbe, – pénzügyi rendszer és intézményeinek kialakítása a Moldovai Köztársaságban, tapasztalatcsere és személyzeti
képzés a pénzügyek területén, – biztosítási szolgáltatások kialakítása, amelyek többek között kedvező keretet hoznának létre ahhoz, hogy
közösségi társaságok a biztosítási ágazaton belül közös vállalatok létrehozásában vegyenek részt a Moldovai
Köztársaságban, valamint kiviteli hitelbiztosítás kialakítása. Ezen együttműködés különösen ahhoz járul hozzá, hogy a pénzügyi szolgáltató ágazatban elősegítse a Moldovai
Köztársaság és a tagállamok közötti kapcsolatok fejlesztését. 65. cikk
Monetáris politika
A Közösség a moldovai hatóságok kérésére technikai segítségnyújtást biztosít a Moldovai Köztársaság azon
törekvéseinek támogatása érdekében, amelyek monetáris rendszerének megerősítésére és valutája teljes
konvertibilitásának bevezetésére és politikáinak az Európai Monetáris Rendszeréhez történő fokozatos
hozzáigazítására irányulnak. Ennek részét képezi az Európai Monetáris Rendszerre vonatkozó közösségi előírások
alapelveire és működésére vonatkozó informális véleménycsere is. 66. cikk
Pénzmosás
(1) A Felek egyetértenek abban, hogy erőfeszítésekre és együttműködésre van szükség annak megelőzése érdekében,
hogy pénzügyi rendszereiket általában a bűncselekményekből, és különösen a kábítószerrel kapcsolatos
bűncselekményekből származó bevételek tisztára mosására használják fel. (2) Az együttműködés e területen közigazgatási és technikai segítségnyújtást foglal magában, amelynek az a célja, hogy
olyan alkalmas előírásokat határozzanak meg a pénzmosás ellen, amelyek egyenértékűek a Közösség és az illetékes
nemzetközi fórumok, beleértve a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által elfogadott előírásokkal.
67. cikk Regionális fejlesztés
(1) A Felek megerősítik az együttműködést a területfejlesztés és a területrendezés területén.
(2) A Felek e célból ösztönzik a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok közötti információcserét a területfejlesztési és
területrendezési politika, valamint a regionális politikák kialakításának módszerei terén, külön hangsúlyt helyezve
a hátrányos helyzetben lévő területek fejlesztésére. Ösztönzik a régiók és a területfejlesztésért felelős közintézmények közötti közvetlen kapcsolatfelvételt is, többek
között azzal a céllal, hogy kicseréljék a területfejlesztés előmozdításának módszereit és formáit.
68. cikk Szociális együttműködés
(1) Az egészség és a biztonság területén a Felek azzal a céllal alakítanak ki maguk között együttműködést, hogy javítsák
a munkavállalók egészség- és biztonságvédelmének szintjét. Az együttműködés különösen a következőket öleli fel:
– oktatás és szakképzés az egészségügyi és a biztonsági területen, külön figyelmet fordítva a magas kockázatú
tevékenységi területekre, – megelőző intézkedések kialakítása és támogatása a foglalkozási megbetegedések és egyéb munkahelyi ártalmak
leküzdése érdekében, – a jelentős balesetek veszélyének megelőzése és a mérgező vegyi anyagok kezelése,
– kutatás a munkakörnyezettel, valamint a munkavállalók egészségével és biztonságával kapcsolatos tudásbázis
fejlesztése érdekében. (2) A foglalkoztatás tekintetében az együttműködés különösen a következőkre irányuló technikai segítségnyújtásban
nyilvánul meg: – a munkaerőpiac optimalizálása, – a munkaközvetítő és a tanácsadó szolgáltatások korszerűsítése,
– szerkezetváltási programok tervezése és megvalósítása, – a helyi munkaerőpiacok fejlesztésének ösztönzése,
– a rugalmas foglalkoztatási programokra vonatkozó információk kicserélése, beleértve az önálló foglalkoztatást
ösztönző és a vállalkozóvá válást előmozdító programokat. (3) A Felek külön figyelmet szentelnek a szociális védelem területén megvalósuló együttműködésnek, ami többek között
kiterjed a moldovai szociális védelmi reformok tervezésében és megvalósításában való együttműködésre.
E reformoknak az a céljuk, hogy a piacgazdaságokra jellemző védelmi módszereket fejlesszenek ki a Moldovai
Köztársaságban, és a reformok a szociális védelem összes formáját felölelik.
69. cikk Idegenforgalom
A Felek fokozzák és fejlesztik együttműködésüket, amely a következőket öleli fel:
– az idegenforgalom megkönnyítése, – együttműködés a hivatalos idegenforgalmi szervezetek között,
– az információáramlás fokozása, – know-how átadása, – a közös tevékenységek lehetőségének tanulmányozása,
– képzés az idegenforgalom fejlesztése érdekében. 70. cikk
Kis- és középvállalkozások
(1) A Felek arra törekednek, hogy fejlesszék és megerősítsék a kis- és középvállalkozásokat, valamint ezek egyesületeit,
továbbá a közösségi és a moldovai KKV-k (a továbbiakban: KKV) közötti együttműködést.
(2) Az együttműködés technikai segítségnyújtást foglal magában, különösen a következő területeken:
– jogalkotási keret kialakítása a KKV-k számára, – megfelelő infrastruktúra kifejlesztése (egy ügynökség a KKV-k támogatására, kommunikáció, segítségnyújtás egy
alap megteremtésében a KKV-k számára), – technológiai parkok kialakítása.
71. cikk Információ és kommunikáció
A Felek támogatják az információkezelés korszerű módszereinek kifejlesztését, beleértve a médiát, és ösztönzik
a hatékony kölcsönös információcserét. Elsőbbséget kapnak azon programok, amelyeknek az a célja, hogy alapvető
tájékoztatással lássák el az általános közvéleményt a Közösségről és a Moldovai Köztársaságról, beleértve, ha
lehetséges, az adatbázisokhoz való hozzáférést, a szellemi tulajdonjogok teljes tiszteletben tartása mellett.
72. cikk Fogyasztóvédelem
A Felek szoros együttműködést alakítanak ki, amelynek az a célja, hogy elérjék a fogyasztóvédelmi rendszereik közötti
összeegyeztethetőséget. Ez az együttműködés magában foglalhatja a jogalkotói munkára és az intézményi reformra
vonatkozó információk kicserélését, állandó rendszerek létrehozását a veszélyes termékekről való kölcsönös
tájékoztatás érdekében, a fogyasztóknak nyújtott tájékoztatás javítását, különösen a felkínált áruk és szolgáltatások
ára, jellemzői tekintetében, cserekapcsolatok kialakítását a fogyasztói érdekképviseletek között, és a fogyasztóvédelmi
politikák összeegyeztethetőségének fokozását, valamint szemináriumok és szakképzési gyakorlatok szervezését.
73. cikk Vámügy
(1) Az együttműködés célja a kereskedelemmel és a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatban elfogadni tervezett
összes rendelkezésnek való megfelelés biztosítása, valamint a moldovai vámrendszernek a közösségi vámrendszerhez
való közelítése. (2) Az együttműködés különösen a következőket öleli fel:
– információcsere, – munkamódszerek javítása, – a Kombinált Nómenklatúra és az egységes vámokmány bevezetése,
– a közösségi és a moldovai árutovábbítási rendszerek kölcsönös összekapcsolása,
– az ellenőrzések és az alaki követelmények egyszerűsítése az áruforgalom tekintetében,
– támogatás korszerű váminformációs rendszerek bevezetéséhez, – szemináriumok és szakképzési gyakorlatok szervezése.
(3) Az e megállapodásban előirányzott további együttműködés és különösen a 76. cikk sérelme nélkül, a Felek
közigazgatási hatóságai között a vámügyekben való kölcsönös segítségnyújtásra az e megállapodáshoz csatolt
jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban kerül sor. 74. cikk Statisztikai együttműködés
Az együttműködés célja e területen olyan hatékony statisztikai rendszer kialakítása, amely biztosítja azon megbízható
statisztikákat, amelyek a gazdasági reform folyamatának támogatásához és figyelemmel kíséréséhez, valamint
a moldovai magánvállalkozások fejlődéséhez szükségesek. A Felek különösen a következő területeken működnek együtt:
– a moldovai statisztikai rendszer hozzáigazítása a nemzetközi módszerekhez, szabványokhoz és osztályozáshoz,
– statisztikai információk cseréje, – a gazdasági reformok megvalósításához és irányításához szükséges makro- és mikroökonómiai statisztikai
információk biztosítása. A Közösség e célok eléréséhez a Moldovai Köztársaságnak nyújtott technikai segítségnyújtással járul hozzá.
75. cikk Gazdaságtudomány
A Felek azáltal könnyítik meg a gazdasági reform folyamatát és a gazdaságpolitikák összehangolását, hogy
együttműködnek az egymás gazdaságának alapvető jellemzőire, valamint a piacgazdaságok gazdaságpolitikájának
tervezésére és végrehajtására vonatkozó ismereteik szélesítése érdekében. A Felek e célból információt cserélnek
a makrogazdasági teljesítményre és kilátásokra vonatkozóan. A Közösség technikai segítségnyújtást biztosít a következők érdekében:
– a Moldovai Köztársaság támogatása a gazdasági reform folyamatában szakértői tanácsadás és technikai
segítségnyújtás biztosításával, – az együttműködés ösztönzése a közgazdászok között a gazdaságpolitika kialakításához szükséges know-how
átadásának meggyorsítása és az e politika szempontjából fontos kutatási eredmények széles körű elterjesztése
érdekében. 76. cikk Kábítószerek
A Felek hatásköreiken és illetékességeiken belül együttműködnek a kábítószerek és a pszichotróp anyagok tiltott
előállítása, beszerzése és kereskedelme megakadályozására irányuló politikák és intézkedések hatékonyságának és
eredményességének fokozásában, beleértve a prekurzorok terjesztésének megakadályozását, valamint a kábítószer
iránti kereslet megelőzésének és csökkentésének előmozdítását. Az együttműködés e területen a Felek közötti,
a különböző, kábítószerek által érintett területek célkitűzéseire és eljárásaira vonatkozó konzultációkon és szoros
együttműködésen alapul. VIII. CÍM
KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS 77. cikk
A Felek vállalják, hogy támogatják, ösztönzik és megkönnyítik a kulturális együttműködést. Az együttműködésbe
adott esetben bevonhatók a közösségi kulturális együttműködési programok, illetve egy vagy több tagállam kulturális
együttműködési programjai, és további, kölcsönös érdeklődésre számot tartó tevékenységek alakíthatók ki.
IX. CÍM
PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS 78. cikk
E megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében és a 79., a 80. és a 81. cikkel összhangban, a Moldovai Köztársaság
a technikai segítségnyújtás formájában gazdasági átalakulása fokozása érdekében ideiglenes pénzügyi támogatásban
részesül a Közösségtől. 79. cikk
E pénzügyi támogatást a vonatkozó tanácsi rendeletben előirányzott TACIS-program keretében biztosítják.
80. cikk
A közösségi pénzügyi támogatás célkitűzéseit és területeit indikatív programban állapítják meg, amely a két Fél között
a Moldovai Köztársaság igényeinek, ágazati abszorpciós kapacitásának és a reformok terén elért előrehaladásának
figyelembevételével létrejövő megállapodás prioritásait tükrözi. A Felek tájékoztatják erről az Együttműködési
Tanácsot. 81. cikk
A rendelkezésre álló erőforrások optimális felhasználása érdekében a Felek gondoskodnak arról, hogy a közösségi
technikai segítségnyújtási hozzájárulásokat szorosan összehangolják a más forrásokból, így a tagállamoktól, más
országoktól és nemzetközi szervezetektől, például a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Banktól, az Európai
Újjáépítési és Fejlesztési Banktól, valamint az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjától (UNDP) és a Nemzetközi
Valutalaptól (IMF) származó hozzájárulásokkal. X. CÍM
INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
82. cikk
A megállapodással Együttműködési Tanács jön létre, amely felügyeli e megállapodás végrehajtását.
Az Együttműködési Tanács miniszteri szinten ül össze évente egy alkalommal. Megvizsgálja a megállapodás
keretében felmerülő minden nagyobb jelentőségű ügyet, valamint az e megállapodás célkitűzéseinek elérése
szempontjából kölcsönös érdeklődésre számot tartó egyéb kétoldalú és nemzetközi kérdést. Az Együttműködési
Tanács a két Fél közötti megállapodással megfelelő ajánlásokat is tehet.
83. cikk
(1) Az Együttműködési Tanács egyrészről az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága tagjaiból,
másrészről a moldovai kormány tagjaiból áll. (2) Az Együttműködési Tanács maga állapítja meg eljárási szabályzatát.
(3) Az Együttműködési Tanács elnökségét felváltva a Közösség egy képviselője, illetve a moldovai kormány egy tagja
látja el. 84. cikk
(1) Az Együttműködési Tanácsot feladatainak ellátása során az Együttműködési Bizottság segíti, amely egyrészről
az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága tagjainak képviselőiből, másrészről a moldovai kormány
tagjainak képviselőiből áll, rendszerint főtisztviselői szinten. Az Együttműködési Bizottság elnöki tisztségét felváltva
a Közösség, illetve a Moldovai Köztársaság látja el.
Az Együttműködési Tanács eljárási szabályzatában meghatározza az együttműködési bizottság feladatait, amelyek
magukban foglalják az Együttműködési Tanács üléseinek előkészítését és a bizottság működésének módját.
(2) Az Együttműködési Tanács átruházhatja hatásköreit az Együttműködési Bizottságra, amely biztosítja
az Együttműködési Tanács ülései közötti folytonosságot. 85. cikk
Az Együttműködési Tanács dönthet más különbizottság vagy testület felállításáról, amely segíthet feladatainak
végrehajtásában, és meghatározza az ilyen bizottságok vagy testületek feladatait és működésének módját.
86. cikk
Az olyan kérdések megvizsgálásakor, amelyek e megállapodás keretében a GATT valamely cikkét említő
rendelkezéssel kapcsolatban merülnek fel, az Együttműködési Tanács a lehető legszélesebb körben azt az értelmezést
veszi figyelembe, amelyet a kérdéses GATT cikk tekintetében a GATT tagjai általánosan alkalmaznak.
87. cikk
A megállapodással Parlamenti Együttműködési Bizottság jön létre. E fórum a Moldovai Parlament és az Európai
Parlament tagjai számára biztosít lehetőséget a találkozásra és a véleménycserére. A bizottság az általa meghatározott
időközönként ül össze. 88. cikk
(1) A Parlamenti Együttműködési Bizottság egyrészről az Európai Parlament tagjaiból, másrészről pedig a moldovai
parlament tagjaiból áll. (2) A Parlamenti Együttműködési Bizottság maga állapítja meg eljárási szabályzatát.
(3) A Parlamenti Együttműködési Bizottság elnökségét felváltva az Európai Parlament, illetve a Moldovai Parlament látja
el, az eljárási szabályzatban megállapított rendelkezéseknek megfelelően. 89. cikk
A Parlamenti Együttműködési Bizottság tájékoztatást kérhet az Együttműködési Tanácstól e megállapodás
végrehajtása tekintetében, amely a bizottság számára a kért tájékoztatást megadja.
A Parlamenti Együttműködési Bizottságot tájékoztatják az Együttműködési Tanács ajánlásairól.
A Parlamenti Együttműködési Bizottság ajánlásokat tehet az Együttműködési Tanácsnak.
90. cikk
(1) E megállapodás alkalmazásában mindkét Fél biztosítja, hogy a másik Fél természetes és jogi személyei saját
állampolgáraihoz viszonyítva megkülönböztetésektől mentesen fordulhassanak a Felek illetékes bíróságaihoz és
közigazgatási szerveihez személyi és tulajdonjogaik védelmében, ideértve a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonra
vonatkozó jogokat is. (2) A Felek hatásköreik és illetékességeik korlátain belül:
– ösztönzik a választottbírósági eljárás alkalmazását a Közösség és a Moldovai Köztársaság gazdasági szereplői
között megkötött kereskedelmi és együttműködési ügyletekből eredő viták rendezésében,
– megállapodnak abban, hogy amennyiben a vitát választottbíróság elé terjesztik, mindkét vitás Fél, kivéve, ha
a Felek által választott választottbíróság szabályai másképpen rendelkeznek, maga választhatja meg saját
választottbíróját, függetlenül állampolgárságától, és hogy az elnöklő harmadik választottbíró vagy az egyéni
választottbíró harmadik állam állampolgára lehet, – azt fogják ajánlani gazdasági szereplőiknek, hogy kölcsönös egyetértésben válasszák meg a szerződéseikre
alkalmazandó jogot, – ösztönzik az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (UNCITRAL) által kidolgozott
választottbírósági szabályok alkalmazását és a New Yorkban, 1958. június 10-én létrejött, a külföldi
választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményt aláíró államok
választottbíróságai által bonyolított választottbírósági eljárás igénybevételét. 91. cikk
E megállapodás egyik Felet sem akadályozza meg abban, hogy meghozza azon intézkedéseket:
a) amelyeket a lényeges biztonsági érdekeivel ellentétes információközlés megelőzése érdekében szükségesnek
tart; b) amelyek fegyverek, lőszerek és hadianyagok előállításával vagy kereskedelmével, vagy védelmi célból
elengedhetetlen kutatással, fejlesztéssel vagy termeléssel kapcsolatosak, azzal a feltétellel, hogy az ilyen
intézkedések a nem kifejezetten katonai célú termékek tekintetében nem befolyásolják hátrányosan
a versenyfeltételeket; c) amelyeket a közrend fenntartását érintő, súlyos belső zavargások esetén saját biztonsága érdekében, háború
vagy háborús veszéllyel fenyegető súlyos nemzetközi feszültség esetén, vagy a béke és a nemzetközi biztonság
fenntartása céljából általa elfogadott kötelezettségek végrehajtása érdekében elengedhetetlennek tart;
d) amelyeket a kettős felhasználású ipari áruk és technológia ellenőrzése során nemzetközi kötelezettségei és
vállalásai betartásához szükségesnek tart. 92. cikk
(1) Az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken és az abban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül:
– a Moldovai Köztársaság által a Közösség tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek
megkülönböztetéshez a tagállamok, állampolgáraik vagy társaságaik, illetve cégeik között,
– a Közösség által a Moldovai Köztársaság tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek
megkülönböztetéshez a moldovai állampolgárok vagy társaságok és cégek között.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem érintik a Felek azon jogát, hogy alkalmazzák jogszabályaik vonatkozó
rendelkezéseit azokra az adózókra, akik lakóhelyük tekintetében nincsenek azonos helyzetben.
93. cikk
(1) Bármelyik Fél e megállapodás alkalmazásából vagy értelmezéséből adódó bármely vitát az Együttműködési Tanács elé
terjeszthet. (2) Az Együttműködési Tanács a vitát ajánlással rendezheti.
(3) Abban az esetben, ha a vitát nem lehetséges a (2) bekezdés szerint rendezni, bármelyik Fél értesítheti a másik Felet
egyeztető kijelöléséről; ekkor a másik Fél két hónapon belül köteles egy második választott bírót kijelölni. Ennek
az eljárásnak az alkalmazása szempontjából a Közösséget és a tagállamokat együtt az egyik Félnek kell tekinteni.
Az Együttműködési Tanács kijelöl egy harmadik egyeztető bírót.
Az egyeztető bírák ajánlásukat többségi szavazással hozzák meg. Az ilyen ajánlások a Felekre nézve nem kötelezők.
94. cikk
A Felek megállapodnak abban, hogy valamely Fél kérésére a megfelelő csatornákon keresztül haladéktalanul
konzultálnak annak érdekében, hogy megvitassák az e megállapodás értelmezése vagy végrehajtása, illetve a Felek
közötti kapcsolatok egyéb vonatkozása tekintetében felmerülő ügyeket. E cikk rendelkezései semmilyen módon nem érintik és nem sértik a 17., a 18., a 93. és 99. cikket.
95. cikk
Az e megállapodás alapján a Moldovai Köztársaság számára biztosított bánásmód semmilyen esetben sem lehet
kedvezőbb, mint a tagállamok által egymás részére biztosított bánásmód.
96. cikk
E megállapodás alkalmazásában a „Felek” kifejezés egyrészről a Moldovai Köztársaságot, másrészről pedig
hatásköreikkel összhangban a Közösséget vagy a tagállamokat, illetve a Közösséget és a tagállamokat jelenti.
97. cikk
Amennyiben az e megállapodás hatálya alá tartozó ügyek az Energiacharta Szerződés és a hozzá csatolt
jegyzőkönyvek hatálya alá esnek, úgy a hatálybalépéstől kezdve az említett szerződést és jegyzőkönyveket kell
alkalmazni az ilyen ügyekre, azonban csak olyan mértékben, amennyiben ezt e szerződés és jegyzőkönyvek
meghatározzák. 98. cikk
E megállapodás az első alkalommal 10 évre jön létre. E megállapodás időbeli hatálya évről évre automatikusan
meghosszabbodik, kivéve ha az egyik Fél a lejárat előtt hat hónappal írásban értesíti a másik Felet e megállapodás
felmondásáról. 99. cikk
(1) A Felek megteszik azon általános és konkrét intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy teljesíthessék
e megállapodás szerinti kötelezettségeiket. Gondoskodnak arról, hogy az e megállapodásban rögzített célkitűzések
teljesüljenek. (2) Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét,
megfelelő intézkedéseket tehet. Mielőtt sor kerülne erre, a különösen sürgős esetek kivételével, az Együttműködési
Tanács rendelkezésére bocsát minden olyan vonatkozó információt, amely a helyzet alapos vizsgálatához szükséges
annak érdekében, hogy a Felek számára kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.
Az intézkedések megválasztása során előnyben kell részesíteni azon intézkedéseket, amelyek a legkevésbé zavarják
e megállapodás működését. Ezen intézkedésekről haladéktalanul értesítik az Együttműködési Tanácsot, ha a másik Fél
ezt kéri. 100. cikk
Az I., a II., a III., a IV. és az V. melléklet a jegyzőkönyvvel együtt e megállapodás szerves részét képezi.
101. cikk
Mindaddig, amíg nem érnek el e megállapodás keretében a magánszemélyek és a gazdasági szereplők számára
egyenértékű jogokat, e megállapodás nem érinti a számukra a meglévő, egyrészről egy vagy több tagállamot,
másrészről a Moldovai Köztársaságot kötelező megállapodásokon keresztül biztosított jogokat, kivéve a Közösség
illetékességébe tartozó területeket, valamint a tagállamok illetékességébe tartozó területeket, az e megállapodáson
alapuló kötelezettségeinek sérelme nélkül. 102. cikk
E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget, az Európai Szén
és Acélközösséget, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződések alkalmazandóak, az azokban
a szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről a Moldovai Köztársaság területén.
103. cikk
E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.
104. cikk
E megállapodás egy példányban készül el angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol,
svéd, valamint moldáv nyelven, melyek közül mindegyik hiteles.
105. cikk
E megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.
E megállapodás az azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítik az Európai
Unió Tanácsának főtitkárát az első bekezdésben említett eljárások befejezéséről.
Hatálybalépésétől, a Moldovai Köztársaság és a Közösség közötti kapcsolatok tekintetében, e megállapodás lép
az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjetunió között Brüsszelben, 1989.
december 18-án aláírt, a kereskedelemről, valamint a gazdasági és kereskedelmi együttműködésről szóló
megállapodás helyébe. 106. cikk
Abban az esetben, ha az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig e megállapodás
bizonyos részeinek rendelkezéseit a Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás révén
1994-ben életbe léptetik, a Felek megállapodnak abban, hogy ilyen körülmények között az „e megállapodás
hatálybalépésének napja” az ideiglenes megállapodás hatálybalépésének a napját jelenti.
I. MELLÉKLET A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG ÁLTAL A 10. CIKK (3) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBAN
A FÜGGETLEN ÁLLAMOKNAK NYÚJTOTT ELŐNYÖK INDIKATÍV JEGYZÉKE 1. Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Oroszország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán,
Ukrajna, Üzbegisztán: Nem vetnek ki behozatali vámokat. Nem vetnek ki kiviteli vámokat a klíring- és államközi megállapodásoknak megfelelően, az e megállapodásokban
meghatározott mennyiségekben szállított áruk tekintetében. Nem alkalmaznak HÉA-t a kivitelre és behozatalra. A kivitelre nem alkalmaznak jövedéki adót.
Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Oroszország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán,
Ukrajna, Üzbegisztán: az éves államközi kereskedelmi és együttműködési megállapodások szerinti termékek
szállítására a kiviteli kontingenst ugyanúgy nyitják meg, mint az állami szükségletekkel kapcsolatos szállításokhoz.
2. Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Oroszország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán,
Ukrajna, Üzbegisztán: A kifizetések ezen országok nemzeti pénznemében, vagy a Moldovai Köztársaság vagy ezen országok által elfogadott
más pénznemben teljesíthetőek. Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Észtország, Grúzia, Kazahsztán, Litvánia, Oroszország, Tádzsikisztán,
Türkmenisztán, Ukrajna, Üzbegisztán: a nem kereskedelmi műveletek különleges rendszere, beleértve az ilyen
műveletekből származó kifizetéseket. 3. Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Oroszország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán,
Ukrajna, Üzbegisztán: a folyó kifizetések különleges rendszere. 4. Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Oroszország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán,
Ukrajna, Üzbegisztán: különleges árrendszer egyes nyersanyagok és félkész termékek kereskedelmében.
5. Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Oroszország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán,
Ukrajna, Üzbegisztán: az árutovábbítás különleges feltételei. 6. Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Oroszország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán,
Ukrajna, Üzbegisztán: a vámeljárások különleges feltételei. II. MELLÉKLET
A 13. CIKK RENDELKEZÉSEITŐL ELTÉRŐ KIVÉTELES INTÉZKEDÉSEK 1. A Moldovai Köztársaság megkülönböztetéstől mentes alapon mennyiségi korlátozások formájában a 13. cikk
rendelkezéseitől eltérő kivételes intézkedéseket hozhat. 2. Ezek az intézkedések csak a fejlődésben lévő iparágakat, illetve egyes, a szerkezetváltás folyamatában lévő vagy
komoly nehézségekkel küzdő ágazatokat érinthetnek, különösen akkor, ha ezek a nehézségek fontos szociális
problémákat idéznek elő. 3. Az ezen intézkedések alá tartozó termékek behozatalának összértéke nem haladhatja meg a megelőző évben
a Közösségből származó összes behozatal 15%-át a mennyiségi korlátozások bevezetése előtti utolsó olyan évben,
amelyre vonatkozóan statisztikák állnak rendelkezésre. Ezeket a rendelkezéseket nem szabad kijátszani az érintett behozatali áruk tarifális védelmének növelésével.
4. Ezeket az intézkedéseket csak az 1998. december 31-én véget érő átmeneti időszakban lehet alkalmazni, kivéve, ha
a Felek másképpen egyeznek meg, vagy ha a Moldovai Köztársaság a GATT Szerződő Felévé válik, attól függően, hogy
melyik következik be előbb. 5. A Moldovai Köztársaság tájékoztatja az Együttműködési Tanácsot minden, e melléklet feltételei szerint bevezetni
kívánt intézkedésről, és azok hatálybalépése előtt a Közösség kérésére az Együttműködési Tanácsban konzultációkat
tartanak az ilyen intézkedésekről és az olyan ágazatokról, amelyekre ezek vonatkoznak.
III. MELLÉKLET AZ 49. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A SZELLEMI, IPARI ÉS KERESKEDELMI TULAJDONRÓL SZÓLÓ
EGYEZMÉNYEK 1. Az 49. cikk (2) bekezdése a következő többoldalú egyezményekre vonatkozik:
– Berni egyezmény az irodalmi és művészeti művek védelméről (Párizsi változat, 1971),
– Nemzetközi egyezmény az előadóművészek, hangfelvétel-előállítók és műsorsugárzó szervezetek védelméről
(Róma, 1961), – Jegyzőkönyv a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló madridi megállapodáshoz (Madrid, 1989),
– Nizzai megállapodás a védjegyek lajstromozása céljából az áruk és szolgáltatások nemzetközi osztályozásáról
(Genf, 1977, módosítva 1979-ben), – Nemzetközi egyezmény az új növényfajták oltalmáról (UPOV) (Genfi változat, 1991).
2. Az Együttműködési Tanács ajánlhatja, hogy a 49. cikk (2) bekezdését más többoldalú egyezményekre is alkalmazzák.
Amennyiben a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon területén a kereskedelem feltételeit érintő problémák
merülnének fel, bármely Fél kérésére sürgős konzultációt kell folytatni a kölcsönösen kielégítő megoldások
megtalálása érdekében. 3. A Felek megerősítik, hogy nagy jelentőséget tulajdonítanak a következő többoldalú egyezményekből származó
kötelezettségeiknek: – Budapesti szerződés a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi
elismeréséről (1977, módosítva 1980-ban), – Párizsi egyezmény az ipari tulajdon oltalmáról (Stockholmi változat, 1967, módosítva 1979-ben),
– Madridi megállapodás a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról (Stockholmi változat, 1967, módosítva
1979-ben), – Szabadalmi együttműködési szerződés (Washington, 1970, módosítva 1984-ben).
4. E megállapodás hatálybalépésétől a Moldovai Köztársaság a közösségi társaságokat és állampolgárokat a szellemi,
ipari és kereskedelmi tulajdon elismerése és védelme tekintetében legalább olyan kedvező bánásmódban részesíti,
mint amelyet kétoldalú megállapodások alapján harmadik országoknak biztosít.
5. A 4. bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a Moldovai Köztársaság által harmadik ország részére tényleges
viszonosság alapján, vagy a Moldovai Köztársaság által a volt SZSZKSZ valamely országa részére biztosított előnyökre.
IV. MELLÉKLET A KÖZÖSSÉG FENNTARTÁSAI A 29. CIKK (1) BEKEZDÉSE b) PONTJÁVAL ÖSSZHANGBAN
Bányászat Egyes tagállamokban a nem közösségi ellenőrzésű társaságok számára a bányászat és a kitermelési jogok tekintetében
koncessziót írhatnak elő. Halászat A Közösség tagállamainak szuverenitásán vagy joghatóságán belüli tengeri vizekben található biológiai
erőforrásokhoz és halászterületekhez való hozzáférés és azok felhasználása, eltérő rendelkezés hiányában, a közösségi
tagállamok valamelyikének lobogója alatt hajózó és a közösségi területen lajstromozott halászhajókra korlátozódik.
Ingatlanvásárlás A nem közösségi társaságok ingatlanvásárlását egyes tagállamokban korlátozzák.
Audiovizuális szolgáltatások, beleértve a rádiót is Az előállítás és a terjesztés, ezen belül a műsorszórás és a nyilvánosság számára történő közvetítés egyéb formái
tekintetében a nemzeti bánásmód fenntartható bizonyos származási feltételeknek megfelelő audiovizuális alkotások
számára. Távközlési szolgáltatások, beleértve a mobil- és a műholdas szolgáltatásokat is
Fenntartott szolgáltatások Egyes tagállamokban a kiegészítő szolgáltatások és az infrastruktúra tekintetében korlátozott a piacra való jutás.
Szakmai szolgáltatások Olyan természetes személyek számára fenntartott szolgáltatások, akik a tagállamok állampolgárai. E személyek
bizonyos feltételek mellett társaságokat alapíthatnak. Mezőgazdaság Egyes tagállamokban nem alkalmazható a nemzeti bánásmód az olyan nem közösségi ellenőrzésű társaságokra,
amelyek mezőgazdasági vállalkozást kívánnak indítani. A nem közösségi ellenőrzésű társaságok csak bejelentéssel
vagy, szükség esetén, engedéllyel vásárolhatnak szőlőültetvényt. Hírügynökségi szolgáltatások
Egyes tagállamokban korlátozzák a kiadó társaságokban és műsorszóró társaságokban való külföldi részesedést.
V. MELLÉKLET A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG FENNTARTÁSAI A 29. CIKK (2) BEKEZDÉSE a) PONTJÁVAL ÖSSZAHNGBAN
A privatizációs folyamat néhány kérdése feltételek vagy korlátozások alá tartozik:
A mezőgazdasági területek és erdők megszerzése és vásárlása.
A szerencsejáték, fogadás, lottósorsolás és más hasonló tevékenységek megszervezése.
Banki szolgáltatások: Egy harmadik országból származó társaság moldovai leányvállalatának minimum tőkeigénye 2 millió USA-dollár.
JEGYZŐKÖNYV a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról
1. cikk Meghatározások
E jegyzőkönyv alkalmazásában: a) „vámjogszabályok”: a Felek területén alkalmazandó olyan rendelkezések, amely a behozatalt, a kivitelt, az áruk
továbbítását és vámeljárás alá helyezését szabályozzák, beleértve a tiltó, korlátozó és szabályozó intézkedéseket;
b) „vám”: minden olyan vám, adó, illeték vagy más díj, amelyet a felek területén a vámjogszabályok alkalmazása
során kivetnek és beszednek, kivéve az olyan illetékek és díjak, amelyek mértékét a nyújtott szolgáltatások
hozzávetőleges költségeinek megfelelően korlátozzák; c) „kérelmező hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet a Fél e célból kijelölt, és amely vámügyi
segítséget kér; d) „megkeresett hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet a Fél e célból kijelölt, és amelyhez vámügyi
segítségért folyamodnak; e) „jogsértés”: a vámjogszabályok bármely megsértése vagy tervezett megsértése.
2. cikk Hatály
(1) A Felek az illetékességükön belül, az e jegyzőkönyvben megállapított módon és feltételek mellett segítik egymást
annak érdekében, hogy biztosítsák a vámjogszabályok helyes alkalmazását, különösen a jogszabályok megsértésének
megelőzése, felfedése és kivizsgálása segítségével. (2) Az e jegyzőkönyvben meghatározott vámügyi segítségnyújtást kell alkalmazni a Felek azon közigazgatási hatóságaira,
amelyek e jegyzőkönyv alkalmazásában illetékesek. Ez nem sérti a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre irányadó
szabályokat. Nem tartoznak a hatálya alá az igazságügyi hatóság kérésére gyakorolt hatáskörök alapján szerzett
információk, kivéve ha a szóban forgó hatóságok ebben állapodnak.
3. cikk Jogsegély megkeresés alapján
(1) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére ellátja az összes vonatkozó információval, amely lehetővé
teszi számára a vámjogszabályok helyes alkalmazását, beleértve az olyan észlelt vagy tervezett tevékenységekre
vonatkozó információkat, amelyek sértik vagy sérthetik a vámjogszabályokat.
(2) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére tájékoztatja arról, hogy az egyik Fél területéről kivitt árukat
megfelelően hozták-e be a másik Fél területére, és adott esetben megadja az árukra alkalmazott vámeljárást.
(3) A megkeresett hatóság a megkereső hatóság kérésére törvényeinek keretei között megteszi a szükséges lépéseket
a következők megfigyelés alá vonásának biztosítása érdekében: a) olyan természetes vagy jogi személyek, akikről alapos okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályokat szegnek
vagy szegtek meg; b) azon árumozgások, amelyeket azért jelentettek be, mert esetlegesen a vámjogszabályok megsértéséhez
vezethetnek; c) olyan szállítóeszközök, amelyekről okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályt sértő tevékenységek során
használták vagy használhatják fel; d) azon helyek, ahol oly módon tárolnak árukat, amely okot ad a gyanúra, hogy az áruk rendeltetése vámjogszabályt
sértő tevékenységek ellátása. 4. cikk Önkéntes jogsegély
A Felek törvényeikkel, szabályaikkal és egyéb jogi eszközeikkel összhangban előzetes kérés nélkül is segítséget
nyújtanak egymásnak, ha úgy ítélik meg, hogy erre a vámjogszabályok helyes alkalmazása érdekében szükség van,
amennyiben a következőkre vonatkozó információkat szereznek: – olyan tevékenységek, amelyek látszólag vagy ténylegesen vámjogszabályokat sértenek, és amelyek a másik Fél
érdeklődésére számot tarthatnak, – az ilyen tevékenységek végrehajtása során használt új eszközök és módszerek,
– olyan áruk, amelyekről ismert, hogy vámjogszabálysértés tárgyát képezik.
5. cikk Kézbesítés/értesítés
A megkeresett hatóság a megkereső hatóság kérésére törvényeinek keretei között megteszi a szükséges lépéseket
annak érdekében, hogy a megkeresett hatóság területén lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező címzettnek
az e jegyzőkönyv hatályába tartozó: – összes iratot kézbesítse,
– az összes határozatról értesítést küldjön. Az ilyen esetekben a 6. cikk 3. pontját kell alkalmazni.
6. cikk A jogsegély iránti megkeresések alakja és tartalma
(1) Az e jegyzőkönyv szerinti megkereséseket írásban kell benyújtani. A megkereséshez mellékelni kell azon iratokat,
amelyek a kérés teljesítéséhez szükségesek. Amennyiben a helyzet sürgőssége megkívánja, a szóbeli kérelem is
elfogadható, de azt haladéktalanul írásban is meg kell erősíteni.
(2) Az e cikk (1) bekezdése szerinti megkeresések a következő információkat tartalmazzák:
a) a kérelmet benyújtó megkereső hatóság megnevezését; b) a kért intézkedést;
c) a kérelem tárgyát és indoklását; d) az érintett törvényeket, szabályokat és más jogi előírásokat;
e) a vizsgálat célpontját képező természetes vagy jogi személyek lehető legpontosabb és legrészletesebb
megjelölését; f) a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalását, kivéve az 5. cikkben meghatározott esetekben.
(3) A kérelmeket a megkeresett hatóság valamely hivatalos nyelvén vagy az e hatóság számára elfogadható nyelven kell
benyújtani. (4) Ha a megkeresés nem felel meg az alaki követelményeknek, kérhető javítása vagy kiegészítése; elővigyázatossági
intézkedések azonban elrendelhetők. 7. cikk A megkeresések végrehajtása
(1) A jogsegély iránti megkeresések teljesítése érdekében a megkeresett hatóság illetékességének és rendelkezésre álló
erőforrásainak határain belül úgy jár el, mintha hivatalból vagy ugyanazon Fél más hatóságainak megkeresése alapján
járna el, és átadja a már birtokában lévő információkat, megfelelő nyomozást végez, vagy gondoskodik elvégzésükről.
(2) A jogsegély iránti megkereséseket a megkeresett Fél törvényeivel, szabályaival és más jogi eszközeivel összhangban
hajtják végre. (3) A Fél kellően meghatalmazott tisztviselői a másik érintett Fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott
feltételek betartásával beszerezhetik a megkeresett hatóság vagy más olyan hatóság hivatalaitól, amelyért
a megkeresett hatóság felel, a vámjogszabályokat sértő vagy esetlegesen sértő tevékenységekre vonatkozó azon
információkat, amelyekre a megkereső hatóságnak az e jegyzőkönyvben meghatározott célok érdekében szüksége
van. (4) Az egyik Fél tisztviselői a másik érintett Fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott feltételek mellett jelen
lehetnek az utóbbi Fél területén végzett nyomozásoknál. 8. cikk
Az információk közlésének formája
(1) A megkeresett hatóság a vizsgálatok eredményeit iratok, hitelesített iratmásolatok, jelentések és hasonló eszközök
formájában közli a megkereső hatósággal. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott iratok helyettesíthetők azonos céllal, bármilyen formában előállított számítógépes
információkkal. 9. cikk Kivételek a jogsegélynyújtási kötelezettség alól
(1) A Felek megtagadhatják az e jegyzőkönyvben meghatározott jogsegélynyújtás biztosítását, amennyiben ez:
a) feltehetően sértené a szuverenitást, a közérdeket, a közbiztonságot vagy más alapvető érdeket; vagy
b) a vámjogszabályokon kívüli valutaügyi vagy adózási szabályokat érintene; vagy
c) ipari, kereskedelmi vagy szakmai titkot sértene. (2) Amennyiben a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet maga nem tudna biztosítani, ha erre kérnék, úgy
kérésében erre felhívja a figyelmet. Ezután a megkeresett hatóság eldöntheti azt, milyen választ ad a megkeresésre.
(3) Ha visszautasítják a jogsegélynyújtást, a megkereső hatóságot késedelem nélkül értesíteni kell a döntésről és okairól.
10. cikk A bizalmasság megőrzésének kötelessége
(1) Az e jegyzőkönyv alapján bármilyen formában közölt információk bizalmas jellegűek. Az információk a hivatali
titoktartás hatálya alá esnek, és élvezik az információt átvevő Fél vonatkozó törvényei és a közösségi intézményekre
vonatkozó megfelelő rendelkezések alapján a hasonló információk számára biztosított védelmet.
(2) A név szerinti adatokat nem továbbítják, ha okkal feltételezhető, hogy a továbbított adat átadása vagy felhasználása
az egyik Fél alapvető jogi elveivel ellentétes lehet, és különösen, ha ennek okán az érintett személy indokolatlan
hátrányt szenvedne. Kérésre a fogadó Fél tájékoztatja az információt nyújtó Felet az átadott információ
felhasználásáról és az elért eredményekről. (3) A név szerinti adatokat csak a vámhatóságokhoz, illetve – amennyiben bűnvádi eljárás céljaira van ezekre szükség –
az ügyészséghez és az igazságügyi hatóságokhoz lehet továbbítani. Az ilyen információkhoz más személyek vagy
hatóságok csak az információt átadó hatóság előzetes jóváhagyásával férhetnek hozzá.
(4) Az információt átadó Fél tanúsítja a továbbítandó információk pontosságát. Amennyiben úgy tűnik, hogy
a továbbított információ pontatlan vagy törlendő volt, a fogadó Felet haladéktalanul értesíteni kell. Az utóbbi köteles
elvégezni a javítást vagy törlést. (5) A magasabb rendű közérdek eseteinek sérelme nélkül az érintett személy kérésre kaphat információt
az adatállományokról és ezek céljáról. 11. cikk Az információ felhasználása
(1) A megszerzett információkat kizárólag e jegyzőkönyv alkalmazásában lehet felhasználni, és az egyes Felek területén
csak az információt nyújtó közigazgatási hatóság előzetes írásbeli beleegyezésével, az említett hatóság által
megállapított korlátozások mellett használhatók fel más célokra. (2) Az (1) bekezdés nem akadályozza meg az információknak a vámjogszabályok betartásának elmulasztása miatt
a későbbiekben indított bírósági vagy közigazgatási eljárásban való felhasználását.
(3) A Felek a jegyzőkönyvekben, jelentésekben és tanúvallomásokban, valamint a bírósági eljárások és vádemelések
során bizonyítékként felhasználhatják az e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban szerzett információkat és
megtekintett iratokat. 12. cikk Szakértők és tanúk
A megkeresett hatóság tisztviselője felhatalmazást kaphat arra, hogy a kapott felhatalmazás korlátain belül a másik Fél
igazságszolgáltatásában szakértőként vagy tanúként megjelenjen az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyeket érintő
bírósági vagy közigazgatási eljárásban, és bemutassa azokat a tárgyakat, iratokat vagy hitelesített másolataikat,
amelyek az eljáráshoz szükségesek. A megjelenés iránti megkeresésben konkrétan meg kell jelölni, hogy a tisztviselőt
milyen ügyben és milyen minőségben vagy jogosultság alapján kérdezik meg.
13. cikk A jogsegélynyújtás költségei
A Felek lemondanak arról, hogy az e jegyzőkönyv alapján felmerült kiadásaik visszatérítését követeljék egymástól,
kivéve adott esetben az olyan szakértők és tanúk, valamint tolmácsok és fordítók költségeit, akik nem közszolgálati
jogviszonyban alkalmazottak. 14. cikk Alkalmazás
(1) E jegyzőkönyv alkalmazásával egyrészről a Moldovai Köztársaság központi vámhatóságait, másrészről pedig
az Európai Közösségek Bizottságának illetékes szolgálatait, és adott esetben a tagállamok vámhatóságait bízzák meg.
E hatóságok döntenek az alkalmazásához szükséges gyakorlati intézkedésekről és szabályokról, figyelembe véve
az adatvédelem területén érvényben lévő szabályokat. Ajánlásokat tehetnek az illetékes szerveknek azokra
a módosításokra, amelyeket e jegyzőkönyvben szükségesnek tartanak. (2) A Felek konzultálnak egymással és a későbbiekben folyamatosan tájékoztatják egymást a részletes végrehajtási
szabályokról, amelyeket e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban fogadnak el.
15. cikk Kiegészítő jelleg
(1) Ez a jegyzőkönyv kiegészíti, és nem gátolja azokat a kölcsönös segítségnyújtásról szóló megállapodásokat, amelyeket
az Európai Unió egy vagy több tagállama és Moldova kötött vagy a jövőben köt. Nem zárja ki továbbá az ilyen
megállapodások alapján biztosított kiterjedtebb vámügyi együttműködést. (2) A 11. cikk sérelme nélkül ezek a megállapodások nem érintik a Bizottság illetékes szolgálatai és a tagállamok
vámhatóságai között a vámügyekkel kapcsolatban megszerzett, esetlegesen közösségi érdeklődésre számot tartó
információk közlését szabályozó közösségi rendelkezéseket. ZÁRÓOKMÁNY A BELGA KIRÁLYSÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az EURÓPAI KÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés és
az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok, valamint
az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG és az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: a Közösség, teljhatalmú meghatalmazottjai, egyrészről, és
a MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG teljhatalmú meghatalmazottjai, másrészről, akik az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság között partnerséget
létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodás, a továbbiakban: megállapodás, aláírása céljából
az ezerkilencszázkilencvennegyedik év november hó huszonnyolcadik napján üléseztek, elfogadták a következő
szövegeket: a megállapodást mellékleteivel és a következő jegyzőkönyvvel:
Jegyzőkönyv a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról
A tagállamok és a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint a Moldovai Köztársaság teljhatalmú
meghatalmazottjai elfogadták a következőkben felsorolt és e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatok szövegét:
Együttes nyilatkozat a megállapodás 4. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 17. cikke tekintetében
Együttes nyilatkozat a megállapodás 18. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 29. cikke tekintetében
Együttes nyilatkozat a megállapodás 30. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a 31. cikk b) pontjában és a 42. cikkben említett „ellenőrzés” fogalma tekintetében
Együttes nyilatkozat a megállapodás 49. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 99. cikke tekintetében
A tagállamok és a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint a Moldovai Köztársaság teljhatalmú
meghatalmazottjai tudomásul vették továbbá a francia kormány e záróokmányhoz csatolt egyoldalú nyilatkozatának
szövegét: A francia kormány egyoldalú nyilatkozata tengerentúli országai és területeivel kapcsolatban
A tagállamok és a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint a Moldovai Köztársaság teljhatalmú
meghatalmazottjai tudomásul vették továbbá az e záróokmányhoz csatolt levélváltás szövegét:
Levélváltás a Közösség és a Moldovai Köztársaság között társaságok letelepedésével kapcsolatban.
Együttes nyilatkozat a 4. cikk tekintetében A Felek megegyeznek abban, hogy a 4. cikk értelmében tovább tárgyalnak egy szabadkereskedelmi terület
létrehozásáról, továbbá, hogy ezek a tárgyalások a Felek között kereskedelemben lévő összes árut magukba foglalják.
Együttes nyilatkozat a 17. cikk tekintetében A Közösség és a Moldovai Köztársaság kijelenti, hogy a védzáradék szövege nem biztosítja a védintézkedések terén
előírt GATT szerinti elbánást. Együttes nyilatkozat a 18. cikk tekintetében
A Felek értelmezése szerint a 18. cikk rendelkezéseinek nem célja és nem lehet hatása, hogy lassítsa, akadályozza vagy
gátolja a Feleknek a dömping- és szubvencióellenes vizsgálatok tekintetében a vonatkozó jogszabályaikban előírt
eljárásait. Együttes nyilatkozat a 29. cikk tekintetében A IV. és V. mellékletben felsorolt fenntartások, illetve a 43. és 46. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Felek
egyetértenek abban, hogy a 29. cikk (1) és (2) bekezdésében említett „jogszabályaikkal és rendeleteikkel összhangban”
kifejezés azt jelenti, hogy mindkét Fél szabályozhatja a területén a társaságok letelepedését és működését, feltéve,
hogy ezekkel az előírásokkal nem hoz létre újabb olyan fenntartásokat a másik Fél társaságai letelepedésével és
működésével szemben, amelyek a saját társaságai, illetve bármely harmadik ország társaságai fióktelepei vagy
leányvállalatai számára biztosítottnál kevésbé kedvező elbánást eredményeznek. Együttes nyilatkozat a 30. cikk tekintetében
Az egyik Fél belvízi hajózási társaságainak kereskedelmi jelenlétét a másik Fél területén a tagállamokban vagy
Moldovai Köztársaságban alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően szabályozzák, amíg nem születik
megállapodás az ilyen kereskedelmi jelenlétet szabályozó kedvezőbb rendelkezésekről, és amennyiben az ilyen
jelenlétet nem szabályozzák a Felekre nézve kötelező egyéb jogi eszközök.
A Felek értelmezése szerint a leányvállalatok vagy fióktelepek kereskedelmi jelenléte a 31. cikkben meghatározott
formában lehetséges. Együttes nyilatkozat a 31. cikk b) pontjában és a 42. cikkben említett „ellenőrzés” fogalma tekintetében
1. A Felek megerősítik kölcsönös egyetértésüket azzal, hogy az ellenőrzés kérdése az adott eset tényszerű
körülményeitől függ. 2. A társaságot például a másik társaság ellenőrzése alatt állónak, és így a másik társaság leányvállalatának tekintik, ha:
– a másik társaság közvetlenül vagy közvetetten birtokolja a szavazati jogok többségét, vagy
– a másik társaság joga az igazgatási szerv, a vezetői testület vagy a felügyeleti szerv többségének kinevezése és
elbocsátása, és ugyanakkor a leányvállalat részvényese vagy tagja.
3. A (2) bekezdésben említett feltételeket a Felek nem kimerítő feltételeknek tekintik.
Együttes nyilatkozat a 49. cikk tekintetében A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás alkalmazásában a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon
magában foglalja különösen a szerzői jogot, ideértve a számítógépes programok szerzői jogait és a szomszédos
jogokat, valamint a szabadalmakhoz, ipari mintákhoz, földrajzi árujelzőkhöz fűződő jogokat, ideértve
az eredetmegjelöléseket, a védjegyeket és szolgáltatási jegyeket, integrált áramkörök topográfiáit, valamint az ipari
tulajdon oltalmáról szóló Párizsi Egyezmény 10. a) cikkében említett, tisztességtelen verseny elleni védelmet és
a know-how-ra vonatkozó fel nem fedett információkhoz való jogot.
Együttes nyilatkozat a 99. cikk tekintetében A Felek megállapodnak abban, hogy a helyes értelmezés és gyakorlati alkalmazás érdekében, a megállapodás 99.
cikkében említett „különösen sürgős esetek” kifejezés a megállapodásnak a bármelyik Fél részéről történt súlyos
megsértését jelenti. A megállapodás súlyos megsértésének minősülnek a következők:
a) a nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált elállás a megállapodástól;
b) a megállapodás 2. cikkében szereplő lényeges alkotóelem megsértése.
A francia kormány egyoldalú nyilatkozata A Francia Köztársaság megjegyzi, hogy a Moldovai Köztársasággal kötött partnerségi és együttműködési
megállapodást az Európai Közösséggel az Európai Közösséget létrehozó szerződés alapján társult tengerentúli
országokra és területekre nem kell alkalmazni. LEVÉLVÁLTÁS a Közösség és a Moldovai Köztársaság között társaságok letelepedésével kapcsolatban
A. Levél a Moldovai Köztársaság kormányától Uram! Hivatkozom az 1994. július 26-án parafált partnerségi és együttműködési megállapodásra.
Amint a tárgyalások során hangsúlyoztam, a Moldovai Köztársaság bizonyos tekintetben kiváltságos elbánásban
részesíti a Moldovai Köztársaságban letelepedő és működő közösségi társaságokat. Megmagyaráztam, hogy ez azt
a moldovai politikát tükrözi, amely minden eszközzel támogatni kívánja a közösségi társaságoknak a Moldovai
Köztársaságban való letelepedését. Mindezt szem előtt tartva, tudomásom szerint a megállapodás parafálásának napja és a társaságok letelepedésére
vonatkozó okiratok hatálybalépése közötti időszak alatt a Moldovai Köztársaság nem fogad el olyan intézkedéseket
vagy szabályokat, amelyek a moldovai társaságokkal vagy harmadik országbeli társaságokkal összehasonlítva
a közösségi társaságokkal szemben megkülönböztetést vezetnének be, vagy az e megállapodás aláírásának napján
fennálló helyzethez képest súlyosabbá tennék a megkülönböztetést. Lekötelezne, ha igazolná e levél kézhezvételét.
Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését. a kormány részéről Moldovai Köztársaság
B. Az Európai Közösség levele Uram! Köszönöm mai levelét, amely a következőképpen szól:
„Hivatkozom az 1994. július 26-án parafált partnerségi és együttműködési megállapodásra.
Amint a tárgyalások során hangsúlyoztam, a Moldovai Köztársaság bizonyos tekintetben kiváltságos elbánásban
részesíti a Moldovai Köztársaságban letelepedő és működő közösségi társaságokat. Megmagyaráztam, hogy ez azt
a moldovai politikát tükrözi, amely minden eszközzel támogatni kívánja a közösségi társaságoknak a Moldovai
Köztársaságban való letelepedését. Mindezt szem előtt tartva, tudomásom szerint a megállapodás parafálásának napja és a társaságok letelepedésére
vonatkozó okiratok hatálybalépése közötti időszak alatt a Moldovai Köztársaság nem fogad el olyan intézkedéseket
vagy szabályokat, amelyek a moldovai társaságokkal vagy harmadik országbeli társaságokkal összehasonlítva
a közösségi társaságokkal szemben megkülönböztetést vezetnének be, vagy az e megállapodás aláírásának napján
fennálló helyzethez képest súlyosabbá tennék a megkülönböztetést. Lekötelezne, ha igazolná e levél kézhezvételét.”
Igazolom a levél kézhezvételét. Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.
az Európai Közösség nevében 3. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti
partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvet
(a továbbiakban: 1. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti. 4. § Az 1. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti partnerség
létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt Jegyzőkönyv
Egyrészről A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA
az Európai Közösséget létrehozó szerződés, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés és az Európai
Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés szerződő felei, (a továbbiakban: a tagállamok), valamint
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
(a továbbiakban: a Közösség), és másrészről A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG
tekintettel az Osztrák Köztársaságnak, a Finn Köztársaságnak és a Svéd Királyságnak az Európai Unióhoz és ezáltal
a Közösséghez való 1995. január 1-jei csatlakozására, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. cikk
Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság szerződő felévé válik az 1994. november 28-án
Brüsszelben aláírt, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Moldovai
Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodásnak
(a továbbiakban: a megállapodás), és mindegyikük elfogadja és tudomásul veszi – a Közösség többi tagállamával
megegyező módon – a megállapodás, valamint az ugyanazon a napon aláírt záróokmányhoz csatolt együttes
nyilatkozatok, nyilatkozatok és levélváltások szövegét. 2. cikk
A megállapodás, a záróokmány és az ahhoz csatolt valamennyi dokumentum finn és svéd nyelven készült. A fenti
dokumentumok e jegyzőkönyv [2] mellékletét képezik, és a a megállapodás, a záróokmány és az ahhoz csatolt
valamennyi dokumentum más nyelven készült szövegeivel egyformán hitelesek.
3. cikk
Ez a jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál,
spanyol, svéd, valamint moldáv nyelven, amelyek mindegyike egyformán hiteles.
4. cikk
A jegyzőkönyvet a feleknek belső eljárásaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk.
Ez a jegyzőkönyv azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor a felek értesítik egymást az első
bekezdésben említett eljárások befejezéséről. 5. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársság közötti
partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai
Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való
csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 2. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
6. § A 2. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
Jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti
partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt,
a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság,
a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság
és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
a továbbiakban: „tagállamok”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa képvisel, valamint
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: „Közösségek”, amelyeket
az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság képvisel egyrészről, illetve
A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG másrészről, TEKINTETTEL a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország,
Szlovénia és Szlovákia 2004. május 1-jén az Európai Unióhoz történő csatlakozására,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és
Szlovákia az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti
partnerség létrehozásáról szóló, 1994. november 28-án, Brüsszelben aláírt partnerségi és együttműködési
megállapodás (a továbbiakban: „megállapodás”) részesei, így a Közösség többi tagállamához hasonlóan elfogadják és
figyelembe veszik a megállapodás szövegét, csakúgy, mint az ugyanezen a napon aláírt záróokmányhoz csatolt
együttes nyilatkozatoknak, levélváltásoknak és a Moldovai Köztársaság nyilatkozatának, valamint a megállapodás
1997. május 15-én kelt és 2000. október 12-én hatályba lépett jegyzőkönyvének szövegét.
2. cikk
Tekintettel az Európai Unión belül a közelmúltban végbement intézményi változásokra, a részes államok
megállapodnak abban, hogy az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejártát követően
a megállapodásnak az Európai Szén- és Acélközösségre hivatkozó rendelkezései az Európai Közösségre hivatkozó
rendelkezéseknek minősülnek, amelyre az Európai Szén- és Acélközösség által vállalt minden jog és kötelezettség
átszállt. 3. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
4. cikk
(1) E jegyzőkönyvet a Közösségek, továbbá a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint a Moldovai
Köztársaság saját eljárásának megfelelően hagyja jóvá. (2) A részes államok értesítik egymást az előző bekezdésben említett megfelelő eljárások teljesítéséről. A jóváhagyó
okiratokat az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál kell letétbe helyezni.
5. cikk
(1) E jegyzőkönyv a 2003-as csatlakozási szerződés hatálybalépésének napján lép hatályba, feltéve hogy addig
az időpontig az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe helyeztek.
(2) Amennyiben eddig az időpontig nem helyeztek minden, az e jegyzőkönyvet jóváhagyó okiratot letétbe,
e jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének időpontját követő első hónap első napján lép hatályba.
(3) Amennyiben 2004. május 1-jéig nem helyeznek az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe, e jegyzőkönyv
átmenetileg 2004. május 1-jétől kezdődő hatállyal alkalmazandó. 6. cikk
A megállapodás, a záróokmány és minden ahhoz csatolt dokumentum, továbbá az 1997. május 15-i partnerségi és
együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, szlovák és
szlovén nyelven készült. Ezek e jegyzőkönyv mellékleteit képezik, és a megállapodás, a záróokmány és minden ahhoz csatolt dokumentum,
továbbá az 1997. május 15-i partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv más nyelven
készült szövegeivel egyformán hitelesek. 7. cikk
E jegyzőkönyv másolatban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai,
német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és moldáv nyelven készült, amelyek mindegyike egyformán
7. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti
partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és
együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 3. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
8. § A 3. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
JEGYZŐKÖNYV az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti
partnerségi és együttműködési megállapodáshoz, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi
és együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásáról
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,a továbbiakban: „a tagállamok” amelyeket az Európai
Unió Tanácsa képvisel, és AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: „a Közösségek”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság képvisel egyrészről, és
másrészről e jegyzőkönyv alkalmazásában a továbbiakban: „a Felek”,
TEKINTETTEL a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi
Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai
Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén
Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült
Királysága (az Európai Unió tagállamai), valamint a Bolgár Köztársaság és Románia között, a Bolgár Köztársaságnak és
Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés rendelkezéseire, amelyet 2005. április 25-én
írták alá Luxembourgban, és amely 2007. január 1-jén lép hatályba,
FIGYELEMBE VÉVE a két új tagállamnak az EU-hoz történő csatlakozása miatt a Moldovai Köztársaság és az Európai
Unió közötti kapcsolatokban kialakult új helyzetet, amely lehetőségeket teremt, valamint kihívást jelent a Moldovai
Köztársaság és az Európai Unió közötti együttműködés számára,
FIGYELEMMEL a felek azon óhajára, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás célkitűzéseit és elveit elérjék
és végrehajtsák, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Bolgár Köztársaság és Románia felekké válnak az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, és másrészről
a Moldovai Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodásban,
amelyet 1994. november 28-án írták alá Brüsszelben, és amely 1998. július 1-jén lépett hatályba (a továbbiakban: „a
megállapodás”), továbbá a Közösség többi tagállamával megegyező módon elfogadják és tudomásul veszik
a megállapodás, valamint az ugyanazon a napon aláírt, annak részét képező mellékelt záróokmányhoz csatolt
együttes nyilatkozatok, nyilatkozatok és levélváltások szövegét, valamint az 1997. április 10-i megállapodás
jegyzőkönyvét, amely 2000. október 12-én lépett hatályba, továbbá a 2004. április 29-i megállapodás jegyzőkönyvét.
2. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
3. cikk
(1) Ezt a jegyzőkönyvet a Közösségek, a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint a Moldovai Köztársaság
hagyja jóvá, belső rendelkezéseikkel összhangban. (2) A felek értesítik egymást az előző bekezdésben említett megfelelő eljárások teljesítéséről. A jóváhagyó okiratokat
az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál kell letétbe helyezni.
4. cikk
(1) Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyási okmány letétbe helyezésének időpontját követő hónap első napján lép
hatályba. (2) E jegyzőkönyvet 2007. január 1-jétől hatálybalépésének időpontjáig ideiglenesen alkalmazni kell.
5. cikk
(1) A megállapodás, a záróokmány és a hozzá csatolt valamennyi dokumentum szövege, továbbá az 1997. április 10-i és
a 2004. április 29-i megállapodás jegyzőkönyveinek szövege bolgár és román nyelven készült.
(2) Ezek e jegyzőkönyv mellékleteit képezik, és a megállapodás, a záróokmány és a hozzá csatolt valamennyi
dokumentum, továbbá az 1997. április 10-i és a 2004. április 29-i megállapodás jegyzőkönyvének más nyelveken
készült szövegeivel egyformán hitelesek. 6. cikk
Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült bolgár, cseh, dán, holland, angol, észt, finn, francia, német,
görög, magyar, olasz, lett, litván, máltai, lengyel, portugál, román, szlovák, szlovén, spanyol, svéd, valamint moldovai
nyelven, amelyek mindegyike egyformán hiteles. 9. § Az Országgyűlés jóváhagyja a 3. Jegyzőkönyvnek a kihirdetését követő nappal kezdődően történő ideiglenes
alkalmazását. 10. § (1) E törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 9. § a 3. Jegyzőkönyv 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban hatályát veszti.
(3) A 3. Jegyzőkönyv hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2) bekezdésben meghatározott időpont naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter azok ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
egyedi határozatával állapítja meg. (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke