text:
367/2013. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a vízügyi igazgatás területén végzett több mint három évtizedes kimagasló szakmai, vezetői tevékenysége
elismeréseként
Bak Sándor, a Körös-vidéki Vízügyi Igazgatóság igazgatója részére,
több évtizedes műemlékvédelmi és veszprémi helytörténeti munkája, gazdag publikációs tevékenysége
elismeréseként
Balassa László nyugalmazott építész, műemlékes szakmérnök, az  Országos Műemléki Felügyelőség
Műemlékvédelmi Hivatalának volt területi felügyelője részére,
Magyarország 1945–1956 közötti történetének valósághű megismertetése érdekében végzett munkája
elismeréseként
Bank Barbara történész, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárának levéltárosa részére,
városüzemeltetési területen végzett több mint három évtizedes eredményes szakmai tevékenysége elismeréseként
Baranyi Tamás Péter, Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Városüzemeltetési Osztályának
csoportvezetője részére,
a magyar postagalamb mozgalomban végzett áldozatos munkája elismeréseként
Bárdos István, a Magyar Postagalamb Sportszövetség elnöke részére,
a roma kisebbség érdekeinek védelme és képviselete, a cigányság közéleti szerepvállalásának segítése érdekében
végzett sokoldalú munkája elismeréseként
Bordás Andrásné, az Országos Roma Közérdekű Muzeális Gyűjtemény és Kiállítási Galéria intézményvezetője részére,
több mint fél évszázados példaértékű papi és szerzetesi szolgálata, a hazai és a felvidéki magyarság körében végzett
kiemelkedő lelkipásztori munkája, a pálos rend diktatúra alatti titkos működésének a fenntartása, a rendszerváltás
utáni újraindulása és megerősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Borsos János, a Magyar Pálos Rend volt tartományfőnöke, nyugalmazott plébános részére,
négy évtizedes kiemelkedő hatósági állatorvosi, illetve kerületi főállatorvosi munkájáért, az  uniós állatvédelmi
előírások jogharmonizációjában és bevezetésében végzett tevékenységéért
dr. Bóné László, a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi
Igazgatóságának nyugalmazott hatósági állatorvosa részére,
az édesvízi halak kereskedelmének fejlesztése és a  magyar tógazdasági haltermelés technológiájának megújítása
terén elért eredményeiért
Czikk László, a Czikkhalas Halastavai Kft. nyugalmazott ügyvezető igazgatója részére,
a magyar díszítőművészet hírnevét öregbítő tevékenysége elismeréseként
Debreczeni Sándor késes népi iparművész részére,
Nógrád megye közegészségügyi és járványügyi helyzetének folyamatos javítása érdekében végzett sokoldalú
munkája, szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Dömsödy Péter, az ÁNTSZ Nógrád Megyei Intézetének nyugalmazott megyei tisztifőorvosa részére,
a gyermekvédelem, valamint a közoktatás területén végzett kimagasló tevékenysége elismeréseként
Fazekas László, a budapesti Farkasréti Általános Iskola igazgatója részére,
keresztény értékeket képviselő elhivatott művészi tevékenysége elismeréseként
Fazekas Magdolna festőművész részére,
a nők elleni erőszak felszámolása, az  emberi élet védelme érdekében végzett sokoldalú tevékenysége
elismeréseként
Frivaldszky Edit, az Együtt az Életért Közhasznú Egyesület elnöke részére,
az önkéntesség magyarországi elterjesztéséért végzett munkájáért, az  Önkéntesség Európai Éve során kifejtett
tevékenységéért
F. Tóth András Tibor, az Önkéntes Központ Alapítvány ügyvezető igazgatója részére,
a szociális területen végzett példamutató szakmai és vezetői munkája elismeréseként
dr. Gallóné Nagy Judit, Budapest Főváros III. kerületi Polgármesteri Hivatala Szociális Szolgáltató Főosztályának
vezetője részére,
a mezőgazdaság területén hosszú időn át végzett munkája, egyetemi oktatói tevékenysége, az  agrárgazdálkodók
érdekvédelme területén kifejtett tevékenysége elismeréseként
dr. Gombos Sándor, a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara Somogy megyei szervezetének elnöke, a Kaposvári Egyetem
címzetes egyetemi docense részére,
az állategészségügy érdekében végzett több mint hat évtizedes sikeres és eredményes állatorvosi munkája, életútja
elismeréseként
dr. Gubicz Pál, Nyíregyháza város nyugalmazott városi főállatorvosa részére,
a felsőoktatásban végzett több évtizedes munkája és magas színvonalú vezetői tevékenysége elismeréseként
Gyetvai Anna Zsuzsanna, az egri Eszterházy Károly Főiskola Humán Erőforrás Irodájának igazgatója részére,
négy és fél évtizedes eredményes oktatói és egyetemi közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Hegedűs Jenő, a  matematikai tudomány kandidátusa, a  Szegedi Tudományegyetem Természettudományi és
Informatikai Kara Matematikai Tanszékcsoportjának egyetemi docense részére,
a kortárs magyar és egyetemes színház- és képzőművészet több évtizedes, magas színvonalú és értékcentrikus
szervezése, bemutatása érdekében végzett munkájának elismeréseként
id. Hegyeshalmi László, a Mestermű Galéria alapító vezetője részére,
több évtizedes eredményes és példamutató településvezetői tevékenysége, életpályája elismeréseként
Hornyák Sándor, Szentistvánbaksa község nyugalmazott önkormányzati képviselője, nyugalmazott polgármester
részére,
az állategészségügy és az  élelmiszerbiztonság területén végzett több mint három évtizedes munkája, hatósági
tevékenysége elismeréseként
Horváthné dr. Sélley Erzsébet, a  Vas Megyei Kormányhivatal Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi
Igazgatóságának igazgatója, főállatorvos részére,
két és fél évtizedes önkéntes ifjúságnevelő tevékenysége elismeréseként
Irsay-Nagy Dénes, a Csodaszarvas 2002 Bt. ügyvezető igazgatója részére,
az egyetemes emberi értékek gyarapításában végzett kimagasló, példamutató tevékenysége elismeréseként
Jaczkó György, a Szolnoki Görög Katolikus Egyházközség parókusa részére,
az elesettek, rászorulók, idősek és gyermekek érdekeit szem előtt tartó munkája, karitatív tevékenysége, életútja
elismeréseként
Jéger Károly Ferenc, a mezőkövesdi Szent László plébánia nyugalmazott pápai prelátusa részére,
kimagasló művészi, szakmai-közéleti munkássága, a  magyar kultúrát több múzeum alapításával gazdagító
tevékenysége elismeréseként
Joseph Kádár festő-, grafikus- és szobrászművész, művészeti író részére,
a magyar föld védelmét szolgáló új földtörvény előkészítése, kidolgozása és társadalmi vitájának lebonyolítása során
végzett kiemelkedő színvonalú munkája, több évtizedes szakmai és tudományos tevékenysége elismeréseként
dr. Jójárt László Attila, a Vidékfejlesztési Minisztérium nyugalmazott helyettes államtitkára részére,
kiváló oktatói és vezetői munkájáért, a külföldi hallgatók nyelvi képzésének megtervezéséért
dr. Király Zsolt, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Angol–Amerikai Intézete Angol
Nyelvpedagógiai Tanszékének egyetemi adjunktusa részére,
a MATIAS rendszer fejlesztésében hosszú ideje végzett elkötelezett tevékenységéért, a hazai légiforgalmi irányítást
támogató technikai rendszerek folyamatos megújításában szerzett elévülhetetlen érdemeiért, valamint a FAB CE és
az EUROCONTROL munkacsoportjaiban való hatékony és aktív vezetői szintű részvételéért
Kis Barnabás, a HungaroControl Zrt. ANS tervezési és fejlesztési igazgatója részére,
az ügyfélorientált és egyénközpontú közigazgatás mint közszolgáltatás óbudai megvalósításában elért
eredményeiért, kiemelkedő szakmai tevékenységéért
Kiss Anita, Budapest Főváros III. kerületi Polgármesteri Hivatalának jegyzője részére,
kiemelkedő művészeti tevékenységéért, a  magyar népi kultúrának, népzenének, és a  táncházmozgalomnak
alkalmazott grafikusi munkájával történő támogatásáért, több évtizedes kulturális és társadalmi tevékenysége
elismeréseként
Klebercz Gábor grafikusművész, a KG Grafikai Stúdió művészeti vezetője részére,
kimagasló és eredményes közszolgálati munkája elismeréseként
dr. Koczka Károly Attila, a Veszprém Megyei Kormányhivatal Földhivatalának hivatalvezetője részére,
a hazai víziközmű-ellátás és környezetvédelem, valamint ezek ipari, illetve közéleti hátterének szakmai, módszertani
fejlesztésében, szervezésében, hazai és nemzetközi képviseletében végzett tevékenysége elismeréseként
Kovács Károly, a  Magyar Szennyvíztechnikai Szövetség elnöke, a  BDL Környezetvédelmi Kft. ügyvezető igazgatója
részére,
több évtizedes eredményes és lelkiismeretes pedagógiai és intézményvezetői munkája elismeréseként
Kovács Kolosné, a  Budapest XII. kerületi Arany János Általános Iskola és Gimnázium nyugalmazott címzetes
igazgatója részére,
a hazai útügyi műszaki szabályozás korszerűsítésében, kidolgozásában való aktív részvételéért, a közúti biztonsági
auditorképzés magyarországi meghonosítása érdekében végzett eredményes munkájáért
Kovácsné Németh Klára, a  Nemzeti Közlekedési Hatóság Útügyi, Vasúti és Hajózási Hivatala Út- és Hídügyi
Főosztályának vezetője részére,
a Békés Megyei Pándy Kálmán Kórház munkahelyi és szakmai közösségéért, szakmai fejlesztésekért és a patológiai
osztály működtetése érdekében végzett több évtizedes munkássága elismeréseként
dr. Liechtenstein-Zábrák József, a Békés Megyei Pándy Kálmán Kórház Patológiai Osztályának osztályvezető főorvosa
részére,
több évtizedes eredményes szakmai munkája elismeréseként
Molnár Ilona, a Győri Balett igazgatóhelyettese részére,
az országos mentesítési programok szervezésében és irányításában, a haszonállatokat érintő, fertőző betegségekkel
kapcsolatos diagnosztikai és epidemiológiai munkában, valamint a graduális és posztgraduális képzésben közel öt
évtizeden át végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Molnár Tamás, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal nyugalmazott osztályvezetője, címzetes egyetemi
docens részére,
az idős emberekért végzett önzetlen, áldozatos tevékenysége, példamutató munkája elismeréseként
Müller Istvánné, az Óbudai Szociális Szolgáltató Intézmény intézményvezetője részére,
a református felsőoktatásban és lelkészképzésben végzett értékteremtő és értékmegőrző tevékenységéért,
hitoktatói és igehirdetői, valamint tudományos munkája elismeréseként
dr. Nagy István PhD, a Károli Gáspár Református Egyetem tanszékvezető egyetemi docense részére,
példamutató igazgatói és pedagógusi munkája elismeréseként
Nagyné Bitter Ilona, a budapesti Rózsakerti Demjén István Református Általános Iskola igazgatója részére,
az élelmiszerbiztonság és az  állategészségügy területén a  megyében végzett közel négy évtizedes munkája
elismeréseként
dr. Nedeczky Árpád, a  Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi
Igazgatóságának igazgatója, főállatorvos részére,
évtizedeken át végzett kimagasló közéleti munkájáért, a felvidéki kitelepítettek emlékének ápolásáért
Nemes Andrásné, a Kecskés László Társaság kuratóriumi elnöke részére,
a magyar röplabda sportágban, valamint a hazai egyetemi oktatásban és sportéletben végzett kimagasló munkája
elismeréseként
Németh Lajos, a  Semmelweis Egyetem Testnevelési és Sporttudományi Karának tanszékvezető egyetemi
mestertanára részére,
a közigazgatásban végzett, példaértékű, magas színvonalú köztisztviselői szakmai munkája elismeréseként
Pappné Gyulai Katalin, a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központ Debreceni Megyeközponti Tankerületének
igazgatója részére,
az agrárium jövőjének meghatározása érdekében végzett tevékenységéért, a  MAGOSZ Vas megyei elnökeként
végzett munkájáért
dr. Póczik István családi gazdálkodó részére,
a magyar népdalkincs és táncházi muzsika megőrzéséért, a  hazai citerajáték megújítása, a  klasszikus népzene
felhasználásával létrehozott új zenei stílus kialakítása területén elért eredményei, továbbá kiemelkedő színvonalú
családorvosi és háziorvosi tevékenysége elismeréseként
dr. Rácz Antal citeraművész, a Gereben Együttes vezetője, mezőcsáti háziorvos részére,
kiemelkedő művészi munkája elismeréseként
Róka István, a Magyar Állami Operaház magánénekese részére,
Veszprém város településszerkezetének és településképének kialakításáért végzett munkásságáért, valamint több
évtizedes építészeti tevékenysége elismeréseként
Ruttkay Miklián Gyula, a Közép-Dunántúli Területi Főépítészi Iroda nyugalmazott építésze részére,
a hulladékgazdálkodás területén, az  új típusú termékdíj- szabályozási rendszer végrehajtása érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Sebestyén Gyula, az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Kft. kabinetvezetője, ügyvezető általános
helyettese részére,
a Herendi Porcelánmanufaktúra magyarságának, önállóságának, kulturális missziójának megőrzése, kiterjesztése
érdekében végzett áldozatos, eredményes, kitartó munkája elismeréseként
dr. Simon Attila, a Herendi Porcelánmanufaktúra Zrt. vezérigazgatója, a Pannon Egyetem címzetes egyetemi docense
részére,
példaértékű és mértékadó alkotóművészeti tevékenysége elismeréseként
Simon Ferenc Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész részére,
a magyar néptáncművészet hazai és határon túli magas színvonalú képviseletéért és oktatásáért, valamint Nógrád
megye és kiemelten Salgótarján város kulturális, néptánc- és művészeti életében betöltött szerepe, sikeres
néptáncos pályája, koreográfusi és vezetői munkája elismeréseként
Szabó János, a Salgótarjáni Néptáncművészetért Közalapítvány táncház és művészeti vezetője részére,
a Szolgálatnál negyedszázadon át végzett egyedülálló matematikusi tevékenységéért, a meteorológiai folyamatok
modellezésének terén végzett kiemelkedő, nemzetközileg is elismert munkájáért
dr. Szentimrey Tamás, az Országos Meteorológiai Szolgálat meteorológiai fejlesztője részére,
sportolói, edzői és a sportközéletben betöltött szerepe elismeréseként
Szigeti Csaba golfedző részére,
a gyógyítás és a  hazai egészségügy érdekében végzett példaértékű, kiemelkedő szakmai munkássága, valamint
közérdekű tevékenysége elismeréseként
dr. Szilágyi György, a Semmelweis Egyetem Foglalkozás-egészségügyi Intézetének igazgatója részére,
a kisgyermekek és kisgyermekes családok igényeihez igazodó, magas szakmai színvonalú napközbeni ellátás
biztosításának területén végzett munkásságáért, az  elveiben és módszereiben egységes gondozó-nevelő munka
kialakításáért, a bölcsődei ellátásában megvalósított új ötletek és módszerek bevezetéséért
Tárnoki Erzsébet, az Óbudai Egyesített Bölcsődék intézményvezetője részére,
magas szintű pedagógiai és oktatói munkájáért, a  szakképzés fejlesztéséért, a  keresztény értékrend ápolásáért és
megőrzéséért
Téglás László, a  kiskunhalasi II. Rákóczi Ferenc Katolikus Mezőgazdasági, Közgazdasági és Informatikai
Szakközépiskola igazgatója, tanára részére,
a gyermekek és a fiatalok érdekeinek képviselete érdekében végzett sokoldalú munkája, példaértékű nevelőszülői
tevékenysége elismeréseként
Tolnai Péter, Pusztaottlaka Község Önkormányzatának munkatársa, a  Békés Megyei Önkormányzat Közgyűlésének
térségi tanácsnoka részére,
a hazai szlovákság kulturális és önkormányzati önszerveződése, tudományos kutatása, felsőoktatása, a  magyar–
szlovák tudományos és közgyűjteményi kapcsolatok fejlesztése és a  szegedi nemzetiségek koordinációja terén
végzett több évtizedes munkája elismeréseként
dr. Tóth István, a szegedi Móra Ferenc Múzeum gyűjteményvezetője részére,
önzetlen kultúra- és hagyományápoló tevékenysége elismeréseként
Tóth Kálmán, a ludasszállási kápolna felújítója részére,
a Veszprémi Állatkert és ezzel Veszprém város turisztikai vonzerejének növelése érdekében végzett sokoldalú
munkája elismeréseként
Török László, a  Kittenberger Kálmán Növény- és Vadaspark Szolgáltató Kiemelten Közhasznú Nonprofit Kft.
ügyvezető igazgatója részére,
edzői és a sportközéletben betöltött szerepe elismeréseként
Tringer László golfedző, a Magyar Golf Club igazgatója részére,
magas színvonalú intézményvezetői tevékenysége elismeréseként
Ungvölgyi János András, a LIA Alapítványi Óvoda és Szakközépiskola Szolnoki Tagintézményének igazgatója részére,
három évtizedes agrárgazdasági kutatói munkája, a  mezőgazdasági kockázatelemzés terén elért eredményei
elismeréseként
dr. Varga Tibor PhD, az Agrárgazdasági Kutató Intézet tudományos főmunkatársa részére,
a költségvetési szervek gazdálkodásában érvényesülő belső kontrollok és a belső ellenőrzési tevékenység területein
végzett kiemelkedő szakmai tevékenységéért
Vas Lajos, az Állami Számvevőszék számvevője részére,
a bányászat területén több éven át végzett elkötelezett, magas színvonalú szakmai tevékenysége elismeréseként
Veréb László, a  Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Szolnoki Bányakapitányságának bányafelügyeleti főmérnöke
részére,
a táncházmozgalom érdekében végzett tanító, gyűjtő-lejegyző, kiadványszerkesztő tevékenysége elismeréseként
Virágvölgyi Márta, az Óbudai Népzenei Alapfokú Művészeti Iskola zenetanára részére,
több évtizedes kutatói munkája, a  gyümölcs- és szőlőtermesztés rovarkártevőinek rajzásmegfigyelésen alapuló
környezetkímélő növényvédelmi technológiája kidolgozása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Voigt Erzsébet, a  mezőgazdasági tudomány kandidátusa, az  Állami Gyümölcs- és Dísznövény-termesztési
Kutató-Fejlesztő Közhasznú Nonprofit Kft. tudományos tanácsadója részére,
három évtizedes közszolgálati munkája, Szolnok város közbiztonsági helyzetének javítása érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Vörös Miklós, Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzatának kabinetvezetője részére,
földművelésügyi szakterületen, a  hatósági és igazgatási feladatok ellátásában, az  eljárások egyszerűsítésében,
valamint az egységes országos adatbázisrendszer kialakításában végzett tevékenysége elismeréseként
Zsigmond Richárd, a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal földművelésügyi igazgatója részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; több mint három évtizedes kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Gyenei Zoltán rendőr alezredes, az  Országos Rendőr-főkapitányság Készenléti Rendőrség Különleges Szolgálatok
Igazgatósága Légirendészeti Parancsnokságának parancsnok-helyettese részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata; a hazai távérzékelés fejlesztése és nemzetközi szintű elismertetése érdekében végzett kiemelkedő tevékenysége,
űrkutatási programok előkészítése során végzett munkája elismeréseként
Büttner György, a Földmérési és Távérzékelési Intézet osztályvezetője részére,
orvosi, gyógyítói és igazgatói munkája, a  szociális ellátó hálózat gyermekotthoni ágazatában végzett példaértékű
tevékenysége elismeréseként
dr. Czimbalmos Istvánné dr. Fehér Edit, a balassagyarmati Reménysugár Otthon igazgatója részére,
több mint két évtizedes eredményes közigazgatási tevékenysége elismeréseként
Csanádi Frigyesné, Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Iktató Csoportjának ügykezelője részére,
a növényvédelem területén végzett több évtizedes lelkiismeretes munkájáért
Dormannsné Simon Erzsébet, a  Csongrád Megyei Kormányhivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóságának
nyugalmazott növényvédelmi mikológusa részére,
a vízügyi ágazatban végzett több évtizedes kiemelkedő szakmai tevékenysége, az  észak-dunántúli térség
vízgazdálkodásának fejlesztése, tervezői munkája elismeréseként
Dunai Ferenc László, az  Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság Árvízvédelmi és Folyamszabályozási Osztályának
vezetője részére,
közel három évtizedes szakmai munkája, az  árvízi védekezés és árvízi veszélyhelyzetek elhárítása során tanúsított
helytállása, a  Tisza-tó üzemeltetése, jövő nemzedékeknek való megőrzése érdekében kifejtett tevékenysége
elismeréseként
Fejes Lőrinc, a Közép-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság Kiskörei Szakaszmérnökségének vezetője részére,
közel három évtizedes kimagasló szakmai tevékenysége elismeréseként
Fekete Józsefné, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal békéscsabai Menekültügyi Őrzött Befogadó Központjának
osztályvezetője részére,
az európai szabványok, minőségvizsgálati módszerek bevezetésével és alkalmazásával ellátott, a közúti kivitelezési
munkavégzések szakmai színvonalának minőségbiztosítását, valamint a  laboratóriumok felkészültségének és
műszerezettségének bővítését szolgáló fejlesztések érdekében végzett több mint három évtizedes munkája
elismeréseként
Fülöp Pál, a Magyar Közút Nonprofit Zrt. Útállapot-vizsgálati osztályvezetője részére,
kiemelkedő pedagógusi életpályája elismeréseként
dr. Geri Józsefné, a budapesti Szabó Lőrinc Két Tannyelvű Általános Iskola és Gimnázium gimnáziumi tanára részére,
a magyar civil szférában végzett kimagasló szervezői és karitatív tevékenységéért, a  székelyföldi árvíz sújtotta
területen élők életkörülményeinek javításában való áldozatos szerepvállalásáért
Gorondy Novák Judit, az International House Nyelviskola nyelvtanára részére,
négy évtizedes igazságügyi szolgálata elismeréseként
Gorza Róbertné, a Gyulai Törvényszék nyugalmazott tisztviselője, irodavezetője részére,
kimagasló művészi munkássága elismeréseként
Gömöri Éva, a Honvéd Együttes táncos szólistája részére,
élelmiszer-biztonsági területen végzett több évtizedes kiemelkedő hatósági munkája, különösen az  élelmiszerelőállító üzemek élelmiszer-biztonsági felkészítése érdekében végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
dr. Gönczi András, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatal Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi
Igazgatóságának nyugalmazott élelmiszerhigiéniai osztályvezetője, főállatorvosa részére,
az állami vagyon hatékony és eredményes kezelése érdekében végzett támogató, kimagasló színvonalú és
lelkiismeretes munkájáért, valamint a szervezeti kultúra formálásában tett erőfeszítéséért
dr. Györgyné dr. Várbíró Márta, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. humánpolitikai és szervezetfejlesztési vezetője
részére,
eredményes munkája elismeréseként
Horváth Ilona, a kecskeméti Katona József Színház gazdasági vezetője részére,
közel két és fél évtizedes példamutató, magas színvonalú, pontos hivatástudattal, szakmaszeretettel végzett
munkája elismeréseként
Horváth Imréné, a  Nyugat-magyarországi Egyetem Közgazdaságtudományi Kara Dékáni Hivatalának tanulmányi
koordinátora részére,
több mint két évtizedes eredményes településvezetői tevékenysége elismeréseként
Horváth Miklós, Velem község társadalmi megbízatású polgármestere részére,
a Tóth Aladár Zeneiskolában végzett kiemelkedően magas színvonalú három és fél évtizedes közösségi, szakmai,
pedagógiai munkája elismeréseként
Ispánkiné Gede Éva, a budapesti Tóth Aladár Zeneiskola karvezetője, énektanár részére,
a polgári védelem, valamint a  katasztrófavédelem területén végzett több mint három évtizedes szakmai
tevékenysége elismeréseként
Jobban Ferenc, a  Somogy Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Humán Szolgálatának kiemelt személyzeti
főelőadója részére,
a növényvédőszermaradék-analitika területén végzett több évtizedes kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
dr. Kadenczki Lajos, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Miskolci Növényvédőszermaradék-analitikai
Laboratóriumának nyugalmazott laboratóriumvezetője részére,
a magyar dramatikus népszokások és a  jeles napokhoz kötődő hagyományok kutatásáért, feldolgozásáért és
színpadra állításáért, a  Hajdúság vokális és hangszeres népzenéjének hanghordozókon való megörökítéséért és
népszerűsítéséért, valamint kiváló zenepedagógusi tevékenységéért
Kálmán Péter népzenész, etnográfus, a Kodály Zoltán Zeneművészeti Szakközépiskola és Zeneiskola tanára részére,
a magyar lovashagyományok megőrzését, a  lipicai ménes hírnevének öregbítését szolgáló munkája, lovak
idomításában elért kiemelkedő eredményei, sikeres hazai és nemzetközi lovasbemutatói elismeréseként
Kappel Edit lovasedző, lókiképző, a Szilvásváradi Állami Ménesgazdaság munkatársa részére,
több mint két évtizedes szakmai munkája, az  állategészségügyi mentesítési programok, valamint a  fellépő
járványos betegségek elfojtása, az uniós felzárkóztatási programok megvalósítása érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
dr. Kaufman Gábor, a Veszprém Megyei Kormányhivatal Devecseri Járási Hivatalának járási főállatorvosa részére,
több éven át végzett kiemelkedő, példaértékű vezetői munkájáért, az  Oktatásszervezési Központ fejlesztése,
szervezése terén elért tevékenységéért, lelkiismeretes oktató munkájáért
dr. Kerékgyártó Csilla, a Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum Általános Orvostudományi Kara
Oktatásszervezési Központjának oktatási igazgatója részére,
közfoglalkoztatási programok mintaszerű, értékteremtő megvalósításáért, eredményes településvezetői
tevékenysége elismeréseként
Kiss Péter, Ináncs község polgármestere részére,
országos növényvédelmi és agrokémiai szervezeteknél végzett több évtizedes kiemelkedő szakmai-vezetői munkája
elismeréseként
dr. Kovács Gábor, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Növénytermesztési és Kertészeti Igazgatóságának
nyugalmazott főigazgató-helyettese részére,
a közösségi tájékoztatás terén végzett áldozatos munkájáért
Krisztován Anna, az Orosházi Média Kft. felelős szerkesztője részére,
közel négy évtizedes, a közigazgatásban végzett kimagasló szakmai tevékenysége elismeréseként
Künsztler Mária, a Komlói Közös Önkormányzati Hivatal szakmai főtanácsadója részére,
hosszú évek óta végzett magas színvonalú oktatói, vezetői tevékenysége, áldozatos közösségi munkája
elismeréseként
Ladics Tamásné, a  Kecskeméti Művészeti Óvoda, Általános Iskola, Középiskola és Alapfokú Művészetoktatási
Intézmény Kodály Zoltán Ének-zenei Iskolájának intézményegységvezető-helyettese, tanára részére,
a táncművészet területén több évtizeden át végzett lelkiismeretes, példamutató munkája elismeréseként
Ledniczky Beáta, a Magyar Táncművészeti Főiskola intézeti titkára részére,
a Kis-Balaton és a  Mura mente természeti értékeinek védelme, a  természetvédelmi monitorozás és tudatformálás
területén végzett két évtizedes munkája elismeréseként
Lelkes András, a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság természetvédelmi őre részére,
eredményes állatorvosi, közéleti és közösségi munkája, a  vízi sportokkal történő egészséges életmódra nevelés
megvalósítása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Lukács Csaba Gábor nyugalmazott állatorvos, vízisport-edző részére,
a Zemplénben élőkért végzett eredményes térség- és közösségszervezői munkája, településvezetői tevékenysége
elismeréseként
Májer József, Bodrogkeresztúr község polgármestere részére,
magas szintű szakmai munkája elismeréseként
Marton Klára Anna, a kaposvári Rippl-Rónai Megyei Hatókörű Városi Múzeum restaurátor csoportvezetője részére,
több mint két évtizedes eredményes és példamutató településvezetői tevékenysége elismeréseként
Mosolygó Miklós, Ura község polgármestere részére,
a vízügyi igazgatás területén több mint három évtizeden át végzett eredményes szakmai tevékenysége
elismeréseként
Orbán Ernő, a Tiszántúli Vízügyi Igazgatóság Vízrendezési és Vízhasznosítási Osztályának vezetője részére,
kimagasló művészi munkája elismeréseként
Pap Adrienn balettművész, a Magyar Állami Operaház magántáncosa részére,
a lótenyésztés rendszerváltást követő, társadalmi alapokon történő újjászervezésében, valamint a  lovassport terén
végzett kiemelkedő tevékenységéért
dr. Pataki Balázs, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Állattenyésztési Igazgatóságának témavezetője,
a Lóútlevél Iroda vezetője, címzetes egyetemi docens részére,
az állategészségügy és az élelmiszerbiztonság területén végzett több évtizedes munkája elismeréseként
dr. Radácsy Katalin, a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóságának
osztályvezetője részére
négy évtizedes magas színvonalú, kiemelkedő munkája és példamutató tanári életpályája elismeréseként
dr. Rózsás József Patrik, a mohácsi Kisfaludy Károly Gimnázium nyugalmazott tanára részére,
lelkipásztori szolgálatáért, az elesett, hátrányos helyzetű emberek megsegítése, az ifjúság erkölcsi, hitéleti nevelése,
a helyi közösség életében hosszú évtizedek óta végzett léleképítő munkája elismeréseként
Soroncz Ferenc, a Bölcskei Római Katolikus Egyházközség nyugalmazott esperes-plébánosa részére,
átlagon felüli szakértelemmel és hivatástudattal végzett irodavezetői munkássága elismeréseként
Szabadi Endre Kálmánné, legfőbb ügyészségi irodavezető részére,
több évtizedes szakmai, közösségi munkája elismeréseként
Szabó Zsuzsanna, a Jakabszállás-Fülöpjakab Általános Művelődési Központ Jakabszállás Óvodája óvodapedagógusa
részére,
a talajvédelmi szakterületen végzett több évtizedes kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
Szabóné Kele Gabriella, a  Fejér Megyei Kormányhivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóságának nyugalmazott
igazgatóhelyettese részére,
az oktatás-nevelés területén végzett több évtizedes, példaértékű pedagógusi, közéleti munkája elismeréseként
Szíjártó Miklósné, a kaposvári Kodály Zoltán Általános Iskola nyugalmazott pedagógusa részére,
közfoglalkoztatási programok mintaszerű, értékteremtő megvalósításáért, eredményes településvezetői
tevékenysége elismeréseként
Tajthy Péter Ferenc, Paszab község polgármestere részére,
közel négy évtizedes kiemelkedő pedagógiai munkája, vezetői tevékenysége elismeréseként
Ujvárosi Lászlóné, a mezőkövesdi Városi Napköziotthonos Óvoda és Bölcsőde intézményvezetője részére,
példamutató szakmai színvonalon végzett tevékenysége elismeréseként
Vancsai Terézia, a Kecskeméti Járásbíróság irodavezetője részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a vezetőképzésben végzett több évtizedes eredményes munkássága elismeréseként
Bobák Artúr rendőr alezredes, a  Belügyminisztérium Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatóságának
szenior trénere részére,
a rendőrség állományában végzett három évtizedes szolgálati tevékenysége elismeréseként
Bolgár Mária rendőr alezredes, a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság kiemelt főelőadója részére,
a Magyar Honvédség külföldön szolgálatot teljesítő állományának ellátásában végzett tevékenysége elismeréseként
Gavlik Péter alezredes, a  Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezredének (Kaposvár)
parancsnokhelyettese részére,
a rendőrség állományában közel három évtizeden át végzett kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Monostori Éva Ildikó rendőr alezredes, a  Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ Titkársági Osztályának
vezetője részére,
rendészeti szakterületen végzett közel két évtizedes kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Povázsai Sándor rendőr alezredes, az Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Főigazgatóság Igazgatásrendészeti
Főosztálya Rendészeti Osztályának vezetője részére,
közrendvédelmi szakterületen több mint két évtizeden át végzett példamutató tevékenysége elismeréseként
Paulovics István rendőr főtörzszászlós, a  Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság Pécsi Rendőrkapitányság Központi
Rendőrőrs Rendészeti Alosztálya Vasúti Csoportjának vezetője részére,
a katasztrófavédelem állományában több mint két évtizeden át végzett kimagasló szakmai tevékenysége
elismeréseként
Vida László tűzoltó alezredes, a Hajdú-Bihar Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Debreceni Katasztrófavédelmi
Kirendeltségének tűzoltósági felügyelője részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata; több mint két évtizedes kimagasló munkája elismeréseként
Báger László Gáborné, a  Körmendi Rendészeti Szakközépiskola Oktatási Szervek Nevelési és Területi Szakmai
Gyakorlati Szakcsoportjának ügyviteli alkalmazottja, főmunkatársa részére,
a köz szolgálatában végzett közel öt évtizedes munkája, szakmai elkötelezettsége elismeréseként
Büki Györgyné, Budapest Főváros Kormányhivatala Mérésügyi és Műszaki Biztonsági Hatóságának műszaki
asszisztense részére,
a veszprémi Mártírok utcai és a  Tizenháromváros téri temetőben az  1956-os forradalmárok, valamint az  1948-as
honvéd katonák sírjának gondozásáért
Egressy Károly részére,
a magyar népzenei hagyományok ápolásáért, a gyermekek zenei oktatásáért, valamint a népzenegyűjtés által fellelt
értékeknek az utókor számára történő megőrzése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Hrúz Dénes, a Váczi Gyula Alapfokú Művészetoktatási Intézmény népzene tanszakának vezetője részére,
több évtizedes kiemelkedő művészi és művészetszervező tevékenységéért, Zala megye művészeti, kulturális
életének gazdagításáért
Nemes László festőművész részére,
kimagasló munkája elismeréseként
Somogyi Edit, a Magyar Állami Operaház művészeti titkára részére,
a sárközi kerámia továbbviteléért, a  poszthabán kerámia fenntartásáért, továbbfejlesztéséért, a  lüszter technika
máig tartó kísérleteiért és eredményeiért, tanítványok kineveléséért, és a  Kaposvári Háziipari Szövetkezet
negyedszázados művészeti vezetéséért
Tamás László fazekas részére,
kimagaslóan színvonalas művészi és művészetoktatási tevékenysége elismeréseként
Tompa Attila, a Honvéd Együttes tánckari tagja részére,
több évtizedes példamutató munkájáért, az együttes sikereihez való tevőleges hozzájárulásáért
Varga György, a Győri Balett színpadmestere, ügyelője részére,
több mint két évtizedes kimagasló munkája elismeréseként
Vörösné Pintér Mária, a Komárom-Esztergom Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Esztergomi Katasztrófavédelmi
Kirendeltségének ügykezelője részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett közel két évtizedes kiemelkedő szolgálatteljesítése
elismeréseként
Hartyányi Csaba büntetés-végrehajtási főtörzsőrmester, a  Fővárosi Büntetés-végrehajtási Intézet biztonsági
felügyelője részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
505/2018. (XI. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Schwalm Andreát
a 2018. december 1. napjától 2021. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. november 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1399/2013. (VII. 2.) Korm. határozata a Heves Megyei Önkormányzat feladatainak támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
 1. elrendeli a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a  10. Heves Megyei Önkormányzat feladatainak
támogatása cím létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok kiegészítő
támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 10. Heves Megyei
Önkormányzat feladatainak támogatása cím javára 10,2 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  támogatás felhasználásának és elszámolásának feltételeiről a  Heves Megyei
Önkormányzattal támogatási megállapodást kössön,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2013. július 12. 4. felhívja a belügyminisztert, hogy a 2. pont szerinti támogatást utólagos, legkésőbb 2013. augusztus 31-éig történő
elszámolási kötelezettséggel egy összegben folyósítsa a Heves Megyei Önkormányzat számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a 3. pont szerinti megállapodás megkötését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
208/2018. (V. 22.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
215.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Tomasitz Istvánt 2018. május 22-ei hatállyal
az Agrárminisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1136/2015. (III. 10.) Korm. határozata a GOP-2015-3.3.4 azonosító számú („Versenyképes IKT szektor fejlesztése” című) és a GOP-2015-3.5.1/A azonosító számú („Esélyegyenlőségi célcsoportok a gazdaságban – megváltozott munkaképességű személyeket foglalkoztató vállalkozások támogatása” című) pályázati felhívásokra benyújtott projektek vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz, valamint támogatási szerződések megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a) a GOP-2015-3.3.4 azonosító számú, „Versenyképes IKT szektor fejlesztése” című, és
b) a GOP-2015-3.5.1/A azonosító számú, „Esélyegyenlőségi célcsoportok a  gazdaságban – megváltozott
munkaképességű személyeket foglalkoztató vállalkozások támogatása” című
pályázati felhívásokra (a  továbbiakban együtt: pályázati felhívások) benyújtott projektek vonatkozásában
a  kötelezettségvállaláshoz (a  továbbiakban: kötelezettségvállalás) a  2007–2013 közötti programozási időszak
operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és
a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról
szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat 8. pontja alapján,
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a kötelezettségvállalásról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos, de legkésőbb 2015. május 31.
3. hozzájárul a pályázati felhívásokra benyújtott és jóváhagyott projektek támogatási szerződésének (a továbbiakban:
támogatási szerződések) megkötéséhez a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai
eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai
Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat 9. pontja alapján,
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a támogatási szerződések megkötéséről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos, de legkésőbb 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1277/2012. (VIII. 6.) Korm. határozata a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap K+F pályázatainak forrásátcsoportosításáról.
A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökségen keresztül intézkedjen
a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap K+F pályázatai tekintetében a „Piacorientált K+F tevékenység támogatása
a Közép-magyarországi régióban” konstrukció keretösszegének 21,15 Mrd Ft-ra történő megemeléséről, a „K+F+I
ernyőprojektek támogatása”, a „Vállalatok komplex technológiai innovációjának támogatása”, valamint
a „Versenyképességi/kiválósági szerződések” megnevezésű konstrukciók terhére. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. augusztus 31. Dr. Semjén Zsolt s. k.
miniszterelnök-helyettes


text:
19/2012. (IV. 11.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek hivatásos állományú tagjainak 2012. ruházati utánpótlási ellátmánya felhasználási rendjéről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 6. és
11. pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d), e), f), g), n) és q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § A 2. és 3. § szerinti hivatásos állomány a 2012. évi ruházati utánpótlási ellátmány terhére természetbeni ellátásban
részesül a ruházati utánpótlási ellátmány mértékének 50%-áig.
2. § Természetbeni ellátás keretében az új szolgálati ruházat 5. §-ban meghatározott cikkösszetételében részesülnek
a 4. §-ban meghatározott kivétellel
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv egyen- és vegyes ruhás állománya;
b) a büntetés-végrehajtási szervezet egyen- és vegyes ruhás állománya;
c) a hivatásos katasztrófavédelmi szervek katasztrófavédelmi egyen- és vegyes ruhás állománya;
d) a BM Nemzetközi Oktatási Központba, a BM Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatóságra, a Nemzeti
Közszolgálati Egyetemhez, valamint a rendészeti szakközépiskolákba vezényelt, berendelt egyen- és vegyes
ruhás normába sorolt hivatásos állomány.
3. § Természetbeni ellátás során a gyakorló ruházat 6. §-ban meghatározott cikkösszetételében részesül a 4. §-ban
meghatározott kivétellel a hivatásos katasztrófavédelmi szervek állományába integrálódott tűzoltó egyen- és vegyes
ruhás állomány.
4. § Nem részesül természetbeni ellátásban
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv polgári ruhás állománya, valamint a Készenléti
Rendőrség és Köztársasági Őrezred állománya;
b) a BM Nemzetközi Oktatási Központba, a BM Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatóságra, a Nemzeti
Közszolgálati Egyetemhez, valamint a rendészeti szakközépiskolákba vezényelt, berendelt polgári ruhás
állomány;
c) a Miniszterelnökségnél, a minisztériumokban, külszolgálaton, a Terrorelhárítási Központban, a Nemzeti Védelmi
Szolgálatnál, a Szervezett Bűnözés Elleni Központnál, az Alkotmányvédelmi Hivatalnál, és a Nemzetbiztonsági
Szakszolgálatnál szolgálatot teljesítő állomány;
d) aki szülési szabadságon van, terhesség esetében orvosi igazolás alapján;
e) aki felmentési idejét tölti;
f) aki 2012. december 31-ig nyugállományba vonul;
g) a szenior állomány.
5. § A 2. §-ban meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátása a termékek rendszeresítését és normásítását
követően a következő cikkekből áll
a) 12M e.r. szolgálati téli pantalló 1 db
b) 12M e.r. szolgálati félcipő 1 pár
c) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, hosszú ujjú 2 db
d) 12M e.r. szolgálati pulóver 1 db
e) hímzett névkitűző (bv. állomány esetében azonosító szám) 2 db
f) hímzett váll-lap 1 pár
6. § A 3. §-ban meghatározott állománykategória természetbeni ellátása a termékek rendszeresítését és normásítását
követően a következő cikkekből áll
a) 10M e. r. gyakorló nadrág (tűzoltó) 1 db
b) 10M e. r. gyakorló zubbony (tűzoltó) 1 db
c) 10M e. r. gyakorló dzseki (tűzoltó) 1 db
d) 10M e. r. gyakorló bakancs 1 pár
e) hímzett tép. rendfokozati jelzés 1 pár
f) hímzett karjelvény 1 db
g) szövetsapka (pilotka), sötétkék, szerelve 1 db
h) hímzett névkitűző 2 db
7. § Aki természetbeni ellátásban részesül, annak a ruházati utánpótlási ellátmány maradványrészét, 48 313 Ft-ot
a 8. §-ban foglaltak figyelembevételével – kell kifizetni.
8. § Az 5. és 6. § szerinti természetbeni ellátás, valamint az esetleges túlellátás fedezetére együttesen jóváírt ruházati
utánpótlási ellátmány összegének legfeljebb 70%-a tartható vissza.
9. § A ruházati utánpótlási ellátmány kifizetésre kerülő részét az igényjogosult állomány részére 2012. május 31-ig kell
kifizetni.
10. § (1) A természetbeni ellátás cikkösszetételének méretbesorolásához szükséges méretfelvételt és az igények összesítését
az állományilletékes parancsnok szervezi meg.
(2) A méretek pontos besorolásáért az igényjogosult a felelős.
(3) A gyártáshoz szükséges személyre szóló és összesített méretek közléséért a méreteket megadó szerv
állományilletékes parancsnoka a felelős.
(4) A megrendelés hiánytalan és pontos tartalmáért, valamint időben történő leadásáért az igénylő szerv
állományilletékes parancsnoka felel.
(5) A természetbeni ellátásban érintett hivatásos állomány tagjait írásban tájékoztatni kell az egyenruházati cikkek áráról,
legkésőbb az ellátás időpontjáig. 11. § A 2012. évben időarányos ruházati utánpótlási ellátmány keretében a 2. és 3. § alapján természetbeni ellátásban
részesülő állomány részére is biztosítani kell az 5., vagy 6. § szerinti cikkösszetételt.
12. § A 2011–2012. évben szolgálati jogviszonyt létesítő újfelszerelő állomány, amennyiben az alapellátás, vagy
alapellátás-kiegészítés során az alapellátási normájának megfelelő kiváltásra kerülő szolgálati ruházat cikkeit nem
kapta meg, akkor a 2. és 4. § figyelembe vételével az 5. § szerinti ruházati cikkösszetételt alapellátás keretében kell
biztosítani.
13. § (1) Az időarányos ruházati utánpótlási ellátmány összegét a ruházati utánpótlási ellátmányra jogosult részére ki kell
fizetni, ha az nem haladja meg az éves ruházati utánpótlási ellátmány összegének 50%-át. A természetben kiadásra
kerülő ruházat ellenértékét a következő évi ruházati utánpótlási ellátmány terhére túlellátásként kell előjegyezni.
A túlellátásként előjegyzett összeget a teljes kiegyenlítésig kell göngyölíteni.
(2) Amennyiben az időarányos ruházati utánpótlási ellátmány összege a 48 313 Ft-ot meghaladja, a ruházati utánpótlási
ellátmányra jogosult részére a visszatartott összeg feletti maradványrészt kell kifizetni.
14. § A hivatásos szolgálati viszony 2012. évben történő megszűnése esetén, ha az érintett 2012. évben természetbeni
ellátásban részesült, a 2. és 3. § alapján biztosított ruházatot vissza kell venni, és a ruházati utánpótlási ellátmányt
a visszatartott összeggel együtt
a) részére a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátásra jogosult személyi állományának
ruházati és öltözködési szabályzatáról, valamint a különleges foglalkoztatási állomány ruházati, fegyverzeti,
kényszerítőeszköz és világítástechnikai felszereléséről szóló 71/2011. (XII. 31.) BM rendelet (a továbbiakban: RUSZ)
27. § (3) és (4) bekezdésében, valamint
b) az örökös részére a RUSZ 27. § (5) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően kell biztosítani.
15. § A belügyminiszter irányítása alá tartozó belügyi szervek közötti áthelyezés esetén, amennyiben a természetbeni
ellátás még nem történt meg, az áthelyezett felmért méretadatait az átadásra kerülő ruházati ellátási dokumentáció
részeként kell átadni.
16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba és 2013. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
28/2011. (III. 31.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlése a levegő minőségének
védelmével kapcsolatos helyi szabályokról szóló 22/2003. (04. 23.) rendelete 6. § (2)–(3) bekezdése, valamint 7–10. §-a
alkotmányellenes, ezért azokat megsemmisíti. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Alkotmánybírósághoz két indítványt terjesztettek elő, melyben Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata
Közgyűlése a levegő minőségének védelmével kapcsolatos helyi szabályokról szóló 22/2003. (04. 23.) rendelete
(a továbbiakban: Kgyr.) egyes rendelkezései alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát kezdeményezték.
1. Az Alkotmánybírósághoz korábban beérkezett indítvány a Kgyr. 6. § (2)–(3) bekezdése és 10. §-a
alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló kérelmet tartalmazott. (Az indítványozó
a Kgyr. 7–8. §-át is alkotmányellenesnek tartotta, de e rendelkezések alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára,
illetve megsemmisítésére irányuló kifejezett kérelmet nem terjesztett elő.) Azt állította, hogy a Kgyr. 6. §
(2)–(3) bekezdése és 10. §-a magasabb szintű jogszabályba ütközik, ezért sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését.
Az indítványozó szerint a Kgyr. 6. § (2)–(3) bekezdése – figyelmen kívül hagyva a fogyasztói igényeket – kizárja, illetve
ellehetetleníti a gázüzemű fűtés- és melegvíz szolgáltatást, annak bevezetését, továbbá az arra való átállást. Ennek
következtében a Kgyr. e rendelkezéseit ellentétesnek tartotta a gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI. törvény
(a továbbiakban: Gszt1.) 2. §-ával és 20. § (1)–(2) bekezdésével, mert ezek az indítvány benyújtásakor hatályos
rendelkezések fogyasztói igény esetén szolgáltatási kötelezettséget állapítottak meg a gázszolgáltató részére.
Ellentétesnek tartotta továbbá a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi
LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 11. § (1) bekezdésével is.
Ezen túlmenően a Kgyr.-nek a gázszolgáltatásra való átállás kizárásáról szóló rendelkezéseit az Alkotmány 9. §
(2) bekezdése által garantált gazdasági verseny szabadságába, s az Alkotmány 13. § (1) bekezdésben foglalt
tulajdonhoz való jogba ütközőnek tartotta. Az indítványozó kifogásolta a Kgyr. 10. §-át is, mely arra kötelezi az építésügyi hatóságot, hogy tagadja meg az építési,
fennmaradási, használati mód változtatási, illetve használatbavételi engedély kiadását, ha a fűtő-, illetve
energiatermelő berendezés nem felel meg a Kgyr. 6. §-ában foglaltaknak. Az indítványozó szerint a helyi
önkormányzat – felhatalmazás nélkül – nem tilthatja meg az építésügyi hatóságnak az építésügyi hatósági engedély
kibocsátását. Azzal érvelt, hogy az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvénynek
(a továbbiakban: Étv.) – az indítvány benyújtásakor hatályos – 36. § d) pontja az építésügyi hatóság számára pusztán
az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságához szükséges energiaellátás biztosításának vizsgálatát
írja elő. Az építésügyi hatóság tehát az Étv. szerint nem jogosult arra, hogy az energiatermelő berendezés típusától
tegye függővé az építésügyi hatósági engedély kibocsátását. Az indítványozó hivatkozott továbbá az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel
kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet (a továbbiakban:
KTMr.) 8. § (2) bekezdésére is. Ez az indítvány benyújtásakor hatályos rendelet az építésügyi hatóság hatáskörét
határozta meg. Az indítványozó azzal érvelt, hogy a Kgyr. 10. §-a felhatalmazás nélkül eltér a KTMr. e rendelkezésétől.
A KTMr. 8. § (2) bekezdése értelmében ugyanis az építésügyi hatóság a füstgáz elvezetését célzó megoldás
szakszerűségét vizsgálja meg, illetve azt, hogy „a közmű igények a közműszolgáltatók nyilatkozata szerint
biztosítottak-e”. Ezt figyelembe véve az indítványozó szerint az építésügyi hatóság hatásköre nem terjed ki arra, hogy
a Kgyr. 10. §-ának értelmében megkövetelje, milyen fűtési módot, illetve milyen fűtő- és energiatermelő berendezést
kell az építményben alkalmazni. Az indítványozó hivatkozott továbbá az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997.
(XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) 7. § (3) bekezdésére is, melynek 7. pontja alapján az újonnan
beépítésre vagy jelentős átépítésre kerülő területek építési övezeteire vonatkozóan meg kell határozni legalább
a megengedett igénybevételi, kibocsátási, szennyezettségi határértékeket. Ebből az indítványozó azt a következtetést
vonta le, hogy „[n]em lehet az energiahordozó fajtáját előírni, meghatározni – ahogy azt a sérelmezett önkormányzati
rendelet teszi –, hanem csak a fent említett határértékeket”.
2. A Kgyr.-t érintően a másik indítványt a Baranya Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője nyújtotta be
az Alkotmánybírósághoz: a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 99. §
(2) bekezdés a) pontja alapján kezdeményezte a Kgyr. 7. § (1) bekezdése, valamint 8–10. §-a alkotmányellenességének
megállapítását és megsemmisítését. A Baranya Megyei Közigazgatási Hivatal, illetve a Dél-dunántúli Regionális
Közigazgatási Hivatal vezetője (a továbbiakban: hivatalvezető) az eredeti indítványt a hivatkozott jogszabályi
környezet időközbeni módosítására tekintettel pontosította, illetve a Kgyr. 7. § (2) bekezdésére is kiterjesztette.
A beadványok alapján az indítvány tartalma az alábbiak szerint foglalható össze.
2.1. A hivatalvezető elsőként a Kgyr. 7–8. §-át kifogásolta. E rendelkezések értelmében a 60–140 kWth névleges bemenő
hőteljesítményű tüzelő- és egyéb, kizárólag füstgázt kibocsátó berendezések (a továbbiakban: tüzelőberendezések)
létesítése, átalakítása, illetve tüzelőanyagának megváltoztatása bejelentési kötelezettség alá esik. Új építmény
60–140 kWth névleges bemenő hőteljesítményű létesítése esetén a létesítő az építési hatósági engedélyezési kérelem
benyújtásával egyidejűleg kötelezett a bejelentésre. A Kgyr. 7–8. §-át a hivatalvezető ellentétesnek tartotta a levegő védelmével kapcsolatos egyes szabályokról szóló
21/2001. (II. 14.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 16. § (3) bekezdésével. Ez az indítvány benyújtásakor
hatályos rendelkezés arról rendelkezett, hogy az üzemeltető valamennyi helyhez kötött légszennyező pontforrásra
köteles adatokat szolgáltatni a környezetvédelmi hatóság számára (alapbejelentés és légszennyezés mértéke éves
bejelentés), s ezt az adatszolgáltatást e jogszabály vagy a környezetvédelmi hatóság határozata szerint kell teljesíteni.
A Korm. rendelet 23. § (1) bekezdése és (3) bekezdés c) pontja értelmében levegőtisztaság-védelmi, környezetvédelmi
hatósági feladatokat a 140 kW névleges bemenő hőteljesítményt meg nem haladó tüzelő- és egyéb, kizárólag füstgázt
kibocsátó berendezések forrásaival kapcsolatos levegőtisztaság-védelmi ügyekben a települési önkormányzat
jegyzője látja el. A Korm. rendelet 23. § (4) bekezdés h) pontja pedig kimondja, hogy a települési önkormányzat
jegyzője a hatáskörébe tartozó légszennyezőt a levegőtisztaság-védelemhez kapcsolódó adatok közlésére
kötelezheti. Mindezek alapján az indítványozó szerint a „jegyzőnek teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettséget,
illetve az adatszolgáltatással kapcsolatos jegyzői hatáskör gyakorlását” a Korm. rendelet „teljesen lefedi”. Ezért
az indítványozó úgy vélte, hogy a Korm. rendelet által a jegyzőhöz telepített hatáskör eltérő, önkormányzati rendeleti
szabályozásával a Kgyr. megsértette az Ötv. 9. § (3) bekezdését.
A hivatalvezető sérelmezte azt is, hogy a Kgyr. a Korm. rendelettel ellentétes módon leszűkíti az adatszolgáltatást
a 60–140 kW névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezésekre, holott a Korm. rendelet minden 140 kW alatti
névleges bemenő hőteljesítményű berendezésre adatszolgáltatási kötelezettséget ír elő. Mindezek alapján úgy vélte,
hogy a Kgyr. 7–8. §-a magasabb szintű jogszabállyal ellentétes, s ezért az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe ütközik.
2.2. A hivatalvezető a Kgyr. 9. §-ával kapcsolatban azt kifogásolta, hogy „vegyes jogszabály-szerkesztési megoldást
alkalmaz”, mivel a Korm. rendelet 23. § (3) bekezdésében és (4) bekezdés a)–c) pontjaiban foglaltakat pontatlanul
átveszi, mégpedig olyan módon, hogy a Korm. rendelet 23. § (4) bekezdés d)–f) pontjait figyelmen kívül hagyja. Ezzel
kapcsolatban a hivatalvezető hivatkozott a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvényre (a továbbiakban: Jat.), melynek
18. § (2) bekezdése – az indítvány benyújtásakor – rögzítette: a jogszabályokat „világosan és közérthetően kell
megszövegezni”. A hivatalvezető hivatkozott továbbá az Alkotmánybíróság korábbi határozataira [61/1994. (XII. 24.)
AB határozat; 28/2001. (VI. 29.) AB határozat], melyek – állítása szerint – megállapították, hogy „a vegyes
jogszabály-szerkesztési megoldás homályos, megtévesztő és félrevezető”. Indítványában idézte a 9/1996. (II. 23.) AB
határozatot: „amennyiben önkormányzati rendelet a szabályozásába jogszabályban foglalt taxációt vesz át, abban
az esetben annak a jogbiztonság érdekében teljes körűnek kell lennie”.
2.3. A hivatalvezető – az előző indítványozóhoz hasonlóan – sérelmezte a Kgyr. 10. §-át azért, mert az építési
jogszabályoktól eltérően megtiltja az építésügyi hatóságnak, hogy építési, fennmaradási, használati mód változtatási,
illetve használatbavételi engedélyt bocsásson ki, ha a fűtő-, illetve energiatermelő berendezés a Kgyr. 6. §-ában
foglaltaknak nem felel meg. A hivatalvezető szerint az építésügyi hatóság hatásköre – az Étv.-nek az indítvány
benyújtásakor hatályos 36. § d) pontjára, az OTÉK 7. § (3) bekezdésére, illetve a KTMr. 8. § (2) bekezdésére
tekintettel – nem terjedhet ki arra, hogy „az energiahordozó milyenségét” előírja. Az építtető joga ugyanis „annak
eldöntése – gazdaságossági megfontolás, egyéni igény alapján –, hogy milyen energiahordozót választ”. Mivel
az indítványozó szerint a Kgyr. 10. §-a magasabb szintű jogszabályba ütközik, ezért ellentétes az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdésével. Az Alkotmánybíróság a folyamatban levő ügyeket – azok tárgyi összefüggésére tekintettel – az Alkotmánybíróság
ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009.
(I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
3. Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az indítványok benyújtását követően az Alkotmány, illetve
a kérelmezők által hivatkozott jogszabályok egy része megváltozott, illetve hatályát vesztette.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény módosításáról szóló 2010. évi CXIII. törvény 8. §-a
2011. január 1-jével új rendelkezést iktatott az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése helyébe. Az új rendelkezés azonban
tartalmi szempontból a korábbival azonos szabályt tartalmaz. A hivatalvezető a Kgyr. 9. §-át kifogásolva hivatkozott a Jat. 18. § (2) bekezdésére, mely szerint a jogszabályokat
„világosan és közérthetően kell megszövegezni”. A Jat.-ot az Alkotmánybíróság 121/2009. (XII. 17.) AB határozata 2010.
december 31-i hatállyal megsemmisítette (ABH 2009, 1013.). Jelenleg ugyanakkor a Jat. 18. § (2) bekezdéséhez
hasonló rendelkezést tartalmaz a 2011. január 1-jén hatályba lépett, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
(a továbbiakban: újJat.) 2. § (1) bekezdése, mely szerint: „A jogszabálynak a címzettek számára egyértelműen
értelmezhető szabályozási tartalommal kell rendelkeznie.” Az első indítványban hivatkoztak a Gszt1. 2. §-ára és 20. § (1)–(2) bekezdésére, minthogy e rendelkezések – fogyasztói
igény esetén – szolgáltatási kötelezettséget állapítottak meg a gázszolgáltató részére, s az indítványozó szerint éppen
ezzel ellentétes a Kgyr. 6. § (2)–(3) bekezdése, mely kizárja, illetve ellehetetleníti a gázüzemű fűtés- és melegvíz
szolgáltatást, annak bevezetését, továbbá az arra való átállást. A Gszt1.-et 2004. január 1-jével hatályon kívül helyezte
a földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Gszt2.) 54. § (1) bekezdés b) pontja. Majd
a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: Gszt3.) 147. § (6) bekezdése és 158. § a) pontja 2009.
július 1-jével hatályon kívül helyezte a Gszt2.-t. A Gszt3. 34. §-a ugyanakkor jelenleg is rögzíti, hogy az egyetemes
szolgáltatót a működési engedélyében meghatározott szolgáltatási területen lévő egyetemes szolgáltatást igénylő
jogosultak tekintetében egyetemes szolgáltatási szerződéskötési kötelezettség terheli. Mindkét indítványozó hivatkozott a Kgyr. 10. §-ával összefüggésben az Étv.-nek az indítvány benyújtásakor hatályos
36. § d) pontjára, mely szerint építésügyi hatósági engedély a jogszabályok keretei között akkor adható, ha
az építményt érintően a közmű- és energiaellátás megvalósítása biztosított. E rendelkezést jelenleg az Étv. 36. §
(1) bekezdése tartalmazza. Az első indítványban a Kgyr. 10. §-át érintően hivatkoztak a KTMr. 8. § (2) bekezdésére. Ennek értelmében az építésügyi
hatósági engedélyezési eljárásban vizsgálandó, hogy a szükséges közműellátottság biztosított-e, illetve milyen
feltételekkel biztosítható, továbbá az építmény égéstermék kivezetőinek műszaki megoldása megfelel-e az előírt
követelményeknek. Az indítvány benyújtását követően a KTMr. rendelkezéseit – a 2. számú melléklet
kivételével – az építésügyi hatósági eljárásokról, valamint a telekalakítási és az építészeti-műszaki dokumentációk
tartalmáról szóló 37/2007. (XII. 13.) ÖTM rendelet 2008. január 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte. Majd a KTMr.-t
egészét a Nemzeti Hírközlési Hatóság eljárásában közreműködő szakhatóságok kijelöléséről, valamint egyes
szakhatósági közreműködések megszüntetéséről és módosításáról szóló 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. §
(2) bekezdés 89. pontja 2009. március 1-jei hatállyal helyezte hatályon kívül. Az indítvány elbírálása idején az Étv. 36. §
(1) bekezdése sorolja fel az építésügyi hatósági engedély kibocsátásának feltételeit, melynek ec) pontja az építmény
rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságához szükséges közmű- és energiaellátás biztosítását követeli meg.
Ezzel összhangban az építésügyi hatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló 193/2009. (IX. 15.)
Korm. rendelet 36. § d) pontja előírja, hogy a használatbavételi engedélykérelemhez vagy bejelentéshez mellékelni
kell az építési tevékenységgel érintett épített vagy szerelt égéstermék-elvezető esetén a kéményseprő-ipari
közszolgáltató nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az érintett épített vagy szerelt égéstermék-elvezető műszaki
megoldása megfelel a szakszerűség követelményeinek. A levegő védelméről szóló 306/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: újKorm.r.) 45. § a) pontja 2011. január
15-i hatállyal hatályon kívül helyezte a Korm. rendeletet. Az utóbbi tartalmazta azt az adatszolgáltatási kötelezettséget,
amellyel ellentétesnek tartotta a hivatalvezető a Kgyr. 7–8. §-ában foglalt adatszolgáltatási kötelezettséget. A Korm.
rendeletnek a hivatalvezető által hivatkozott rendelkezéseit az újKorm.r. is magában foglalja. Az újKorm.r. 31–32. §-a is
tartalmaz adatszolgáltatási kötelezettséget a légszennyező forrás létesítésével, üzemeltetésével kapcsolatosan.
Az újKorm.r. 36. § (2) bekezdés b) pontja szerint is a jegyző, mégpedig a települési önkormányzatok többcélú kistérségi
társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvényben meghatározott kistérség körzetközponti feladatot ellátó települési,
a főváros esetében a kerületi önkormányzat jegyzője, jár el első fokon a legfeljebb 140 kWth névleges bemenő
hőteljesítményű, nem az újKorm.r. 36. § (2) bekezdés a) pontja szerinti kizárólag füstgázt kibocsátó tüzelőberendezés
forrásával kapcsolatos levegőtisztaság-védelmi hatósági ügyben. Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak a hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetve módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának
vizsgálatára az Alkotmánybíróság hatásköre csak akkor terjed ki, ha annak alkalmazhatósága az eldöntendő kérdés.
(335/B/1990. AB végzés, ABH 1990, 261.) A konkrét normakontroll két esetében, az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és 48. §-a
szerint előterjesztett alkotmányjogi panasz alapján az Alkotmánybíróság már nem hatályos rendelkezés
alkotmányellenességét is vizsgálja. A jelen indítványok nem az Abtv. 38. §-a, illetve 48. §-a szerinti kérelmek. Ezért
az Alkotmánybíróság az indítványokat a hatályos alkotmányi és jogszabályi rendelkezésekre figyelemmel bírálta el.
II. 1. Az Alkotmány indítványokkal érintett rendelkezései: „9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
„44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
(…) (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más jogszabállyal.”
„44/B. § (3) A polgármester az önkormányzati feladatain kívül törvény vagy törvényi felhatalmazáson alapuló
kormányrendelet alapján kivételesen államigazgatási feladatokat és hatásköröket is elláthat.”
2. Az Ötv. érintett rendelkezése: „7. § (1) Törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kormányrendelet kivételesen a polgármestert,
a főpolgármestert, a megyei közgyűlés elnökét államigazgatási hatósági hatáskörrel ruházhatja fel. Törvény vagy
kormányrendelet államigazgatási feladatot, hatósági hatáskört állapíthat meg a jegyzőnek, a főjegyzőnek és
kivételesen a képviselő-testület hivatala ügyintézőjének is.” „9. § (3) A képviselő-testület egyes hatásköreit a polgármesterre, a bizottságaira, a részönkormányzat testületére,
a kisebbségi önkormányzat testületére, törvényben meghatározottak szerint társulására ruházhatja. E hatáskör
gyakorlásához utasítást adhat, e hatáskört visszavonhatja. Az átruházott hatáskör tovább nem ruházható.”
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
3. A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kt.) érintett rendelkezése:
„46. § (1) A települési önkormányzat (Budapesten a Fővárosi Önkormányzat is) a környezet védelme érdekében
(…) c) a környezetvédelmi feladatok megoldására önkormányzati rendeletet bocsát ki, illetőleg határozatot hoz; (…).”
4. Az Étv.-nek az indítványok elbírálásakor hatályos, érintett rendelkezése:
„13. § (1) Az építés helyi rendjének biztosítása érdekében a települési önkormányzatnak az országos szabályoknak
megfelelően, illetve az azokban megengedett eltérésekkel a település közigazgatási területének felhasználásával és
beépítésével, továbbá a környezet természeti, táji és épített értékeinek védelmével kapcsolatos, a telkekhez fűződő
sajátos helyi követelményeket, jogokat és kötelezettségeket helyi építési szabályzatban kell megállapítania.”
„18. § (1) Építési tevékenységet végezni az e törvényben foglaltak, valamint az egyéb jogszabályok megtartásán túl,
csak a helyi építési szabályzat, szabályozási terv előírásainak megfelelően szabad.”
„36. § (1) Építésügyi hatósági engedély törvényben, kormányrendeletben meghatározottak szerint akkor adható, ha
a) a tervezett építési tevékenység megfelel a 18–22. §-ban, és a 31. § (1) bekezdésében előírtaknak,
(…) e) az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságához szükséges
(…) ec) a közmű- és energiaellátás a használatbavételi engedély megkéréséig biztosítható, illetve a használatbavételi engedélyezéskor rendelkezésre áll,
(…) i) az építésügyi hatósági engedélykérelem jogszabályban előírt mellékletei rendelkezésre állnak, és tartalmuk
megfelel az a)–h) pontok előírásainak.” 5. Az OTÉK érintett rendelkezései:
„7. § (3) Újonnan beépítésre vagy jelentős átépítésre kerülő területek építési övezeteire vonatkozóan meg kell
határozni legalább: (…) 7. a megengedett igénybevételi, kibocsátási, szennyezettségi határértékeket [a továbbiakban: környezetterhelési
határértékeket (emisszió és imisszió)], (…)” „Hőellátó vezetékek, berendezések
78. § (1) A hőellátó rendszernek – a tüzelő-, a hőátadó és melegvíztermelő berendezésnek – összhangban kell lennie
az építmény rendeltetésével és a határoló szerkezeteivel, az energiatakarékosságra vonatkozó jogszabályok és
szabványok előírásainak megfelelően. (2) A több önálló rendeltetési egységet tartalmazó házgyári panelos szerkezetű középmagas és magas épületben
helyiségenkénti és önálló rendeltetési egységenkénti fűtőberendezés csak tartalékfűtés céljára létesíthető.
(3) Hőellátó vezetéket nem szabad vezetni a) födémben, padozatban, kivéve, ha a hőellátási rendszer elemei és megoldása e célra engedélyezettek,
b) villamos berendezések elhelyezésére szolgáló helyiségekben (pl. transzformátor-, főkapcsoló helyiségben) és ezek
falában, födémében, padozatában, c) olyan helyiségben, amelynek belső hőmérséklete +2 C alá süllyedhet (pl. hűtőkamrában).
Gázvezetékek, gázfogyasztó készülékek 79. § (1) A gázenergia felhasználása az építmény biztonságát, állékonyságát és az egészséget nem veszélyeztetheti.
Gázvezetéket, gázfogyasztó készüléket, gázfelhasználó technológiát, valamint ezek tartozékait (gázberendezés)
építményben alkalmazni csak a vonatkozó jogszabályok, szabványok és ágazati előírások szerint szabad.
(2) Égéstermék-elvezetés nélküli gázkészülék (főző, sütő, vízmelegítő, fűtő stb.) nem alkalmazható
a) alvás céljára is szolgáló helyiségben, b) testnevelés, sportolás céljára szolgáló helyiségben,
c) nevelési-oktatási építményekben a 0–18 éves gyermekek, tanulók tartózkodására szolgáló terekben
– a taneszköznek minősülő gázkészülékek kivételével –, d) közvetlen természetes szellőzés nélküli helyiségben.
(3) A gázkészülék működéséhez szükséges légtérbővítés (szellőzőnyílás) a (2) bekezdésben említett helyiségekre nem
nyílhat. (4) Nevelési-oktatási építménynek a 0–18 éves gyermekek, tanulók tartózkodására szolgáló helyiségében, terében
gázfogyasztó készülék és kapcsolója, automatikája, csak úgy alkalmazható, ha ahhoz a gyermekek, tanulók nem
férhetnek hozzá. (5) (6) Nyílt lángú gázfogyasztó készüléket a padlószint felett 1,20 m-nél alacsonyabban lévő benyíló, forgó ablakszárny
alatt elhelyezni nem szabad.” „111. § (1) Az e rendelet II–III. fejezetében meghatározott településrendezési követelményeknél szigorúbb
követelményeket a helyi építési szabályzat megállapíthat. (…) (3) Új épületek esetében e rendelet IV. fejezetében szereplő előírásoktól eltérni csak a (4) bekezdésben foglaltak
tekintetében és az ott meghatározott feltételekkel lehet akkor, ha a tervezett megoldás:
a) az élet és az egészség védelmével, a biztonságos használhatósággal kapcsolatos érdeket nem sért,
b) a tervezett megoldás szerinti használat veszélyhelyzetet nem teremt,
c) a szomszédos önálló rendeltetési egységekhez fűződő használati jogokat nem korlátozza.
(4) Az eltérő megoldás a) az egészségvédelem biztosítása szempontjából a 66. § (1) bekezdése, a 70. § (3), (6), (7) bekezdése, a 71. §, a 72. §
(7) bekezdése, a 73. § (3) bekezdése, a 77. § (4)–(5) bekezdése, a 79. § (2) bekezdésének b) pontja, a 82. §
(2) bekezdésének a)–b) pontja és (9) bekezdése, a 85. § (3)–(5) bekezdése, 86. § (1) bekezdése, a 88. § (3) bekezdése,
a 89. § (2) bekezdése, 90. § (2)–(4) bekezdése, a 92. § (5)–(6) bekezdése, a 99. §, a 102. § (3) bekezdése és a 103. §
(1) bekezdése, továbbá a honvédelmi és katonai, valamint a nemzetbiztonsági célú építmények esetében a 46. §
(1) bekezdése tekintetében az egészségügyi követelmények figyelembevételével, b) a tűzvédelem biztosítása szempontjából a 64. § (6) bekezdésének a)–d) pontja, a 73. § (1) bekezdése, a 85. §
(9) bekezdése, a 88. § (4) bekezdése, a 90. § (2) bekezdése, a 95. § (4) bekezdése, a 96. § (2) bekezdésének b)–d) pontja
és a 97. § tekintetében az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság, a honvédelmi és katonai, valamint
nemzetbiztonsági célú építmények esetében a tűzvédelmi követelmények figyelembevételével,
c) az építmények használati feltételeinek biztosítása szempontjából a 64. § (4), (7) bekezdése, a 65. § (3) bekezdése,
a 68. § (1)–(3) bekezdése, a 85. § (2) bekezdésének a) pontja, a 96. § (3) bekezdése és a 98. § (2) bekezdése tekintetében
a rendeltetésszerű és biztonságos használat követelményeinek figyelembevételével valósítható meg.”
6. Az újKorm.r. érintett rendelkezései: „24. § (1) A nem a felügyelőség hatáskörébe tartozó légszennyező forrás létesítéséhez, teljesítménybővítéséhez,
élettartalmát meghosszabbító felújításához, alkalmazott technológiájának váltásához, használatba vételéhez nem kell
levegőtisztaság-védelmi engedély. (2) Az (1) bekezdés szerinti légszennyező forrás üzemeltetése során a levegővédelmi követelményeket érvényesíteni
kell.” „31. § (1) Az engedélyköteles, illetve a 166/2006/EK Európai Parlamenti és Tanácsi rendelet (E-PRTR) I. melléklete
szerinti légszennyező pont- és diffúz forrás (a továbbiakban: adatszolgáltatásra köteles légszennyező forrás)
üzemeltetője legkésőbb a légszennyező forrás működési engedélykérelmének benyújtásával egyidejűleg, vagy
az előzőektől eltérő esetben legkésőbb a tevékenység megkezdése előtt a felügyelőség részére a 4. melléklet szerinti
adattartalommal levegőtisztaság-védelmi alapbejelentést tesz. (2) Az adatszolgáltatásra köteles légszennyező forrás üzemeltetője a tárgyévet követő év március 31-ig a felügyelőség
részére a 7. melléklet szerinti adattartalommal éves levegőtisztaság-védelmi jelentést nyújt be.
(3) A felügyelőség a légszennyező forrás levegőterhelését befolyásoló műszaki, technológiai sajátosságai miatt
e §-ban előírtaktól eltérő tartalmú, illetve gyakoriságú jelentéstételt engedélyezhet.
(4) Az adatszolgáltatásra köteles légszennyező forrás üzemeltetője a levegőtisztaság-védelmi alapbejelentésben
bekövetkező változásokat a változás bekövetkezésétől számított 30 napon belül bejelenti a felügyelőség részére.
32. § (1) Az adatszolgáltatás nyomtatványon vagy elektronikus űrlap igénybevételével, az ügyfélkapun keresztül is
teljesíthető. (2) Az adatszolgáltató az elektronikus dokumentumok mentéséről, valamint az adatokat elektronikusan előállító és
továbbító eljárások rögzítéséről gondoskodik. Az adatszolgáltatás valamint a benyújtott dokumentáció 5 évig nem
selejtezhető. (3) Az adatszolgáltatás során közölt adatok teljeskörűségéért, a bejelentésre kötelezettre érvényes számviteli
szabályokkal, statisztikai rendszerrel, valamint egyéb nyilvántartási rendszereivel, mérési, megfigyelési adataival való
egyezéséért a bejelentésre kötelezett a felelős.” „36. § (1) A levegőtisztaság-védelmi ügyben az elsőfokú hatósági jogkört – a (2)–(4) bekezdésben foglalt
kivétellel – a felügyelőség gyakorolja. (2) A települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvényben meghatározott
kistérség körzetközponti feladatot ellátó települési, a főváros esetében a kerületi önkormányzat jegyzője
a) a legfeljebb 500 kWth névleges bemenő hőteljesítményű, háztartási és közintézmény tüzelőberendezés forrásával,
b) a legfeljebb 140 kWth névleges bemenő hőteljesítményű, nem az a) pont szerinti kizárólag füstgázt kibocsátó
tüzelőberendezés forrásával, c) az egy háztartásban élő személy(ek) mindennapi szükségleteinek kielégítésére, otthona fenntartására szolgáló
tevékenység és az ahhoz használt berendezés forrásával, d) a nem gazdasági tevékenység keretében végzett tevékenység okozta bűzterheléssel, és
e) a nem gazdasági tevékenység keretében működő diffúz légszennyező forrással kapcsolatos
levegőtisztaság-védelmi hatósági ügyben jár el első fokon.” 7. A Kgyr. indítványokkal érintett rendelkezései:
„6. § (1) Energiatermelő berendezést úgy kell megtervezni, kiválasztani, kialakítani és üzemeltetni, hogy a környezet
egészének magas szintű védelme érdekében az a lehető legkisebb levegőterhelést okozza.
(2) A már működő energiatermelő, energiaellátó rendszerek megváltoztatása (különösen a berendezések cseréje és
az energiahordozó váltás) az elérhető legjobb technikát figyelembe véve nem járhat a levegőterhelés növelésével,
azaz a helyileg kibocsátott légszennyező anyagok fajlagos mutatószámai a teljesítményre, a megtermelt energiára
vonatkozóan egyetlen szenynyezőanyag tekintetében sem növekedhetnek. (3) Új létesítmények kialakításakor vagy a meglévő rendszerek átalakításakor az elérhető legjobb technikával
megvalósítható, helyi emisszióval nem járó rendszereket (különösen távhőt, villamos energiát, napenergiát használó
berendezéseket), vagy – ennek hiányában – a lehető legkisebb helyi emisszióval járó energiatermelő, energiaellátó
rendszereket kell alkalmazni.” „7. § (1) A levegővédelmi követelmények betartása ellenőrzése céljából a 60–140 kWth névleges bemenő
hőteljesítményű tüzelő- és egyéb, kizárólag füstgázt kibocsátó berendezés (továbbiakban: tüzelőberendezés)
létesítését és meglévő tüzelőberendezés átalakítását, tüzelőanyagának megváltoztatását a tüzelőberendezés
létesítője a jegyzőnek – mint elsőfokú környezetvédelmi hatóságnak – köteles bejelenteni.
A bejelentési kötelezettség szempontjából az azonos helyrajzi számú ingatlanon található tüzelőberendezések
névleges bemenő teljesítményének öszszegét kell figyelembe venni. (2) 140 kWth-nál nagyobb névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezés esetén a Kormányrendelet
idevonatkozó rendelkezései szerint kell eljárni. 8. § Új építmény 60–140 kWth névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezése (i) létesítése esetén a létesítő
az építési hatósági engedélyezési kérelem benyújtásával egyidejűleg a jegyzőnek – mint elsőfokú környezetvédelmi
hatóságnak – a tüzelőberendezés létesítését az alábbi dokumentáció csatolásával köteles bejelenteni:
a.) a tervezett energiaigény mennyiségének és biztosítási módjának ismertetése,
b.) annak bemutatása, hogy ez az energiaigény a létesítés helyétől számított 500 m-en belül milyen
energiahordozóval biztosítható (vezetékes hőenergia-hordozó esetén a szolgáltató(k) nyilatkozatának csatolásával),
c.) a tüzelőanyag vagy a hőhordozó megjelölése és a választás indoklása,
d.) a tüzelőberendezés típusa, műszaki adatai, működés időtartama, napi és éves tervezett átlagos-, illetve
csúcsfogyasztása, e.) a tervezett tüzelőberendezések légszennyező anyag kibocsátása (légszennyező anyagok fajtája, várható
koncentrációja, fajlagos mennyisége) meghatározása. (2) A meglévő 60–140 kWth névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezés tüzelőanyagának
megváltoztatásáról szóló bejelentéshez csatolni kell: a.) a jelenlegi és a tervezett tüzelőanyag-ellátás ismertetését, a tüzelőanyag-váltás indoklását,
b.) a szolgáltatói nyilatkozatokat, c.) a meglevő és a tervezett tüzelőberendezés (1) bekezdés d.) és e.) pont alatti adatait a légszennyezőanyag
kibocsátás változásának összehasonlításával, d.) a kéményseprő-ipari közszolgáltató kéményvizsgálati jegyzőkönyvét és terhelhetőségi szakvéleményét.
9. § A jegyző – mint elsőfokú környezetvédelmi hatóság – a háztartási berendezések forrásaival, valamint a 140 kWth
névleges bemenő hőteljesítményt meg nem haladó tüzelőberendezések forrásaival kapcsolatos
levegőtisztaság-védelmi ügyekben eljárva: a.) ellenőrzi a megállapított levegővédelmi követelmények betartását;
b.) hatáskörén belül a levegőtisztaságvédelmi tilalmak megszegőivel szemben a Kormányrendelet 8. sz. melléklete
szerinti bírságot szab ki és hatósági intézkedést kezdeményez;
c.) hatósági intézkedést kezdeményez a levegőtisztaság-védelem érdekében más hatóságoknál és egyéb szerveknél.
10. § Nem adható építési, fennmaradási, használati mód változtatási, használatbavételi engedély az építményre akkor,
ha az építmény helye szerinti építési övezetben rendelkezésre álló energiahordozók közül kiválasztott
energiahordozóval tervezett, elérhető legjobb technikával megvalósítható fűtő-, energiatermelő berendezés nem
a lehető legkisebb helyi levegőszennyező anyag kibocsátású, illetőleg ha a fűtési mód megváltoztatásával
a meglevőnél fajlagosan nagyobb helyi levegőszennyező anyag kerülne kibocsátásra, azaz ha az építmény nem felel
meg a 6. § (1) és (3) bekezdésekben foglalt követelményeknek, illetve a tüzelőberendezés és a fűtési mód
megválasztásánál nem teljesülnek a 6. § (2) és (3) bekezdésekben foglalt előírások.”
III. Az indítványok megalapozottak. 1. A helyi önkormányzat rendeletalkotási jogkörének kereteit az Alkotmány 44/A. §-a, valamint az Ötv. 16. §-a jelöli ki.
Az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés a) pontja szerint a helyi képviselő-testület önkormányzati ügyekben önállóan
szabályoz és igazgat. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése pedig kimondja, hogy a helyi képviselő-testület rendelete
nem lehet ellentétes más jogszabállyal. Ennek megfelelően az Ötv. 16. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a helyi
képviselő-testület törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény
felhatalmazása alapján, annak végrehajtására rendeletet alkot. 2. Az Alkotmánybíróság elsőként a Kgyr. 10. §-ával, illetve az abban hivatkozott és az indítványozók által is támadott 6. §
(2)–(3) bekezdésével kapcsolatos indítványi elemet vizsgálta. A Kgyr. 10. §-ának, illetve 6. § (2)–(3) bekezdésének
az alkotmányellenességét mindkét indítványozó e rendelkezések magasabb szintű jogszabályba, mégpedig az Étv.-be
és annak végrehajtási rendeleteibe (OTÉK, stb.) ütközése miatt kérte – az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése
alapján – megállapítani. 2.1. Az Alkotmánybíróság eljárása során mindenekelőtt észlelte, hogy a Kgyr. 6. § (3) bekezdése majdnem szó szerint
megegyezik a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény egyes rendelkezéseinek Budapest főváros területén
történő végrehajtásáról szóló 83/2005. (XII. 16.) Főv. Kgy. rendeletnek azzal a 3. § (2) bekezdésével, melyet
az Alkotmánybíróság az 59/2009. (V. 22.) AB határozatával (ABH 2009, 1152.) magasabb szintű jogszabályba,
a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvénybe (a továbbiakban: Tszt.) ütközése miatt alkotmányellenesnek
minősített és megsemmisített. Az Alkotmánybíróság e határozatában – a 21/2009. (II. 26.) AB határozata és 22/2009. (II. 26.) AB határozata
nyomán – megállapította, hogy „a helyi képviselő-testületnek nincs felhatalmazása arra, hogy rendeletében a hőellátó
rendszerek kialakítását, átalakítását korlátozza, s az érintettek számára távhőszolgáltatás igénybevételét tegye
kötelezővé. (…) A Kgyr. 3. § (2) bekezdése által hivatkozott Korm. rendelet sem tartalmaz, de nem is tartalmazhat olyan
önkormányzati jogalkotásra vonatkozó felhatalmazást, amelynek alapján önkormányzati rendelet kötelezővé tehetné
a helyi emisszióval nem járó rendszerek alkalmazását. A Kgyr. 3. § (2) bekezdésének az az előírása, amely meghatározott, távhővel ellátott területen a távhőszolgáltatás
alkalmazására kötelez, ellentétes a Tszt. 38. §-ában foglalt rendelkezéssel, mely a felhasználó jogaként szabályozza
az általános közüzemi szerződés felmondását, a távhőszolgáltatás igénybevételének megszüntetését. Ezért
az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Kgyr.-nek a Tszt. szabályaival ellentétes 3. § (2) bekezdése az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdésébe ütközik, s így a Kgyr. e rendelkezését megsemmisítette.” [59/2009. (V. 22.) AB határozat, ABH
2009, 1152, 1157.] Az Alkotmánybíróság a jelen indítványok elbírálásakor figyelemmel volt a korábbi megállapításaira. Különösen azért,
mert a Kgyr. 6. § (3) bekezdése – az 59/2009. (V. 22.) AB határozatban megsemmisített rendelkezéshez hasonló
módon – önkormányzati rendeleti szinten korlátozza a hőellátó rendszerek kialakítását, illetve átalakítását, s
a távhőszolgáltatás igénybevételére kötelez. 2.2. A jelen ügy tárgyát képező indítványokban kifejezetten nem kezdeményezték a Tszt. sérelmének a megállapítását.
Az indítványozók a Kgyr. 10. §-ával, valamint 6. § (2)–(3) bekezdésével kapcsolatban azt kifogásolták, hogy
e rendelkezések elsősorban az Étv.-vel, illetve kormányrendeleti szintű szabályokkal ellentétben egyes
energiatermelő, energiaellátó rendszerek alkalmazására vonatkozó kötelezettséget állapítanak meg, illetve
e jogszabályokkal ellentétesen korlátozzák az energiatermelő, energiaellátó rendszerek megváltoztatását.
Az építési előírásokat alapvetően az Étv., azaz törvény határozza meg. Az Étv. 13. § (1) bekezdése ugyanakkor
felhatalmazza a települési önkormányzatot arra, hogy az építés helyi rendjének biztosítása érdekében sajátos helyi
követelményeket, jogokat és kötelezettségeket helyi építési szabályzatban állapítson meg, de kizárólag „az országos
szabályoknak megfelelően, illetve az azokban megengedett eltérésekkel”. Az Étv. 36. § (1) bekezdés a) pontja, illetve
18. § (1) bekezdése értelmében pedig építési tevékenységet végezni csak az Étv.-ben, valamint az egyéb
jogszabályokban foglaltaknak, illetve a helyi építési szabályzat, szabályozási terv előírásainak megfelelően szabad,
építésügyi hatósági engedély ugyanis csak ekkor adható. Az Étv. 36. § (1) bekezdés ec) pontja egyebek mellett rögzíti, hogy az építmény rendeltetésszerű és biztonságos
használhatóságához szükséges közmű- és energiaellátás biztosítása az építésügyi hatósági engedély kibocsátásának
a feltétele. Az Étv. 36. § (1) bekezdés ec) pontja tehát az építésügyi hatósági engedélyezést, vagyis az államigazgatási
hatósági hatáskör gyakorlását az építmény energiaellátásának biztosításától teszi függővé. Az Étv. azonban
az energiaellátást érintően az építésügyi engedély kibocsátását nem köti további feltételekhez, különösen olyanokhoz
nem, amelyek meghatározott energiatermelő, energiaellátó rendszerek kötelező alkalmazását, illetve
a megvalósítandó energiatermelő, energiaellátó rendszerek kapcsán a levegőterhelés növelésének általános tilalmát
foglalnák magukban. Az Étv. a helyi jogalkotót sem jogosítja fel arra, hogy ilyen korlátozásokat, illetve tilalmakat
az építésügyi engedély kibocsátásának feltételeként meghatározzon. Az Étv. felhatalmazása alapján megalkotott OTÉK konkrétan rögzíti a helyi építési szabályzat korlátait. Az OTÉK 111. §
(1) bekezdése kimondja, hogy a II-III. fejezetében meghatározott településrendezési követelményeknél szigorúbb
követelményeket helyi építési szabályzat is megállapíthat. Az OTÉK 111. § (3)–(4) bekezdése szerint továbbá
a IV. fejezetben szereplő előírásoktól is el lehet – a felsorolt esetekben – térni az új épületek esetében.
Az OTÉK IV. fejezetében található 78–79. § rendelkezik a hőellátó vezetékekről és berendezésekről, valamint
a gázvezetékekről és gázfogyasztó készülékekről. Az OTÉK 78. § (1) bekezdése szerint a hőellátó
rendszernek – a tüzelő-, a hőátadó és melegvíztermelő berendezésnek – összhangban kell lennie az építmény
rendeltetésével és a határoló szerkezeteivel, az energiatakarékosságra vonatkozó jogszabályok és szabványok
előírásainak megfelelően. Az OTÉK 79. § (1) bekezdése pedig úgy szól, hogy a gázenergia felhasználása az építmény
biztonságát, állékonyságát és az egészséget nem veszélyeztetheti. Gázvezetéket, gázfogyasztó készüléket,
gázfelhasználó technológiát, valamint ezek tartozékait (gázberendezés) építményben alkalmazni csak a vonatkozó
jogszabályok, szabványok és ágazati előírások szerint szabad. Az OTÉK 78–79. §-a mindazonáltal nem tartalmaz olyan
szabályokat, amelyek egyes energiatermelő, energiaellátó rendszerek kizárólagos alkalmazását tennék kötelezővé,
illetve amelyek a megvalósítandó energiatermelő, energiaellátó rendszerek kapcsán a levegőterhelés növelésének
általános tilalmát foglalnák magukban. (Az OTÉK 79. §-a bizonyos helyiségekben tiltja meg csupán a jellemzően
az égéstermék-elvezetés nélküli, illetve nyílt lángú gázkészülékek alkalmazását.) Az OTÉK 111. §-a értelmében a helyi
jogalkotó (helyi építési szabályzat) a 78–79. §-ban foglaltaktól nem térhet el, szigorúbb szabályozást még új
építmények esetén sem állapíthat meg. Az Étv., illetve az OTÉK rendelkezéseitől eltérő szabályokat tartalmaz a Kgyr. A Kgyr. 6. § (2) bekezdése a település
egészére vonatkozóan általános jelleggel korlátozza a már működő energiatermelő, energiaellátó rendszerek
megváltoztatását (különösen a berendezések cseréjét és az energiahordozó váltást). Előírja ugyanis, hogy az ilyen
változtatás egyáltalán nem járhat a levegőterhelés növelésével. Ezzel párhuzamosan a Kgyr. 6. § (3) bekezdése az új
létesítmények kialakításakor vagy a meglévő rendszerek átalakításakor kötelezettséget állapít meg elsődlegesen
a helyi emisszióval nem járó rendszerek (különösen távhőt, villamos energiát, napenergiát használó berendezések),
illetve – ennek hiányában – másodlagosan a lehető legkisebb helyi emisszióval járó energiatermelő, energiaellátó
rendszerek alkalmazására. A Kgyr. 10. §-a pedig kifejezetten az építésügyi hatósági eljárás szintjén érvényesíti a Kgyr.
6. § (2)–(3) bekezdésében foglalt korlátozásokat, illetve kötelezettségeket. Nem adható ugyanis építési, fennmaradási,
használati mód változtatási, használatbavételi engedély az építményre egyebek mellett akkor, ha az építmény helye
szerinti építési övezetben rendelkezésre álló energiahordozók közül kiválasztott energiahordozóval tervezett,
elérhető legjobb technikával megvalósítható fűtő-, energiatermelő berendezés nem a lehető legkisebb helyi
levegőszennyező anyag kibocsátású, illetőleg ha a fűtési mód megváltoztatásával a meglevőnél fajlagosan nagyobb
helyi levegőszennyező anyag kerülne kibocsátásra, azaz ha az építmény nem felel meg a 6. § (1) és (3) bekezdésekben
foglalt követelményeknek, illetve a tüzelőberendezés és a fűtési mód megválasztásánál nem teljesülnek a 6. § (2) és
(3) bekezdésekben foglalt előírások. A fentiek alapján megállapítható, hogy az energiatermelő, energiaellátó rendszerek kialakítására, átalakítására, illetve
megváltoztatására vonatkozó követelményeket maga a Kgyr. 6. § (2)–(3) bekezdése, illetve 10. §-a írja elő, s
teszi – az Étv. és az OTÉK fentiekben ismertetett előírásaival ellentétes módon – alkalmazandóvá az építésügyi hatósági
eljárásban. Ezért a Kgyr. 6. § (2)–(3) bekezdése, illetve 10. §-a ellentétes az Ötv. 16. §-ának a helyi jogalkotás kereteit
kijelölő (1) bekezdésével. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Kgyr.-nek a magasabb szintű
jogszabályba ütköző 6. § (2)–(3) bekezdése, illetve 10. §-a az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sérti, melynek
következtében a Kgyr. e rendelkezéseit megsemmisítette. 3. Ezt követően az Alkotmánybíróság a Kgyr. 7–9. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére
irányuló indítványi kérelmeket vizsgálta. 3.1. A Kgyr. 7. § (1) bekezdése szerint a levegővédelmi követelmények betartásának ellenőrzése céljából a 60–140 kWth névleges
bemenő hőteljesítményű tüzelő- és egyéb, kizárólag füstgázt kibocsátó berendezés (továbbiakban: tüzelőberendezés)
létesítését és meglévő tüzelőberendezés átalakítását, tüzelőanyagának megváltoztatását a tüzelőberendezés létesítője
a jegyzőnek – mint elsőfokú környezetvédelmi hatóságnak – köteles bejelenteni. A Kgyr. 7. § (2) bekezdése értelmében
a 140 kWth-nál nagyobb névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések esetén a – 2011. január 15-i hatállyal
hatályon kívül helyezett – Korm. rendelet idevonatkozó rendelkezései szerint kell eljárni. A Kgyr. 8. §-a pedig kifejezetten
az új építmények 60–140 kWth névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezésének létesítése, illetve megváltoztatása
esetén írja elő, hogy a létesítő az építési hatósági engedélyezési kérelem benyújtásával egyidejűleg a jegyzőnek – mint
elsőfokú környezetvédelmi hatóságnak – köteles a tüzelőberendezés létesítését, megváltoztatását a Kgyr.-ben felsorolt
dokumentáció csatolásával bejelenteni. A Kgyr. 9. §-a szerint a jegyző – mint elsőfokú környezetvédelmi hatóság – a háztartási berendezések forrásaival,
valamint a 140 kWth névleges bemenő hőteljesítményt meg nem haladó tüzelőberendezések forrásaival kapcsolatos
levegőtisztaság-védelmi ügyekben eljárva: ellenőrzi a megállapított levegővédelmi követelmények betartását,
hatáskörén belül a levegőtisztaságvédelmi tilalmak megszegőivel szemben a – már nem hatályos – Korm. rendelet
8. sz. melléklete szerinti bírságot szab ki és hatósági intézkedést kezdeményez, valamint hatósági intézkedést
kezdeményez a levegőtisztaság-védelem érdekében más hatóságoknál és egyéb szerveknél.
A Korm. rendelet helyébe lépő újKorm.r. 36. § (2) bekezdése megállapítja a levegőtisztaság-védelmi hatósági ügyben eljáró
szerv – a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvényben meghatározott
kistérség körzetközponti feladatot ellátó települési, a főváros esetében a kerületi önkormányzat jegyzője (a továbbiakban:
jegyző) – hatáskörét. E rendelkezés értelmében a jegyző jár el első fokon – egyebek mellett – a legfeljebb 500 kWth névleges
bemenő hőteljesítményű, háztartási és közintézmény tüzelőberendezés forrásával, valamint a legfeljebb 140 kWth névleges
bemenő hőteljesítményű kizárólag füstgázt kibocsátó tüzelőberendezés forrásával kapcsolatos levegőtisztaság-védelmi
(államigazgatási) hatósági ügyben. Az újKorm.r. 24. § (1) bekezdése mindazonáltal leszögezi, hogy a nem a felügyelőség
hatáskörébe tartozó légszennyező forrás létesítéséhez, teljesítménybővítéséhez, élettartalmát meghosszabbító
felújításához, alkalmazott technológiájának váltásához, használatba vételéhez nem kell levegőtisztaság-védelmi engedély.
Az újKorm.r. 24. § (2) bekezdése értelmében az (1) bekezdés szerinti légszennyező forrás üzemeltetése során ugyanakkor
a levegővédelmi követelményeket érvényesíteni kell. Az újKorm.r. 31–32. §-a továbbá az engedélykötelest a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség
(a továbbiakban: felügyelőség) irányában levegőtisztaság-védelemi adatszolgáltatásra kötelezi. Az újKorm.r. és a Kgyr. fenti rendelkezéseinek összevetése alapján megállapítható, hogy a Kgyr. eltér az újKorm.r.-ben
foglaltaktól. A Kgyr. 9. §-a a jegyző levegőtisztaság-védelmi hatósági hatáskörét az újKorm.r.-től eltérően (szűkebb
körben megjelölt berendezésekre) állapítja meg, s részben a már hatályon kívül helyezett Korm. rendeletre hivatkozik
a jegyző hatáskörének megállapításakor. A Kgyr. 7–8. §-a pedig – az újKorm.r. 31. §-ától eltérően – nem a felügyelőség,
hanem a jegyző mint elsőfokú környezetvédelmi hatóság felé ír elő adatszolgáltatási kötelezettséget. A Kgyr. szerinti
adatszolgáltatási kötelezettség csak a 60–140 kW névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezésekre
vonatkozik. Ezen túlmenően a Kgyr. 7. §-a az adatszolgáltatási kötelezettség megállapításánál a már nem hatályos
Korm. rendelet alkalmazását rendeli el. 3.2. Az Ötv. 8. § (1) bekezdése – a helyi közszolgáltatások körében – a helyi önkormányzatok által ellátandó közfeladatként
jelöli ki az épített és természeti környezet védelmét. A Kt. 46. § (1) bekezdés c) pontja – a Kt. IV. fejezetében, a helyi
önkormányzatok környezetvédelmi feladatai között – külön kiemeli, hogy a települési önkormányzatok a környezet
védelme érdekében a környezetvédelmi feladatok megoldására rendeletet bocsátanak ki, illetve határozatot hoznak.
A Kgyr. a Kt. e rendelkezését jelöli meg felhatalmazó rendelkezésként. A Kgyr. más olyan felhatalmazó rendelkezést
nem jelöl meg, mely feljogosítaná arra, hogy a magasabb szintű jogszabályban, azaz az újKorm.r.-ben már
szabályozott kérdéskört önkormányzati rendeletben szabályozza, illetve attól eltérjen.
Az Alkotmánybíróság az újKorm.r. és a Kgyr. összevetésével megállapította, hogy a Kgyr. 7–9. §-a lényegében nem
saját, helyi szabály, hanem magasabb szintű jogszabályi rendelkezések átvétele, számos helyen megváltoztatott
szöveggel, illetve már hatályon kívül helyezett jogszabály (Korm. rendelet) alkalmazásának elrendelésével. A Kgyr.
7–9. §-a alapján mindazonáltal nem állapítható meg egyértelműen, hogy melyek a magasabb szintű, illetve a helyi
szabályok; ezt a Kgyr. semmilyen módon nem jelzi, nem választja el.
Az Alkotmánybíróság a 61/1994. (XII. 24.) AB határozatában a vegyes jogszabályszerkesztésről megállapította: „Nincs
jogszerű akadálya annak, hogy a helyi rendelet a magasabb szintű jogszabálynak a saját rendeletébe illeszthető
előírásait – szó szerint – átvegye. Az sem törvénysértő, ha a helyi rendelet a magasabb szintű jogszabály előírásait nem
ismétli meg. A magasabb szintű jogszabályi rendelkezések ugyanis – akár a szó szerinti átvétellel, akár alacsonyabb
szintű jogszabályba való beillesztés nélkül – önmagukban is érvényesek. A vegyes jogszabály-szerkesztési megoldás
azonban homályos, megtévesztő és félrevezető.” (ABH 1994, 471, 472.)
Az Alkotmánybíróság a 76/2009. (VII. 10.) AB határozatában kifejtette: „Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint
a központi jogszabályi rendelkezések önkormányzati rendeletbe a feltétlenül szükséges mértékben vehetők át, azokat
az önkormányzati rendeletben megfelelő szerkesztéssel, jelöléssel el kell választani a helyi szabályoktól. Magasabb
szintű jogszabály szövegének átvétele esetén azonban az átvétel csak szó szerinti, mindenben azonos szövegű lehet.
Egy rendelkezésen belül nem lehet vegyes szövegezésű, mert akkor nem állapítható meg, hogy mely szövegrész
központi jogszabály, mely szövegrész helyi rendelkezés.” (ABH 2009, 1174, 1187.) E korábbi határozatában
az Alkotmánybíróság a magasabb szintű jogszabályok által rendezett társadalmi viszonyok és a helyi közügyek vegyes,
bizonytalanságot keltő jogszabály-szerkesztési megoldása miatt – az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált
jogállamiság szerves részét alkotó jogbiztonság követelményére, valamint az Ötv. 16. § (1) bekezdésére és
az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésére hivatkozva – a helyi önkormányzati rendeletet egészében megsemmisítette.
A jelen esetben a Kgyr. szintén vegyes jogszabályszerkesztési technikával állapít meg a korábbi Korm. rendelet, illetve
az újKorm.r. által magasabb szinten már szabályozott levegőtisztaság-védelem tárgyában a jegyző „mint elsőfokú
környezetvédelmi hatóság” irányában adatszolgáltatási kötelezettséget, illetve számára levegőtisztaság-védelmi
hatósági hatáskört. Az Alkotmány 44/B. § (3) bekezdése szerint törvény vagy kormányrendelet államigazgatási feladatot, hatósági
hatáskört állapíthat meg a jegyzőnek és kivételesen a képviselő-testület hivatala ügyintézőjének is. Az Ötv. 7. §
(1) bekezdésének második mondata lényegében megismétli az Alkotmány 44/B. § (3) bekezdésében foglalt
alkotmányi rendelkezést. Az Alkotmánybíróság korábban már rámutatott arra, hogy „az Alkotmány 44/B. § (2)–(3) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján a helyi önkormányzat szerveinek hatáskörébe utalt államigazgatási feladat- és hatáskörök gyakorlása
nem tartozik a helyi önkormányzás körébe. Az államigazgatási hatósági jogkörök gyakorlása során a helyi önkormányzatok
szervei (a jegyző, főjegyző, a polgármester, a megyei közgyűlés elnöke a megyei jogú város kerületi hivatalának elöljárója,
illetőleg a polgármesteri hivatal hatáskörrel felruházott ügyintézője) az állam központi szervei által alkotott jogszabályok
érvényesítését szolgáló hatósági jogalkalmazó tevékenységet végeznek. (…) E hatáskörükben az önkormányzat szervei
nincsenek alárendelve a képviselő-testületnek. A képviselő-testület a hatáskörrel felruházott tisztségviselőjétől,
köztisztviselőjétől a hatáskört nem vonhatja el, e hatásköreik gyakorlására utasítást nem adhat, nem jogosult hatósági
határozataik felülvizsgálatára.” [56/1996. (XII. 12.) AB határozat, ABH 1996, 204, 212.]
A Kgyr. az újKorm.r. által a jegyzőhöz telepített államigazgatási hatáskör önkormányzati rendeleti szintű
szabályozásával, mely eltér az újKorm.r.-ben foglaltaktól, illetve az államigazgatási hatáskörrel felruházott jegyző
irányában e hatáskörével összefüggésben – az újKorm.r.-ben foglaltaktól eltérő – adatszolgáltatási kötelezettség
megállapításával, megsértette az Ötv. 9. § (3) bekezdését, illetve 16. § (1) bekezdését. Mindezek alapján a Kgyr. 7–9. §-a
magasabb szintű jogszabállyal ellentétes, s ezért az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe ütközik.
4. Mivel az Alkotmánybíróság a rendelkező részben megjelölt rendelkezések alkotmányellenességét a fentiek alapján
megállapította – állandó gyakorlatának megfelelően – az indítványokban felhívott további alkotmányi rendelkezésekkel
fennálló ellentétet már nem vizsgálta. [61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997, 361, 364.; 16/2000. (V. 24.) AB határozat,
ABH 2000, 425, 429.; 56/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 478, 482.; 35/2002. (VII. 19.) AB határozat, ABH 2002, 199, 213.;
4/2004. (II. 20.) AB határozat, ABH 2004, 66, 72.; 9/2005. (III. 31.) AB határozat, ABH 2005, 627, 636.]
A Kgyr. megsemmisített rendelkezései az Abtv. 42. § (1) bekezdése alapján e határozatnak a Magyar Közlönyben
történő közzétételét követő napon veszti hatályát. Budapest, 2011. március 29.
Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
91/2010. (HK 6.) MH ÖHP intézkedése „A különleges műveleti katonák hegyi kiképzésének kézikönyve” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadá
sának rendjéről szóló 93/2006. (HK. 18) HM utasítás 4. §.
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés melléklete
ként kiadom. 2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák. 3. Az intézkedésem a közzététel napján, a kiadvány pe
dig kiadásakor lép hatályba. Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok