text:
2012. XXXVI. törvény az Országgyűlésről.
Kiindulva Magyarország Alaptörvényének azon rendelkezéséből, amely szerint Magyarország legfőbb népképviseleti szerve az
Országgyűlés; tekintettel a magyar parlamentarizmus több évszázados hagyományaira;
tudatában annak, hogy az Országgyűlés 1990. május másodika, az első szabadon választott népképviselet megalakulása óta újkori
demokráciánk legfontosabb alkotmányos intézménye és a népszuverenitás letéteményese;
megerősítve, hogy a demokratikus állami működés nélkülözhetetlen feltétele, hogy az Országgyűlés törvényhozó és a végrehajtó
hatalom feletti ellenőrző feladatait hatékonyan és átláthatóan gyakorolhassa;
elismerve, hogy a Magyarországon élő nemzetiségeknek államalkotó tényezőkként joguk van ahhoz, hogy önazonosságuk
megőrzése, nyelvük és kultúrájuk ápolása, valamint a közös ügyeinkben való részvétel lehetőségének biztosítása érdekében az
Országgyűlésben is képviselettel rendelkezzenek; hangsúlyozva valamennyi országgyűlési képviselő közös felelősségét Magyarország, a magyar nemzet és a közjó szolgálatáért;
biztosítva a képviselői jogok rendeltetésszerű gyakorlásának sérthetetlenségét és az Országgyűlés közjogi helyzetéhez méltó
működését; előmozdítva az Országgyűlés és a Kormány európai uniós ügyekben történő együttműködését, összhangban az Európai Uniónak a
nemzeti parlamentek hangsúlyozott szerepének biztosítására irányuló törekvésével; az Országgyűlés az Alaptörvény végrehajtására, illetve egyes házszabályi rendelkezések törvényi szinten való megállapítására az
Alaptörvény 2. cikk (2) bekezdése, 4. cikk (2) és (5) bekezdése, valamint 5. cikk (4), (7) és (8) bekezdése, 7. cikk (3) bekezdése és
19. cikke alapján a következő törvényt alkotja: ELSŐ RÉSZ
AZ ORSZÁGGYŰLÉS SZERVEZETE
I. FEJEZET AZ ORSZÁGGYŰLÉS TISZTSÉGVISELŐI 1. § Az Országgyűlés tisztségviselője
a) az Országgyűlés elnöke (a továbbiakban: házelnök), b) az Országgyűlés alelnöke (a továbbiakban: alelnök),
c) az Országgyűlés háznagya (a továbbiakban: háznagy) és
d) az Országgyűlés jegyzője (a továbbiakban: jegyző). 1. Az Országgyűlés elnöke
2. § (1) A házelnök biztosítja az Országgyűlés jogainak gyakorlását, gondoskodik az Országgyűlés tekintélyének megóvásáról,
az Országgyűlés rendjének és biztonságának fenntartásáról, valamint az Országgyűlés munkájának megszervezéséről.
(2) A házelnök a) képviseli az Országgyűlést a más állami szervekkel, civil és egyéb szervezetekkel való kapcsolatban,
b) képviseli az Országgyűlést a nemzetközi kapcsolatokban, közvetlenül felügyeli az Országgyűlés nemzetközi
tevékenységét és meghatározza annak szabályait, A törvényt az Országgyűlés a 2012. április 16-i ülésnapján fogadta el.
c) közjogi feladataiból adódóan képviseli Magyarországot a külföldi partnerekkel folytatott tárgyalások során,
d) az Európai Tanács üléseit és a stratégiai jelentőségű eseményeket megelőzően összehívja az európai uniós
politika országgyűlési egyeztetésére az Európai Uniós Konzultációs Testületet; felkéri a miniszterelnököt az
Európai Uniós Konzultációs Testület tájékoztatására Magyarország álláspontjáról, javaslatot tehet az európai
uniós ügyekkel foglalkozó állandó bizottságnak, illetve más állandó bizottságnak európai uniós stratégiai
jelentőségű kérdés megtárgyalására, e) összehívja az Országgyűlés ülésszakát, és ezen belül az egyes üléseket,
f) megnyitja és részrehajlás nélkül vezeti, majd berekeszti az üléseket; engedélyezi a felszólalásokat, ügyel
a házszabályi rendelkezések betartására, kihirdeti a szavazás eredményét, és ügyel az ülések rendjére,
g) elnököl a Házbizottság ülésein, h) összehangolja az országgyűlési bizottságok működését, az e törvényben meghatározottak szerint javaslatot tesz
az országgyűlési bizottságok számára, elnevezésére, feladatkörére, tagjainak számára, az elnök, alelnök és a tagok
megválasztására és a személyükre vonatkozó változásra, i) előkészítés, illetve intézkedés céljából kiadja a feladatkörrel rendelkező országgyűlési bizottságnak az
Országgyűléshez érkezett indítványokat és beadványokat, j) javaslatot tesz az Országgyűlésnek a háznagy megválasztására és felmentésére,
k) kinevezi és felmenti a főigazgatót, valamint az Országgyűlés Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzatában
meghatározott hivatali szervek vezetőit; az általa kinevezett vezető felett munkáltatói jogkört gyakorol,
l) házelnöki rendelkezésben megállapítja az Országgyűlés Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzatát, illetve
feladat- és hatáskörének gyakorlása során házelnöki rendelkezést adhat ki,
m) jóváhagyja az Országgyűlés Hivatala, valamint az Országgyűlési Őrség költségvetésének tervezetét, és ellenőrzi az
elfogadott költségvetés végrehajtását, n) megteszi, illetve kezdeményezi az Országgyűlés biztonsága érdekében szükséges intézkedéseket,
o) gyakorolja a jogutód nélkül megszűnt országgyűlési bizottság elnökének titokvédelemmel összefüggő jogait,
p) rendészeti, illetve – e törvényben meghatározott esetekben – fegyelmi jogkört gyakorol a tárgyalási rend, az
Országgyűlés zavartalan működésének biztosítása és az Országgyűlés méltóságának megőrzése érdekében,
q) irányítja az Országgyűlési Őrséget, kiadja az Országgyűlési Őrség Szervezeti és Működési Szabályzatát,
r) az Országgyűlés Hivatala, valamint az Országgyűlési Őrség vezetőinek utasítást adhat feladat elvégzésére vagy
mulasztás pótlására, az Országgyűlés Hivatalát, illetve az Országgyűlési Őrséget jelentéstételre vagy
beszámolóra kötelezheti, fenntarthatja magának a jogot e szervek döntéseinek előzetes vagy utólagos
jóváhagyására, s) ellátja mindazon feladatokat, amelyeket számára az Alaptörvény, a házszabályi rendelkezések, más törvény,
illetve országgyűlési határozat előír. (3) A házelnök a) az üléseken a tanácskozási rend fenntartása érdekében bármikor felszólalhat, de ha az ügy érdemében kíván
szólni, a házelnöki teendőket köteles átadni, b) tanácskozási joggal részt vehet bármelyik országgyűlési bizottság ülésén.
2. Az Országgyűlés alelnökei 3. § (1) A házelnököt – az általa meghatározott rendben – alelnökök helyettesítik.
(2) Ha a házelnök megbízatása megszűnik, valamint – az Alaptörvény 14. cikk (3) bekezdésében meghatározott eset
kivételével – a házelnök tartós akadályoztatása esetén az új házelnök megválasztásáig vagy az akadályoztatás
megszűnéséig a házelnök feladat- és hatáskörét az általa meghatározott sorrendben az alelnökök látják el.
(3) Az Alaptörvény 14. cikk (3) bekezdésében foglalt esetben a köztársasági elnököt helyettesítő házelnök feladatát ellátó
alelnök kijelöléséről az Országgyűlés a házelnök javaslata alapján határoz.
(4) A házelnököt helyettesítő alelnök jogai és kötelezettségei a házelnökével azonosak, a 2. § (2) bekezdés j)–l) és
q) pontjában foglalt feladat- és hatásköröket azonban nem gyakorolhatja.
3. Az Országgyűlés háznagya 4. § (1) A háznagy – a 2. § (2) bekezdés d)–h), j)–m) és o)–q) pontjában foglalt feladat- és hatáskörök kivételével – gyakorolja
azokat a feladat- és hatásköröket, amelyeket a házelnök részére az Országgyűlés Hivatala Szervezeti és Működési
Szabályzatában ad át. (2) A háznagy a házelnök irányítása alatt végzi munkáját.
(3) Háznaggyá országgyűlési képviselő (a továbbiakban: képviselő) vagy olyan személy választható, aki megfelel
a közszolgálati jogviszony létesítésére vonatkozó feltételeknek. (4) A háznagyot mentelmi jog illeti meg. A mentelmi jogra a képviselők mentelmi jogára vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni. (5) A háznagy – a képviselői megbízatás kivételével – más keresőfoglalkozást nem folytathat, és egyéb tevékenységéért
– a tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, valamint a jogi oltalom alá eső szellemi tevékenységet
kivéve – díjazást nem fogadhat el. (6) A háznagy javadalmazása megegyezik az alelnök javadalmazásával.
(7) A háznagy a megbízatása keletkezését követő harminc napon belül, azt követően minden évben január 31-ig,
valamint a megbízatásának megszűnését követő harminc napon belül a képviselők vagyon-, jövedelem- és gazdasági
érdekeltségi nyilatkozatával (a továbbiakban: vagyonnyilatkozat) azonos tartalmú vagyonnyilatkozatot tesz.
A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárásra a képviselők vagyonnyilatkozatával kapcsolatos eljárásra vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni. 4. Az Országgyűlés jegyzői 5. § (1) Az Országgyűlés jegyzői
a) közreműködnek az Országgyűlés ülésének vezetésében, b) a kézfelemeléssel történő szavazásnál – szükség esetén – összeszámolják a szavazatokat,
c) a titkos szavazásnál szavazatszámláló bizottságként járnak el,
d) felolvassák az országgyűlési iratokat, eskütételnél előolvassák az eskü szövegét,
e) vezetik a felszólalásra jelentkezett képviselők névsorát, f) jelzik az ülést vezető házelnöknek vagy alelnöknek (a továbbiakban együtt: ülést vezető elnök) a beszédidő
lejártát, valamint g) hitelesítik az Országgyűlés szó szerinti jegyzőkönyvét.
(2) Az Országgyűlés ülésén – a házelnök által meghatározott sorrendben – egyidejűleg két jegyző teljesít szolgálatot, akik
közül lehetőleg egy kormánypárti országgyűlési képviselőcsoporthoz, illetve egy ellenzéki országgyűlési
képviselőcsoporthoz tartozik. (3) Ha a jegyzők az Országgyűlés ülésén nem állnak kellő számban rendelkezésre, az ülést vezető elnök más országgyűlési
képviselőt kér fel a jegyzői feladatok ellátására. 5. Az Országgyűlés tisztségviselőinek megválasztása
6. § (1) Az Országgyűlés az alakuló ülésén – az Országgyűlésben képviselettel rendelkező pártok országgyűlési
képviselőcsoportjai (a továbbiakban: képviselőcsoport) vezetőinek indítványára, a legidősebb képviselő
(a továbbiakban: korelnök) javaslata alapján – titkos szavazással megválasztja a házelnököt, az alelnököket és
a jegyzőket. (2) Ha a képviselőcsoportok közös indítványt nem terjesztenek elő, vagy a közös indítvány alapján tartott szavazás során
nincs meg a szükséges többség, a legnagyobb létszámú képviselőcsoport vezetője jogosult a házelnök személyére
vonatkozóan indítványt tenni. Ebben az esetben a házelnök megválasztását követően a képviselőcsoportok
vezetőinek közös indítványára vagy ilyen indítvány hiányában véleményük meghallgatását követően a házelnök
javaslatára az Országgyűlés megválasztja az alelnököket és a jegyzőket.
(3) Ha közös indítványban a képviselőcsoportok vezetői nem tudnak megállapodni és a legnagyobb létszámú
képviselőcsoport azonos mandátumszám miatt nem állapítható meg, a legtöbb mandátummal rendelkező
valamennyi képviselőcsoport jogosult a házelnök személyére indítványt tenni.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott javaslathoz módosító javaslatot nem lehet benyújtani, arról az Országgyűlés
vita nélkül határoz. (5) A szavazatok leadása után a négy legfiatalabb képviselő (a továbbiakban: a korjegyzők) a korelnök felügyelete alatt
összeszámlálják a szavazatokat, és a korelnök kihirdeti az eredményt.
(6) Ha a házelnök, alelnök, jegyző megválasztásához a (2)–(3) bekezdés alapján sincs meg a szükséges többség, e tisztség
tekintetében az alakuló ülésen megismételt szavazást kell tartani. Ha a házelnöki tisztségre több jelölt volt,
a megismételt szavazás során a két legtöbb szavazatot kapott házelnökjelöltre lehet szavazni. Az alelnök és a jegyző
tekintetében a megismételt szavazáson a megválasztandónál eggyel több jelöltre lehet szavazni a legmagasabb
számú szavazatot kapott jelöltek közül. (7) Ha a megismételt szavazás is eredménytelen, a be nem töltött tisztségre új jelölést és szavazást kell tartani. A házelnök
tekintetében az új jelölésnél a második – újabb eredménytelen szavazás esetén a soron következő – legnagyobb
létszámú képviselőcsoport jogosult a házelnök személyére indítványt tenni.
7. § Az Országgyűlés az alakuló ülésén – a házelnök javaslatára – titkos szavazással megválasztja a háznagyot.
8. § Tisztségviselői megbízatás megszűnése esetén az új tisztségviselő megválasztására a 6–7. §-ban foglaltakat kell
alkalmazni azzal, hogy a korjegyzők helyett a jegyzők, a korelnök helyett a házelnök választása esetén az alelnök,
egyébként a házelnök jár el. 9. § Az Országgyűlés tisztségviselője a megválasztása napján az Országgyűlés előtt esküt tesz.
6. A tisztségviselők megbízatásának megszűnése 10. § (1) A házelnök, alelnök és jegyző megbízatása megszűnik
a) képviselői megbízatásának megszűnésével, b) a képviselőcsoportból való kilépésével vagy kizárásával, képviselőcsoporthoz nem tartozó képviselő
(a továbbiakban: független képviselő) esetében pedig valamelyik képviselőcsoporthoz való csatlakozásával,
c) ha megszűnik az a képviselőcsoport, amelynek tagja,
d) felmentésével, e) a tisztségről való lemondásával. (2) A háznagy megbízatása megszűnik:
a) az új Országgyűlés megalakulásával, b) halálával, c) felmentésével,
d) a tisztségről való lemondásával, e) összeférhetetlenségének kimondásával.
(3) A házelnök, alelnök, jegyző felmentéséről a Házbizottság javaslata, a háznagy felmentéséről a házelnök javaslata
alapján az Országgyűlés vita nélkül határoz. A háznagy felmentésére irányuló javaslatot nem kell indokolni.
(4) Az Országgyűlés tisztségviselője az Országgyűléshez benyújtott írásbeli nyilatkozatával lemondhat megbízatásáról.
A lemondást nem kell indokolni, érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem szükséges, a tisztségviselői megbízatás
a lemondás benyújtása napján szűnik meg. (5) A háznagy összeférhetetlenségének megállapítására a képviselők összeférhetetlenségének megállapítására
vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. II. FEJEZET A HÁZBIZOTTSÁG
11. § (1) A Házbizottság a házszabályi rendelkezések keretei közt
a) állást foglal az Országgyűlés ülésszakonkénti és ülésszakon belüli munkarendjéről,
b) javaslatot készít az ülések napirendjére, időtartamára és a felszólalási időkeretekre, meghatározza a nemzetiségek
érdekeit, jogait érintő és az európai uniós kérdéssel összefüggő napirendi pontokat,
c) megvitatja az Országgyűlés működését érintő önálló indítványokat, és ezekkel kapcsolatban állást foglal,
d) egyezteti az Országgyűlés működésével kapcsolatos vitás kérdéseket,
e) javaslatot tehet a nemzetközi kapcsolatok szervezésére vonatkozó ügyekben, előkészíti az ünnepi eseményeket,
f) állást foglal a parlamenti munka sajtónyilvánosságával kapcsolatos kérdésekben,
g) meghallgatja a házelnök által kinevezni kívánt személyeket, valamint a háznagy tisztségére jelölt személyt,
h) kialakítja az Országgyűlés Hivatala költségvetésének elkészítésére vonatkozó elveket,
i) a házelnök felkérésére megvitatja az Országgyűléshez, illetve annak tisztségviselőihez érkezett jelentősebb
beadványokat, petíciókat, felhívásokat, nyílt leveleket, valamint véleményezi az ezekkel kapcsolatos esetleges
intézkedéseket, j) megállapítja az Országgyűlés szavazásairól és a bizottsági ülésekről való távolmaradás igazolásának rendjét,
illetve a képviselői tiszteletdíj törvényben meghatározott esetekben való csökkentése végrehajtásának
szabályait, k) javaslatot tesz arra, hogy az Országgyűlés valamely ügy tárgyalása során valamely, országgyűlési határozatban
meghatározott házszabályi rendelkezéstől (a továbbiakban: határozati házszabályi rendelkezés) eltérjen,
l) javaslatot tesz arra, hogy az Országgyűlés a kapcsolódó módosító javaslatok benyújtására a határozati házszabályi
rendelkezésekben meghatározottnál rövidebb határidőt szabjon, m) javaslatot tesz a házelnök, alelnök vagy jegyző felmentésére,
n) visszahívja az országgyűlési bizottság független képviselő elnökét, alelnökét, tagjait,
o) javaslatot tesz napirendi pont időkeretben történő, illetve vezérszónoki rendben történő tárgyalására,
p) a köztársasági elnök és a miniszterelnök napirenden kívüli felszólalásánál megállapítja a felszólalások és
hozzászólások időkeretét, q) javaslatot tesz az Országgyűlésnek hasonló témájú vagy egymással összefüggő ügyek együttes tárgyalására,
r) az Országgyűlés ülésének napirendtervezetét az ülést megelőző 72 órával korábban közzéteszi,
s) a karzaton – a férőhelyektől függően – ülőhelyeket biztosít a hallgatóság számára, valamint
t) megvitatja a Házbizottság tagjai által előterjesztett egyéb kérdéseket.
(2) A Házbizottság engedélyezi a) Magyarország területén a kereskedelmi, vendéglátási, szálláshely-szolgáltatási, utazásszervezői, illetve
utazásközvetítői tevékenység (a továbbiakban együtt: szolgáltatási tevékenység) folytatása céljából létesített
vagy használt épület, önálló rendeltetési egységet képező épületrész vagy terület, helyiség megnevezésében,
b) a szolgáltatási tevékenység nyújtójának internetes honlapján vagy az általa közzétett, a szolgáltatás
igénybevételére ösztönző közleményben, valamint c) a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvény hatálya alá tartozó médiaszolgáltatás és
műsorszám, valamint sajtótermék (a továbbiakban együtt: médiatartalom-szolgáltató által nyújtott szolgáltatás)
elnevezésében az Országgyűlés, az Országház és a Parlament nevének használatát (a továbbiakban: névhasználat), valamint az
Országház épülete képének, illetve az Országház épülete képe stilizált mintájának jelképként való használatát
(a továbbiakban: jelképhasználat), ha a név- vagy jelképhasználat az Országgyűlés méltóságát nem sérti vagy
veszélyezteti, nem alkalmas megtévesztésre, továbbá nem kelti közvetlen összefüggés látszatát az Országgyűlés mint
Magyarország legfőbb népképviseleti szerve és a szolgáltatási tevékenység vagy a médiatartalom-szolgáltató által
nyújtott szolgáltatás között. (3) Ha egy naptári héten belülre több ülés összehívása szükséges, a Házbizottság dönthet úgy, hogy az Országgyűlés
ülésének napirendtervezetét az ülést megelőző 48 órával korábban teszi közzé.
12. § (1) A Házbizottság elnöke a házelnök, tagjai az alelnökök, a képviselőcsoportok vezetői és a háznagy.
(2) A Házbizottság a képviselőcsoport-vezetők nevének bejelentésével, valamint a házelnök és az alelnökök
megválasztásával alakul meg. 13. § (1) A Házbizottságban csak a képviselőcsoport vezetője – akadályoztatása esetén megbízottja – rendelkezik szavazati
joggal. (2) A Házbizottság ülésén a Házbizottság tagjain kívül csak a házelnök által meghívott személyek vehetnek részt.
(3) A Kormány képviselője és a főigazgató állandó meghívottként tanácskozási joggal részt vehet a Házbizottság ülésén.
(4) A Házbizottság ülését a házelnök hívja össze és vezeti. Az Országgyűlés ülésének ideje alatt az ülést vezető elnök
összehívhatja a Házbizottság ülését. (5) A Házbizottságot össze kell hívni, ha ezt bármelyik képviselőcsoport vezetője kéri.
(6) A Házbizottság a döntéseit egyhangúlag hozza meg. Egyhangú döntés hiányában a 11. § (1) bekezdés a), d), j) és
m) pontjában foglaltakról az Országgyűlés, egyéb kérdésekben a házelnök dönt.
III. FEJEZET AZ ORSZÁGGYŰLÉSI BIZOTTSÁGOK 14. § Az Országgyűlés országgyűlési bizottságként
a) állandó bizottságokat és a nemzetiségeket képviselő bizottságot hoz létre, valamint
b) eseti bizottságot és vizsgálóbizottságot hozhat létre. 7. Az állandó bizottságok
15. § (1) Az állandó bizottság az Országgyűlés kezdeményező, javaslattevő, véleményező, törvényben és a határozati
házszabályi rendelkezésekben meghatározott esetekben ügydöntő, valamint a kormányzati munka ellenőrzésében
közreműködő szerve, amely az Alaptörvényben, törvényben, a határozati házszabályi rendelkezésekben, továbbá az
Országgyűlés egyéb határozataiban meghatározott hatáskörét gyakorolja. (2) Az Országgyűlés az Alaptörvény elfogadására, illetve módosítására irányuló javaslat, valamint törvényjavaslat,
határozati javaslat, politikainyilatkozat-tervezet és jelentés (a továbbiakban együtt: döntési javaslat) készítésére
kérheti fel az állandó bizottságot. (3) A házelnök által kijelölt állandó bizottság ajánlást készít az Országgyűléshez benyújtott döntési javaslathoz.
(4) Az állandó bizottság a feladatkörét érintő bármely kérdést – az Országgyűlés felkérése vagy saját elhatározása
alapján – megtárgyalhat, és abban állást foglalhat. Az állandó bizottság az állásfoglalását bizottsági tájékoztatóban
nyilvánosságra hozhatja. 16. § (1) Az Országgyűlés a megalakulását követően létrehozza állandó bizottságait, amelyek feladatköre alapvetően
a kormányzat felépítéséhez igazodik. (2) Kötelező létrehozni a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottságot, valamint
alkotmányügyi kérdésekkel, költségvetéssel, külügyekkel, európai uniós ügyekkel, honvédelemmel,
nemzetbiztonsággal, nemzetpolitikával foglalkozó állandó bizottságot. (3) Az Országgyűlés állandó bizottságot egyébként bármikor létrehozhat, átalakíthat és megszüntethet.
17. § (1) Az állandó bizottság munkájában bizottsági tagként minden képviselőcsoportból annyi képviselő vehet részt,
amennyi a képviselőcsoportok közötti létszámaránynak megfelel, de minden képviselőcsoportból legalább egy
képviselő. (2) A Kormány tagja, az államtitkár és a kormánymegbízott kivételével minden képviselő számára lehetővé kell tenni,
hogy legalább egy állandó bizottság munkájában részt vegyen.
(3) Az Országgyűlés az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően is határozhat. Ahhoz, hogy állandó bizottságban
a képviselőcsoport létszámaránya egy bizottsági tagsági helyet meghaladóan eltérjen a képviselőcsoport létszámának
az Országgyűlés egészéhez viszonyított arányától, a jelen lévő képviselők négyötödének szavazata szükséges.
(4) Az Országgyűlés úgy is határozhat, hogy valamely állandó bizottságba mind a kormánypárti képviselőcsoportok, mind
az ellenzéki képviselőcsoportok együttesen ugyanannyi képviselőt jelölhetnek (a továbbiakban: paritásos bizottság).
A Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság paritásos bizottság.
18. § (1) Az állandó bizottságok számára, elnevezésére, feladatkörére, képviselőcsoporthoz tartozó és független képviselő
tagjainak számára a képviselőcsoport-vezetők – független képviselők véleményét is mérlegelő – megállapodása
szerint, ennek hiányában a képviselőcsoport-vezetők indítványaira figyelemmel a házelnök tesz javaslatot az
Országgyűlésnek. (2) Az állandó bizottságok elnökének, alelnökének és tagjainak megválasztására, a személyükre vonatkozó változásra,
illetve a megüresedett hely betöltésére – a képviselőcsoport-vezetőknek a független képviselők véleményét is
mérlegelő indítványa szerint – a házelnök tesz javaslatot az Országgyűlésnek.
(3) A független képviselők az (1) és (2) bekezdés szerinti véleményüket – lehetőség szerint együttesen – a házelnöknek
terjesztik elő. (4) Az állandó bizottságokra vonatkozó, illetve a személyi javaslatról az Országgyűlés vita nélkül határoz. A javaslatra csak
a képviselőcsoport vezetője, személyi javaslatra csak az érintett képviselőcsoport vezetője vagy az érintett független
képviselő tehet módosító javaslatot. Az Országgyűlés az (1)–(2) bekezdés szerinti eljárásban tett javaslatra úgy is
dönthet, hogy egy állandó bizottságba több alelnököt választ.
(5) A képviselőcsoport vezetője az általa vezetett képviselőcsoporthoz tartozó vagy független képviselőt jelölhet
bizottsági tisztségre vagy tagságra. Képviselőcsoport-vezető független képviselőt csak annak előzetes egyetértésével
jelölhet. Független képviselő a képviselőcsoportot megillető bizottsági tisztségre, illetve tagsági helyre jelölhető.
19. § (1) Az állandó bizottság elnökének, alelnökének vagy tagjának megbízatása megszűnik
a) a megbízatásról való lemondással, b) a bizottság megbízatásának megszűnésével,
c) a képviselői megbízatás megszűnésével, d) a képviselőcsoportból történő kilépésével vagy kizárásával,
e) a képviselőcsoport általi visszahívásával, f) ha megszűnik az a képviselőcsoport, amelynek a tagja,
g) ha független képviselőként képviselőcsoporthoz csatlakozik, vagy h) független képviselő esetén a Házbizottság általi visszahívásával.
(2) Az állandó bizottság elnöke, alelnöke és tagja a házelnökhöz benyújtott írásbeli nyilatkozatával lemondhat
megbízatásáról. A lemondást nem kell indokolni, érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem szükséges, a megbízatás
a lemondás benyújtása napján szűnik meg. 20. § (1) A bizottsági tag a bizottság ülésein személyesen vagy helyettese útján vesz részt.
(2) A bizottsági tag távolléte esetére csak ugyanazon állandó bizottság tagjának adhat képviseleti megbízást.
A képviseleti megbízás egyetlen bizottsági ülésre szól. (3) A helyettes jogai és kötelezettségei azonosak a bizottsági tagéval. A helyettesítés nem terjedhet ki a bizottsági elnöki
és alelnöki jogok gyakorlására. (4) A helyettes egy bizottsági ülésen egyidejűleg csak egy bizottsági tag helyettesítésére jogosult.
21. § (1) Az állandó bizottság egyes feladatai elvégzésére tagjai sorából albizottságokat hozhat létre. Az albizottság
működésének szabályaira – az albizottság eltérő rendelkezése hiányában – az állandó bizottság működésére
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. (2) Minden állandó bizottságnak létre kell hoznia egy albizottságot, amely a bizottság feladatkörébe tartozó törvények
végrehajtását, társadalmi és gazdasági hatását figyelemmel kíséri. (3) Az albizottság megalakításáról a bizottság elnöke az Országgyűlést haladéktalanul tájékoztatja.
8. A nemzetiségeket képviselő bizottság 22. § (1) A nemzetiségeket képviselő bizottság a nemzetiségeket érintően az Országgyűlés kezdeményező, javaslattevő,
véleményező és a kormányzati munka ellenőrzésében közreműködő szerve, amely a törvényekben, a határozati
házszabályi rendelkezésekben, valamint az Országgyűlés egyéb határozataiban meghatározott hatáskörét gyakorolja.
(2) A nemzetiségeket képviselő bizottság állást foglal a Kormánynak a nemzetiségek helyzetéről készített beszámolójáról,
valamint az alapvető jogok biztosának éves beszámolójáról. (3) A nemzetiségeket képviselő bizottság tagjai a nemzetiségi listáról mandátumot szerző képviselő, valamint
a nemzetiségi szószóló (a továbbiakban: szószóló). (4) A nemzetiségeket képviselő bizottság elnevezésére, feladatkörének kiegészítésére, elnökének, alelnökének
személyére a házelnök – a nemzetiségeket képviselő bizottság tagjai véleményének kikérésével – tesz javaslatot az
Országgyűlésnek. Az Országgyűlés a nemzetiségeket képviselő bizottság elnevezéséről, elnökének, alelnökének
személyéről az állandó bizottságok létrehozásával egyidejűleg határoz. (5) A nemzetiségeket képviselő bizottságra a 15. § (2)–(4) bekezdését, a 19. § (1) bekezdés a) és c) pontját, a 19. §
(2) bekezdését, a 20. §-t és a 21. §-t alkalmazni kell.
9. Az eseti bizottság 23. § (1) Az Országgyűlés az eseti bizottságot létrehozó határozatban megjelölt ügyeknek a határozatban megállapított ideig
történő intézésére eseti bizottságot alakíthat. (2) Az eseti bizottság feladatát, elnevezését, tagjainak számát és megbízatásának terjedelmét az Országgyűlés az eseti
bizottság felállításakor határozza meg. (3) Az eseti bizottság tagjainak legfeljebb fele nem képviselő is lehet. Az eseti bizottság elnöke és alelnöke csak képviselő
lehet, az eseti bizottság nem képviselő tagjait szavazati jog nem illeti meg.
(4) Az eseti bizottságra a 15. § (2) bekezdését, a 17–20. §-t, valamint a 21. § (1) és (3) bekezdését alkalmazni kell.
10. A vizsgálóbizottság 24. § (1) Az Országgyűlés – az Alaptörvény C) cikk (1) bekezdésével összhangban – bármely, az Országgyűlés ellenőrzési
feladatkörében felmerülő, közérdekű, interpellációval, kérdéssel (azonnali kérdéssel) nem tisztázható ügy
megvizsgálására vizsgálóbizottságot küldhet ki. Nem hozható létre vizsgálóbizottság egyedi jogi felelősség
megállapítására, továbbá olyan ügyben, amely az Alkotmánybíróság, az Állami Számvevőszék, illetve az
önkormányzatok hatáskörébe tartozik. Nem terjedhet ki a vizsgálat olyan ügyre, amely a döntés előkészítésének
szakaszában van. Nem terjedhet ki a vizsgálat továbbá olyan ügy megvizsgálására, amely folyamatban lévő büntető-,
szabálysértési, polgári vagy hatósági eljárás tárgya. (2) A vizsgálóbizottságot létre kell hozni, ha azt a képviselők legalább egyötöde indítványozza, és az (1) bekezdés szerinti
feltételek fennállnak. (3) A vizsgálóbizottság létrehozatalára irányuló határozati javaslathoz nem lehet olyan módosító javaslatot benyújtani,
amely a vizsgálóbizottság elnevezésére, a vizsgálat tárgyára vonatkozik.
(4) A vizsgálóbizottság tagja csak képviselő lehet. (5) A vizsgálóbizottság paritásos bizottság. A Kormány, illetve a Kormány vagy a Kormány tagja irányítása alatt álló
központi államigazgatási szerv tevékenységét vizsgáló vizsgálóbizottság elnöke az érintett Kormány ellenzékéhez
tartozó képviselő. Ha a vizsgálat több Kormányt is érint, és az érintett Kormányok ellenzéke nem azonos, az elnöki
teendőket az érintett Kormányok ellenzékéhez tartozó egy-egy képviselő mint társelnökök látják el. A társelnökök
a vizsgálóbizottság üléseit együttesen készítik elő, és váltakozó sorrendben vezetik. Egyéb elnöki teendőiket azonos
jogkörrel – a társelnök tevékenységére is figyelemmel – egymással együttműködve látják el.
25. § (1) A vizsgálóbizottság a vizsgálati tevékenységével összefüggő irattal, adattal vagy egyéb információval rendelkező
személyt, szervet vagy szervezetet a vizsgálati tevékenységében való közreműködésre kötelezheti (a továbbiakban:
együttműködésre kötelezett). (2) Az együttműködésre kötelezettet a) adatszolgáltatási kötelezettség,
b) megjelenési kötelezettség, illetve c) nyilatkozattételi kötelezettség terheli.
(3) Ha az együttműködésre kötelezett a (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget, akkor
a kötelezettségeinek megszegéséről az ülést vezető elnök – a vizsgálóbizottság elnökének tájékoztatása alapján – az
Országgyűlés soron következő ülésén való bejelentéssel tájékoztatja a nyilvánosságot.
26. § (1) A vizsgálóbizottság tevékenységéről jelentést készít.
(2) A jelentés tartalmazza a) a vizsgálóbizottság feladatát,
b) a vizsgálóbizottság által alkalmazott eljárási rendet és vizsgálati módszereket,
c) a vizsgálat során feltárt tényeket, bizonyítékokat, d) az együttműködésre kötelezettnek a vizsgálóbizottság ülésén tett észrevételeit a vizsgálat módszereire és
megállapításaira vonatkozóan, e) a vizsgálóbizottság tagjának a vizsgálóbizottság ülésén tett észrevételeit a vizsgálat módszereire és
megállapításaira vonatkozóan, f) a vizsgálóbizottság által vizsgált üggyel kapcsolatos megállapításokat, a szükséges intézkedésekre vonatkozó
javaslatokat. (3) A jelentést a vizsgálóbizottság elnöke készíti elő. A jelentés Országgyűlés elé terjesztéséről – határozatával –
a vizsgálóbizottság dönt. Az Országgyűlés a jelentést megtárgyalja és annak elfogadásáról vagy elutasításáról
határozatot hoz. (4) A jelentés, valamint az abban foglalt megállapítások bíróság vagy más hatóság előtt nem támadhatók meg.
A jelentéssel, illetve a jelentés alapján elfogadott országgyűlési határozattal érintett személynek a jelentés rá
vonatkozó megállapítására írásban tett észrevételeit az Országgyűlés honlapján közzé kell tenni.
27. § A vizsgálóbizottságra a 15. § (2) bekezdését, a 17–20. §-t, valamint a 21. § (1) és (3) bekezdését, valamint a 23. §
(2) bekezdését alkalmazni kell. MÁSODIK RÉSZ
AZ ORSZÁGGYŰLÉS MŰKÖDÉSE ÉS ÜLÉSEZÉSE
11. Az Országgyűlés működésével kapcsolatos jogok és kötelezettségek
28. § (1) A képviselő joga és kötelessége, hogy kezdeményezően részt vegyen az Országgyűlés munkájában, elősegítse annak
eredményes működését. Kötelessége részt venni az Országgyűlés ülésein, továbbá annak az országgyűlési
bizottságnak az ülésein, amelynek tagja. (2) A képviselő az Országgyűlés szavazásain köteles jelen lenni.
(3) Ha e törvény kivételt nem tesz, az Országgyűlés tisztségeire, illetve országgyűlési bizottságaiba bármely képviselő
megválasztható. (4) A köztársasági elnök, a Kormány, országgyűlési bizottság vagy országgyűlési képviselő határozati javaslatot
terjeszthet elő. Nemzetközi szerződés kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot a Kormány terjeszthet elő.
A törvényjavaslathoz és a határozati javaslathoz indokolást kell fűzni.
12. A nemzetiségi szószóló 29. § (1) A szószólók jogai és kötelezettségei egyenlők, tevékenységüket a köz és az adott nemzetiség érdekében végzik,
e tekintetben nem utasíthatók. (2) A szószóló az Országgyűlés ülésén felszólalhat, ha a Házbizottság megítélése szerint a napirendi pont a nemzetiségek
érdekeit, jogait érinti. Rendkívüli ügyben a szószóló a napirendi pontok tárgyalását követően – a határozati házszabályi
rendelkezésekben meghatározott módon – felszólalhat. A szószóló az Országgyűlés ülésein szavazati joggal nem
rendelkezik. (3) A szószóló a nemzetiségeket képviselő bizottság munkájában szavazati joggal vesz részt, az állandó bizottságok
ülésein – az állandó bizottság elnöke döntését követően, vagy ha a Házbizottság arról a (2) bekezdés szerinti döntése
körében határoz – tanácskozási joggal vehet részt. (4) A szószóló kérdést intézhet a Kormányhoz és a Kormány tagjához a feladatkörükbe tartozó bármely ügyben.
(5) A szószólót mentelmi jog illeti meg. A mentelmi jogra a képviselők mentelmi jogára vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni. (6) A szószóló megbízatása megszűnik a) az Országgyűlés megbízatásának megszűnésével,
b) halálával, c) összeférhetetlenség kimondásával, d) lemondásával, vagy
e) ha a képviselők választásán már nem választható.
(7) Annak megállapításáról, hogy a szószóló a képviselők választásán már nem választható, valamint az
összeférhetetlenség kimondásáról az Országgyűlés a jelen lévő képviselők kétharmadának szavazatával határoz.
(8) A szószóló nem lehet nemzetiségi önkormányzat elnöke vagy tagja.
(9) Az 5. § (1) bekezdés e) pontja, a 28. § (1) és (4) bekezdése, a 30. §, a 40. § (3) bekezdése, a 46. § (2) bekezdése, a 48. §
(3)–(5) bekezdése, a 49. § (4)–(8) bekezdése, az 50. §, az 53. § (2)–(5) bekezdése, az 57. § (2) bekezdése, az 58. §
(3) bekezdése, az 59. § (7) bekezdése, a VIII. fejezet, a 96. §, a 97. §, a 98. § (1), (2) és (4) bekezdése, a 100. §, a 103. §,
a 36. alcím, a 37. alcím és a 39. alcím képviselőkre vonatkozó rendelkezéseit a szószólóra is alkalmazni kell.
13. Az Országgyűlés megalakulása 30. § (1) A képviselők általános választásán megválasztott képviselők a megbízólevelüket az Országgyűlés alakuló ülését
megelőzően a köztársasági elnöknek nyújtják be. (2) Az időközi választáson megválasztott, valamint listáról üresedés miatt kijelölt képviselő megbízólevelét a házelnöknek
nyújtja be. 31. § (1) Az Országgyűlés alakuló ülését a köztársasági elnök nyitja meg, ezt követően tájékoztatást ad a megbízólevelek
átvételéről. (2) A korelnök és a korjegyzők hivatalba lépése után
a) a képviselők választásáról az Országos Választási Bizottság nevében annak elnöke,
b) a képviselők választásával kapcsolatos állami feladatok megszervezéséről és technikai lebonyolításáról
a választások és népszavazások lebonyolításáért felelős miniszter beszámol az Országgyűlésnek.
(3) Az alakuló ülés részletes szabályait a határozati házszabályi rendelkezések tartalmazzák.
14. Az Országgyűlés ülésezése 32. § Az Országgyűlés évenként két rendes ülésszakot tart: minden év február elsejétől június tizenötödikéig, illetve
szeptember elsejétől december tizenötödikéig. 33. § Az ülésszak ülésekből, az ülés ülésnapokból áll. Az ülés összehívásakor jelezni kell az ülésnapok várható számát.
34. § Az Országgyűlés ülésszakait és üléseit a házelnök hívja össze. A házelnök – a 11. § (1) bekezdés a) pontjára is
figyelemmel – úgy köteles összehívni az üléseket, hogy az Országgyűlés rendszeres ülésezése során az ülésszakok alatt
az ülések ésszerű időtartamban kövessék egymást, biztosítva ezáltal az Országgyűlés Alaptörvényben meghatározott
feladatainak maradéktalan ellátását. 35. § (1) A köztársasági elnök, a Kormány vagy a képviselők egyötödének írásbeli kérelmére az Országgyűlést rendkívüli
ülésszakra vagy rendkívüli ülésre össze kell hívni. A kérelemben az összehívás indokát, továbbá a javasolt időpontot és
napirendet meg kell jelölni. A házelnöknek lehetőleg a javasolt, de legkésőbb az azt követő nyolc napon belüli
időpontra kell az Országgyűlést összehívnia. (2) A házelnök rendkívüli ülésszakot vagy rendkívüli ülést hív össze az e törvényben, vagy a határozati házszabályi
rendelkezésekben meghatározott esetekben. 36. § (1) A köztársasági elnök az Országgyűlés ülését egy ülésszak alatt egy alkalommal – legfeljebb harminc napra –
elnapolhatja. Az elnapolást a házelnöknél kell írásban bejelenteni.
(2) Az elnapolás tartama alatt a házelnök a képviselők egyötödének írásbeli kérelmére – a kérelem kézhezvételétől
számított nyolc napnál nem távolabbi időpontra – köteles az Országgyűlés ülését összehívni.
37. § Az Országgyűlés üléseit – ha az Országgyűlés a képviselők kétharmadának szavazatával eltérően nem határoz – az
Országház épületében tartja. Különleges jogrendben a házelnök az Országgyűlés ülését eltérő helyszínre is
összehívhatja. 38. § A Kormány megalakulását követően az adott, minden ülésszak végén a következő ülésszakra vonatkozóan tájékoztatja
az Országgyűlést törvényalkotási programjáról. 15. Az Országgyűlés és országgyűlési bizottság ülésén részt vevő más személyek
39. § (1) A köztársasági elnök, a Kormány tagja, az Alkotmánybíróság elnöke, a Kúria elnöke, a legfőbb ügyész, az alapvető
jogok biztosa, az Állami Számvevőszék elnöke, a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat és a központi
költségvetés módosításáról szóló törvényjavaslat vitája során a Költségvetési Tanács elnöke, továbbá az általa
benyújtott beszámoló országgyűlési vitája során az Országgyűlés előtt beszámolásra kötelezett, valamint európai
uniós kérdéssel összefüggő napirend országgyűlési vitája során az Európai Parlament magyarországi képviselője
(a továbbiakban együtt: tanácskozási joggal rendelkező személy) részt vehet és – az ülés lefolytatásával kapcsolatos
házszabályi rendelkezések keretei között – bármikor felszólalhat az Országgyűlés ülésén.
(2) Ha a napirenden lévő önálló indítványt tanácskozási joggal rendelkező személy terjeszti elő, az előterjesztő vagy
a helyettesítésére jogosult személy távollétében az indítványt az Országgyűlés nem tárgyalja.
(3) A Kormány tagja vagy a helyettesítésére jogosult személy akkor is köteles részt venni az Országgyűlés ülésén, ha
a napirenden lévő törvényjavaslat, határozati javaslat vagy jelentés a feladatkörét érinti.
(4) Az Országgyűlés a tanácskozási joggal rendelkező személyt – a köztársasági elnök, az Alkotmánybíróság elnöke,
a Kúria elnöke és az Európai Parlament magyarországi képviselője kivételével – kötelezheti az Országgyűlés ülésén
való megjelenésre. 40. § (1) Az előterjesztő, a köztársasági elnök, a házelnök, az Európai Parlament magyarországi képviselője, az alapvető jogok
biztosa, az Állami Számvevőszék elnöke, az adott országgyűlési bizottságban tagsági hellyel nem rendelkező
képviselőcsoport vezetője, külön törvényben erre feljogosított személyek, valamint – ha a tárgyalt napirendi pont
feladatkörét érinti – a Kormány tagja az állandó bizottság ülésének összehívásával egyidejűleg meghívást kap az
ülésre. (2) Az (1) bekezdés alapján meghívott személyek tanácskozási joggal vesznek részt az ülésen, illetve a napirendi pont
tárgyalásán. Az ülésen a meghívottat a helyettesítésére jogosult személy is képviselheti. Az ülésen az országgyűlési
bizottságban tagsági hellyel nem rendelkező képviselőcsoport vezetőjét – egy alkalomra szóló vagy visszavonásig
érvényes megbízással – a képviselőcsoport egy tagja is képviselheti. Az országgyűlési bizottság ülésén a Kormány
döntésre felhatalmazott képviselője vesz részt. (3) A bizottsági ülésen az előterjesztő és a tárgyalt napirendi ponthoz módosító javaslatot, kapcsolódó módosító
javaslatot benyújtó képviselő tanácskozási joggal vehet részt. Más képviselő számára az országgyűlési bizottság
szótöbbséggel hozzászólási jogot adhat. (4) Az országgyűlési bizottság elnöke az országgyűlési bizottság ülésére szakértőt hívhat meg, aki az ülésen tanácskozási
joggal vesz részt. Szakértő meghívására – a szakértő személyének megjelölésével vagy anélkül – az országgyűlési
bizottság tagjai is tehetnek javaslatot, amelyről az országgyűlési bizottság dönt.
(5) Képviselőcsoportonként egy szakértő az országgyűlési bizottság ülésén adott napirendi pont tárgyalásánál jelen
lehet, ha az országgyűlési bizottság erre engedélyt ad, felszólalhat.
41. § Az országgyűlési bizottság köteles évente legalább egy alkalommal meghallgatni azt a minisztert, akit kinevezése előtt
meghallgatott. 16. Interpelláció és kérdés 42. § (1) Az Országgyűlés ülésének napirendjében feltüntetett időpontban az interpelláció és kérdés tárgyalására minden
olyan héten, amikor az Országgyűlés ülést tart legalább a határozati házszabályi rendelkezésekben meghatározott
időtartamot kell biztosítani. Valamennyi képviselőcsoport számára lehetővé kell tenni, hogy legalább egy általa
benyújtott interpelláció és kérdés tárgyalására sor kerüljön. A Házbizottság a független képviselők létszámát
figyelembe véve biztosítja számukra az interpellációk és kérdések feltételének lehetőségét.
(2) Akihez az Alaptörvény szerint interpelláció vagy kérdés intézhető, köteles az interpellációt vagy kérdést személyesen,
kivételesen helyettese útján megválaszolni. (3) Ha az interpelláció vagy kérdés az egész Kormány működését érinti, a miniszterelnök válaszol, ha több minisztert érint
vagy az érintett miniszter személye kérdéses, a miniszterelnök jelöli ki a válaszadó minisztert.
(4) Minden interpellációra az Országgyűlés ülésén kell választ adni. Az interpellált megindokolt kérésére az Országgyűlés
– vita nélküli szavazással – engedélyezheti, hogy harminc napon belül írásban válaszoljon.
(5) Az írásban megadott választ az interpelláló képviselőnek és a házelnöknek kell eljuttatni. A válasz benyújtását követő
ülésen az interpellációt tárgyalni kell. (6) A válasz után – az írásban adott válasz esetében is – az interpelláló képviselőnek viszontválaszra van joga, amely nem
terjedhet túl az interpellációra adott válasz értékelésén, illetve az értékelés indokolásán. Ha a képviselő a választ nem
fogadja el, a válasz elfogadásáról az Országgyűlés dönt.
(7) Ha az Országgyűlés a választ elutasította, az interpellációt a feladatkörrel rendelkező országgyűlési bizottságnak kell
kiadni. Az interpelláció tárgyalását az Országgyűlés a bizottsági jelentés beérkezését követően a következő ülésén
napirendre tűzi, és az országgyűlési bizottság javaslata alapján
a) utólag helyesnek ítéli az interpellációra adott választ,
b) elfogadja az országgyűlési bizottság ülésén az interpellált által kiegészített választ, vagy
c) megerősíti korábbi elutasító döntését, és az országgyűlési bizottságot intézkedési javaslat kidolgozására kéri fel.
(8) Kérdés esetén meg kell jelölni, hogy a kérdező a választ az Országgyűlés ülésén szóban vagy ülésen kívül, írásban kéri.
Az írásbeli választ igénylő kérdésre a kérdezett tizenöt napon belül ad választ. Kérdés esetén a képviselőnek
viszontválaszra nincs joga, és az Országgyűlés a válasz elfogadásáról nem határoz.
43. § (1) Minden olyan héten, amikor az Országgyűlés ülést tart, az Országgyűlés ülésén a napirendben feltüntetett időpontban
a határozati házszabályi rendelkezésekben meghatározott időtartamot kell biztosítani kérdés közvetlen feltevésére és
megválaszolására (a továbbiakban: azonnali kérdések órája). (2) Az azonnali kérdések órájában az Alaptörvény szerint válaszadásra kötelezettek kötelesek az ülésteremben
tartózkodni. A válaszadásra kötelezett halaszthatatlan közfeladata ellátása esetén előzetesen tájékoztatja
a házelnököt, és megjelöli a helyette válaszadásra feljogosított személyt.
(3) Ha a miniszterelnök vagy a miniszter nem személyesen válaszol, a képviselő személyes válaszadást kérhet. Ebben az
esetben a megkérdezett legkésőbb a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában köteles személyesen
válaszolni. Ezen határidő alatt a kérdést a képviselőcsoport vezetője csak olyan helyre sorolhatja, ahol annak feltételére
lehetőség nyílik, ellenkező esetben a személyes válaszadás kötelezettsége megszűnik.
17. Az Országgyűlés közjogi tisztségviselőkkel kapcsolatos határozatai 44. § (1) Az Országgyűlés a miniszterelnököt nyílt szavazással, a köztársasági elnököt, az Alkotmánybíróság elnökét és tagját,
a Kúria elnökét, az Országos Bírósági Hivatal elnökét, a legfőbb ügyészt, az alapvető jogok biztosát és helyetteseit, az
Állami Számvevőszék elnökét, valamint az általa választott további közjogi tisztségviselőket titkos szavazással
választja meg. (2) Ha törvény valamely közjogi tisztségviselő megválasztása vagy kinevezése előtt a jelölt országgyűlési bizottság előtt
történő meghallgatását írja elő, a feladatkörrel rendelkező országgyűlési bizottság a jelöltet meghallgatja, és
a személyi javaslatot véleményezi. A jelölt miniszterré történő kinevezésének támogatásáról az országgyűlési
bizottság nyílt szavazással határoz. (3) Az Országgyűlés által választott közjogi tisztségviselők esetében a kialakított véleményt az országgyűlési bizottság
előadója az Országgyűlés ülésén ismerteti. A többi jelöltről a véleményt az országgyűlési bizottság elnöke a
házelnöknek küldi meg, aki azt a javaslattételi és a kinevezési jogkör gyakorlójához eljuttatja.
18. A tárgyalási rend fenntartása, a fegyelmi jogkör
45. § Az Országgyűlés ülése zavartalan lefolytatásának biztosítása az ülést vezető elnök feladata, ennek érdekében az ülést
vezető elnök, illetve – az ülést vezető elnök javaslatára, a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és
mandátumvizsgáló bizottság állásfoglalásának kikérésével – az Országgyűlés a 46–51. §-ban meghatározott
intézkedéseket alkalmazhatja. 46. § (1) Azt a felszólalót, aki felszólalása során nyilvánvalóan indokolatlanul eltér a tárgytól, vagy ugyanabban a vitában
feleslegesen saját vagy más beszédét ismétli, az ülést vezető elnök felszólítja, hogy térjen a tárgyra, egyidejűleg
figyelmezteti az eredménytelen felszólítás következményeire. (2) Az ülést vezető elnök megvonhatja a szót attól a képviselőtől, aki felszólalása során a második felszólítás ellenére is
folytatja az (1) bekezdésben meghatározott magatartást. 47. § Az ülést vezető elnök – a szómegvonás okának közlésével – megvonhatja a szót attól a felszólalótól, aki felszólalása
során kitöltötte a saját vagy a képviselőcsoportja időkeretét.
48. § (1) Azt a felszólalót, aki felszólalása során az Országgyűlés tekintélyét vagy valamely személyt, csoportot sértő vagy
illetlen kifejezést használ, az ülést vezető elnök rendreutasítja, egyidejűleg figyelmezteti a sértő vagy illetlen kifejezés
ismételt használatának következményeire. (2) Az ülést vezető elnök megvonja a szót attól a felszólalótól, aki a rendreutasítást követően ismételten sértő vagy illetlen
kifejezést használ. (3) Ha a képviselő felszólalása során kirívóan sértő kifejezést használ, vagy az általa használt sértő kifejezés súlyos
rendzavaráshoz vezet, az ülést vezető elnök javasolhatja az Országgyűlésnek a képviselő kizárását az ülésnap hátralévő
részéből. A javaslatról az Országgyűlés vita nélkül határoz.
(4) Ha az Országgyűlés határozatképtelen, a kizárásról az ülést vezető elnök határoz. Az ülést vezető elnök az
Országgyűlés következő ülésén tájékoztatja az Országgyűlést a kizárásról és annak indokáról. Ezt követően az
Országgyűlés vita nélkül határoz az ülést vezető elnök döntésének törvényességéről.
(5) Az ülésnapról kizárt képviselő az ülésnapon nem szólalhat fel újra. Az ülésnapról kizárt képviselő a kizárás napjára
tiszteletdíjra nem jogosult. 49. § (1) Az ülést vezető elnök felszólítás és figyelmeztetés nélkül megvonhatja a szót attól a felszólalótól, aki az ülést vezető
elnök döntését, ülésvezetését – ügyrendi javaslat kivételével – kifogásolja. Az a felszólaló, akitől az ülést vezető elnök
felszólítás és figyelmeztetés nélkül vonta meg a szót, kérheti a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős
bizottság eseti jellegű állásfoglalását. (2) Az (1) bekezdés kivételével nem lehet megvonni a szót, ha az ülést vezető elnök a felszólítás alkalmával nem
figyelmeztette a képviselőt a felszólítás következményére. (3) Akitől a szót az (1) bekezdés, a 46. § (2) bekezdése vagy a 48. § (2) bekezdése alapján megvonták, ugyanazon az
ülésnapon, ugyanabban az ügyben nem szólalhat fel újra.
(4) Azt a képviselőt, aki magatartásával a házszabályi rendelkezések tanácskozási rendre vagy szavazásra vonatkozó
szabályait megszegi, az ülést vezető elnök – az intézkedés okának, illetve a megsértett házszabályi rendelkezésnek
a megjelölésével – rendreutasítja, egyidejűleg figyelmezteti, hogy további rendzavarás esetén az ülésnapról való
kizárását fogja kezdeményezni. (5) Ha a képviselő a rendreutasítás ellenére is folytatja a (4) bekezdésben meghatározott magatartást, az ülést vezető
elnök javasolhatja az ülésnapról való kizárását, illetve vele szemben pénzbírság kiszabását.
(6) A kizárásra irányuló javaslatról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Ha az Országgyűlés határozatképtelen, a kizárásról
az ülést vezető elnök határoz. Az ülést vezető elnök az Országgyűlés következő ülésén tájékoztatja az Országgyűlést
a kizárásról és annak indokáról. Ezt követően az Országgyűlés vita nélkül határoz az ülést vezető elnök döntésének
törvényességéről. (7) A pénzbírság kiszabására irányuló javaslatról a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló
bizottság dönt. A pénzbírság összege nem haladhatja meg a képviselő egyhavi tiszteletdíjának harmadát.
(8) Az ülésnapról kizárt képviselő az ülésnapon nem szólalhat fel újra. Az ülésnapról kizárt képviselő a kizárás napjára
tiszteletdíjra nem jogosult. 50. § (1) Ha a képviselő az Országgyűlés ülésén fizikai erőszakot alkalmazott, illetve közvetlen fizikai erőszakkal fenyegetett
vagy arra hívott fel, az ülést vezető elnök javasolhatja a képviselő ülésnapról való kizárását, jogai gyakorlásának
felfüggesztését és vele szemben pénzbírság kiszabását. (2) A kizárásra irányuló javaslatról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Ha az Országgyűlés határozatképtelen, a kizárásról
az ülést vezető elnök határoz. Ha a képviselőt kizárták, az Országgyűlés ülésein és az országgyűlési bizottságok
munkájában nem vehet részt, tiszteletdíjra nem jogosult Az ülést vezető elnök az Országgyűlés következő ülésén
tájékoztatja az Országgyűlést a kizárásról és annak indokáról. Ezt követően az Országgyűlés vita nélkül határoz az ülést
vezető elnök döntésének törvényességéről. (3) A képviselő jogai gyakorlásának felfüggesztéséről az Országgyűlés – a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és
mandátumvizsgáló bizottság állásfoglalásának kikérésével – a jelen lévő képviselők kétharmadának szavazatával dönt.
A képviselő jogainak gyakorlása legfeljebb három ülésnapra függeszthető fel.
(4) A pénzbírság kiszabására irányuló javaslatról a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló
bizottság dönt. A pénzbírság összege nem haladhatja meg a képviselő egyhavi tiszteletdíjának összegét.
(5) Az Országgyűlés a jelen lévő képviselők kétharmadának szavazatával az (1) bekezdésben meghatározott magatartás
ugyanazon ülésszakon belül való folytatása esetén a képviselő jogainak gyakorlását
a) a második alkalommal hat ülésnapra, b) a harmadik és minden további alkalommal kilenc ülésnapra függesztheti fel.
(6) Ha a képviselő képviselői jogait felfüggesztették, a felfüggesztés első és utolsó ülésnapja közötti időtartamban
a képviselő nem vehet részt az Országgyűlés ülésein és az országgyűlési bizottságok munkájában, tiszteletdíjra nem
jogosult. (7) A felfüggesztés első ülésnapja a felfüggesztésről való döntés napját követő ülésnap. A felfüggesztés időtartamának
számításakor az ülésszakok közötti szünetet figyelmen kívül kell hagyni.
51. § Ha az Országgyűlés ülésén olyan rendzavarás történik, amely a tanácskozás folytatását lehetetlenné teszi, az ülést
vezető elnök az ülést határozott időre felfüggesztheti vagy berekesztheti. Az ülés berekesztése esetén a házelnök új
ülést hív össze. Ha az ülést vezető elnök határozatát nem tudja kihirdetni, elhagyja az elnöki széket, amellyel az ülés
megszakad. Az ülés megszakadása esetén az ülés csak akkor folytatódhat, ha a házelnök újból összehívja azt.
52. § A bizottsági ülés zavartalan lefolytatása érdekében az országgyűlési bizottság elnöke a 46–47. §-ban, a 48. §
(1)–(2) bekezdésében és a 49. § (1)–(3) bekezdésében foglalt intézkedéseket alkalmazhatja.
19. A házelnök rendészeti jogköre 53. § (1) A házelnök – az Országgyűlés zavartalan működésének, illetve az Országgyűlés méltóságának biztosítása érdekében –
rendészeti jogkört gyakorol. A tárgyalási és szavazási rend fenntartása érdekében az ülést vezető alelnök is rendészeti
jogkört gyakorol. (2) Az ülést vezető elnök az Országgyűlési Őrséggel kivezetteti az ülésteremből az 50. § (2) bekezdése szerint kizárt
képviselőt, ha a képviselő az ülést vezető elnök felszólítása ellenére sem hagyja el a termet.
(3) Az ülésről az 50. § (2) bekezdése szerint kizárt vagy a jogainak gyakorlásából felfüggesztett képviselő a kizárás vagy a
felfüggesztés idején nem léphet be az ülésterembe, amelynek végrehajtásáról az Országgyűlési Őrség gondoskodik.
(4) Az a képviselő, akivel szemben az ülést vezető elnök rendészeti intézkedést alkalmazott, kifogást nyújthat be
a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottsághoz, amely nyolc napon belül kivizsgálja
a kifogást, és vizsgálatának eredményéről jelentést tesz az Országgyűlésnek.
(5) A bizottsági jelentést az Országgyűlés a jelentés benyújtását követő ülésén napirendre tűzi, és a bizottsági jelentés
alapján a) megerősíti az ülést vezető elnök rendészeti intézkedését vagy
b) ha az ülést vezető elnök rendészeti intézkedését megalapozatlannak találja, elrendeli e tény jegyzőkönyvbe
foglalását, és mentesíti a képviselőt a fegyelmi büntetés esetleges következményei alól.
54. § (1) A házelnök meghatározza és az Országgyűlés honlapján közzéteszi az Országház, az Országgyűlés Irodaháza, valamint
az Országgyűlés Hivatalának elhelyezésére szolgáló épületek területére történő belépés és az ott-tartózkodás rendjét,
valamint az Országgyűlési Őrség e feladatkörével összefüggő tevékenysége részletes szabályait. A házelnök nem
állapíthat meg olyan rendelkezést, amely az Országgyűlés ülésének nyilvánosságát, a demokratikus közvélemény
kialakulásához szükséges szabad tájékoztatás feltételeit kizárná. (2) Az Országház, az Országgyűlés Irodaháza, valamint az Országgyűlés Hivatalának elhelyezésére szolgáló épületek
területére belépők és ott tartózkodók belépésükkel elfogadják a házelnök (1) bekezdésben meghatározott
rendelkezéseit, és kötelesek azokat tiszteletben tartani. (3) Az Országház, az Országgyűlés Irodaháza, valamint az Országgyűlés Hivatalának elhelyezésére szolgáló épületek
területére belépők és ott tartózkodók belépésükkel elfogadják, hogy
a) a természetes személyazonosító adataikat, valamint a belépésükre és ott-tartózkodásukra vonatkozó adataikat
– a létesítmények védelme, illetve az ezek működésével összefüggésben elkövetett bűncselekmények felderítése
érdekében – az adatok rögzítésétől számított öt évig kezeli az Országgyűlés Hivatala és az Országgyűlési Őrség,
valamint b) az a) pont szerint kezelt adatokat az Országgyűlés Hivatala és az Országgyűlési Őrség törvényben meghatározott
esetben más szervek részére átadhatja. (4) Az Országgyűlési Őrség részére a (3) bekezdés a) pontja szerinti adatokat az Országgyűlés Hivatala adja át.
(5) Ha az Országház, az Országgyűlés Irodaháza, valamint az Országgyűlés Hivatalának elhelyezésére szolgáló épületek
területére belépők és ott tartózkodók (2) bekezdés szerinti kötelezettségüket nem teljesítik, akkor belépésük
megtagadható, illetve onnan kivezettethetők. A házelnök döntése alapján az ilyen személy Országházba, az
Országgyűlés Irodaházába, valamint az Országgyűlés Hivatalának elhelyezésére szolgáló épületek területére történő
belépését legfeljebb két hétig meg lehet tagadni. IV. FEJEZET
AZ ORSZÁGGYŰLÉS MŰKÖDÉSÉNEK NYILVÁNOSSÁGA 20. A nyilvános ülés
55. § (1) A nyilvános ülésen e törvényben meghatározottak szerint hallgatóság vehet részt.
(2) A nyilvános ülésen a hallgatóság – ideértve a médiatartalom-szolgáltatók képviselőit is – csak a házelnök által kijelölt
helyen foglalhat helyet, és a véleménynyilvánítás bármely formájától tartózkodni köteles.
(3) Az ülés rendjének megzavarása esetén az ülést vezető elnök a hallgatóságot vagy annak egy részét az ülésről
kiutasíthatja. 56. § (1) Az Országgyűlés nyilvános üléseinek hiteles jegyzőkönyvei az Országgyűlés Hivatalánál, azok irattárban elhelyezett
mellékletei és a számítógépes szavazási lista az Országgyűlés Hivatala útján a nyilvánosság számára hozzáférhetőek.
(2) Az Országgyűlés nyilvános ülésének jegyzőkönyveit és a nyilvános ülésen tárgyalt irományokat, valamint az ezzel
összefüggő szavazási listát az Országgyűlés honlapján közzé kell tenni.
21. A zárt ülés 57. § (1) Az Alaptörvény alapján zárt ülés kezdeményezésére jogosult javaslata alapján egy vagy több napirendi pont, illetve
napirend előtti felszólalás tárgyalása céljából zárt üléssé nyilvánítható a nyilvános ülés egy része is.
(2) A zárt ülésen a képviselőkön kívül csak a tanácskozási joggal rendelkező személyek, a háznagy, valamint az
Országgyűlés Hivatalának oda beosztott munkatársai és a jegyzőkönyvvezetők vehetnek részt.
(3) A zárt ülésen hallgatóság – ideértve a médiatartalom-szolgáltatók képviselőit is – nem vehet részt.
22. Az országgyűlési bizottsági ülés nyilvánossága 58. § (1) Az országgyűlési bizottságok ülései nyilvánosak. A nyilvános ülésen a hallgatóság az országgyűlési bizottság elnöke
által megjelölt létszámban, az általa kijelölt helyen foglalhat helyet, és a véleménynyilvánítás bármely formájától
tartózkodni köteles. Az ülés rendjének megzavarása esetén az országgyűlési bizottság elnöke a hallgatóságot vagy
annak egy részét az ülésről kiutasíthatja. A nyilvánosság – ha azt az országgyűlési bizottság tevékenységével
kapcsolatos megnövekedett érdeklődés indokolja – az 59. §-ban meghatározottak szerint is biztosítható. Ha
minősített adat, személyes adat, üzleti titok vagy törvény által védett más adat védelme érdekében szükséges, az
országgyűlési bizottság zárt ülést tart. (2) Zárt ülés tartását az előterjesztő vagy bármely bizottsági tag kérelmezheti, arról az országgyűlési bizottság határoz.
Egy vagy több napirendi pont tárgyalása céljából zárt üléssé nyilvánítható a nyilvános ülés egy része is. Nem
rendelhető el az országgyűlési bizottság zárt ülése, ha a javaslattevő nem nevezi meg konkrétan azt az (1) bekezdés
szerinti adatkört, amelybe tartozó adat vagy titok védelme indokolja a zárt ülés elrendelését.
(3) A zárt ülésen a köztársasági elnök, a házelnök, a háznagy, az országgyűlési bizottság tagjai, továbbá az országgyűlési
bizottság elnöke által az adott napirendi ponthoz meghívott személyek, valamint – ha a 29. § (3) bekezdése alapján
tanácskozási joga van – a szószóló vehetnek részt. Az országgyűlési bizottság szótöbbséggel más – nem bizottsági tag
– képviselő jelenlétéhez is hozzájárulhat. Ha az országgyűlési bizottság másként nem dönt, a zárt ülésen az
Országgyűlés Hivatalának oda beosztott munkatársai és a jegyzőkönyvvezetők részt vehetnek.
(4) A határozati házszabályi rendelkezésekben meghatározott kivételes eljárásban elrendelt zárt ülésről a képviselőket
kizárni nem lehet. (5) Az országgyűlési bizottságok nyilvános ülésének jegyzőkönyveit az Országgyűlés honlapján közzé kell tenni.
23. Az ülések közvetítése 59. § (1) Az Országgyűlés ülésének, a kinevezésekkel és jelölésekkel kapcsolatos nyilvános országgyűlési bizottsági
meghallgatásoknak, valamint a házelnök által – a Házbizottság véleményének kikérését követően – kijelölt egyéb
országgyűlési bizottsági üléseknek a közvetítése céljából zártláncú audiovizuális rendszer működik.
(2) A zártláncú audiovizuális rendszerből kimenő jelet valamennyi médiaszolgáltató számára hozzáférhetővé kell tenni.
A rendszerhez való csatlakozás költségei a médiaszolgáltatót terhelik. A zártláncú audiovizuális rendszer kimenő
jeléből nyilvánosan elérhető valósidejű, internetes közvetítésre alkalmas jelfolyamot kell képezni, és azt az
Országgyűlés honlapján elérhetővé kell tenni. (3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak nem érintik bármely médiaszolgáltatónak azt a jogát, hogy az Országház
épületének a házelnök által kijelölt helyéről műsort közvetítsen vagy rögzítsen. A házelnök csak olyan helyet jelölhet ki
a műsor közvetítésére vagy rögzítésére, amely nem korlátozza a demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges
szabad tájékoztatás feltételeit. (4) Az (1) bekezdés alapján nem közvetített nyilvános országgyűlési bizottsági üléseket a médiaszolgáltató közvetítheti
vagy rögzítheti. A közvetítés technikai előkészületei és lebonyolítása a bizottsági ülést nem zavarhatják.
(5) Az Országgyűlés ülése és az országgyűlési bizottsági ülések képi közvetítésének célja a nézők pártatlan,
kiegyensúlyozott, pontos és tényszerű tájékoztatása az Országgyűlés tevékenységéről. A televíziós közvetítés az
Országgyűlés tevékenységével összhangban a tényleges történésekre és az országgyűlési munkára – így különösen az
ülést vezető elnökre, a mindenkori felszólalóra, a szavazási eredmények bemutatására, az ülésterem egészére, illetve
az ülésteremben zajló egyéb eseményekre – irányul. A képszerkesztés objektívan és tárgyilagosan igazodik az ülés
menetéhez. (6) A zártláncú audiovizuális rendszerből kimenő jelről egy-egy rögzített, bárki számára hozzáférhető példányt az
Országgyűlés Hivatalánál, az Országos Széchenyi Könyvtárban, valamint a Médiaszolgáltatás-támogató és
Vagyonkezelő Alap archívumában kell elhelyezni. Az Országgyűlés Hivatala biztosítja a rögzített anyag
megtekinthetőségét, és költségtérítés ellenében arról bárki által szabadon felhasználható másolatot készít.
(7) Az Országházban, az Országgyűlés Irodaházában, valamint az Országgyűlés Hivatala elhelyezésére szolgáló
épületekben a képviselőcsoport, a képviselőcsoporton kívül létrehozott más csoport és a képviselő csak az
Országgyűlés tevékenységével kapcsolatban tarthat tájékoztatást a médiatartalom-szolgáltatók részére.
24. A törvényalkotás nyilvánossága 60. § (1) Az Országgyűlés honlapján a benyújtást követően haladéktalanul közzé kell tenni
a) a törvényjavaslatokat, b) a módosító javaslatokat, c) a törvényjavaslathoz készült bizottsági ajánlásokat,
d) az egységes javaslatot, valamint e) a törvényjavaslatokhoz kapcsolódó, az Országgyűlés iromány-nyilvántartásában szereplő más dokumentumokat.
(2) Az (1) bekezdés, valamint az 56. § (2) bekezdése és az 58. § (5) bekezdése szerint közzétett dokumentumok az
Országgyűlés honlapjáról nem távolíthatóak el. V. FEJEZET A HÁZSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK ÉRTELMEZÉSE
61. § (1) A házszabályi rendelkezések értelmezésével kapcsolatban az Országgyűlés ülésén egyedi esetekben felmerült vitás
kérdésekben az ülést vezető elnök – szükség esetén a Házbizottságban folytatott egyeztetést követően – dönt, vagy
a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottsághoz fordul. (2) Ha az országgyűlési bizottság ülésén a házszabályi rendelkezések értelmezésével kapcsolatban vitás kérdés merül fel,
az országgyűlési bizottság elnöke dönt, vagy a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottsághoz fordul.
(3) A házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság az (1) és (2) bekezdésben foglalt esetben, valamint az
országgyűlés tisztségviselője, bármely képviselőcsoport, országgyűlési bizottság, vagy – ha azt legalább tíz képviselő
támogatja – független képviselő kérésére állást foglal. (4) A házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság – saját döntése alapján – általános érvényű vagy eseti
jellegű állásfoglalást hoz. Az általános érvényű állásfoglalást az ülést vezető elnök ismerteti, az eseti jellegű
állásfoglalást a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság írásban teszi közzé.
(5) Az általános érvényű állásfoglalás ismertetésétől, illetve az eseti jellegű állásfoglalás kiküldésétől számított tizenöt
napon belül bármely képviselőcsoport, illetve – ha a kérését legalább tíz képviselő támogatja – bármely független
képviselő kérheti az Országgyűlés döntését. A kérelem az állásfoglalás elutasítására vagy fenntartására irányulhat. Az
Országgyűlés a kérelemről annak beérkezését követő harminc napon belül határoz.
(6) Az Országgyűlés ellenkező határozatáig a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság állásfoglalását
alkalmazni kell. VI. FEJEZET AZ ORSZÁGGYŰLÉS ÉS A KORMÁNY EURÓPAI UNIÓS ÜGYEKBEN TÖRTÉNŐ EGYÜTTMŰKÖDÉSE
25. Az országgyűlési jogkörök gyakorlásának módja 62. § (1) Az Országgyűlés a Kormánynak az Európai Unió kormányzati részvétellel működő intézményeiben folytatott
tevékenysége feletti – az e fejezetben meghatározott – ellenőrzési jogokat országgyűlési bizottság útján is
gyakorolhatja. (2) Az Országgyűlés európai uniós ügyekkel foglalkozó állandó bizottságának az e fejezetben meghatározott eljárások
során – ha e fejezet vagy a házszabályi rendelkezések másként nem rendelkeznek – ügydöntő hatásköre van.
26. Az Országgyűlés és a Kormány közötti egyeztetési eljárás
63. § (1) A Kormány – továbbítás útján vagy egyéb módon – biztosítja a hozzáférést az Országgyűlés számára minden uniós jogi
aktus-tervezethez, javaslathoz és dokumentumhoz, amely az Európai Unió kormányzati részvétellel működő
intézményeinek döntéshozatali eljárásában napirenden szerepel (a továbbiakban: európai uniós tervezet).
(2) A Kormány az Országgyűlés kérésére minden további, pontosan megjelölt dokumentumot is megküld az
Országgyűlésnek. (3) A Kormány – az európai uniós döntéshozatali napirendre figyelemmel – megjelöli az álláspontja szerint az
Országgyűlés feladat- és hatáskörét érintő tárgykörbe tartozó európai uniós tervezeteket, különösen azokat, amelyek
a) olyan tárgykört érintenek, amelyről az Alaptörvény szerint sarkalatos vagy egyéb törvénynek kell rendelkeznie,
vagy b) hatályos törvénnyel ellentétes rendelkezést tartalmaznak. (4) A Kormány a soros tanácsi elnökségi félév elején – az európai uniós döntéshozatali napirendre figyelemmel – megjelöli
azokat az európai uniós tervezeteket, amelyek álláspontja szerint Magyarország szempontjából rendkívüli
jelentőségűek, ezért indokolt, hogy az Országgyűlés tárgyalja azokat.
(5) A Kormány megindokolja, hogy a megjelölt dokumentumok miért tartoznak törvényalkotási hatáskörbe, illetve miért
rendkívüli jelentőségűek. 64. § (1) Az Országgyűlés bármely európai uniós tervezettel kapcsolatban tájékoztatást kérhet a Kormány által képviselni
kívánt álláspontról (a továbbiakban: álláspontjavaslat). (2) A Kormány bármely európai uniós tervezettel kapcsolatban megküldheti álláspontjavaslatát az Országgyűlésnek, és
arról egyeztetést kezdeményezhet. (3) A Kormány álláspontjavaslata tartalmazza
a) az európai uniós tervezet tartalmának összefoglalását, b) az európai uniós döntéshozatal során alkalmazandó döntéshozatali eljárás megjelölését,
c) az európai uniós tervezet elfogadásának várható uniós menetrendjét és lehetőség szerint a tervezet tanácsi
tárgyalásának kezdő időpontját, d) a Kormány európai uniós tervezettel kapcsolatos álláspontját, az Európai Unió döntéshozatali eljárásában elérni
kívánt célokat és azok indokait, valamint e) az európai uniós tervezetből esetlegesen következő jogalkotási feladatok bemutatását.
(4) Az Országgyűlés bővített álláspontjavaslatot kérhet a Kormánytól, amely tartalmazza a (3) bekezdésben
megjelölteken kívül a) az európai uniós tervezet tárgykörére vonatkozó, hatályos magyar és európai uniós szabályozását tartalmazó
jogszabályok megjelölését, b) az európai uniós tervezet Magyarországra vonatkozó várható gazdasági, költségvetési és társadalmi hatásainak
rövid bemutatását, c) az európai uniós tervezettel kapcsolatban az európai uniós intézményeknek és tagállamoknak a Kormány
számára az álláspontjavaslat elkészítésekor ismert véleményét. (5) A Kormány az álláspontjavaslatát olyan időpontban küldi meg az Országgyűlésnek, hogy az európai uniós
döntéshozatali napirendre figyelemmel érdemi egyeztetést lehessen biztosítani. (6) Az Országgyűlés az álláspontjavaslat ismeretében vagy az európai uniós tervezetre figyelemmel egyeztetést
kezdeményezhet. 65. § (1) Az Országgyűlés – az egyeztetés keretében, az európai uniós döntéshozatali napirendre figyelemmel ésszerű
határidőn belül – az európai uniós tervezettel kapcsolatban állásfoglalást fogadhat el.
(2) Az Országgyűlés állásfoglalásában megjelöli azokat a szempontokat, amelyeket az Európai Unió döntéshozatali
eljárásában szükségesnek tart érvényre juttatni. (3) Az európai uniós tervezet elfogadásáról döntést hozó Tanács ülését megelőzően az európai uniós tervezet tárgya
szerint feladatkörrel rendelkező miniszter vagy államtitkár az Országgyűlés felkérése alapján megjelenik az
Országgyűlés előtt, és ismerteti a Kormánynak a tanácsülésen képviselni kívánt álláspontját.
(4) Ha az Országgyűlés az állásfoglalás kialakítása során országgyűlési bizottságok útján jár el, az országgyűlési bizottság
az állásfoglalását zárt ülésen alakítja ki. (5) A Kormány az európai uniós döntéshozatal során képviselendő álláspontját az Országgyűlés állásfoglalásának
alapulvételével alakítja ki. (6) Ha az európai uniós tervezet olyan tárgykörrel kapcsolatos, amelyet érintően az Alaptörvény értelmében az
Országgyűlés minősített többségű döntése szükséges, a Kormány az állásfoglalástól csak indokolt esetben térhet el.
(7) Ha az Országgyűlés a Kormány álláspontjavaslatával kapcsolatban az európai uniós döntéshozatal napirendje által
megkívánt határidőig nem fogad el állásfoglalást, a Kormány ennek hiányában dönt az európai uniós döntéshozatal
során képviselendő álláspontról. 66. § A Kormány álláspontjavaslatát az Európai Unió döntéshozatali eljárására figyelemmel módosíthatja. A Kormány
folyamatosan tájékoztatja az Országgyűlést az európai uniós tervezetek, illetve az álláspontjavaslatok tartalmának
lényeges változásáról. Ez alapján korábbi állásfoglalását az Országgyűlés is módosíthatja.
67. § (1) A Kormány az Európai Unió kormányzati részvétellel működő intézményének döntése után írásban tájékoztatja az
Országgyűlést arról a döntésről, a) amellyel kapcsolatosan az Országgyűlés állásfoglalást fogadott el, vagy
b) amelyet az Országgyűlés pontosan megjelöl. (2) A Kormány az Európai Unió kormányzati részvétellel működő intézményének döntése után – az (1) bekezdés szerinti
tájékoztatáson túl – szóbeli indokolást ad az Országgyűlésnek, ha az általa képviselt álláspont eltért az Országgyűlés
állásfoglalásától. Ha az eltérés olyan tárgykörrel kapcsolatos, amelyet érintően az Alaptörvény értelmében az
Országgyűlés minősített többségű döntése szükséges, az indokolás elfogadásáról az Országgyűlés dönt.
68. § Az európai uniós tervezetre vonatkozó egyeztetési eljárás lezárul
a) az egyeztetési eljárással érintett uniós jogi aktusnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésével,
b) az Országgyűlés megbízatásának megszűnésével, vagy c) az Országgyűlés erre irányuló döntésével.
27. A Kormány egyéb tájékoztatási kötelezettségei 69. § (1) A Kormány az Európai Tanács üléseiről és a stratégiai jelentőségű európai uniós eseményekről rendszeresen
tájékoztatja az Országgyűlést. (2) A házelnök kezdeményezésére az Európai Tanács üléseit és a stratégiai jelentőségű európai uniós eseményeket
megelőzően a miniszterelnök tájékoztatja az Országgyűlés Európai Uniós Konzultációs Testületét.
(3) Az Európai Uniós Konzultációs Testület ülésén a házelnök, a képviselőcsoportok vezetői, az európai uniós ügyekkel
foglalkozó állandó bizottság elnöke és alelnöke, az alkotmányossággal foglalkozó állandó bizottság elnöke,
a külügyekkel foglalkozó állandó bizottság elnöke, valamint a házelnök által meghívott más személyek vehetnek részt.
(4) A miniszterelnök az Európai Tanács ülését követően, az ülés kimeneteléről szóban tájékoztatja az Országgyűlés ülését.
(5) A Kormány évente tájékoztatja az Országgyűlés ülését Magyarország európai uniós tagságával összefüggő
kérdésekről és az európai integráció helyzetéről. 70. § Az Európai Bizottság, a Bíróság, a Törvényszék, a Számvevőszék és az Európai Beruházási Bank igazgatótanácsa magyar
tagjainak személyére az Európai Unió – a tagok kinevezéséről szóló döntés meghozatalára jogosult – intézményének
a Kormány tesz javaslatot. A Kormány a személyi javaslat megtételét megelőzően a javasolni kívánt személyről
tájékoztatja az Országgyűlést. Az Országgyűlés a Kormány által javasolt személyt a javaslat megtételét megelőzően
meghallgathatja. 28. A szubszidiaritás vizsgálata 71. § (1) Az Országgyűlés az európai uniós tervezetekkel kapcsolatban állást foglalhat a szubszidiaritás és arányosság elvének
érvényesüléséről. (2) Az Országgyűlés az Európai Unióról szóló szerződéshez (a továbbiakban: EUSz), az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez (a továbbiakban: EUMSz), illetve az Európai Atomenergia-közösség létrehozásáról szóló szerződéshez
csatolt 2. jegyzőkönyv szerinti, az Európai Unió intézményeinek küldött indokolt véleményéről tájékoztatja
a Kormányt. (3) Az Országgyűlés – az Európai Unió jogalkotási aktusának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő
egy hónapon belül – kezdeményezheti, hogy a Kormány az EUMSz 263. cikke szerint nyújtson be keresetet az Európai
Unió Bíróságához arra hivatkozással, hogy az Európai Unió jogalkotási aktusa a szubszidiaritás elvét sérti. Az
Országgyűlés a kezdeményezésében megjelöli azokat az érveket, amelyek alapján a jogalkotási aktust
a szubszidiaritás elvét sértőnek tartja. Az Országgyűlés kezdeményezése alapján a Kormány – az EUMSz 263. cikkében
meghatározott határidőn belül – keresetet nyújt be az Európai Unió Bíróságához, vagy a kereset benyújtását az
indokainak részletes megjelölésével elutasítja. A kereset benyújtását, illetve a benyújtás elutasítását megelőzően
a Kormány az Országgyűlés kezdeményezésében foglaltakról egyeztetést kérhet.
(4) Ha a Kormány a (3) bekezdésben foglaltak szerint az Országgyűlés kezdeményezése alapján nyújtott be keresetet az
Európai Unió Bíróságához, a keresetről, valamint az eljárás során keletkezett egyéb iratról annak benyújtását, illetve
kézhezvételét követően haladéktalanul tájékoztatja az Országgyűlést. 29. Az Országgyűlés kifogása
72. § Az Országgyűlés az EUSz 48. cikk (7) bekezdése és az EUMSz 81. cikk (3) bekezdése szerinti kifogás megtételéről
tájékoztatja a Kormányt. HARMADIK RÉSZ
AZ ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐK JOGÁLLÁSA
VII. FEJEZET A MENTELMI JOG 73. § (1) A képviselő bíróság vagy hatóság előtt – képviselői megbízatásának ideje alatt és azt követően – nem vonható
felelősségre leadott szavazata, továbbá a képviselői megbízatásának gyakorlása során a képviselői megbízatásával
összefüggésben általa közölt tény vagy vélemény miatt. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott mentesség nem vonatkozik a képviselők polgári jogi felelősségére és a következő
bűncselekményekre: közösség elleni izgatás, nemzeti jelkép megsértése, a nemzeti szocialista és kommunista
rendszerek bűneinek nyilvános tagadása, visszaélés szigorúan titkos és titkos minősítésű adattal, visszaélés bizalmas
minősítésű adattal, visszaélés korlátozott terjesztésű minősített adattal. 74. § (1) A képviselő ellen csak az Országgyűlés előzetes hozzájárulásával lehet büntetőeljárást, valamint – a mentelmi jogról az
adott ügyre vonatkozó önkéntes lemondás hiányában – szabálysértési eljárást indítani vagy folytatni, továbbá
büntetőeljárásjogi kényszerintézkedést alkalmazni. (2) A képviselőt csak a) bűncselekmény elkövetésének tettenérésekor lehet őrizetbe venni, vagy vele szemben más büntetőeljárásjogi
kényszerintézkedést alkalmazni, b) szabálysértés elkövetésének tettenérésekor lehet – ha a szabálysértési őrizet elrendelésének törvényben
meghatározott feltételei fennállnak – szabálysértési őrizetbe venni, vagy vele szemben más szabálysértési
kényszerintézkedést alkalmazni. (3) A mentelmi jog felfüggesztésére irányuló indítványt a vádirat benyújtásáig a legfőbb ügyész, azt követően, illetve
magánvádas, pótmagánvádas ügyben a bíróság terjeszti elő a házelnökhöz. Az indítványt a képviselő tettenérése
esetén haladéktalanul elő kell terjeszteni. (4) Szabálysértési ügyben a szabálysértési hatóság közvetlenül a képviselőt keresi meg azzal, hogy mentelmi jogáról
önként lemondhat. A képviselő mentelmi jogáról történő nyolc napon belüli önkéntes lemondása esetén
a szabálysértési hatóság az eljárás jogerős befejezésekor a mentelmi jogról történt lemondás tényéről, valamint az
eljárás eredményéről a legfőbb ügyész útján tájékoztatja a házelnököt. A tájékoztatást a házelnök a Mentelmi,
összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság részére megküldi. A Mentelmi, összeférhetetlenségi,
fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság elnöke a tájékoztatást a bizottság soron következő ülésén ismerteti. Ha
a képviselő a szabálysértési ügyben a megkeresés kézhezvételétől számított nyolc napon belül mentelmi jogáról nem
mond le, a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló indítványt – a szabálysértési hatóság megkeresése alapján –
a legfőbb ügyész terjeszti elő a házelnökhöz. Az eljárás lefolytatása alatt a képviselő bármelyik eljáró hatóság előtt,
bármikor – legkésőbb az országgyűlési határozat meghozataláig – lemondhat mentelmi jogáról.
75. § A képviselő mentelmi joga nem terjed ki a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
törvény szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra. 76. § A képviselő a vele szemben folyó eljárásban a bíróságot vagy a hatóságot köteles képviselői megbízatásáról
tájékoztatni. Ha tájékoztatási kötelezettségének teljesítése ellenére a képviselő mentelmi jogát megsértik, a képviselő
köteles a házelnöknek haladéktalanul azt bejelenteni. 77. § (1) A mentelmi jog felfüggesztésére irányuló indítványt, illetve a mentelmi jog megsértésének bejelentését a házelnök
haladéktalanul átadja megvizsgálásra a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottságnak,
és ezt az Országgyűlés következő ülésnapján bejelenti, valamint tájékoztatja az átadásról az érintett képviselőt.
(2) A mentelmi jog felfüggesztésére irányuló és a mentelmi jog megsértése miatti vizsgálat során a mentelmi jog
felfüggesztésével és a mentelmi jog megsértésével összefüggő, a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és
mandátumvizsgáló bizottság által kért adatokat a képviselő és minden állami szerv köteles haladéktalanul a Mentelmi,
összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság rendelkezésére bocsátani. A mentelmi jog
felfüggesztésére irányuló és a mentelmi jog megsértése miatti vizsgálat során átvett, illetve rendelkezésre bocsátott
adatokat a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló eljárás és a mentelmi jog megsértése miatti vizsgálat lezárulását
követő harmincadik napon törölni kell. (3) A mentelmi jog felfüggesztésére irányuló ügyben az érintett képviselő a határozathozatal előtt felszólalhat és
ismertetheti álláspontját. A mentelmi jog felfüggesztésére irányuló döntéshez a jelen lévő képviselők kétharmadának
a szavazata szükséges. (4) A mentelmi jog felfüggesztése tárgyában hozott döntés csak arra az ügyre vonatkozik, amelyre az indítványt
előterjesztették. (5) A mentelmi jog megsértése miatti ügyben a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság
legkésőbb az (1) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül javaslatot tesz
a házelnöknek, aki a szükséges intézkedést megteszi és erről az Országgyűlést tájékoztatja.
78. § A képviselő mentelmi jogáról – a szabálysértési eljárás kivételével – nem mondhat le. E jogát mindenki köteles
tiszteletben tartani. 79. § (1) A mentelmi jog a képviselőt a megválasztása napjától illeti meg.
(2) A képviselők választásán jelöltként igazolt személyt a képviselőkkel azonos mentelmi jog illeti meg azzal az eltéréssel,
hogy mentelmi jog felfüggesztéséről az Országos Választási Bizottság határoz, és a mentelmi jog felfüggesztésére
irányuló indítványt az Országos Választási Bizottság elnökéhez kell benyújtani.
VIII. FEJEZET ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG ÉS VAGYONNYILATKOZAT-TÉTELI KÖTELEZETTSÉG 30. Hivatali összeférhetetlenség
80. § A képviselő nem lehet a) köztársasági elnök,
b) az Alkotmánybíróság tagja, c) az alapvető jogok biztosa és helyettese,
d) az Állami Számvevőszék elnöke, alelnöke és számvevője,
e) a Magyar Nemzeti Bank elnöke, alelnöke, ügyvezető igazgatója, igazgatóságának tagja,
f) bíró, g) ügyész, h) állami vezető – a Kormány tagja és az államtitkár kivételével –,
i) kormányzati szolgálati jogviszonyban vagy közszolgálati jogviszonyban álló személy, közigazgatási szerv
munkavállalója, j) az önkéntes tartalékos szolgálati jogviszony kivételével a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló törvény és a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló törvény szerinti jogviszonyban álló személy, k) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. alkalmazottja, illetve igazgatóságának vagy felügyelő bizottságának tagja,
l) a Közbeszerzési Hatóság keretében működő Tanács tagja.
81. § A képviselő az Országgyűlés, a Kormány vagy a helyi önkormányzat képviselő-testülete által létrehozott közalapítvány
kezelő szervének tisztségviselőjeként vagy kezelő szervezetének tagjaként nem részesülhet tiszteletdíjban.
82. § Képviselő nem lehet a) országos vagy regionális terjesztésű politikai napilap szerkesztőségének vezetője vagy annak helyettese,
b) a Magyar Távirati Iroda Nonprofit Zrt. vezérigazgatója és vezérigazgató-helyettese,
c) a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap, a Magyar Rádió Nonprofit Zrt., a Magyar Televízió Nonprofit
Zrt., és a Duna Televízió Nonprofit Zrt. vezérigazgatója és vezérigazgató-helyettese,
d) a Közszolgálati Közalapítvány Kuratóriumának elnöke és tagja,
e) az országos vagy körzeti rádió vagy televízió vezetője.
83. § (1) A házelnök és az alelnök más keresőfoglalkozást nem folytathat, és egyéb tevékenységéért – a tudományos, oktatói,
művészeti, lektori, szerkesztői, valamint a jogi oltalom alá eső szellemi tevékenységet kivéve – díjazást nem fogadhat
el. (2) A miniszterelnök, miniszter, államtitkár vagy kormánymegbízott képviselő nem lehet az Országgyűlés tisztségviselője
és országgyűlési bizottság tagja. 31. Gazdasági összeférhetetlenség 84. § Képviselő nem lehet
a) olyan állami részesedéssel működő gazdálkodó szervezet vezető tisztségviselője, felügyelőbizottsági tagja,
vezető állású munkavállalója, amelyben az államot 10%-nál nagyobb szavazati jog vagy részesedés illeti meg,
b) olyan gazdálkodó szervezet 5%-ot meghaladó szavazati joggal vagy részesedéssel rendelkező tagja vagy
részvényese, vezető állású munkavállalója, amely gazdálkodó szervezet közvetlen vagy közvetett kizárólagos
vagy többségi tulajdonosa külföldi állam, külföldi helyhatóság vagy nemzetközi szervezet,
c) olyan gazdálkodó szervezet 5%-ot meghaladó szavazati joggal vagy részesedéssel rendelkező tagja vagy
részvényese, vezető állású munkavállalója, amely gazdálkodó szervezet közvetlen vagy közvetett kizárólagos
vagy többségi tulajdonosa belföldi vagy külföldi egyház, d) olyan gazdálkodó szervezet vezető tisztségviselője, felügyelőbizottsági tagja, vezető állású munkavállalója,
amelyben helyi önkormányzatnak, nemzetiségi önkormányzatnak, helyi önkormányzatok társulásának,
fejlesztési tanácsnak, közalapítványnak, az államháztartás valamely alrendszerébe sorolt köztestületnek
kizárólagos vagy közvetlen vagy közvetett többségi részesedése van,
e) olyan gazdálkodó szervezet vezető tisztségviselője vagy felügyelő bizottsági tagja, vezető állású munkavállalója,
amelynek legalább 10%-os társasági részesedése a megválasztásától (kinevezésétől) számított két éven belül
került ki a magyar állam vagy külföldi állam, helyi önkormányzat, helyi önkormányzati társulás, fejlesztési tanács
vagy külföldi helyhatóság tulajdonából, f) a képviselői megbízatás fennállása alatt, illetve annak megszűnésétől számított két évig a közbeszerzésekről szóló
törvény hatálya alá tartozó szervezettel a törvény hatálya alá tartozó beszerzések teljesítésére irányuló
szerződéses viszonyban álló gazdálkodó szervezet vezető tisztségviselője, felügyelő bizottsági tagja, vezető
állású munkavállalója, g) a képviselői megbízatás fennállása alatt, illetve annak megszűnésétől számított két évig koncessziós társaság
vezető tisztségviselője, felügyelő bizottsági tagja, vezető állású munkavállalója, valamint
h) a tőkepiacról szóló törvény szerinti pénzügyi ágazatban működő pénzügyi szervezet kizárólagos vagy többségi
tulajdonosa, vezető tisztségviselője, vezető állású munkavállalója. i) olyan gazdálkodó szervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkező tag vagy részvényes, amely a nemzeti
vagyonról szóló törvény szerint nem minősül átlátható szervezetnek,
j) az államháztartás alrendszeréből, európai uniós forrásokból vagy nemzetközi megállapodás alapján
finanszírozott egyéb programokból származó, egyedi döntés alapján az államháztartáson kívüli természetes
személyek, jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezetek – ide nem értve
a társasházat – számára nyújtott támogatások odaítélése céljából létrehozott szerv vezetője, tagja, illetve a szerv
döntésének előkészítésében vagy meghozatalában közreműködő személy. 85. § A képviselő a megbízatása alatt, illetve annak megszűnésétől számított két évig nem köthet vételi megállapodást
olyan gazdálkodó szervezet részesedésének megszerzésére, amelyben a magyar vagy külföldi állam, helyi
önkormányzat, helyi önkormányzati társulás vagy külföldi helyhatóság, párt, magyarországi vagy külföldi egyház,
vallásfelekezet, alapcélként vallási tevékenységet végző egyesület közvetlen vagy közvetett kizárólagos vagy
többségi befolyással rendelkezik. 32. Egyéb összeférhetetlenségi szabályok 86. § (1) Képviselő nem járhat el az állam, központi államigazgatási szerv, központi költségvetési szerv, teljes vagy többségi
állami tulajdonban álló gazdálkodó szervezet jogi képviselőjeként. (2) A képviselő szakmai vagy üzleti ügyben képviselői minőségére nem hivatkozhat.
(3) A képviselő a képviselői megbízatásának felhasználásával jogosulatlanul bizalmas információkat nem szerezhet,
illetve nem használhat fel. 87. § (1) A képviselő képviselői megbízatásával összefüggésben nem fogadhat el olyan ajándékot vagy más ingyenes juttatást,
amely a mindenkori képviselői tiszteletdíj egyhavi összegét meghaladja. A képviselői tiszteletdíj 1/12-ed részének
megfelelő értékhatárt meghaladó értékű ajándékokról és ingyenes juttatásokról a képviselő – a vagyonnyilatkozata
részeként – kimutatást köteles vezetni. (2) Az (1) bekezdésben foglalt korlátozás nem vonatkozik a képviselőnek az Országgyűléstől, saját pártjától vagy
képviselőcsoportjától, a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet
végző alapítványtól, a képviselői munkájának ellátásához szükséges vagy azzal szoros összefüggésben lévő
juttatásokra és ingyenes használatba kapott dolgokra. E juttatásokról és ingyenes használatba kapott dolgokról
a képviselő – a vagyonnyilatkozata részeként – kimutatást köteles vezetni. Az ingyenesen használatba kapott dolgok
a megbízatás megszűnését követően nem kerülhetnek ingyenesen a képviselő vagy a Polgári Törvénykönyv szerinti
közeli hozzátartozója (a továbbiakban: közeli hozzátartozó) tulajdonába vagy további használatába.
88. § Ki kell mondani az összeférhetetlenségét annak a képviselőnek,
a) akit – képviselői megbízatásának ideje alatt – bűntett miatt jogerősen elítéltek, kivéve ha a közügyek
gyakorlásától eltiltották, b) akinek az állammal szemben – a lehetséges jogorvoslati eljárások kimerítését követően – köztartozása áll fenn, és
azt az erről szóló értesítés kézhezvételétől számított hatvan napon belül – részletfizetés vagy fizetési halasztás
esetén az ezt engedélyező határozat rendelkezéseinek megfelelően – nem rendezi.
33. Bejelentési kötelezettség alá eső tevékenységek és jövedelmek
89. § A képviselő a házelnöknek köteles bejelenteni minden, összeférhetetlenség alá nem eső
a) munkaviszonyát és munkavégzésre irányuló más jogviszonyát, b) önálló vállalkozását, gazdasági társaságban, szövetkezetben fennálló részesedését (tagsági viszonyát), továbbá
e szervezetekben betöltött vezető tisztségviselői megbízatását, felügyelő bizottsági tagságát,
c) alapítványát, alapítvány kezelő testületében fennálló tagságát, civil szervezetben fennálló tagsági viszonyát,
továbbá e szervezetek jogszabályban vagy alapszabályban meghatározott legfelsőbb, valamint ügyintéző és
képviseleti szervében betöltött tisztségét, d) köztestületben fennálló tagságát, valamint köztestület jogszabályban vagy alapszabályban meghatározott
legfelsőbb, valamint ügyintéző és képviseleti szervében betöltött tisztségét,
e) az a)–d) pontokban meghatározottakon túlmenően valamennyi, a képviselői megbízatáson kívüli rendszeres,
valamint az egyhavi képviselői javadalmazást meghaladó mértékű eseti, illetve évente többszöri jövedelemmel
járó tevékenységét, szerződéses jogviszonyát, f) az a)–e) pontokban meghatározottakkal összefüggésben szerzett jövedelmét.
34. Vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség 90. § (1) A képviselő a megbízatása keletkezését követő harminc napon belül, majd azt követően minden évben január 31-ig,
valamint a megbízatásának megszűnését követő harminc napon belül vagyonnyilatkozatot tesz az 1. melléklet szerinti
formában. (2) A képviselő a vagyonnyilatkozatához csatolni köteles a vele közös háztartásban élő házas- vagy élettársának,
gyermekeinek (a továbbiakban együtt: családtag) a képviselő vagyonnyilatkozatával azonos tartalmú
vagyonnyilatkozatát. (3) A vagyonnyilatkozat-tétel elmulasztása esetén – a vagyonnyilatkozat benyújtásáig – a képviselő a képviselői jogait
nem gyakorolhatja, javadalmazásban nem részesül. A vagyonnyilatkozat-tétel elmulasztásának tényét az
Országgyűlés állapítja meg. 35. Eljárási szabályok 91. § (1) A képviselő a mandátuma igazolásától vagy az összeférhetetlen helyzet keletkezésétől, illetve annak a képviselő
tudomására jutásától, a házelnök és az alelnök az e tisztségre való megválasztásától számított harminc napon belül
köteles a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot megszüntetni, illetve megszüntetését kezdeményezni.
Ennek megtörténtéig a képviselői megbízatásából eredő jogait nem gyakorolhatja és javadalmazásra sem jogosult.
(2) Ha a képviselő az (1) bekezdésben írt kötelezettségének nem tesz eleget, bármely képviselő indítványára az
Országgyűlés – a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság véleményének kikérése
után – tizenöt napon belül határoz az összeférhetetlenség kimondásáról.
(3) A 88. §-ban meghatározott összeférhetetlenségről a jogerős ítéletet hozó bíróság vagy jogerős határozatot hozó
hatóság haladéktalanul tájékoztatja a házelnököt. Az Országgyűlés bármely képviselő indítványára – a Mentelmi,
összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság véleményének kikérése után – tizenöt napon belül
határoz az összeférhetetlenség kimondásáról. (4) Képviselői összeférhetetlenségre vonatkozó bejelentést bárki tehet írásban a házelnöknél. A bejelentésben pontosan
meg kell jelölni, hogy mely képviselővel szemben és milyen összeférhetetlenségi ok merült fel; mellékelni kell az
összeférhetetlenségi ok megállapításához szükséges bizonyítékokat is. A bejelentésnek tartalmaznia kell a bejelentő
személyazonosító adatait és aláírását. Hiányos bejelentés esetén a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és
mandátumvizsgáló bizottság elnöke nem indítja meg a szükséges eljárást, de a kezdeményezésről tájékoztatja
a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottságot. (5) Összeférhetetlenséget nem lehet kimondani a 86. § (2) és (3) bekezdése, valamint a 87. § (1) bekezdése alapján.
92. § (1) Összeférhetetlenségi eljárás kezdeményezése esetén az ügyet a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és
mandátumvizsgáló bizottság 30 napon belül kivizsgálja. Az adott ügy kivizsgálására tagjai sorából – sorsolással –
háromtagú vizsgálati testületet hoz létre. A Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság
elnöke nem lehet tagja a vizsgálati testületnek. A vizsgálati testület elnöke a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi
és mandátumvizsgáló bizottság alelnöke. (2) Az összeférhetetlenségi üggyel összefüggésben a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló
bizottság, illetve a vizsgálati testület által kért adatokat a képviselő és minden állami szerv haladéktalanul köteles
a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság, illetve a vizsgálati testület rendelkezésére
bocsátani. Az összeférhetetlenségi üggyel kapcsolatban átvett, rendelkezésre bocsátott adatokat az
összeférhetetlenségi üggyel kapcsolatos eljárás lezárulását követő harmincadik napon törölni kell.
(3) Az összeférhetetlenséggel kapcsolatos minden nyilvántartást a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és
mandátumvizsgáló bizottság vezet. 93. § (1) Ha az Országgyűlés nem mondta ki az összeférhetetlenséget, a képviselővel szemben ugyanazon tények alapján nem
lehet újabb összeférhetetlenségi eljárást kezdeményezni. (2) Az összeférhetetlenség megállapításával egyidejűleg az Országgyűlés felszólítja a képviselőt, hogy öt napon belül
szüntesse meg, vagy kezdeményezze az összeférhetetlenség megszüntetését, és ennek tényét jelentse be
a házelnöknek. Az Országgyűlés egyúttal kimondja, hogy ha a képviselő nem szünteti meg, nem kezdeményezi az
összeférhetetlenség megszüntetését, illetve ha ennek tényét nem jelenti be a házelnöknek, akkor képviselői
megbízatása ezen határozat alapján, az összeférhetetlenség megállapításától számított öt nap elteltével megszűnik.
A Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság elnöke az összeférhetetlenség
megállapításától számított öt nap elteltével bejelenti az összeférhetetlenség megszüntetését, illetve ennek
kezdeményezését vagy ennek hiányát, aminek következtében a képviselő képviselői megbízatása az
összeférhetetlenség megállapításától számított öt nap elteltével megszűnt. (3) Ha az Országgyűlés határozata alapján a képviselő megbízatása megszűnik, a képviselő köteles az összeférhetetlenség
keletkezésétől a megbízatása megszűnéséig részére kifizetett javadalmazást az Országgyűlésnek visszafizetni.
94. § (1) A vagyonnyilatkozatokról és a bejelentési kötelezettség alá tartozó tevékenységekről a nyilvántartást a Mentelmi,
összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság vezeti. (2) A családtag vagyonnyilatkozata kivételével a vagyonnyilatkozat nyilvános, oldalhű másolatát – a családtag személyes
adatai kivételével – a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság az Országgyűlés
honlapján haladéktalanul közzéteszi. A vagyonnyilatkozat a honlapról a képviselő megbízatásának megszűnését
követő egy év elteltével távolítható el. A családtag vagyonnyilatkozatát a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és
mandátumvizsgáló bizottság őrzi. (3) A családtag vagyonnyilatkozatába csak a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság
tagjai tekinthetnek be a képviselő vagyonnyilatkozatával kapcsolatos eljárás során.
(4) A képviselő vagyonnyilatkozatával kapcsolatos eljárást a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és
mandátumvizsgáló bizottság elnökénél bárki kezdeményezheti a vagyonnyilatkozat konkrét tartalmára vonatkozó
olyan tényállítással, amely konkrétan megjelöli a vagyonnyilatkozat kifogásolt részét és tartalmát. Ha
a kezdeményezés nem felel meg az e bekezdésben foglalt követelményeknek, nyilvánvalóan alaptalan, vagy az
ismételten benyújtott kezdeményezés új tényállítást vagy adatot nem tartalmaz, a Mentelmi, összeférhetetlenségi,
fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság elnöke az eljárás lefolytatása nélkül elutasítja a kezdeményezést.
A vagyonnyilatkozatban foglaltak valóságtartalmát a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló
bizottság ellenőrzi. (5) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás során a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló
bizottság felhívására a képviselő köteles a saját, illetve családtagja vagyonnyilatkozatában feltüntetett vagyoni,
jövedelmi és érdekeltségi viszonyokat igazoló adatokat haladéktalanul, írásban bejelenteni. Az adatokba csak
a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság tagjai tekinthetnek be.
A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás eredményéről a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és
mandátumvizsgáló bizottság elnöke tájékoztatja a házelnököt, aki a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és
mandátumvizsgáló bizottság által megállapított tényekről a soron következő ülésen tájékoztatja az Országgyűlést.
(6) Ha a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás során a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló
bizottság azt állapítja meg, hogy a képviselő vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét szándékosan mulasztotta el,
vagy a vagyonnyilatkozatban lényeges adatot, tényt szándékosan valótlanul közölt, akkor a Mentelmi,
összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság elnöke köteles kezdeményezni a képviselő
összeférhetetlenségének a kimondását. (7) A képviselő által benyújtott igazoló adatokat a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás lezárulását követő
harmincadik napon törölni kell. A volt képviselő családtagja vagyonnyilatkozatát a Mentelmi, összeférhetetlenségi,
fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság a képviselő megbízatásának megszűnését követő egy évig őrzi.
IX. FEJEZET A KÉPVISELŐK ÉS KÉPVISELŐJELÖLTEK MUNKAJOGI ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOGÁLLÁSA
95. § (1) A képviselőjelöltet jelöltségének nyilvántartásba vételétől a választás napjáig, vagy megválasztása esetén
a mandátuma igazolásáig a munkáltató – kérésére – köteles fizetés nélküli szabadságban részesíteni.
(2) A fizetés nélküli szabadság időtartama nyugdíjra jogosító szolgálati időnek számít.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott időtartam alatt a képviselőjelölt munkaviszonya a munkáltató által nem
szüntethető meg. 96. § (1) A képviselő megbízatásának időtartama alatt – az összeférhetetlenségi eseteket kivéve – munkaviszonyban, valamint
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban állhat, illetve keresőfoglalkozást folytathat.
(2) A képviselőt mandátuma igazolásától a munkáltató – a munkavállaló kérésének megfelelően – a képviselői
megbízatásának időtartamára vagy annak egy részére köteles fizetés nélküli szabadságban részesíteni.
(3) Ha a képviselő a megválasztása előtt ügyész, kormányzati szolgálati jogviszonyban vagy közszolgálati jogviszonyban
álló személy, közigazgatási szerv munkavállalója, a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló törvény és a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
törvény szerinti jogviszonyban álló személy volt, a képviselői megbízatásának megszűnésétől számított harminc
napon belül benyújtott írásbeli kérelmére őt képzettségének, végzettségének megfelelő munkakörbe kell helyezni.
97. § (1) A képviselői megbízatás időtartama – ideértve a képviselői megbízatás megszűnését követően biztosított ellátás
időtartamát is – a társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultság szempontjából heti 40 órás foglalkoztatással járó
munkaviszonyban töltött időnek, illetve nyugdíjra jogosító szolgálati időnek számít. A munkaviszonyt a kormányzati
szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti, valamint bírósági és ügyészségi jogviszony számításánál e jogviszonyban
töltött szolgálati időnek kell beszámítani. A munkaviszonyt a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló törvény, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló törvény szerinti szolgálati jogviszony számításánál e szolgálati jogviszonyban töltött szolgálati
időnek kell beszámítani. (2) A képviselői, valamint a háznagyi megbízatás időtartama vezetői gyakorlatnak számít. A vezetői gyakorlat
megállapításánál a felsorolt tisztségek betöltésének időtartamát kell figyelembe venni.
(3) Ha a képviselő a 106. § (2) bekezdésében meghatározott megbízatással rendelkezik, a társadalombiztosítás ellátásaira
való jogosultság szempontjából e megbízatását kell figyelembe venni.
X. FEJEZET A KÉPVISELŐI TISZTSÉG ELLÁTÁSÁNAK TÁMOGATÁSA 98. § (1) Az állami szervek kötelesek a képviselőket megbízatásuk ellátásában támogatni, és részükre a munkájukhoz szükséges
felvilágosítást megadni. Ha a képviselő az Országgyűlés előtt beszámolásra kötelezett személytől a feladatkörébe
tartozó olyan kérdéssel kapcsolatosan kér írásban tájékoztatást, amelyről a beszámolásra kötelezett személy törvény
alapján az Országgyűlésnek beszámolni köteles, az Országgyűlés előtt beszámolásra köteles személy a tájékoztatást
a kézhezvételt követő 15 napon belül, írásban adja meg.
(2) A képviselő a feladatai ellátásához szükséges minősített adatokat – a minősített adat védelméről szóló törvényben
foglaltaktól eltérően – személyi biztonsági tanúsítvány és titoktartási nyilatkozat nélkül, felhasználói engedély alapján
használhatja fel, és köteles a minősítet adat védelmére vonatkozó követelményeket megtartani.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően a) a vizsgálóbizottság tagja – a vizsgálóbizottság felhatalmazása alapján – a vizsgálóbizottság döntése alapján,
személyi biztonsági tanúsítvány, titoktartási nyilatkozat és felhasználói engedély nélkül jogosult a minősített adat
felhasználására, ha a vizsgálóbizottság létrehozásáról szóló országgyűlési határozat a vizsgálóbizottság
feladatának ellátásához szükséges minősített adat felhasználásához a felhatalmazást megadta,
b) a honvédelmi ügyekkel foglalkozó állandó bizottság tagja a bizottság döntése alapján, személyi biztonsági
tanúsítvány, titoktartási nyilatkozat és felhasználói engedély nélkül jogosult a bizottságnak az Alaptörvényben,
a honvédelemről szóló törvényben és a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvényben meghatározott
feladatai ellátása érdekében elengedhetetlenül szükséges minősített adat felhasználására,
c) a nemzetbiztonsági ügyekkel foglalkozó állandó bizottság tagja a bizottság döntése alapján, felhasználói
engedély nélkül jogosult a bizottságnak a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvényben meghatározott
feladatai ellátása érdekében elengedhetetlenül szükséges minősített adat felhasználására.
(4) A képviselői igazolvány valamennyi közigazgatási szervhez, valamint a közintézetekhez és közintézményekhez
belépésre jogosít. A képviselő – a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszter által szabályozott módon – jogosult
a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, a rendvédelmi szervek és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
vámszerve működésére szolgáló területre is belépni. E jogosultság gyakorlása nem eredményezheti az érintett szervek
rendeltetésszerű működésének aránytalan sérelmét. XI. FEJEZET A KÉPVISELŐI MEGBÍZATÁS MEGSZŰNÉSE
99. § Ha a képviselő megbízatása az Alaptörvény 4. cikk (3) bekezdés b) pontjában meghatározott ok miatt szűnik meg,
ennek tényét az ülést vezető elnök jelenti be az Országgyűlésnek.
100. § (1) A képviselő a házelnökhöz benyújtott írásbeli nyilatkozatával lemondhat megbízatásáról.
(2) A képviselő képviselői megbízatása a lemondás benyújtásával szűnik meg. A lemondás érvényességéhez elfogadó
nyilatkozat nem szükséges. (3) A képviselő lemondásának tényét az ülést vezető elnök haladéktalanul bejelenti az Országgyűlésnek.
101. § (1) Az Alaptörvény 4. cikk (3) bekezdés e) pontja alapján megszűnik annak a képviselőnek a megbízatása,
a) aki már nem magyar állampolgár, b) aki jogerős ítélet alapján szabadságvesztés büntetését tölti,
c) aki jogerős ítélet alapján büntetőeljárásban elrendelt intézeti kényszergyógykezelését tölti,
d) akit bíróság a választójogból a választójog gyakorlásához szükséges belátási képességének csökkenése vagy
hiánya miatt kizárt, e) aki közügyek gyakorlásától eltiltás hatálya alatt áll.
(2) Az Országgyűlés a képviselő megválasztásához szükséges feltételek fenn nem állásáról bármely képviselő írásbeli
indítványára – a Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság véleményének kikérése
után – az indítvány kézhezvételétől számított harminc napon belül határoz.
102. § (1) A képviselő megbízatása az Alaptörvény 4. cikk (3) bekezdés f) pontja alapján akkor szűnik meg, ha a képviselő egy
éven keresztül egy esetben sem vett részt az Országgyűlés szavazásain.
(2) Az Országgyűlés az (1) bekezdésben meghatározottakról bármely képviselő írásbeli indítványára – a Mentelmi,
összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság véleményének kikérése után – az indítvány
kézhezvételétől számított harminc napon belül határoz. 103. § (1) Az önkéntes tartalékos szolgálati jogviszonyban álló képviselő az önkéntes tartalékos felkészítés vagy a tényleges
szolgálatteljesítés érdekében történő behívása kizárólag a vele egyeztetett időpontban kerülhet sor. Különleges
jogrend esetén a képviselő felkészítés vagy tényleges szolgálatteljesítés érdekében történő behívására kizárólag
a kezdeményezésére kerülhet sor. A képviselő az önkéntes tartalékos felkészítés vagy a tényleges szolgálatteljesítés
megkezdésének az időpontját a behívóparancs kézhezvételétől számított 5 napon belül bejelenti a házelnöknek.
(2) A képviselő az önkéntes tartalékos felkészítés vagy a tényleges szolgálatteljesítés ideje alatt a 36–37. alcímben
meghatározott javadalmazásra nem jogosult. NEGYEDIK RÉSZ
AZ ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐK JAVADALMAZÁSA
36. A képviselő tiszteletdíja 104. § (1) A képviselő megbízatásának időtartamára havonta tiszteletdíjra jogosult, amelynek összege megegyezik a helyettes
államtitkárnak a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározott alapilletményéből,
illetménykiegészítéséből, vezetői pótlékából álló illetményének összegével. (2) A képviselőcsoport vezetője képviselőcsoportvezetői megbízatásának időtartamára a képviselőcsoport által
meghatározott összegű tiszteletdíjra jogosult, amelynek összege nem lehet magasabb a miniszter központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvényben meghatározott
alapilletményéből, illetménykiegészítéséből, vezetői pótlékából álló illetményének összegénél. (3) A képviselőcsoport vezetőjének helyettese (a továbbiakban: képviselőcsoportvezető-helyettes) az államtitkár
központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvényben
meghatározott alapilletményéből, illetménykiegészítéséből, vezetői pótlékából álló illetményének összegével
megegyező mértékű tiszteletdíjra jogosult. Az e bekezdésben meghatározott tiszteletdíjra képviselőcsoportonként
minden megkezdett huszonöt tag után egy-egy képviselőcsoportvezető-helyettes jogosult.
(4) A képviselőcsoport a 115. § (4) bekezdésében meghatározott keret terhére azoknak
a képviselőcsoportvezető-helyetteseknek, akik nem részesülnek a (3) bekezdés szerinti tiszteletdíjban, az
(1) bekezdésben meghatározott tiszteletdíjon felül külön juttatást állapíthat meg. Ebben az esetben
a képviselőcsoportvezető-helyettest az (1) bekezdés alapján megillető képviselői tiszteletdíj, valamint a tiszteletdíjon
felüli külön juttatás együttes összege nem haladhatja meg a (3) bekezdésben meghatározott összeget. Az e bekezdés
szerinti juttatásban legfeljebb a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő számú képviselőcsoportvezető-helyettes
részesülhet. (5) A képviselőcsoport vezetője és a képviselőcsoportvezető-helyettes a (3) és (4) bekezdésben meghatározott
tiszteletdíjra a megbízatás keletkezésének bejelentésétől a megbízatás megszűnésének bejelentéséig jogosult.
(6) Ha a képviselő a (2)–(4) bekezdésben, a 4. §-ban, a 105. §-ban, illetve a 106. § (2) bekezdésében meghatározott
megbízatással rendelkezik, a (2)–(4) bekezdés, a 4. § (6) bekezdése, a 105. §, illetve a 106. § (2) bekezdése szerinti
tiszteletdíjra jogosult. 105. § (1) Az alelnök tiszteletdíjának összege megegyezik a miniszter központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvényben meghatározott alapilletményéből, illetménykiegészítéséből,
vezetői pótlékából álló illetményének összegével. (2) Az állandó bizottság elnöke, a nemzetiségeket képviselő bizottság elnöke, az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti
Csoportjának elnöke, az Országgyűlés jegyzője tiszteletdíjának összege megegyezik az államtitkár központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvényben meghatározott
alapilletményéből, illetménykiegészítéséből, vezetői pótlékából álló illetményének összegével. (3) Az állandó bizottság alelnöke, a nemzetiségeket képviselő bizottság alelnöke a 104. § (1) bekezdésében
meghatározott tiszteletdíj 1,2-szeresének megfelelő összegű tiszteletdíjra jogosult. (4) Az alelnök, az állandó bizottság elnöke és alelnöke, a nemzetiségeket képviselő bizottság elnöke és alelnöke, az
Interparlamentáris Unió Nemzeti Csoportjának elnöke, valamint a jegyző az (1)–(3) bekezdésben meghatározott
tiszteletdíjra a megbízatásának időtartamára jogosult. (5) Ha a képviselő egyidejűleg több, a 104. §-ban vagy az e §-ban meghatározott megbízatással rendelkezik, a magasabb
összegű tiszteletdíjra jogosult. 106. § (1) A képviselő – a (2) bekezdésben meghatározottak kivételével – állami szervtől egyéb jogcímen díjazásban nem
részesülhet. (2) A házelnök, a miniszterelnök, a miniszter, az államtitkár, a kormánybiztos, a miniszterelnöki biztos, a miniszterelnöki
megbízott vagy a miniszteri biztos képviselő kizárólag a 104. § (1) bekezdésében meghatározott tiszteletdíj 30%-ára
jogosult. 107. § (1) A képviselő tiszteletdíjának összege arányosan csökken, ha igazolatlanul nem vesz részt az Országgyűlés üléseinek az
adott hónap napirendben előre feltüntetett szavazásainak több mint egynegyedén.
(2) A képviselő tiszteletdíjának összege arányosan csökken, ha a bizottsági tag ülésszakonként – ide nem értve
a rendkívüli ülésszakot – a bizottsági ülések több mint a felén, de legalább három ülésen nem vesz részt.
108. § A képviselő tiszteletdíja nem önálló tevékenységből származó, járulékalapot képező jövedelemnek minősül.
37. A képviselő juttatásai és a képviselői tevékenységéhez kapcsolódó támogatások
109. § (1) A képviselő – a miniszterelnök, a miniszter, államtitkár, a házelnök, az alelnök, valamint a képviselőcsoport vezetője
kivételével – nevére, valamint az általa megjelölt fajtájú üzemanyagot fogyasztó és hengerűrtartalmú, a saját vagy
házastársa tulajdonában lévő személygépkocsi forgalmi rendszámára szóló, másra át nem ruházható, készpénzre nem
átváltható, az Országgyűlés Hivatala által biztosított egy darab, üzemanyagtöltő állomáson felhasználható
üzemanyagkártya (a továbbiakban: üzemanyagkártya) használatára jogosult. Az üzemanyagkártya feltöltése
negyedévente történik az állami adóhatóság által közzétett, az üzemanyagköltség-elszámolással kapcsolatosan
alkalmazható üzemanyagárak figyelembevételével. Az üzemanyagkártyával felhasználható összeg kiszámításánál
a közúti gépjárművek üzemanyag- és kenőanyag-fogyasztásának igazolás nélkül elszámolható mértékéről szóló
jogszabályban meghatározott, legfeljebb 2000 cm3 hengerűrtartalmú személygépkocsira vonatkozó
üzemanyag-fogyasztási norma vehető figyelembe. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott összeg havonta – ha a képviselőnek a polgárok személyi adatainak és lakcímének
nyilvántartásáról szóló törvény szerinti lakóhelye a) Budapesten van – 2000 km-re,
b) Budapesttől 1 és 100 km között van – 3000 km-re,
c) Budapesttől 101 és 150 km között van – 3500 km-re,
d) Budapesttől 151 és 200 km között van – 4000 km-re,
e) Budapesttől 201 és 250 km között van – 4500 km-re,
f) Budapesttől 251 és 300 km között van – 5000 km-re,
g) Budapesttől 300 km-en túl van – 5500 km-re
elegendő üzemanyag értéke. (3) Egyéni választókerületben megválasztott képviselő esetében a (2) bekezdésben meghatározott összeg – ha
a képviselő egyéni választókerületének területnagysága a) 850 és 1150 km2 között van – 10%-kal,
b) 1151 és 1400 km2 között van – 20%-kal,
c) 1401 és 1650 km2 között van – 30%-kal,
d) 1651 és 1900 km2 között van – 40%-kal,
e) 1901 km2 fölött van – 50%-kal emelkedik.
(4) A (2) bekezdés szerinti besorolásnál a Budapest és a számítás alapjául szolgáló település közötti – autópálya, illetve
autóút, ennek hiányában egyéb főközlekedési útvonal igénybevételével számított – legrövidebb közúti távolságot
kell figyelembe venni. (5) A képviselő a belföldi közforgalmú közösségi közlekedési eszközök igénybevételével kapcsolatban felmerült
költségeinek megtérítésére jogosult, ha üzemanyagkártyára való jogosultságáról lemond. A költségtérítés összege
nem haladhatja meg az (1)–(4) bekezdés alapján, egy 2000 cm3 hengerűrtartalmú személygépkocsira vonatkozó
üzemanyag-fogyasztási norma szerint számított összeget. (6) Az alelnök és – a 113. § (1) bekezdésében foglalt keret terhére – a képviselőcsoport vezetője személyi, illetve hivatali
célra személygépkocsi használatára jogosult. Az alelnök részére a személygépkocsit és használatának költségeit az
Országgyűlés Hivatala biztosítja. (7) A képviselő ideiglenes külföldi kiküldetése idején a köztisztviselőkre irányadó napidíjra és költségtérítésre jogosult.
(8) Ha a képviselő megyei, fővárosi közgyűlés tisztségviselőjeként, illetve tagjaként, továbbá települési önkormányzat
képviselő-testülete tisztségviselőjeként, illetve tagjaként – nyilatkozata szerint – költségtérítésben
(költségátalányban) részesül, vagy e tisztségével összefüggésben jogosult személyi, illetve hivatali célra
személygépkocsi használatára, nem jogosult az (1) bekezdésben foglaltak használatára. A személyi, illetve hivatali
célra biztosított személykocsi a képviselői tevékenység ellátása érdekében is használható.
(9) Ha a képviselő költségvetési szervnél, költségvetési szerv részvételével működő gazdálkodó szervezetnél fennálló
közszolgálati jogviszonya vagy munkaviszonya, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonya alapján – nyilatkozata
szerint – költségtérítésben (költségátalányban) részesül, vagy személyi, illetve hivatali célra személygépkocsi
használatára jogosult, nem jogosult az (1) bekezdésben foglaltak használatára.
110. § (1) A képviselő a képviselői megbízatásának időtartamára, kérelmére, az Országgyűlés Hivatala által biztosított, legalább
35 m2, de legfeljebb 50 m2 alapterületű budapesti lakóház vagy lakás használatára jogosult, kivéve
a) ha ő vagy a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója tulajdonában Budapesten az
ingatlan-nyilvántartásban lakóház vagy lakás megnevezéssel nyilvántartott ingatlan van, vagy
b) közjogi tisztségviselőként lakáshasználatra vagy budapesti lakhatásával összefüggésben támogatásra vagy
egyéb juttatásra jogosult. (2) Ha az (1) bekezdésben foglaltakat az Országgyűlés Hivatala nem a tulajdonában lévő lakóház vagy lakás használatba
adásával biztosítja, abban az esetben a megfelelő lakóház vagy lakás használatba adásának biztosítására az
Országgyűlés Hivatala havonta legfeljebb a 104. § (1) bekezdésben meghatározott tiszteletdíj 25%-ának megfelelő
összeget használhat fel. A lakóház vagy lakás rendeltetésszerű használata során felmerülő költségek a képviselőt
terhelik, kivéve a karbantartással és felújítással kapcsolatos költségeket, valamint az ingatlant terhelő adókat.
(3) Ha a képviselő az (1) bekezdésben foglaltakat nem veszi igénybe, a képviselői tevékenységének ellátásához szükséges
budapesti tartózkodásának időtartamára, kérelmére, havonta legfeljebb a 104. § (1) bekezdésében meghatározott
tiszteletdíj 25%-ának megfelelő összeg erejéig, az Országgyűlés Hivatala által Budapesten biztosított, megfelelő
szállodai szálláshelyen lévő szállodai szobaegység használatára jogosult. A képviselői tevékenység ellátásához
szükséges budapesti tartózkodás biztosítására az e bekezdésben meghatározott összegtől magasabb mértékű összeg
a képviselőcsoport vezetője által meghatalmazott személy jóváhagyásával használható fel.
(4) Az alelnök és a képviselőcsoport vezetője kérelmére budapesti hivatali lakás használatára jogosult, ha ő vagy a vele
közös háztartásban élő közeli hozzátartozója Budapesten vagy közvetlen vonzáskörzetében az
ingatlan-nyilvántartásban lakóház vagy lakás megnevezéssel nyilvántartott ingatlannal nem rendelkezik.
111. § (1) A képviselő választókerületének székhelyén vagy a választókerületében általa meghatározott településen a képviselői
tevékenységének ellátására alkalmas önálló iroda használatára jogosult, amely magában foglalja a megfelelő
színvonalú irodai berendezést és felszerelést, az iroda működtetésével összefüggő kiadások biztosítását, valamint
a képviselő által képviselői tevékenységének ellátásához térítésmentesen igénybe vehető helyhez kötött
telefonszolgáltatást, internetszolgáltatást, műsorterjesztési szolgáltatást, telefaxszolgáltatást (a továbbiakban együtt:
elektronikus hírközlési szolgáltatások). (2) A képviselő tevékenységét a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott köztisztviselői illetményalap
2,75-szörösével megegyező mértékű illetményre jogosult, ügykezelői munkakörben foglalkoztatott személy segíti,
munkavégzésének helye a képviselő (1) bekezdés szerinti irodája.
(3) A képviselő tevékenységét – a (2) bekezdésben meghatározottakon kívül – az Országgyűlés Hivatala által
finanszírozott személyek segítik, munkavégzésük helye a képviselő (1) bekezdés szerinti irodája.
(4) A képviselő az Országgyűlés Hivatalán keresztül jogosult térítésmentesen igénybe venni a képviselői
tevékenységének ellátásához szükséges postai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat. A képviselő az
Országgyűlés Hivatalán keresztül jogosult térítésmentesen havonta legfeljebb a mindenkori legkisebb munkabér
(minimálbér) 30%-ának megfelelő összeg erejéig mobil rádiótelefon szolgáltatás igénybe vételére, amelyhez az
Országgyűlés Hivatala biztosít megfelelő mobiltelefon-készüléket. Az Országgyűlés Hivatala a képviselő számára
biztosítja a minősített elektronikus aláírás használatának lehetőségét és feltételeit.
(5) A képviselő jogosult térítésmentesen igénybe venni az Országgyűlés Hivatala által működtetett elemző, információs
és dokumentációs szolgáltatásokat. (6) A képviselő jogosult térítésmentesen igénybe venni az Országgyűlés kiadványait és hivatalos dokumentumait.
112. § (1) A képviselő részére a 111. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakat – ideértve ezek pénzügyi feltételeit is – egyéni
választókerületben megválasztott képviselő esetében az egyéni választókerületének székhelye szerint területileg
illetékes települési önkormányzat az önkormányzat székhelyén vagy a képviselő által választókerületében
meghatározott településen; fővárosi egyéni választókerületben az egyéni választókerület székhelye szerint területileg
illetékes kerületi önkormányzat az önkormányzat székhelyén vagy a képviselő által választókerületében
meghatározott helyen biztosítja. (2) A képviselőnek a 111. § (3)–(6) bekezdésében – országos listán megválasztott képviselő esetében a 111. § (1) és
(2) bekezdésében foglaltakat is – meghatározott pénzügyi feltételeit, juttatásait, a képviselői tevékenységéhez
kapcsolódó támogatásokat, valamint e juttatásokhoz és támogatásokhoz szükséges adminisztrációs feladatokat az
Országgyűlés Hivatala biztosítja. (3) A képviselő a 111. § (3) bekezdésében meghatározott juttatásainak fedezetét az Országgyűlés Hivatala úgy biztosítja,
hogy a képviselő havonta a 104. § (1) bekezdésében meghatározott tiszteletdíj 65%-ának megfelelő összegű keretre
jogosult, amely nem tartalmazza a kifizetőt terhelő közterheket.
(4) A képviselő tevékenységét segítő alkalmazottak határozott idejű szerződéssel, a képviselő mandátuma alatt
munkaviszonyban vagy polgári jogi jogviszonyban foglalkoztathatók. A munkáltatói jogkört a képviselő az
Országgyűlés Hivatala ellenjegyzésével gyakorolja. A (3) bekezdés szerinti keret feletti rendelkezési jog és
a munkáltatói jogkör gyakorlása átruházható a képviselőcsoport vezetőjére.
(5) Képviselő közeli hozzátartozója nem foglalkoztatható a 111. § (2)–(3) bekezdése alapján képviselő tevékenységét
segítő alkalmazottként. 38. A képviselőcsoport működési feltételeinek biztosítása
113. § (1) A képviselőcsoport a működésével járó kiadásokra havonta a 104. § (1) bekezdésében meghatározott tiszteletdíj
tízszeresének, valamint – a képviselőcsoporthoz tartozó képviselőnként – kormánypárt esetében a 104. §
(1) bekezdésében meghatározott tiszteletdíj 25%-ának, ellenzéki párt esetében 35%-ának megfelelő összegre
jogosult az Országgyűlés Hivatala költségvetéséből. (2) A független képviselő a képviselői tevékenységével járó kiadásokra a 104. § (1) bekezdésében meghatározott
tiszteletdíj 35%-ának megfelelő összegre jogosult. 114. § (1) A képviselőcsoport – működésének, valamint a képviselők képviselői tevékenységének biztosítására –
a) térítésmentesen az Országházban vagy az Országgyűlés Irodaházában irodákra,
b) a képviselőcsoport működéséhez, valamint a képviselők képviselői tevékenységéhez szükséges irodai
berendezésre és felszerelésre, c) az a) pont szerinti irodák működtetésével összefüggő kiadások biztosítására
jogosult. (2) A független képviselő jogosult az (1) bekezdés szerinti feltételek biztosítására.
(3) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott költségek fedezésére a képviselőcsoport képviselőnként, valamint
a független képviselő a 104. § (1) bekezdésében meghatározott tiszteletdíj 15%-ának megfelelő összegű ellátási keret
felhasználására jogosult az Országgyűlés Hivatala költségvetéséből. 115. § (1) A képviselőcsoport jogosult arra, hogy működését az Országgyűlés Hivatalánál foglalkoztatott személyek segítsék,
akik munkavégzésének a helye a képviselőcsoport 114. § (1) bekezdése szerinti irodája.
(2) Minden képviselőcsoport működését tizenöt köztisztviselő, valamint a képviselőcsoport minden ötödik tagja után
további két – töredékszámítás esetén harmadik tagja után egy – felső- vagy középfokú iskolai végzettségű
munkavállaló segítheti. (3) A képviselőcsoport a (2) bekezdésben meghatározott személyek foglalkoztatására a (4) bekezdésben meghatározott
illetménykeret erejéig jogosult. Az illetménykeret terhére polgári jogi jogviszony is létesíthető.
(4) A képviselőcsoport a (2) bekezdés szerint megállapított létszám
a) 20%-a után főtanácsadói, b) 30%-a után tanácsadói,
c) 30%-a után az I. besorolási osztály 9. fokozata,
d) 20%-a után a II. besorolási osztály 10. fizetési fokozata
szerinti, illetménykiegészítéssel növelt és a töredékszámításokat is figyelembe vevő illetménykeretre jogosult.
(5) A képviselőcsoport működését segítő köztisztviselőkre, illetve munkavállalókra a köztisztviselőkre, illetve
a közigazgatási szervnél foglalkoztatott munkavállalókra irányadó szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy a
munkáltatói jogkört a képviselőcsoport vezetője egyetértésével kell gyakorolni.
(6) A cafetéria-juttatások fedezetére a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott összeget az
Országgyűlés Hivatala külön biztosítja. A munkáltatói jogkört gyakorló döntési jogkörébe tartozó egyéb juttatásokra,
valamint jutalmazásra a képviselőcsoport a (4) bekezdés szerinti illetménykeret 10%-ának megfelelő fedezetre
jogosult, amelynek terhére a (2) bekezdésben meghatározott személy nem foglalkoztatható.
116. § A képviselőcsoport és a független képviselő által a 113. §-ban és a 114. § (3) bekezdésében meghatározott keret
terhére vásárolt tárgyi eszközök az Országgyűlés Hivatala tulajdonát képezik. A képviselőcsoport a képviselőcsoport
működésének, a független képviselő a megbízatásának időtartama alatt e tárgyi eszközöket birtokolhatja.
117. § A képviselőcsoport működési feltételeinek biztosítását szolgáló, 113–115. §-ban meghatározott támogatásokat az
Országgyűlés Hivatala biztosítja. 118. § (1) A képviselőcsoport a 113. § (1) bekezdésében meghatározott keret, valamint a 114. § (3) bekezdésében meghatározott
keret között év közben átcsoportosítást hajthat végre. (2) A képviselőcsoport vezetője a 112. § (3) bekezdésében, a 115. § (4) és (6) bekezdésében meghatározott keretből
a 113. § (1) bekezdésében, illetve a 114. § (3) bekezdésében meghatározott keretre – a 112. § (3) bekezdésében
meghatározott keret tekintetében a képviselő egyetértésével – év közben átcsoportosítást hajthat végre.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott átcsoportosítások során a munkáltatót terhelő járulékok összegét is figyelembe kell
venni. (4) A képviselőcsoport havonta, tárgyhónapot megelőző hónap 20-ig tájékoztatja az Országgyűlés Hivatalát
a tárgyhónapra vonatkozó, az (1)–(2) bekezdésben meghatározott átcsoportosításokról.
(5) A független képviselő esetében az (1)–(4) bekezdésben meghatározottakat megfelelően alkalmazni kell.
39. A volt képviselő juttatásai 119. § (1) Ha a képviselő megbízatása az Országgyűlés megbízatásának megszűnésével szűnik meg, a volt képviselő további
három hónapon keresztül a tiszteletdíjának a megbízatása megszűnését megelőző háromhavi átlagának megfelelő
összegű ellátásra jogosult. (2) A volt képviselő kérelmére az ellátást egy összegben kell kifizetni.
(3) Nem jogosult az (1) bekezdés szerinti ellátásra a volt képviselő,
a) ha a megbízatása megszűnését közvetlenül megelőző általános országgyűlési választáson mandátumot szerzett,
b) amíg a megbízatása megszűnését követően törvényben meghatározottak szerint nem tesz eleget
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének. (4) A volt képviselő az (1) bekezdés szerinti időtartamra a társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultság szempontjából
közszolgálati jogviszonyban foglalkoztatott biztosítottnak, az (1) bekezdés szerinti tiszteletdíja nem önálló
tevékenységből származó, járulékalapot képező jövedelemnek minősül. 40. A házelnök és a volt házelnök javadalmazása
120. § A házelnök javadalmazására és juttatásaira – a 122. §-ban foglalt eltérésekkel – a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvény a miniszterelnök javadalmazása és juttatása
alcímében foglalt szabályokat kell alkalmazni. 121. § (1) Ha a házelnök megbízatása megszűnt, jogosult az e megbízatására utaló elnevezést használni.
(2) A volt házelnök juttatásaira – a 122. §-ban foglalt eltérésekkel – a volt miniszterelnök juttatásaira vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni. 122. § (1) A házelnököt és a volt házelnököt megillető juttatások igénybevételével kapcsolatban felmerült költségek fedezetét
– törvény eltérő rendelkezése hiányában – a központi költségvetésről szóló törvény Országgyűlés költségvetési
fejezete tartalmazza. (2) A juttatások biztosításához szükséges megállapodásokat az Országgyűlés Hivatala köti meg.
(3) A házelnök külföldi kiküldetésével és utazásával kapcsolatos juttatások és szolgáltatások biztosítását az Országgyűlés
Hivatala biztosítja. (4) A házelnök és a volt házelnök részére gépjárművezetőt az Országgyűlési Őrség biztosít.
(5) A házelnök közcélú felajánlásaira, adományaira a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló törvénynek a miniszterelnök közcélú felajánlásaira, adományaira vonatkozó szabályait
kell alkalmazni azzal, hogy az e célra szolgáló előirányzatot a központi költségvetésről szóló törvény Országgyűlés
költségvetési fejezete tartalmazza, az előirányzat felhasználására a házelnök írásbeli kötelezettségvállalása alapján
kerül sor és a közcélú felajánlás, adomány kedvezményezettjének nevét, a közcélú felajánlás, adomány célját és
összegét az Országgyűlés honlapján kell közzétenni. ÖTÖDIK RÉSZ
AZ ORSZÁGGYŰLÉS HIVATALI SZERVEZETE ÉS AZ ORSZÁGGYŰLÉSI ŐRSÉG
XII. FEJEZET AZ ORSZÁGGYŰLÉS HIVATALA 123. § (1) Az Országgyűlés Hivatala ellátja az Országgyűlés szervezeti működtetési, ügyviteli és döntés-előkészítési feladatait. Az
Országgyűlés Hivatala önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv, az Országgyűlés költségvetési
fejezetén belül önálló cím. Az Országgyűlés Hivatala jogi személy.
(2) Az Országgyűlés Hivatalát a főigazgató vezeti. (3) A főigazgatót a házelnök nevezi ki és menti fel. A főigazgató a házelnök irányítása alatt végzi munkáját.
(4) A főigazgató e törvényben és határozati házszabályi rendelkezésekben meghatározottak szerint közreműködik az
Országgyűlés döntéseinek előkészítésében, az e törvényben foglalt kivételekkel gyakorolja a fejezetet irányító szerv
hatásköreit az Országgyűlés költségvetési fejezetébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok és olyan költségvetési
szervek tekintetében, amelyek esetében a költségvetési szerv vezetője nem bír fejezetet irányító szervi jogállással.
(5) A főigazgató a háznaggyal azonos javadalmazásban részesül, jogállására egyebekben a közszolgálati tisztviselőkről
szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. 124. § (1) Az Országgyűlés Hivatalának költségvetésére vonatkozó javaslatot a főigazgató készíti el a házelnök irányítása mellett.
Az Országgyűlés Hivatalának költségvetésére vonatkozó javaslatot a házelnök a Házbizottság egyetértésével,
a Költségvetési bizottság véleményének beszerzése után küldi meg a Kormánynak, amely azt változtatás nélkül
terjeszti be a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat részeként az Országgyűlésnek.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója az Országgyűlés Hivatalánál foglalkoztatott köztisztviselőkre nézve a közszolgálati
jogviszony létesítését a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben foglaltakon túlmenően meghatározott iskolai
végzettséghez, képesítéshez, illetve gyakorlati időhöz kötheti. (3) Az Országgyűlés Hivatalának Szervezeti és Működési Szabályzatát a házelnök házelnöki rendelkezésben állapítja meg.
XIII. FEJEZET AZ ORSZÁGGYŰLÉSI ŐRSÉG 41. Az Országgyűlési Őrség feladata
125. § (1) Az Országgyűlési Őrség feladata az Országgyűlés védelme, függetlenségének és külső befolyástól mentes
működésének biztosítása, az e törvényben meghatározott személyvédelmi, létesítménybiztosítási feladatok
biztosítása, valamint az elsődleges tűzoltási és tűzbiztonsági feladatok ellátása.
(2) Az Országgyűlési Őrség a) ellátja a házelnök személyi védelmét,
b) az Országház, az Országgyűlés Irodaháza, valamint az Országgyűlés Hivatala elhelyezésére szolgáló épületek,
valamint az abban tartózkodók biztonsága érdekében létesítménybiztosítási feladatokat lát el,
c) biztosítja az Országház, az Országgyűlés Irodaháza, valamint az Országgyűlés Hivatala elhelyezésére szolgáló
épületek területére történő belépés és az ott-tartózkodás rendjére vonatkozó szabályok betartását,
d) az Országházban, az Országgyűlés Irodaházában, valamint az Országgyűlés Hivatala elhelyezésére szolgáló
épületekben gondoskodik a jogszabályokban meghatározott tűzbiztonsági követelmények megtartásáról,
valamint a tevékenységi körükkel kapcsolatos veszélyhelyzetek megelőzésének és elhárításának a feltételeiről,
e) ellátja a tárgyalási rend fenntartásával kapcsolatos, e törvényben meghatározott feladatokat,
f) protokolláris díszelgési feladatokat lát el, és g) elvégzi a részére törvényben, valamint az Európai Unió kötelező jogi aktusából vagy nemzetközi szerződésből
eredő egyéb feladatokat. 126. § Az Országgyűlési Őrség feladatai ellátása során együttműködik a rendőrséggel, a nemzetbiztonsági szolgálatokkal,
a hivatásos katasztrófavédelmi szervekkel, a Magyar Honvédséggel, valamint a helyi önkormányzatokkal.
42. Az Országgyűlési Őrség szervezete és irányítása 127. § (1) Az Országgyűlési Őrség a házelnök irányítása alatt álló fegyveres szerv. Az Országgyűlési Őrség önállóan működő
központi költségvetési szerv, amelynek gazdálkodásával kapcsolatos feladatait az Országgyűlés Hivatala látja el. Az
Országgyűlési Őrség az Országgyűlés költségvetési fejezetében önálló címet képez.
(2) Az Országgyűlési Őrség költségvetésére vonatkozó javaslatot a főigazgató készíti el a házelnök irányítása mellett. Az
Országgyűlési Őrség költségvetésére vonatkozó javaslatot a házelnök a költségvetéssel foglalkozó állandó bizottság
véleményének beszerzése után küldi meg a Kormánynak, amely azt változtatás nélkül terjeszti be a központi
költségvetésről szóló törvényjavaslat részeként az Országgyűlésnek. 128. § (1) Az Országgyűlési Őrség személyi állománya a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló törvényben meghatározott hivatásos állományúakból (a továbbiakban: országgyűlési őr), köztisztviselőkből,
valamint olyan munkavállalókból áll, akikre a közigazgatási szervnél foglalkoztatott munkavállalókra vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni. (2) A kinevezett országgyűlési őr esküt tesz, amelynek szövegét a 2. melléklet határozza meg.
129. § (1) A házelnök a) kinevezi az Országgyűlési Őrség parancsnokát,
b) – ha törvény eltérően nem rendelkezik – gyakorolja a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló törvényben meghatározott, a fegyveres szervet irányító miniszter részére meghatározott
feladat- és hatásköröket. (2) A háznagy a házelnök által meghatározott rendben – a házelnök erre vonatkozó rendelkezése alapján – egyes, az
Országgyűlési Őrség irányításával összefüggő jogokat gyakorolhat. 130. § (1) A rendészetért felelős miniszter a házelnök véleményének kikérésével rendeletben szabályozza
a) az Országgyűlési Őrség szolgálati szabályzatát, b) az országgyűlési őrök képesítési követelményeit,
c) az Országgyűlési Őrség egyenruházati szabályzatát, és d) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvényben meghatározottak
szerint az Országgyűlési Őrségre vonatkozó szabályokat. (2) Ha a rendészetért felelős miniszter a házelnök véleményével nem ért egyet, egyeztetést kezdeményez a vitás
kérdésekről. 131. § A házelnök és a rendészetért felelős miniszter megállapodást köt az Országgyűlési Őrség feladatellátáshoz szükséges
ruházati és egyéb anyagi, technikai feltételek biztosításáról. A megállapodás végrehajtásában a rendészetért felelős
miniszter alárendeltségébe tartozó szervek is részt vehetnek. 132. § (1) Az Országgyűlési Őrséget a parancsnok vezeti. A parancsnok
a) az Országgyűlési Őrség személyi állománya számára utasítást adhat,
b) javaslatot tesz az Országgyűlési Őrség Szervezeti és Működési Szabályzatára,
c) gyakorolja az e törvényben, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
törvényben, valamint jogszabályban hatáskörébe utalt személyügyi és munkáltatói jogokat az Országgyűlési
Őrség állományába tartozó személyek felett, d) irányítja a közvetlen alárendeltségébe tartozó vezetők tevékenységét,
e) évente beszámol az Országgyűlési Őrség tevékenységéről az Országgyűlés honvédelemmel foglalkozó állandó
bizottságának, valamint f) képviseli az Országgyűlési Őrséget. (2) Az országgyűlési őr tekintetében a miniszter, az állományilletékes parancsnok és az országos parancsnok részére
a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai szolgálati viszonyáról szóló törvényben biztosított munkáltatói
jogköröket az Országgyűlési Őrség parancsnoka gyakorolja. (3) Az Országgyűlési Őrség parancsnokával és állományával kapcsolatban a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési
feladatokat a Rendőrségről szóló törvény rendelkezései alapján az ott meghatározott belső bűnmegelőzési és
bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv végzi. 43. Az Országgyűlési Őrség működése
133. § (1) Az Országgyűlési Őrség – az e törvényben meghatározott eltérésekkel – a feladatai ellátására és az utasítás
teljesítésének kötelezettségére, az intézkedési kötelezettségre, az arányosság követelményére, a kényszerítő eszközök
alkalmazásának követelményeire, az intézkedések és a kényszerítő eszközök alkalmazásának közös elveire és
szabályaira, a titoktartási kötelezettségre, a fegyverviselési jogra, a segítségnyújtási kötelezettségre, a közreműködő
igénybevételére, a segítség és eszközök igénybevételére a Rendőrségről szóló törvény rendelkezéseit alkalmazza.
(2) Az országgyűlési őr az e törvényben szabályozott intézkedéseken túl a Rendőrségről szóló törvényben
meghatározottak szerint fokozott ellenőrzést hajthat végre, ruházatot, csomagot és járművet átvizsgálhat,
felvilágosítás kérhet, biztonsági intézkedést foganatosíthat, magánlakásban és közterületnek nem minősülő egyéb
helyen intézkedhet, képfelvételt, illetve hangfelvételt, továbbá kép- és hangfelvételt készíthet, helyszínt biztosíthat,
valamint személy- és létesítménybiztosítási intézkedést alkalmazhat. (3) Az országgyűlési őr kényszerítő eszközként testi kényszert, bilincset, vegyi eszközt, elektromos sokkoló eszközt,
rendőrbotot, útzárat, megállásra kényszerítést, lőfegyvert a Rendőrségről szóló törvényben meghatározottak szerint
alkalmazhat. (4) Az országgyűlési őr a tárgyalási rend fenntartásával kapcsolatos feladatok ellátása során kényszerítő eszközként
kizárólag testi kényszert alkalmazhat. 134. § (1) Az Országgyűlési Őrség nyomozóhatósági jogkört nem gyakorol. Ha tevékenysége során bűncselekmény vagy
szabálysértés elkövetésének gyanúját észleli, haladéktalanul feljelentést tesz a nyomozás teljesítésére a külön
jogszabály alapján hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozóhatóságnál vagy az ügyésznél, illetve
szabálysértés esetén az eljárásra jogosult szabálysértési hatóságnál és átadja a rendelkezésére álló bizonyítási
eszközöket. (2) A házelnök az Országgyűlési Őrség parancsnokán keresztül az Országgyűlési Őrségnek egyedi utasítást adhat feladat
elvégzésére vagy mulasztás pótlására. (3) Ha a késedelem más vagy mások személyét, a közbiztonságot vagy az intézkedés sikerét veszélyezteti, a házelnök vagy
az ülés rendjének a fenntartása érdekében az ülést vezető elnök az Országgyűlési Őrség e törvényben meghatározott
intézkedéseket végrehajtó szervezeti egységének vezetője részére egyedi utasítást adhat.
135. § (1) Az országgyűlési őr köteles a szolgálati beosztásában meghatározott feladatait a törvényes előírásoknak megfelelően
teljesíteni, a házelnök vagy az ülést vezető elnök, valamint az elöljárója utasításainak – az e törvényben foglaltak
figyelembevételével – engedelmeskedni, e törvényben meghatározott feladatait, ha kell, élete kockáztatásával is
ellátni. Meg kell tagadnia az utasítás végrehajtását, ha azzal bűncselekményt követne el.
(2) Az országgyűlési őr a házelnöknek vagy az ülést vezető elnöknek a közvetlen utasítását, a szolgálati út betartásával, az
Országgyűlési Őrség parancsnokának haladéktalanul jelenti. A jelentés az utasítás teljesítésére nincs halasztó hatállyal.
(3) Az országgyűlési őr a házelnök, az ülést vezető elnök, a szolgálati elöljáró jogszabálysértő utasításának a teljesítését
– az (1) bekezdésben foglalt kivétellel – nem tagadhatja meg, de az utasítás jogszabálysértő jellegére, ha az számára
felismerhető, haladéktalanul köteles az utasításadó figyelmét felhívni. Ha az utasításadó az utasítást fenntartja, azt az
utasított kérelmére köteles írásba foglalva kiadni. (4) Az írásba foglalás megtagadását vagy elmaradását az országgyűlési őr a házelnöknek a szolgálati út betartásával
jelenti. (5) Ha a jogszabály rendelkezéseit az országgyűlési őr elöljárója sérti meg, az országgyűlési őr közvetlenül az elöljáró
felettesénél, vagy ha a jogszabálysértést az Országgyűlési Őrség parancsnoka követi el, a házelnöknél bejelentheti.
A bejelentéssel megkeresett a jogszabálysértést köteles kivizsgáltatni, és a bejelentőt a vizsgálat eredményéről, a tett
intézkedésről – a bejelentés kézhezvételétől számított – nyolc napon belül tájékoztatni.
(6) A jogszabálysértés bejelentése miatt a bejelentőt hátrány nem érheti, az alaptalanul tett bejelentés esetén
felelősségre vonás kezdeményezhető. 136. § (1) Az Országgyűlési Őrség belső szervezetét és működésének részletes szabályait, az utasításadás rendjét úgy kell
kialakítani, hogy az utasítás adójának és végrehajtójának egyéni felelőssége mindenkor megállapítható legyen.
(2) Az Országgyűlési Őrség egyenruhája és szolgálati igazolványa formájának, kialakításának el kell térnie más fegyveres
szervek egyenruhájától és szolgálati igazolványától. 137. § (1) Az Országgyűlési Őrség feladatai ellátása során az e törvényben meghatározott feladatai ellátásához szükséges
mértékben az intézkedéssel, valamint az eljárásával érintett természetes személy személyazonosító adatait kezeli.
(2) A 133. § (1) és (2) bekezdése tekintetében az Országgyűlési Őrség adatkezelésére a Rendőrségről szóló törvény
rendelkezéseit kell alkalmazni. 44. Személyazonosság megállapítása 138. § (1) Az országgyűlési őr a feladata ellátása során
a) az Országház, az Országgyűlés Irodaházában, valamint az Országgyűlés Hivatala elhelyezésére szolgáló épületek
területén a személyazonosság megállapítása céljára a polgárok személyi adatainak és lakcímének
nyilvántartásáról szóló törvényben meghatározott személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványt,
valamint az Országházba, az Országgyűlés Irodaházába, valamint az Országgyűlés Hivatala elhelyezésére szolgáló
épületekbe való belépésre jogosító okmányt fogadja el, b) a létesítménybiztosítási intézkedés keretében lezárt területen, illetve olyan területen, amely tekintetében
fokozott ellenőrzést rendeltek el, megállapíthatja a személyazonosságát annak, akivel kapcsolatban ez
a közbiztonság, valamint az Országházban, illetve az Országgyűlés Irodaházában tartózkodók védelme céljából
szükséges. (2) Az (1) bekezdés b) pontja esetén az országgyűlési őr minden olyan hatósági igazolványt elfogad, amely tartalmazza
a személyazonosításhoz szükséges adatokat. A személyazonosság megállapításával érintett személy
a személyazonosság megállapítására alkalmas okmányok közül egy bemutatására kötelezhető. Az országgyűlési őr
más jelen lévő, ismert személyazonosságú személy közlését is elfogadhatja igazolásként.
(3) A személyazonosság igazolásának megtagadása, valamint az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben akkor
is, ha a személyazonosság a helyszínen nem állapítható meg, az országgyűlési őr azonnal értesíti a rendőrséget. Az
országgyűlési őr a személyazonosság megállapításával érintett személyt a személyazonosság megállapítása céljából
a rendőrség helyszínre érkezéséig visszatarthatja. (4) Az országgyűlési őr a (3) bekezdésben meghatározott esetben a személyazonosság megállapításával érintett személy
ruházatát, csomagját, járművét átvizsgálhatja. 45. Elfogás 139. § (1) Az országgyűlési őr elfogja a szándékos bűncselekmény elkövetésén tetten ért személyt, továbbá azt, aki
a szabálysértés elkövetését az erre irányuló felszólítás ellenére nem hagyja abba.
(2) Az elfogásról az országgyűlési őr haladéktalanul értesíti a rendőrséget, az elfogott személyt az országgyűlési őr
a rendőr helyszínre érkezéséig tarthatja vissza. Az elfogott személyt előállítás céljából a rendőrségnek adja át. Az
előállítás tartamát ilyen esetben az Országgyűlési Őrség intézkedésének a kezdetétől kell számítani.
(3) Az elfogás törvényességéért az Országgyűlési Őrség, az előállítás törvényességéért a rendőrség felel. Az elfogás
okának törvényességét a rendőrség nem vizsgálhatja, ha jogsértést állapít meg, tájékoztatja az Országgyűlési Őrség
parancsnokát, bűncselekmény esetén feljelentést tesz az ügyésznél. 46. Közlekedésrendészeti intézkedés
140. § Az országgyűlési őr személyvédelmi és létesítménybiztosítási feladatai céljából
a) a közúti forgalmat irányíthatja, korlátozhatja, illetve szüneteltetheti, valamint
b) az üzemben tartó, illetve a használó személyazonosító adatainak megállapítása érdekében járművet
feltartóztathat, az abban tartózkodók személyazonosságát megállapíthatja. 47. Intézkedés az Országház és az Országgyűlés Irodaháza üléstermében
141. § (1) Az országgyűlési őr a) az ülést vezető elnök hozzájárulása nélkül az Országházban megtartott
b) az országgyűlési bizottság elnöke, akadályoztatása esetén a bizottsági ülést levezető alelnöknek a hozzájárulása
nélkül az Országházban vagy az Országgyűlés Irodaházában megtartott bizottsági
ülés ideje alatt az ülésterembe, az ülésteremhez tartozó páholyba és karzatra, valamint az üléstermet körülvevő
folyosóra nem léphet be és nem intézkedhet. (2) Ha a késedelem veszéllyel jár és a hozzájárulás megadására jogosult akadályoztatva van, az országgyűlési őr az
(1) bekezdésben meghatározott hozzájárulás nélkül is intézkedhet a) segélyhívás esetén vagy öngyilkosság megakadályozása céljából,
b) bűncselekmény elkövetésének megakadályozása, megszakítása vagy a bűncselekmény elkövetőjének vagy
gyanúsítottjának elfogása céljából, c) közveszély, továbbá az életet vagy a testi épséget fenyegető közvetlen veszély elhárítása, illetve az ilyen
veszélyben lévők kimentése érdekében, d) rendkívüli vagy tisztázatlan okból bekövetkezett halálesettel kapcsolatos intézkedés megtételére,
e) a szabálysértést felszólítás ellenére folytató személy elfogása céljából,
f) ha az elfogás törvényben meghatározott egyéb okból szükséges.
(3) A 135. § (2) és (3) bekezdése szerinti utasítás kiadásával az (1) bekezdésben meghatározott hozzájárulást megadottnak
kell tekinteni. 48. Jogorvoslat 142. § (1) Akinek az Országgyűlési Őrség intézkedése, annak elmulasztása, a kényszerítő eszköz alkalmazása (a továbbiakban e §
alkalmazásában: intézkedés) alapvető jogát sértette, panasszal fordulhat az Országgyűlési Őrség parancsnokához.
(2) Az (1) bekezdés alapján a panaszt a jogsérelemtől, intézkedés elmulasztása esetén az arról való tudomásszerzéstől
számított harminc napon belül lehet előterjeszteni, és a beérkezéstől, illetve az áttételtől számított harminc napon
belül kell elbírálni. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a cselekvőképtelen személy helyett törvényes képviselője jár el,
korlátozottan cselekvőképes személy helyett törvényes képviselője vagy meghatalmazottja is eljárhat. A panasz
meghatalmazott vagy jogi képviselő útján is előterjeszthető. Jogi képviselőként jogvédelemmel foglalkozó társadalmi
szervezet vagy alapítvány, nemzetiségi önkormányzat, jogi oktatást végző egyetem állam- és jogtudományi doktori
fokozattal rendelkező egyetemi oktatója is eljárhat. (4) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a panaszban foglaltakat közigazgatási hatósági eljárásban bírálja el. Az
Országgyűlési Őrség parancsnokának a panaszról hozott határozata ellen fellebbezésnek nincsen helye, az ellen
közvetlenül bírósági felülvizsgálatnak van helye. HATODIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
49. Felhatalmazó rendelkezések 143. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a névhasználat és jelképhasználat szabályainak betartására vonatkozó ellenőrzés
rendjét, valamint a névhasználat és a jelképhasználat 11. § (2) bekezdés a) és b) pontjának megsértése esetén
alkalmazandó jogkövetkezményeket rendeletben állapítsa meg. (2) Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy a Magyar Honvédség és a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálat működésére szolgáló területre a képviselők belépésének szabályait rendeletben állapítsa meg.
(3) Felhatalmazást kap a rendvédelmi szervet irányító miniszter, hogy az irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek
működésére szolgáló területre a képviselők belépésének szabályait rendeletben állapítsa meg.
(4) Felhatalmazást kap a Nemzeti Adó- és Vámhivatal felügyeletére kijelölt miniszter, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
vámszerve működésére szolgáló területre a képviselők belépésének szabályait rendeletben állapítsa meg.
(5) Felhatalmazást kap a rendészetért felelős miniszter, hogy a házelnök véleményének kikérésével rendeletben
szabályozza a) az Országgyűlési Őrség szolgálati szabályzatát, ennek részeként az intézkedések, a kényszerítő eszközök
alkalmazásának részletes szabályait, a személyvédelmi és létesítménybiztonsági feladatokat, a szolgálati
formákat, az elöljárói és feljebbvalói viszonyt, a magatartási szabályokat, a más keresőfoglalkozás lehetőségét,
a rendszeresített munkakörök átminősítésének rendjét, b) az országgyűlési őr képesítési követelményeit,
c) az Országgyűlési Őrség egyenruházati szabályzatát. 50. Hatályba léptető rendelkezések
144. § (1) E törvény – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 149. § (1) bekezdése 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
(3) Az 1. § c) pontja, a 2. § (2) bekezdés q) pontja, a 3. alcím, a 10. § (2) és (5) bekezdése, az 53. § (2) és (3) bekezdése, az 54. §
(3)–(5) bekezdése, a 123. § (2)–(5) bekezdése, a XIII. Fejezet, a 143. § (5) bekezdése, a 145. § (4)–(6) bekezdése, a 148. §,
a 151. § (1)–(5), (7) és (8) bekezdése, a 160. § (2) bekezdés c) pontja 2013. január 1-jén lép hatályba.
(4) A 8. és 12. alcím, a Negyedik rész, a 147. §, 153. §, a 158. §, a 160. § (1) bekezdés b) és h) pontja, valamint a 160. §
(3) bekezdése az országgyűlési képviselők következő általános választását követően megalakuló Országgyűlés alakuló
ülésének napján lép hatályba. 51. Átmeneti rendelkezések 145. § (1) E törvény rendelkezései nem érintik az Országgyűlés e törvény hatálybalépésekor hivatalban lévő tisztségviselői,
a bizottsági tisztségviselők, a megválasztott és kinevezett személyek, valamint a képviselők megbízatását, az
Országgyűlés megalakult bizottságainak és működő képviselőcsoportjainak fennállását, rendelkezéseit azonban
a hivatalban levő Országgyűlés tekintetében is alkalmazni kell.
(2) A háznagyot az Országgyűlés első alkalommal 2012. december 31-ig választja meg. A főigazgatót a házelnök első
alkalommal 2012. december 31-ig nevezi ki. (3) E törvény hatálybalépését követően az Országgyűlés, az Országház és a Parlament nevét, jelképeit az e törvény
hatálybalépése előtti időponttól felhasználó 2012. december 31-ig kérvényezheti a házelnöknél a név-, illetve
jelképhasználat engedélyeztetését. (4) A 2013. január 1-jét megelőzően kihirdetett jogszabályban az Országgyűlés védelmével, függetlenségének és külső
befolyástól mentes működésének biztosításával, továbbá az Országház és az Országgyűlés Irodaháza, valamint az
Országgyűlés Hivatala elhelyezésére szolgáló épületekben történő rendőri intézkedésekkel és a tűzbiztonsági
követelmények megtartásával összefüggésben a rendőrség, illetve a hivatásos katasztrófavédelmi szerv számára
meghatározott feladatokat és hatásköröket az Országgyűlési Őrség látja el.
(5) Ahol jogszabály az Országgyűlési Őrség részére a (4) bekezdésben meghatározott feladatok tekintetében
a rendőrséget, illetve a hivatásos katasztrófavédelmi szervet említi, azon az Országgyűlési Őrséget kell érteni.
(6) A rendőrség és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv az Országgyűlési Őrség részére a (4) bekezdésben meghatározott
feladatok ellátásában résztvevő hivatásos állományának a rendőrséggel vagy a hivatásos katasztrófavédelmi szervvel
fennálló szolgálati viszonya – a házelnök, a rendészetért felelős miniszter és a katasztrófák elleni védekezésért felelős
miniszter által meghatározott feltételek mellett, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló törvénynek a más fegyveres szervhez történő áthelyezés szabályai szerint – országgyűlési őr
szolgálati viszonnyá alakul át. (7) A házelnök az Országgyűlési Őrségnek az Országgyűlés Hivatalának elhelyezésére szolgáló épületek területére
történő belépés és az ott-tartózkodás rendjével összefüggő tevékenysége részletes szabályait 2013. január 1-jéig
határozza meg és teszi közzé az Országgyűlés honlapján.
(8) Azon volt képviselőre, akinek megbízatása az e törvény hatálybalépésekor hivatalban lévő Országgyűlés
megbízatásának megszűnésével szűnik meg, az országgyűlési képviselők javadalmazásáról szóló 1990. évi LVI. törvény
9. §-át kell alkalmazni. (9) A 124. § (1) bekezdésében és a 127. § (2) bekezdésében foglalt feladatokat 2012. december 31-ig az Országgyűlés
Hivatalának gazdasági főigazgatója látja el. 52. Sarkalatossági záradék
146. § (1) A 12. alcím és a 157. § az Alaptörvény 2. cikk (2) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
(2) A Harmadik rész, a 36. és 37. alcím, a 145. § (8) bekezdése, a 147. § (2)–(3) bekezdése, a 149. § (1) bekezdése, a 160. §
(1) bekezdés a)–e) és g)–h) pontja, a 160. § (3) bekezdése, valamint az 1. melléklet az Alaptörvény 4. cikk (2) és
(5) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül. (3) A 14. alcím az Alaptörvény 5. cikk (8) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
(4) A 10. alcím és a 147. § (1) bekezdése az Alaptörvény 7. cikk (3) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
(5) Az Első rész, a 11. alcím és a 13. alcím, a 15–19. alcím, a IV–V. Fejezet, a XII. Fejezet, a 41–42. alcím, az 50. alcím, a 145. §
(1)–(3), (7) és (9) bekezdése, valamint a 2. melléklet az Alaptörvény 5. cikk (4) és (7) bekezdése alapján a jelen lévő
országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadandó házszabályi rendelkezésnek minősül.
(6) E törvény a) 158. § (6) bekezdése az Alaptörvény 46. cikk (6) bekezdése alapján,
b) 158. § (26) bekezdése az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdése és 23. cikke alapján,
c) 158. § (29) bekezdése az Alaptörvény VI. cikk (3) bekezdése alapján,
d) 158. § (30) bekezdése az Alaptörvény XXXI. cikk (5) bekezdése alapján,
e) 158. § (31) bekezdése az Alaptörvény 25. cikk (7) bekezdése alapján,
f) 158. § (32) bekezdés b)–d) pontja az Alaptörvény 25. cikk (7) bekezdése, valamint 26. cikk (1) és (2) bekezdése
alapján, g) 158. § (33) bekezdése az Alaptörvény 29. cikk (7) bekezdése alapján,
h) 158. § (36) bekezdése, 159. § (4) bekezdése az Alaptörvény I) cikk (4) bekezdése alapján,
i) 158. § (37) bekezdése az Alaptörvény 41. cikk (1), (4) és (5) bekezdése alapján
sarkalatosnak minősül. (7) A 160. § (2) bekezdés a) pontja az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
(8) A 149. § (2) bekezdése, a 154. § és a 160. § (4) bekezdése az Alaptörvény 31. cikk (3) bekezdése alapján sarkalatosnak
minősül. (9) Az 50. alcím az Alaptörvénynek az (1)–(4), (6) és (7) bekezdésben meghatározott rendelkezései alapján sarkalatosnak
minősül. 53. Módosító rendelkezések 147. § (1) A 24. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Vizsgálóbizottság létrehozását a képviselők egyötöde kezdeményezheti.” (2) A 17. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Kormány tagja és az államtitkár kivételével minden képviselő számára lehetővé kell tenni, hogy legalább egy
állandó bizottság munkájában részt vegyen.” (3) A 30. alcím megjelölése és a 80. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„30. Összeférhetetlenség 80. § (1) A képviselői megbízatás – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – összeegyeztethetetlen minden
más állami, önkormányzati és gazdasági tisztséggel vagy megbízatással. A képviselő más kereső foglalkozást nem
folytathat, és egyéb tevékenységéért – a tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, valamint a jogi oltalom
alá eső szellemi tevékenységet kivéve – díjazást nem fogadhat el.
(2) A képviselő miniszterelnöki, miniszteri, államtitkári, kormánybiztosi, miniszterelnöki biztosi, miniszterelnöki
megbízotti vagy miniszteri biztosi tisztséget láthat el, illetve az Országgyűlés tisztségviselője lehet.
(3) A miniszterelnök, miniszter, államtitkár képviselő nem lehet az Országgyűlés tisztségviselője és országgyűlési
bizottság tagja.” 148. § (1) A büntetőeljárásáról szóló 1998. évi XIX. törvény 29. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Kizárólag az ügyészség végzi a nyomozást a következő bűncselekmények miatt:)
„b) a bíró, az ügyész, a bírósági és ügyészségi titkár, fogalmazó és ügyintéző, az ügyészségi nyomozó, az önálló és
a megyei bírósági végrehajtó és végrehajtó-helyettes, a közjegyző és a közjegyzőhelyettes, a rendőrség és az
Országgyűlési Őrség hivatásos állományú tagja ellen elkövetett emberölés, hivatalos személy ellen elkövetett
emberrablás, hivatalos személy elleni erőszak, hivatalos személy ellen, hivatalos eljárása alatt elkövetett rablás [Btk.
166. § (2) bekezdés e) pont, Btk. 175/A. § (2) bekezdés c) pont, Btk. 229. §, Btk. 321. § (3) bekezdés d) pont, (4) bekezdés
c)–d) pont, Btk. 321. § (5) bekezdés b) pont],”
(2) A büntetőeljárásáról szóló 1998. évi XIX. törvény 29. § e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Kizárólag az ügyészség végzi a nyomozást a következő bűncselekmények miatt:)
„e) a rendőrség, az Országgyűlési Őrség, a büntetés-végrehajtási szervezet és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok
hivatásos állományú tagja által elkövetett, nem katonai büntetőeljárásra tartozó bűncselekmény, a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal hivatásos állományú tagja, továbbá a pénzügyi nyomozó által elkövetett bármilyen bűncselekmény,”
(3) A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 137. § 1. pontjának j) alpontjába
a következő rendelkezés lép: (E törvény alkalmazásában 1. hivatalos személy:)
„j) az Alkotmánybíróságnál, bíróságnál, ügyészségnél, államigazgatási szervnél, önkormányzati igazgatási szervnél, az
Állami Számvevőszéknél, a Köztársasági Elnöki Hivatalnál, az Országgyűlés Hivatalánál, az Alapvető Jogok Biztosának
Hivatalánál és az Országgyűlési Őrségnél szolgálatot teljesítő személy, akinek a tevékenysége a szerv rendeltetésszerű
működéséhez tartozik,” (4) A Btk. 122. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) E törvény alkalmazásában katona a Magyar Honvédség tényleges állományú, valamint a Rendőrség,
a büntetés-végrehajtási szervezet, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok és az Országgyűlési Őrség hivatásos
állományú tagja.” 149. § (1) Az országgyűlési képviselők javadalmazásáról szóló 1990. évi LVI. törvény 6. § (4) bekezdésében az „egy személy”
szövegrész helyébe a „két személy” szöveg, a „75%-a erejéig” szövegrész helyébe a „150%-a erejéig” szöveg lép.
(2) A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 33/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ki kell mondani az összeférhetetlenségét annak a polgármesternek,
a) akit – képviselői megbízatásának ideje alatt – bűntett miatt jogerősen szabadságvesztésre ítéltek, kivéve ha
a közügyek gyakorlásától eltiltották, b) akinek az állammal szemben – a lehetséges jogorvoslati eljárások kimerítését követően – köztartozása áll fenn, és azt
az erről szóló értesítés kézhezvételétől számított hatvan napon belül – részletfizetés vagy fizetési halasztás esetén az
ezt engedélyező határozat rendelkezéseinek megfelelően – nem rendezi.”
150. § A polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló 1994. évi
LXIV. törvény 2. § (1) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A polgármester e tisztsége megszűnik:) „h) ha a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán már nem válaszható,”
151. § (1) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban:
Hszt.) 1. § (1) bekezdésében a „valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és” szövegrész helyébe az „Országgyűlési Őrség,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, valamint” szöveg lép.
(2) A Hszt. 1. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Az Országgyűlési Őrség hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyára az e törvényben foglaltakat az
Országgyűlésről szóló törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.” (3) A Hszt. 18. § (2) és (3) bekezdésében, 23. §-ában és 51. § (1) bekezdésében a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szövegrész
helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal, az Országgyűlési Őrség” szöveg lép.
(4) A Hszt. 103. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező hivatásos állomány illetménykiegészítésének mértéke:)
„a) a Miniszterelnökségnél, a minisztérium hivatali szervezeti egységeinél, az Országgyűlési Őrségnél, a miniszter
irányítása alá tartozó belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv és a terrorizmust elhárító szerv
állományánál, berendelés vagy vezénylés esetén is a beosztási illetmény 50%-a,”
(5) A Hszt. 103. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A középfokú iskolai végzettséggel rendelkező hivatásos állomány illetménykiegészítésének mértéke:)
„a) a Miniszterelnökségnél, a minisztérium hivatali szervezeti egységeinél, az Országgyűlési Őrségnél, a miniszter
irányítása alá tartozó belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv és a terrorizmust elhárító szerv
állományánál, berendelés vagy vezénylés esetén is a beosztási illetmény 15%-a,”
(6) A Hszt. a következő 103/B. §-sal egészül ki:
„103/B. § Ha a Kormány, vagy miniszter által elrendelt szervezetátalakítás következtében megszűnő szervezet vagy
szervezeti egység feladatait átvevő szervezet szervezeti szintje illetménykiegészítés szempontjából alacsonyabb, az
átvevő szervezethez kerülő állomány az illetménykiegészítés különbözetéből származó illetménycsökkenés
kiegyenlítésére – a különbözet mértékével egyező mértékben – kompenzációs illetménykiegészítésre jogosult.”
(7) A Hszt. 254. § (1) bekezdés a) pontja a következő 16. alponttal egészül ki:
(A 104. §-ban meghatározott pótlékokon felül a hivatásos állomány tagját az illetményalap százalékában pótlékok illetik
meg. Azon illetménypótlékoknál, ahol a pótlék mértéke alsó és felső határ között állapítható meg, a pótlék tényleges
mértékét az érintett munkakörének az általános munkakörülményektől való eltérősége alapján kell meghatározni.
A pótlékok mértéke: egy hónapra számítva:) „16. az Országgyűlési Őrség állományának a pótléka 150–450%”
(8) A Hszt. a következő 342/A. §-sal egészül ki:
„342/A. § Felhatalmazást kap a rendészetért felelős miniszter, hogy rendeletben, az Országgyűlés elnöke véleménye
kikérésével a 342. § (2)–(8) bekezdése szerinti tárgykörökben az Országgyűlési Őrség vonatkozásában szabályokat
állapítson meg.” 152. § Az egyes közjogi tisztségviselők esküjéről és fogadalmáról szóló 2008. évi XXVII. törvény 1. § (1) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(1) Az országgyűlési bizottság tagja és tisztségviselője kivételével az Országgyűlés által megválasztott személy,
valamint az országgyűlési képviselő (a továbbiakban együtt: közjogi tisztségviselő) a megválasztását követően az
Országgyűlés előtt a melléklet szerinti szöveggel esküt vagy fogadalmat (a továbbiakban együtt: eskü) tesz.”
153. § A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi
integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 11. § (1) és (2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(1) A kormánymegbízott további munkavégzésre irányuló jogviszonyt nem létesíthet, nem lehet országgyűlési
képviselő, helyi önkormányzati képviselő, fővárosi, megyei közgyűlés tagja, polgármester, megyei közgyűlés elnöke,
főpolgármester, alpolgármester, megyei közgyűlés alelnöke, főpolgármester-helyettes, nemzetiségi önkormányzat
elnöke és nemzetiségi önkormányzati képviselő. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott rendelkezés nem akadálya annak, hogy a kormánymegbízott tudományos,
oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, valamint jogi oltalom alá eső szellemi tevékenységet végezzen.”
154. § A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 36. § (1) bekezdés a) pontja a következő
szöveggel lép hatályba: (Az önkormányzati képviselő, valamint a képviselő-testület bizottságának nem képviselő tagja nem folytathat olyan
tevékenységet, amely a feladatainak ellátásához szükséges közbizalmat megingathatja, továbbá nem lehet)
„a) országgyűlési képviselő, valamint aki olyan tisztséget tölt be, olyan feladatot lát el, amelyre kinevezését,
megbízatását az Országgyűléstől, köztársasági elnöktől, Kormánytól, Kormány tagjától vagy az Országgyűlés,
Kormány alárendeltségébe tartozó szervtől (vezetőjétől) kapta, kivéve ha ezen megbízatás keretében tudományos,
oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, valamint a jogi oltalom alá eső szellemi tevékenységet lát el;”
155. § (1) A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 8. § (9) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(9) Az (1)–(4) bekezdésben foglalt szabályokat az Országgyűlés Hivatala és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti
Levéltára esetében nem kell alkalmazni.” (2) A Kttv. 226. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az Országgyűlés Hivatalánál a 142. § azzal az eltéréssel alkalmazandó, hogy az Országgyűlés Hivatalának vezetője
az Országgyűlés elnöke által meghatározott rendben állapíthat meg képzettségi, munkaköri pótlékot.”
(3) A Kttv. 227. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az Országgyűlés Hivatalának vezetője, továbbá a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott hivatali
szervek vezetői felett a munkáltatói jogokat az Országgyűlés elnöke, az Országgyűlés Hivatalának további
köztisztviselői feletti munkáltatói jogokat az Országgyűlés Hivatalának vezetője – a szervezeti és működési
szabályzatban meghatározottak szerint – gyakorolja.” (4) A Kttv. 236. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az Alkotmánybíróság főtitkára, valamint az Országgyűlés szervezeti és működési szabályzatban meghatározott
hivatali szerveinek vezetői a közigazgatási államtitkárral, az Országgyűlés szervezeti és működési szabályzatban
meghatározott hivatali szerveinek helyettes vezetői a helyettes államtitkárral azonos illetményben és juttatásban
részesülnek.” 156. § (1) A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény a következő 25/A. §-sal egészül ki:
„25/A. § (1) A Tanács 25. § (4) bekezdése szerinti véleménye alapján a Kormány zárószavazás előtti módosító javaslatot
nyújt be annak érdekében, hogy a költségvetési törvényjavaslat megfeleljen az államadósság-szabálynak. A Kormány
által benyújtott módosító javaslat a költségvetési törvényjavaslat korábban már megszavazott módosító javaslattal
érintett részének megváltoztatását, újbóli megállapítását is tartalmazhatja. (2) A költségvetési törvényjavaslathoz benyújtott zárószavazás előtti módosító javaslatokat az Országgyűlés elnöke az
azok benyújtására vonatkozó határidő lejártát követően haladéktalanul megküldi a Tanácsnak. A Tanács
a zárószavazás előtti módosító javaslatok kézhezvételétől számított egy napon belül írásban tájékoztatja az
Országgyűlés elnökét arról, hogy azok megfelelnek-e az államadósság-szabálynak.
(3) A Tanács az Országgyűlés elnökének az elfogadott zárószavazás előtti módosító javaslatokról való tájékoztatása
alapján az annak kézhezvételét követő egy napon belül alakítja ki a költségvetési törvényjavaslat elfogadásához
szükséges előzetes hozzájárulására vonatkozó álláspontját. A Tanács az előzetes hozzájárulás megtagadásáról hozott
döntését részletesen indokolja. (4) A Tanács elnökét az Országgyűlés azon ülésére, amelyen a költségvetési törvényjavaslat zárószavazására kerül sor,
meg kell hívni, a Tanács elnöke azon – a Tanácsnak a költségvetési törvényjavaslat elfogadásához szükséges előzetes
hozzájárulásával kapcsolatos álláspontja kifejtése céljából – felszólalhat. Ha a Tanács elnöke a Tanácsnak
a költségvetési törvényjavaslattal kapcsolatos előzetes hozzájárulására vonatkozó álláspontját a költségvetési
törvényjavaslat zárószavazását megelőzően nem ismerteti az Országgyűlés ülésén vagy nem közli az Országgyűlés
elnökével, a Tanácsnak a költségvetési törvényjavaslat elfogadásához szükséges előzetes hozzájárulását megadottnak
kell tekinteni. (5) Ha a Tanács a költségvetési törvényjavaslat elfogadásához szükséges előzetes hozzájárulását nem adja meg,
a költségvetési törvényjavaslat zárószavazását el kell halasztani. A költségvetési törvényjavaslat zárószavazásának
elhalasztása esetén a Kormány olyan módosító javaslatot köteles benyújtani a költségvetési törvényjavaslathoz,
amelynek eredményeként a költségvetési törvényjavaslat az államadósság-szabálynak megfelel. Ebben az eljárásban
más módosító javaslat nem nyújtható be. (6) Az (1)–(5) bekezdésben foglalt eljárást azzal, hogy az így megismételt eljárásban kizárólag a Kormány jogosult
módosító javaslatot benyújtani, mindaddig kell folytatni, amíg a Tanács a költségvetési törvényjavaslat elfogadásához
szükséges előzetes hozzájárulását meg nem adja.” (2) A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 26. § (1)–(3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezések lépnek: „(1) A központi költségvetésről szóló törvény módosítását tartalmazó olyan törvényjavaslat, amely – a megszavazott
módosító javaslatokra tekintettel – a központi költségvetés bevételi vagy kiadási főösszegét megváltoztatná, vagy
a költségvetési hiány mértékét növelné, a Tanács előzetes hozzájárulása alapján bocsátható zárószavazásra.
(2) Az Országgyűlés elnöke az (1) bekezdés szerinti törvényjavaslatot annak benyújtását követően és az ahhoz
kapcsolódóan megszavazott módosító javaslatokat azok elfogadását követően – az előzetes hozzájárulás megadása
céljából – haladéktalanul megküldi a Tanács részére. (3) A Tanács az előzetes hozzájárulásra vonatkozó döntését a zárószavazás előtti módosító javaslatokról való szavazást
– ha az (1) bekezdés szerinti törvényjavaslathoz az általános vita lezárásáig módosító javaslatot nem terjesztettek elő,
az általános vita lezárását, ha az (1) bekezdés szerinti törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatok közül az
Országgyűlés egyet sem fogadott el, a módosító javaslatokról való szavazást, ha zárószavazás előtti módosító javaslat
benyújtására nem került sor, az erre vonatkozó határidő lejártát – követően, a (2) bekezdés szerinti tájékoztatás
kézhezvételétől számított egy napon belül közli az Országgyűlés elnökével. A Tanács az előzetes hozzájárulás
megtagadásáról hozott döntését részletesen indokolja.” (3) A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 26. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Ha a Tanács elnöke az előzetes hozzájárulására vonatkozó álláspontját az (1) bekezdés szerinti törvényjavaslat
zárószavazását megelőzően nem közli az Országgyűlés elnökével, a Tanácsnak az (1) bekezdés szerinti törvényjavaslat
elfogadásához szükséges előzetes hozzájárulását megadottnak kell tekinteni.” (4) A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 24. § (1) bekezdésében a „költségvetésről szóló
törvénynek a fejezetek főösszegét, illetve a költségvetési hiány vagy többlet mértékét érintő módosítását” szövegrész
helyébe a „költségvetés bevételi vagy kiadási főösszegét megváltoztató, vagy a költségvetési hiány mértékét növelő
módosítást” szöveg, 26. § (4) bekezdésében a „módosító indítvány” szövegrész helyébe a „módosító javaslat” szöveg,
a „25. § (5)–(9) bekezdését” szövegrész helyébe a „25/A. §-t” szöveg lép.
(5) Hatályát veszti a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 25. § (5)–(9) bekezdése és
26. § (5) bekezdése. 157. § Az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény 20. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A nemzetiségi szószóló megbízatásának megszűnése esetén szószóló az országos listán eredetileg is szereplő
jelöltek közül az országos nemzetiségi önkormányzat által megnevezett, ennek hiányában az országos listán soron
következő jelölt lesz. Ha az országos listán nincs több jelölt, az adott nemzetiséget az Országgyűlés megbízatásának
megszűnéséig nem képviseli nemzetiségi szószóló.” 158. § (1) A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 137. § 1. pont a) alpontjában az „országgyűlési képviselő”
szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselő és a nemzetiségi szószóló” szöveg lép.
(2) A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6/A. § (4) bekezdésében az „országgyűlési képviselő” szövegrész
helyébe az „országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló” szöveg lép.
(3) A szabadalmi ügyvivőkről szóló 1995. évi XXXII. törvény 20. § (3) bekezdésében az „országgyűlési képviselői”
szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselői, nemzetiségi szószólói” szöveg lép.
(4) Az igazságügyi szakértői kamaráról szóló 1995. évi CXIV. törvény 3/B. § (3) bekezdésében az „országgyűlési képviselői”
szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselői, a nemzetiségi szószólói” szöveg lép.
(5) A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
a) 3. § 10. pontjában az „országgyűlési képviselő” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselő, a nemzetiségi
szószóló”, b) 16. § (1) bekezdésében az „országgyűlési képviselői” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselői,
a nemzetiségi szószólói”, c) 1. számú melléklet 8.10. pontjában az „országgyűlési képviselői” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselői
és a nemzetiségi szószólói”, d) 3. számú melléklet I. „Jellemzően előforduló költségek” fejezet 25. pontjában a „helyi önkormányzati képviselői”
szövegrész helyébe a „helyi önkormányzati képviselői és a nemzetiségi szószólói”,
e) 3. számú melléklet I. „Jellemzően előforduló költségek” fejezet 25. pontjában az „országgyűlési képviselő”
szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselő vagy nemzetiségi szószóló”
szöveg lép. (6) A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény
a) 15. § (3) bekezdésében az „országgyűlési képviselőre” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselőre,
nemzetiségi szószólóra”, b) 68. § (5) bekezdésében az „országgyűlési képviselő” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselő,
a nemzetiségi szószóló” szöveg lép. (7) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 59. §
(1) bekezdés c) pontjában az „európai parlamenti képviselővé” szövegrész helyébe az „európai parlamenti
képviselővé, nemzetiségi szószólóvá” szöveg lép. (8) Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 41/B. § (2) bekezdésében az
„önkormányzati képviselő” szövegrész helyébe az „önkormányzati képviselő, nemzetiségi szószóló” szöveg lép.
(9) A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény 5. § (1) bekezdés a) pontjában az „országgyűlési képviselőt” szövegrész helyébe az
„országgyűlési képviselőt és a nemzetiségi szószólót” szöveg lép.
(10) Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény
a) 6. § (2) bekezdés e) pontjában a „képviselői” szövegrész helyébe a „képviselői és a nemzetiségi szószólói”,
b) 18. § (1) bekezdésében az „országgyűlési képviselői” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselői,
a nemzetiségi szószólói” szöveg lép. (11) A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény
a) 11. § (3) bekezdésében az „országgyűlési képviselő” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselő,
a nemzetiségi szószóló”, b) 12. § (1) bekezdés b) pontjában és 32. §-ában az „országgyűlési képviselő” szövegrész helyébe az „országgyűlési
képviselő, a nemzetiségi szószóló” szöveg lép. (12) A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 554/B. § b) pont ba) alpontjában az „országgyűlési képviselő”
szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló” szöveg lép.
(13) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak és a társadalombiztosítás szerveinek állami felügyeletéről szóló 1998. évi
XXXIX. törvény 9/B. § (6) bekezdés a) pontjában a „képviselő” szövegrész helyébe a „képviselő, nemzetiségi szószóló”
szöveg lép. (14) A Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 14. § (3) bekezdésében az „országgyűlési,
illetőleg önkormányzati képviselő” szövegrész helyébe az „országgyűlési vagy helyi önkormányzati képviselő,
valamint nemzetiségi szószóló” szöveg lép. (15) A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 62. §
c) pontjában az „országgyűlési képviselővé” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselővé, nemzetiségi
szószólóvá” szöveg lép. (16) Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 35. § (2) bekezdésében
az „országgyűlési képviselő” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló” szöveg lép.
(17) Az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 8. § (2) bekezdés
c) pontjában az „országgyűlési képviselő” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló”
szöveg lép. (18) A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 23. § (7) bekezdés e) pontjában a „képviselő” szövegrész helyébe
a „képviselő, nemzetiségi szószóló” szöveg lép. (19) A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 68. § (2) bekezdés f) pontjában a „képviselő” szövegrész helyébe
a „képviselő, illetve nemzetiségi szószóló” szöveg lép. (20) A Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről
szóló 2007. évi LXXV. törvény 26. § (6) bekezdésében az „országgyűlési képviselői” szövegrész helyébe az
„országgyűlési képviselői, a nemzetiségi szószólói” szöveg lép. (21) Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 20/F. § (1) bekezdés a) pontjában a „képviselő” szövegrész helyébe
a „képviselő, nemzetiségi szószóló” szöveg lép. (22) A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi CXXXVI. törvény
4. § (2) bekezdés b) pontjában a „képviselő” szövegrész helyébe a „képviselő és a nemzetiségi szószóló” szöveg lép.
(23) A közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 2. § (1) bekezdés e) pontjában
az „európai parlamenti képviselő” szövegrész helyébe az „európai parlamenti képviselő, a nemzetiségi szószóló”
szöveg lép. (24) A Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 4. § (3) bekezdés a) pontjában és 10. § (2) bekezdés a) pontjában
a „képviselő” szövegrész helyébe a „képviselő, nemzetiségi szószóló” szöveg lép.
(25) Az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény
a) 9. § (1a) bekezdés a) pontjában a „képviselő” szövegrész helyébe a „képviselő és a nemzetiségi szószóló”,
b) 9. § (3) bekezdés a) pontjában az „országgyűlési képviselők” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselők,
nemzetiségi szószólók” szöveg lép. (26) A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 103. § (3) bekezdésében és
118. § (1) bekezdés a) pontjában a „képviselő” szövegrész helyébe a „képviselő, nemzetiségi szószóló” szöveg lép.
(27) A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény
a) 169. § (1) bekezdés a) pontjában a „képviselő” szövegrész helyébe a „képviselő vagy nemzetiségi szószóló”
b) 179. § (5) bekezdés a) pontjában a „képviselő” szövegrész helyébe a „képviselő, nemzetiségi szószóló”
szöveg lép. (28) Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 5. § (5) bekezdésében az „országgyűlési képviselő” szövegrész
helyébe az „országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló” szöveg lép.
(29) Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 40. §
(2) bekezdésében az „országgyűlési képviselő” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló”
szöveg lép. (30) A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 54. §
(2) bekezdés a) pontjában a „képviselő” szövegrész helyébe a „képviselő és a nemzetiségi szószóló” szöveg lép.
(31) A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 70. § (1) bekezdés d) pontjában és 151. §
(2) bekezdés c) pontjában a „képviselővé” szövegrész helyébe a „képviselővé, nemzetiségi szószólóvá” szöveg lép.
(32) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
a) 8. § (3) bekezdésében az „európai parlamenti képviselő” szövegrész helyébe az „európai parlamenti képviselő,
illetve a nemzetiségi szószóló”, b) 39. § (2) bekezdésében a „képviselő” szövegrész helyébe a „képviselő, nemzetiségi szószóló”,
c) 90. § f) pontjában a „képviselőnek” szövegrész helyébe a „képviselőnek, nemzetiségi szószólónak”,
d) 184. § (3) bekezdésében az „országgyűlési képviselőként” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselőként,
a nemzetiségi szószólóként” szöveg lép. (33) A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi
CLXIV. törvény a) 14. § (2) bekezdés d) pontjában az „országgyűlési képviselői megbízatásának” szövegrész helyébe az
„országgyűlési képviselői megbízatásának, illetve a volt nemzetiségi szószóló a nemzetiségi szószólói
megbízatásának”, b) 22. § (1) bekezdés e) pontjában, 24. § (1) bekezdés d) pontjában, 34. § f) pontjában és 48. § (2) bekezdésében
a „képviselővé” szövegrész helyébe a „képviselővé, nemzetiségi szószólóvá”,
c) 44. § (1) bekezdésében a „képviselő” szövegrész helyébe a „képviselő, nemzetiségi szószóló”,
d) 48. § (3) bekezdésében a „képviselői” szövegrész helyébe a „képviselői, a nemzetiségi szószólói”
szöveg lép. (34) Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 66. § (1) bekezdés b) pontjában az „országgyűlési képviselő” szövegrész helyébe az
„országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló” szöveg lép. (35) A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
a) 8. § (7) bekezdésében a „képviselői” szövegrész helyébe a „képviselői, a nemzetiségi szószólói”,
b) 216. § (1) bekezdés d) pontjában és 221. § (1) bekezdés d) pontjában a „képviselővé” szövegrész helyébe
a „képviselővé, nemzetiségi szószólóvá” szöveg lép. (36) Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 1. §
(1) bekezdésében az „országgyűlési képviselő” szövegrész helyébe az „országgyűlési képviselő, a nemzetiségi
szószóló” szöveg lép. (37) A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 55. § (1) bekezdésében a „képviselő” szövegrész helyébe
a „képviselő, nemzetiségi szószóló” szöveg lép. 159. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) E törvény II. fejezete alkalmazásában jogszabályon, 9. § (1) és (3) bekezdése alkalmazásában törvényen az
Országgyűlés Hivatala tekintetében az Országgyűlés házszabályi rendelkezéseit is érteni kell.”
(2) A műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény 40. § (1) bekezdésében a „Házszabálya
szerint” szövegrész helyébe a „a házszabályi rendelkezésekben” szöveg lép.
(3) Az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény 9. §
(1a) bekezdés a) pontjában az „1990. évi LVI. törvény” szövegrész helyébe a „törvény” szöveg lép.
(4) A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
a) 1. § (1) bekezdésében a „Magyar Nemzeti Bank” szövegrész helyébe a „Magyar Nemzeti Bank, a Költségvetési
Tanács” szöveg, b) 1. § (2) bekezdésében a „miniszterelnök” szövegrész helyébe a „miniszterelnök és az Országgyűlés elnöke” szöveg,
c) 2. melléklet III. 2. pontjában a „felirat: Becsület Rend” szövegrész helyébe a „felirat: Magyar Becsület Rend” szöveg
lép. 54. Hatályon kívül helyező rendelkezések 160. § (1) Hatályát veszti
a) az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény,
b) az országgyűlési képviselők javadalmazásáról szóló 1990. évi LVI. törvény,
c) az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény módosításáról szóló 1997. évi V. törvény,
d) az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény módosításáról szóló 1998. évi XXXII. törvény,
e) az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény módosításáról szóló 2001. évi VI. törvény,
f) az Országgyűlés és a Kormány európai uniós ügyekben történő együttműködéséről szóló 2004. évi LIII. törvény,
g) az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény módosításáról szóló 2006. évi LXIII. törvény,
valamint h) az országgyűlési képviselők javadalmazásáról szóló 1990. évi LVI. törvény módosításáról szóló 2011. évi
LIX. törvény. (2) Hatályát veszti a) a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 13. §-a és az azt megelőző
alcím, valamint b) a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 15/A. alcíme,
c) a Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az államháztartás hároméves kereteiről szóló 2003. évi
CXVI. törvény 15. § (7) bekezdése. (3) Hatályát veszti a 81–83. §, a 84. § a)–g) pontja, a 89. § a), e) és f) pontja, a 96. § (1) bekezdése, valamint a 109. § (8) és
(9) bekezdése. (4) Nem lép hatályba a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 38. § (1) bekezdés a) és
c) pontja. Kövér László s. k., Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés elnöke, az Országgyűlés alelnöke,