text:
2011. CCXI. törvény a családok védelméről.
A család az emberi történelemben már a jog és az állam kialakulását megelőzően létrejött önálló közösség, amely erkölcsi alapokon
nyugszik. A család Magyarország legfontosabb nemzeti erőforrása. A társadalom alapegységeként a család a nemzet fennmaradásának
biztosítéka és az emberi személyiség kibontakozásának természetes közege, amit az államnak tiszteletben kell tartania.
A családban történő nevelkedés biztonságosabb minden más lehetőséghez képest. A család létrejöttének biztos alapja a házasság,
amely az egymás szeretetén és tiszteletén alapuló életközösség, ezért az mindenkor megkülönböztetett megbecsülést érdemel.
A család akkor tölti be szerepét, ha az anya és az apa tartós és szilárd kapcsolata a gyermekek iránti felelősségben teljesedik ki.
Gyermekek születése és a családok gyarapodása nélkül nincs fenntartható fejlődés és gazdasági növekedés. A gyermekvállalás nem
eredményezheti a család szegénységbe süllyedését. Harmonikusan működő családok nélkül nincs jól működő társadalom.
A családok életében kitüntetett jelentőséggel bírnak a nemzedékeken átívelő – köztük a nagyszülők és az unokák közötti –
kapcsolatok. Az állam segíti a munkavállalás és a családi élet összeegyeztetését.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 23-i ülésnapján fogadta el.
A családok védelme és a családok jólétének erősítése az állam, az önkormányzatok, a civil szervezetek, a médiaszolgáltatók és
a gazdasági élet szereplőinek egyaránt feladata. E célok megvalósítására az egyházak is kiemelt figyelmet fordítanak.
Az Országgyűlés mindezen értékek megőrzése és erősítése céljából, valamint annak érdekében, hogy a családok védelmére és
jólétének növelésére kiszámítható és biztonságot nyújtó szabályozási környezetet teremtsen, az Alaptörvény végrehajtására,
az Alaptörvény L) cikk (3) bekezdése alapján a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET CÉLOK ÉS ALAPELVEK 1. § (1) Az állam – önmagukban vett méltóságuk és értékük miatt is – védi a család és a házasság intézményét.
(2) A rendezett családi viszonyok védelme különös jelentőséggel bír a testi, a szellemi és a lelki egészség megóvása
érdekében. (3) Az állam a nemzet fennmaradását biztosító népesedési folyamatok érdekében külön törvényekben foglaltak szerint
támogatja a gyermekvállalást, és segíti a szülők gyermekvállalási szándékainak megvalósulását.
(4) Az állam – annak érdekében, hogy minden gyermek családban nevelkedhessen fel – támogatja az örökbefogadást, és
gyors, méltányos határidőn belüli, a gyermek érdekeit szem előtt tartó örökbefogadási eljárás kialakítására törekszik.
2. § (1) A családok támogatása a szociális rászorultság alapján működtetett ellátórendszertől elkülönül. Az állam elsősorban
a gyermekek felelős felneveléséhez járul hozzá támogatások formájában. Az állam törekszik arra, hogy a kiskorú
gyermeket nevelő családok számára az otthonteremtés és a lakhatás feltételeit biztosítsa.
(2) Magyarország mindenkori költségvetésének tervezésekor előresorolt tényező a családok támogatása.
3. § (1) A magzat életét a fogantatástól kezdve védelem és tisztelet, valamint külön törvényben foglaltak szerint támogatás
illeti meg. (2) Az emberi élet értékéről, az egészséges életmódról, a házasságra való felkészítésre szolgáló, felelősségteljes
párkapcsolatról és a családi életről szóló ismeretanyag az alap- és középfokú oktatási intézményekben folytatott
oktatás tárgya. 4. § (1) A munkavállaló szülő jogosult arra, hogy gyermeke elhelyezéséhez munkaideje tartamára az államtól segítséget
kapjon. (2) Az állam a kiskorú gyermek napközbeni gondozásához, felügyeletéhez kapcsolódó, a családok igényeihez rugalmasan
igazodó szolgáltatások nyújtásával segíti a gyermeket nevelő szülő foglalkoztatásban való részvételét.
(3) Az állam kiemelten ösztönzi és támogatja a kiskorú gyermekek kis közösségekben, családias körülmények között
történő napközbeni gondozását és felügyeletét. 5. § E törvényben foglalt célok és a gyermekek védelme érdekében a médiaszolgáltatók kötelesek szolgáltatásaikat
a házasság intézményének, valamint a család és a gyermeknevelés értékének tiszteletben tartásával nyújtani. Az állam
ösztönzi a család és a gyermeknevelés értékét közvetítő műsorok, médiatartalmak bemutatását. A médiaszolgáltatók
által elkövetett jogsértések esetén alkalmazható jogkövetkezményekről külön törvény rendelkezik.
6. § (1) Az állam elősegíti és támogatja a családbarát szemlélet kialakulását és fenntartását a társadalmi és a gazdasági élet
valamennyi területén. (2) Az állam gondoskodik a családi élettel összefüggő hatósági eljárások egyszerűsítéséről, valamint törekszik arra, hogy
a családok az őket megillető támogatásokat, szolgáltatásokat a lehető legkisebb ügyintézési teher mellett vehessék
igénybe. II. FEJEZET A CSALÁDI JOGÁLLÁS ÉS AZ ABBÓL EREDŐ FŐBB KÖTELEZETTSÉGEK ÉS JOGOK
1. A családi jogállás keletkezése 7. § (1) A család a természetes személyek érzelmi és gazdasági közösségét megvalósító olyan kapcsolatrendszer, amelynek
alapja egy férfi és egy nő házassága vagy egyenesági rokoni kapcsolat, vagy a családbafogadó gyámság.
(2) Egyenesági rokoni kapcsolat leszármazással vagy örökbefogadással jön létre.
2. Jog az örökléshez 8. § (1) Végintézkedés hiányában történő öröklés (a továbbiakban: törvényes öröklés) esetében öröklésre elsősorban
törvényben meghatározott rokonsági fokig az egymással egyenesági vagy oldalági rokonságban, illetve az
örökbefogadási kapcsolatban állók és a házastárs jogosult. (2) Az állam és más személyek törvényes öröklésének csak az (1) bekezdésben említett személyek hiányában lehet helye.
(3) Az örökhagyó házastársát külön törvényben szabályozottak szerint özvegyi jog illeti meg.
(4) Kötelesrész illeti meg az örökhagyó leszármazóját, házastársát, továbbá szülőjét, ha az öröklés megnyíltakor az
örökhagyó törvényes örököse vagy végintézkedés hiányában az lenne. A kötelesrész mértékét, alapját, számítását,
kiadását, továbbá a kötelesrészből való kitagadás részletes szabályait külön törvény tartalmazza.
3. Szülői kötelezettségek és jogok 9. § (1) A családban az anya és az apa a szülői felelősség alapján – külön törvényben foglalt eltéréssel – azonos
kötelezettségekkel és jogokkal bír. (2) A szülő köteles és jogosult arra, hogy kiskorú gyermekét családban gondozza, felelősen nevelje, és a gyermeke testi,
szellemi, lelki és erkölcsi fejlődéséhez szükséges feltételeket, valamint az oktatásához és az egészségügyi ellátásához
való hozzájutását biztosítsa. (3) A kiskorú gyermek szülője köteles különösen
a) gyermeke emberi méltóságát tiszteletben tartani, b) gyermekével együttműködni,
c) gyermekét az őt érintő kérdésekről – korának és fejlettségének megfelelően – tájékoztatni, véleményét
figyelembe venni, d) gyermekének jogai gyakorlásához iránymutatást, tanácsot és segítséget adni,
e) gyermeke jogainak érvényesítése érdekében a szükséges intézkedéseket megtenni,
f) a gyermeke ellátásában közreműködő személyekkel és szervekkel, továbbá a hatóságokkal együttműködni,
g) gyermeke felügyeletéről külön jogszabályban foglaltak szerint gondoskodni, amikor a gyermek éjszaka
közterületen, szórakozóhelyen tartózkodik. (4) A szülő köteles a gyermekre tekintettel kapott támogatást a gyermek gondozására, nevelésére fordítani.
(5) A kiskorú gyermek szülője jogosult arra, hogy a gyermeke felelős nevelését segítő ellátásokról tájékoztatást,
neveléséhez segítséget kapjon. 10. § A szülő külön törvényben meghatározott módon és kivételekkel – kiskorú gyermek esetén a saját szükséges tartásának
korlátozásával is – köteles a gyermek tartására. 11. § A házasság érvénytelenítése, valamint érvényességének, létezésének vagy nemlétezésének megállapítása, továbbá
a házasság felbontása külön törvényben meghatározottak szerint a bíróság hatáskörébe tartozik.
4. A családban élő gyermek kötelezettségei és jogai
12. § (1) A külön törvényben foglaltak szerint tanköteles korú gyermek kötelessége, hogy képességeinek megfelelően eleget
tegyen tanulmányi kötelezettségének. (2) A kiskorú gyermek kötelessége, hogy – korának és fejlettségének megfelelően – tartózkodjék az egészségét károsító
életmódtól, valamint gondozása és nevelése érdekében szülőjével együttműködjön.
13. § (1) A kiskorú gyermeknek joga van a testi, szellemi, lelki és erkölcsi fejlődését, egészséges felnevelkedését és jólétét
biztosító saját családi környezetében történő nevelkedéshez. (2) A kiskorú gyermeknek joga van ahhoz, hogy segítséget kapjon a családban történő nevelkedéséhez, személyiségének
kibontakoztatásához, a fejlődését veszélyeztető helyzet elhárításához, a társadalomba való beilleszkedéséhez.
(3) A kiskorú gyermek szüleitől vagy más hozzátartozóitól csak saját testi, lelki és szellemi fejlődése érdekében,
törvényben meghatározott esetekben és módon választható el. (4) A kiskorú gyermeket kizárólag anyagi okból fennálló veszélyeztetettség miatt nem szabad családjától elválasztani. Az
állam kötelessége, hogy ilyen esetben a kiskorú gyermek családon belüli ellátásának feltételeit szükség szerint
biztosítsa. (5) A családjától elválasztott kiskorú gyermeknek a legrövidebb időn belül vissza kell kerülnie családjához, ha ennek
törvényben meghatározott feltételei teljesülnek. Ennek érdekében az állam minden szükséges intézkedést megtesz.
14. § A nagykorú gyermeknek külön törvényben foglaltak szerint tartási kötelezettsége áll fenn azon szülőjével szemben,
aki magát önhibáján kívül nem képes eltartani. III. FEJEZET
A CSALÁD ÉS A GYERMEKVÁLLALÁS VÉDELME A FOGLALKOZTATÁS TERÉN
15. § (1) A kiskorú gyermeket nevelő szülőt a foglalkoztatása során a külön törvényben foglaltak szerint kiemelt munkajogi
védelem, illetve a szülői szerep és a munkavégzés összehangolását, valamint a családi élet védelmét biztosító
kedvezmények illetik meg. Az állam a család és a munkavállalás összeegyeztethetőségének érdekében ösztönzi
a részmunkaidőben történő, illetve az egyéb atipikus foglalkoztatási formákban való munkavégzést.
(2) A legalább három kiskorú gyermeket nevelő, a kiskorú gyermeket egyedül nevelő, illetve a tartósan beteg vagy
súlyosan fogyatékos gyermeket nevelő szülőt foglalkoztatása során az ezen körülményeket figyelembe vevő további,
külön törvény szerinti kedvezmények illetik meg. 16. § (1) A várandós anyát, illetve a kiskorú gyermeket nevelő szülőt külön törvény szerinti kedvezmények illetik meg
a) a foglalkoztatásra irányuló szerződés munkavégzés helyének megváltozása miatti módosítása,
b) a rendkívüli, illetve az éjszakai munkavégzésre való igénybe vehetőség,
c) a más helységben végzendő munkára kötelezés, továbbá
d) a várandóssággal összefüggő orvosi vizsgálat munkaidő-kedvezménye esetén.
(2) A várandós, illetve egy évesnél fiatalabb gyermeket nevelő nőt csak az egészségi állapotának megfelelő olyan
munkakörben lehet foglalkoztatni, amelyhez hozzájárult, és amelyben alapbére nem kevesebb, mint a megelőző
munkakörében. A megfelelő munkakör felajánlása vagy kialakítása a foglalkoztató feladata. Amennyiben
a foglalkoztató nem tud ilyet biztosítani, a nőt a munkavégzés alól fel kell menteni, és részére külön törvényben
foglaltak szerint alapbért kell folyósítani. 17. § A szülőt külön törvény szerinti fizetés nélküli szabadság illeti meg a gyermeke otthoni
a) gondozása céljából legalább a gyermek harmadik életéve, illetve tartósan beteg, súlyosan fogyatékos gyermek,
ikergyermekek nevelése esetén a külön törvény szerinti korhatár betöltéséig,
b) ápolása céljából legalább a gyermek tizenkettedik életéve betöltéséig, illetve ezt követően a személyes ápolás
indokoltságának igazolása alapján. 18. § A szülő külön törvény szerinti felmondási védelem alatt áll, ha
a) háromévesnél fiatalabb gyermeket nevel, b) beteg gyermekét ápolja,
c) várandós, szülési szabadságon vagy a gyermek otthoni gondozása céljából igénybe vett fizetés nélküli
szabadságon van, illetve emberi reprodukciós eljárással összefüggő kezelésben vagy gyermek örökbefogadására
irányuló eljárásban vesz részt. 19. § A gyermek gondozása céljából igénybe vett ellátásból a foglalkoztatásba visszatérő szülőt kérésére – legalább
a gyermek harmadik életévének betöltéséig – külön törvény szerinti részmunkaidőben kell foglalkoztatni.
20. § (1) A család gyermekvállalással és gyermekneveléssel kapcsolatos feladatai ellátásának segítésére – külön törvényben
foglaltak szerint – a) mindkét szülő pótszabadságra, b) a gyermekét szoptató anya munkaidő-kedvezményre, és
c) a várandós, illetve szülő nő szülési szabadságra
jogosult. (2) A szülési szabadság időtartama nem lehet rövidebb huszonnégy hétnél, kivéve, ha az anya a szülést követően nem
tudja, vagy nem akarja a gyermekét gondozni. 21. § Az e törvény szerinti foglalkoztatási védelmekhez és kedvezményekhez képest más jogszabály, munkaviszonyra
vonatkozó szabály, illetve egyedi foglalkoztatói intézkedés a gyermeket nevelő foglalkoztatottra nézve kedvezőbb
szabályokat is megállapíthat, különösen, ha a foglalkoztatottra nemcsak a gyermek neveléséből, hanem más, rászoruló
családtag iránti kötelezettségből eredő gondozási feladat is járul.
IV. FEJEZET A CSALÁDOK ÉS A GYERMEKVÁLLALÁS ÁLLAMI TÁMOGATÁSA
22. § (1) Az állam a gyermeket nevelő családok munkából szerzett jövedelme után fizetendő közterhek megállapításánál
figyelembe veszi a gyermekvállalással és -neveléssel együtt járó költségeket.
(2) Az állam az (1) bekezdésben foglaltak érvényesítése érdekében külön törvényben foglaltak szerint a gyermekek után
járó családi kedvezménnyel támogatja a családokat. 23. § (1) Az állam pénzbeli támogatás vagy természetbeni ellátás formájában hozzájárul a várandóssággal, a szüléssel,
a szülőnek a gyermek – legalább hároméves koráig történő – gondozásával és nevelésével, valamint a taníttatásával
összefüggő költségeihez. (2) A támogatás formája és mértéke külön törvényben foglaltak szerint – így különösen a család szerkezetére, a családban
nevelt gyermekek számára és életkorára, a gyermek tartósan beteg vagy súlyosan fogyatékos állapotára, továbbá
a szülő külön törvény szerinti társadalombiztosítási jogviszonya fennállásának tényére és annak előzetes időtartamára
tekintettel – családonként eltérő. (3) A támogatás mértékére, valamint a támogatásra való jogosultság időtartamára és feltételeire vonatkozó
rendelkezések módosítása esetén – kivéve, ha az az ellátás jogosultjára nézve kedvező tartalmú – a módosítás
hatálybalépésére a kihirdetésétől számított legalább egy év felkészülési időt kell biztosítani.
24. § A gyermeket nevelő szülő részmunkaidős foglalkoztatásához, illetve a gyermek gondozása céljából igénybe vett
pénzbeli ellátás igénybevételét követő foglalkoztatásához az állam külön törvényben foglaltak szerint
járulékkedvezményt nyújt. 25. § (1) A generációk közötti együttműködés ösztönzése érdekében az állam törekszik arra, hogy a család tagjainak egymás
iránti felelősségvállalása erősödjön, és ez a felelősségvállalás elismerést nyerjen.
(2) A gyermeket nevelő szülő a nyugdíjrendszer fenntartásához a gyermek(ek) felnevelésével hozzájárul.
A gyermekvállalásból adódó nyugdíjhátrányokat az állam külön törvény szerint ellentételezi.
V. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 5. Hatályba léptető rendelkezés
26. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 7. §, 8. §, 17. § és 19. § 2012. július 1-jén lép hatályba.
6. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
27. § E törvény 1–25. §-a az Alaptörvény L) cikk (3) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
7. Módosuló jogszabályok 28. § (1) A házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény 96. § (2) bekezdés helyébe a következő
rendelkezés lép: „(2) Azt a személyt, a) akinél a gyámhivatal a gyermeket ideiglenes hatállyal elhelyezte [91. § (2) bek.],
b) akinél a bíróság a gyermeket elhelyezte [72/A. § (1) bek.],
c) aki a gyermeket a gyámhatóság hozzájárulásával családba fogadta
a gyermek gyámjául, családbafogadó gyámjául kell rendelni.” (2) A házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény 96. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A gyámhatóság családbafogadó gyámként rendeli ki a (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott személyt,
kivéve, ha a gyermeket ideiglenes hatállyal nevelőszülőnél, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben
helyezték el.” 29. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
a) 20/B. § (2) bekezdésében, 71. § (3) bekezdésében és 80. § (1) bekezdés záró szövegében a „gyám” szövegrész
helyébe a „családbafogadó gyám” szöveg, b) 71. § (2) bekezdésében a „gyámul” szövegrész helyébe a „családbafogadó gyámul” szöveg,
c) 75. § b) pontjában és 75/A. § b) pontjában a „gyámjául” szövegrész helyébe a „családbafogadó gyámjául” szöveg
lép. Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
199/2017. (VI. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Radák Esztert 2017. június 15. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. május 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1249/2019. (IV. 30.) Korm. határozata a Róheim-villa rekonstrukciójához szükséges további források biztosításáról.
A Kormány egyetért a  Budapest 29772/1 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben a  Budapest XIV. kerület, Hermina  út
45.  szám alatti műemlék ingatlan (Róheim-villa) és a  Budapest 29772/13 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben
a  Budapest XIV. kerület, Pálma utca 4. szám alatti ingatlan felújítása, valamint a  Magyar Corvin-lánc Testület (a  továbbiakban:
Testület) és a Magyar Corvin-lánc Iroda elhelyezése céljából történő hasznosítása érdekében szükséges további intézkedésekkel
(a továbbiakban együtt: Beruházás), és ennek érdekében
 1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  2019. költségvetési évben a  Beruházáshoz szükséges
–  a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – legfeljebb
167  279  000  forint forrás biztosításáról a  Magyarország központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény
1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 19. Magyar Corvin-lánc Testület támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. június 30. 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke közreműködésével – gondoskodjon
a 2020. költségvetési évben a Beruházáshoz szükséges – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel
és kincstári díjakkal együtt – legfeljebb 6 634 838 000 forint forrás biztosításáról a 2020. évi központi költségvetés
XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 3. felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy az  1. és 2.  pont szerinti forrás Miniszterelnöki Kabinetiroda
költségvetési fejezetében való rendelkezésére állását követően támogatás nyújtásával gondoskodjon annak
a Testület részére történő közvetlen biztosításáról.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: az 1. és 2. pont szerinti források rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
458/2015. (XII. 29.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Ghánai Köztársaság Kormánya közötti Oktatási együttműködési egyezmény kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Ghánai Köztársaság Kormánya közötti
Oktatási együttműködési egyezmény (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Oktatási együttműködési egyezmény Magyarország Kormánya és a Ghánai Köztársaság Kormánya
között
Magyarország Kormánya és a Ghánai Köztársaság Kormánya, a továbbiakban: a „Felek”,
a két ország közötti baráti kötelékek megerősítése, az  oktatás terén való együttműködés fejlesztése, országaik
jólétének és fejlődésének elősegítése, valamint a népeik közötti személyes kapcsolatok ösztönzése óhajával,
meggyőződve az  oktatás, mint olyan eszköz fontosságáról, amely elősegíti egymás kölcsönös megismerését,
valamint egymás szokásainak és kultúrájának megértését,
felismerve azokat az  előnyöket, amelyek a  kétoldalú együttműködés megszilárdításából származnak a  két ország
számára az  egyes országokban alkalmazott nemzetközi jogi alapelvekkel és rendelkezésekkel összhangban,
a következőkben állapodnak meg:
1. Cikk
A Felek ösztönzik felsőoktatási intézményeik között létrejövő közvetlen kapcsolatokat és közösen együttműködnek
kettős diplomát adó képzések és közös képzések létrehozása érdekében.
A Felek elősegítik a felsőoktatási tisztségviselők, egyetemi oktatók és kutatók cserelátogatásait és tanulmányútjait,
és ösztönzik a tudományos munkát egymás országában a közös érdeklődésre számot tartó területeken.
2. Cikk
A Felek ösztönzik a  felsőoktatási intézmények és tudományos kutatóintézetek közötti közvetlen tudományos
kapcsolatokat és felsőoktatási tudományos együttműködést, és elősegítik az egyetemi oktatók és kutatók cseréjét
ezen intézményeik között.
3. Cikk
A Felek a  felsőoktatási intézmények és tudományos kutatóintézetekben és központokban szakmai tudás- és
tapasztalatcserét folytatnak a tudomány, a módszertan és a közigazgatás területein.
4. Cikk
A Felek a  Magyarország és a  Ghánai Köztársaság közötti további gazdasági, társadalmi, kulturális és személyes
kötődések kialakítására törekedve ösztönzik a két ország közötti hallgatói és kutatói mobilitást.
A Felek mindkét országban növelik az oktatási, képzési és kutatási ösztöndíj-lehetőségeket a másik Fél állampolgárai
részére felsőoktatási intézményeikben.
5. Cikk
A Felek erősítik a közvetlen együttműködést, akadémiai és tudományos közreműködést felsőoktatási intézmények és
tudományos kutatóintézeteik között, egymás nyelvének és kultúrájának megismertetése céljából saját országukban.
A Felek elősegítik nyelvük és kultúrájuk fejlesztésében egymás országában.
6. Cikk
A Felek tájékoztatják egymást oktatási rendszereikről, elősegítik szakértőik részvételét műhelymunkákban,
előadásokon, szimpóziumokon a Felek által közösen meghatározott területeken.
7. Cikk
A Felek ösztönzik könyvek, kiadványok, folyóiratok, dokumentumok, filmek, és egyéb, a  két országban folyó
oktatással és tudományos kutatással kapcsolatos szakirodalom és forrásanyag egymás közti cseréjét.
8. Cikk
A Felek ösztönzik a  helyi és nemzetközi oktatási konferenciákon, szemináriumokon, szimpóziumokon és
tudományos műhelymunkákban való részvételt, és kellő idővel megelőzően tájékoztatják egymást ezekről
az eseményekről.
9. Cikk
A Felek ösztönzik külön együttműködési megállapodások megkötését a  két ország érintett oktatási intézményei
között.
10. Cikk
Jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen jelen Egyezmény rendelkezései nem értelmezhetőek úgy, mint amelyek
érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják a  Magyarországnak különösen az  Európai
Unió alapját képező szerződésekből, valamint az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogalkotásából származó
kötelezettségeit.
11. Cikk
Jelen Egyezmény értelmezése és végrehajtása során felmerülő vitás kérdéseket a Felek meghatalmazott képviselői
diplomáciai úton rendezik.
A Felek megállapodnak abban, hogy szükség esetén felhatalmazott képviselőik konzultációkat folytatnak
a  végrehajtási programok aláírásával kapcsolatban, egyeztetve az  azok megvalósításához szükséges konkrét
lépésekről és projektekről, valamint meghatározva, ahol lehetséges, a jelen Egyezményben részletezett események
és végrehajtási programok megvalósításához szükséges pénzügyi és egyéb szervezési feltételeket.
A konzultációk feltételeiről és az illetékes képviselők névsoráról a Felek diplomáciai úton egyeztetnek.
12. Cikk
Jelen Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba, melyben a Felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső
jogi követelményeknek.
Jelen Egyezmény a  hatálybalépésének napjától számított öt évig hatályos, és automatikusan meghosszabbodik
egy újabb öt éves időszakra. Az Egyezményt bármely szerződő fél írásban, diplomáciai úton felmondhatja. Ebben
az  esetben az  Egyezmény a  felmondásáról szóló értesítés átvételének napjától számított 6 hónap múlva veszti
hatályát.
Abban az  esetben, amennyiben jelen Egyezmény hatályát veszti, előírásait a  gyakorlatban továbbra is alkalmazni
kell a még folyamatban lévő programok és projektek tekintetében mindaddig, amíg azokat teljes egészükben végre
nem hajtják.
Készült Accra városban 2015. október 14-én két eredeti példányban, magyar és angol nyelven. Mindkét példány
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg irányadó.
Magyarország Kormánya Ghánai Köztársaság Kormánya
 nevében nevében” “Agreement between the Government of Hungary and the Government of the Republic of Ghana on
Educational Co-operation
4. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az oktatásért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
53/2003. (V. 7.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezésről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/A. § (2) bekezdése
alapján
Borsodi Ilona Margitot, — 2003. május 1-jei hatállyal —
kormányzati főtisztviselővé kinevezem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
11/2013. (IV. 23.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak, közalkalmazottainak és a hivatásos állományból nyugállományba helyezettek fogászati ellátással, valamint szemüvegkészítéssel kapcsolatos költségeinek megtérítéséről, illetve támogatásban részesítéséről.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85.  § (5)  bekezdés q) és s)  pontjában és a  fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342.  § (2)  bekezdés 11. és 18.  pontjában
kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § (1)  bekezdés d), e), n) és q)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva –
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) belügyi szerv: a  Belügyminisztérium, a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 1.  § (1)  bekezdésében meghatározott belügyminiszter irányítása
alatt álló fegyveres szervek, a  Belügyminisztérium Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatóság,
a  Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ, a  Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ,
a Nemzeti Közszolgálati Egyetem kivételével a rendvédelmi oktatási intézmények, továbbá a Bevándorlási és
Állampolgársági Hivatal;
b) nyugállományú: a  belügyi szervek hivatásos állományából nyugállományba helyezett személy, továbbá
a  szolgálati járandóságban, valamit rokkantsági és rehabilitációs ellátásban részesülő volt hivatásos
állományú személy.
2. § (1) A  belügyi szervek hivatásos állományú tagjai (a  továbbiakban: hivatásos állomány tagja) és a  Bevándorlási és
Állampolgársági Hivatal kivételével a belügyi szervek közalkalmazottai (a továbbiakban: közalkalmazott) e rendelet
alapján fogászati, a képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveggel történő ellátásba nem tartozó
látásjavító szemüvegkészítéssel, kontaktlencsével (a  továbbiakban: látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse),
valamint a  képernyő előtti munkavégzéshez szükséges éleslátást biztosító szemüvegkészítéssel (a  továbbiakban:
képernyős szemüveg) kapcsolatos költségtérítésre jogosultak.
(2) A  vezényléssel szolgálatot teljesítő hivatásos állományú esetében a  fogászati költségek, valamint
a  szemüvegkészítés vagy kontaktlencse vásárlás költségeinek megtérítése a  foglalkoztató belügyi szervet terheli.
A  Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ esetében a  kifizetés a  vezénylő belügyi szerv költségvetésének
terhére történik.
(3) A  hivatásos állomány tagja és a  közalkalmazott a  próbaidő tartama alatt nem jogosult az  e  rendelet szerinti
költségtérítésre.
(4) A  nyugállományú szociális helyzetére figyelemmel, a  szociális gondozás keretében a  fogászati ellátással, valamint
látásjavító szemüvegkészítéssel vagy kontaktlencse vásárlással kapcsolatos költségeihez e rendelet szerint nyújtható
költségtámogatás.
3. § (1) A  hivatásos állomány tagja és a  közalkalmazott a  fogászati ellátással kapcsolatban felmerült költségeinek
a  társadalombiztosítási jogviszony alapján meg nem térülő része megtérítésére jogosult. Nincs helye
költségtérítésnek, ha a  szolgáltatás a  kötelező egészségbiztosítási ellátások keretében térítésmentesen is igénybe
vehető. Ha a  társadalombiztosítás keretében térítésmentesen igénybe vehető fogászati ellátások igénybevételére
az ilyen ellátásokat térítés ellenében nyújtó egészségügyi szolgáltatónál kerül sor, a felmerülő költségek a hivatásos
állomány tagját, illetve a közalkalmazottat terhelik.
(2) A  hivatásos állomány tagja, valamint a  közalkalmazott e  rendelet szerint akkor jogosult fogászati költségei
megtérítésére, ha a fogászati ellátás igénybevételét megelőző egy éven belül fogászati szűrővizsgálaton vett részt és
erről igazolást kapott.
(3) Fogászati költségtérítésként – az  (1)  bekezdésben meghatározott korlátozással – a  fogászati szolgáltatást
nyújtó egészségügyi szolgáltató által megállapított költség 75%-a, de évente összesen legfeljebb a  központi
költségvetésről szóló törvény szerinti illetményalap (a  továbbiakban: illetményalap) 150%-ának megfelelő összeg
téríthető meg.
4. § (1) A  hivatásos állomány tagja és a  közalkalmazott fogászati költségeinek megtérítése iránti kérelmét
az  állományilletékes parancsnoknál, illetve a  belügyi szerv munkáltatói jogkört gyakorló vezetőjénél terjesztheti
elő. A kérelemhez mellékelni kell a fogászati szűrővizsgálaton való részvételről kiállított igazolást, a fogászati ellátást
végző orvos igazolását az elvégzett beavatkozásról, valamint a belügyi szerv nevére és címére kiállított, a hivatásos
állomány tagja vagy a közalkalmazott nevével ellátott, a beavatkozás szerint részletezett számlát.
(2) Az állományilletékes parancsnok, illetve a belügyi szerv munkáltatói jogkört gyakorló vezetője a hivatásos állomány
tagja vagy a  közalkalmazott kérelme alapján, a  fogászati ellátást végző fogorvos igazolása és a  részletes számla
benyújtását követő 30 napon belül intézkedik a kifizetésről.
5. § (1) A nyugállományú a nyugállományba vonulása előtti utolsó szolgálati helye szerinti állományilletékes parancsnoknál
terjesztheti elő a  fogászati költségtérítés iránti kérelmét. Ha az  utolsó szolgálati hely jogutód nélkül megszűnt,
a  kérelmet elintézésre az  állomány szerinti fegyveres szerv országos parancsnokságához, ennek hiányában
a belügyminiszterhez kell benyújtani.
(2) A  kérelemhez mellékelni kell a  fogászati ellátást végző orvos igazolását az  elvégzett beavatkozásról, valamint
az  (1)  bekezdésben meghatározott belügyi szerv nevére és címére kiállított, a  nyugállományú nevével ellátott,
a beavatkozás szerint részletezett számlát.
(3) Az állományilletékes parancsnok, illetve a belügyminiszter a nyugállományú költségtérítéséről vagy támogatásáról
a szerv szociális bizottságának véleménye alapján, a szerv költségvetési helyzetének figyelembe vételével dönt.
(4) Nem jogosult e  rendelet szerinti támogatásra a  nyugállományú, akinek a  szolgálati viszonya 2012. január 1-jét
megelőzően, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
53. § b), f ) vagy g) pontja, az 56. § (2) bekezdés b) pontja vagy az 59. § (1) bekezdés d) pontja miatt szűnt meg.
6. § (1) A  látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse esetében évente összesen legfeljebb az  illetményalap 30%-ának
megfelelő összeg téríthető meg.
(2) A hivatásos állomány tagja és a közalkalmazott a látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse költségeinek megtérítése
iránti kérelmét az állományilletékes parancsnoknál, illetve a belügyi szerv munkáltatói jogkört gyakorló vezetőjénél
terjesztheti elő. A kérelemhez csatolni kell az alapellátó orvos igazolását a látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse
használat indokoltságáról, valamint a  belügyi szerv nevére és címére kiállított, a  hivatásos állomány tagja vagy
a közalkalmazott nevével ellátott részletes számlát.
(3) A  nyugállományú a  látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse költségeinek megtérítését az  5.  § szerint kérheti.
A  kérelemhez mellékelni kell az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott belügyi szerv nevére és címére kiállított,
a nyugállományú nevével ellátott részletes számlát.
(4) A kifizetés tekintetében a 4. § (2) bekezdésének rendelkezései az irányadóak.
7. § (1) Ha a  belügyi szerv illetékes alapellátó orvosa által végzett látásvizsgálat eredményeként a  hivatásos állomány
tagja vagy a  közalkalmazott részére képernyős szemüveg biztosítása szükséges lehet, az  alapellátó orvos
a  képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.)
EüM rendelet 1. melléklete szerinti beutalóval szemészeti szakvizsgálatra utalja be a hivatásos állomány tagját vagy
a közalkalmazottat.
(2) A  szemészeti szakvizsgálat eredményeként meghatározott képernyős szemüveget a  hivatásos állomány tagja,
illetve a  közalkalmazott készítteti el. A  szemüvegkészítés költségeinek megtérítésére irányuló kérelemhez csatolni
kell a  belügyi szerv nevére és címére kiállított, a  hivatásos állomány tagja vagy a  közalkalmazott nevével ellátott
– a  szemüveg lencse és a  keret árát külön-külön feltüntető – részletes számlát, valamint az  alapellátó orvos által
a képernyős szemüveg viselésének indokoltságáról szóló igazolást.
(3) A  hivatásos állomány tagja és a  közalkalmazott a  képernyős szemüveg költségeinek megtérítése iránti kérelmet
az állományilletékes parancsnoknál, illetve a belügyi szerv munkáltatói jogkört gyakorló vezetőjénél terjesztheti elő.
(4) A  szemüveglencse, a  becsiszolás, a  felületkezelés és az  optikai szolgáltatások teljes ára, valamint a  keret árából
az  illetményalap 10%-ának megfelelő összeg térítendő. A  kifizetés tekintetében a  4.  § (2)  bekezdésének
rendelkezései irányadók.
8. § A fogászati kezelés, valamint a  szemüvegkészítés vagy kontaktlencse vásárlás költségeinek megtérítése
az 1. melléklet szerinti kérelemmel igényelhető.
9. § A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok esetében a  4.  § (1)  bekezdésének, az  5.  § (2)  bekezdésének, a  6.  §
(2)–(3)  bekezdésének, valamint a  7.  § (2)  bekezdésének rendelkezéseitől eltérően a  számlát a  dolgozó nevére és
állandó lakcímére kell kiállítani.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
11. § (1) Hatályát veszti a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjait megillető kiegészítő
egészségügyi szolgáltatásokról szóló 8/2001. (XII. 13.) TNM rendelet 1. §-ában az „ , a Nemzetbiztonsági Hivatalra és
a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra” szövegrész és az „együtt” szövegrész.
(2) A  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál
történő végrehajtásáról szóló 4/2008. (XII. 31.) TNM rendelet 25.  §-a az  Alkotmányvédelmi Hivatal és
a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat közalkalmazottaira a  rendelet hatálybalépésével a  továbbiakban nem
alkalmazható.
dr. Pintér sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
255/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Csiki Pétert 2019. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1652/2018. (XII. 6.) Korm. határozata Magyarország nemzetközi katonai szerepvállalása növelési lehetőségeinek vizsgálatáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország szövetségesi kötelezettségeinek teljesítése, az  Észak-atlanti Szerződés
Szervezete (a továbbiakban: NATO) katonai képességének fokozása, valamint az  Egyesült Nemzetek Szervezete
(a továbbiakban: ENSZ) közel-keleti békefenntartó tevékenységének támogatása érdekében, a honvédelmi
miniszternek, a külgazdasági és külügyminiszterrel együttműködésben a  Magyar Honvédség (a továbbiakban:
Honvédség) nemzetközi válságreagáló és békefenntartó feladatokban történő további szerepvállalására kell
javaslatot tennie;
2. felhívja a honvédelmi minisztert, hogy készítse elő a NATO koszovói nemzetközi erőiben (KFOR), a NATO afganisztáni
Eltökélt Támogatás Műveletben (RSM), valamint az  ENSZ libanoni békefenntartó missziója (UNIFIL) keretében
történő magyar katonai szerepvállalás növelését, nagyságrendileg 100–270 fős létszámkerettel;
3. felhívja a honvédelmi minisztert és a külgazdasági és külügyminisztert, hogy
a) kezdjék meg a  Honvédség részvételének növelésével kapcsolatos egyeztetést a  műveletekben részt vevő
stratégiai partnerekkel, illetve a vezető nemzetekkel,
b) az a)  pontban foglalt egyeztetések eredményei alapján terjesszenek elő javaslatot a  Kormány részére
a Honvédség nemzetközi katonai szerepvállalása növeléséről, valamint azok erőforrásigényeiről.
Felelős: honvédelmi miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. március 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2017. (IV. 6.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium által lefolytatott közbeszerzések rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
I. RÉSZ
A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOK LEBONYOLÍTÁSA, VALAMINT
A KÖZBESZERZÉSEKKEL KAPCSOLATOS ADATSZOLGÁLTATÁS RENDJE
I. fejezet
Általános rendelkezések 1. § A Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) beszerzési igényeinek megvalósításakor
az utasításban foglalt szabályok szerint kell eljárni, ha a beszerzés becsült nettó értéke a beszerzés megkezdésekor
– a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 15. §-ában foglaltakat is figyelembe véve –
a jogszabályban meghatározott közbeszerzési értékhatárokat eléri vagy meghaladja.
2. § Amennyiben a  tervezett közbeszerzés európai uniós forrásból valósul meg, az  utasításban foglalt szabályokat
a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendeletben foglaltakra figyelemmel kell alkalmazni.
3. § Amennyiben a  tervezett közbeszerzés jellege vagy egyéb lényeges körülmény indokolja, a  közbeszerzési eljárás
– közigazgatási államtitkár döntése alapján – egyedi eljárásrendben is lefolytatható. Az eljárásrend megváltozásáról
és annak indokáról a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkárt tájékoztatni kell.
II. fejezet
A közbeszerzések tervezése, éves statisztikai összegezés
4. § Az önálló szervezeti egységek kötelezettségvállalásra jogosult vezetői a tárgyévre tervezhető beszerzési igényeikről
beszerzési tervet készítenek, melyet legkésőbb a jogi ügyekért felelős szervezeti egység felhívásában meghatározott
határidő előtt, a  felhívásban meghatározott adattartalommal meg kell küldeniük a  közigazgatási államtitkár és
a felhívásban meghatározott címzettek részére.
5. § A Minisztérium éves összesített közbeszerzési tervét (a továbbiakban: közbeszerzési terv) az  önálló szervezeti
egységek beszerzési igényei alapján a  jogi ügyekért felelős szervezeti egység állítja össze. A  jogi ügyekért felelős
szervezeti egység a közbeszerzési tervet pénzügyileg a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkárral egyezteti,
majd gondoskodik annak közzétételéről.
6. § A közbeszerzési terv módosításával kapcsolatos igényről, valamint az  azt megalapozó körülményről a  beszerzés
tárgya szerint illetékes önálló szervezeti egység kötelezettségvállalásra jogosult vezetője haladéktalanul, de legkésőbb
a beszerzési igény felmerülésétől számított két munkanapon belül tájékoztatja a gazdasági ügyekért felelős helyettes
államtitkárt és a közigazgatási államtitkárt.
7. § A közbeszerzési tervet, továbbá a közbeszerzési terv módosításáról, valamint a módosítás indokairól hozott döntést
a  jogi ügyekért felelős szervezeti egység a  Miniszterelnökség közbeszerzésért felelős szervezeti egysége részére
három munkanapon belül tájékoztatásul megküldi.
8. § A Miniszterelnökség részére esedékes – a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezése szerinti adatokra
kiterjedő – statisztikai adatszolgáltatást a jogi ügyekért felelős szervezeti egység teljesíti.
9. § Az éves statisztikai összegezés elkészítése és a Közbeszerzési Hatóság részére történő megküldése a tárgyévet követő
év május 31-ei határidővel a jogi ügyekért felelős szervezeti egység feladata.
III. fejezet
A közbeszerzési eljárásban részt vevők 1. Bírálóbizottság
10. § (1) A közbeszerzési eljárás előkészítésére, a felhívás és a közbeszerzési dokumentumok elkészítésére, valamint az ajánlatok
elbírálására a  döntéshozó a  Kbt. 27.  § (3)–(5)  bekezdésében meghatározottak szerint legalább háromtagú
bírálóbizottságot köteles létrehozni. A közbeszerzési eljárásban a döntéshozó a közigazgatási államtitkár, a gazdasági
ügyekért felelős helyettes államtitkár vagy a  közbeszerzési eljárás tárgyában kötelezettségvállalásra jogosult
miniszteri biztos.
(2) A felelős szervezeti egységek delegálják a megfelelő szakértelemmel rendelkező bírálóbizottsági tagokat.
 (3) A bírálóbizottság tagjai:
a) az eljárást kezdeményező szervezeti egység (a továbbiakban: szakterület) vezetője vagy az  általa kijelölt
munkatárs (elnök);
b) a jogi ügyekért felelős szervezeti egység vezetője vagy az  általa delegált jogi szakértelemmel rendelkező
munkatárs, a  jogi ügyekért felelős szervezeti egység vezetője vagy az  általa delegált közbeszerzési
szakértelemmel rendelkező munkatárs;
c) a pénzügyi, gazdasági ügyekért felelős szervezeti egység vezetője vagy az  általa delegált pénzügyi
szakértelemmel rendelkező munkatárs;
d) a biztonsági ügyekért felelős szervezeti egység vezetője vagy az  általa delegált biztonsági, informatikai,
telekommunikációs vagy minősített adatvédelmi szakértelemmel rendelkező munkatárs, amennyiben
az a beszerzés tárgyára figyelemmel biztonsági, informatikai, telekommunikációs és minősített adatvédelmi
szempontból szükséges;
e) eseti jelleggel, illetve szükség esetén felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó vagy munkatársa;
f ) eseti jelleggel a közbeszerzés tárgya szerinti szakértelemmel bíró külső szakértő.
(4) Amennyiben a  közbeszerzési eljárásba külön jogszabály alapján külső megfigyelő kerül kijelölésre, a  delegált
személlyel a  jogi ügyekért felelős osztály vezetője által delegált tag tartja a  kapcsolatot, és küldi meg számára
a feladata ellátásához szükséges dokumentumokat.
(5) A (3) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott személyek minden esetben tagjai a bírálóbizottságnak. A bírálóbizottság
tagja a közbeszerzési eljárásban szükséges, több szakértelmet is biztosíthat egyidejűleg.
(6) Amennyiben a  közbeszerzési eljárás tárgya több szakterületet érint, valamennyi érintett szakterületért felelős
szervezeti egység vezetője köteles a  közbeszerzés tárgya szerinti szakmai, műszaki szakértelemmel rendelkező
bírálóbizottsági tagot delegálni.
11. § (1) Valamennyi, a  bírálóbizottságba delegáló szervezeti egység köteles a  bizottsági tag helyettesíthetősége céljából
póttagot jelölni és delegálni és a póttag személyéről a jogi ügyekért felelős szervezeti egységet értesíteni. A póttag
köteles a titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot kitölteni és azt a  jogi ügyekért felelős szervezeti egység
részére eljuttatni.
(2) A póttag felelősségére a bírálóbizottsági tag felelősségére vonatkozó rendelkezések az irányadóak.
12. § A bírálóbizottság bármely tagjának személyében történt változás esetén a  jogi ügyekért felelős szervezeti egység
köteles a  változás vonatkozásában a  döntéshozó jóváhagyását beszerezni, valamint az  érintett szervezeti egység
köteles az új taggal titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot kitöltetni és azt a jogi ügyekért felelős szervezeti
egység részére haladéktalanul megküldeni.
13. § Vagyonnyilatkozat-tételre köteles a  bírálóbizottság tagja, a  szerződő fél vagy annak közreműködője, amennyiben
a  szerződéssel összefüggésben az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény
3.  §  (3)  bekezdésében foglalt feltételek valamelyike fennáll. Amennyiben a  szerződő fél vagy közreműködő
a  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének nem tesz eleget, vagy azt megtagadja, vele szerződés nem köthető.
A vagyonnyilatkozat tételére vonatkozó eljárást külön miniszteri utasítás szabályozza.
14. § A bírálóbizottság valamennyi tagja köteles az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 101. cikke szerinti kartellezési
tilalom megszegésének, valamint a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi
LVII. törvény 11. §-a szerinti tényállások fennállásnak alapos gyanúja esetén azt a bírálóbizottság elnökének írásban
bejelenteni a Kbt. 36. § (2) bekezdésének alkalmazása érdekében.
2. Felelősségi rend 15. § (1) A bírálóbizottság tagjai általánosan felelősek:
a) a titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozat kitöltéséért;
b) a részükre megküldött anyagok véleményezéséért, véleményük írásos formában, határidőben történő
megküldéséért;
c) a bírálóbizottsági munkában való pártatlan részvételért, akadályoztatásuk esetén ennek írásos közléséért
és  a  helyettesítéséről történő gondoskodásért [a tag akadályoztatásáról (pl. kiküldetés, szabadság) és
helyettesítéséről a  lehető legkorábban köteles feljegyzésben és szükség esetén rövid úton is tájékoztatni
a bírálóbizottság elnökét];
d) a bírálati lap kitöltéséért és a jogi ügyekért felelős szervezeti egység részére határidőben történő eljuttatásáért.
 (2) A bírálóbizottság tagjai az utasításban foglalt feladataik ellátásért szakmai felelősséggel tartoznak.
16. § A bírálóbizottság tagjai kötelesek mind az eljárás előkészítése, mind pedig lefolytatása, valamint az ajánlatok elbírálása
és értékelése során folyamatosan együttműködni, a felhívás és a dokumentáció tartalmát együttesen kialakítani.
17. § A bírálóbizottság közbeszerzési szakértelemmel rendelkező tagja a bírálóbizottság munkája során:
a) felelős a  közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása tekintetében a  Kbt.-ben és a  Kbt. végrehajtási
rendeleteiben foglaltak betartásáért;
b) közreműködik a  Kbt.-ben és a  Kbt. végrehajtási rendeleteiben rögzített előírások értelmezésével, azok
végrehajtásával, illetve tartalmával kapcsolatos szakvélemények megfogalmazásával az eljárás lefolytatásában;
c) felelős a  közbeszerzési eljárás során felmerülő közbeszerzési kérdések szakszerű, hiánytalan, határidőben
történő megválaszolásáért;
d) meghatározza a közbeszerzési eljárás fajtáját és az eljárási határidőket;
e) lefolytatja a közbeszerzési eljárást, amennyiben ajánlatkérő nevében nem jár el felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadó vagy annak munkatársa. 18. § A bírálóbizottság jogi szakértelemmel rendelkező tagja a bírálóbizottság munkája során:
a) felelős a  közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása tekintetében a  Kbt.-ben és a  Kbt. végrehajtási
rendeleteiben, valamint az egyéb jogszabályokban előírtak betartásáért;
b) közreműködik a Kbt., a Kbt. végrehajtási rendeletei, valamint az egyéb jogszabályok értelmezésével kapcsolatos
szakvélemények megfogalmazásában, illetve a közbeszerzési eljárás során felmerülő jogi kérdések szakszerű,
hiánytalan, határidőben történő megválaszolásában;
c) felelős a szerződéstervezet elkészítéséért. 19. § A bírálóbizottság közbeszerzés tárgya szerinti szakmai, műszaki szakértelemmel rendelkező tagja a bírálóbizottság
munkája során felelős:
a) a közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása tekintetében az eljárás során a közbeszerzés tárgya szerinti
teljesítéshez teljes mértékben alkalmazható, arányos és szükséges műszaki előírások megfogalmazásáért
(így  különösen a  műszaki alkalmassági követelmények meghatározásáért, valamint az  alkalmasságot
meghaladó egyéb műszaki előírások és feltételek kidolgozásáért), valamint ezen előírások megvalósulásának,
igazolásának ellenőrzéséért (így különösen: számolási hiba, valamint a  szakmai ajánlattal és a  műszaki
alkalmassággal kapcsolatos hiányosságok feltárásáért, ellenőrzéséért az  indoklások műszaki szempontú
értékeléséért);
b) a közbeszerzési eljárás során felmerülő műszaki kérdések szakszerű, hiánytalan, határidőben történő pontos
megválaszolásáért.
20. § A bírálóbizottság pénzügyi szakértelemmel rendelkező tagja a bírálóbizottság munkája során felelős:
a) a közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása tekintetében az eljárás során a közbeszerzés tárgya szerinti
teljesítéshez teljes mértékben alkalmazható, arányos és szükséges pénzügyi előírások megfogalmazásáért
(így  különösen a  pénzügyi alkalmassági követelmények meghatározásáért, valamint az  alkalmasságot
meghaladó egyéb pénzügyi előírások kidolgozásáért), valamint ezen előírások megvalósulásának, igazolásának
ellenőrzéséért (így különösen a  pénzügyi alkalmassággal kapcsolatos hiányosságok feltárásáért, valamint
a  szakmai ajánlat pénzügyi megalapozatlanságának, pénzügyi hiányosságainak észleléséért, az  indoklások
pénzügyi szempontú értékeléséért, ajánlati biztosíték megfelelőségének ellenőrzéséért, ajánlati biztosíték
összegének ajánlatkérő számlájára történő befizetésének ellenőrzéséért);
b) a közbeszerzési eljárás során felmerülő pénzügyi kérdések szakszerű, hiánytalan, határidőben történő
megválaszolásáért.
21. § Elektronikus jóváhagyás, valamint véleményezés esetében, amennyiben a  bírálóbizottság tagja az  előzetesen
megadott határidőn belül az ilyen jellegű megkeresésre vonatkozóan nem tesz érdemi, szakmai javaslatot, vagy azt
nem hagyja jóvá, akkor a megkeresésben foglalt javaslat, illetve dokumentum szakmai szempontból elfogadottnak és
érdemi javaslatnak minősül.
IV. fejezet
A közbeszerzési eljárások lebonyolításának rendje 1. A közbeszerzési eljárás tárgyának és becsült értékének meghatározása
22. § A közbeszerzési eljárás kezdeményezése előtt a  szakterület köteles megállapítani a  közbeszerzési eljárás pontos
tárgyát, mennyiségét és becsült értékét. A Közös Közbeszerzési Szójegyzékből a megfelelő kód kiválasztása szükség
esetén a jogi ügyekért felelős szervezeti egység közreműködésével történik.
23. § (1) A közbeszerzési eljárás becsült értékének vizsgálata során a szakterület a Kbt. 28. § (2) bekezdését köteles figyelembe
venni. A  szakterület a  becsült érték vizsgálata során objektív alapú módszereket alkalmazhat. Objektív alapú
módszernek minősül különösen:
a) a beszerzés tárgyára vonatkozó indikatív ajánlatok bekérése,
b) a beszerzés tárgyára vonatkozó, arra szakosodott szervezetek által végzett piackutatás,
c) igazságügyi szakértő igénybevétele,
d) szakmai kamarák által ajánlott díjszabások,
e) szakmai kamarák által előállított és karbantartott, megvalósítási értéken alapuló, részletes építési adatbázis,
f ) a Közbeszerzési Hatóság által kiadott árstatisztika,
g) az ajánlatkérő korábbi, hasonló tárgyra irányuló szerződéseinek elemzése.
(2) A szakterület a Kbt. 28. §-a alapján meghatározott becsült érték vizsgálatát dokumentálni köteles.
2. A közbeszerzési eljárás kezdeményezése 24. § A közbeszerzési eljárás megindítását a szakterület a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkárral pénzügyileg
egyezteti, majd a  szakterület kezdeményezi az  e  célra rendszeresített formanyomtatványnak (a továbbiakban:
kezdeményező irat) a közigazgatási államtitkár részére történő megküldésével.
25. § A szakterület a kezdeményező iratban a beszerzés tárgyára vonatkozóan köteles nyilatkozni:
a) a büntetés-végrehajtási szervezet részéről a  központi államigazgatási szervek és a  rendvédelmi szervek
irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok
ellentételezésének rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendelet hatálya alá tartozásról és a beszerzés ennek
keretében történő megvalósíthatóságáról,
b) a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről
szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet hatálya alá tartozásról és a  beszerzés ennek keretében történő
megvalósíthatóságáról,
c) a Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kormányzati kommunikációs beszerzések központosított
közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet hatálya alá tartozásról és a beszerzés ennek
keretében történő megvalósíthatóságáról.
26. § A kezdeményező irathoz mellékelni kell:
a) a pénzügyi fedezet rendelkezésre állásáról szóló nyilatkozatot;
b) a döntéshozó, a  bírálóbizottsági tagok és az  eljárásba bevont egyéb személyek által aláírt titoktartási és
összeférhetetlenségi nyilatkozatokat;
c) a műszaki leírás tervezetét, amelyben szükség esetén megjelölésre kerülnek a  teljesítés során irányadó
jogszabályok, szakhatósági engedélyköteles tevékenység esetén a szükséges engedélyek;
d) a becsült érték meghatározására vonatkozó dokumentumokat;
e) egyéb jogszabály által meghatározott engedélyeket, tanúsítványokat.
3. A közbeszerzési eljárás előkészítése 27. § Amennyiben szükséges, a jogi ügyekért felelős szervezeti egység vezetője által kijelölt tag intézkedik a közbeszerzési
eljárás indítását megelőző előkészítő ülés – szakterülettel egyeztetett – időpontjának kitűzéséről.
28. § A közbeszerzési eljárás indítását megelőző előkészítő ülésen a  delegált bírálóbizottság tagjai vesznek részt.
A bizottsági ülés esetlegesen felmerülő titkári feladatait a jogi ügyekért felelős szervezeti egység osztályvezetője által
kijelölt tag látja el.
29. § A közbeszerzési eljárás indítását megelőző előkészítő ülés célja, hogy felmérje az eljárás indításához, így különösen
az  eljárást indító felhívás, valamint a  dokumentáció elkészítéséhez szükséges információkat, továbbá valamennyi
lényeges körülményt és adatot.
30. § A közbeszerzési eljárás indítását megelőző előkészítő ülésen meg kell határozni:
a) a beszerzés tárgyát képező árubeszerzést, építési beruházást, szolgáltatást, építési vagy szolgáltatási
koncessziót, valamint azok mennyiségét;
b) az eljárást indító felhívás tartalmát;
c) amennyiben a  kezdeményező iratban megjelölt eljárástípust csak a  Kbt. által meghatározott feltételek
fennállása esetén lehet alkalmazni, a választott eljárástípus részletes, igazolható tényeken alapuló indoklását
(a vonatkozó kormányhatározatra, kormányrendeletre, kizárólagos jogra történő hivatkozás stb.);
d) a műszaki-szakmai ajánlat tartalmi követelményeit, a  pénzügyi ajánlatot, az  árazott költségvetés
részletezettségére vonatkozó elvárást;
e) egyéb, az eljárás lefolytatása szempontjából jelentőséggel bíró szakmai szempontokat, tényeket, információkat,
így különösen: amennyiben az  ajánlatkérő ajánlati, teljesítési biztosíték adását igényli, ennek tényét és
összegét, a dokumentáció rendelkezésre bocsátásának módját, a dokumentáció ellenértékét;
f ) a közbeszerzési eljárás alapján megkötendő szerződéshez kapcsolódóan a  szakterület által rendelkezésre
bocsátott adatokat;
g) valamennyi egyéb adatot, amely a közbeszerzési eljárás megindításához szükséges.
31. § A közbeszerzési eljárás indítását megelőző előkészítő ülésen megalkotott dokumentáció tervezetét a bírálóbizottság
tagjai elektronikus levelezés útján kötelesek jóváhagyni, igazolva, hogy a dokumentáció tartamát megismerték, és
az abban foglaltakkal kapcsolatos egyetértésüket kifejezték.
4. A közbeszerzési eljárás megindítása 32. § Amennyiben minden szükséges adat rendelkezésre áll, illetve minden körülmény felmérésre került, a jogi ügyekért
felelős szervezeti egység vezetője által kijelölt tag a kezdeményező iratban kijelölt kapcsolattartó közreműködésével
elkészíti az eljárás megindításához szükséges iratokat (a továbbiakban: indító iratok).
33. § Indító iratoknak minősülnek:
a) a közbeszerzési eljárás indítását megelőző előkészítő ülés iratanyaga,
b) a felhívás és a dokumentáció.
34. § A felhívás és a dokumentáció tartalmazza:
a) a közbeszerzési eljárást megindító felhívást,
b) a műszaki leírást, annak részeként a megfelelő ajánlattételhez szükséges vagy azt elősegítő adatokat,
c) a szerződéstervezetet vagy a Kbt.-ben meghatározott esetekben a szerződéses feltételeket,
d) a Kbt. által előírt további iratokat, dokumentumokat.
35. § A dokumentáció ajánlattevők részére történő rendelkezésre bocsátásának módjáról, ellenértékéről a bírálóbizottság
dönt.
36. § A bírálóbizottság közbeszerzés tárgya szerinti szakmai, műszaki szakértelemmel rendelkező tagja felelős annak
mérlegeléséért, hogy az  ajánlati biztosíték, illetve teljesítési, jólteljesítési biztosíték alkalmazása szükséges-e.
A  bírálóbizottság felel továbbá – piaci ismereteik figyelembevételével – annak megítéléséért, hogy az  ajánlati
biztosíték, illetve teljesítési biztosíték alkalmazása az ajánlattevők árait milyen módon befolyásolhatja.
37. § Támogatásból megvalósuló közbeszerzés esetén támogatási szerződés hiányában akkor kezdeményezhető
közbeszerzési eljárás, ha azt szakmai szempontok indokolják, és a  szakterület a  kezdeményező irathoz csatolja
a támogatási döntésről vagy a benyújtott pályázat befogadásáról szóló dokumentumok másolatát.
38. § A szakterület köteles a támogatás igénybevételére irányuló pályázat elbírálására vonatkozó okiratot a jogi ügyekért
felelős szervezeti egység részére haladéktalanul megküldeni.
39. § A jogi ügyekért felelős szervezeti egység vezetője által kijelölt személy gondoskodik a Miniszterelnökség és egyéb
hatóságok részére történő adatszolgáltatásról, együttműködésről, valamint a jogszabályok által előírt tanúsítványok
beszerzéséről.
40. § A jogi ügyekért felelős szervezeti egység vezetője által kijelölt személy az indító iratokat jóváhagyásra a döntéshozónak
felterjeszti.
41. § A jóváhagyott iratoknak a  jogi ügyekért felelős szervezeti egység részére történő megküldéséről a  döntéshozó
gondoskodik. A döntéshozó jóváhagyása hiányában a közbeszerzési eljárás nem indítható meg.
42. § A jogi ügyekért felelős szervezeti egység vezetője által kijelölt munkatárs az  indító iratok kézhezvételét követően
kettő munkanapon belül intézkedik a felhívás közzétételre történő továbbításáról, illetve – amennyiben hirdetmény
közzétételére nem kerül sor – a felhívás megküldéséről.
V. fejezet
Az ajánlatok bontása, elbírálása 1. A közbeszerzési eljárás során beérkezett ajánlatok felbontása
43. § A beérkezett ajánlatokat tartalmazó iratokat legalább kéttagú bontóbizottság bontja fel az  ajánlattételi határidő
lejártának időpontjában. A  bontóbizottságnak minden esetben tagja a  jogi ügyekért felelős szervezeti egység
vezetője által a bírálóbizottságba delegált tag, amennyiben az eljárás lebonyolításában nem működik közre külső
közbeszerzési szakértő.
2. A közbeszerzési eljárás során beérkezett ajánlatok bírálata
44. § A közbeszerzési szakértelemmel rendelkező bírálóbizottsági tag feladatát képezi a  beérkezett ajánlatok bontása,
az ajánlatok dokumentációban meghatározott formai és az alkalmassági igazolások mennyiségi (darabszám szerinti)
szempontból történő előzetes vizsgálata, a  Kbt. szerinti értesítések, tájékoztatások, jegyzőkönyvek, jelenléti ívek,
az eljárás eredményéről szóló tájékoztató és összegezés elkészítése, megküldése és közzétételre történő továbbítása,
valamint a bontás helyszínéül szolgáló tárgyalótermek biztosítása.
45. § A pénzügyi szakértelemmel rendelkező bírálóbizottsági tag feladatát képezi annak vizsgálata, hogy a pénzügyi ajánlat
összhangban van-e a  vonatkozó jogszabályok rendelkezéseivel, illetve a  rendelkezésre álló pénzügyi fedezettel,
továbbá az ajánlatok pénzügyi számadatai helyességének matematikai módszerrel történő vizsgálata.
46. § Az ajánlatok alaki követelményeknek való megfeleléséről, az  ajánlattevők alkalmasságának formai és mennyiség
szerinti vizsgálatáról, valamint a kizáró okok vizsgálatáról és az ezek során megállapított tényekről a  jogi ügyekért
felelős szervezeti egység vezetője által a bírálóbizottságba delegált tag közbeszerzési szakvéleményt készít.
47. § Az alkalmasságot a jogi ügyekért felelős egység vezetője által delegált munkatárs csak a 44. §-ban meghatározottak
szerint vizsgálhatja. A mennyiségi vizsgálat részét képezi az alkalmassági igazolások, nyilatkozatok áttekintése.
48. § A közbeszerzési szakvélemény javaslatot tartalmaz a  vizsgálat eredménye alapján szükségessé váló eljárási
cselekményekre vonatkozóan (hiánypótlás, érvénytelenné nyilvánítás, kizárás), amelyeket a  jogi ügyekért felelős
szervezeti egység vezetője által delegált munkatárs a bírálóbizottság elé terjeszt.
49. § A jogi ügyekért felelős szervezeti egység vezetője által delegált munkatárs közbeszerzési szakvéleménye alapján
a bírálóbizottság dönt a közbeszerzési eljárás lefolytatása során az egyes eljárási cselekmények elrendeléséről, melyet
bizottság tagjai előzetes egyeztetés során elektronikus levelezőrendszer útján hagynak jóvá.
50. § A bírálóbizottság kizárólagos feladatkörét képezi az  értékelés szempontjából lényeges ajánlati elemek tartalmát
megalapozó adatok vizsgálata és az ajánlatnak a bírálati szempontok szerinti tartalmi elemeinek vizsgálata.
51. § A bírálóbizottság a döntéseit többségi szavazással hozza meg, szavazategyenlőség esetén a bírálóbizottság elnöke
dönt. A bírálóbizottság akkor határozatképes, ha az ülésén legalább a tagok kétharmada jelen van.
52. § Az ajánlatok elbírálásáról készült végleges döntési javaslatról készült jegyzőkönyvhöz a bírálóbizottsági tagok közötti
véleményeltérés esetén csatolni kell a bírálóbizottság tagjainak aláírt egyéni bírálati lapjait. Az egyéni bírálati lapon
rögzíteni kell az  ajánlat vagy részvételi jelentkezés érvényességére vagy érvénytelenségére vonatkozó
megállapításokat, a részletes, egyedi, szakmai alapú indokolást, továbbá a döntéshozó részére tett döntési javaslatot.
53. § A döntéshozó a döntési javaslat alapján – szükség esetén a Miniszterelnökség állásfoglalásának figyelembevételével –
hozza meg döntését. A döntést írásba kell foglalni.
VI. fejezet
Az eredményről szóló írásbeli összegezés megküldése, a szerződéskötés,
valamint a szerződés megkötése utáni feladatok
1. Az eredményről szóló írásbeli összegezés megküldése 54. § A részvételi szakasz eredményéről szóló írásbeli összegezés megküldéséről, illetőleg a  közbeszerzési eljárás
eredményéről szóló írásbeli összegezés megküldéséről (a továbbiakban: összegezés megküldése) a  jogi ügyekért
felelős szervezeti egység vezetője által delegált munkatárs gondoskodik.
55. § Indokolt esetben a  bírálóbizottság döntése alapján az  ajánlati kötöttség lejártának időpontját megelőzően a  jogi
ügyekért felelős szervezeti egység vezetője által delegált munkatárs kéri fel az ajánlattevőket ajánlataik meghatározott
időpontig történő további fenntartására, az ajánlati kötöttség kiterjesztése azonban nem haladhatja meg az ajánlati
kötöttség lejártának eredeti időpontjától számított 60 napot. Amennyiben az ajánlattevő az ajánlatkérő által megadott
határidőben nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy ajánlatát az ajánlatkérő által megjelölt időpontig fenntartja.
Amennyiben valamelyik ajánlattevő ajánlatát nem tartja fenn, az  ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontját
követően az eljárás további részében az értékelés során ajánlatát figyelmen kívül kell hagyni.
56. § A jogi ügyekért felelős szervezeti egység vezetője által delegált munkatárs az  ajánlati kötöttség idejének
kiterjesztéséről, annak indokáról és az írásbeli összegzés megküldésének új időpontról írásban értesíti az ajánlattevőket.
2. A szerződés megkötéséhez kapcsolódó teendők 57. § A közbeszerzési eljárás eredményeként kötendő szerződést a  jogi szakértelemmel rendelkező bírálóbizottsági tag
készíti el az  eljárást indító felhívás, a  dokumentáció, a  dokumentáció részeként kiadott szerződéstervezet vagy
szerződéses feltételek, szükség esetén a tárgyalási jegyzőkönyv, valamint az ajánlat tartalmának megfelelően.
58. § A szerződés ellenjegyzésére és aláírására a gazdálkodási keretszabályzatban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni
azzal az eltéréssel, hogy
a) a jogi ügyekért felelős szervezeti egység vezetője az  összefűzött és jogi ellenjegyzéssel ellátott szerződés
példányait az eredményhirdetést követő öt munkanapon belül továbbítja pénzügyi ellenjegyzésre;
b) amennyiben a  szerződésben kikötött teljesítési, jólteljesítési vagy más biztosítékot, továbbá
felelősségbiztosítást,  tanúsítványt, hatósági igazolást a  nyertes ajánlattevő csak az  eredményhirdetést
követően köteles rendelkezésre bocsátani, úgy csak ezt követően kerülhet sor a szerződés ellenjegyzésére.
59. § A megkötött szerződésnek az  előírt honlapon történő közzétételét a  jogi ügyekért felelős osztály vezetője által
delegált munkatársa közérdekű adat közzétételéért felelős személynél kezdeményezi, valamint adott esetben
gondoskodik az aláírt szerződés Miniszterelnökség részére történő megküldéséről.
3. A megkötött szerződések módosítása 60. § A közbeszerzési eljárások keretében megkötött szerződések módosítására kizárólag a Kbt. 141. §-ában meghatározott
feltételek fennállása esetén van lehetőség.
61. § A szerződés módosítását a kötelezettségvállalásra jogosult vezető a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
előzetes jóváhagyását követően a közigazgatási államtitkárnak címzett feljegyzésében kezdeményezheti, amelyben
be kell mutatni a szerződésmódosítás indokait, és mellékelni kell a szerződésmódosítás jogszerűségének igazolására
szolgáló dokumentumokat.
62. § A szerződésmódosítás megkötéséhez szükséges jóváhagyás beszerzése érdekében az előterjesztést a jogi ügyekért
felelős szervezeti egység készíti el és küldi meg soron kívül a  közigazgatási államtitkár útján a  Miniszterelnökség
részére.
63. § A szerződésmódosítás elkészítésére egyebekben az I. Rész IV. fejezetében foglaltakat kell alkalmazni.
64. § A jogi ügyekért felelős szervezeti egység a  szerződésmódosítás aláírt példányainak kézhezvételét követő két
munkanapon belül gondoskodik a hirdetmény elkészítéséről és határidőben történő megjelentetéséről.
4. A szerződések teljesítésével kapcsolatos feladatok 65. § Az eljárást kezdeményező szervezeti egység vezetője köteles figyelemmel kísérni a  közbeszerzési eljárás
eredményeként megkötött szerződés teljesítését és a szerződésszerű teljesítést ellenőrizni.
66. § A Kbt. 43. § (1) bekezdés f ) pontjában meghatározott, a szerződés (rész) teljesítéséről szóló információk honlapon
történő megjelentetéséről a jogi ügyekért felelős szervezeti egység gondoskodik.
VII. fejezet
A központosított közbeszerzési eljárások második részére vonatkozó rendelkezések
67. § A központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló
168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 27/B. §-a szerinti keretmegállapodásos eljárás második részének (a továbbiakban:
központosított közbeszerzési eljárás második része) lebonyolítása során az  I. Rész III–VI. fejezetében foglaltaknak
megfelelően kell eljárni, a Kbt. figyelembevételével, ezen fejezetben foglalt eltérésekkel.
68. § A központosított közbeszerzési eljárás második részét kezdeményező szervezeti egység feladata:
a) beszerzési igény meghatározása,
b) a termék kiválasztása,
c) a keretmegállapodás számának, a termékek cikkszámainak és mennyiségének megjelölése, valamint
d) annak megítélése, hogy melyik termék felel meg a Minisztérium mint ajánlatkérő igényének.
69. § A kezdeményező szervezeti egység a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár előzetes álláspontjának
beszerzése mellett gondoskodik a közigazgatási államtitkár titkárságának közreműködésével a mindenkor hatályos
eszközbeszerzési tilalom feloldásának kezdeményezéséről.
70. § A központosított közbeszerzési eljárás második részét kezdeményező szervezeti egység meghatározza a beszerzés
tárgyát, és áttekinti a Közbeszerzési Portál adatbázisából, hogy a beszerzés tárgya (a továbbiakban: termék) hatályos
központosított közbeszerzési eljárás keretében kötött keretmegállapodás (a továbbiakban: keretmegállapodás)
terhére beszerezhető-e.
71. § Amennyiben a kiemelt termékek körébe tartozó beszerzési igény kielégítése a központosított közbeszerzési eljárás
alapján megkötött keretmegállapodás terhére nem történhet meg, a Minisztérium a beszerzést saját hatáskörben
valósítja meg.
72. § Amennyiben a beszerzésnek közbeszerzési szempontból akadálya nincsen, a jogi ügyekért felelős szervezeti egység
gondoskodik az  igénybejelentésről a Közbeszerzési Portálon. A központosított közbeszerzési eljárás második része
a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság általi jóváhagyását és visszaigazolását követően indítható meg.
73. § A nemzetközi utazásszervezések körébe tartozó szolgáltatások megrendelését a  kezdeményező szervezeti egység
– amennyiben az adott beszerzési igény a Minisztérium kiutazási és fogadási tervében szerepel – a belföldi pénzügyi
igazgatásért felelős egység részére közvetlenül megküldendő feljegyzéssel kezdeményezi. A tárgyévi költségvetésre
vonatkozó kiutazási és fogadási terv elfogadását követően felmerülő igény esetén a kezdeményezéshez a közigazgatási
államtitkár jóváhagyása szükséges. A verseny újraindítását és a megrendelést a belföldi pénzügyi igazgatásért felelős
egység a szolgáltatók vonatkozó ajánlatait tartalmazó online utazási foglalási rendszeren keresztül is megvalósíthatja.
II. RÉSZ
A MINŐSÍTETT BESZERZÉSEK I. fejezet
Általános rendelkezések
74. § A minősített beszerzések Országgyűlés általi mentesítésének kezdeményezésére vonatkozó feltételekről és eljárásról,
valamint az  ilyen beszerzések megvalósításakor az  ajánlatkérő által érvényesítendő követelményekről szóló
492/2015. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: kormányrendelet) hatálya alá tartozó beszerzések az Országgyűlés
illetékes bizottsága által kiadott, a  Kbt. alkalmazása alól felmentő előzetes döntés alapján kezdeményezhetők.
A  kormányrendelet szerint minősített, valamint a  védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló 2016. évi
XXX.  törvény szerinti védelmi és biztonsági célú beszerzések során az  ezen részben foglalt rendelkezéseket kell
megfelelően alkalmazni.
75. § A beszerzési eljárás irataiba az  eljárás lebonyolításában az  utasítás alapján részt vevő személyek tekinthetnek be.
A kötelezettségvállalásra jogosult az eljárás meghatározott iratainak megismerését egyéb személy részére írásban
engedélyezheti. Az  iratokba való betekintésre feljogosított személy köteles az  iratok megismerését megelőzően
titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot aláírni.
76. § A beszerzési eljárás során keletkezett minősített adatokra, azok minősítésének rendjére, valamint a minősített adatok
kezelésére a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény és a Minisztérium Biztonsági Szabályzatának és
Iratkezelési Szabályzatának a rendelkezései irányadóak.
II. fejezet
Az eljárás előkészítése és kezdeményezése 77. § A kötelezettségvállalásra jogosult a beszerzés előkészítése körében:
a) meghatározza a beszerzés tárgyát és annak becsült értékét;
b) amennyiben szükséges, meghatározza a bírálati szempontokat;
c) amennyiben szükséges, beszerzés lebonyolításához szükséges bírálóbizottság összeállításához egy
bírálóbizottsági tagot delegál. 78. § A kötelezettségvállalásra jogosult az  e  rész szerinti beszerzést a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
előzetes álláspontjának beszerzését követően a közigazgatási államtitkárnál köteles kezdeményezni:
a) az érintett szervezeti egység vezetője által szakmailag jóváhagyott és aláírt beszerzéshez kapcsolódó részletes
feladatleírás, műszaki leírás;
b) az európai uniós forrásból megvalósított beszerzés esetén az aláírt támogatási szerződés másolatának
megküldésével.
79. § A kötelezettségvállaló felelős:
a) a vonatkozó jogszabályok és az utasítás rá vonatkozó szabályainak betartásáért;
b) a kezdeményezésnek az  Országgyűlés illetékes bizottsága által kiadott felmentéssel kapcsolatos
megfelelőségéért;
c) a minősített adatok védelmi szintjének megfelelő adatbiztonsági ellenőrzés lefolytatásáért.
80. § A jogi ügyekért felelős szervezeti egység a  biztonsági ügyekért felelős szervezeti egységnél, illetve a  biztonsági
ügyekért felelős szervezeti egység saját hatáskörben kezdeményezi az  illetékes nemzetbiztonsági szolgálatnak
(Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, Alkotmányvédelmi Hivatal vagy Információs
Hivatal) a kormányrendelet 2. § (3) bekezdése szerint meghatározott tartalmú szakmai állásfoglalásnak beszerzését.
Amennyiben a biztonsági ügyekért felelős szervezeti egység a jogi ügyekért felelős szervezeti egység kezdeményezését
biztonsági, nemzetbiztonsági okból nem tartja indokoltnak, erről a  jogi ügyekért felelős szervezeti egységet és
a szakterületet tájékoztatja az indokok megjelölésével.
81. § A jogi ügyekért felelős szervezeti egység a mentesítési kérelmet a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
előzetes jóváhagyásával, a  közigazgatási államtitkár útján megküldi a  külgazdasági és külügyminiszternek
(a továbbiakban: miniszter).
82. § (1) A  miniszter a  mentesítési kérelmet megvizsgálja, és ha az  hiányos vagy nem egyértelmű, további kiegészítő
információkat kérhet. Ha a  beszerzés tárgya vagy az  adott mentesítési kérelemben meghatározott szerződés más
minisztert is érint, a  miniszter a  kérelemről tájékoztatja a  többi érintett minisztert. A  miniszter – a  többi érintett
miniszterrel együttműködve – a mentesítési kérelemben foglaltakat megvizsgálja abból a szempontból, hogy
a) a szerződés tárgya összefügg-e közvetlenül az ország alapvető biztonsági érdekeivel,
b) a szerződés tárgya alapján helye van-e a közbeszerzési eljárás lefolytatása alóli mentesítésnek, továbbá
c) a közbeszerzési eljárás lefolytatása alóli mentesítés nem befolyásolja-e indokolatlanul és aránytalanul
hátrányosan a gazdasági szereplők közötti versenyt.
 (2) Az  (1)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti feltételek tekintetében a  miniszter a  közbeszerzésekért felelős miniszter
véleményét kérheti.
 (3) A miniszter egyetértése esetén a mentesítési kérelmet, a kormányrendelet 2. § (3) és (4) bekezdése szerinti szakmai
állásfoglalást, illetve szakmai véleményt – a szükséges kiegészítő információk kézhezvételétől számítva – legkésőbb
15 napon belül a Nemzetbiztonsági Kabinet (a továbbiakban: Kabinet) elé terjeszti. A Kabinet kormányrendeletben
meghatározott hatásköreit a  Nemzetbiztonsági Kabinet Nemzetbiztonsági Munkacsoportja útján gyakorolja.
A miniszter az előterjesztésében ismerteti, hogy a kérelmet megalapozottnak tartja, és milyen okból.
(4) A Kormány irányítása alatt nem álló szervezet által benyújtott mentesítési kérelmet a miniszter – egyet nem értése
esetén – véleményével ellátva terjeszti a Kabinet elé.
(5) Ha a kormányrendelet 1. §-a szerinti közbeszerzési eljárás lefolytatása alól mentesíteni kívánt szerződést a Minisztérium
kívánja megkötni, a mentesítési kérelmet annak indokolásával együtt a miniszter közvetlenül a Kabinet elé terjeszti,
amelyhez csatolja a kormányrendelet 2. § (3) és (4) bekezdése szerinti szakmai állásfoglalást, illetve szakmai véleményt.
(6) A  mentesítési kérelem jóváhagyását követően a  jogi ügyekért felelős szervezeti egység megküldi a  jóváhagyott
mentesítési kérelmet az  érintett szervezeti egység részére. Az  érintett szervezeti egység lefolytatja az  eljárást
a gazdálkodási keretszabályzat szerint meghatározott beszerzési eljárás keretében.
III. RÉSZ
NYILVÁNTARTÁSOK 83. § A megkötött szerződések adatairól a jogi ügyekért felelős szervezeti egység egységes központi nyilvántartást vezet.
A nyilvántartás vezetésén kívül a jogi ügyekért felelős szervezeti egység őrzi a megkötött szerződések egy-egy eredeti
példányát.
84. § A nyilvántartáshoz a  szervezeti egységek kijelölt ügyintézői részére a  jogi ügyekért felelős szervezeti egység
hozzáférést biztosít az  adott szervezeti egység szerződéskötésre irányuló igényeinek, megkötött szerződéseinek
adatairól, valamint az  azonos vagy hasonló tárgyú szolgáltatások tekintetében a  közbeszerzési értékhatárokról
történő tájékozódás érdekében.
IV. RÉSZ
A DOKUMENTÁLÁS RENDJE 85. § (1) A  közbeszerzési, valamint beszerzési eljárás előkészítésétől annak lezárulásáig – ideértve az  eljárás alapján kötött
szerződés teljesítését is – az eljárással kapcsolatos valamennyi folyamatot írásban dokumentálni kell.
(2) A közbeszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával és a szerződés teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes
iratot a szerződés teljesítésétől számított öt évig kell megőrizni, amennyiben az eljárásra vonatkozó előírás (pl. projekt
dokumentum) hosszabb megőrzési időt nem állapít meg. Ha a  közbeszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás
indult, az iratokat annak jogerős befejezéséig, de legalább öt évig kell megőrizni.
86. § (1) A  közbeszerzési és beszerzési eljárások dokumentumainak megőrzése a  jogi ügyekért felelős szervezeti egység
feladata.
(2) Az (1) bekezdésre figyelemmel valamennyi érintett szervezeti egység köteles a birtokában lévő, az adott eljáráshoz
kapcsolódó valamennyi dokumentumot haladéktalanul a  jogi ügyekért felelős szervezeti egység rendelkezésére
bocsátani.
87. § Amennyiben a  Minisztérium a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót bízta meg az  eljárás teljes körű
lefolytatásával, a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó az  eljárás során keletkezett valamennyi iratot
az eljárás lezárását követően haladéktalanul megküldi a jogi ügyekért felelős szervezeti egység részére.
88. § Az eljárás folyamán elkészítendő iratnak minősül:
a) az eljárás előkészítésének dokumentálása (becsült érték meghatározásának dokumentálása, bírálóbizottságba
delegáló feljegyzés, eljárást megindító feljegyzés, műszaki leírást, szerződéstervezetet bekérő feljegyzés stb.),
b) részvételi/ajánlattételi/ajánlati felhívás és dokumentáció (amennyiben a  hatályos jogszabályok alapján
dokumentáció készítése szükséges),
c) titoktartási és összeférhetetlenségi, távolmaradási nyilatkozat,
d) kiegészítő tájékoztatás (erre irányuló kérés esetén), írásbeli felvilágosítás kérése és az arra adott válasz,
e) bontási jegyzőkönyv és jelenléti ív,
f ) részvételi szakasz, ajánlattételi szakasz eredményét tartalmazó értesítés, írásbeli összegzés,
g) adott esetben indokolás, adatok kérése a  bírálati részszempont lehetetlen, túlzottan magas vagy alacsony
voltára, kirívóan aránytalannak értékelt kötelezettségvállalásra vonatkozóan,
h) bírálóbizottsági jegyzőkönyv és jelenléti ív, bírálati lap,
i) hiánypótlási felhívás,
j) tárgyalási jegyzőkönyv és jelenléti ív,
k) írásbeli szakvélemény,
l) döntési javaslat,
m) döntésről szóló értesítés,
n) adott esetben értesítés az egyes eljárási időpontok elhalasztásáról,
o) szerződés, illetőleg a szerződés teljesülésére vonatkozó dokumentum,
p) az eljárás során keletkezett valamennyi hirdetmény.
89. § A közbeszerzési, valamint beszerzési eljárások során keletkezett iratanyagból (valamennyi irat) egy példánynak a jogi
ügyekért felelős szervezeti egységen megtalálhatónak kell lennie. Az  iratok kezelésével kapcsolatosan a  hatályos
iratkezelési szabályzat az irányadó.
90. § A beszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával és a keletkezett szerződés teljesítésével kapcsolatos valamennyi
dokumentumot a  minősítési idejük lejártáig, de legalább a  szerződés teljesítését követő öt évig kell megőrizni.
A  dokumentumok tárolását az  ügyiratkezelésre és minősített adatok kezelésére vonatkozó jogszabályok
rendelkezéseinek megfelelően kell ellátni.
V. RÉSZ
Átmeneti és záró rendelkezések 91. § Az utasításban nem szabályozott kérdésekben a hatályos Kbt. és végrehajtási rendeletei, valamint a beszerzés tárgya
szerinti jogszabályok az irányadók.
92. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
93. § Az utasítás hatálybalépését megelőzően megindított közbeszerzési eljárások lefolytatására a megindításkor hatályos
szabályokat kell alkalmazni.
94. § Hatályát veszti a  Külgazdasági és Külügyminisztérium Gazdálkodási Keretszabályzatáról szóló 5/2014. (XII. 15.)
közigazgatási államtitkári ügyviteli szabályzat függelékének III., IV. és VI. Része.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
20/2018. (III. 14.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagjainak megbízásáról és elnökének kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 71.  § (4)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
dr. Csépe Valériát, az MTA levelező tagját, egyetemi tanárt,
– 2018. március 1-jétől hatévi időtartamra – a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátásával megbízom, egyidejűleg a  Magyar
Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság elnökévé kinevezem, továbbá
dr. Bakacsi Gyula egyetemi tanárt,
dr. Csanády Márton Tamás főiskolai tanárt,
dr. Dévényi Sándort, az MMA rendes tagját, egyetemi tanárt,
dr. Gazdag Ferencet, az MTA doktorát, egyetemi tanárt,
dr. Greiner István Gábort, a  Richter Gedeon Nyrt. kutatási igazgatóját, a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal Innovációs Testületének tagját, címzetes egyetemi tanárt,
dr. Hamza Gábort, az MTA rendes tagját, egyetemi tanárt,
dr. Hunyady Lászlót, az MTA rendes tagját, egyetemi tanárt, a Semmelweis Egyetem dékánját,
dr. Károly Krisztinát, az MTA doktorát, egyetemi tanárt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem dékánhelyettesét,
Kiss L. Lászlót, az MTA levelező tagját, az MTA Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpont Konkoly Thege Miklós
Csillagászati Intézet igazgatóját,
dr. Kóczy T. László egyetemi tanárt,
dr. Kovács Melindát, az MTA levelező tagját, egyetemi tanárt,
dr. Mezey Barnát, az MTA doktorát, egyetemi tanárt,
dr. Podráczky Judit egyetemi docenst, a Kaposvári Egyetem dékánját,
dr. Sepsi Enikő egyetemi docenst, a Károli Gáspár Református Egyetem dékánját,
dr. Seszták Istvánt, a Szent Atanáz Görög Katolikus Hittudományi Főiskola rektorhelyettesét,
dr. Sterbenz Tamás István egyetemi docenst, a Testnevelési Egyetem általános rektorhelyettesét,
dr. Tóth Pétert, az MMA rendes tagját, egyetemi adjunktust, a Szegedi Tudományegyetem dékánját
– 2018. március 1-jétől hatévi időtartamra –, valamint
dr. Vámosi Pétert, a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciájának elnökhelyettesét
– 2018. március 1-jétől kétévi időtartamra – a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök