text:
2004. XXXV. törvény az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézetről.
Az Országgyűlés a készpénz-helyettesítő fizetési módok
körének további bővítése érdekében és a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel a következő törvényt alkotja:
A törvényt az Országgyűlés a 2004. április 26-i ülésnapján fogadta el.
A törvény hatálya 1. § Ha nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik,
e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni a Magyar Köztársaság területén alapított és működő, elektronikus pénzt
kibocsátó szakosított hitelintézetre.
Fogalmak 2. § E törvény alkalmazásában:
1. elektronikus pénz: a hitelintézetekről és a pénzügyi
vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 2. számú melléklete I. fejezetének 5.2 pontjában meghatározott fogalom,
2. kinnlevő elektronikus pénz: az érvényességi időszak
alatt vissza nem váltott elektronikus pénz.
Az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet 3. § (1) Az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet olyan hitelintézet, amely elektronikus pénzt és
elektronikus pénzeszközt bocsát ki, illetőleg ezzel kapcsolatos szolgáltatást nyújt.
(2) Az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet az (1) bekezdésben meghatározottakon felül üzletszerűen kizárólag a következő tevékenységeket végezheti:
a) a Hpt. 3. §-a (1) bekezdésének h) pontja szerinti
pénzügyi szolgáltatás közvetítése (ügynöki tevékenység),
b) megbízás alapján, elektronikus pénzeszközön történő adattárolás. (3) Az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet alapítására, működésére és felügyeletére a Hpt.-ben
foglalt előírásokat az e törvényben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
(4) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézetre nem
kell alkalmazni a Hpt. 32/F. §-ában, 75—76. §-ában,
78—81. §-ában, 83. §-ában, 88. §-ában és 97. §-ának
(1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.
(5) Magyarországi székhelyű elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államban fióktelepként, illetve határon átnyúló szolgáltatásként kizárólag az
(1) bekezdésben meghatározott tevékenységet végezheti.
(6) Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államban székhellyel rendelkező, az Európai
Parlament és a Tanács 2000. szeptember 18-án kelt, az
elektronikus pénzt kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló 2000/46/EK irányelve alapján elektronikus
pénzt kibocsátó hitelintézet fióktelepként, illetve határon
átnyúló szolgáltatásként kizárólag az (1) bekezdésben
meghatározott tevékenységet végezheti Magyarországon a
Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének (a továbbiakban: Felügyelet) engedélye nélkül.
Tőkekövetelmények 4. § (1) Elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet legalább háromszázmillió forint jegyzett tőkével
alapítható.
(2) Az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet szavatoló tőkéjének mindenkor el kell érnie a kinnlevő elektronikus pénz által megtestesített pénzügyi kötelezettségek mindenkori összege vagy a kinnlevő elektronikus pénz által megtestesített pénzügyi kötelezettségek
összegének az előző hat hónapra számított átlaga közül a
magasabb érték két százalékát.
(3) Ha az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet az üzleti tevékenysége megkezdésének napjától
számítva még nem működik hat hónapja, akkor szavatoló
tőkéjének mindenkor el kell érnie a kinnlevő elektronikus
pénz által megtestesített pénzügyi kötelezettségek mindenkori összege vagy a kinnlevő elektronikus pénz által
megtestesített pénzügyi kötelezettségek összegének a következő hat hónapra előirányzott átlaga közül a magasabb
érték két százalékát. A hat hónapos előirányzatot az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet üzleti tervében kell meghatározni.
(4) Az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet szavatoló tőkéje nem csökkenhet az (1)—(3) bekezdés, valamint a 6. § (3) bekezdése szerinti összegek alá.
(5) Az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet szavatoló tőkéjének mindig el kell érnie azt az összeget, amely a (4) bekezdés szerinti összegek közül a legmagasabb.
A befektetések korlátozása 5. § Az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet csak olyan vállalkozásban rendelkezhet közvetlen
illetőleg közvetett tulajdoni részesedéssel, amely a Hpt.
2. számú melléklete I. fejezetének 5.5 pontja szerinti szolgáltatást nyújt vagy az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet Hpt. 2. számú melléklete II. fejezetének
2. pontja szerinti járulékos vállalkozása.
A birtokban tartható eszköztételek korlátozása 6. § (1) A kinnlevő elektronikus pénz által megtestesített pénzügyi kötelezettségek összegével megegyező öszszegben az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet kizárólag a következő eszközöket tarthatja birtokában:
a) készpénz,
b) a Hpt. szerinti ,,A’’ zónába tartozó országok közpon
ti kormányával, központi bankjával, az Európai Közösségekkel illetőleg az Európai Központi Bankkal szemben
fennálló, illetőleg az általuk garantált követeléseket megtestesítő eszközök,
c) ,,A’’ zónába tartozó országban bejegyzett hitelintézetnél elhelyezett látra szóló betét,
d) olyan hitelviszonyt megtestesítő eszköz, amely nem
tartozik a b) pont alatt felsorolt tételek közé és kielégíti az
alábbi feltételek mindegyikét:
da) likvid,
db) olyan vállalkozás bocsátotta ki, amely a Hpt., illetve
a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) értelmében nem rendelkezik befolyásoló részesedéssel az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézetben, vagy olyan vállalkozás, amely nem áll a Hpt.
vagy a Tpt. szerinti szoros kapcsolatban az elektronikus
pénzt kibocsátó szakosított hitelintézettel,
dc) a kereskedési könyvben nyilvántartott pozíciók,
kockázatvállalások, a devizaárfolyam kockázat és nagykockázatok fedezetéhez szükséges tőkekövetelmény megállapításának szabályairól és a kereskedési könyv vezetésének
részletes szabályairól szóló 244/2000. (XII.24.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Kkr.) meghatározott minőségi
kötvény.
(2) Az (1) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott
eszközök együttes piaci értéke nem haladhatja meg az
elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet szavatoló tőkéjének húszszorosát és ezen eszközök esetében
alkalmazni kell a Hpt. 79—81. §-ában meghatározott rendelkezéseket.
(3) Az (1) bekezdés b) és d) pontjában meghatározott
eszközök kockázatainak fedezetére az elektronikus pénzt
kibocsátó szakosított hitelintézetnek rendelkeznie kell
ezen eszközök Kkr. szerinti pozíció- és partnerkockázatának tőkekövetelményével megegyező összegű szavatoló tőkével.
(4) Az elektronikus pénz kibocsátásából és az (1) bekezdésben meghatározott eszköztételekből eredő piaci kockázatok fedezete céljából az elektronikus pénzt kibocsátó
szakosított hitelintézet kamatlábra, illetőleg devizára vonatkozó tőzsdei származtatott ügyletet köthet.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott tőzsdei származtatott ügylet csak abban az esetben köthető, ha az ügylet
napi elszámolású vagy devizaügylet esetén az eredeti
futamidő 14 vagy annál kevesebb naptári nap.
(6) Az (1) bekezdésben előírt kötelezettség kiszámításához az ott meghatározott eszközöket a bekerülési érték
vagy a piaci érték közül az alacsonyabb értéken kell értékelni.
(7) Ha az (1) bekezdésben meghatározott eszközök értéke a kinnlevő elektronikus pénz által megtestesített
pénzügyi kötelezettségek összege alá csökken, az elektro
nikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet köteles megtenni a szükséges intézkedéseket az előírásoknak történő
megfelelés érdekében. Ennek megtörténtéig — legfeljebb
hat hónap átmeneti időszakra — a Felügyelet engedélyezheti, hogy az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézet az (1) bekezdésben meghatározott eszköztételektől eltérő eszközöket tartson birtokában vagy a kinnlevő elektronikus pénz által megtestesített pénzügyi kötelezettségei összegének legfeljebb 5%-a mértékéig vagy a szavatoló tőke összegéig, attól függően, hogy melyik a kisebb
összeg.
Hatálybalépés 7. § E törvény az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény
hatálybalépésének napján lép hatályba.
Átmeneti rendelkezés 8. § (1) Az a kibocsátó, amely a Hpt.-ben meghatározott
fogalomnak megfelelő elektronikus pénzt vagy elektronikus pénzeszközt bocsátott ki e törvény hatálybalépését
megelőzően, 2005. december 31-ig köteles a Hpt. vagy
e törvény előírásainak megfelelni.
(2) Az a kibocsátó, amely a Hpt.-ben meghatározott
fogalomnak megfelelő elektronikus pénzt vagy elektronikus pénzeszközt bocsátott ki e törvény hatálybalépését
megelőzően, 2004. június 30-ig köteles ezt a tevékenységét
a Felügyeletnek bejelenteni.
(3) Amennyiben e törvény hatálybalépését megelőzően
pénzügyi vállalkozás engedélyt kapott a Hpt. 3. §-a (1) bekezdésének e) pontjában foglalt tevékenység végzésére,
ezen engedély alapján elektronikus pénz és elektronikus
pénzeszköz kibocsátására nem jogosult.
Módosuló jogszabály 9. § (1) A Hpt. 3. §-a (1) bekezdésének e) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[Pénzügyi szolgáltatás a következő tevékenységek üzletszerű végzése forintban, illetőleg devizában, valutában:]
,,e) elektronikus pénz, valamint készpénz-helyettesítő
fizetési eszköz kibocsátása, illetőleg az ezzel kapcsolatos
szolgáltatás nyújtása;’’
(2) A Hpt. 4. §-a (3) bekezdésének f)—g) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A pénzügyi intézmény, ha törvény másként nem rendelkezik, pénzügyi szolgáltatáson kívül üzletszerűen kizárólag:]
,,f) az elektronikus aláírásról szóló 2001. évi XXXV.
törvény 6. §-ának (1) bekezdésében foglalt szolgáltatást,
g) a külön jogszabály alapján létrehozott Diákhitel
Központ hitelezési tevékenységének elősegítése érdekében végzett tevékenységet, valamint’’
[folytathat.]
(3) A Hpt. 4. §-ának (3) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[A pénzügyi intézmény, ha törvény másként nem rendelkezik, pénzügyi szolgáltatáson kívül üzletszerűen kizárólag:]
,,h) megbízás alapján elektronikus pénzeszközön történő adattárolást’’
[folytathat.]
(4) A Hpt. 5. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(1) Hitelintézet az a pénzügyi intézmény, amely a
3. §-ban meghatározott pénzügyi szolgáltatások közül legalább betétet gyűjt, vagy más visszafizetendő pénzeszközt
fogad el a nyilvánosságtól (ide nem értve a külön jogszabályban meghatározott nyilvános kötvénykibocsátást), valamint hitelt és pénzkölcsönt nyújt vagy elektronikus pénzt
bocsát ki.’’
(5) A Hpt. 6. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(3) A 3. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
tevékenységet végző pénzügyi vállalkozás e tevékenysége
keretében a 3. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott
tevékenységet — kivéve az elektronikus pénz és az elektronikus pénzeszköz kibocsátását — is végezheti.’’
(6) A Hpt. XXXI. fejezete helyébe a következő rendelkezés lép:
,,XXXI. Fejezet Elektronikus pénz kibocsátása és visszaváltása 218. § (1) Az elektronikus pénz kibocsátásakor átvett
készpénz vagy az átutalt számlapénz nem lehet kevesebb,
mint a kibocsátott elektronikus pénz értéke.
(2) A kibocsátó az elektronikus pénzre kamatot nem
fizethet, továbbá egyéb előnyt sem biztosíthat.
(3) A kibocsátó üzletszabályzatának tartalmaznia kell az
elektronikus pénz visszaváltásának feltételeit, és amennyiben a visszaváltásra érvényességi időszakot állapít meg,
annak időtartamát.
(4) Az érvényességi időszak öt naptári évnél nem lehet
rövidebb.
(5) Elektronikus pénzzel újratölthető elektronikus
pénzeszköz esetén az érvényességi időszak a legutolsó feltöltés időpontjától számítandó.
(6) Az érvényességi időszak alatt a kibocsátó köteles az
általa kibocsátott, kinnlevő elektronikus pénzt névértéken
visszaváltani.
(7) A visszaváltás készpénzben történő kifizetéssel vagy
bankszámlára történő átutalással teljesíthető.
(8) A visszaváltásért a kibocsátó a művelet végrehajtása
során ténylegesen felmerülő költségeken felül további díjat nem számolhat fel.
(9) Ötszáz forintot meg nem haladó összeg esetén a
kibocsátó nem köteles a kinnlevő elektronikus pénzt
visszaváltani.’’
(7) A Hpt. 2. számú melléklete I. fejezetének 5. pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,5.1 Készpénz-helyettesítő fizetési eszköz:
a) a csekk,
b) az elektronikus pénzeszköz,
c) olyan dolog, amely az ügyfél számára lehetővé teszi,
hogy a pénzügyi intézménnyel szemben fennálló valamely
pénzkövetelésével rendelkezzék, illetőleg annak terhére
készpénzt vegyen fel, vagy áruk, illetőleg szolgáltatások
ellenértékét az eladónak vagy a szolgáltatónak kiegyenlítse.
5.2 Elektronikus pénz: készpénz átvétele illetőleg számlapénz átutalása ellenében kibocsátott elektronikus pénzeszközön tárolt pénzérték, amelyet elektronikus fizetés
céljából a kibocsátón kívül más is elfogad.
5.3 Elektronikus pénzeszköz: olyan készpénz-helyettesítő fizetési eszköz — így különösen értéktároló kártya, számítógép memória — amely az elektronikus pénz tárolására
szolgál és amellyel az ügyfél közvetlenül végezhet fizetési
műveleteket.
5.4 Készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátása:
szerződés alapján a készpénz-helyettesítő fizetési eszköznek az ügyfél rendelkezésére bocsátása.
5.5 Készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátásával
kapcsolatos szolgáltatásnyújtás: a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátására, kezelésére és használatára vonatkozó jogszabályok alapján nyújtott, illetőleg az ügyféllel, valamint az eladóval vagy a szolgáltatóval kötött szerződésben a kibocsátó által elvállalt szolgáltatások összessége.
Nem minősül készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel
kapcsolatos szolgáltatásnak a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatával összefüggő elszámolás forgalom
lebonyolítása.’’
Az Európai Közösségek irányelveihez való közelítés 10. § E törvény összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2000. szeptember
18-án kelt, az elektronikus pénzt kibocsátó intézmények
tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló 2000/46/EK irányelvével,
b) az Európai Parlament és a Tanács 2000. szeptember
18-án kelt, a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, az Európai Parlament és a Tanács
2000. március 20-án kelt 2000/12/EK irányelvének módosításáról szóló, 2000/28/EK irányelvével.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
184/2016. (VII. 13.) Korm. rendelete az atomenergiáról szóló törvény hatálya alá tartozó építményekkel, létesítményekkel kapcsolatos műszaki szakértői, tervezői, műszaki ellenőri és felelős műszaki vezetői tevékenység szerinti szakmagyakorlásra való alkalmasság igazolásának és nyilvántartásba vételének részletes szabályairól, továbbá a nyilvántartás adattartalmára vonatkozó szabályokról.
A Kormány az  atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 67.  § v)  pont va) és ve)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya az  atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a  továbbiakban: Atv.) 18/D.  §-a szerinti
tevékenység végzéséhez szükséges szakmagyakorlási alkalmasság megállapítására irányuló eljárásra terjed ki.
(2) E rendelet nem érinti az Európai Unió tagállamai és az Európai Gazdasági Térségben részes államok szolgáltatóinak
(a  továbbiakban: EGT-állam) az  Európai Unió joga alapján őket megillető, a  letelepedés keretében történő
szolgáltatásnyújtáshoz és a szabad szolgáltatásnyújtáshoz fűződő jogát.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. licenc: olyan okirat, amelyet a  hatáskörrel rendelkező szerv a  kiállítás helye szerint irányadó szabályoknak
megfelelő formában állít ki az arra alkalmas szakmagyakorló cég részére;
2. megrendelő: jelenleg működő nukleáris létesítmény megrendelője és/vagy üzemeltetője EGT-államban és
nem EGT-államban;
3. referencia: a  megrendelő cégszerű aláírásával ellátott dokumentum, amely igazolja, hogy a  megrendelő
részére a  szakmagyakorló a  jogszabályok előírásainak betartásával megfelelő minőségű műszaki szakértői,
tervezői, műszaki ellenőri és felelős műszaki vezetői tevékenységet végzett;
4. szakmagyakorló: az a természetes személy, akit az Országos Atomenergia Hivatal (a továbbiakban: Hatóság)
a szakmagyakorlási alkalmassággal rendelkezők nyilvántartásába felvett;
5. szakmagyakorló cég: az a gazdálkodó szervezet, amelynek alkalmazottját, személyesen közreműködő tagját
a Hatóság a szakmagyakorlási alkalmassággal rendelkezők nyilvántartásába felvette;
6. szakmai tevékenység: az  Atv. 18/D.  §-a szerinti, valamint a  Paksi Atomerőmű kapacitásának fenntartásával
kapcsolatos beruházásról, valamint az  ezzel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi
VII. törvény 1.  § (1)  bekezdése szerinti valamennyi építmény, létesítmény vonatkozásában végzett műszaki
szakértői, tervezői, műszaki ellenőri és felelős műszaki vezetői tevékenység.
2. A szakmagyakorlásra alkalmasság megállapítására és a nyilvántartásba vételre irányuló eljárás
szabályai
3. § (1) A  szakmagyakorlásra alkalmasság megállapítására és a  nyilvántartásba vételre irányuló eljárás az  Atv. szerinti
engedélyes kérelmére indul.
(2) Az ügyintézési határidő a kérelemnek a Hatósághoz érkezését követő munkanapon kezdődik.
 (3) A Hatóság határozatát vagy eljárást megszüntető végzését a (2) bekezdésben meghatározott időponttól számított
25 napon belül kell meghozni. 4. § A  szakmagyakorlási alkalmasság nyilvántartásba vétele iránti eljárás papír alapon vagy elektronikusan,
a  szakmagyakorlási jogosultsági eljárást támogató elektronikus dokumentációs rendszer segítségével benyújtott
kérelemre indul.
5. § (1) A kérelem tartalmazza:
a) a szakmagyakorlási alkalmasság megállapítását kérelmező nevét és székhelyét,
b) a kérelem tárgyát,
c) a  kérelmezett szakmagyakorlási tevékenység területének, szakterületének, részszakterületének
megnevezését,
d) a szakmagyakorló cég kérelmező esetén da) a harminc napnál nem régebbi cégkivonatot, nyilvántartásba vételt igazoló okiratot,
db) a  személyesen közreműködő tagja vagy alkalmazottja nevét, végzettségét, szakmagyakorlásra
jogosító engedélyének azonosító adatait, akire tekintettel kívánja a szakmagyakorlásra alkalmassági
jogosultságot megszerezni,
dc) a  hatáskörrel rendelkező szerv által a  kiállítás helye szerint irányadó szabályoknak megfelelő
formában kiállított hiteles aláírási címpéldányt,
dd) amennyiben a  szakmagyakorló cég rendelkezik magyarországi telephellyel és magyarországi
leányvállalattal, annak tényét, adatait igazoló okiratot,
e) szakmagyakorló természetes személy esetén
ea) a szakmagyakorló természetes személyazonosító adatait,
eb) a szakmagyakorló születési helyét, idejét.
(2) A  kérelemhez csatolni kell a  7.  §-ban előírt feltételek meglétét igazoló dokumentumokat, valamint
a  származási ország irányadó jogszabályai szerinti igazolást, amelyből kétséget kizáróan megállapítható, hogy
a szakmagyakorlóval szemben nem áll fenn az Atv. 11. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott kizáró ok.
(3) A  nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolandó dokumentumokat azok hiteles magyar nyelvű fordításával
együtt kell benyújtani.
(4) Ha a  kérelem melléklete az  eredeti dokumentum másolata, annak hitelességét a  benyújtáskor az  eredeti
dokumentum egyidejű bemutatásával – közjegyző vagy az  iratot eredetileg kiállító szerv, szervezet, oktatási
intézmény hitelesítése helyett – a Hatóság is igazolhatja.
6. § (1) A  Hatóság a  kérelem beérkezését követően haladéktalanul ellenőrzi, hogy az  megfelel-e az  5.  § szerinti
követelményeknek.
(2) Ha a  kérelem nem felel meg az  5.  § szerinti követelményeknek, a  kérelmezőt hiánypótlásra szólítja fel, legfeljebb
15 napos határidő tűzése mellett.
(3) A Hatóság a kérelmet elutasítja és az eljárást megszünteti, ha
a) a hiánypótlásra megadott határidő eredménytelenül telt el,
b) az engedélyes a kérelmet ismételten hiányosan nyújtja be,
c) a kérelmezett személy szakmagyakorlásra alkalmassága nem állapítható meg.
7. § (1) A  Hatóság a  szakmagyakorlásra alkalmasságot megállapítja és a  szakmagyakorlót, illetve a  szakmagyakorló céget
nyilvántartásba veszi, ha
a) rendelkezik a  hatáskörrel rendelkező szerv által a  kiállítás helye szerint irányadó szabályoknak megfelelő
formában érvényes szakmagyakorlásra jogosító okirattal, vagy szakmagyakorló cég esetében érvényes
licenccel,
b) rendelkezik a 2. § 6. pontja szerinti szakmai tevékenység tekintetében referenciával, és
c) nyilatkozik arról, hogy a  nyilvántartásba vételhez kötött tevékenységet Magyarország területén az  adott
tevékenységre irányadó hatályos jogszabályok rendelkezései, valamint egyéb szakmai, hatósági előírások,
továbbá a vonatkozó érvényes szabványok előírásainak betartásával végzi.
(2) Amennyiben a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben foglalt
egyszerűsített határozat kiadására vonatkozó feltételek fennállnak, a  Hatóság a  kérelemnek egyszerűsített
határozatban ad helyt.
(3) A  Hatóság a  határozatban megjelöli a  szakmagyakorlási tevékenység szakterületét, a  nyilvántartási számot és
meghatározza a nyilvántartásba vétel időtartamát.
3. Az elektronikus nyilvántartás vezetése 8. § (1) A  Hatóság a  szakmagyakorlókról és a  szakmagyakorló cégekről szakterületekre bontott, közhiteles elektronikus
nyilvántartást vezet.
(2) A nyilvántartás tartalmazza
a) a szakmagyakorló természetes személyazonosító adatait, állampolgárságát, értesítési címét,
b) szakmagyakorló cég esetén annak nevét, székhelyét, értesítési címét, a  hatáskörrel rendelkező szerv által
a  kiállítás helye szerint irányadó szabályoknak megfelelő formában kiállított cégjegyzékszámát vagy
nyilvántartásba vételi számát,
c) a szakmagyakorló szakmai gyakorlatának rövid leírását, időtartamát,
d) a szakmagyakorló szakterületét,
e) a szakmagyakorló szakmai tevékenységét engedélyező okirat számát, kiállításának napját,
f ) az adatváltozások bejelentésének napját, pontos idejét,
g) a szakmai tevékenységtől való eltiltás tényét, annak okát, időtartamát, az alapjául szolgáló határozat jogerőre
emelkedésének napját,
h) a szakmai tevékenység szünetelésének tényét, kezdő napját és időtartamát,
i) a szakmagyakorlásra alkalmassági nyilvántartási számot.
4. Jogkövetkezmények 9. § (1) A  Hatóság a  nyilvántartásba vett szakmagyakorló vagy szakmagyakorló cég tevékenységét az  általa lefolytatott
építésügyi és építésfelügyeleti hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi annak érdekében, hogy a szakmagyakorlási
tevékenységet csak az arra jogosult végezze.
(2) A  szakmagyakorló, illetve a  szakmagyakorló cég a  8.  § (2)  bekezdésében foglalt adataiban történt változást
haladéktalanul köteles az engedélyes tudomására hozni. Az engedélyes az adatváltozást a változást igazoló okiratok
rendelkezésére állását követő 8 napon belül bejelenti a  Hatóságnak. A  Hatóság az  adatváltozást haladéktalanul
átvezeti.
(3) A Hatóság figyelmeztetésben részesíti a szakmagyakorlót és szakmagyakorló céget, amennyiben
a) a (2) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget, vagy
b) szakmai tevékenységét a  7.  § (1)  bekezdés c)  pontja, valamint a  8.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti
nyilatkozatban foglaltak megsértésével gyakorolja.
 (4) A  Hatóság megtiltja a  szakmai tevékenység folytatását és haladéktalanul törli a  tevékenységet folytató
szakmagyakorlót vagy szakmagyakorló céget a nyilvántartásból, amennyiben
a) a  szakmagyakorló vagy a  szakmagyakorló cég nyilvántartásba vételét követően merült fel olyan tény vagy
adat, amely az alkalmasság megállapítását és a nyilvántartásba vételt nem tette volna lehetővé,
b) a jogszabályban előírt alkalmassági feltételekkel már nem rendelkezik,
c) a nyilvántartásba vételi kérelemhez csatolt dokumentumokban valótlan adatközlést vagy nyilatkozatot tett,
és ezt bármely hatáskörrel rendelkező hatóság által végzett ellenőrzés igazolja, vagy
d) a Hatóság – a (3) bekezdés szerint – ismételt figyelmeztetést tesz.
(5) A nyilvántartásból való törlést követően a szakmagyakorlóra, valamint a szakmagyakorló cégre vonatkozó adatokat
a Hatóság húsz évig őrzi meg.
5. Záró rendelkezés 10. § Ez a rendelet 2016. augusztus 1-jén lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
11/2017. (III. 24.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdésének felhatalmazása alapján a Liget Budapest Projekttel
összefüggésben a Fővárosi Nagycirkusz épületét érintő, készülő koncepció képviselete céljából Fekete Pétert
a 2017. március 1. napjától 2017. augusztus 31. napjáig tartó határozott időre miniszteri biztosnak nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva a Liget Budapest Projekttel összhangban
elősegíti az új nemzeti cirkuszépület létesítésére vonatkozó koncepció megvalósulását.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenységéről 2017. szeptember 15. napjáig írásbeli beszámolót készít, amelyet az emberi
erőforrások miniszteréhez nyújt be.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 38/2016. (VIII. 12.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
80/2009. (IX. 30.) OGY határozata a Szülőföld Alap 2008. tevékenységéről és működéséről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés a Szülőföld Alap 2008. évi tevékenységéről és működéséről szóló beszámolóját tudomásul veszi.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
156/2008. (XII. 18.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
327/2008. (X. 30.) OVB határozatát megsemmisíti, és az
Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 327/2008. (X. 30.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) úgy döntött, hogy megtagadja annak az
országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepel: ,,Kezdeményezzük a vonatkozó törvények
olyan tartalmú módosítását, hogy az önkormányzatok
törzsvagyonában lévő közcélú vízilétesítmények létrehozására, fenntartására és üzemeltetésére irányuló tevékenység gyakorlása csak kizárólagos önkormányzati részesedéssel működő gazdálkodó szervezet részére legyen átengedhető”. Az OVB megállapította, hogy az aláírásgyűjtő
íven feltett kérdés nem felel meg a népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ában foglalt egyértelműségi feltételnek, mivel a kezdeményezésben szereplő „kizárólagos
önkormányzati részesedéssel” kitétel nem értelmezhető.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2008. évi 154. számában,
2008. október 30-án jelent meg. A választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §
(1) bekezdése szerint az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése
elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2008. november 6-án, határidőn belül, a hitelesítési eljárás kezdeményezője kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz. A
kifogás benyújtójának állítása szerint a „kizárólagos önkormányzati részesedéssel” megfogalmazás megfelel az
egyértelműségi követelménynek, hiszen az – érvelése szerint – „olyan gazdálkodó szervezetekre vonatkozik, amelyekben önkormányzati részesedésen kívül más részesedés
nincs” és azt a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII.
törvény (a továbbiakban: Vgt.) is használja a 9. § (1) be
kezdésében, amely a következő rendelkezéseket tartalmazza: „9. § (1) Az állam a kizárólagos tulajdonában, valamint
az önkormányzat (önkormányzati társulás) a törzsvagyonában lévő víziközmű létesítmények létesítéséről, fenntartásáról, üzemeltetéséről (a továbbiakban együttesen: működtetés) a következő módokon gondoskodhat:
a) olyan gazdálkodó szervezetet hoz létre, amelyben
kizárólagos részesedéssel rendelkezik – ide nem értve a
munkavállalói résztulajdont,
(...)”
Ezért a kifogás benyújtója az OVBh. megsemmisítését
és az OVB új eljárásra kötelezését kérte.
Az Alkotmánybíróság a Ve. 131. §-ára, illetve 130. §
(3) bekezdésére 1ekintettel a kifogást soron kívül bírálta el.
II. A kifogás elbírálása során az Alkotmánybíróság az
alábbi jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
1. Az Alkotmány figyelembe vett rendelkezései:
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdemé
nyezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés
lehet.”
„28/D. § Országos népi kezdeményezést legalább 50
000 választópolgár nyújthat be. Az országos népi kezdeményezés arra irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére.
Az országos népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdést az Országgyűlés köteles megtárgyalni.”
2. Az Nsztv. érintett rendelkezései:
„17. § A népi kezdeményezésnek pontosan és egyértel
műen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.”
„18. § Az Országos Választási Bizottság akkor tagadja
meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény
ben foglalt követelményeknek,
c) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárás
ról szóló törvényben foglalt követelményeknek.” 3. A Ve. érintett rendelkezései:
„170. § (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kí
vül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
„131. § Az országos népi kezdeményezés során a
117–121. § és a 130. § (1) és (3) bekezdésének rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.”
III. A kifogás megalapozott. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.] – azt vizsgálja, hogy
a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben
foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az
irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002.
(XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.].
2. Az OVB a határozatában arra alapította a hitelesítés
megtagadását, hogy a kérdésben használt „kizárólagos önkormányzati részesedéssel” kitétel nem értelmezhető és
így a kezdeményezés megfogalmazása nem felel meg az
egyértelműségi követelménynek.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy a Vgt. – ha nem is szó szerinti konstrukcióban – használja ezt a megfogalmazást, így a kérdés egyértelműségének hiánya az OVB által megfogalmazott indok alapján
nem állapítható meg, ezért az OVBh.-t megsemmisítette,
és az OVB-t új eljárásra utasította.
Hasonlóképpen döntött az Alkotmánybíróság az egyértelműség megállapítása kérdésében a 64/2008. (IV. 30.)
AB határozatában (ABK 2008, április, 537.).
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az
OVBh.-nak a Magyar Közlönyben való közzétételére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
58/2010. (HK 12.) HM KÁT intézkedése a STANAG 3871 4. kiadás alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. §-ának (1) és (3) bekezdése,
valamint 110. §-ának (2) bekezdése alapján – figyelemmel
az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban
foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A 191/37/2003 (HK 17.) HM VGHÁT közlemény
alapján eredeti nyelven bevezetésre és alkalmazásra kerül
a STANAG 3871 (4. kiadás) NATO GLOSSARY OF
AIRCRAFT- AIRCREW INTEGRATION (AI) SPECIALIST TERMINOLOGY AND ABBREVIATIONS
– AAP-45 – „NATO szójegyzék a repülőeszközök munkakörnyezetében alkalmazott speciális kifejezésekről és rövidítésekről – AAP-45” című szabványosítási egyezmény.
3. Az egyezmény rendeltetése, hogy egységesítse a repülőeszközök személyzetei munkakörnyezetében alkalmazott angol nyelvű szakkifejezéseket és rövidítéseket.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 3871 Egységesítési Egyezményt és
az AAP-45 Szójegyzéket rendeljék meg a HM Fejlesztési
és Logisztikai Ügynökség Technológiai Igazgatóság
Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
96/2005. (XI. 4.) GKM rendelete a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó sajátos építményekre vonatkozó egyes építésügyi hatósági eljárások szabályairól.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.)
62. §-ának (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az
Étv. 62. §-a (2) bekezdésének b), e), f), g) és i) pontjaiban
meghatározottak végrehajtására – a területfejlesztésért felelős miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. §
(1) A rendelet hatálya kiterjed
a) a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény (Bt.)
alapján a bányafelügyelet építésügyi hatósági és építésfelügyeleti hatáskörébe tartozó, az 1. számú mellékletben
felsorolt sajátos építményekre, valamint ezen létesítmények építésének, használatbavételének, fennmaradásának,
átalakításának, megszüntetésének, illetve rendeltetésük
megváltoztatásának (a továbbiakban együtt: építési tevékenység) engedélyezésére, építésügyi hatósági és
építésfelügyeleti ellenőrzésére, továbbá
b) a létesítmények
ba) építtetőjére, tervezőjére, építési műszaki ellenőré
re, kivitelezőjére, felelős műszaki vezetőjére,
bb) építésénél felhasznált építési célú termékekre,
anyagokra, szerkezetekre, berendezésekre, építési módszerekre és eljárásokra, ezek használatára,
bc) építése során a jogszabályokban és szakmai követelményekben megfogalmazott követelmények teljesülésére.
(2) A bányafelügyelet hatáskörébe tartozó nyomástartó
létesítmények, berendezések létesítésére, használatbavételére külön jogszabály vonatkozik.
Az építésügyi, építésfelügyeleti hatóság 2. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó építési tevékenység
végzéséhez az e rendeletben felsorolt esetekben a bányafelügyelet engedélye szükséges. A bányafelügyelet építésügyi hatósági, illetőleg építésfelügyeleti feladatait első fokon a területileg illetékes bányakapitányság, másodfokon
a Magyar Bányászati Hivatal (a továbbiakban: MBH)
látja el.
(2) Az 1. § (1) bekezdésében meghatározott létesítményekhez kapcsolódó épületek építésügyi hatósági eljárásaiban a bányafelügyelet szakhatóságként működik közre.
(3) A bányafelügyelet építésügyi hatósági engedélyezési, ellenőrzési és kötelezési eljárásaira, továbbá az építésfelügyeleti ellenőrzésére az Étv.-ben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel a közigazgatási hatósági eljárásra
vonatkozó törvény rendelkezései az irányadók.
A bányafelügyelet építésügyi hatósági engedélyei 3. § (1) A bányafelügyelet építésügyi hatósági engedélyei:
a) az elvi építési engedély,
b) az építési engedély,
c) a bontási (megszüntetési, felszámolási) engedély,
d) a használatbavételi engedély,
e) a fennmaradási engedély,
f) a rendeltetés megváltoztatására irányuló engedély.
(2) A bontás engedélyezésének szabályai magukban
foglalják a megszüntetési és felszámolási eljárási
szabályokat is.
(3) A rendelet 2. számú mellékletében felsorolt létesítmények vonatkozásában a bányafelügyelet (1) bekezdés
b) és c) pont szerinti építésügyi hatósági engedélye – kérelem esetén – a Bt.-ben meghatározott műszaki üzemi terv
jóváhagyási eljárása keretében is megszerezhető. Ebben az
esetben, az eljárásban e rendelet előírásait is alkalmazni
kell.
(4) A bányafelügyelet építésügyi engedélyezési eljárásaiért külön jogszabály1 szerinti eljárási díjat kell fizetni.
A bányafelügyelet engedélye nélkül végezhető építési
tevékenységek 4. §
(1) A bányafelügyelet engedélye nélkül végezhető:
a) a létesítmény olyan felújítása (karbantartása), amely
nem jár együtt a létesítmény rendeltetésszerű használatának korlátozásával, és nem okoz eltérést az építési és használatbavételi engedélyben foglaltakhoz képest,
b) a létesítményben bekövetkezett, azonnali elhárítást
igénylő hibák megszüntetése, az üzemzavar elhárítása, illetőleg az üzemzavarral érintett létesítményrészek engedélyezettel azonos vagy korszerűbb műszaki jellemzők mellett történő átalakítása, felújítása, helyreállítása, korszerűsítése,
c) a szénhidrogén termelésben, előkészítésben és az elsődleges feldolgozásban használt technológiai létesítményi csővezeték, a szénhidrogén szállító-, a földgáz elosztóés célvezeték, valamint az egyéb gázok és ezek termékei
szállítóvezetékeinek azonos nyomvonalon és azonos vagy
alacsonyabb nyomásfokozatúra történő cseréje, ha az engedélyezettel azonos vagy korszerűbb műszaki jellemzőkkel és paraméterekkel bír,
d) a külön jogszabály2 szerinti elosztói engedélyes az
érintett hatóságok szakhatósági engedélyeinek beszerzésére, valamint az érintett közmű üzemeltetők közreműködésének szabályozására is kiterjedő minőségbiztosítási
rendszere (terv véleményezése, műszaki ellenőrzése és
minősítése) alapján:
da) üzemelő gázelosztó vezetékhez kapcsolódó egy ingatlan gázellátását biztosító legfeljebb 500 m hosszúságú
leágazás építése (nyomásfokozattól függetlenül),
db) kisnyomású gázelosztóvezeték belterületen történő
építése, dc) meglévő elosztóvezeték egyszeri, legfeljebb
100 méterrel történő meghosszabbítása, ha az nem új település, településrész ellátására létesül és a meglévő vezetékkel megegyező nyomású, azonos anyagú és azonos építési technológiával történik az építés.
1 Egyes bányafelügyeleti eljárások díjának megállapításáról szóló
50/1994. (XII. 31.) IKM rendelet.
2 A földgázellátásról szóló 2003. évi LXII. törvény.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja nem alkalmazható, ha az
építéshez az érintett hatóságok szakhatósági hozzájárulását az építtető nem szerezte meg.
(3) Az (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott építési munka megkezdését a kezdés előtt legalább 8 nappal
be kell jelenteni a bányafelügyeletnek.
(4) A bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) az építtető megnevezését (nevét), székhelyét (cí
mét), aláírását,
b) a létesítmény helyét, rendeltetését,
c) az építési tevékenység megnevezését és befejezésé
nek várható időpontját. (5) Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott építési
munkával kapcsolatos bejelentést annak befejezését követő 8 napon belül kell megtenni.
Az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem 5. §
(1) Az engedély iránti kérelmet az építtető írásban
nyújthatja be a bányakapitánysághoz. Több bányakapitányság illetékességi területét érintő létesítmény engedélyezési ügyében az eljáró bányakapitányságot az MBH
jelöli ki.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az építtető megnevezését (nevét), székhelyét (cí
mét), aláírását,
b) a létesítmény helyét, rendeltetését,
c) az építési tevékenységgel és a létesítmény biztonsági
övezetével érintett ingatlanok helyrajzi számát, tulajdonosának nevét és címét,
d) az adott kérelemmel összefüggő korábbi építésügyi
hatósági eljárásokra való hivatkozást,
e) az adott engedélykérelemnek e rendeletben előírt
mellékleteit, illetve ezek külön íven történő felsorolását,
f) műszaki tervdokumentáció benyújtásának kötelezettsége esetén a tervező nevét, címét, tervezői jogosultsága megjelölését,
g) az építés elvégzésének tervezett időtartamát,
h) ha a tervezett létesítményt védett természeti terüle
ten3 vagy védett épített környezetben4, illetve kulturális
örökségi elemet5 érintően kívánják elhelyezni, a külön jogszabályban előírt hatósági engedélyt,
i) ha a tervezett létesítmény termőföld időleges vagy
végleges igénybevételével jár, az engedélyezési kérelemhez mellékelni kell a földhivatal más célú hasznosítást engedélyező határozatát,
3 A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény.
4 Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény.
5 A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény.
j) a külön jogszabályban meghatározott mértékű eljárási díj befizetésének igazolását.
(3) A bányafelügyelet a tényállás tisztázásának keretében az engedély megadásához szükséges feltételek fennállását indokolt esetben – ha a csatolt dokumentumok alapján a tényállás egyértelműen nem tisztázható – köteles a
helyszínen ellenőrizni.
Az építési tevékenység jogosultságának igazolása
és az értesítendők adatainak beszerzése
6. § (1) Az építtető építési, bontási, fennmaradási, rendeltetés-megváltoztatási jogosultságát a következő okiratokkal
igazolhatja:
a) saját tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében
aa) tulajdonjogát igazoló ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lap három hónapnál nem régebbi hiteles másolatával,
ab) jogerős hagyatékátadó végzéssel,
ac) jogerős és végrehajtható bírósági vagy közigazga
tási határozattal, árverési jegyzőkönyvvel, illetőleg
ad) haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében a ha
szonélvező hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló
jogerős bírósági ítélettel,
b) más tulajdonában lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében
ba) az ingatlannal rendelkezni jogosult (jogosultak)
hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló jogerős és
végrehajtható bírósági ítélettel vagy közigazgatási határozattal,
bb) a kisajátítási eljárás útján megszerzett ingatlan esetén a jogerős és végrehajtható kisajátítási határozattal,
c) közös tulajdonban álló ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében – az a) pontban meghatározottakon túlmenően – a tulajdonostárs (tulajdonostársak)
hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló jogerős
bírósági ítélettel,
d) társasházi tulajdon esetében az erről szóló a társasház közgyűlésének határozatával.
(2) Az elvi építési, az építési, a bontási, a fennmaradási,
a használatbavételi és a rendeltetés-megváltoztatási engedély megadásáról vagy megtagadásáról rendelkező határozatot kézbesítés útján közölni kell az ügyfelekkel, és az
ügyben egyéb módon érintettekkel, így különösen:
a) az építtetővel, valamint – ha nem azonos az építtetővel – az ingatlannal rendelkezni jogosultakkal,
b) a létesítménnyel, illetve a létesítmény biztonsági
övezetével érintett ingatlan tulajdonosával,
c) a létesítmény helye szerinti építésügyi hatósággal
(a bányabeli földalatti létesítmények kivételével), valamint
d) az eljárásban érintett szakhatóságokkal és közművek
kezelőivel, üzemeltetőivel (a továbbiakban együtt: közművek üzemeltetői).
Szakhatóságok és közmű üzemeltetők közreműködése
az engedélyezési eljárásokban
7. § A rendelet hatálya alá tartozó létesítményekkel kapcsolatos engedélyezési eljárásokban a 3. számú mellékletben
felsorolt, az adott engedélyezési eljárás tárgya alapján
érintett szakhatóságok működnek közre. A bányafelügyelet az engedélyezési eljárásokban szakhatósági állásfoglalást igénylő kérdésekben csak az érdekelt szakhatóság előzetes hozzájárulásának figyelembevételével rendelkezhet.
A szakhatóságok hozzájárulását, állásfoglalását (a továbbiakban együtt: hozzájárulás) megkeresés útján a bányafelügyelet szerzi be. A szakhatóságokhoz intézett megkereséshez csatolni kell a 4. számú mellékletben felsorolt dokumentációkat.
8. § Az engedélyezési eljárásokban a szakhatóságokon túlmenően a 3. számú mellékletben felsorolt az adott engedélyezési eljárás tárgya alapján érintett közmű üzemeltetője
működik közre. A közművek üzemeltetőinek nyilatkozatát
az építtető, illetve a tervező köteles beszerezni.
II. Fejezet EGYES ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSOK Az elvi építési engedélyezési eljárás
9. § (1) A létesítményre vonatkozó építési, illetőleg a rendeltetés megváltoztatása iránti kérelem benyújtása előtt,
annak elhelyezésére, kialakítására, a műszaki, geometriai
jellemzőire, a településrendezési előírások teljesíthetőségének, illetőleg új rendeltetése megvalósíthatóságának, továbbá az azzal kapcsolatos jogszabályi követelményektől
eltérő műszaki megoldásának előzetes tisztázására az Étv.
35. § alapján elvi építési engedély kérhető.
(2) Az építtető köteles elvi építési engedélyt kérni, ha a
tervezett létesítmény felszíni építményeit védett természeti területen vagy épített környezetben, illetve kulturális
örökségi elemet érintően kívánják elhelyezni.
10. § Az elvi építési engedély iránti kérelemhez – annak tartalmától függően – mellékelni kell:
a) a tervezett építési munka 21. §-ban meghatározott
tartalmú műszaki tervdokumentációját 2 példányban, illetőleg az adott esetben érdekelt szakhatóságok számától
függően a 4. számú mellékletben rögzített tartalmú dokumentációt 1-1 példányban,
b) az érdekelt közmű üzemeltetőjének nyilatkozatát
1-1 példányban,
c) a tervező nyilatkozatát 1 példányban arról, hogy a
tervezett műszaki megoldás megfelel a vonatkozó jogszabályoknak és hatósági előírásoknak, biztosítja az élet, az
egészség, a környezet és a kulturális örökség védelmét,
hogy a tervezés során milyen műszaki irányelveket, szabványokat alkalmazott, továbbá, hogy a tervezésre jogosultsággal rendelkezik,
d) környezeti hatásvizsgálathoz kötött tevékenység
folytatására szolgáló létesítmény esetén a környezetvédelmi engedélyt 1 példányban.
11. § Az elvi építési engedély iránti kérelem elbírálása során
a bányafelügyelet vizsgálja, hogy
a) a kérelem és annak mellékletei megfelelnek-e az 5. §
(2) bekezdésében és a 10. §-ban foglaltaknak, illetőleg
b) a tervezett létesítmény megfelel-e a jogszabályokban előírt követelményeknek, és az azoktól eltérően tervezett műszaki megoldás engedélyezhető-e,
c) a tervezett létesítmény elhelyezése, rendeltetése és
kialakítása megfelelő-e, illetve alkalmas-e a rendeltetésszerű használatra,
d) a megvalósítandó műszaki megoldás összhangban
van-e az élet, az egészség, a biztonság, a környezet, a kulturális örökség és a tulajdon védelmének követelményeivel.
12. § Az elvi építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozatnak a közigazgatási hatósági eljárásra
irányadó törvényben előírtakon túl tartalmaznia kell:
a) a létesítmény rövid leírását,
b) a létesítménnyel, illetve biztonsági övezetével érin
tett ingatlan (ingatlanok) címét és helyrajzi számát,
c) az engedély megadásának esetleges feltételeit és
minden olyan hatósági előírást, amelyet az elvi építési engedéllyel kapcsolatban alkalmazni kell,
d) az engedély érvényességének időtartamát (egy év). Az építési engedélyezési eljárás
13. § (1) Az építési engedélyt az elvégezni kívánt építési
munka egészére kell kérni.
(2) Több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében az egyes szakaszokban megépítendő létesítményekre, illetőleg a rendeltetésszerű és biztonságos használatra
önmagukban is alkalmas létesítményrészekre, az elvi építési engedélyben szereplő létesítményekre szakaszonként
külön-külön is lehet építési engedélyt kérni.
(3) A létesítményekkel kapcsolatos műszaki biztonsági
szabályzatban előírt (jogszabályi) követelményektől eltérő műszaki megoldásra irányuló kérelem az építési engedély iránti kérelemmel együtt is benyújtható, és arról az
érdemi határozatban dönteni kell.
14. § Az építési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) az építtető építési jogosultságát igazoló okiratot
1 példányban,
b) a tervezett építési munka 21. §-ban meghatározott
tartalmú műszaki tervdokumentációját (mélyfúrás esetén a
geoműszaki tervet is) 2 példányban, illetőleg a 3. számú
mellékletben meghatározott szakhatóságok számának
megfelelően a 4. számú mellékletben rögzített tartalmú
dokumentációt 1-1 példányban,
c) a tervező nyilatkozatát 1 példányban arról, hogy a
tervezett műszaki megoldás megfelel a vonatkozó jogszabályoknak és hatósági előírásoknak, összhangban van-e az
élet, az egészség, a biztonság, a környezet, a kulturális
örökség és a tulajdon védelmének követelményeivel, hogy
a tervezés során milyen műszaki irányelveket, szabványokat alkalmazott, továbbá, hogy a tervezésre jogosultsággal
rendelkezik,
d) az érdekelt közmű üzemeltetők nyilatkozatát 1-1
példányban,
e) a külön jogszabályokban előírt egyéb hatósági engedélyt.
15. § Az építési engedély iránti kérelem elbírálása során a bányafelügyelet köteles meggyőződni arról, hogy
a) a 14. §-ban foglalt mellékletek rendelkezésre állnak-e,
b) a tervezett építési munka és a műszaki tervdokumentáció megfelel-e a vonatkozó jogszabályokban előírt
követelményeknek,
c) a tervezett építmény elhelyezése, rendeltetése és kialakítása megfelel-e a szakhatósági előírásoknak.
16. § (1) A bányafelügyelet az engedélyt kiadja, ha az megfelel a jogszabályi követelményeknek (ideértve a szakhatóságok jogszabály alapján adott hozzájárulását is), és köteles a kérelmet elutasítani, ha a tervezett építési munka a
vonatkozó szabályokkal ellenkezik vagy egyébként a
14. §-ban meghatározott követelményeknek nem felel
meg, továbbá ha az ügyben érintett szakhatóság a hozzájárulását megtagadta.
(2) Ha az építési munka felelős műszaki vezetője az építési engedély iránti kérelem előterjesztésekor még nem ismert, az építési engedély csak azzal a feltétellel adható
meg, hogy az építtetőnek a kivitelező felelős műszaki vezetőjének a nevét, címét és képesítését, valamint – a külön
jogszabályban kötelezően előírt – kivitelezési (megvalósítási) tervek meglétét – az építési munka megkezdése előtt
nyolc nappal – be kell jelentenie a bányafelügyeletnek.
Ugyanez vonatkozik arra az esetre is, ha a felelős műszaki
vezető személyében változás történik. A bejelentés elmulasztása esetén – annak pótlásáig – a bányafelügyelet az
építési munkák végzését leállítja.
17. § (1) Az építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozatnak a közigazgatási hatósági eljárásra
irányadó törvényben előírtakon túl tartalmaznia kell:
a) az építtető nevét, címét,
b) a létesítmény helyét, megnevezését és célját (rendel
tetését), állandó vagy ideiglenes jellegét,
c) a létesítmény biztonsági övezetét és védőtávolságát,
d) az engedély megadásának esetleges feltételeit (bele
értve a szakhatóságok előírásait is),
e) az építési munka megkezdésének bejelentésére vo
natkozó kötelezettség előírását,
f) az esetleges próbaüzemre vonatkozó feltételeket,
g) az engedély érvényességének időtartamát,
h) más jogszabályokban előírt engedélyek beszerzésé
nek kötelezettségére történő felhívást,
i) a létesítményre vonatkozó használatbavételi enge
dély kérésének kötelezettségére történő felhívást. (2) Az építési engedély megadása során az előzetes hatósági (pl. az elvi építési engedélyezési) eljárásokban már
közölt előírások vonatkozásában eltérő újabb feltételek és
kikötések csak akkor írhatók elő, ha a jogszabályok vagy a
helyi településrendezési tervek és szabályok időközben
megváltoztak.
18. § (1) Az építési engedély a jogerőssé és végrehajthatóvá
válásának napjától számított két évig érvényes. A két év
elteltével érvényét veszti, kivéve, ha az építési tevékenységet ez alatt megkezdték.
(2) Amennyiben az építést két éven belül nem kezdték
meg a bányafelügyelet az építési engedély érvényét az engedély érvényességi idejének lejárta előtt az építtető kérelmére egy évvel meghosszabbíthatja.
(3) Amennyiben az építtető elmulasztotta az építési engedély érvényét – annak lejárta előtt – a (2) bekezdés alapján meghosszabbíttatni, és a létesítmény a 23. § (1) bekezdése szerint használatbavételi engedély megadására még
nem alkalmas, úgy az ügyet a fennmaradási engedélyezési
eljárás szabályai szerint kell elbírálni.
19. § (1) Az építtető csak a jogerős és végrehajtható építési
engedély és az ahhoz tartozó – engedélyezési záradékkal
ellátott – műszaki tervdokumentáció alapján, az engedély
érvényességének időtartama alatt építkezhet.
(2) Az építési engedélyt az építtető jogutódja is felhasználhatja, köteles azonban a jogutódlást – annak megfelelő
igazolása mellett – a bányafelügyeletnek – az építkezés
megkezdésének, vagy folytatásának megkezdése előtt –
írásban előzetesen bejelenteni. Ennek alapján a névátírásról a bányafelügyelet határozatban rendelkezik.
20. § (1) A bányafelügyelet az építési engedély megadása
esetén, ha a határozat jogerős és végrehajtható az engedélyezésre benyújtott műszaki tervdokumentáció egy példányát az irattárában helyezi el, 1 példányát pedig engedélyezési záradékkal az építtetőnek kiadja.
(2) A bányafelügyelet az építési engedély kérelem elutasítása, illetőleg a bíróságnak a közigazgatási határozat
felülvizsgálata iránt indított keresetet elutasító jogerős ítélete esetén a műszaki tervdokumentáció egy példányát
visszatartja, a további példányait az építtetőnek kiadja.
A műszaki tervdokumentáció 21. § (1) A műszaki tervdokumentáció részei:
a) a létesítmény általános műszaki leírása;
b) a terület-előkészítési munkák műszaki tervei;
c) a létesítményt, illetve biztonsági övezetével érintett
ingatlanokat tartalmazó, az illetékes földhivatal által hitelesített, 3 hónapnál nem régebbi ingatlan-nyilvántartási
térkép, illetve föld alatti bányászati létesítmény esetén a
külön jogszabály6 szerinti bányaművelési térkép;
6 69/1995. (XII. 26.) IKM rendelet a bányatérképek méretarányáról és
tartalmáról szóló Bányabiztonsági Szabályzat kiadásáról.
d) az Egységes Országos Vetületi Rendszer (EOV)
koordináta hálóval ellátott helyszínrajz;
e) a technológiai berendezések tervei és tervrajzai;
f) a közlekedés, a közművek, az energiaátvitel, az adat
átviteli és kommunikációs rendszer hálózata, valamint
ezek kapcsolatainak tervei;
g) a műszaki- és munkabiztonsági, az egészségvédelmi, a tűzvédelmi és a környezetvédelmi előírások érvényesítésének ismertetése, a létesítmény környezetbe illesztésének módja.
(2) Az általános műszaki leírásnak tartalmaznia kell a
létesítmény főbb adatait, a rendeltetését, a technológia
főbb, meghatározó berendezéseit, a technológiai folyamat
leírását, a termelésirányítás rendszerét, műszerezettségét,
az irányítástechnikai berendezéseket, a belső anyagmozgatást, a várható veszélyek ismertetését, valamint a létesítményen belül elhelyezésre kerülő nem technológiai célú
berendezések leírását.
(3) A terület előkészítési munkák terveiben kell ismertetni a kivitelezéshez szükséges tereprendezési, bontási és
földmunkákat. Ennek keretében kell részletezni a vizek
medrét és a vízi létesítményeket érintő, szükségessé váló
keresztezések, átalakítások és egyéb beavatkozások munkáit is.
(4) A technológiai berendezések terveit és tervrajzait,
valamint a közlekedés, közművek, energiaátvitel, adatátvitel és kommunikációs rendszer hálózata kapcsolatainak
terveit olyan részletességgel és méretarányban kell elkészíteni, illetve annyi magassági adattal kell kiegészíteni,
hogy azok alapján elrendezésük, kialakításuk egyértelműen megállapítható legyen.
A helyszínrajz 22. § (1) Föld alatti bányászati létesítmény helyszínrajzát a
célnak megfelelő (1:100-tól 1:1000) méretarányban, égtájjelöléssel és a vonatkozó biztonsági szabályzatban meghatározottak (biztosítás, szabad távolságok, szellőztető légáram iránya, biztonsági berendezések, védőpillér stb.) feltüntetésével kell elkészíteni úgy, hogy azok alapján elrendezésük, kialakításuk egyértelműen megállapítható legyen. Akna, lejtősakna, táró esetében a helyszínrajzot
a (2) és a (3) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel kell
elkészíteni.
(2) Külszíni bányászati létesítmény, továbbá föld alatti
bánya külszíni létesítménye esetében – figyelemmel a
(3) bekezdés rendelkezéseire is – a helyszínrajzot a célnak
megfelelő (1:100-tól 1:1000) méretarányban, égtájjelöléssel és a vonatkozó biztonsági szabályzatban meghatározottak feltüntetésével, olyan részletességgel kell elkészíteni, hogy azok alapján elrendezésük, kialakításuk egyértelműen megállapítható legyen. Külszíni bányavasút, illetve
személyszállításra szolgáló létesítmény esetén a helyszínrajz részét képezi a keresztező létesítményeket is ábrázoló
1:100 magassági méretarányú hossz-szelvény.
(3) A külszíni bányászati létesítmény engedélyezéséhez
készített helyszínrajzon mérethelyesen fel kell tüntetni:
a) a tervezett létesítményt és a létesítménnyel érintett
földrészleteket, azok helyrajzi számait, belterület esetén
megjelölve az utca nevét és a házszámot is (az utóbbiakat
külön jegyzékben is lehet közölni), valamint a tulajdonosok nevét és lakcímét,
b) a földrészletre vonatkozó szabályozási és építési vonalakat, megjelölve az építési előírásokat és korlátozásokat,
c) a védőtávolságokat és a biztonsági övezetet,
d) az érintett területen meglévő és meghagyni vagy le
bontani tervezett, továbbá a létesítendő épületek (épületrészek) és más építmények külső határoló körvonalait, megjelölve a terep jellegzetességeit,
e) az érintett közműveket,
f) a létesítménynek a közlekedési, az energia- és a köz
műhálózathoz, továbbá a felszíni vizek medréhez, felszín
alatti vizekhez, a vízi létesítményekhez (ezek tartozékaihoz) való csatlakozás szempontjából lényeges adatokat,
g) az érintett területen lévő védett természeti és kulturális örökségi elemeket.
(4) A kőolaj- és földgázbányászati létesítmény helyszínrajzát a célnak megfelelő (1:100-tól 1:1000) méretarányban, égtájjelöléssel és a vonatkozó biztonsági szabályzatban meghatározottak feltüntetésével kell elkészíteni. A kőolaj- és a földgázbányászati mezőbeli vezeték, továbbá a kőolaj- és a földgáz-, valamint azok termékei szállítóvezetékének helyszínrajzát a külön jogszabály7 szerinti, a közigazgatási határokat és megnevezéseket is tartalmazó (üzemi átnézeti, terv-, illetve távvezetéki) bányatérképen kell megadni. A vezetékek esetében a helyszínrajz
részét képezi a keresztező létesítményeket is ábrázoló
1:100 magassági méretarányú hossz-szelvény.
(5) Az 1. számú melléklet szerinti gázipari és egyéb létesítmények helyszínrajzát a vonatkozó biztonsági szabályzatban meghatározottak feltüntetésével a (2), (3) bekezdés előírása szerint kell elkészíteni. Vezetékek esetében a helyszínrajz részét képezi a keresztező létesítményeket is ábrázoló 1:100 magassági méretarányú hossz-szelvény. Külterületi gázelosztó vezeték helyszínrajza a célnak megfelelő méretarányban is elkészíthető.
A használatbavételi engedélyezési eljárás 23. § (1) Az építési engedélyhez kötött létesítmény – a (2) bekezdésben foglalt, valamint a rendelet 1. számú mellékle
tének 1.1. és 4.2. pontjában felsorolt kutató létesítmények
kivételével – csak használatbavételi engedély alapján
vehető használatba és üzemeltethető.
(2) Az építési engedély alapján megépített gázszállító
vagy gázelosztó vezetéket, földalatti gáztárolót az adott területen a gáz szállítására, elosztására, földalatti tárolására
más jogszabály (a földgázellátásról szóló 2003. évi
XLII. tv.) alapján működési engedéllyel rendelkező, és a
bányafelügyelet által jóváhagyott minőségbiztosítási
rendszert működtető engedélyes a bányafelügyelet használatbavételi engedélye nélkül – a minőségbiztosítási
rendszer keretében szabályozott eljárás szerint – használatba veheti, próbaüzemeltetheti vagy a 26. § (3) bekezdés
szerint ideiglenesen használatba veheti, ha a használatbavételhez az érdekelt szakhatóságok és közművek üzemeltetői hozzájárultak.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés szerint folytatott eljárásban a szakhatóság vagy közmű üzemeltető a létesítmény használatbavételéhez a hozzájárulását megtagadja,
akkor az engedélyes kérelmére az építési engedélyt kiadó
bányafelügyelet használatbavételi eljárást folytat le.
(4) Több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében az egyes szakaszokban megépített – rendeltetésszerű
és biztonságos használatra önmagukban alkalmas – létesítményrészekre szakaszonként külön-külön is lehet használatbavételi engedélyt kérni.
24. § A használatbavételi engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) a létesítmény megnevezését, helyét, helyrajzi számát, b) az építési engedély számát és keltét az engedélyező
megnevezésével,
c) az üzemeltető megnevezését és címét,
d) a főbb műszaki-biztonsági jellemzőket; robbanó
anyag-raktár esetén a tárolható robbantóanyag mennyiségét, továbbá – szükség szerint – javaslatot az üzemeltetés
különös, a hatályos előírásokon túlmenő feltételeire,
e) az építési napló részét képező, a felelős műszaki vezető jogszabályban meghatározott nyilatkozatát arról,
hogy az építési munkát a végrehajtható építési engedélynek, a hozzá tartozó jóváhagyott engedélyezési tervdokumentációnak, valamint a külön jogszabályban előírt kivitelezési (megvalósítási) tervnek megfelelően, az építési tevékenységre vonatkozó szakmai, minőségi és biztonsági
előírások, valamint az építési engedélyben meghatározott
egyéb feltételek megtartásával szakszerűen végezték, és a
létesítmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra
alkalmas,
f) ha az építési munkát a végrehajtható építési engedélytől, valamint a jóváhagyott tervdokumentációtól eltérően végezték, az építési munka felelős műszaki vezetőjé
7 69/1995. (XII. 26.) IKM rendelet a bányatérképek méretarányáról és
tartalmáról szóló Bányabiztonsági Szabályzat kiadásáról.
nek eltérést ismertető nyilatkozatát, valamint szükség szerint a megvalósult állapotot tükröző állapottervet,
g) az érintett közmű üzemeltetők nyilatkozatát,
h) szükség szerint a létesítmény rendeltetésszerű hasz
nálatra való alkalmasságát és biztonságos használhatóságát igazoló szakvéleményeket, vizsgálati és mérési bizonylatokat,
i) jelentést az esetleges próbaüzem tapasztalatairól,
j) vezetékjog és használati jog alapításának kötelezett
sége esetén annak gyakorlására jogosító dokumentumot
(ingatlantulajdonosokkal kötött megállapodás), illetve bányaszolgalom alapításának kötelezettsége esetén ha a bányaszolgalom bejegyzése megtörtént, az azt bizonyító dokumentumot.
25. § (1) A használatbavételi engedély iránti kérelem elbírálása során a bányafelügyelet köteles meggyőződni arról,
hogy
a) az építési munkát az építési engedélynek, az ahhoz
tartozó tervdokumentációnak, továbbá az esetleg engedélyezett eltérésnek megfelelően végezték-e el,
b) a létesítmény az építési engedélyben megjelölt rendeltetésének megfelelő és biztonságos használatra alkalmas állapotban van-e,
c) az engedély megadásához az érdekelt szakhatóságok
a 7. § (2) bekezdése, valamint a közművek üzemeltetői a
8. § szerint hozzájárultak-e.
(2) A bányafelügyelet a használatbavételi engedélyt
megadja, ha az építmény a (1) bekezdésben említett követelményeknek megfelel.
26. § (1) A bányafelügyelet a használatbavétel engedélyezése
vagy megtagadása ügyében határozatban dönt.
(2) A használatbavételi engedély megadásáról szóló határozatnak a közigazgatási hatósági eljárásra irányadó törvényben előírtakon túl tartalmaznia kell:
a) az üzemeltető nevét és címét,
b) az építési engedély számát és keltét,
c) a létesítmény helyének, helyrajzi számának és ren
deltetésének megjelölését, megállapítva a használat főbb
műszaki, biztonsági jellemzőit,
d) a biztonsági övezet és a védőtávolság mértékét és
esetlegesen a kapcsolatos idegen ingatlanokra vonatkozó
korlátozásokat,
e) a használatbavétel hatósági feltételeit,
f) a biztonságos használatot nem veszélyeztető kisebb
hibák és hiányosságok esetében – határidő kitűzésével –
a megállapított hibák és hiányosságok megszüntetése ér
dekében szükséges további munkálatok elvégzésére
vonatkozó kötelezést; g) amennyiben a létesítmény megépítésével az ingatlan-nyilvántartási térkép tartalma nem felel meg a valóságnak, figyelmeztetést arra, hogy a használatbavételi engedély kézhezvétele után az építtető köteles – az ingatlan-nyilvántartási átvezetés céljából – a megvalósult állapotról változási vázrajzot az illetékes földhivatalhoz benyújtani.
(3) A még befejezetlen létesítmény rendeltetésszerű és
biztonságos használatra önállóan alkalmas részére, vagy a
(2) bekezdés f) pontjában meghatározott esetben ideiglenes használatbavételi engedély adható. Ilyen esetben a
végleges használatbavételi engedély csak a létesítmény
teljes befejezése után adható ki.
A fennmaradási engedélyezési eljárás 27. § Ha a létesítményt (létesítményrészt) engedély nélkül
vagy az engedélytől eltérő módon (a továbbiakban: szabálytalanul) létesítették, a bányafelügyelet arra – az építtető vagy a létesítménnyel rendelkezni jogosult kérelme
alapján – építési bírság kiszabása mellett fennmaradási engedélyt adhat, ha a szabályossá tétel feltételei fennállnak
vagy megteremthetők, és az építtető építési jogosultságát a
6. § (1) bekezdése szerint igazolta.
28. § (1) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez az 5. §
(2) bekezdésében meghatározottakon túl csatolni kell
– szükség esetén – szakértő szakvéleményét arról, hogy a
létesítményt a vonatkozó szakmai, minőségi előírások
megtartásával, szakszerűen építették meg, és az a rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas.
(2) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez csatolt
helyszínrajzon és a műszaki terveken a tényleges – még
befejezetlen létesítmény (létesítményrész) esetében pedig
a további tervezett – állapotot is ábrázolni kell.
29. § (1) A fennmaradási engedély iránti kérelem elbírálása
során a bányafelügyelet vizsgálja különösen, hogy a megépített létesítmény (létesítményrész)
a) megfelel-e a hatályos jogszabályokban foglalt követelményeknek, illetve
b) milyen átalakítással tehető alkalmassá a használatra. (2) Építési jogosultság hiányában a fennmaradási engedély iránti kérelmet el kell utasítani, a létesítmény bontását
vagy műszaki felszámolását és az eredeti állapot helyreállítását el kell rendelni. Amennyiben a fennmaradási engedély kiadásának egyéb feltételei fennállnak és a kérelmező
igazolja, hogy az ügyben a tulajdonjog rendezése vagy
jognyilatkozat pótlása iránt keresetet indított, a bányafelügyelet az engedélyezési eljárást kérelemre a peres eljárás
jogerős lezárásáig felfüggesztheti.
(3) A fennmaradási engedély akkor adható meg, ha a bányafelügyelet a szabálytalanul megépített létesítmény (létesítményrész) átalakítását vagy elbontását nem rendeli el.
A fennmaradási engedély kiadására irányuló eljárás során
egyébként az építési és a használatbavételi engedélyezési
eljárásra vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően
alkalmazni.
A rendeltetés megváltoztatására irányuló engedélyezési
eljárás 30. §
(1) A bányafelügyeleti engedélyhez kötött építési munkával járó, rendeltetés megváltoztatására irányuló engedélyezési eljárásra az építési engedélyezési eljárás szabályait
kell megfelelően alkalmazni.
(2) A létesítmény – építési engedélyhez nem kötött építési munkával járó, illetve építési munkával nem járó –
rendeltetésének megváltoztatására irányuló engedélyezési
eljárásra a használatbavételi eljárásra vonatkozó előírásokat kell megfelelően alkalmazni.
31. § A kérelemhez a 14. §-ban foglaltakon túl mellékelni kell
a környezetvédelmi engedélyt 1 példányban akkor, ha a
rendeltetés megváltoztatása következtében a létesítmény
vagy az abban végzendő tevékenység környezetvédelmi
engedélyhez kötött.
32. § A kérelem elbírálása során a bányafelügyelet a 15. §
előírásain túlmenően értelemszerűen vizsgálja, hogy
a) a módosított rendeltetésű létesítmény megfelel-e a
biztonsági követelményeknek, valamint
b) a rendeltetés módosításával létrejövő létesítmény az
érintett területen engedélyezhető-e.
33. § Az engedély megadásáról vagy megtagadásáról szóló
határozatnak a közigazgatási hatósági eljárásra irányadó
törvényben meghatározottakon túlmenően tartalmaznia
kell a) a kérelmező, továbbá – ha nem azonos a kérelmezővel – a létesítménnyel rendelkezni jogosultak nevét, címét,
b) a rendeltetés megváltoztatásával érintett építmény,
illetve földrészlet azonosításra alkalmas adatait (település,
helyrajzi számát), a létesítmény eredeti és új rendeltetésének megjelölését,
c) az engedély megadásának esetleges feltételeit és
minden olyan eseti hatósági előírást, amelyet a rendeltetés
megváltoztatásával kapcsolatban az általános érvényű előírásokon felül vagy azoktól eltérően alkalmazni kell.
Bontási (megszüntetési, felszámolási) engedélyezési
eljárás 34. § (1) Létesítmény bontására (megszüntetésére, felszámolására) vonatkozó engedélyezési eljárás a tulajdonos
kérelmére indul.
(2) A bontási (megszüntetési, felszámolási) engedély létesítményszakaszonként is kérhető.
(3) A kőolaj- és földgázkutató mélyfúrások (kutak) bontását (felszámolását) – amennyiben nem harántolt szénhidrogén tároló réteget – a bányafelügyeletnek be kell jelenteni, minden más esetben bontási terv benyújtásával, a bányafelügyelet engedélyével lehet a felszámolást elvégezni.
(4) Ha az elbontandó létesítmény megszüntetésével
egyidejűleg új létesítmény megépítésére kerül sor, akkor a
bontási és építési eljárás egy eljárás keretében is lefolytatható.
35. § (1) A létesítmény bontására (megszüntetésére, felszámolására) vonatkozó kérelemhez mellékelni kell:
a) a kérelmezőnek a bontandó létesítményre vonatkozó
tulajdonjogát igazoló, három hónapnál nem régebbi hiteles tulajdoni lap másolatot,
b) a bontás (megszüntetés, felszámolás) indokolását,
c) a tervezett bontási munka tervdokumentációját, a
bontási technológiát,
d) a megszűnő létesítmény elbontása utáni helyszínraj
zot,
e) a megszűnő létesítmény hiányában bekövetkező helyzet biztonsági elemzését,
f) a tervező nyilatkozatát arról, hogy a tervezett megol
dás megfelel a vonatkozó jogszabályoknak és hatósági
előírásoknak, biztosítja az élet, az egészség, a környezet és
a kulturális örökség védelmét, hogy a tervezés során milyen műszaki irányelveket, szabványokat alkalmazott, továbbá, hogy a tervezésre jogosultsággal rendelkezik,
g) a területnek a létesítmény létesítése előtti állapotára
történő helyreállításának tervét, termőföld esetében az
újra-hasznosításra készített tervet, vagy az ettől eltérő
megoldás tervét és indokolását.
(2) Mélyműveléses bánya földalatti létesítményei esetében az (1) bekezdés b), c), e), f) pontokban meghatározottakat és a szükséges műszaki intézkedések leírását.
36. § A kérelem elbírálása során a bányafelügyelet vizsgálja,
hogy a létesítmény nem áll-e védettség alatt és az engedélykérelem megfelel-e a 35. §-ban meghatározott követelményeknek, a tervezett bontási munka kielégíti-e a vonatkozó, műszaki, biztonsági követelményeket, továbbá,
hogy a bontási terv érvényesíti-e a szakhatósági előírásokat.
37. § Ha a bányafelügyelet a bontást (megszüntetést, felszámolást) engedélyezi, a határozatnak tartalmaznia kell:
a) a bontásra (megszüntetésre, felszámolásra) kerülő
létesítmény megjelölését, a fennmaradó korlátozásokat,
b) a bontási (megszüntetési, felszámolási) engedély engedélyesének megjelölését,
c) a bontás (megszüntetés, felszámolás) műszaki lebonyolítására vonatkozó részletes rendelkezéseket és minden olyan eseti hatósági, szakhatósági előírást, amelyet a
bontási munkával kapcsolatban alkalmazni kell,
d) a környezet rehabilitáció során történő kialakításának főbb paramétereit,
e) a bontás (megszüntetés, felszámolás) és rehabilitáció
során történő hatósági szemlék időpontjait,
f) a munkálatok végzéséért felelős műszaki vezető nevét, címét, telefon-, telefaxszámát, jogosultságát,
g) a munkálatok elvégzésének – szükség esetén szakaszokra bontott – határidejét, a tevékenység megkezdésének bejelentésére vonatkozó kötelezettség előírását,
h) az engedélytől eltérő – vagy elmaradó – végrehajtás
szankcionálási lehetőségére való figyelemfelhívást,
i) az engedély érvényességének időtartamát,
j) amennyiben a létesítmény megépítésével az ingat
lan-nyilvántartási térkép tartalma nem felel meg a valóságnak, figyelmeztetést arra, hogy a használatbavételi engedély kézhezvétele után az építtető köteles – az ingatlan-nyilvántartási átvezetés céljából – a megvalósult állapotról változási vázrajzot az illetékes földhivatalhoz benyújtani.
III. Fejezet EGYÉB RENDELKEZÉSEK Az építésügyi hatósági és az építésfelügyeleti ellenőrzés
szabályai
38. § A bányafelügyelet az elvi építési, az építési, a bontási, a
használatbavételi és a fennmaradási engedélyezési eljárási
ügyekben építésügyi hatósági hatáskörében az engedélyhez, valamint a bejelentéshez kötött, építéssel összefüggő
munka végzését ellenőrzi, így különösen:
a) a jogerős és végrehajtható építési engedély és a hozzá tartozó jóváhagyott engedélyezési tervek meglétét,
helyszíni rendelkezésre állását és azok alkalmazását,
b) az építmény szerkezeteinek az engedélyezési tervnek megfelelő, továbbá a szakmai és biztonsági előírások
megtartásával történő megvalósulását,
c) a létesítéssel összefüggő munka végzését irányító felelős műszaki vezetőnek az előírt szakirányú képesítési és
más szakmai feltételeknek való megfelelőségét,
d) az élet- és vagyonbiztonságra vonatkozó követelmények megtartását.
39. § A bányafelügyelet építésfelügyeleti hatáskörében ellenőrzi, hogy
a) a létesítmények, beépített anyagok, szerkezetek, berendezések, alkalmazott módszerek és eljárások minőségi
követelményeire és alkalmazására vonatkozó jogszabályokban és engedélyekben foglaltakat az építési munka
végzése során megtartották-e,
b) a létesítmények állapota megfelel-e a rájuk vonatkozó – az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot szolgáló – követelményeknek.
Az ellenőrzés lefolytatása 40. § (1) Az ellenőrzés megállapításairól a helyszínen jegyzőkönyvet kell felvenni, és annak egy példányát az építési
naplóhoz kell csatolni. A megállapításokra az ellenőrzött
észrevételt tehet.
(2) Építési napló hiányában a jegyzőkönyv egy példányát az ellenőrzött rendelkezésére kell bocsátani.
(3) A jegyzőkönyvnek a közigazgatási hatósági eljárásra irányadó törvényben meghatározottakon túl tartalmaznia kell:
a) az ellenőrzésben esetlegesen közreműködő szakértők és szakintézmények, vizsgáló szervek megnevezését;
b) az ellenőrzött megnevezését, valamint építés-kivitelezési jogosultságát; c) a kiviteli (megvalósulási) tervre, a szükséges engedélyekre, nyilvántartásokra vonatkozó adatokat;
d) az ellenőrzés célját és tárgyát;
e) a megállapítások és a feltárt hiányosságok leírását,
valamint az egyéb, az ügyre vonatkozó elhangzott nyilatkozatokat.
Építésügyi hatósági, építésfelügyeleti intézkedések 41. § (1) A bányafelügyelet az építési munka felfüggesztését
és a szabálytalan állapot megszüntetését elrendeli
a) az állékonyságot, állagot, az életet és egészséget, a
köz- és vagyonbiztonságot közvetlenül veszélyeztető állapot, vagy
b) a kivitelezési tevékenység végzésének, a beépített
anyagok, szerkezetek, berendezések minőségében azonnali intézkedést igénylő hatás, állapot, vagy
c) súlyos környezetkárosítás
megállapítása esetén, illetve d) ha a kivitelezési tevékenység felelős műszaki vezető
nélkül, vagy
e) jogosultsággal nem rendelkező felelős műszaki vezető részvételével történt, valamint
f) ha jogszabályokban meghatározott feltételeknek
nem megfelelő anyagok, szerkezetek, berendezések és termékek felhasználását, beépítését állapítja meg.
(2) A bányafelügyelet elrendelheti:
a) az építmény, építményrész építésügyi hatósági enge
délyekben meghatározott, ennek hiányában az eredeti rendeltetésétől eltérő használatának megszüntetését, valamint
b) szabálytalan építkezés esetében az építési munka
megszüntetését és az építést megelőző állapot helyreállítását, illetőleg a jogerős és végrehajtható építési engedélynek és a hozzá tartozó, jóváhagyott engedélyezési terveknek megfelelő állapot kialakítását,
c) a műszaki követelményeknek meg nem felelő építési
termékek kicserélését.
(3) El kell rendelni az építmény, építményrész hibáinak,
hiányosságainak megszüntetését, ha azt rendeltetésszerű
és biztonságos használatra nem alkalmas módon építették
meg, vagy ezáltal idegen ingatlanban az állékonyságot, az
életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető állapot keletkezett.
(4) Ha a létesítmény az egészséget, az élet- vagy közbiztonságot, továbbá a természeti vagy épített környezetet, illetve kulturális örökségi elemet közvetlenül veszélyezteti,
és a veszélyhelyzet másként nem szüntethető meg, el kell
rendelni a létesítmény bontását.
(5) A (4) bekezdésben foglaltakon túl hivatalból kell elrendelni a létesítmény bontását, ha a bányafelügyelet a
fennmaradási engedélykérelmet jogerősen és végrehajthatóan elutasította.
Engedélytől eltérés, az engedély módosítása 42. § (1) A bányafelügyelet építésügyi hatósági engedélyétől
és az ahhoz tartozó műszaki tervdokumentációtól – a
(4) bekezdésben foglaltak kivételével – csak újabb jogerős
és végrehajtható határozata (az engedély módosítása)
alapján szabad eltérni.
(2) Az engedély módosítása iránti kérelemhez az eltérés
jellegétől függően
a) a helyszínrajzi elhelyezés változása esetén módosított helyszínrajzot,
b) a módosított műszaki tervrészletet,
c) a műszaki leírás változása esetén módosított mű
szaki leírást
kell csatolni annyi példányban, amennyit az építési engedély iránti kérelemhez is csatolni kellett.
(3) A bányafelügyelet újonnan készített – teljes körű –
műszaki tervek benyújtására kötelezheti az építtetőt, ha a
módosítás az engedélyezett műszaki tervek több részletére
terjed ki, vagy egyébként a módosítás miatt az eredetileg
engedélyezett műszaki tervek nehezen tekinthetők át.
(4) Nem kell az engedély módosítását kérni abban az
esetben, ha a módosítás
a) nem változtatja meg a létesítmény rendeltetési célra
való alkalmasságát, biztonsági szintjét kedvezőtlenül nem
befolyásolja,
b) nem változtatja meg a létesítmény befogadó vagy
teljesítő képességét, geometriai paramétereit,
c) nyomvonalas létesítmény esetében a nyomvonal úgy
változik, hogy a változás következtében nem válik szükségessé új ügyfél, szakhatóság, közmű üzemeltető bevonása,
valamint nem változtat a biztonsági övezet mértékén.
A létesítmények használata 43. § (1) A létesítményt, illetőleg annak bármely részét csak
az építési (fennmaradási) és használatbavételi engedélyben meghatározott, továbbá a rendeltetésének megfelelő
célra és a biztonsági előírások figyelembevételével úgy
szabad használni, hogy az egészséget, az élet-, a tulajdonvagy közbiztonságot, a környezeti elemeket ne veszélyeztesse és a legkisebb mértékű környezetterhelést és igénybevételt idézze elő.
(2) A bányafelügyelet az üzemeltetőt az engedély nélküli vagy az engedélytől tartósan eltérő használat megszüntetésére kötelezheti.
Bírság, intézkedések alanyai és kiszabásának esetei 44. §
(1) A bányafelügyelet azt a jogi vagy természetes személyt, valamint ezek jogi személyiség nélküli társaságát
(építtető), aki (amely)
a) a bányafelügyelet építési vagy bontási engedélyéhez
kötött munkát engedély nélkül,
b) építési vagy bontási engedélyhez kötött építési munkát az engedélytől eltérő vagy egyéb szabálytalan módon
végeztet, illetőleg végez, bírsággal sújtja és eltilthatja a tevékenység folytatásától.
(2) Nem szabható ki a bírság, ha az Étv.-ben meghatározott határidő eltelt, vagy a szabálytalan állapot – e határidőn belül – legalább már egy éve a bányafelügyelet tudomására jutott [Étv. 48. § (8) bek.].
(3) A bírság megfizetésére – a hatósági kötelezés szabályai szerint hozott külön határozatban – az építtetőt kell
kötelezni.
(4) Ha az építtető a szabálytalanul megépített építményt, építményrészt a kiszabott építésügyi bírság megfizetésére előírt határidő lejárta előtt lebontja, vagy a szabálytalanságot megszünteti, a bányafelügyelet a bírságot
elengedi. Egyéb esetekben a kiszabott építésügyi bírság
nem engedhető el.
A bírság mértéke és megállapítása 45. § (1) A bírság mértéke a szabálytalanul létrehozott e rendelet hatálya alá tartozó létesítmény vagy létesítményrész
engedély nélküli építése esetében a létesítmény – a készültségi fok figyelembevételével meghatározott – beruházási értékének 50%-a, engedélytől eltérő építés esetében
40%-a, engedély nélkül végzett bontása esetén 20%-a, de
legalább 500 000 Ft (ötszázezer forint), illetve legfeljebb
10 000 000 Ft (tízmillió forint).
(2) Ha a létesítmény vagy létesítményrész kivitelezését
az engedélyt megadó határozat kézhezvételét követően, de
annak jogerőre emelkedése előtt kezdték meg, és később
az engedély változatlan tartalommal jogerőre emelkedik,
akkor az (1) bekezdésben meghatározott mértékek 50%-át
kell figyelembe venni. Ebben az esetben a bírság megállapítására vonatkozó államigazgatási eljárást a határozat
végrehajthatóvá válásáig fel kell függeszteni.
(3) A bírság mértékét – a kerekítés általános szabályai
szerint – ezer forintra való kerekítéssel kell megállapítani.
(4) A bírságszámítás alapjául figyelembe vett létesítmény, létesítményrész értéke független annak tényleges
műszaki vagy forgalmi értékétől.
46. § (1) A bírságot az azt megállapító jogerős és végrehajtható határozatban előírt határidőn belül a bányafelügyelet
által rendelkezésre bocsátott csekken kell befizetni, amelyen a bírsághatározat számát is fel kell tüntetni. A számla
kezelője – az építésügyért felelős minisztérium – a bírságból befolyt összeget az Étv. 50. §-ának (2) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően felosztja, és az eljáró hatóságnak az MBH Magyar Államkincstárnál vezetett
10032000-01417179-00000000 számú számlájára, illetve
az érintett önkormányzatnak 30 napon belül átutalja.
(2) Az építésügyi bírságot mérsékelni, vagy elengedni
az Étv. 49. §-ának (2) bekezdésében foglaltak kivételével
nem lehet. A bírság megfizetésére a bányafelügyelet – kérelemre – legfeljebb egy évig terjedő részletfizetést engedélyezhet.
(3) A bírság kiszabásáról szóló jogerős és végrehajtható
határozat 1-1 példányát a kötelezetten kívül – 8 napon belül – kézbesíteni kell az építésügyért felelős minisztériumnak és a létesítmény, illetőleg az építési vagy bontási munka helye szerint illetékes települési önkormányzatnak, továbbá a fennmaradási engedélyezési eljárásban közreműködő szakhatóságoknak.
(4) A jogerős határozatban előírt fizetési határidő lejártát követően az elmaradt befizetésről – a végrehajtás elrendelése érdekében – az építésügyért felelős minisztérium
tájékoztatja a bányafelügyeletet.
(5) Az építésügyi bírságot megállapító Bányakapitányság a rendelet 5. számú melléklete szerinti adatlapot a határozat jogerőre emelkedését követően 8 napon belül köteles
kitölteni és a határozattal együtt az építésügyért felelős
minisztérium részére megküldeni.
(6) A rendelet hatálybalépése előtt megkezdett, de
10 évnél nem régebbi és a hatálybalépés napja után a bányafelügyelet tudomására jutott szabálytalan építkezések
esetében az építés időpontjában érvényben volt előírások
szerint kell eljárni.
Záró rendelkezések 47. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult
eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet tervezetének a műszaki szabványok és
szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás
megállapításáról szóló, a 98/48/EK irányelvvel módosított
98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10.
cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
(3) E rendelet előírásainak nem kell megfelelniük azon
termékeknek, amelyeket az Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoz
tak forgalomba, vagy az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban
állítottak elő, az ott irányadó előírásoknak megfelelően,
feltéve, hogy az irányadó előírások a jelen rendeletben előírttal egyenértékű védelmet nyújtanak, különös tekintettel
az egészségvédelemre és a biztonságra.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
84/2003. (IX. 11.) OGY határozata a paksi atomerőműben történt súlyos üzemzavar körülményeinek és annak elhárítására tett intézkedéseknek, valamint a kieső villamos energia pótlási lehetőségeinek megvizsgálására létrehozott vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
Az Országgyűlés 83/2003. (IX. 11.) OGY határozatának
3. és 4. pontja alapján a paksi atomerőműben történt súlyos üzemzavar körülményeinek és annak elhárítására tett
intézkedéseknek, valamint a kieső villamos energia pótlási
lehetőségeinek megvizsgálására létrehozott vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket
választja meg:
Elnök: Koltai Tamás (Fidesz)
Alelnök: Dr. Orosz Sándor (MSZP)
Tagok: Parragh Dénes (Fidesz)
Tóth István (Fidesz)
Arató Gergely (MSZP)
Dr. Józsa István (MSZP)
Püski András (MDF)
Szalay Gábor (SZDSZ)
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
16/2011. (II. 22.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Grúzia Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti erőforrás miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és Grúzia Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális
együttműködésről szóló egyezmény (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti erőforrás minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti erőforrás minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti erőforrás minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök