text:
7/2014. (IX. 12.) MEKH rendelete a villamos energia hálózati csatlakozási díjak meghatározásának szempontjairól, a díjak elemeiről, mértékéről és alkalmazásuk szabályairól.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (5) bekezdés 2. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a villamos
energiáról szóló 2007.  évi LXXXVI.  törvény 144.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E  rendelet állapítja meg a  villamos energiáról szóló 2007.  évi LXXXVI.  törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 273/2007. (X. 19.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Vhr.) 2. számú melléklete szerint
igénybejelentést benyújtó,
a) a közcélú hálózatra való új csatlakozást igénylő leendő rendszerhasználó, továbbá
b) a  közcélú hálózaton már rendelkezésre álló teljesítményen felül többletteljesítményt igénylő
rendszerhasználó,
(a továbbiakban együtt: csatlakozást igénylő)
által fizetendő csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait, a díjak elemeit, mértékét, valamint alkalmazásuk
szabályait.
(2) E  rendelet hatálya nem terjed ki a  villamos energiáról szóló törvény (a  továbbiakban: VET) 119.  §-ában és
a Vhr. 9/A. §-ában szabályozott áthelyezésre és átalakításra.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. csatlakozóvezeték: a  csatlakozóberendezés részét képező vezetékrendszer, amely a  kisfeszültségű közcélú
hálózat leágazási pontját a csatlakozóberendezés valamely elemével vagy a csatlakozási ponttal köti össze,
2. ideiglenes csatlakozást kérő: az  a  leendő rendszerhasználó, aki határozott idejű, legfeljebb 12 hónapos
időtartamra vonatkozó hálózathasználati szerződést kíván kötni,
3. kiindulási pont: az  a  pont, amely a  közcélú hálózaton a  csatlakozást igénylő igénybejelentésekor kerül
kijelölésre, amely ponttól a kijelölt csatlakozási pontig új villamos közcélú hálózatot kell építeni,
4. névleges áramerősség: az az áramerősség, amellyel az olvadóbiztosító kiolvadás, illetve a túláram-korlátozóval
rendelkező megszakító leoldás nélkül tartósan terhelhető,
5. túláramvédelmi készülék: kismegszakító, olvadóbiztosító, túláram-korlátozóval rendelkező megszakító.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakat a VET 3. §-ában és a Vhr. 1. §-ában foglalt rendelkezések szerint kell
értelmezni.
3. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjai 3. § (1) A csatlakozási díjak meghatározására a hálózati engedélyesek indokolt költségeinek és a legkisebb költség elvének
figyelembevételével, az általános rendszerhasználati díjak megállapításával összhangban kerül sor.
(2) A  csatlakozási díjak meghatározása olyan céllal történik, hogy korlátozza a  hálózati engedélyeseket indokolatlan
fejlesztésekre kényszerítő túlzott rendszerhasználói igényeket, álljon arányban a  szükséges új fejlesztések
ráfordításaival, a  rendszerhasználók teherbíró képességével és a  csatlakozási díjak megfizetése révén szerzett
jogosultság nagyságával.
(3) A csatlakozási díjak megállapítása
a) az erőmű (kivéve a háztartási méretű kiserőművet),
b) a nagyfeszültségű hálózatra csatlakozó felhasználó,
c) az ideiglenes csatlakozást kérő
vonatkozásában a  csatlakozás, illetve a  teljesítményigény kielégítése érdekében szükséges beruházások aktivált
értékének figyelembevételével történik.
(4) A  közép- és kisfeszültségű közcélú hálózatra csatlakozó felhasználók által a  11.  § (1)  bekezdés a)  pontja és
(2) bekezdés a) pontja alapján fizetendő csatlakozási alapdíj megállapítása – az (1) és (2) bekezdésben foglaltakon
felül – az elosztók alábbi ráfordításainak figyelembevételével történik:
a) a felhasználók csatlakoztatásával összefüggő, általános jellegű ráfordítások,
b) a  meglévő közcélú elosztó hálózat kapacitásának növelésével (vezetékek keresztmetszet növelése,
transzformációs kapacitások kiépítése) összefüggő ráfordítások.
 (5) A  kisfeszültségű közcélú hálózatra csatlakozó felhasználók által a  11.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján fizetendő
csatlakozóvezeték díjának megállapítása – az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltakon felül – a  felhasználók közcélú
hálózathoz való csatlakoztatásához szükséges beruházások mértékének és ráfordításainak figyelembevételével
történik.
(6) A  közép- és kisfeszültségű közcélú hálózatra csatlakozó felhasználók által a  11.  § (1)  bekezdés b)  pontja és
(2)  bekezdés c)  pontja alapján fizetendő közcélú vezeték díjának megállapítása – az  (1) és (2)  bekezdésben
foglaltakon felül – a  felhasználók csatlakoztatásához szükséges közcélú hálózati beruházások mértékének és
ráfordításainak figyelembevételével történik.
4. Általános rendelkezések 4. § (1) E  rendelet rendelkezéseit – a  12.  § (2)  bekezdés c)  pontjában, a  13.  § (4)  bekezdésében és a  14.  § (2)  bekezdés
a) pontjában foglaltak figyelembevételével – csatlakozási pontonként önállóan kell alkalmazni.
(2) A hálózati engedélyesek egymás hálózatára történő csatlakozásánál csatlakozási díjat nem fizetnek.
 (3) A csatlakozási díjakat a csatlakozást igénylő, vagy rendszerhasználó annak a hálózati engedélyesnek a részére fizeti
meg, akinek a hálózatára csatlakozik vagy csatlakozni kíván.
 (4) A hálózati engedélyes a csatlakozást igénylőtől az 1. § (1) bekezdés a) pont szerint igényelt villamos teljesítmény,
illetve az 1. § (1) bekezdés b) pont szerinti többletteljesítmény nyújtásáért az e rendeletben foglaltakon kívüli, más
jogszabályban nem szereplő jogcímen díjat nem kérhet.
(5) Ha a csatlakozás beruházást igényel a közcélú hálózaton, akkor
a) az e rendelet szerint a csatlakozási díjak megfizetése ellenében a hálózati engedélyes által, vagy
b) a  csatlakozást igénylő és a  hálózati engedélyes közötti megállapodás alapján a  csatlakozást igénylő saját
beruházásában
a csatlakozási pontig megépített és üzembe helyezett vezetékek, átalakító és kapcsoló berendezések a  hálózati
engedélyes tulajdonában lévő közcélú hálózat részét képezik.
(6) A  befizetett csatlakozási díjak összegét a  hálózati engedélyes külön tartja nyilván, és azt kizárólag
hálózatfejlesztésre, illetve az  5.  § (2)  bekezdésében és a  14.  § (6) és (7)  bekezdéseiben foglaltak szerinti
visszafizetésekre használhatja fel.
(7) A VET 9.  § (1)  bekezdésében foglaltak végrehajtása érdekében az  elosztók minden naptári év utolsó hónapjában
honlapjukon tájékoztatást nyújtanak a  működési területükön megvalósítható csatlakozási lehetőségekről.
A  tájékoztatás tartalmára, a  jelentkezési eljárásra és a  csatlakozási igények kielégítésére vonatkozó
részletszabályokat az elosztói szabályzat tartalmazza.
5. § (1) Ha
a) a rendszerhasználó az adott csatlakozási ponton rendelkezésre álló teljesítményének egy részét 12 hónapon
keresztül nem veszi igénybe,
b) ezt követően a  hálózati engedélyes írásban kezdeményezi a  rendszerhasználó rendelkezésére álló
teljesítmény csökkentését, és
c) ezt a rendszerhasználó a kezdeményezés kézhezvételétől számított 15 napon belül nem kifogásolja, továbbá
d) a rendszerhasználónak a hálózati engedélyessel szemben nincs lejárt esedékességű díjfizetési kötelezettsége,
akkor a  hálózati engedélyes a  rendelkezésre álló teljesítmény csökkenésének ellenértékeként a  számára
az  adott csatlakozási ponthoz tartozóan korábban – de 10 évnél nem régebben – megfizetett csatlakozási
díj (kis- és középfeszültségű vételezésre történt csatlakozás esetén csak az  alapdíj) nominális összegének
a teljesítménycsökkentés mértékének megfelelő részét megfizeti (visszafizeti) a rendszerhasználónak.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti visszafizetést követően a rendszerhasználó ugyanarra a csatlakozási pontra az aktuálisan
rendelkezésre állónál magasabb teljesítményre nyújt be igényt, akkor a csatlakozási díjakat e többletteljesítményre
vonatkozóan az e rendelet szerinti, a kérelem benyújtásakor hatályos szabályok szerint fizeti meg.
(3) Ha az  erőmű a  termelői tevékenységét beszüntetve a  betáplálásra rendelkezésre álló teljesítményét nem veszi
igénybe és arról nem rendelkezett a  hálózati engedélyes irányába, vagy ha a  felhasználó – ideértve vételezési
teljesítménye tekintetében az  erőművet is – a  hálózathasználati szerződését felmondta vagy a  rendszerhasználati
díjakat nem fizeti, és nem intézkedett a  hálózati engedélyes irányába a  rendelkezésre álló teljesítményéről, úgy
az azzal való rendelkezés joga
a) erőmű esetében a  betáplálásra rendelkezésre álló teljesítmény igénybevétele megszűnésének napjától
számított 2 év múlva,
b) felhasználó esetében a  hálózathasználati szerződés felmondásának napjától, illetve a  nem fizetett
rendszerhasználati díjak miatti kikapcsolás napjától számított 5 év múlva
a hálózati engedélyesre száll.
5. Az erőmű – kivéve a háztartási méretű kiserőművet – és a nagyfeszültségű hálózatra csatlakozást
igénylő felhasználó csatlakozási díja és a díj alkalmazásának szabályai
6. § (1) Erőmű és nagyfeszültségű hálózatra csatlakozást igénylő felhasználó esetében a  hálózati engedélyes által
a csatlakoztatáshoz a közcélú hálózaton megvalósított beruházás műszaki tartalma alapján készített költségbecslés
alapulvételével kell a  csatlakozási díjat a  7. és 8.  §-ban foglaltaknak megfelelően előzetesen megfizetni.
Amennyiben a szükséges fejlesztés tényleges költsége eltér a költségbecslésben szereplő várható költségtől, akkor
a megvalósított létesítmények üzembe helyezése után a felek között utólagos elszámolásnak van helye.
(2) Erőmű – kivéve a  VET 35.  § (3)  bekezdésében hivatkozott erőművet (termelőt) – és nagyfeszültségű hálózatra
csatlakozást igénylő felhasználó esetében a csatlakozási díj megállapításához figyelembe vehető az adott hálózati
engedélyes 5 évnél nem régebbi azon hálózati beruházásainak nettó értéke, amelyek révén az  erőmű vagy
a  felhasználó teljesítmény-, illetve csatlakoztatási igényének kielégítése lehetővé vált. Ezen értéket a  hálózati
engedélyes független műszaki-gazdasági szakvélemény figyelembevételével határozza meg.
7. § (1) Ha az erőmű csatlakoztatása érdekében a közcélú hálózaton szükséges hálózatbővítés
a) kizárólag az  adott erőmű csatlakozását teszi lehetővé, akkor csatlakozási díjként legfeljebb a  beruházás
aktivált értékét,
b) nem kizárólag az  adott erőmű csatlakozását teszi lehetővé, akkor csatlakozási díjként a  beruházás aktivált
értékének teljesítményarányos részét
kell megfizetni. (2) A létrejövő új erőmű vagy meglévő erőmű új, a meglévő csatlakozási teljesítmény felett többletteljesítményt igénylő
erőműegysége csatlakozási díjkedvezményre jogosult, ha
a) kizárólag a  Vhr. 7. számú mellékletének a)  pont aa)–ad)  alpontjaiban felsorolt, elsődlegesnek minősülő
megújuló energiaforrásokkal működtethető, vagy
b) az a) pontban megjelöltektől eltérő, de elsődlegesnek minősülő megújuló energiaforrásokkal részben vagy
egészben működtethető, és az  erőmű üzemeltetője vállalja, hogy az  új erőmű vagy erőműegység összes
végtermékének előállításához évenként, a  működés megkezdésének évét követő 1. naptári év elejétől
az 5. naptári év végéig számítva éves átlagban
ba) legalább 70%-ban, vagy
bb) legalább 90%-ban
elsődlegesnek minősülő megújuló energiaforrást használ.
 (3) A  csatlakozási díjkedvezmény szempontjából nem tekinthető új erőműnek vagy erőműegységnek az  a  műszaki
megoldás, amelyik – a villamos energia hálózatra adására szolgáló vezetékeket és egyéb villamos berendezéseket
kivéve – a  villamosenergia-termelés tekintetében bármilyen módon műszakilag kapcsolódik egy már meglévő
erőműhöz vagy erőműegységhez, vagy azzal közös főberendezést tartalmaz.
(4) A  csatlakozási díjkedvezményt igénylő erőmű üzemeltetője (a  továbbiakban: igénylő) a  csatlakozási szerződés
megkötése előtt írásban nyilatkozik a  hálózati engedélyes részére arról, hogy az  csatlakozási díjkedvezményt
igénybe kívánja venni.
(5) Az igénylő a (4) bekezdésben foglalt nyilatkozatban foglaltak igazolása érdekében legkésőbb az üzembe helyezést
követő 1 hónapon belül kérelmezi a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnál (a továbbiakban: Hivatal)
a  csatlakozási díj számításánál figyelembe vett új erőmű, illetve erőműegységei vonatkozásában a  megújuló
energiaforrásból és a  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből nyert villamos energia származásának
igazolásáról szóló kormányrendelet szerinti minősítést.
(6) Az  igénylő a  (2)  bekezdés b)  pont szerinti vállalásának a  csatlakozó új erőmű – vagy a  csatlakozási
többletteljesítményt szükségessé tevő új erőműegységek – működtetéséhez felhasznált
a) elsődlegesnek minősülő megújuló energiaforrások gigajoule-ban (GJ) mért mennyiségének és
b) összes elsődleges energiaforrás gigajoule-ban (GJ) mért mennyiségének
egymáshoz viszonyított aránya alapján számolva kell teljesülnie.
(7) A csatlakozási díjkedvezmény
a) a (2) bekezdés a) pontja esetében az (1) bekezdés szerinti csatlakozási díj 50%-a,
b) a (2) bekezdés b) pont ba) alpontja esetében az (1) bekezdés szerinti csatlakozási díj 30%-a,
c) a (2) bekezdés b) pont bb) alpontja esetében az (1) bekezdés szerinti csatlakozási díj 50%-a.
(8) A  (2)  bekezdés szerinti jogosultsággal kapcsolatos feltételek teljesülését a  Hivatal ellenőrzi és amennyiben
megállapítja, hogy
a) az erőmű, illetve annak a  csatlakozási díjkedvezmény számításánál figyelembe vett egy vagy több
erőműegysége az  (5)  bekezdés szerinti minősítést nem kapta meg, akkor a  kapott csatlakozási
díjkedvezményt egy összegben,
b) az erőmű, illetve annak a  csatlakozási díjkedvezmény számításánál figyelembe vett egy vagy több
erőműegysége által kapott, (5) bekezdés szerinti minősítés a működés megkezdésétől számított 5 éven belül
visszavonta, akkor a kapott csatlakozási díjkedvezmény 5 éven belüli, a minősítéssel már nem érintett időszak
hosszával arányos részét, vagy
c) a (2)  bekezdés b)  pontja szerinti erőmű által felhasznált elsődlegesnek minősülő megújuló energiaforrások
aránya az adott naptári évben – a működés megkezdésének évét követő 1. naptári év elejétől az 5. naptári
év végéig számítva – nem érte el a  (2)  bekezdés b)  pontja szerint általa előzetesen vállalt százalékos
határértéket, akkor a kapott csatlakozási díjkedvezmény 20%-át (évente),
az erőmű üzemeltetője a Hivatal határozata alapján visszafizeti a hálózati engedélyes részére.
8. § (1) Nagyfeszültségű hálózatra történő csatlakozás esetén a  hálózati engedélyes által a  felhasználótól kérhető
csatlakozási díj mértéke: 1 MFt/MVA, de ha az engedélyes hálózatán a csatlakozás érdekében szükséges tényleges
beruházás – figyelembe véve a  6.  § (2)  bekezdését is – aktivált értékének 70%-a meghaladja az  1 MFt/MVA díj és
a felhasználó által igényelt teljesítmény szorzatának megfelelő összeget, akkor az aktivált érték 70%-a.
(2) Ha a csatlakozás érdekében az engedélyes hálózatán megvalósított beruházás nem kizárólag az adott felhasználó
által igényelt teljesítménynek megfelelő csatlakozást teszi lehetővé, akkor az  (1)  bekezdés szerinti számítás során
a  csatlakozás érdekében az  engedélyes hálózatán szükséges tényleges beruházás aktivált értékén az  adott
felhasználó által igényelt teljesítménnyel arányosan számított részt kell érteni.
6. A háztartási méretű kiserőmű csatlakozására vonatkozó szabályok
9. § (1) A háztartási méretű kiserőművekre a VET 35. § (4) bekezdése szerint vonatkozó teljesítményhatár 3x63 Amper.
 (2) Háztartási méretű kiserőmű csatlakozása esetén a  vételezésre és a  betáplálásra igényelt teljesítmény közül
a  nagyobbik alapulvételével, de minden esetben a  felhasználókra vonatkozó, a  12–15.  §-ban foglalt szabályok
szerint kell a csatlakozási díjat megfizetni, amely teljesítmény vételezésre és betáplálásra is igénybe vehető.
(3) A  vételezésre rendelkezésre álló teljesítménynél nem nagyobb betáplálási teljesítményigény esetén nem kell
csatlakozási díjat fizetni.
7. Az ideiglenes csatlakozást kérő csatlakozási díja és a díj alkalmazásának szabályai
10. § (1) Az  ideiglenes csatlakozást kérő csatlakozási díjának mértéke nem haladhatja meg az  ideiglenes csatlakozás
érdekében a közcélú hálózaton újonnan szükséges tényleges beruházás aktivált értékének 50%-át.
(2) Az  ideiglenes csatlakozási ponton túli – nem közcélú – vezetékek létesítése és bontása az  ideiglenes csatlakozást
kérő feladata, ezek költségeit az ideiglenes csatlakozást kérő viseli.
8. A közép- és a kisfeszültségű közcélú hálózatra csatlakozó felhasználók által fizetendő csatlakozási
díjak elemei
11. § (1) A középfeszültségű közcélú hálózatra csatlakozó felhasználók esetében a csatlakozási díjak a következő elemekből
állnak:
a) csatlakozási alapdíj,
b) közcélú vezeték díja.
(2) A  kisfeszültségű közcélú hálózatra csatlakozó felhasználók esetében a  csatlakozási díjak a  következő elemekből
állnak:
a) csatlakozási alapdíj,
b) csatlakozóvezeték díja,
c) közcélú vezeték díja.
9. A csatlakozási alapdíj 12. § (1) A felhasználók csatlakozási alapdíjának mértéke
a) kisfeszültségre történő csatlakozás esetén, a  névleges áramerősségek együttes összegét alapul véve
– a b) pontban foglaltak kivételével – 3600 Ft/A,
b) közép/kisfeszültségű transzformátorállomáshoz kisfeszültségen történő közvetlen csatlakozás esetén
14 400 Ft/kVA,
c) középfeszültségre történő csatlakozás esetén – a d) pontban foglaltak kivételével – 12 600 Ft/kVA,
d) nagy/középfeszültségű vagy közép/középfeszültségű transzformátorállomáshoz középfeszültségen történő
közvetlen csatlakozás esetén 11 400 Ft/kVA.
 (2) Csatlakozási alapdíjat nem fizet
a) az  erőmű a  betáplálási csatlakozási ponton jelentkező felhasználási igény tekintetében a  segédüzemi
teljesítményigényének mértékéig,
b) a felhasználó a felhasználási helyen az igénybejelentés időpontjában már rendelkezésére álló teljesítményért,
c) a  kisfeszültségű vételezés céljából csatlakozást igénylő felhasználó felhasználási helyenként 1 csatlakozási
pont esetén, ha annál a csatlakozási pontnál a fázisonként igényelt névleges áramerősségek összege – az új
csatlakozási igény alapján vagy a  már meglévő szerződésben szereplő érték és a  többletigény együttes
figyelembevétele alapján számítva – nem haladja meg a 32 Ampert.
(3) Ha a  felhasználó által igényelt teljesítmény meghaladja a  (2)  bekezdés egyes alpontjaiban feltüntetett
teljesítményhatárokat, akkor a csatlakozási alapdíjat csak az e feletti teljesítmény után fizeti meg.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti többletteljesítmény-igény esetén a  csatlakozási alapdíjat a  felhasználó
az igényelt többletteljesítménynek megfelelően fizeti meg, figyelembe véve a (2) és (3) bekezdésben foglaltakat is.
(5) Ha az  egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználó az  adott csatlakozási pontra vonatkozóan – a  nem vezérelt
vételezésen kívül – a  villamos energia egyetemes szolgáltatás árképzéséről szóló rendelet (a  továbbiakban:
egyetemes szolgáltatási rendelet) szerinti
a) időszakos, külön mért, vezérelt, illetve
b) idényjellegű, külön mért
vételezésre (felhasználásra) is igényel villamos teljesítményt, akkor a  csatlakozási alapdíjat – feltéve, hogy
az  idényjellegű, külön mért vételezés esetében a  külön mért áramkör túláramvédelmi készülékének névleges
teljesítménye (áramerősség-értéke) nem haladja meg az egyetemes szolgáltatási rendeletben meghatározott, ilyen
vételezésre jogosult felhasználói berendezések igényelt névleges csatlakozási teljesítményét – csak a  legnagyobb
rendelkezésre álló teljesítményt igénylő vételezési mód teljesítménye után fizeti meg, figyelembe véve
a (2)–(4) bekezdésben foglaltakat is.
10. A csatlakozóvezeték díja 13. § (1) Ha a  csatlakozást igénylő felhasználó igényének kielégítése érdekében kiépítésre kerülő kisfeszültségű
csatlakozóvezeték egy felhasználóra jutó hossza nem haladja meg
a) szabadvezetékes csatlakozás esetén a 30 métert,
b) földkábeles csatlakozás esetén a 15 métert,
akkor az elosztó a csatlakozóvezeték létesítéséért nem kérheti a csatlakozóvezeték díját a felhasználótól.
(2) A  kisfeszültségű hálózatra csatlakozást igénylő felhasználó a  legkisebb költség elvének megfelelő csatlakozási
változathoz tartozó vezetékhossznak az (1) bekezdésben meghatározott vezetékhosszon felüli részére – figyelembe
véve a VET 178/O. §-ában foglaltakat is – a következő mértékű csatlakozóvezeték díjakat fizeti meg:
a) szabadvezetékes csatlakozóvezeték esetén 1200 Ft/m,
b) a VET 178/J. § alapján kötelezően földkábellel létesítendő csatlakozóvezeték esetén 1200 Ft/m,
c) a b) pont alá nem tartozó, földkábellel létesítendő csatlakozóvezeték esetén 4000 Ft/m.
(3) Az (1) bekezdés szerinti vezetékhosszokon a nyomvonalhossz vízszintes vetületi hossza értendő.
 (4) Az (1) bekezdés szerinti díjmentesség felhasználási helyenként 1 csatlakozási pont esetében alkalmazható.
11. A közcélú vezeték díja 14. § (1) Ha a  csatlakozást igénylő felhasználó igényének kielégítése a  (2)  bekezdésben meghatározott vezetékhosszoknál
hosszabb közcélú vezeték építését teszi szükségessé, akkor a  felhasználó a  legkisebb költség elvének megfelelő
csatlakozási változathoz tartozó vezetékhossznak a  fenti vezetékhosszokon felüli részre a  közcélú vezeték díjat
–  egyidejűleg közösen csatlakozni kívánó, egymással megállapodást kötő több felhasználó esetén közöttük ezen
megállapodás figyelembevételével osztva meg – a következő fajlagos értékek alapján fizeti meg, figyelembe véve
a VET 178/O. §-ában foglaltakat is:
a) kisfeszültségű hálózat építésénél
aa) szabadvezeték esetén 3600 Ft/m,
ab) a VET 178/J. § alapján kötelezően földkábellel létesítendő közcélú vezeték esetén 3600 Ft/m,
ac) az ab) alpont alá nem tartozó, földkábellel létesítendő közcélú vezeték esetén 8400 Ft/m;
b) középfeszültségű hálózat építésénél
ba) szabadvezeték esetén: 4200 Ft/m,
bb) a VET 178/J. § alapján kötelezően földkábellel létesítendő közcélú vezeték esetén 4200 Ft/m,
bc) a bb) alpont alá nem tartozó, földkábellel létesítendő közcélú vezeték esetén 9600 Ft/m.
(2) Ha a csatlakozást igénylő felhasználó igényének kielégítése érdekében
a) kisfeszültségű közcélú elosztó hálózat kiépítése szükséges, akkor felhasználási helyenként legfeljebb
1 csatlakozási pontra felhasználónként,
aa) szabadvezeték (beleértve a szigetelt szabadvezetéket is) esetén legfeljebb 50 méter,
ab) földkábel esetén legfeljebb 25 méter
hosszúságú közcélú vezetéket,
b) középfeszültségű hálózat kiépítése szükséges, akkor kisfeszültségű vételezésnél új közép/kisfeszültségű
transzformátorállomásonként, középfeszültségű vételezésnél csatlakozási pontonként,
ba) szabadvezeték esetén legfeljebb 250 méter,
bb) földkábel esetén legfeljebb 125 méter
hosszúságú közcélú vezetéket, valamint a  szükséges nagy/középfeszültségű és közép/középfeszültségű
transzformátorállomás(oka)t az elosztó külön díjfizetés nélkül létesíti, valamint a  már rendelkezésre álló
hálózat kapacitását a szükséges mértékben megnöveli.
(3) A kiindulási ponttól mért teljes vezetékhosszokon, valamint a közcélú vezeték díjának megállapítása szempontjából
számításba vehető, a  (2)  bekezdésben meghatározottakon felüli vezetékhosszokon kisfeszültségű csatlakozás
esetén a  leágazási pontig, középfeszültségű csatlakozás esetén a  csatlakozási pontig megvalósítandó nyomvonal
vízszintes vetületi hossza értendő.
(4) A  magánvezeték csatlakozási pontjáig kiépítendő közcélú hálózat esetében a  közcélú vezeték díjának több
felhasználó közötti megosztására vonatkozó megállapodást a  beruházó, illetve a  magánvezeték üzemeltetője is
megkötheti a hálózati engedélyessel. A közcélú vezeték díjának megfizetésével, illetve visszatérítésével kapcsolatos
további részletes szabályokat az elosztói szabályzat határozza meg.
(5) Ha a  csatlakozási díjfizetés alapján létesült közcélú vezetékre annak üzembe helyezésétől számított 10 éven belül
újabb felhasználó kíván csatlakozni, akkor az újonnan csatlakozó, leendő felhasználó által fizetendő közcélú vezeték
díj megegyezik az adott közcélú vezeték építése kapcsán a felhasználók által addig fizetett közcélú vezeték létesítési
díjösszeg egy felhasználóra – beleértve az újonnan csatlakozó, leendő felhasználót is – eső értékével.
(6) A  hálózati engedélyes az  (5)  bekezdés szerint újonnan csatlakozó felhasználótól beszedett közcélú vezeték díjat
– eltérő megállapodás hiányában – egyenlő arányban visszatéríti az adott közcélú vezeték létesítése kapcsán, illetve
a létesítést követően csatlakozási díjat fizető felhasználók részére.
(7) Ha a  hálózati engedélyes saját kockázatára a  már ismert felhasználók igényét meghaladó hosszúságú közcélú
vezetéket létesít, akkor az  erre a  vezetékszakaszra később csatlakozó felhasználóktól a  közcélú vezeték díját
az (1)–(3) bekezdések e vezetékszakaszra történő alkalmazásával kérheti a létesítés évétől számított 5 évig.
12. A csatlakozási díjak alkalmazásának egyéb szabályai 15. § (1) Ha a kis- vagy a középfeszültségű hálózatra csatlakozást igénylő felhasználó a legkisebb költség elvének megfelelő
– de az egyéb jogszabályi előírásokat is figyelembe vevő – csatlakozáshoz képest az igényelt
a) vezetékhosszak,
b) műszaki megoldás, vagy
c) hatósági, illetve szakhatósági eljárás
miatt csak magasabb költséggel megvalósítható csatlakozást kér, akkor a  felhasználó – az  elosztói szabályzatban
foglaltakra is figyelemmel – a hálózati engedélyes részére az e rendelet 12–14. §-a szerinti csatlakozási díjakon felül
a  ténylegesen megvalósuló beruházás aktivált értéke és a  legkisebb költségű változatnak megfelelő beruházás
elosztói szabályzat szerinti, elméletileg meghatározott aktiválási értéke közötti különbség 70%-át is megfizeti.
(2) Abban az  esetben, ha a  hálózati engedélyes igénye miatt van szükség a  legkisebb költség elvének megfelelő
– a jogszabályi előírásokat is figyelembe vevő – csatlakozásnál magasabb költséggel megvalósítható csatlakozásra,
akkor a  felhasználóval szemben a  legkisebb költség elvének megfelelően létesíthető csatlakozáshoz tartozó
díjfizetési szabályokat kell alkalmazni.
13. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet 2014. október 1-jén lép hatályba.
 (2) A  Magyar Energia Hivatalnak a  közcélú villamos hálózatra csatlakozással összefüggésben alkalmazandó díjak
megállapításáról szóló 868/2011. számú határozatát visszavonom. 17. § A rendelet – a 14. § (6) bekezdésében foglaltak kivételével – nem érinti a hatálybalépése előtt kötött csatlakozási
szerződésekkel kapcsolatban keletkezett igényeket és kötelezettségeket.
18. § A  7.  § (2)  bekezdése a  megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a  2001/77/EK és
a  2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikk (3)–(8) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1322/2016. (VII. 1.) Korm. határozata az Ortopéd és Traumatológus Orvosok Nemzetközi Társasága 2019. nemzetközi kongresszusának Magyarországon történő megrendezésével kapcsolatos kormányzati támogatásról.
A Kormány
 1. támogatja az  Ortopéd és Traumatológus Orvosok Nemzetközi Társasága 2019. évi nemzetközi kongresszusának
Magyarországon történő megrendezését és felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét a  kormányzati
támogatás kifejezésére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. felhívja az államháztartásért felelős minisztert, hogy az Ortopéd és Traumatológus Orvosok Nemzetközi Társasága
2019. évi nemzetközi kongresszusa magyarországi rendezési jogának elnyerése esetén 90 ezer euró összegnek
megfelelő forint összegű támogatást a 2019. évi központi költségvetésben az egészségügyért felelős miniszter által
vezetett minisztérium kezelésében lévő előirányzaton biztosítson.
Felelős: államháztartásért felelős miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1081/2013. (II. 25.) Korm. határozata a Formula–1 Világbajnokság Magyar Nagydíj 2017–2021 között történő megrendezésével kapcsolatos kormányzati szerepvállalásról.
A Kormány a) egyetért azzal, hogy a Formula–1 Világbajnokság Magyar Nagydíj 2017–2021 között megrendezésre kerüljön
azzal, hogy a 2017-ben kifizetendő rendezői jogdíj összege 38 297 764,57 USD, az ezt követő években
kifizetendő jogdíj összege pedig az előző éves jogdíj 7,5 százalékával emelkedik,
b) felhívja az érintett minisztereket, hogy a Formula–1 Világbajnokság Magyar Nagydíj megrendezéséről szóló,
a Formula One Administration Ltd. és a Hungaroring Sport Zrt. (a továbbiakban: HS Zrt.) közötti szerződés
szerinti, a HS Zrt.-t terhelő rendezői jogdíj fizetési kötelezettség teljesítéséhez szükséges összegű költségvetési
támogatásnak a HS Zrt. részére a 2017–2021 közötti évekre vonatkozó, a központi költségvetésről szóló
törvényekben való tervezését folyamatosan biztosítsák úgy, hogy az adott évre esedékes rendezői jogdíj
kifizetéséhez szükséges forrás fedezetét – a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi
CXCIV. törvény rendelkezéseire is figyelemmel – az adott évek költségvetésébe betervezik.
Felelős: a rendezői jogdíj kifizetésének fedezetét biztosító költségvetési fejezetet irányító miniszter
az államháztartásért felelős miniszter Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1506/2019. (VIII. 23.) Korm. határozata az UEFA 2020 labdarúgó Európa-bajnokság megrendezéséhez kapcsolódó egyes intézkedésekről.
A Kormány az UEFA 2020 labdarúgó Európa-bajnokság budapesti eseményeinek (a továbbiakban: Európa-bajnokság) sikeres és
eredményes megrendezése érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  Puskás Arénát – az  ingatlan tekintetében vagyonkezelőként, valamint a  beruházás
tekintetében építtetőként eljáró – Nemzeti Sportközpontok üzemeltesse és működtesse;
 2. egyetért azzal, hogy a  Puskás Aréna üzemeltetése és működtetése tekintetében 2020. augusztus 1-jéig a  kiemelt
budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos (a továbbiakban: Kormánybiztos)
egyes irányítási hatásköröket a  Kormány rendeletében meghatározottak szerint a  Nemzeti Sportközpontok
vonatkozásában átvegyen, és ezen irányítási hatáskörök gyakorlása során az  emberi erőforrások miniszterével
együttműködjön;
3. egyetért azzal, hogy az  Európa-bajnokság megrendezésével kapcsolatban az  Európai Labdarúgó-szövetség
(a továbbiakban: UEFA), a  Magyar Labdarúgó Szövetség (a továbbiakban: MLSZ) és Budapest Főváros
Önkormányzata (a továbbiakban: Fővárosi Önkormányzat) között létrejött Rendező Város Megállapodásban
(a továbbiakban: a  Megállapodás) foglalt, a  Fővárosi Önkormányzatot terhelő, a  szurkolói zóna kialakítása
és üzemeltetése, az  Európa-bajnoksághoz kapcsolódó kísérőrendezvények, a  rendezvények promóciója és
kommunikációja, illetve a  vonatkozó tervek és stratégiák előkészítése és operatív megvalósítása feladatok
tekintetében, valamint egy közös szervezőtestület felállítása érdekében a Fővárosi Önkormányzat, a Kormánybiztos
és a  KKBK Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: KKBK Nonprofit Zrt.) együttműködési megállapodást kössön, és annak alapján a  Fővárosi
Önkormányzattal együttműködve a  Kormánybiztos irányítása mellett a  KKBK Nonprofit Zrt. valósítsa meg ezen
feladatokat;
Felelős: a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos,
együttműködésben Budapest főpolgármesterével
Határidő: folyamatos 4. egyetért azzal, hogy a  Puskás Aréna Európa-bajnokságra való felkészítésével és az  Európa-bajnokság ideje alatti
üzemeltetésével és működtetésével, továbbá az  Európa-bajnoksághoz kapcsolódó kísérőrendezvényekkel
kapcsolatban az  UEFA-val, az  MLSZ-szel, a  Fővárosi Önkormányzattal és a  Nemzeti Sportközpontokkal való
kormányzati kapcsolattartást – a KKBK Nonprofit Zrt. közreműködésével – a Kormánybiztos lássa el;
5. egyetért azzal, hogy a  2–4.  pontban foglalt feladatokra tekintettel a  Puskás Aréna 2. pontban meghatározott
időpontig történő üzemeltetésének és működtetésének irányításával és az Európa-bajnokság kísérőrendezvényeivel
kapcsolatos feladatok ellátására a  KKBK Nonprofit Zrt. szervezetén belül létrejöjjön és legkésőbb
2020. december 31-éig működjön egy programiroda (a továbbiakban: Programiroda);
6. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával a  2–4.  pont szerinti
feladatok ellátása érdekében gondoskodjon a  Programiroda működéséhez és feladatainak ellátásához szükséges
mindösszesen 186 000 000 forint összegű forrás biztosításáról, az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2019. évben 20 000 000 forint forrás a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport, 9. Kiemelt
Nemzetközi Sportesemény Stratégia és sportesemény pályázatok jogcím javára,
b) a 2020. évben 166 000 000 forint forrás a  Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló
2019. évi LXXI. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
 a b)  alpont tekintetében a  2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a  felmerülés
ütemében
 7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Kormánybiztos bevonásával készítsen előterjesztést a  Kormány
számára az  1.  pont szerinti feladatok ellátásához kapcsolódóan, a  Nemzeti Sportközpontok működéséhez és
feladatainak ellátásához szükséges forrásigény vonatkozásában;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2019. október 30.
8. felhívja a Kormánybiztost, hogy az emberi erőforrások minisztere bevonásával készítsen előterjesztést a Kormány
számára a létesítmény hosszú távú – a 2. pontban meghatározott időpontot követő – hasznosítása, üzemeltetése és
működtetése vonatkozásában;
Felelős: a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. december 31.
 9. felhívja a  Kormánybiztost és felkéri a  városvezetés kijelölt képviselőjét, hogy a  Fővárosi Önkormányzattal
együttműködve készítsen előterjesztést a  Kormány számára az  Európa-bajnoksághoz kapcsolódó
kísérőrendezvények, a rendezvények promóciója és kommunikációja, valamint ezek forrásigénye vonatkozásában;
Felelős: a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos,
együttműködésben Budapest főpolgármesterével
Határidő: 2019. október 30.
 10. egyetért azzal, hogy az  Európa-bajnokság, valamint a  Megállapodásban foglalt események megszervezéséhez
és lebonyolításához szükséges kommunikációs és rendezvényszervezési feladatokat a  Kormánybiztos, a  Fővárosi
Önkormányzat, valamint a KKBK Nonprofit Zrt. a Nemzeti Kommunikációs Hivatal bevonásával valósítsa meg;
11. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tájékoztassa az UEFA-t és az MLSZ-t az Európa-bajnoksághoz
kapcsolódó kormányzati feladatok e határozat szerinti ellátásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2015. (VII. 31.) EMMI utasítása az Oktatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára, a következő utasítást adom ki:
1. § Az Oktatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Oktatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 45/2013. (XI. 22.)
EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere