text:
2016. III. törvény az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, másrészről az  Iraki
Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS egyrészről az európai unió és tagállamai, másrészről az iraki köztársaság között
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
MÁLTA,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei,
a továbbiakban: a tagállamok, és
AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió,
egyrészről, és
A törvényt az Országgyűlés a 2016. március 1-i ülésnapján fogadta el.
AZ IRAKI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Irak,
másrészről,
a továbbiakban együttesen: a Felek,
FIGYELEMBE VÉVE az  Unió, annak tagállamai, valamint Irak között fennálló kötelékeket és az  általuk közösen
képviselt értékeket,
FELISMERVE, hogy az  Unió, annak tagállamai és Iraki erősíteni kívánják e  kapcsolatokat, továbbá partnerséget és
együttműködést kívánnak létrehozni, amit politikai párbeszéd kísér,
FIGYELEMBE VÉVE a  Felek által az  Egyesült Nemzetek alapokmánya céljainak és alapelveinek, az  emberi
szabadságjogok tiszteletben tartásának, a  demokratikus elveknek, politikai és gazdasági szabadságjogoknak
tulajdonított fontosságot, amelyek a partnerség meghatározó alapját képezik,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a  Feleknek az  ENSZ által elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más
vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányokban megállapított demokratikus elvek és emberi jogok és az alapvető
szabadságok melletti elkötelezettségét,
ELISMERVE a gazdasági fejlődéssel együtt járó fenntartható és társadalmi fejlődés jelentőségét,
FELISMERVE a  Felek közötti együttműködés jelentőségét, és a  Felek közös elhatározását, hogy konszolidálják,
elmélyítsék és sokoldalúvá tegyék kapcsolataikat a  közös érdekű területeken a  szuverenitás tiszteletben tartása,
az  egyenlőség, a  megkülönböztetésmentesség, a  jogállamiság és a  felelősségteljes kormányzás, a  természeti
környezet tiszteletben tartása és a kölcsönös előnyök alapján,
FELISMERVE, hogy szükséges támogatni Iraknak a  politikai reformok és a  gazdasági rehabilitáció folytatására tett
erőfeszítéseit és reformjait, a  lakosság szegény és hátrányos helyzetű csoportjainak életkörülményeinek javítása
terén is,
FELISMERVE, hogy szükséges megerősíteni a  nők politikai, civil, társadalmi, gazdasági és kulturális területeken
betöltött szerepét, valamint, hogy küzdeni kell a diszkrimináció ellen,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy kedvező feltételeket teremtsenek az  Unió és Iraki közötti kereskedelem jelentős
fejlesztéséhez és diverzifikálásához, valamint a  gazdaság, a  kereskedelem, a  befektetések, a  tudomány és
a technológia, valamint a kultúra terén folytatott együttműködés fokozásához,
TÖREKEDVE a Felek közötti kereskedelmi, befektetési és a harmonikus gazdasági kapcsolatok piacgazdasági elvek
alapján történő előmozdítására,
TEKINTETTEL arra, hogy szükséges megteremteni a  kedvező feltételeket az  üzleti és a  befektetői környezet
javításához,
ANNAK TUDATÁBAN, hogy szükség van az  üzleti és a  befektetési feltételek, valamint az  olyan területeken
érvényesülő feltételek javítására, mint a  vállalatok letelepedése, a  foglalkoztatás, a  szolgáltatásnyújtás és
a tőkemozgás,
FIGYELEMMEL a Felek azon jogára, mely szerint területükön ők maguk szabályozzák a szolgáltatások nyújtását, és
garantálják a legitim közpolitikai célok elérését,
FIGYELEMMEL azon kötelezettségükre, miszerint a  kereskedelmet a  Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó,
1994. április 15-i Marrakeshi Egyezménnyel (a  továbbiakban: WTO-megállapodás) összhangban folytatják, és ezzel
kapcsolatban elismerik az ahhoz fűződő közös érdeküket, hogy Irak csatlakozzon a megállapodáshoz,
FELISMERVE a fejlődő országok különleges igényeit a WTO keretében,
FELISMERVE, hogy a  terrorizmus, a  szervezett bűnözés, a  pénzmosás és a  kábítószer-kereskedelem komoly
veszélyt jelent a  nemzetközi stabilitásra és biztonságra, valamint a  Felek közötti együttműködés célkitűzéseinek
megvalósítására,
TUDOMÁSUL VÉVE a regionális együttműködés elősegítésének és erősítésének fontosságát,
MEGERŐSÍTVE, hogy a megállapodásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének
hatálya alá tartozó rendelkezései az  Egyesült Királyságot és Írországot nem az  Európai Unió részeként, hanem
különálló szerződő felekként kötelezik mindaddig, amíg az Európai Unió nem értesíti Irakot arról, hogy valamelyik
állam az  Európai Unió részeként vált kötelezett féllé, az  Európai Unióról szóló szerződéshez és az  Európai Unió
működéséről szóló szerződéshez csatolt, az  Egyesült Királyságnak és Írországnak a  szabadságon, a  biztonságon
és a  jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek (21. szám)
megfelelően. Dániára ugyanez vonatkozik, összhangban az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió
működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvvel (22. szám),
MEGÁLLAPODTAK A KÖVETKEZŐKÉPPEN:
1. cikk
A partnerség létrehozása (1) Ezennel partnerség jön létre egyrészről az Unió és tagállamai, másrészről Irak között.
 (2) E partnerség célkitűzései a következők:
a) megfelelő keret biztosítása a  Felek közötti politikai párbeszédhez, amely lehetőséget nyújt a  politikai
kapcsolatok továbbfejlesztésére;
b) a Felek közötti kereskedelmi, befektetési és a  harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítása, és ezáltal
a fenntartható gazdasági fejlődésük elősegítése; és
c) jogalkotási, gazdasági, szociális, pénzügyi és kulturális együttműködés alapjának megteremtése.
2. cikk
Alapok
A Felek bel- és külpolitikájának alapja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más, a jogállamiság alapelvét
tartalmazó, vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányokban meghatározottak szerint a  demokratikus alapelvek,
valamint az emberi jogok tiszteletben tartása, amely egyben e megállapodás lényeges elemét is képezi.
I. CÍM
POLITIKAI PÁRBESZÉD ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉS
A KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA TERÉN
3. cikk
Politikai párbeszéd (1) A Felek egymás között rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki. A  párbeszédnek erősítenie kell az  egymás
közötti kapcsolatokat, hozzá kell járulnia a  partnerség kialakításához, és fokoznia kell a  kölcsönös megértést és
a szolidaritást.
(2) A politikai párbeszédnek le kell fednie a  közös érdekeket, és különösen a  békét, a  kül- és biztonságpolitikát,
a  nemzeti párbeszédet és a  megbékélést, a  demokráciát, a  jogállamiságot, az  emberi jogokat, a  jó kormányzást,
a regionális stabilitást és az integrációt.
(3) A politikai párbeszédre évente kerül sor miniszteri és vezetői tisztviselői szinten.
4. cikk
A terrorizmus elleni küzdelem
A Felek megerősítik a  terrorizmus elleni küzdelem kiemelt jelentőségét és a  terrorcselekmények megelőzése
és megszüntetése céljából együttműködnek a  nemzetközi egyezményekkel, a  nemzetközi emberi jogokkal,
a  humanitárius joggal és a  menekültjoggal, illetve jogszabályaikkal és rendeleteikkel összhangban.
Ez az együttműködés különösen a következő területekre irányul:
a) az ENSZ Biztonsági Tanács 1373. (2001) határozata, illetve egyéb vonatkozó ENSZ-határozatok, az  ENSZ
terrorizmusellenes stratégiája, a nemzetközi egyezmények és jogi okmányok teljes körű végrehajtására;
b) a terrorista csoportokkal és azok támogató hálózataival kapcsolatos információk cseréjére a  nemzetközi és
nemzeti joggal összhangban; és
c) a terrorizmus elleni küzdelemben alkalmazott eszközökről és módszerekről folytatott eszmecserére, ideértve
a műszaki területeket és a képzést, valamint a terrorizmus megelőzésével kapcsolatos tapasztalatcserét.
A Felek továbbra is elkötelezettek az  ENSZ nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezményéről történő minél
hamarabbi megegyezés mellett.
A Felek mély aggodalommal tekintenek a  terrorcselekményekre való felbujtásra és hangsúlyozzák az  amelletti
elkötelezettségüket, hogy a  nemzetközi és a  nemzeti joggal összhangban meghozzák az  összes szükséges és
megfelelő intézkedést az ilyen felbujtás jelentette fenyegetés csökkentése érdekében.
5. cikk
A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem
A Felek úgy vélik, hogy a  nemzetközi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az  egyik
legfenyegetőbb a  tömegpusztító fegyverek (WMD) és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők
körében való elterjedése. Ezért a  Felek megállapodnak abban, hogy a  leszerelésről és a  WMD elterjedésének
megakadályozásáról szóló nemzetközi szerződések és megállapodások alapján fennálló, valamint az  egyéb
vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik teljes mértékű teljesítése és nemzeti végrehajtása révén együttműködnek
és hozzájárulnak a WMD és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez. A Felek megállapodnak abban, hogy
e rendelkezés a megállapodás lényegi elemét képezi.
A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek, és hozzájárulnak a  WMD és hordozóeszközeik
elterjedése elleni küzdelemhez azáltal, hogy:
a) lépéseket tesznek minden egyéb vonatkozó nemzetközi jogi okmány aláírására, megerősítésére, az  ahhoz
történő csatlakozásra, és a teljeskörű végrehajtásra, az esettől függően;
b) létrehozzák a  nemzeti exportellenőrzések hatékony rendszerét, amely ellenőrzi a  WMD-kel kapcsolatos
áruk exportját és tovűbbítását, beleértve a  kettős felhasználású technológiák esetében a WMD céljára való
végfelhasználás ellenőrzését, valamint hatékony szankciókat tartalmaz az  exportellenőrzések megszegése
esetére.
A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet folytatnak, amely ezeket az elemeket kíséri és
egységes keretbe foglalja.
6. cikk
Kézi- és könnyűfegyverek (1) A Felek elismerik, hogy a  kézi- és könnyűfegyverek (SALW) – és az  azokhoz szükséges lőszerek – tiltott gyártása,
szállítása és forgalmazása, valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és
ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelent a békére és a nemzetközi biztonságra.
(2) A Felek megállapodnak abban, hogy tiszteletben tartják és teljes mértékben végrehajtják a kézi- és könnyűfegyverek,
valamint az  azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos, a  hatályos nemzetközi
megállapodások és az  ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai alapján rájuk háruló kötelezettségeket,
valamint az  e  területen alkalmazandó nemzetközi jogi okmányok – köztük a  SALW tiltott kereskedelme minden
formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program – keretében vállalt
kötelezettségeiket.
(3) A Felek vállalják, hogy globális, regionális, szubregionális és nemzeti szinten együttműködnek a  SALW, valamint
az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelemben és biztosítják az e téren tett erőfeszítéseik
összehangoltságát, egymást kiegészítő és erősítő jellegét, továbbá megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai
párbeszédet alakítanak ki, amely kiegészíti és megszilárdítja e kötelezettségvállalást.
7. cikk
Nemzetközi Büntetőbíróság (1) A Felek megerősítik, hogy a nemzetközi közösség egészét érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak
büntetlenül, és az azokhoz kapcsolódó büntetőeljárást hazai vagy nemzetközi szintű intézkedésekkel kell biztosítani.
(2) A Felek elismerik, hogy Irak még nem részes állama a  Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának, azonban
fontolóra veszi annak lehetőségét, hogy a  jövőben annak részesévé váljon. Ennek során Irak megteszi azokat
a  lépéseket, amelyek szükségesek a Római Statútumhoz és a kapcsolódó okmányokhoz való csatlakozáshoz, azok
megerősítéséhez és végrehajtásához.
(3) A Felek megerősítik az arra irányuló elkötelezettségüket, hogy együttműködnek ebben a kérdésben, ideértve azt,
hogy megosztják egymással a vonatkozó nemzetközi jog alapján szükséges jogi kiigazítások elfogadásában szerzett
tapasztalataikat.
II. CÍM
KERESKEDELEM ÉS BEFEKTETÉSEK I. SZAKASZ
ÁRUKERESKEDELEM
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 8. cikk
Hatály és alkalmazási kör
E fejezetet a Felek közötti árukereskedelemre kell alkalmazni.
9. cikk
Vámok
E fejezet alkalmazásában a „vám” mindenféle olyan illetéket és díjat tartalmaz, amelyet egy áru kivitelére vagy
behozatalára, vagy ez  utóbbiakkal kapcsolatosan vetnek ki, beleértve a  kivitellel vagy behozatallal kapcsolatosan
alkalmazott minden adótöbbletet és felárat is. A „vám” nem tartalmaz semmiféle:
a) a 11. cikknek megfelelően kiszabott belső adóval egyenértékű díjat;
b) az e megállapodás II. címének 1. szakasza II. fejezetének megfelelően kivetett vámot;
c) az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a  továbbiakban: GATT 1994) VI., XVI. és
XIX.  cikkével, az  1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI.  cikkének végrehajtásáról szóló
WTO-megállapodással, a  szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodással,
a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodással, a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 5. cikkével
vagy a  vitarendezési szabályokról és eljárásokról szóló WTO egyetértési megállapodással összhangban
alkalmazott vámot;
d) a Felek hazai jogával és a  GATT 1994 VIII.  cikkével és a  hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő
rendelkezésekkel összhangban kivetett illetékeket vagy egyéb díjakat.
10. cikk
A legnagyobb kedvezményes elbánás (1) A Felek az GATT 1994 I. cikkének (1) bekezdése, valamint a hozzá fűzött megjegyzések és kiegészítő rendelkezések
alapján a legnagyobb kedvezményes elbánást biztosítják egymás részére.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak a következőkre:
a) az GATT 1994 szerinti vámunió vagy szabadkereskedelmi terület létrehozásának céljával adott vagy az ilyen
vámunió vagy szabadkereskedelmi terület által kötelezővé tett kedvezmények;
b) meghatározott országoknak az  GATT 1994-tal, vagy fejlődő országok javára más nemzetközi
megállapodásokkal összhangban nyújtott előnyök. 11. cikk
Nemzeti elbánás
A Felek nemzeti elbánásban részesítik a másik Fél termékeit, összhangban a GATT 1994 III. cikkével, és a hozzá fűzött
megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel. E célból a GATT 1994 III. cikkét, az ahhoz fűzött megjegyzéseket és
kiegészítő rendelkezéseket belefoglalták e megállapodásba, és értelemszerűen annak részét képezik.
12. cikk
Vámtarifa-politika (1) Az Irakból származó és az Unióba behozott termékekre az Unió legnagyobb kedvezményes vámtarifája vonatkozik.
A  GATT 1994 I.  cikkével összhangban az  Irakból származó és az  Unióba behozott termékekre nem vethetők ki
a WTO-tagállamokból behozott termékekre kivetett vámoknál nagyobb vámok.
(2) Az Unióból származó termékek az  Irakba történő behozataluk esetén mentesülnek a  behozott árukra kivetett,
jelenleg 8%-os újjáépítési illetéknél magasabb vámok alól.
(3) A Felek megállapodnak abban, hogy Irak WTO-csatlakozásáig a  Felek megváltoztathatják a  behozatali vámok
szintjét a Felek közötti kölcsönös konzultációt követően.
(4) Ha e  megállapodás aláírása után Irak a  behozatalokra mindenkire kötelező alapon vámcsökkentést, különösen
a  WTO-ban a  tarifatárgyalásokból eredő vámcsökkentéseket alkalmaz, akkor ezeket a  csökkentett vámokat kell
alkalmazni az Unióból származó behozatalra, és az alapvám vagy az újjáépítési illeték helyébe a csökkentett vámok
lépnek, a csökkentések alkalmazásának napjától kezdve.
13. cikk
A GATT 1994 vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása
A GATT 1994 következő cikkeit bele kell foglalni e megállapodásba, amelyek értelemszerűen e megállapodás részét
képezik, és a Felek között alkalmazni kell:
a) az V. cikk, ideértve az ahhoz fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket;
b) a VII. cikk (1), (2), (3), (4a), (4b), (4d) és (5) bekezdése, ideértve az ahhoz fűzött megjegyzéseket és kiegészítő
rendelkezéseket, valamint a GATT 1994 VII. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás;
c) a VIII. cikk, ideértve az ahhoz fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket;
d) a IX. cikk;
e) a X. cikk.
14. cikk
Harmonizált áruleíró rendszer
A Felek közötti kereskedelemben az  áruk osztályozása a  Felek saját vám-nómenklatúrája szerint történik,
a  Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló, 1983. június 14-én Brüsszelben készült nemzetközi egyezmény
harmonizált rendszerével (a továbbiakban: HR) összhangban értelmezve.
15. cikk
Az áruk ideiglenes beléptetése
Az áruk ideiglenes beléptetéséről szóló, mindkét Félre nézve kötelező nemzetközi egyezményekből eredő jogok
és kötelezettségek sérelme nélkül mindkét Fél mentességet biztosít a másik Fél részére az ideiglenesen beléptetett
árukra kivetett behozatali díjak és vámok alól. Az  ideiglenes beléptetési eljárás alkalmazása azon feltételek
figyelembevétele mellett történik, amelyek között a  szóban forgó Felek elfogadták az  ilyen egyezményekből
származó kötelezettségeket.
16. cikk
A mennyiségi korlátozások tilalma
Az Unió és Irak e  megállapodás hatálybalépésével az  egymás közötti kereskedelemben eltörli a  behozatalt vagy
a kivitelt érintő korlátozásokat, vagy az azokkal azonos hatású intézkedéseket, illetve ilyeneket nem fogad el és nem
tart fenn, összhangban a  GATT 1994 XI.  cikkével, a  hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel.
E  célból a  GATT 1994 XI.  cikkét, a  hozzá fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket belefoglalták
e megállapodásba, és értelemszerűen annak részét képezik.
17. cikk
Kiviteli vámok
Egyik Fél sem tarthat fenn vagy vezethet be a másik Félhez való árukivitelre vagy ahhoz kapcsolódóan bármilyen
vámot, adót, illetéket vagy más díjat. Egyik Fél sem tarthat fenn vagy vezethet be a  másik Félhez exportált árura
vonatkozó belső adót, illetéket vagy más díjat, amely meghaladja a  hazai értékesítésre szánt hasonló termékekre
kivetettet.
II. FEJEZET
A KERESKEDELMI JOGORVOSLAT ESZKÖZEI 18. cikk
Dömpingellenes intézkedések
(1) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a  Feleket abban, hogy dömpingellenes vagy kiegyenlítő
intézkedéseket fogadjanak el összhangban a GATT 1994 VI. cikkével és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő
rendelkezésekkel, az  1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI.  cikkének végrehajtásáról szóló
megállapodással és a szubvenciók és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodással.
(2) Erre a cikkre nem vonatkoznak az e megállapodás II. címe VI. szakaszának rendelkezései.
19. cikk
Védintézkedések (1) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a  Feleket abban, hogy a  GATT 1994 XIX.  cikkével és
a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodással összhangban intézkedéseket fogadjanak el.
(2) Erre a cikkre nem vonatkoznak az e megállapodás II. címe VI. szakaszának rendelkezései.
III. FEJEZET
KIVÉTELEK 20. cikk
Általános kivételek
A GATT 1994 XX.  cikkének rendelkezéseit, ideértve a  hozzá fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket,
valamint a GATT 1994 XXI. cikkének rendelkezéseit, amelyeket e megállapodásba belefoglaltak és értelemszerűen
annak részét képezik, a Felek között alkalmazni kell.
IV. FEJEZET
NEM VÁMJELLEGŰ KÉRDÉSEK 21. cikk
Ipari szabványok és megfelelőségértékelés, műszaki előírások
1. Kapcsolatok a WTO a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodással
A kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodás (a  továbbiakban: TBT-megállapodás)
rendelkezéseit, amelyeket e megállapodásba belefoglaltak és értelemszerűen annak részét képezik, a Felek között
alkalmazni kell.
2. Hatály és alkalmazási kör
E fejezet rendelkezései a  TBT-megállapodásban meghatározott műszaki előírások, szabványok és
megfelelőségértékelési eljárások kidolgozására, elfogadására és alkalmazására vonatkoznak.
3. Célkitűzések
A Felek által a  műszaki előírások, a  szabványok és a  megfelelőségértékelési eljárások területén folytatott
együttműködés céljai a következők:
a) a kereskedelem technikai akadályainak elkerülése vagy csökkentése a  Felek közötti kereskedelem
előmozdítása céljából;
b) elősegíteni a  termékek egymás piacára jutását a  termékek biztonságának, minőségének és
versenyképességének javításával;
c) a nemzetközi műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások szélesebb körű
alkalmazásának előmozdítása, ideértve az  ágazatspecifikus intézkedéseket is, és a  nemzetközi legjobb
gyakorlatok alkalmazása azok megszövegezése során;
d) annak biztosítása, hogy a  szabványok és a  műszaki előírások előkészítése, elfogadása és kidolgozása
átlátható legyen, és ne okozzon szükségtelen akadályokat a  Felek közötti kereskedelemben, összhangban
a TBT-megállapodás rendelkezéseivel;
e) infrastruktúra kiépítése a  műszaki szabályozás, a  szabványosítás, a  megfelelőségértékelés, az  akkreditálás,
a mérésügy és a piacfelügyelet számára Irakban;
f ) Irak és az  Unió szabványosítással, megfelelőségértékeléssel foglalkozó intézményei és szabályozó
intézményei közötti funkcionális kapcsolatok kialakítása;
g) az iraki intézmények hatékony részvételének előmozdítása a  szabványalkotó nemzetközi testületekben és
a TBT-bizottságban.
4. Műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások
a) A Felek kötelesek gondoskodni arról, hogy a  műszaki előírások, a  szabványok és a  megfelelőségértékelési
eljárások sem céljukat, sem hatásaikat tekintve ne a  Felek közötti kereskedelem elé szükségtelen
akadályokat gördítő tartalommal készüljenek el, kerüljenek elfogadásra vagy alkalmazásra, figyelemmel
a TBT-megállapodás rendelkezéseire.
b) A Felek törekednek arra, hogy ahol lehetséges, harmonizálják a  szabványaikat, a  műszaki előírásaikat és
a megfelelőségértékelési eljárásaikat.
5. Átláthatóság és tájékoztatás
a) A műszaki előírásokkal, a  szabványokkal és a  megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos információ
egymással való megosztására vonatkozó, a  TBT-megállapodásban előírt kötelezettségeket a  Felek között
alkalmazni kell.
b) A Felek megállapodnak abban, hogy a  kapcsolattartó pontokon keresztül információt cserélnek egymással
az olyan kérdésekről, amelyek potenciálisan érinthetik a kereskedelmi kapcsolataikat, ideértve a sürgősségi
riasztásokat, a tudományos véleményeket és eseményeket.
c) A Felek együttműködhetnek a  kapcsolattartó pontok létrehozásában és fenntartásában, valamint a  közös
adatbázisok létrehozásában és karbantartásában.
V. FEJEZET
EGÉSZSÉGÜGYI ÉS NÖVÉNY-EGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEK 22. cikk
Egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések
(1) A Felek együttműködnek az  egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések területén a  kereskedelem
előmozdítása céljából, miközben védik az  emberi, állati vagy növényi életet vagy egészséget. Az  egészségügyi és
növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodás (a  továbbiakban: SPS-megállapodás)
rendelkezéseit, amelyeket e megállapodásba belefoglaltak és értelemszerűen annak részét képezik, a Felek között
alkalmazni kell.
(2) A Felek kérésre megnevezhetik és kölcsönösen elfogadható megoldások elérését célul kitűzve kezelhetik az egyes,
az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekkel kapcsolatosan esetlegesen felmerülő problémákat.
II. SZAKASZ
SZOLGÁLTATÁSOK KERESKEDELME ÉS LETELEPEDÉS 23. cikk
Hatály
(1) Ez a szakasz határozza meg a Felek között a szolgáltatások kereskedelme és a letelepedés fokozatos liberalizálásához
szükséges intézkedéseket.
(2) Ez a szakasz a szolgáltatások kereskedelmét és a letelepedést érintő intézkedésre vonatkozik valamennyi gazdasági
tevékenység tekintetében, a következők kivételével:
a) nukleáris anyagok bányászata, gyártása és feldolgozása;
b) fegyver-, lőszer és hadianyaggyártás, illetve -kereskedelem;
c) audiovizuális szolgáltatások és kulturális szolgáltatások;
d) oktatási szolgáltatások;
e) egészségügyi és szociális szolgáltatások;
f ) nemzeti tengeri kabotázs;
g) légi közlekedési szolgáltatások és a légi szállítást kiegészítő, az alábbiaktól különböző szolgáltatások:
i. repülőgép-karbantartási és -javítási szolgáltatások, amelyek során repülőgépet vonnak ki
a szolgálatból;
ii. a légi közlekedési szolgáltatások értékesítése és marketingje;
iii. a számítógépes helyfoglalási rendszerrel (CRS) összefüggő szolgáltatások;
iv. földi kiszolgálás;
v. légi jármű kölcsönzése személyzettel;
vi. repülőtér-üzemeltetési szolgáltatások; valamint
h) űrszállítás.
 (3) E szakasz egyik rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az  a  kormányzati beszerzések tekintetében bármilyen
kötelezettséget támasztana.
 (4) E szakasz rendelkezései nem vonatkoznak a Felek által nyújtott szubvenciókra.
 (5) E szakasz rendelkezéseivel összhangban a legitim politikai célkitűzések elérése érdekében mindegyik Fél fenntartja
a szabályozáshoz és az új jogszabályok bevezetéséhez való jogát.
24. cikk
Fogalommeghatározások
E szakasz alkalmazásában:
a) „az Unió természetes személye” az a személy, aki az Unió valamely tagállamának jogszabályai alapján az adott
tagállam állampolgára, és „az Iraki Köztársaság természetes személye” az a személy, aki az  Iraki Köztársaság
jogszabályai alapján Irak állampolgára;
b) „jogi személy”: olyan jogalany, amely a hatályos jog szerint megfelelő formában került létrehozásra vagy más
módon megszervezésre, függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt-e vagy sem, illetve hogy magán- vagy
állami tulajdonban van, ideértve a társasági és tröszti formát, valamint a társas vállalkozást, közös vállalkozást,
az egyéni vállalkozást vagy a társulást;
c) „az Unió jogi személye” vagy „az Iraki Köztársaság jogi személye” az Unió valamely tagállamának vagy az Iraki
Köztársaság jogszabályai alapján létrehozott jogi személy, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye,
központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai
Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozó területen, vagy az  Iraki Köztársaság területén
van. Amennyiben a  jogi személynek csak a  létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy
üzleti tevékenységének fő helye az  Európai Unióról szóló szerződés és az  Európai Unió működéséről szóló
szerződés hatálya alá tartozó területen, vagy az  Iraki Köztársaság területén van, nem tekinthető az  Unió
vagy Irak jogi személyének, kivéve, ha az  általa folytatott tevékenységek ténylegesen és folyamatosan
kapcsolódnak az Unió vagy Irak gazdaságához;
d) A c)  pont ellenére az  Unió vagy Irak területén kívül létesített, az  Európai Unió valamely tagállamának vagy
Irak állampolgárainak ellenőrzése alatt álló hajózási társaság szintén a megállapodás kedvezményezettje, ha
a hajóit a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően lajstromozták az Európai Unió adott tagállamában vagy
Irakban, és ha az Európai Unió e tagállamának vagy Iraknak a lobogója alatt közlekedik;
e) „gazdasági tevékenység”: nem foglalja magában az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységeket,
azaz sem az üzleti alapon, sem az egy vagy több gazdasági szereplővel versengve végzett tevékenységeket;
f ) „leányvállalat”: olyan jogi személy, amely ténylegesen egy másik jogi személy ellenőrzése alatt áll;
g) jogi személy „fióktelepe” az a jogi személyiséggel nem rendelkező üzleti hely, amely állandó jellegű, például
egy anyavállalat kiterjesztéseként, saját ügyvezetéssel rendelkezik és megfelelően felszerelt ahhoz, hogy
harmadik féllel tárgyaljon úgy, hogy az  utóbbinak, bár tudja, hogy szükség esetén jogi kapcsolat áll fenn
az anyavállalattal, amelynek székhelye külföldön található, nem kell közvetlenül az anyavállalattal tárgyalnia,
hanem ezen a kiterjesztést képező üzleti helyen is lebonyolíthatja az üzletet;
h) a Fél „szolgáltatója”: a  Fél bármely természetes vagy jogi személye, aki/amely szolgáltatást nyújt vagy arra
törekszik;
i) „szolgáltatások kereskedelme”: valamilyen szolgáltatás nyújtása a következő módok egyikén:
i. az egyik Fél területéről a másik Fél területére;
ii. az egyik Fél területén a másik Fél fogyasztójának;
iii. az egyik Fél szolgáltatója által, a másik Fél területén történő letelepedéssel;
iv. az egyik Fél szolgáltatója által, a másik Fél területén jelenlevő természetes személyeken keresztül;
j) „intézkedés”: egy Fél által hozott bármilyen intézkedés, ami lehet törvény, rendelet, szabály, eljárás, határozat
vagy igazgatási tevékenység, vagy megjelenhet bármilyen más formában;
k) „egy Fél által elfogadott vagy fenntartott intézkedés”: a következők által hozott intézkedés:
i. központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok, és hatóságok; és
ii. a központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok vagy hatóságok által delegált
jogosítványok alapján működő nem kormányzati testületek; l) „szolgáltatások”: bármely szektorban nyújtott bármilyen szolgáltatás, kivéve az  államhatalom gyakorlása
során nyújtott szolgáltatásokat;
m) „letelepedés”: bármilyen típusú, az alábbi módon keletkező üzleti vagy szakmai jelenlét:
i. jogi személy alapítása, megszerzése vagy fenntartása; vagy
ii. fióktelep vagy képviseleti iroda létrehozása vagy fenntartása
valamelyik Fél területén gazdasági tevékenység gyakorlása céljából;
n) valamelyik Fél „befektetője”: bármely természetes vagy jogi személy, aki vállalkozás létrehozása révén
gazdasági tevékenységet folytat, vagy arra törekszik;
o) „az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások”: azok a  szolgáltatások, amelyeket nem üzleti
alapon és nem egy vagy több szolgáltatóval versengve nyújtanak.
25. cikk
 (1) E megállapodás hatálybalépésének napjától az  Unió kiterjeszti Irak szolgáltatásaira vagy szolgáltatóira az  Unió és
a  tagállamai által a  szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (a  továbbiakban: GATS) szerinti
nemzeti elbánás és piacra jutás vonatkozásában tett speciális vállalások listája szerinti elbánást.
(2) E megállapodás hatálybalépésétől és a  (3)  bekezdésre figyelemmel Irak az  Unió szolgáltatásait, szolgáltatóit,
vállalkozásait és befektetőit a  szolgáltatási és a  nem szolgáltatási ágazatokban legalább olyan kedvezményes
elbánásban részesíti, mint amilyenben Irak szolgáltatásait, szolgáltatóit, vállalkozásait és befektetőit, vagy
bármely harmadik ország hasonló szolgáltatásait, szolgáltatóit, vállalkozásait és befektetőit, aszerint, hogy melyik
a kedvezőbb.
(3) Irak változtathat az  Unió szolgáltatásaival, szolgáltatóival, vállalkozásaival és befektetőivel szembeni elbánáson
annak olyan feltételekhez és minősítésekhez kötésével, amelyek a  saját hasonló szolgáltatásaival, szolgáltatóival,
vállalkozásaival és befektetőivel szembenihez képest kevésbé kedvező elbánást eredményeznek. Az  ilyen
változtatás nem sértheti a következő feltételeket:
a) Az Unió szolgáltatásait, szolgáltatóit, vállalkozásait és befektetőit legalább olyan kedvezményes elbánásban
kell részesíteni, mint amilyenben Irak bármely más harmadik ország szolgáltatásait, szolgáltatóit,
vállalkozásait és befektetőit részesíti.
b) Irak az  erre irányuló szándékáról bejelentést tesz az  Európai Bizottságnak (a  továbbiakban: Bizottság) négy
hónappal az  ilyen feltételek tervezett alkalmazása előtt. Az  Európai Bizottság kérésére Irak rendelkezésre
bocsátja a feltételek és minősítések tervezett alkalmazásának részletes indoklását. Irakhoz nyolc héten belül
eljuttatott válasz hiányában e feltételeket és minősítéseket az Unió által elfogadottnak kell tekinteni.
c) Bármely fél kérésére vizsgálat és jóváhagyás céljából az  alkalmazni kívánt feltételek és minősítések
az együttműködési bizottság elé terjesztendők.
(4) Nem érintve az  e  cikk (2)  bekezdése szerinti, az  Unió szolgáltatásaival, szolgáltatóival, vállalkozásaival és
befektetőivel szembeni elbánásból származó előnyöket, a  WTO-csatlakozását követően Irak is kiterjeszti a  GATS
keretében tett specifikus vállalásait tartalmazó lista szerinti elbánást az Unió szolgáltatásaira vagy szolgáltatóira.
26. cikk
 (1) Az e  szakasz rendelkezéseivel összhangban biztosított legnagyobb kedvezmény elvét nem kell alkalmazni azon
adókedvezményekre, amelyeket a  Felek a  kettős adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások vagy egyéb
adóegyezmények alapján nyújtanak, vagy a jövőben nyújtani fognak.
(2) E szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az megakadályozná a Feleket abban, hogy a kettős
adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások és más adóegyezmények vagy a  belföldi adójogszabályok
adórendelkezései alapján olyan intézkedéseket fogadjanak el vagy érvényesítsenek, amelyek az  adókikerülés
megelőzésére irányulnak.
(3) E szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az  megakadályozná a  tagállamokat vagy Irakot
abban, hogy megkülönböztetést tegyen adójogszabályai vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása során olyan
adófizetők között, amelyek, különösen lakóhelyük vagy tartózkodási helyük tekintetében, nincsenek azonos
helyzetben.
27. cikk
Egyéb megállapodások
E szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az korlátozná a Felek befektetőinek azzal kapcsolatos
jogait, hogy olyan kedvezményesebb elbánásban részesüljenek, amelyet bármilyen olyan meglévő vagy jövőbeni,
befektetésekre vonatkozó nemzetközi megállapodás biztosít, amelynek az Európai Unió valamely tagállama és Irak
egyaránt a szerződő fele.
28. cikk
Átláthatóság
Mindkét Fél azonnal megválaszolja a  másik Fél meghatározott információ iránti kérését, amely ehhez
a  megállapodáshoz tartozó vagy ezt a  megállapodást érintő, általánosan alkalmazandó bármilyen intézkedésével
vagy nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos. Mindkét Fél létrehoz egy vagy több információs pontot azzal
a céllal, hogy kérésre a másik Fél szolgáltatói számára konkrét tájékoztatást nyújtson minden ilyen ügyben. Ezeket
az  információs pontokat a  3.  melléklet tartalmazza. Az  információs pontoknak nem kell a  törvények és szabályok
letéteményeseiként működniük.
29. cikk
Kivételek (1) E szakasz rendelkezéseire az  ebben a  cikkben felsorolt kivételek vonatkoznak. Figyelemmel arra a  követelményre,
hogy az  ilyen intézkedések nem alkalmazhatóak olyan módon, amely azonos körülmények fennállása esetén
az  országok közötti önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést vagy a  szolgáltatások kereskedelmének
a  rejtett korlátozását jelentené, e  szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az  tiltaná az  olyan
intézkedések bármely Fél által történő elfogadását vagy érvényesítését, amelyek:
a) a közbiztonság vagy a közerkölcs védelméhez, illetve a közrend fenntartásához szükségesek;
b) az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelméhez szükségesek;
c) az e  szakasz rendelkezéseivel nem összeegyeztethetetlen törvényeknek és rendeleteknek való megfelelés
biztosításához szükségesek, ideértve a következőkre vonatkozó jogszabályokat és rendeleteket:
i. a megtévesztő vagy csalárd gyakorlat megelőzése, illetve a  szolgáltatási szerződések nem
teljesítéséből eredő következmények kezelése;
ii. az egyének személyiségi jogainak védelme a személyes adatok feldolgozása és terjesztése során, és
az egyéni nyilvántartások és számlák titkosságának védelme;
iii. biztonság;
d) nem állnak összhangban a  25.  cikkben foglalt célkitűzésekkel, feltéve, hogy az  eltérő bánásmód célja
– a  másik Fél szolgáltatásai vagy szolgáltatói tekintetében – közvetlen adók hatékony vagy méltányos
kivetésének vagy beszedésének biztosítása;
e) nem állnak összhangban a 25. cikkben foglalt célkitűzésekkel, feltéve, hogy az eltérő bánásmód célja a kettős
adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások és más adóegyezmények vagy a  belföldi adójogszabályok
adórendelkezései szerinti adók kikerülésének vagy kijátszásának megelőzése.
(2) E szakasz rendelkezései nem vonatkoznak a  Felek saját szociális biztonsági rendszerére, illetve az  egyes Felek
területén végzett, az államhatalom gyakorlásához – akár alkalomszerűen – kapcsolódó tevékenységekre.
(3) E szakasz rendelkezései nem vonatkoznak azokra az  intézkedésekre, amelyek természetes személyek valamelyik
Fél munkaerőpiacára történő bejutását érintik, sem az  állampolgárságra, tartózkodásra vagy állandó jellegű
foglalkoztatásra vonatkozó intézkedésekre.
(4) E szakasz egyetlen rendelkezése sem gátolja meg a Feleket a természetes személyek belépésének vagy területükön
való ideiglenes tartózkodásának szabályozásában, ideértve azokat az  intézkedéseket, amelyek szükségesek
a természetes személyek rendezett határátkelése, valamint a területi integritás biztosításához, feltéve, hogy ezeket
az  intézkedéseket nem alkalmazzák oly módon, hogy azok semmissé tegyék vagy csorbítsák a  másik Fél 25.  cikk
szerinti előnyeit.
(5) E szakasz egyetlen rendelkezése sem vonatkozik a központi bank vagy monetáris hatóság vagy bármely más állami
szerv által a monetáris vagy árfolyam-politika végrehajtása során kifejtett tevékenységekre.
(6) E szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az megakadályozná valamelyik Felet – ideértve annak
állami szerveit – abban, hogy területén kizárólagosan a  Fél vagy annak állami szerveinek megrendelésére, illetve
garanciája mellett vagy forrásaiból tevékenységeket végezzen vagy szolgáltatásokat nyújtson.
(7) E szakasz rendelkezései nem sértik bármely olyan intézkedésnek a  Felek valamelyike által történő alkalmazását,
amelyre annak megelőzése érdekében van szükség, hogy e  megállapodás rendelkezésein keresztül megkerüljék
valamely Félnek azon intézkedéseit, amelyekkel harmadik országok bejutását szabályozza a saját piacára.
30. cikk
Biztonsági kivételek
E szakasz egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy:
a) bármely Fél számára olyan információk kiadását írná elő, amelyek nyilvánosságra hozatalát azok alapvető
biztonsági érdekeikkel ellentétesnek tekintik; vagy
b) bármely Fél számára megtiltaná az  olyan fellépést, amelyet az  alapvető biztonsági érdekei védelméhez
szükségesnek ítél a következők terén:
i. azon gazdasági tevékenységek tekintetében, amelyeket közvetlenül vagy közvetve katonai
létesítmények ellátása céljából végeznek;
ii. a hasadóanyagok és fúzióra képes anyagok, illetve ezek alapanyagai tekintetében;
iii. fegyverek, lőszerek és hadianyagok gyártása vagy kereskedelme, valamint egyéb áruk és anyagok
kereskedelme;
iv. nemzetbiztonsági vagy nemzetvédelmi szempontból nélkülözhetetlen kormányzati beszerzéssel
kapcsolatos tevékenységek;
v. háború idején vagy más, a nemzetközi kapcsolatokban fellépő szükséghelyzet esetén; vagy
c) gátolná bármely Felet abban, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányában megfogalmazott kötelezettségek
nyomán lépéseket tegyen a nemzetközi béke és biztonság fenntartására.
31. cikk
A szolgáltatások kereskedelmének és a letelepedés fokozatos liberalizációja
Amint a  körülmények lehetővé teszik – beleértve Irak WTO-hoz való csatlakozásából eredő helyzetet –
az  együttműködési tanács ajánlásokat tehet a  Feleknek arra, hogy fokozatosan terjesszék ki egymás között
a  szolgáltatások kereskedelmét és a  letelepedést és biztosítsák a  teljes összhangot a  GATS rendelkezéseivel,
nevezetesen annak V. cikkével. Ezen ajánlások, elfogadásuk esetén a Felek közötti megállapodás útján léptethetőek
hatályba.
III. SZAKASZ
KERESKEDELEMMEL ÉS BEFEKTETÉSSEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK 32. cikk
A befektetések ösztönzése
A Felek ösztönzik a kölcsönösen előnyös befektetések növelését azáltal, hogy kedvezőbb környezetet teremtenek
a magánbefektetések számára.
33. cikk
Kapcsolattartó pontok és információcsere
A Felek közötti, magánbefektetésre vonatkozó bármilyen kereskedelmi kérdéssel kapcsolatos kommunikáció
megkönnyítése céljából mindkét Fél kapcsolattartó pontot jelöl ki. Az egyik Fél kérésére a másik Fél kapcsolattartó
pontja megnevezi az  ügyben felelős hivatalt vagy tisztviselőt, és előmozdítja a  megkereső Féllel folytatott
kommunikáció megkönnyítését.
IV. SZAKASZ
FOLYÓ FIZETÉSEK ÉS TŐKE 34. cikk
Célkitűzés és hatály
(1) A Felek törekednek az  egymás közötti folyó fizetések és tőkemozgások liberalizálására, a  nemzetközi pénzügyi
szervezetek keretében tett kötelezettségvállalásaikkal összhangban.
(2) Ez a szakasz a Felek közötti valamennyi folyó fizetésre és tőkemozgásra vonatkozik.
35. cikk
Folyószámla
A Felek szabadon átváltható valutában, és a  Nemzetközi Valutaalap megállapodásának cikkeivel összhangban
bármilyen, folyószámláról történő fizetést és átutalást engedélyeznek maguk között.
36. cikk
Tőkeszámla
E megállapodás hatálybalépésétől kezdve a  Felek engedélyezik a  befogadó ország jogszabályaival összhangban
végrehajtott közvetlen befektetésekkel, valamint az  e  megállapodás rendelkezéseivel összhangban végzett
befektetésekkel kapcsolatos szabad tőkemozgást, továbbá az  e  tőke és az  ebből származó bármilyen nyereség
felszámolását vagy hazatelepítését biztosítani kell.
37. cikk
A fennálló helyzet fenntartása
A Felek nem vezetnek be semmilyen új korlátozást a  lakosaik közötti folyó fizetésekre és tőkemozgásokra, a  már
meglévő szabályozásokat pedig nem szigorítják.
38. cikk
Védintézkedések (1) Ha rendkívüli körülmények fennállása esetén az  Unió és Irak közötti tőkemozgások az  Unió vagy Irak árfolyampolitikájában vagy monetáris politikájában súlyos nehézségeket okoznak vagy ezzel fenyegetnek, az  Unió vagy
Irak hat hónapnál nem hosszabb időszakra védintézkedéseket hozhat az  Unió és Irak közötti tőkemozgások
tekintetében, amennyiben ezek az intézkedések feltétlenül szükségesek.
(2) A védintézkedéseket elfogadó Fél a lehető leghamarabb tájékoztatja a másik Felet az intézkedések megszüntetésére
vonatkozó ütemtervről.
39. cikk
Záró rendelkezések (1) E szakasz egyetlen rendelkezése sem korlátozza a  Felek gazdasági szereplőinek arra vonatkozó jogait, hogy
kedvezményesebb elbánásban részesüljenek az  olyan hatályos két- vagy többoldalú megállapodások alapján,
amelyeknek a Felek szerződő felei.
(2) A Felek konzultálnak egymással az  egymás közötti tőkemozgás elősegítése érdekében, ezáltal támogatva
az e megállapodásban meghatározott célok előmozdítását.
V. SZAKASZ
KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ KÉRDÉSEK I. FEJEZET
ÁLLAMI KERESKEDELMI VÁLLALKOZÁSOK
40. cikk
 (1) A Felek törekednek arra, hogy megfeleljenek a  GATT 1994 XVII.  cikke rendelkezéseinek, a  hozzá fűzött
megjegyzésekben és kiegészítő rendelkezésekben, valamint az  1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi
Egyezmény XVII.  cikkének értelmezéséről szóló WTO egyetértési megállapodásban foglaltaknak, amelyeket
e megállapodásba belefoglaltak és értelemszerűen annak részét képezik.
(2) Ha az egyik Fél a másik Féltől eseti alapon információt kér állami kereskedelmi vállalkozásokról, azok működéséről
vagy a  működésük kétoldalú kereskedelemre gyakorolt hatásairól, az  információnyújtásra felkért Fél köteles
biztosítani a  lehető legnagyobb átláthatóságot a  GATT 1994 bizalmas információkról szóló XVII. 4(d)  cikkének
sérelme nélkül.
(3) Mindegyik Félnek biztosítania kell, hogy az  árut szállító vagy szolgáltatást nyújtó bármilyen állami kereskedelmi
vállalkozás megfelel az adott Fél e megállapodás szerinti kötelezettségeinek.
II. FEJEZET
KÖZBESZERZÉS 41. cikk
Bevezetés (1) A Felek elismerik az  átlátható, versenyalapú és nyílt közbeszerzési pályázati eljárás hozzájárulását a  fenntartható
gazdasági fejlődéshez és a  Felek célkitűzésként meghatározzák a  szóban forgó beszerzési piacaik hatékony,
kölcsönös és fokozatos megnyitását.
(2) E fejezet alkalmazásában:
a) „kereskedelmi áruk vagy szolgáltatások”: olyan áru vagy szolgáltatás, amelyet általában kereskedelmi
piactereken adnak el vagy kínálnak eladásra nem állami beszerzőknek, és amelyeket nem állami célokra
szoktak beszerezni;
b) „építési szolgáltatás”: olyan szolgáltatás, amelynek célja magas- vagy mélyépítési munkák bármely eszközzel
történő megvalósítása, az  Egyesült Nemzetek Szervezetének ideiglenes központi termékosztályozása
(a továbbiakban: CPC) 51. főcsoportja alapján;
c) „napok”: naptári napok;
d) „elektronikus árlejtés”: olyan iteratív folyamat, amelyben az ajánlattevők az új árakra, illetőleg az ajánlatnak
a  bírálati részszempontokhoz kapcsolódó egyes számszerűsíthető, az  ártól különböző elemeire, vagy
mindkettőre vonatkozóan kedvezőbb ajánlatot tesznek elektronikus úton, ami az  ajánlatok rangsorolását
vagy újbóli rangsorolását eredményezi;
e) „írásbeli, írásban”: bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezési forma, amely olvasható,
reprodukálható és később közölhető, tartalmazhat elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is;
f ) „tárgyalásos eljárás”: olyan beszerzési módszer, amelynek keretében az  ajánlatkérő kapcsolatba lép
a választása szerinti ajánlattevővel vagy ajánlattevőkkel;
g) „intézkedés”: az  e  megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéshez kapcsolódó bármilyen törvény, rendelet,
eljárás, igazgatási iránymutatás vagy gyakorlat, vagy az ajánlatkérő bármilyen cselekménye;
h) „többszöri felhasználásra szánt jegyzék”: azon ajánlattevőket tartalmazó jegyzék, amelyekről az  ajánlatkérő
megállapította, hogy megfelelnek a  jegyzékbe való felvétel feltételeinek, és amely jegyzéket az ajánlatkérő
többször kíván felhasználni;
i) „szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény”: az  ajánlatkérő által közzétett hirdetmény, amelyben felhívják
az érdekelt ajánlattevőket részvételi jelentkezés, ajánlat vagy mindkettő benyújtására;
j) „ellentételezés”: azok a  feltételek vagy kötelezettségvállalások, amelyek ösztönzik a  helyi fejlesztéseket
vagy javítják valamelyik Fél fizetésimérleg-elszámolásait, mint például a  belföldi tartalom alkalmazása,
a technológia engedélyezése, beruházások, csereüzletek vagy hasonló intézkedések vagy követelmények;
k) „nyílt eljárás”: olyan beszerzési módszer, amelynek keretében valamennyi érdekelt ajánlattevő benyújthatja
az ajánlatát;
l) „személy”: természetes vagy jogi személy;
m) „ajánlatkérő”: valamelyik Félnek az e megállapodás 1. melléklete I. függelékében szereplő intézménye;
n) „minősített ajánlattevő”: olyan ajánlattevő, amelyet az  ajánlatkérő a  részvétel feltételeit teljesítő
ajánlattevőként ismer el;
o) „meghívásos eljárás”: olyan beszerzési módszer, amelynek keretében az  ajánlatkérő csak minősített
ajánlattevőt kér fel ajánlat benyújtására;
p) „szolgáltatások”: eltérő rendelkezés hiányában a  szolgáltatások magukban foglalják az  építési
szolgáltatásokat is;
q) „szabvány”: olyan okmány, amelyet egy elismert testület fogadott el és hagyott jóvá általános és ismételt
használatra; és amely árukra, szolgáltatásokra vagy kapcsolódó folyamatokra és gyártási módszerekre
vonatkozó szabályokat, iránymutatásokat vagy jellemző ismertetőjegyeket határoz meg, amelyek teljesítése
nem kötelező. Az  okmány tartalmazhat valamely árura, szolgáltatásra, folyamatra vagy gyártási módszerre
vonatkozó terminológiát, jeleket, csomagolási, jelölési vagy címkézési követelményeket, illetve vonatkozhat
kizárólag ezekre;
r) „ajánlattevő”: árukat vagy szolgáltatásokat nyújtó vagy nyújtani képes személy vagy személyek csoportja; és
s) „műszaki leírás”: olyan ajánlattételi követelmény, amely
i. meghatározza a  közbeszerzés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások tekintetében megkövetelt
jellemzőket, ideértve a  minőségre, a  teljesítményre, a  biztonságra és a  méretekre vonatkozó
jellemzőket, vagy az  ilyen áruk előállításához vagy az  ilyen szolgáltatások nyújtásához szükséges
gyártási folyamatokra és módszerekre vonatkozó követelményeket; vagy
ii. meghatározza az  árura vagy szolgáltatásra alkalmazandó, a  terminológiára, a  jelekre,
a csomagolásra, a jelölésre vagy a címkézésre, vonatkozó követelményeket.
42. cikk
Hatály és alkalmazási kör (1) Ez a fejezet az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéseket érintő bármilyen intézkedésre vonatkozik. E fejezet
alkalmazásában az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés kormányzati célú beszerzést jelent:
a) amelynek tárgya olyan áruk, szolgáltatások vagy ezek bármilyen kombinációjának beszerzése:
i. amelyek szerepelnek a Feleknek az e megállapodás 1. melléklete I. függelékének almellékleteiben;
és
ii. amelyek beszerzése nem kereskedelemi értékesítés vagy viszonteladás, vagy kereskedelmi
értékesítésre vagy viszonteladásra szánt termékek gyártása vagy szállítása vagy szolgáltatások
nyújtása céljából történik;
b) bármilyen szerződéses módon, ideértve az adásvételt, lízinget, bérbeadást vagy részletvásárlást, vételi opció
kikötésével vagy anélkül;
c) amelynek értéke a  45.  cikk szerinti hirdetmény közzétételének időpontjában egyenlő vagy meghaladja
a  Feleknek az  e  megállapodás 1.  melléklete I. függelékének almellékleteiben meghatározott vonatkozó
értékhatárokat;
d) amelyet az ajánlatkérő végez; és
e) és más módon nincs kizárva az alkalmazási körből.
(2) Eltérő rendelkezés hiányában e fejezet nem vonatkozik a következőkre:
a) földterület, meglévő épületek vagy egyéb ingatlanok, illetve az  ezekhez fűződő jogok megvásárlása vagy
bérlete;
b) nem szerződéses megállapodások vagy bármilyen formájú támogatás, amelyet valamelyik Fél nyújt,
beleértve az  együttműködési megállapodásokat, támogatásokat, hiteleket, tőkeinjekciókat, garanciákat és
pénzügyi ösztönzőket is;
c) pénzintézeti vagy letéti szolgáltatások, szabályozott pénzügyi intézményekre irányuló felszámolási vagy
vállalatvezetői szolgáltatások, illetve államadósság értékesítéséhez, visszaváltásához és elosztásához
kapcsolódó szolgáltatások beszerzése vagy vásárlása, beleértve a  hiteleket és államkötvényeket,
kincstárjegyeket és más értékpapírokat is;
d) állami hatóságokkal kötött munkaszerződések;
e) a következő beszerzések:
i. közvetlenül nemzetközi segítségnyújtás céljából lefolytatott beszerzések, beleértve a  fejlesztési
segélyt is;
ii. olyan nemzetközi megállapodás meghatározott eljárása vagy feltétele szerinti beszerzés, amely
csapatok állomásoztatására, illetve amely egy projektnek az aláíró Felek általi közös megvalósítására
irányul;
iii. egy nemzetközi szervezet meghatározott eljárása vagy feltétele, illetve nemzetközi támogatásokból,
hitelekből vagy más segítségnyújtásból finanszírozott eljárás vagy feltétel szerinti beszerzések,
amennyiben az alkalmazandó eljárás vagy feltétel nem lenne összeegyeztethető ezzel a fejezettel.
(3) Mindegyik Félnek meg kell határoznia az  e  megállapodás 1.  melléklete I. függelékének almellékleteiben szereplő
következő információkat:
a) az 1. almellékletben azon központi kormányzati szervek megnevezése, amelyek beszerzései e fejezet hatálya
alá esnek;
b) a 2. almellékletben felsorolt összes egyéb szerv megnevezése, amelynek beszerzései e  fejezet hatálya alá
esnek;
c) a 3. almellékletben az építési szolgáltatások kivételével azok a szolgáltatások, amelyek e  fejezet hatálya alá
esnek;
d) a 4. almellékletben az e fejezet hatálya alá eső építési szolgáltatások;
e) az 5. almellékletben bármely általános megjegyzés.
(4) Amennyiben az  ajánlatkérő az  e  megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés meghatározott követelményeknek
megfelelő lefolytatása során olyan személyeket vesz igénybe, akik nem szerepelnek a Feleknek az e megállapodás
1. melléklete I. függelékének almellékleteiben, az ilyen követelményekre értelemszerűen a 43. cikk alkalmazandó.
(5) A beszerzés becsült értékének annak megállapítása céljából történő meghatározása során, hogy a  beszerzés
az  e  megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésnek minősül-e, az  ajánlatkérő a  beszerzést nem oszthatja fel
részbeszerzésekre, és nem választhat ki vagy használhat a beszerzés becsült értékének meghatározására egy adott
értékelési módszert a  végett, hogy a  beszerzést teljes mértékben vagy részlegesen kivonja e  fejezet alkalmazása
alól.
(6) E fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az  akadályozná a  Feleket abban, hogy olyan
intézkedéseket hozzanak, vagy olyan információkat hozzanak nyilvánosságra, amelyeket szükségesnek tartanak
a  fegyver, lőszer vagy hadianyag beszerzésével vagy a  nemzetbiztonság, illetve a  honvédelem szempontjából
nélkülözhetetlen beszerzésekkel kapcsolatos alapvető biztonsági érdekeik védelmében.
(7) Figyelemmel arra a  követelményre, hogy ilyen intézkedést nem szabad olyan módon alkalmazni, amely azonos
körülmények fennállása esetén a Felek közötti önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést vagy a nemzetközi
kereskedelem rejtett korlátozását jelenti, e  fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy
az akadályozná a Feleket olyan intézkedés meghozatalában vagy végrehajtásában, amely:
a) a közerkölcs, közrend vagy közbiztonság védelméhez szükséges;
b) az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelméhez szükséges;
c) a szellemi tulajdon oltalmához szükséges; vagy
d) fogyatékkal élők, jótékonysági intézmények vagy börtönmunka termékeire vagy szolgáltatásaira vonatkozik.
43. cikk
Általános elvek (1) Bármely intézkedés vagy az  e  megállapodás hatálya alá tartozó bármely beszerzés tekintetében mindegyik Fél,
beleértve az  ajánlatkérőit is, a  másik Fél áruit és szolgáltatásait, valamint a  másik Fél árukat és szolgáltatásokat
kínáló ajánlattevőit azonnal és feltétel nélkül köteles legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíteni, mint
amilyenben a Fél, beleértve az ajánlatkérőit is, a hazai árukat, szolgáltatásokat és ajánlattevőket részesíti.
(2) Az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel kapcsolatos valamennyi intézkedés tekintetében valamelyik Fél,
beleértve az ajánlatkérőit:
a) külföldi érdekeltség vagy tulajdonjog mértéke alapján nem részesítheti kedvezőtlenebb elbánásban egy
helyben letelepedett ajánlattevőt egy másik, helyben letelepedett ajánlattevőnél; és
b) nem alkalmazhatnak hátrányos megkülönböztetést helyben letelepedett ajánlattevővel szemben azon
az  alapon, hogy egy bizonyos beszerzésben az  általa ajánlott termékek vagy szolgáltatások a  másik Fél
termékei vagy szolgáltatásai.
(3) A harmadik országok árui, szolgáltatásai és ajánlattevői előtt nyitott közbeszerzésekkel kapcsolatos minden
törvény, szabályzat, eljárás és gyakorlat, valamint az állami hatóságok által valamennyi szinten lefolytatott különös
beszerzések tekintetében Irak köteles az  Unió áruit, szolgáltatásait és szállítóit legalább olyan kedvezményes
elbánásban részesíteni, mint amilyenben bármilyen harmadik ország áruit, szolgáltatásait és szállítóit részesíti.
Elektronikus eszközök alkalmazása
(4) Amennyiben az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés lefolytatása elektronikus úton történik, az ajánlatkérő:
a) biztosítja, hogy a  beszerzést olyan információtechnológiai rendszerekkel és szoftverekkel bonyolítsák le,
beleértve az információk hitelesítésével és titkosításával kapcsolatosakat is, amelyek általánosan elérhetők és
együttműködtethetők más általánosan elérhető információtechnológiai rendszerekkel és szoftverekkel; és
b) fenntartja azokat a rendszereket, amelyek biztosítják a részvételi jelentkezések és az ajánlatok sértetlenségét,
ideértve a  beérkezés idejének meghatározását, az  ajánlat befogadását, és a  jogosulatlan hozzáférés
megakadályozását.
A beszerzés lefolytatása
 (5) Az ajánlatkérő az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést átlátható módon és pártatlanul folytatja le, amivel
elkerülhető az összeférhetetlenség és megelőzhető a megvesztegetés, összhangban az e fejezetben foglaltakkal.
Származási szabályok
(6) Az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések céljából egyik Fél sem alkalmazhat a másik Féltől behozott vagy
a  másik Fél által szállított árukra vagy nyújtott szolgáltatásokra olyan származási szabályokat, amelyek eltérnek
azoktól a származási szabályoktól, amelyeket a Fél ezzel egyidejűleg a rendes kereskedelmi forgalom során alkalmaz
az ugyanezen Féltől származó ugyanezen áruk vagy szolgáltatások behozatalára vagy szállítására.
44. cikk
A beszerzési információ közzététele (1) Mindkét Fél köteles:
a) haladéktalanul közzétenni az  e  megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozó jogszabályban
vagy rendeletben előírt, a  hirdetményekbe és az  ajánlattételi dokumentációba hivatkozással belefoglalt
jogszabályokat, rendeleteket, bírósági határozatokat, általánosan alkalmazandó igazgatási döntéseket,
szokásos szerződéses záradékokat, valamint az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozó
eljárásokat, és ezek bármilyen módosítását, hivatalosan kijelölt, széles körben terjesztett és a  nyilvánosság
számára mindenkor hozzáférhető, elektronikus vagy nyomtatott médium útján;
b) bármelyik Fél kérésére felvilágosítást nyújtani;
c) az e  megállapodás 1.  melléklete II. függelékében felsorolni az  elektronikus vagy nyomtatott médiát,
amelyben a Fél közzéteszi az a) pontban meghatározott információt;
d) az e megállapodás 1. melléklete III. függelékében felsorolni az elektronikus médiát, amelyben a Fél közzéteszi
a 45. cikkben, a 47. cikk (4) bekezdésben és az 55. cikk (2) bekezdésében előírt hirdetményeket.
 (2) Mindkét Fél haladéktalanul értesíti a  másik Felet a  Felek által az  e  megállapodás 1.  melléklete II. vagy
III. függelékében felsorolt információ bármilyen változásáról. 45. cikk
A hirdetmények közzététele
Szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény
(1) Minden egyes, az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés esetében, kivéve az 52. cikkben leírt körülmények
esetét, az  ajánlatkérő hirdetményt tesz közzé a  szándékolt beszerzésekről az  e  megállapodás 1.  melléklete
III. függelékében meghatározott megfelelő médián keresztül. Az  ilyen hirdetménynek tartalmaznia kell
az e megállapodás 1. melléklete IV. függelékében meghatározott információt. Ezeket a hirdetményeket elektronikus
úton, díjmentesen és egyetlen ponton át hozzáférhetővé kell tenni.
Összefoglaló hirdetmény
(2) Az ajánlatkérő a  szándékolt beszerzés minden egyes esetére vonatkozóan a  WTO egyik hivatalos nyelvén
összefoglaló hirdetményt tesz közzé a  szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételével egyidőben.
Az összefoglaló hirdetménynek legalább a következő információkat kell tartalmaznia:
a) a beszerzés tárgya;
b) az ajánlatok benyújtási határideje, vagy adott esetben a  beszerzésben való részvételi jelentkezés, vagy
a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti kérelem benyújtásának határideje; és
c) az a cím, ahonnan beszerezhető a beszerzéshez kapcsolódó dokumentáció.
A tervezett beszerzésről szóló hirdetmény
(3) Az ajánlatkérőket arra ösztönzik, hogy minden pénzügyi évben a  lehető legkorábban tegyék közzé a  jövőbeli
beszerzések terveiről szóló hirdetményt (a  továbbiakban: tervezett beszerzésről szóló hirdetmény). A  hirdetmény
tartalmazza a beszerzés tárgyát és a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének tervezett időpontját.
(4) Az e  megállapodás 1.  melléklete I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő a  tervezett beszerzésről
szóló hirdetményt felhasználhatja szándékolt beszerzésről szóló hirdetményként, feltéve, hogy az e megállapodás
1.  melléklete IV. függelékében meghatározottak közül a  lehető legtöbb már rendelkezésre álló információt
tartalmazza, valamint egy nyilatkozatot, amelyben az  érdekelt ajánlattevőknek jelezniük kell az  ajánlatkérő felé
az ajánlattételi szándékukat.
46. cikk
A részvétel feltételei (1) Az ajánlatkérő arra a  szükséges mértékre korlátozza a  valamely beszerzésben való részvétel feltételeit, amellyel
biztosítható, hogy az ajánlattevő rendelkezik azokkal a jogi, pénzügyi, üzleti és műszaki képességekkel, amelyekkel
az adott beszerzés megvalósítható.
(2) Annak értékelése során, hogy az ajánlattevő megfelel-e a részvétel feltételeinek, az ajánlatkérő:
a) értékeli az ajánlattevő pénzügyi, üzleti és műszaki alkalmasságát az ajánlattevő által az ajánlatkérő szerinti Fél
területén és azon kívül végzett üzleti tevékenységei alapján;
b) a közbeszerzésben való részvételt nem köti ahhoz a  feltételhez, amely szerint az  ajánlattevőnek olyan
ajánlattevőnek kell lennie, akinek valamely adott Fél ajánlatkérője korábban már odaítélt egy vagy több
szerződést, illetve ahhoz a feltételhez, hogy az ajánlattevőnek valamely adott Fél területén korábban szerzett
munkatapasztalatokkal kell rendelkeznie; és
c) követelhet szakmai tapasztalatot, ha az szükséges a beszerzés követelményeinek teljesítéséhez.
 (3) Az ajánlatkérő az értékelést azon feltételek alapján végzi, amelyeket előzetesen meghatározott a hirdetményekben
vagy az ajánlattételi dokumentációban.
 (4) Az ajánlatkérőnek ki kell zárnia az ajánlattevőt az olyan okokból, mint az ajánlattevő ellen indított csődeljárás, hamis
adatok szolgáltatása, jelentős hiányosságok korábbi szerződés vagy szerződések szerinti lényeges követelmény
vagy kötelezettség teljesítésében, súlyos bűncselekményt megállapító bírósági ítéletek vagy súlyos szabálysértést
megállapító egyéb ítéletek, szakmai kötelezettségszegés vagy adófizetési kötelezettség nemteljesítése.
47. cikk
Az ajánlattevők minősítése
Meghívásos eljárás (1) Amennyiben az ajánlatkérő meghívásos eljárást kíván lefolytatni, köteles:
a) a szándékolt beszerzésekről szóló hirdetménybe belefoglalni legalább az  e  megállapodás 1.  melléklete
IV. függelékének 1., 2., 6., 7., 10. és 11.  pontjában meghatározott információt, és felhívni az  ajánlattevőket
részvételi jelentkezés benyújtására; és
b) az ajánlattételi időtartam kezdetéig biztosítani legalább az  e  megállapodás 1.  melléklete IV. függelékének
3., 4., 5., 8. és 9.  pontjában meghatározott információkat a  minősített ajánlattevők számára, akiket
e megállapodás 1. melléklete VI. függeléke (2) bekezdésének b) pontja szerint értesít.
(2) Az ajánlatkérő minősített ajánlattevőknek ismer el bármilyen olyan hazai ajánlattevőt vagy a  másik Fél bármilyen
olyan ajánlattevőjét, aki teljesíti egy adott beszerzésben történő részvétel feltételeit, hacsak az  ajánlatkérő
a  szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben nem korlátozza azoknak az  ajánlattevőknek a  létszámát, akiknek
engedélyezik ajánlat benyújtását és nem állapítja meg a  korlátozott létszámú ajánlattevők kiválasztásának
szempontjait.
(3) Amennyiben az ajánlattételi dokumentáció nyilvánosan nem hozzáférhető az (1) bekezdésben említett hirdetmény
közzétételének időpontjától, az  ajánlatkérő ezeket a  dokumentumok valamennyi, a  (2)  bekezdéssel összhangban
kiválasztott minősített ajánlattevőnek egyszerre bocsátja rendelkezésére.
A 2. almelléklet szerinti intézmények:
(4) Az e  megállapodás 1.  melléklete I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő az  ajánlattevőket
tartalmazó többszöri felhasználásra szánt jegyzéket vezethet, feltéve, hogy évente közzétételre kerül egy
felhívás, amely alapján az  érdekelt ajánlattevők kérelmezhetik a  jegyzékbe való felvételüket, illetve, ha a  felhívás
közzététele elektronikus úton történik, a  felhívásnak folyamatosan elérhetőnek kell lennie az  e  megállapodás
1.  melléklete III.  függelékében meghatározott megfelelő médiumban. Az  ilyen hirdetménynek tartalmaznia kell
az e megállapodás 1. melléklete V. függelékében meghatározott információt.
(5) Nem érintve a (4) bekezdést, mely szerint a többszöri felhasználásra szánt jegyzék legfeljebb három évig érvényes,
az  e  megállapodás 1.  melléklete I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő az  abban a  bekezdésben
említett hirdetményt csak egy alkalommal, a  jegyzék érvényességi időtartamának kezdetén teheti közzé, feltéve,
hogy a  hirdetményben meghatározták az  érvényesség időtartamát, és hogy további hirdetmények nem kerülnek
közzétételre.
(6) Az e  megállapodás 1.  melléklete I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő lehetővé teszi
az ajánlattevőknek a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvételük bármikori kérelmezését, és ésszerűen
rövid időn belül feltünteti a jegyzékben a minősített ajánlattevőket.
Az e megállapodás 1. melléklete I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő felhasználhatja szándékolt
beszerzésről szóló hirdetményként azt a  hirdetményt, amely alapján az  érdekelt ajánlattevők kérelmezhetik
a jegyzékbe való felvételüket, feltéve, hogy:
a) a hirdetményt a  (4)  bekezdéssel összhangban tették közzé és tartalmazza az  e  megállapodás
1.  melléklete V.  függelékében előírt információt, valamint a  lehető legtöbb rendelkezésre álló információt
az e megállapodás 1. melléklete IV. függelékében előírt információból, és egy arról szóló nyilatkozatot, hogy
a hirdetmény a szándékolt beszerzésről szóló hirdetménynek minősül;
b) az ajánlatkérő haladéktalanul rendelkezésére bocsátja az  adott beszerzésben való részvételi szándékukat
kifejező ajánlattevők számára azokat az  információkat, amelyek alapján az  ajánlattevők dönthetnek arról,
hogy részt kívánnak-e venni a beszerzésben,, ideértve az e megállapodás 1. melléklete IV. függelékében előírt
összes információt, amennyiben ez az információ rendelkezésre áll.
(7) Az e  megállapodás 1.  melléklete I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő lehetővé teheti egy
ajánlattevőnek, aki a (6) bekezdéssel összhangban kérte a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvételét,
hogy részt vehessen egy adott beszerzésben, amennyiben az  ajánlatkérő számára elegendő idő áll rendelkezésre
annak megvizsgálására, hogy az ajánlattevő teljesíti-e a részvétel feltételeit.
(8) Az e megállapodás 1. melléklete I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő haladéktalanul tájékoztatja
a  részvételi jelentkezést vagy a  többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti kérelmet benyújtó
ajánlattevőt az ajánlatkérő által a jelentkezéssel vagy a kérelemmel kapcsolatban meghozott döntésről.
(9) Abban az esetben, amikor az e megállapodás 1. melléklete I. függelékének 2. almellékletében szereplő ajánlatkérő
elutasítja az  ajánlattevő minősítési kérelmét vagy a  többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti
kérelmét, visszavonja az  ajánlattevő minősítését, vagy leveszi az  ajánlattevőt a  többszöri felhasználásra szánt
jegyzékből, az  ajánlatkérő erről haladéktalanul értesíti az  ajánlattevőt, és az  ajánlattevő kérésére haladéktalanul
írásos indoklást küld döntéséről.
48. cikk
Műszaki leírások (1) Az ajánlatkérő nem készíthet, nem fogadhat el vagy nem alkalmazhat műszaki leírásokat, vagy nem írhat elő
megfelelőségértékelési eljárásokat azzal a  szándékkal vagy eredménnyel, hogy szükségtelen akadályt állítsanak
a nemzetközi kereskedelem útjába.
(2) A beszerzendő árukra és szolgáltatásokra vonatkozó műszaki leírások rögzítésekor az ajánlatkérő adott esetben:
a) a tervezési és leíró jellemzők helyett inkább a  teljesítmény- és funkcionális követelmények tekintetében
határozza meg a műszaki leírásokat; és
b) a műszaki leírásokat nemzetközi vagy európai szabványokra alapozza, amennyiben ezek léteznek; más
esetben pedig nemzeti műszaki előírásokra, elismert nemzeti szabványokra vagy építési szabályzatokra.
 (3) Amennyiben a műszaki leírás tervezési vagy leíró jellemzőket tartalmaz, az ajánlatkérő adott esetben a „vagy ezzel
egyenértékű” szavaknak az  ajánlattételi dokumentációban való szerepeltetésével köteles jelezni, hogy figyelembe
veszi azokat az  árubeszerzésre vagy szolgáltatás megrendelésére irányuló ajánlatokat, amelyek bizonyíthatóan
teljesítik a beszerzés követelményeit.
(4) Az ajánlatkérő nem írhat elő olyan műszaki leírásokat, amelyek bizonyos védjegyet vagy kereskedelmi nevet,
szabadalmat, szerzői jogot, formatervet, típust, konkrét származást, gyártót vagy szállítót követelnek meg vagy
ezekre hivatkoznak, kivéve ha a  beszerzési követelményeknek nincs más kellően pontos és érthető leírási módja,
és feltéve, hogy ezekben az esetekben az ajánlatkérő az ajánlattételi dokumentációban a „vagy ezzel egyenértékű”
szavakat szerepelteti.
(5) Az ajánlatkérő nem kér vagy fogad el egy adott beszerzésre vonatkozó műszaki leírások előkészítése vagy
elfogadása során felhasználható tanácsot olyan személytől, aki üzletileg érdekelt lehet a beszerzésben, oly módon,
hogy a verseny akadályozását okozhatja.
(6) A Felek, ideértve azok ajánlatkérőit, e cikkel összhangban elkészíthetnek, elfogadhatnak vagy alkalmazhatnak olyan
műszaki leírásokat, amelyek a  természeti erőforrások megőrzésének vagy a  környezetvédelem előmozdítására
irányulnak.
49. cikk
Ajánlattételi dokumentáció (1) Az ajánlatkérőnek az ajánlattevők rendelkezésére kell bocsátania az ajánlattételi dokumentációt, amely tartalmazza
az  összes olyan információt, ami szükséges az  ajánlattevők számára az  ajánlatok elkészítéséhez és benyújtásához.
Kivéve, ha a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben már megadták, az  ilyen dokumentációnak tartalmaznia
kell az e megállapodás 1. melléklete VIII. függelékében meghatározottak teljeskörű ismertetését.
(2) Az ajánlatkérőnek kérelemre haladéktalanul biztosítania kell a beszerzésben részt vevő bármely ajánlattevő számára
az  ajánlattételi dokumentációt és válaszolnia kell a  beszerzésben részt vevő ajánlattevő beszerzéssel kapcsolatos
ésszerű információkérésére, feltéve, hogy a megadott információ nem juttatja a szállítót a versenytársaival szemben
előnyösebb helyzetbe a beszerzési eljárásban.
(3) Amennyiben az  ajánlatkérő a  szerződés odaítélését megelőzően megváltoztatja a  szándékolt beszerzésekről
szóló hirdetményben vagy a  részt vevő ajánlattevők rendelkezésére bocsátott ajánlattételi dokumentációban
meghatározott szempontokat vagy követelményeket, vagy módosítja a  hirdetményt vagy az  ajánlattételi
dokumentációt, az ajánlatkérő köteles írásban megküldeni az összes ilyen módosítást vagy a módosított vagy újból
közzétett hirdetményt vagy az ajánlattételi dokumentációt:
a) az információ megváltozásának időpontjában a beszerzésben részt vevő összes ajánlattevőnek, amennyiben
ismertek, minden más esetben pedig az eredeti információ közlésével megegyező módon; és
b) megfelelő időben, biztosítva az  ajánlattevők számára, hogy adott esetben módosíthassák és ismét
benyújthassák ajánlataikat.
50. cikk
Határidők
Az ajánlatkérőnek saját ésszerű szükségleteivel összhangban elegendő időt kell biztosítania az ajánlattevők számára,
hogy elkészíthessék és benyújthassák részvételi jelentkezéseiket és ajánlataikat, az  olyan tényezők figyelembe
vétele mellett, mint a  beszerzés természete és összetettsége, alvállalkozók bevonásának várható mértéke, és
az ajánlatok külföldről, illetve belföldről történő eljuttatásához általában szükséges idő az olyan esetekben, amikor
nem kerül sor elektronikus eszközök használatára. Ezek a  határidők, beleértve a  határidők meghosszabbítását is,
valamennyi érdekelt vagy részt vevő ajánlattevő esetében azonosak. Az alkalmazandó határidőket e megállapodás
1. melléklete VI. függeléke határozza meg.
51. cikk
Tárgyalások (1) Valamelyik Fél a következő esetekben írhatja elő az ajánlatkérői számára, hogy tárgyalásokat folytassanak:
a) olyan beszerzések esetében, amelyeknél a  szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben ezt a  szándékot
jelezték; vagy
b) amikor az értékelés során egyetlen pályázat sem tekinthető egyértelműen a legelőnyösebbnek a felhívásban
vagy az ajánlattételi dokumentációban megadott értékelési szempontok alapján.
 (2) Az ajánlatkérő:
a) biztosítja, hogy a  tárgyalásban részt vevő ajánlattevők elutasítására a  hirdetményben vagy az  ajánlattételi
dokumentációban megadott értékelési kritériumok alapján kerüljön sor; és
b) a tárgyalások lezárásakor minden versenyben maradó ajánlattevőnek biztosít egy közös
határidőt új vagy módosított ajánlat benyújtására.
52. cikk
Tárgyalásos eljárás
Egy ajánlatkérő lefolytathat tárgyalásos eljárást, és kizárólag a következő feltételek teljesülése mellett úgy dönthet,
hogy nem alkalmazza a 45–47. cikket, a 49–51. cikket, az 53. és az 54. cikket:
a) ahol
i. nem nyújtottak be ajánlatot, vagy egyik ajánlattevő sem nyújtott be részvételi jelentkezést;
ii. a benyújtott ajánlatok egyike sem felel meg az  ajánlattételi dokumentációban meghatározott
alapvető követelményeknek;
iii. egyik ajánlattevő sem felelt meg a részvétel feltételeinek; vagy
iv. a benyújtott ajánlatok összejátszáson alapultak,
feltéve, hogy az ajánlattételi dokumentáció követelményeit nem változtatták meg lényegesen;
b) ahol az  árukat vagy szolgáltatásokat csak egy bizonyos ajánlattevő szállíthatja vagy nyújthatja, és nem
létezik reális alternatíva vagy nem léteznek helyettesítő áruk vagy szolgáltatások, mert a  megrendelés egy
műalkotásra szól; vagy szabadalmak, szerzői jogok vagy más kizárólagos jogok védelme miatt; vagy a verseny
műszaki okokra visszavezethető hiánya miatt;
c) az árut szállító vagy a  szolgáltatást nyújtó eredeti nyertes ajánlattevő általi olyan kiegészítő szállítások
esetén, amelyek nem képezték az eredeti beszerzés részét, ahol az ilyen pótlólagos áruk vagy szolgáltatások
szállítójának megváltoztatása:
i. nem történhet meg gazdasági vagy olyan műszaki okokból, mint a  meglévő berendezésekkel,
szoftverekkel, szolgáltatásokkal vagy az eredeti beszerzés folyamán beszerzett felszerelésekkel való
felcserélhetőség vagy kölcsönös átjárhatóság követelményei; és
ii. jelentős kényelmetlenséget vagy jelentős mértékű párhuzamos költségeket okozna az  ajánlatkérő
számára;
d) amennyiben feltétlenül szükséges, ha az  ajánlatkérő által előre nem látható események által előidézett
rendkívüli sürgősségi okokból az  árukat vagy szolgáltatásokat nyílt vagy meghívásos eljárással nem lehet
időben beszerezni;
e) árupiacon vásárolt áruk esetében;
f ) ha egy ajánlatkérő olyan prototípusokat vagy első árut, illetve szolgáltatást vásárol, amelyet egy egyedi
kutatási, kísérleti, tanulmányi vagy eredeti fejlesztési szerződés keretében vagy céljából, az  intézmény
kérésére fejlesztettek ki;
g) rendkívül előnyös feltételekkel lebonyolított vásárlások esetében, amely feltételek csak nagyon rövid ideig
állnak fenn szokatlan értékesítések esetén, mint például a  felszámolás, vagyonfelügyelő általi vagy csőd
miatti értékesítések, tehát nem a rendszeres szállítóktól történő szokásos vásárlások esetében; és
h) tervpályázat nyertesének odaítélt szerződések esetén, feltéve, hogy a versenyt az e fejezet rendelkezéseivel
összhangban szervezték meg, és a  pályázatokat független bírálóbizottság bírálja el a  tervpályázati
szerződések nyertesének történő odaítélés céljából.
53. cikk
Elektronikus árlejtés
Amennyiben az ajánlatkérő elektronikus árlejtés útján szándékozik az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést
lefolytatni, az ajánlatkérőnek az elektronikus árlejtés megkezdése előtt minden egyes résztvevő rendelkezésére kell
bocsátania a következőket:
a) az automatikus értékelési módszert, beleértve a  matematikai formulát, mely az  ajánlattételi
dokumentációban meghatározott bírálati szempontokra épül és az  árlejtés során az  ajánlatok automatikus
rangsorolására vagy újbóli rangsorolására használják fel;
b) az ajánlat elemeinek bármilyen első értékelésének eredményei, amennyiben a  szerződést a  legelőnyösebb
ajánlat alapján ítélik oda, és
c) az árlejtés lefolytatatásához kapcsolódó bármilyen más vonatkozó információ.
54. cikk
Az ajánlatok kezelése és a szerződések odaítélése
(1) Az ajánlatkérő valamennyi ajánlatot olyan eljárások keretében fogadja, bontja fel és kezeli, amelyek biztosítják
a beszerzési eljárás tisztességességét és pártatlanságát, valamint az ajánlatok bizalmasságát.
(2) Az ajánlatkérő nem büntetheti azokat az ajánlattevőket, akiknek ajánlatai a benyújtási határidő után érkeznek be,
amennyiben a késedelem kizárólag az ajánlatkérő mulasztásából ered.
(3) Ha az  ajánlatkérő az  ajánlatok felbontása és a  szerződés odaítélése között valamely ajánlattevőnek lehetőséget
nyújt nem szándékolt formai hibák javítására, az ajánlatkérőnek ugyanezt a  lehetőséget kell biztosítania az összes
ajánlattevőnek.
(4) Ahhoz, hogy az  odaítélésről dönthessenek, az  ajánlatot írásban kell benyújtani, és a  felbontás időpontjában meg
kell felelnie a hirdetményekben és az ajánlattételi dokumentációban meghatározott alapvető követelményeknek, és
a részvételi feltételeknek eleget tevő ajánlattevőtől kell származniuk.
(5) Hacsak az  ajánlatkérő meg nem állapítja, hogy a  szerződés odaítélése nem szolgálja a  közérdeket, az  ajánlatkérő
a  szerződést annak az  ajánlattevőnek ítéli oda, amelyről megállapította, hogy alkalmas a  szerződés feltételeinek
teljesítésére, és annak az ajánlattevőnek, amely kizárólag a hirdetményekben és az ajánlattételi dokumentációban
meghatározott bírálati szempontok alapján a  legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be, illetve, ahol az  ár volt
az egyetlen szempont, a legalacsonyabb árat tartalmazó ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek.
(6) Ha az ajánlatkérőhöz a többi benyújtott ajánlathoz képest kirívóan alacsony árat tartalmazó ajánlat érkezik, kérheti
az ajánlattevőtől annak bizonyítását, hogy az megfelel a részvétel feltételeinek és alkalmas a szerződés feltételeinek
teljesítésére.
(7) Az ajánlatkérő nem élhet opciókkal, nem állhat el a beszerzéstől vagy nem módosíthat odaítélt szerződéseket olyan
módon, amely az e megállapodás szerinti kötelezettségek megkerülését szolgálja.
55. cikk
A közbeszerzési információk átláthatósága (1) Az ajánlatkérő haladéktalanul tájékoztatja a  részt vevő ajánlattevőket a  szerződés odaítéléséről szóló döntéséről,
és ezt a  tájékoztatást kérésre írásban is megadja. Az  56.  cikk (2) és (3)  bekezdésére figyelemmel az  ajánlatkérő
kérésre indokolást küld az elutasított ajánlattevőnek, amelyben ismerteti az ajánlat elutasításának okait és a nyertes
ajánlattevő ajánlatának relatív előnyeit.
(2) Az e  fejezet hatálya alá tartozó minden egyes szerződés odaítélése után legkésőbb 72 nappal az  ajánlatkérő
a  III.  függelékben felsorolt megfelelő nyomtatott vagy elektronikus médiumban hirdetményt köteles közzétenni.
A  hirdetménynek tartalmaznia kell legalább az  e  megállapodás 1.  melléklete VII. függelékében meghatározott
információt.
56. cikk
Információk továbbadása (1) Valamely másik Fél kérésére a  Fél haladéktalanul rendelkezésre bocsátja az  annak megállapításához szükséges
összes információt, hogy a  beszerzést tisztességesen, pártatlanul és e  fejezettel összhangban folytatták-e le,
ideértve a  nyertes ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről szóló információkat is. Azokban az  esetekben, ahol
az  ilyen információ nyilvánosságra hozatala sértené a  jövőbeni ajánlatok közötti versenyt, az  a  Fél, akihez
az  információ beérkezik, nem adja azt tovább egyik ajánlattevőnek sem. Az  információ csak az  információt nyújtó
Féllel folytatott konzultációt követően és annak beleegyezésével hozható nyilvánosságra.
(2) E fejezet bármely más rendelkezése ellenére a  Felek, ideértve az  ajánlatkérőiket, nem bocsátanak az  ajánlattevők
rendelkezésére olyan információkat, amelyek sérthetik az ajánlattevők közötti tisztességes versenyt.
(3) E fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az  kötelezné a  Feleket, ideértve azok ajánlatkérőit,
hatóságait és felülvizsgálati testületeit bizalmas információk nyilvánosságra hozatalára, amennyiben ez akadályozná
a  jogalkalmazást; sértené az  ajánlattevők közötti tisztességes versenyt; sértené egyes személyek jogos üzleti
érdekeit, ideértve a szellemi tulajdon védelmét; vagy más módon ellentétes lenne a közérdekkel.
57. cikk
Hazai jogorvoslati eljárások (1) Mindegyik Félnek biztosítania kell a  gyors, hatékony, átlátható és megkülönböztetéstől mentes igazgatási vagy
bírósági felülvizsgálati eljárásokat, amelyeken keresztül az ajánlattevő:
a) az e fejezetben foglaltak megsértésével kapcsolatban; vagy
b) ha az  ajánlattevőnek nem áll jogában a  Fél hazai törvényei alapján, hogy közvetlenül kifogást emeljen
az  e  fejezetben foglaltak megsértésével kapcsolatban, az  egyik Fél által az  e  fejezet végrehajtására hozott
intézkedéseknek való megfelelés elmulasztásával kapcsolatban,
kifogást emelhet olyan, az  e  megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel összefüggésben, amelyben
az  ajánlattevő érdekelt, vagy érdekelt volt. Az  eljárási szabályokat valamennyi kifogásra vonatkozóan írásba kell
foglalni és általánosan hozzáférhetővé kell tenni.
(2) Abban az  esetben, amikor egy ajánlattevő olyan, az  e  megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel
összefüggésben, amelyben érdekelt, vagy érdekelt volt, tesz panaszt az (1) bekezdésben meghatározott jogsértéssel
vagy mulasztással kapcsolatban, az  érintett Félnek ösztönöznie kell az  ajánlatkérőjét és az  ajánlattevőt, hogy
konzultáció keretében keressenek megoldást a  panaszra. Az  ajánlatkérőnek az  ilyen panaszokat pártatlanul
és időben kell megvizsgálnia olyan módon, hogy az  ne érintse az  ajánlattevő részvételét a  jelenleg zajló
vagy a  jövőbeni beszerzésekben, vagy az  ahhoz való jogát, hogy jogorvoslattal éljen igazgatási vagy bírósági
felülvizsgálati eljárás keretében.
(3) Minden ajánlattevőnek elegendő időt biztosítanak a kifogás elkészítésére és benyújtására, amely semmiképp sem
lehet tíz napnál rövidebb attól a naptól számítva, amelyen a kifogás alapja ismertté vált, vagy ésszerűen ismertté
kellett válnia az ajánlattevő előtt.
(4) Mindegyik Fél meghatároz vagy kijelöl legalább egy pártatlan közigazgatási vagy bírói hatóságot, amely független
az ajánlatkérőitől, hogy átvegye és felülvizsgálja az ajánlattevőnek az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés
összefüggésében felmerült kifogásait.
(5) Abban az  esetben, ha először a  (4)  bekezdésben említett hatóságtól különböző testület vizsgálja felül a  kifogást,
a Félnek biztosítania kell, hogy az ajánlattevő fellebbezéssel fordulhasson az eredeti határozat ellen egy pártatlan
igazgatási vagy bírói hatósághoz, mely független attól az  ajánlatkérőtől, amelynek beszerzése a  kifogás tárgyát
képezi. A  felülvizsgálati testület – amely nem bíróság – vagy bírósági felülvizsgálat alatt áll, vagy olyan eljárási
garanciákkal rendelkezik, melyek biztosítják a következőket:
a) az ajánlatkérő írásban válaszol a  kifogásra, és a  felülvizsgálati testület rendelkezésére bocsátja az  összes
vonatkozó dokumentumot;
b) az eljárás résztvevőit (a  továbbiakban: a  résztvevők) megilleti az  a  jog, hogy a  felülvizsgálati testület
kifogással kapcsolatos határozathozatala előtt meghallgassák őket;
c) a résztvevőket megilleti a jog, hogy képviseltethessék magukat és segítséget vehessenek igénybe;
d) a résztvevőknek biztosítani kell, hogy részt vehessenek az egész eljárásban;
e) a résztvevőknek jogában áll kérni, hogy az eljárások nyilvánosak legyenek és tanúkat idézhessenek be; és
f ) az ajánlattevők kifogásaival kapcsolatos határozatokat vagy ajánlásokat időben, írásba foglalva és minden
egyes határozatot vagy ajánlást megindokolva kell biztosítani.
(6) Mindegyik Félnek a következőket biztosító eljárásokat kell elfogadnia vagy fenntartania:
a) azonnali átmeneti intézkedések, amelyek biztosítják az  ajánlattevő számára a  beszerzésben való részvétel
lehetőségét. Az  ilyen átmeneti intézkedések a  beszerzési eljárás felfüggesztését eredményezhetik.
Az  eljárások lehetővé tehetik az  érintett érdekek – a  közérdeket is beleértve – szempontjából túlnyomóan
hátrányos következmények figyelembe vételét annak eldöntésekor, hogy szükséges-e az  említett
intézkedések alkalmazása. Az intézkedés mellőzését írásban kell indokolni; és
b) ha a  felülvizsgálati testület megállapította az  (1)  bekezdésben meghatározott jogsértést vagy mulasztást,
kiigazító intézkedést vagy kártalanítást határoz meg, amely kiterjedhet vagy az  ajánlat elkészítésének
költségeire, vagy a kifogással kapcsolatos költségekre, vagy mindkettőre.
58. cikk
További tárgyalások (1) A Felek évente felülvizsgálják az  e  fejezetben foglalt rendelkezések hatékony érvényesülését és a  beszerzési
piacok kölcsönös megnyitását. Az  e  megállapodás hatálybalépésétől számított legkésőbb egy éven belül a  Felek
tárgyalásokat kezdenek az e megállapodás 1. melléklete 1. függelékének 1. almellékletében és 2. almellékletében
meghatározott intézmények jegyzékének vagy jegyzékeinek kibővítéséről.
(2) Irak a  WTO-hoz történő csatlakozását előkészítő tárgyalások keretében elismeri a  közbeszerzésekről szóló
többoldalú megállapodáshoz (a továbbiakban: GPA) való csatlakozás melletti elkötelezettségét.
59. cikk
Aszimmetrikus rendszer és átmeneti intézkedések
Figyelembe véve a fejlesztési, pénzügyi és kereskedelmi igényeket, Irak a következő átmeneti intézkedésekkel élhet:
Irak ideiglenes árpreferencia-programot alkalmazhat, mely áruk és szolgáltatások esetében 5%-os, építési beruházás
esetében 10%-os árkülönbségből áll, és kizárólag iraki ajánlattevők szállításaira és szolgáltatásaira alkalmazandó.
Az árpreferencia-program az e partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépésének napjától számított
tíz éven belül fokozatosan megszűnik.
III. FEJEZET
A SZELLEMI TULAJDON VÉDELME 60. cikk
A kötelezettségek jellege és köre
(1) Az e  cikk és az  e  megállapodás II.  melléklete rendelkezései szerint Iraknak az  e  megállapodás hatálybalépése
napjától számított öt éven belül jogszabályokat kell elfogadnia a  szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok
megfelelő és hatékony védelme érdekében, a  legszigorúbb nemzetközi szabványokkal összhangban – ideértve
a  WTO megállapodás 1C.  mellékletében foglalt, a  szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló
egyezményben (a továbbiakban: TRIPS-megállapodás) meghatározott szabályokat –, és az ilyen jogok védelmének
hatékony eszközeit.
(2) Irak a  megállapodás hatálybalépését követő három éven belül csatlakozik az  e  megállapodás 2.  melléklete
(2)  bekezdésében említett, a  szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokról szóló többoldalú egyezményekhez,
amelyeknek a  tagállamok részesei, vagy amelyeket a  tagállamok az  ezen egyezményekben foglalt vonatkozó
rendelkezéseknek megfelelően ténylegesen alkalmaznak.
(3) Irak a  megállapodás hatálybalépését követő harmadik év végére csatlakozik az  e  megállapodás 2.  melléklete
(3)  bekezdésében említett, a  szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokról szóló többoldalú egyezményekhez,
amelyeknek egy vagy néhány tagállam részese, vagy amelyeket egy vagy néhány tagállam az  ezen
egyezményekben foglalt vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően ténylegesen alkalmaz.
(4) A Felek rendszeresen felülvizsgálják e  cikk és az  e  megállapodás 2.  melléklete rendelkezéseinek végrehajtását.
Jogszabályai előkészítése során, vagy ha a  szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon területén a  kereskedelmi
feltételeket érintő problémák merülnek fel, az  egyik Fél kérésére sürgős konzultációt folytatnak a  kölcsönösen
kielégítő megoldás elérése érdekében. Az e megállapodás hatálybalépésétől számított legkésőbb három éven belül
a Felek tárgyalásokba kezdenek a szellemi tulajdonjogra vonatkozó részletesebb rendelkezésekről.
(5) Minden Fél a másik Fél állampolgárát a szellemi tulajdonjogok védelme tekintetében legalább olyan kedvezményes
elbánásban részesíti, mint amilyenben sajátjait, az  olyan nemzetközi jogi okmányokban már meghatározott
kivételektől függően, amelyeket e megállapodás 2. melléklete tartalmaz vagy annak időről időre részét képezheti,
az okmányoknak a Felek általi megerősítésük pillanatától kezdődően.
(6) E megállapodás hatálybalépésétől kezdve Irak a  szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon elismerése és védelme
tekintetében az  uniós társaságokat és állampolgárokat legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíti, mint
amilyenben kétoldalú megállapodások alapján bármely harmadik országot.
VI. SZAKASZ
VITARENDEZÉS I. FEJEZET
CÉL ÉS HATÁLY
61. cikk
Cél
E szakasz célja a Felek közötti bármilyen jogvita elkerülése és rendezése azzal a céllal, hogy amennyiben lehetséges,
kölcsönösen elfogadott megoldást érjenek el.
62. cikk
Hatály
E szakasz alkalmazandó az  e  megállapodás II. címében foglalt rendelkezések értelmezéséből és alkalmazásából
eredő bármilyen jogvita rendezésére, kivéve, ha e megállapodás kifejezetten másképp rendelkezik.
II. FEJEZET
KONZULTÁCIÓK 63. cikk
Konzultációk (1) A Felek a  62.  cikkben említett rendelkezések értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő jogviták
rendezésére törekszenek, azáltal, hogy gyors, igazságos és kölcsönösen elfogadott megoldás elérése érdekében
jóhiszeműen konzultációkat kezdeményeznek.
(2) Az egyik Fél a  másik Félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek másolatát
megküldi az  együttműködési bizottságnak, megjelölve a  vitatott intézkedéseket és a  62.  cikkben említett azon
rendelkezéseket, amelyeket alkalmazandónak tekint.
(3) A konzultációkra a kérelem benyújtását követő 30 napon belül kerül sor, és a Felek eltérő megállapodása hiányában
a  konzultációkat a  bepanaszolt Fél területén kell lefolytatni. A  konzultáció a  kérelem benyújtásának időpontjától
számított 30 napon belül tekintendő lezártnak, kivéve ha mindkét Fél megállapodik a  konzultáció folytatásában.
A konzultációk során közzétett valamennyi információ bizalmas természetű marad.
(4) A sürgős ügyekben folytatott konzultációt, ideértve a  romlandó vagy szezonális árukra vonatkozó konzultációt,
a  kérelem benyújtásának időpontjától számított 15 napon belül kell megtartani, és a  kérelem benyújtásának
időpontjától számított 15 napon belül lezártnak tekintendő.
(5) Amennyiben a  konzultációkat nem tartják meg a  (3) vagy (4)  bekezdésben említett időkeretben, illetve ha
a konzultációt lezárták, és nem értek el megállapodást egy kölcsönösen elfogadott megoldásról, a panasztevő Fél
a 64. cikkel összhangban kérheti egy választott bírói testület létrehozását.
III. FEJEZET
VITARENDEZÉSI ELJÁRÁSOK 64. cikk
Választottbírósági eljárás kezdeményezése
(1) Amennyiben a  Feleknek a  63.  cikkben előírt konzultáció igénybevételével nem sikerült rendezniük a  jogvitát,
a panasztevő Fél kérheti egy választottbírói testület felállítását.
(2) A választott bírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a  bepanaszolt Félhez, valamint
az együttműködési bizottsághoz. A panasztevő Fél kérelmében meghatározza a panasz tárgyát képező intézkedést,
és ismerteti, hogy az intézkedés miért képezi a 62. cikkben említett rendelkezéseknek a panasz számára elégséges
jogalapot nyújtó megsértését.
65. cikk
A választott bírói testület létrehozása (1) A választott bírói testület három választott bíróból áll.
 (2) A választott bírói testület létrehozása iránti kérelemnek az  együttműködési bizottsághoz történő benyújtásának
napjától számított tíz napon belül a  Felek egyeztetést folytatnak a  választott bírói testület összetételéről való
megállapodás érdekében.
(3) Abban az  esetben, ha a  (2)  bekezdésben megszabott időn belül a  Felek nem tudnak megállapodni a  választott
bírói testület összetételében, akkor a  Felek bármelyike jogosult az  együttműködési bizottság elnökét, vagy
az általa meghatalmazott személyt felkérni, hogy a 78. cikk alapján létrehozott jegyzékből sorsolás útján válassza ki
mindhárom tagot, egyet azon személyek közül, akiket a panasztevő Fél javasolt, egyet azon személyek közül, akiket
az  a  bepanaszolt Fél javasolt, valamint egy tagot azon választott bírók közül, akiket a  Felek választottak ki azzal
a céllal, hogy ellássák az elnöki tisztséget. Amennyiben a Felek megállapodnak a választott bírói testület egy vagy
több tagját illetően, a hiányzó tagokat ugyanezzel az eljárással választják ki a választott bírók hatályos listájáról.
(4) Az együttműködési bizottság elnöke, vagy az  általa meghatalmazott személy a  (3)  bekezdésében említett,
valamely Fél által benyújtott kérelemtől számított 5 napon belül kiválasztja a  választott bírókat a  Felek egy-egy
képviselőjének jelenlétében.
(5) A választottbírói testület létrehozásának időpontja az az időpont, amikor a három választott bírót kiválasztották.
 (6) Amennyiben a  78.  cikkben meghatározott listák valamelyike nem kerül összeállításra a  (3)  bekezdés szerinti
kérelem benyújtásáig, a három választott bírót az egyik vagy mindkét Fél által formálisan javasolt személyek közül
sorshúzással választják ki.
66. cikk
A testület időközi jelentése
A választott bírói testület legkésőbb a  létrehozását követő 90. nappal bezárólag időközi jelentést készít a  Felek
részére, amelyben tájékoztatást nyújt a  tényállásról, a  vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságáról, valamint
a megállapításait és ajánlásait alátámasztó alapvető indokokról. Az  időközi jelentés közlésétől számított 15 napon
belül a  Felek bármelyike írásban kérheti a  választott bírói testületet, hogy vizsgálja felül az  időközi jelentés
konkrétan meghatározott szempontjait. A  testület végleges határozatának megállapításai alapos indokolást
tartalmaznak az  időközi felülvizsgálat szakaszában megfogalmazott érvekre, és világos válaszokat adnak a  két Fél
által megfogalmazott kérdésekre és észrevételekre.
67. cikk
A választott bírói testület határozata (1) A választott bírói testület határozatát a testület felállításának napjától számított 120 napon belül közli a Felekkel és
az  együttműködési bizottsággal. Amennyiben a  testület megítélése szerint ez  a  határidő nem teljesíthető, elnöke
írásban értesíti a  Feleket és az  együttműködési bizottságot, megadva a  késedelem okát és azt a  napot, amikorra
a  választott bírói testület munkája befejezését tervezi. A  határozatról szóló értesítésre semmilyen körülmények
között sem kerülhet sor a választott bírói testület létrehozásától számított 150. napnál később.
(2) Sürgős – beleértve a  romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos – ügyekben a  választott bírói testület
minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a létrehozásától számított 60 napon belül közölje határozatát.
Ez  semmilyen körülmények között sem tarthat tovább, mint a  létrehozásától számított 75 nap. A  választott bírói
testület a  létrehozásától számított 10 napon belül előzetes határozatot hozhat arról, hogy sürgősnek tekinti-e
az ügyet.
68. cikk
A választott bírói testület határozatának teljesítése
A Felek megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy jóhiszeműen teljesítsék a választott bírói
testület határozatában foglaltakat, és arra törekednek, hogy megegyezzenek a határozatban foglaltak teljesítéséhez
szükséges határidőről.
69. cikk
A határozat teljesítéséhez szükséges ésszerű határidő
(1) A választott bírói testület határozatának a Felekkel történő közlésétől számított legkésőbb 30 nappal a panasztevő
Fél köteles a  másik Felet és az  együttműködési bizottságot tájékoztatni arról az  időtartamról (a  továbbiakban:
ésszerű határidő), amelyre szüksége lesz a  határozatban foglaltak teljesítéséhez, ha az  azonnali teljesítés nem
lehetséges.
(2) Amennyiben a  Felek nem egyeznek meg a  választott bírói testület határozatának teljesítéséhez szükséges
ésszerű határidőről, a  panasztevő Fél az  (1)  bekezdés szerinti értesítésnek a  bepanaszolt Fél általi kézhezvételétől
számított 20 napon belül írásban felkéri az eredeti választott bírói testületet az ésszerű határidő meghatározására.
Az  ilyen jellegű kérelmeket a  másik Félhez és az  együttműködési bizottsághoz egyidejűleg el kell juttatni.
A választott bírói testület határozatát a kérelem benyújtásának napjától számított 20 napon belül közli a Felekkel és
az együttműködési bizottsággal.
(3) Amennyiben az  eredeti választott bírói testület vagy annak néhány tagja nem tud újra ülésezni, a  65.  cikkben
előírt eljárásokat kell alkalmazni. A  határozatról szóló értesítés határideje a  (2)  bekezdésben említett kérelem
benyújtásának időpontjától számított 35 nap.
(4) Az ésszerű határidő a Felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.
70. cikk
A választott bírói testület határozatának teljesítése érdekében tett intézkedések felülvizsgálata
(1) Az ésszerű határidő lejárta előtt a  bepanaszolt Fél köteles a  panasztevő Felet és az  együttműködési bizottságot
tájékoztatni azokról az  intézkedésekről, amelyeket a  választott bírói testület határozatának teljesítése érdekében
tett.
(2) Abban az  esetben, ha a  Felek között vita támad az  (1)  bekezdés szerint bejelentett valamelyik intézkedés
hatályosságával vagy a  62.  cikkben említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőséggel kapcsolatban,
a  panasztevő Fél írásban kikérheti az  eredeti választott bírói testület határozatát a  kérdésben. A  kérelemben meg
kell jelölni a  kérdéses intézkedést, és ki kell fejteni, hogy ez  az intézkedés mennyiben összeegyeztethetetlen
a  62.  cikkben meghatározott rendelkezésekkel. A  választott bírói testület a  kérelem benyújtásának időpontjától
számított 45 napon belül közli határozatát.
(3) Amennyiben az  eredeti választott írói testület vagy annak néhány tagja nem tud újra ülésezni, a  65.  cikkben
előírt eljárásokat kell alkalmazni. A  határozatról szóló értesítés határideje a  (2)  bekezdésben említett kérelem
benyújtásának időpontjától számított 60 nap.
71. cikk
Ideiglenes jogorvoslat a határozat nem teljesítése esetén
(1) Ha a bepanaszolt Fél az ésszerű határidő lejárta előtt nem jelenti be azokat az intézkedéseket, amelyeket a választott
bírói testület határozatának teljesítése érdekében tett, illetve ha a  választott bírói testület úgy határoz, hogy
a 70. cikk (1) bekezdése szerint bejelentett intézkedés nem felel meg az adott Fél 62. cikk szerinti kötelezettségeinek,
akkor a bepanaszolt Fél a panasztevő Fél felszólítására köteles ideiglenes kártérítési ajánlatot tenni.
(2) Amennyiben az  ésszerű határidő lejártát vagy a  választott bírói testület 70.  cikk szerinti azon határozatát követő
30 napon belül nem sikerült megállapodni a  kártérítésről, aminek értelmében a  meghozott intézkedés nem felel
meg a 62. cikkben említett rendelkezéseknek, a panasztevő Fél a bepanaszolt Fél és az együttműködési bizottság
értesítését követően felfüggesztheti a 62. cikkben említett bármely rendelkezésből fakadó kötelezettségeket olyan
mértékben, amely megfelel a  jogsértés okozta lehetetlenülés vagy hibás teljesítés mértékének. A  panasztevő Fél
az értesítés napjától számított 10 nap elteltével kezdheti meg a felfüggesztés alkalmazását, kivéve, ha a bepanaszolt
Fél a (3) bekezdés rendelkezései szerint választott bírósági eljárást kérelmezett.
(3) Amennyiben a  bepanaszolt Fél úgy ítéli meg, hogy a  felfüggesztés szintje nem egyenlő az  előnynek a  jogsértés
által okozott lehetetlenülés vagy hibás teljesítés mértékével, írásban kikérheti az  eredeti választott bírói
testület határozatát. Az  ilyen kérelemről értesíteni kell a  panasztevő Felet és az  együttműködési bizottságot
a  (2)  bekezdésben említett 10 napos időtartam lejártát megelőzően. Az  eredeti választott bírói testület
a  kérelem benyújtásának napjától számított 30 napon belül közli a  Felekkel és az  együttműködési bizottsággal
a  kötelezettségek felfüggesztésének szintjével kapcsolatosan hozott határozatát. Az  eredeti választott bírói
testület határozatának közléséig a  kötelezettségek nem függeszthetők fel, és a  felfüggesztésnek meg kell felelnie
a választott bírói testület határozatának.
(4) Amennyiben az  eredeti választott bírói testület vagy annak néhány tagja nem tud újra ülésezni, a  65.  cikkben
meghatározott eljárásokat kell alkalmazni. A  határozatról szóló értesítés időtartama a  (3)  bekezdésben említett
kérelem benyújtásának időpontjától számított 45 nap.
(5) A kötelezettségek felfüggesztése ideiglenes, és csak addig alkalmazandó, amíg azokat az intézkedéseket, amelyekről
megállapították, hogy nem felelnek meg a  62.  cikkben említett rendelkezéseknek, a  72.  cikk szerint vissza nem
vonják vagy nem módosítják úgy, hogy azok összeegyeztethetők legyenek ezekkel a  rendelkezésekkel, vagy amíg
a Felek meg nem állapodnak a jogvita rendezéséről.
72. cikk
A határozat teljesítése érdekében tett intézkedések felülvizsgálata a kötelezettségek felfüggesztése
után
(1) A bepanaszolt Fél értesíti a  panasztevő Felet és az  együttműködési bizottságot bármely olyan intézkedésről,
amelyet a választott bírói testület határozatának teljesítése érdekében tett, valamint a kötelezettségek panasztevő
Fél általi felfüggesztésének megszüntetése iránti kérelméről.
(2) Amennyiben a  Felek az  értesítés benyújtásától számított 30 napon belül nem állapodnak meg a  bejelentett
intézkedéseknek és a 62. cikkben említett rendelkezések összeegyeztethetőségéről, a panasztevő Fél írásban felkéri
az eredeti választott bírói testületet, hogy hozzon határozatot az ügyben. Az ilyen jellegű kérelmeket a bepanaszolt
Félhez és az  együttműködési bizottsághoz egyidejűleg el kell juttatni. A  választott bírói testület határozatáról
a  kérelem benyújtásának napjától számított 45 napon belül értesíteni kell a  Feleket és az  együttműködési
bizottságot. Amennyiben a  választott bírói testület úgy határoz, hogy a  határozat teljesítése érdekében tett
intézkedések valamelyike megfelel a  62.  cikkben említett rendelkezéseknek, a  kötelezettségek felfüggesztése
megszűnik.
(3) Amennyiben az  eredeti választott bírói testület vagy annak néhány tagja nem tud újra ülésezni, a  65.  cikkben
meghatározott eljárásokat kell alkalmazni. A  határozatról szóló értesítés időtartama a  (2)  bekezdésben említett
kérelem benyújtásának időpontjától számított 60 nap.
73. cikk
Kölcsönösen elfogadott megoldás
A Felek bármikor találhatnak kölcsönösen elfogadott megoldást az e szakasz szerinti jogvitában. A Felek bármilyen
ily módon elfogadott megoldásról értesítik az  együttműködési bizottságot és a  választott bírói testületet.
A kölcsönösen elfogadott megoldásról való értesítést követően a testület befejezi munkáját, és az eljárás lezárul.
74. cikk
Eljárási szabályzat (1) Az e szakasz szerinti vitarendezést az együttműködési bizottság által elfogadott eljárási szabályzat és magatartási
kódex szabályozza.
(2) A Felek határozhatnak az eljárási szabályzat és a magatartási kódex módosításáról.
 (3) Az eljárási szabályzatnak megfelelően a választott bírói testület meghallgatásai nyilvánosak.
75. cikk
Információk és technikai tanácsadás
Az egyik Fél kérelmére vagy saját kezdeményezésére a választott bírói testület bármilyen olyan forrásból szerezhet
információkat, beleértve a jogvitában érintett Feleket is, amelyet a választott bírósági eljárást illetően szükségesnek
ítél. A  választott bírói testület saját belátása szerint jogosult megfelelő szakértői véleményt is kérni. Az  ily módon
kapott információkat ismertetik a  Felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk. A  Felek területén
letelepedett, érintett természetes vagy jogi személyek az  eljárási szabályzattal összhangban önzetlen tanácsadói
(amicus curiae) beadványokat küldhetnek a választott bírói testületnek.
76. cikk
Értelmezési szabályok
A választott bírói testület a  62.  cikkben említett rendelkezéseket a  nemzetközi közjog szokásos szabályai szerint
értelmezi, a  szerződések jogáról szóló bécsi egyezményben foglalt rendelkezéseket is beleértve. A választott bírói
testület határozatai nem bővíthetik, illetve nem korlátozhatják a  62.  cikkben említett rendelkezésekben előírt
jogokat és kötelezettségeket.
77. cikk
A választott bírói testület döntései és határozatai
(1) A választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal döntsön.
Mindazonáltal amennyiben egy döntés nem hozható meg konszenzussal, az  ügyet többségi szavazással kell
eldönteni. A választott bírók eltérő véleményeit ugyanakkor semmiképpen sem teszik közzé.
(2) A választott bírói testület minden határozata a  Felekre nézve kötelező, és a  határozatból eredően semmilyen
természetes vagy jogi személyre vonatkozó jog vagy kötelezettség nem keletkezhet. A  határozat rögzíti
a  megállapított tényállást, a  megállapodás ide vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazhatóságát, valamint
a  testület megállapításait és következtetéseit alátámasztó alapvető indokokat. Az  együttműködési bizottságnak
a  választott bírói testület határozatait teljes egészében nyilvánosan elérhetővé kell tennie, kivéve ha üzleti titok
bizalmasságának megőrzése érdekében másképp nem dönt.
IV. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 78. cikk
A választott bírók listája
(1) Az együttműködési bizottság a  megállapodás hatálybalépésének napját követően legkésőbb hat hónappal
összeállít egy 15 személy nevét tartalmazó listát olyan személyekről, akik készek és képesek arra, hogy választott
bíróként tevékenykedjenek. Mindkét Fél öt-öt személyt javasol választott bírónak. A  két Fél kiválaszt öt
olyan személyt is, aki nem állampolgára egyik Félnek sem, és aki a  választott bírói testület elnökeként jár el.
Az együttműködési bizottság folyamatosan fenntartja a lista összetételét.
(2) A választott bírók speciális jogi és nemzetközi kereskedelmi ismeretekkel vagy tapasztalatokkal rendelkeznek.
A  választott bírók függetlenek, egyéni minőségükben járnak el, és nem fogadnak el utasításokat semmilyen
szervezettől vagy kormánytól, illetve nem állnak kapcsolatban egyik fél kormányával sem, továbbá eleget tesznek
a magatartási kódexben foglaltaknak.
79. cikk
Kapcsolat a WTO-egyezményben foglalt kötelezettségekkel (1) Mindaddig, amíg Irak a  Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) nem csatlakozik, a  választott bírói testületeknek
a Kereskedelmi Világszervezet Vitarendezési Testületének a vonatkozó határozataival teljes mértékben összhangban
levő értelmezést kell elfogadniuk a 62. cikkben előírt olyan rendelkezések vélelmezett megsértésével kapcsolatosan
meghozott azon határozataikban, amelyek a  Kereskedelmi Világszervezet létrehozásáról szóló megállapodás
rendelkezéseit, vagy azokra utaló hivatkozásokat tartalmaznak.
(2) Irak WTO-tagságával a (3)–(6) bekezdés alkalmazandó.
 (3) Az ebben a  szakaszban foglalt vitarendezési rendelkezések alkalmazása nem sérti a  Kereskedelmi Világszervezet
keretében tett intézkedéseket, beleértve a vitarendezési intézkedéseket is.
 (4) Azonban, ha egy Fél egy bizonyos intézkedéssel kapcsolatosan e  szakasz 64.  cikkének (1)  bekezdése vagy
a  WTO-egyezmény szerint jogvita rendezésére irányuló eljárást kezdeményezett, e  Fél ugyanazzal az  üggyel
kapcsolatosan a  másik fórumon nem kezdeményezhet eljárást mindaddig, amíg az  első eljárás le nem zárult.
A  Felek továbbá nem fordulhatnak mind a  két fórumon jogorvoslatért egy olyan kötelezettség megszegésével
kapcsolatban, amely a  megállapodás és a  WTO-egyezmény szerint azonos megítélés alá esik. Ilyen esetben
a  vitarendezési eljárás kezdeményezését követően a  Fél a  másik megállapodás szerinti ugyanazon kötelezettség
megszegésével kapcsolatban nem kérhet jogorvoslatot a  másik fórumon, kivéve, ha a  kiválasztott fórum eljárási
vagy jogszolgáltatási okokból nem tud a kötelezettséggel kapcsolatos jogorvoslati kérelemről állást foglalni.
(5) A (4) bekezdés alkalmazásában:
a) a WTO-egyezmény szerinti vitarendezési eljárást abban az  időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni,
amikor az  egyik Fél a  vitarendezési szabályokról és eljárásokról szóló egyetértési megállapodás 6.  cikke
szerinti testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a  vitarendezési testület
elfogadja a  választott bírói testület és adott esetben a  fellebbviteli testület jelentését a  vitarendezési
szabályokról és eljárásokról szóló egyetértési megállapodás 16. cikke és 17. cikkének (14) bekezdése szerint;
b) az e  szakasz szerinti vitarendezési eljárást abban az  időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor
az  egyik Fél a  64.  cikk (1)  bekezdése alapján választott bírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell
lezártnak tekinteni, amikor a  választott bírói testület közli határozatát a  Felekkel és az  együttműködési
bizottsággal a 67. cikk szerint.
(6) E szakasz egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a  Feleket abban, hogy a  kötelezettségeknek a  WTO
vitarendezési testülete által jóváhagyott felfüggesztését végrehajtsa. Nem lehet a  WTO-egyezményre hivatkozni
annak érdekében, hogy valamelyik Felet megakadályozzák az  e  megállapodás II. címe szerinti kötelezettségek
felfüggesztésében.
80. cikk
Határidők (1) Az e szakaszban meghatározott valamennyi határidő, beleértve a választott bírói testületek számára a határozataik
közlésére meghatározott határidőket is, naptári napban számolandó, azon cselekmény vagy tény napját követő
naptól számítva, amelyre hivatkozik.
(2) Az e szakaszban említett határidők a Felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbíthatók.
III. CÍM
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS TERÜLETEI 81. cikk
Pénzügyi és technikai segítségnyújtás
(1) Az e  megállapodás céljainak elérése érdekében Iraknak az  Unió pénzügyi és technikai segítségnyújtásában kell
részesülnie támogatások formájában Irak gazdasági és politikai átalakulásának felgyorsításához.
(2) Ezt a segítséget az Unió fejlesztési együttműködési keretében nyújtják az Európai Parlament és a Tanács vonatkozó
rendeleteiben előírtak alapján.
Az uniós segítségnyújtás célkitűzéseit és területeit indikatív programban állapítják meg, amely tükrözi a  két Fél
egyetértése alapján megállapított prioritásokat, amelyeket Irak fejlesztési igényeinek és stratégiáinak, ágazati
abszorpciós kapacitásának és a reformok terén elért előrehaladásának figyelembevételével határoznak meg.
(3) A Felek gondoskodnak arról, hogy az  uniós technikai segítségnyújtási hozzájárulásokat szorosan összehangolják
a  más forrásokból származó hozzájárulásokkal. Az  Unió fejlesztési együttműködési politikáját és nemzetközi
fellépését az  Egyesült Nemzetek millenniumi fejlesztési céljai, valamint az  ENSZ és más illetékes nemzetközi
szervezetek által elfogadott főbb fejlesztési célok és elvek határozzák meg. Az  Unió fejlesztéspolitikájának
végrehajtása során teljes mértékben figyelembe kell venni a segélyhatékonyság elveit, ideértve a 2005. március 2-i
Párizsi Nyilatkozatot és az accrai cselekvési menetrendet.
(4) A kölcsönös jogsegélyre vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül a  technikai vagy pénzügyi segítségnyújtásban
részesülő Fél azonnal válaszol a  másik Fél illetékes hatóságai igazgatási együttműködés iránti kérelmére, melynek
célja az Unió által nyújtott segítséggel kapcsolatban felmerülő csalás és szabálytalanságok elleni küzdelem fokozása.
(5) Az iraki kormánynak ki kell jelölnie egy csalás elleni kapcsolattartót. Ez  a  kapcsolattartó felelős az  Unió
intézményeivel és testületeivel, például az Európai Számvevőszékkel és az Európai Csalás Elleni Hivatallal folytatott
hatékony együttműködésért, különösen az  Unió pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló számviteli és ellenőrzési
intézkedéseik végrehajtása tekintetében.
82. cikk
A szociális és humán fejlesztés területén folytatott együttműködés
Az ezen a  területen folytatott együttműködés megerősíti a  globalizáció társadalmi dimenzióját, és emlékeztet
a  társadalmi fejlődés és a  gazdasági fejlődés közötti, valamint a  környezeti szempontból fenntartható fejlődéssel
való kapcsolatra. Az  együttműködés hangsúlyozni fogja a  szegénység enyhítésének fontosságát, az  emberi
jogok és alapvető szabadságok előmozdítását valamennyi ember számára, ideértve a  sérülékeny csoportokat és
a  lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeket, valamint az  egészséggel, az  oktatással és a  foglalkoztatással
kapcsolatos legalapvetőbb igények kielégítésére adandó válaszokat. Az  említett területeken folytatott
együttműködési tevékenységek célja a  kapacitásépítés és az  intézményfejlesztés, figyelembe véve az  inkluzivitás,
a jó kormányzás, valamint a hatékony és átlátható igazgatás elveit.
83. cikk
Oktatás, képzés és ifjúság (1) A Felek törekednek arra, hogy kölcsönös előnyükre előmozdítják az  együttműködést az  oktatás, a  képzés és
az ifjúság területén, a rendelkezésre álló erőforrások figyelembe vétele és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása
mellett.
(2) A Felek különösen ösztönzik az  információ, a  know-how, a  hallgatók, az  ösztöndíjasok, a  technikai erőforrások,
a  fiatalok és az  ifjúságsegítők cseréjét és a  kapacitások megerősítését, felhasználva a  jelenlegi együttműködési
programok kínálta lehetőségeket és a két Fél ezen a területen szerzett tapasztalatait.
(3) Mindkét Fél megállapodik a felsőfokú intézmények közötti együttműködés olyan eszközökkel történő fokozásában
is, mint az Erasmus Mundus program, amelynek célja oktatási rendszereik kiválóságának és nemzetköziesedésének
támogatása.
84. cikk
Foglalkoztatás és társadalmi fejlődés (1) A Felek megállapodnak abban, hogy fokozzák az együttműködést a foglalkoztatás és a szociális kérdések területén,
ideértve a  társadalmi kohézióra, a  tisztességes munkára, a  munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó
munkaügyi jogszabályokra, a  szociális párbeszédre, az  emberi erőforrások fejlesztésére és a  nemek közötti
egyenlőségre irányuló együttműködést is, melynek célja a  fenntartható fejlődés és a  szegénység csökkentésének
kulcselemeit jelentő teljes és a  produktív foglalkoztatás, valamint a  tisztességes munka előmozdítása valamennyi
ember számára.
(2) A Felek megerősítik elkötelezettségüket, hogy előmozdítják és hatékonyan végrehajtják a  nemzetközileg elismert
munkaügyi és szociális normákat. A  vonatkozó nemzetközi szociális és munkaügyi megállapodások végrehajtását
figyelembe kell venni a Felek által az e megállapodás szerint tett valamennyi intézkedés során.
(3) Az együttműködés formái magukban foglalhatnak többek között egyedi programokat és projekteket kölcsönös
megállapodás alapján, valamint két- vagy többoldalú szinten közös érdekű témákkal kapcsolatos párbeszédet,
kapacitásépítést, együttműködést és kezdeményezéseket.
(4) A Felek megállapodnak abban, hogy a párbeszédbe és az együttműködésbe bevonják a szociális partnereket és más
érintetteket.
85. cikk
A civil társadalom
A Felek elismerik a  szervezett civil társadalom, különösen a  tudományos szakemberek, valamint az  agytrösztök
közötti kapcsolatok szerepét és potenciális hozzájárulását az  e  megállapodás szerinti párbeszédhez és
együttműködéshez, és előmozdítják a  szervezett civil társadalommal való eredményes párbeszédet és a  civil
társadalom hatékony részvételét.
86. cikk
Emberi jogok (1) A Felek megállapodnak arról, hogy együttműködnek az emberi jogok előmozdítása és hatékony védelme területén,
ideértve a  nemzetközi emberi jogi okmányok megerősítését és végrehajtását, valamint adott esetben a  technikai
segítségnyújtást, a  képzést és a  kapacitásépítést. A  Felek felismerik, hogy korlátozott az  olyan együttműködési és
fejlesztési programok hatása, amelyek nem védik, nem javítják vagy nem tartják tiszteletben az emberi jogokat.
(2) Az emberi jogok területén folytatott együttműködés kiterjedhet többek között a következőkre:
a) az ezen a  területen működő, emberi jogokkal foglalkozó kormányzati intézmények és nem kormányzati
szervezetek megerősítése;
b) az emberi jogok előmozdításának és az  oktatás biztosítása nemzeti és helyi szinten, különösen
a  közigazgatási, az  igazságszolgáltatási és a  bűnüldöző testületek között, a  nők és a  gyermekek jogainak
tiszteletben tartása mellett;
c) Irak jogalkotásának nemzetközi humanitárius joggal és emberi jogi normákkal összhangban történő
fejlesztése;
d) az Egyesült Nemzetek Szervezete emberi jogokkal foglalkozó intézményein belüli együttműködés és
információcsere;
e) Irak kormányának az  iraki állampolgárok számára megfelelő életszínvonal biztosítására, valamint azok
politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogainak megkülönböztetés nélküli védelmére irányuló
erőfeszítéseinek támogatása;
f ) a nemzeti megbékélés támogatása és a büntetlenség elleni küzdelem;
g) emberi jogokkal kapcsolatos átfogó párbeszéd megteremtése.
87. cikk
Ipar- és kis- és középvállalkozás-politikai együttműködés
(1) Az ezen a területen folytatott együttműködés célja elősegíteni az iraki ipar szerkezetátalakítását és modernizálását,
elősegítve annak versenyképességét és növekedését, valamint megteremteni Irak és az  Unió ipara közötti,
kölcsönösen előnyös együttműködés számára kedvező feltételeket.
A Általános pontok
(2) Az együttműködés:
a) Irakban átfogó ipari stratégiát segít elő, mely figyelembe veszi az  állami szektorban és a  magánszektorban
működő ipari vállalkozások jelenlegi helyzetét;
b) ösztönzi Irakot ipara szerkezetének átalakítására és modernizálására a  környezetvédelmet, a  fenntartható
fejlődést és a gazdasági növekedést biztosító feltételek mellett;
c) elősegíti egy olyan környezet megteremtését, amely előmozdítja az  ipari területre irányuló
magánkezdeményezéseket a  hazai piacra és az  exportpiacokra szánt termelés serkentése és diverzifikálása
céljából;
d) előmozdítja egy olyan környezet megteremtését, amely a  fenntartható fejlődés távlatában serkenti az  ipari
termelés növekedését és diverzifikációját;
e) biztosítja az ipari területeken folytatott közös együttműködést szolgáló információkat;
f ) előmozdítja az  uniós és a  nemzetközi műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások
alkalmazását Irak globális gazdaságba történő integrációjának elősegítése érdekében; rendszeres
információcserét hoz létre a két Fél szabvány- és normaalkotással foglalkozó hatóságai között;
g) megfelelő ipari-üzleti környezetet hoz létre;
h) előmozdítja és ösztönzi az  információs támogatási szolgáltatások javítását, ami kulcseleme az  üzleti
tevékenységek növekedési potenciáljának és a gazdasági fejlődésnek;
i) fejleszti a  Felek ipari szereplői (vállalatok, szakemberek, ágazati és más üzleti szervezetek, munkavállalói
szervezetek) közötti kapcsolatokat;
j) ösztönzi a közös ipari projekteket és a közös vállalkozások alapítását és információs hálózatok létrehozását.
B Kis- és középvállalkozások
(3) A Felek – saját gazdaságpolitikájuk és célkitűzéseik figyelembevételével – megállapodnak az  iparpolitikai
együttműködés előmozdításában az általuk megfelelőnek tartott valamennyi területen, a kis- és középvállalkozások
(KKV-k) versenyképességének növelése céljából.
(4) A Felek:
a) törekednek a KKV-k fejlesztésére és megerősítésére, valamint a KKV-k közötti együttműködés előmozdítására;
b) segítséget nyújtanak a  mikrovállalkozások, a  KKV-k számára az  olyan területeken, mint a  finanszírozás,
a  képességek fejlesztése, technológia és marketing, innováció és a  KKV-k alapításának egyéb olyan
követelményei, mint az inkubátorparkok, és a fejlesztés más területein;
c) támogatják a KKV-k tevékenységeit megfelelő hálózatépítés révén; és
d) elősegítik az  üzleti együttműködést és támogatják a  két oldal magánszektorai által létrehozott
együttműködést az  Irak és az  Unió magánszektorának szereplői közötti megfelelő kapcsolatokkal
az információáramlás javítása érdekében.
88. cikk
Együttműködés a befektetések terén (1) A Felek együttműködnek a  hazai és a  külföldi befektetések számára kedvező környezet megteremtésében,
a befektetések megfelelő védelmének biztosításában, a tőketranszferben és kicserélik egymás között a befektetési
lehetőségekkel kapcsolatos információkat.
(2) A Felek megállapodnak abban, hogy a  megkülönböztetésmentesség és a  viszonosság elve alapján támogatják
a befektetések előmozdítását és védelmét.
(3) A Felek ösztönzik a  befektetéseket érintő törvényekkel, rendeletekkel és igazgatási gyakorlatokkal kapcsolatos
információcserét.
(4) A Felek vállalják, hogy ösztönzik a  pénzügyi intézményeik közötti együttműködést a  befektetési lehetőségek
előmozdítása érdekében.
(5) A befektetések és a  kereskedelem elősegítése érdekében az  Unió készen áll arra, hogy kérésre segítse Irakot
jogi és szabályozási kereteinek az  Unió jogi és szabályozási kereteihez való közelítésére tett erőfeszítéseiben
az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken.
89. cikk
Ipari szabványok és megfelelőségértékelés
A Felek együttműködhetnek a szabványok, a műszaki előírások és a megfelelőségértékelés következő területein:
(1) A nemzetközi szabványok szélesebb körű használatának előmozdítása a  Felek területén a  műszaki előírások és
a  megfelelőségértékelés tekintetében, ideértve az  ágazatspecifikus intézkedéseket is, valamint a  Felek közötti
együttműködés fokozása az érintett nemzetközi intézmények és szervezetek munkájával kapcsolatban.
(2) Kapacitásépítési kezdeményezések támogatása a  szabványosítás, a  megfelelőségértékelés, az  akkreditálás,
a mérésügy és a piacfelügyelet területein Irakban.
(3) Az Irak és az  Unió szabványosításért, megfelelőségértékelésért, akkreditálásért, mérésügyért és piacfelügyeletért
felelős szervezetei közötti kétoldalú együttműködés előmozdítása és ösztönzése.
(4) Közös nézetek kialakítása a helyes szabályozási gyakorlatról, amely a következőket tartalmazza, de nem korlátozódik
azokra:
a) átláthatóság a  műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások előkészítésében,
elfogadásában és alkalmazásában;
b) a szabályozási intézkedések és a kapcsolódó megfelelőségértékelési eljárások szükségessége és arányossága,
ideértve a szállítók megfelelőségi nyilatkozatának használatát;
c) a nemzetközi szabványok használata a  műszaki előírások alapjául, kivéve, amikor az  említett nemzetközi
szabványok nem bizonyulnának hatékony vagy alkalmas eszköznek a kitűzött jogos célok megvalósításához;
d) műszaki előírások alkalmazása és piacfelügyeleti tevékenységek.
(5) A szabályozási, a  műszaki és a  tudományos együttműködés fokozása többek között információ-, tapasztalat- és
adatcsere révén a  műszaki előírások minőségének és szintjének javítása és a  jogszabályok hatékony alkalmazása
céljából.
(6) A műszaki előírások, a  szabványok és a  megfelelőségértékelési eljárások összeegyeztethetőségének és
konvergenciájának előmozdítása.
90. cikk
Együttműködés a mezőgazdaság, az erdészet és a vidékfejlesztés terén
A cél a mezőgazdaság, az erdészet és a vidékfejlesztés terén történő együttműködés előmozdítása a diverzifikáció,
a környezetvédelmi szempontból megfelelő gyakorlatok, a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés, valamint
az élelmezésbiztonság elősegítése céljából. Ennek érdekében a Felek megvizsgálják a következőket:
a) kapacitásépítés és az állami intézményeknek nyújtott képzés;
b) a mezőgazdasági termékek minőségének javítására, a  kapacitásépítésre, valamint a  termelői társulások és
a kereskedelemfejlesztési tevékenységek támogatására irányuló intézkedések; c) a környezeti egészségre, az  állat- és növényegészségre irányuló intézkedések és más kapcsolódó
szempontok, figyelembe véve a mindkét Félre hatályos jogszabályokat, összhangban a WTO és a többoldalú
környezeti megállapodásokkal;
d) a vidéki területek fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődéséhez kapcsolódó intézkedések, ideértve
a  környezetvédelmi szempontból megfelelő gyakorlatokat, az  erdészetet, a  kutatást, a  know-how
átadását, a  földhöz való hozzáférést, a  vízgazdálkodást és az  öntözést, a  fenntartható vidékfejlesztést és
az élelmezésbiztonságot;
e) a népesség identitását meghatározó, hagyományos mezőgazdasági tudás megőrzéséhez kapcsolódó
intézkedések, ideértve a  földrajzi árujelzések terén folytatott együttműködést, a  helyi szinten történő
tapasztalatcserét, valamint az együttműködési hálózatok fejlesztését;
f ) a mezőgazdasági szektor modernizálása, ideértve a gazdálkodási gyakorlatokat és a mezőgazdasági termelés
diverzifikálását.
91. cikk
Energiaügy (1) A Felek törekednek arra, hogy fokozzák a  szabad, versenyképes és nyitott energiapiacok tekintetében folytatott
együttműködést az energiaágazatban, a következő célokkal:
a) az energiabiztonság javítása, a  környezeti fenntarthatóság biztosítása és a  gazdasági növekedés
előmozdítása mellett;
b) az intézményi, a  jogi és a  szabályozási keretek fejlesztése az  energiaágazatban az  energiapiac hatékony
működésének biztosítása és az energiaágazatba irányuló befektetések előmozdítása érdekében;
c) az uniós és az iraki vállalatok közötti partnerségek fejlesztése és előmozdítása az energiaágazatban a feltárás,
a termelés, a feldolgozás, a szállítás, az elosztás és a szolgáltatások terén;
d) energiáról folytatott rendszeres és eredményes párbeszéd megteremtése a Felek között, valamint regionális
kontextusban, az euro-arab-Mashreq gázpiac és más vonatkozó, regionális kezdeményezések keretében is.
 (2) Ennek érdekében a  Felek megállapodnak abban, hogy előmozdítják kölcsönösen előnyös kapcsolataikat
a következő célból:
a) megfelelő energiapolitika, annak szabályozási kerete kidolgozásának és infrastruktúra megteremtésének
támogatása Irakban, a környezeti fenntarthatóság, az energiaforrásokkal való hatékony gazdálkodás elveire,
valamint szabad, versenyképes és nyitott piacra épülve;
b) az igazgatási és a  jogi képességek javítását, valamint a  gazdasági tevékenységeket és az  iraki
energiaágazatba irányuló nemzetközi befektetéseket serkentő stabil és átlátható jogi keretfeltételek
megteremtését célzó együttműködés;
c) az iraki olaj és földgáztartalékok feltárását és kitermelését, valamint az olaj- és gázinfrastruktúra fejlesztését
és modernizálását – ideértve a  Mashreq-régióba irányuló szállítási és tranzithálózatokat is – célzó műszaki
együttműködés elősegítése, egyéb vonatkozó regionális kezdeményezések, valamint az Unió piacához való
közeledés elősegítése;
d) az iraki villamosenergia-ellátórendszer megbízhatóságának javítása;
e) az energiabiztonság javítására és az  éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló együttműködés fokozása
a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság és a földgázégetés visszafogásának előmozdítása révén;
f ) a know-how egymás közötti cseréjének, a  technológiaátadás, a  legjobb gyakorlatok alkalmazása és
a szakemberképzés elősegítése;
g) Irak részvételének előmozdítása az energiapiacok regionális integrációjának folyamatában.
92. cikk
Közlekedés (1) A Felek törekednek arra, hogy fokozzák a  fenntartható és hatékony közlekedési rendszer létrehozása tekintetében
folytatott együttműködésüket a közlekedési ágazatban, melynek célja:
a) a közlekedés fejlesztésének és a  közlekedési rendszerek összekapcsolásának javítása, a  környezeti
fenntarthatóság biztosítása és a gazdasági növekedés előmozdítása mellett;
b) az intézményi, a  jogi és a  szabályozási keretek fejlesztése valamennyi közlekedési ágazatban a  közlekedési
piac hatékony működésének biztosítása és a közlekedésbe irányuló befektetések előmozdítása érdekében;
c) az uniós és az  iraki vállalatok közötti partnerségek fejlesztése és előmozdítása a  feltárás, a  kapacitásépítés,
az  infrastruktúra-fejlesztés, a  közlekedésbiztonság és közlekedési üzembiztonság és a  szolgáltatások terén
a közlekedési ágazatban;
d) közlekedési kérdésekre vonatkozó, rendszeres és eredményes párbeszéd megteremtése a  Felek között,
valamint regionális kontextusban, az  euromediterrán közlekedési együttműködés és más vonatkozó,
regionális kezdeményezések keretében is.
(2) Ennek érdekében a  Felek megállapodnak abban, hogy előmozdítják kölcsönösen előnyös kapcsolataikat
a következő célokból:
a) megfelelő közlekedéspolitika kidolgozásának támogatása a  közlekedés valamennyi módjának, annak
szabályozási keretének fejlesztéséhez, az iraki közlekedési infrastruktúra rehabilitációjához és fejlesztéséhez,
a  fenntarthatóság jelentőségének hangsúlyozása mellett; az  intermodalitás és az  összes közlekedési mód
integrációjának biztosítása; a  jogi és szabályozási kereteknek az  uniós és a  nemzetközi szabványokhoz
történő további közelítése lehetőségének megvizsgálása; különösen a közlekedésbiztonság és a közlekedési
üzembiztonság tekintetében;
b) igazgatási és jogi képességek javítására/újbóli megteremtésére irányuló együttműködés, amelynek célja
a kiemelt ágazatokra vonatkozó speciális tervek kidolgozása, valamint stabil és átlátható jogi keretfeltételek
megteremtése a közlekedési ágazatban a gazdasági tevékenységek és az iraki közlekedési ágazatba irányuló
nemzetközi befektetések serkentésére, az uniós szakpolitikák és gyakorlatok alapján; a szükséges független
szabályozó hatóságok létrehozása;
c) az iraki közlekedési ágazat valamennyi területének elemzésére és fejlesztésére, valamint a  közlekedési
infrastruktúrák fejlesztésére és modernizálására – ideértve a  közlekedési hálózatok Mashreq-régióval
való összekapcsolását – irányuló műszaki együttműködés elősegítése, egyéb vonatkozó regionális
kezdeményezések, valamint az Unió piacához való közeledést elősegítése;
d) az Irakba tartó és az Irakon áthaladó közlekedési forgalom kiszámíthatóságának javítása;
e) a know-how cseréje és a  technológiaátadás, a  legjobb gyakorlatok és a  szakemberek képzése
az együttműködés alapvető és kiemelt kérdésként kezelendő lépései;
f ) Irak részvételének előmozdítása a regionális közlekedési rendszerekkel történő összekapcsolás folyamatában;
g) nemzeti légi közlekedési politika végrehajtása, ideértve a repülőterek fejlesztését, a légi forgalom irányítását
és az  igazgatási kapacitás további megerősítését (ideértve az  önálló szabályozóként működő, autonóm
polgári légiközlekedési hatóság létrehozását); „horizontális” légi közlekedési megállapodás tárgyalása
a  kétoldalú légiközlekedési megállapodásokkal kapcsolatos jogbiztonság helyreállítása céljából; valamint
az Unió és Irak közötti átfogó légiközlekedési megállapodásról szóló tárgyalások lehetőségeinek felmérése.
93. cikk
Környezetvédelem (1) A Felek egyetértenek abban, hogy szükséges megerősíteni és fokozni a környezetvédelmi erőfeszítéseket, például
az  éghajlatváltozás, a  természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, valamint a  biológiai sokféleség
megőrzése tekintetében, mint a jelenlegi és jövőbeni nemzedékek fejlődésének alapját.
(2) A Felek megállapodnak arról, hogy az  e  téren folytatott együttműködés előmozdítja a  környezet védelmét
a  fenntartható fejlődés megvalósítása céljából. A  fenntartható fejlődéssel foglalkozó csúcstalálkozó
következtetéseinek végrehajtását figyelembe kell venni a  Felek által az  e  megállapodás szerint vállalt valamennyi
tevékenység elvégzése során.
(3) Az ezen a területen folytatott együttműködésnek többek között a következőkre kell összpontosítania:
a) információ- és szaktudáscsere a környezetvédelem területén (például városi problémák, természetvédelem,
víz- és hulladékgazdálkodás, katasztrófavédelem, stb.);
b) a környezetvédelem területén folytatott regionális együttműködés ösztönzése és előmozdítása, ideértve
a környezetvédelmi projektekbe és programokba történő befektetések ösztönzését;
c) a környezettudatosság és a  helyi közösségek fokozott részvételének előmozdítása a  környezetvédelmet és
a fenntartható fejlődést célzó erőfeszítésekben;
d) kapacitásépítés támogatása a  környezetvédelem területén, pl. az  éghajlatváltozás mérséklése és az  ahhoz
való alkalmazkodást illetően;
e) együttműködés a  többoldalú környezetvédelmi megállapodásokról szóló tárgyalásokon és
a megállapodások végrehajtása során; f ) a környezetvédelmi programozást, valamint a  környezetvédelmi szempontok más szakpolitikákba történő
integrálását célzó technikai segítségnyújtás cseréjének ösztönzése;
g) környezetvédelmi kutatás és elemzés előmozdítása. 94. cikk
Távközlés
A Felek együttműködnek a következőkben:
a) fokozott információcsere elősegítése a távközlési ágazatban alkalmazandó jogszabályokról és a jogszabályok
lehetséges jövőbeni átdolgozásáról annak érdekében, hogy lehetővé váljon a  Felek távközlésre vonatkozó
szabályozási keretének jobb megismerése;
b) információcsere az információs és kommunikációs technológia fejlődéséről és szabványokról.
95. cikk
Tudomány és technológia (1) A Felek a  kölcsönös előnyök alapján előmozdítják az  együttműködést a  polgári kutatás és technológiai fejlesztés
(KTF) területén, figyelemmel a  rendelkezésre álló erőforrásokra, a  kutatási programjaikhoz való megfelelő
hozzáférésre, valamint a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok hatékony védelmének megfelelő szintjére.
(2) A tudományos és technológiai együttműködés a következőket öleli fel :
a) tudományos és műszaki együttműködéssel kapcsolatos információcsere, programok;
b) közös tudományos találkozók szervezése;
c) közös KTF-tevékenységek;
d) mindkét Fél vonatkozásában a  kutatás és technológiai fejlesztésben részt vevő tudósok, a  kutatók és
a kutatási szakemberek számára kidolgozott képzések és mobilitási programok.
 (3) Az ilyen együttműködés a Felek által elfogadott eljárásokkal összhangban tárgyalásra és megkötésre kerülő egyedi
megállapodásoknak megfelelően valósul meg, amelyek többek között megfelelő rendelkezéseket határoznak meg
a szellemi tulajdonjogok területén.
96. cikk
Vám- és adóügyi együttműködés (1) A Felek megteremtik az  együttműködést a  vámügyek területén, különösen a  képzést, a  vámalakiságok,
a dokumentáció és az eljárások egyszerűsítését, valamint a vámszabályok megsértésének megelőzését, felderítését
és üldözését illetően a  célból, hogy biztosítható legyen a  kereskedelemhez kapcsolódó, valamennyi elfogadandó
rendelkezésnek való megfelelés és Irak vámrendszerének az Unió vámrendszeréhez való közelítése.
(2) Nem érintve vonatkozó hatásköreiket, a  gazdasági tevékenységek megerősítésének és fejlesztésének céljából,
valamint figyelembe véve egy megfelelő szabályozási keret kidolgozásának igényét, a  Felek elismerik és vállalják,
hogy az  adóügy terén végrehajtják a  jó kormányzás alapelveit, vagyis az  átláthatóság, az  információcsere és
a  tisztességes adóverseny alapelvét. Ennek érdekében a  Felek – vonatkozó hatásköreikkel összhangban – javítják
az  adóügy terén folytatott nemzetközi együttműködést és intézkedéseket dolgoznak ki a  fent említett elvek
hatékony alkalmazására.
97. cikk
Statisztikai együttműködés
A Felek megállapodnak abban, hogy előmozdítják az  együttműködési tevékenységeket a  statisztika területén.
Ezek az intézményfejlesztésre, a kapacitásépítésre és a nemzeti statisztikai rendszer erősítésére irányulnak, ideértve
a statisztikai módszerek kidolgozását, valamint az áru- és szolgáltatáskereskedelemmel, és általánosabban bármely
más, az  e  megállapodás hatálya alá tartozó nemzeti társadalmi és gazdaságfejlesztési prioritásokat támogató és
statisztikai feldolgozásra alkalmas területtel kapcsolatos statisztikák előállítását és közzétételét.
98. cikk
Makrogazdasági stabilitás és államháztartás (1) A Felek egyetértenek abban, hogy fontos megteremteni Irakban a makrogazdasági stabilitást az árstabilitás elérését
és fenntartását célzó szilárd monetáris politikával, valamint az  államadósság fenntarthatóságát célzó fiskális
politikával.
(2) A Felek egyetértenek abban, hogy Irakban fontos megteremteni az  állami kiadások terén az  eredményességet,
az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot nemzeti és helyi szinten.
(3) A Felek egyetértenek abban, hogy együttműködnek többek között Irak államháztartás-irányítási rendszerének
javításában, melynek céljai közé tartozik az  átfogó költségvetési tervezés és a  kincstári egységes számla
megteremtése.
99. cikk
A magánszektor fejlesztése
A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az  iraki piacgazdaság kialakítása érdekében a  befektetési
környezet javítása, a  gazdasági tevékenységek diverzifikálása, a  privatizációs programmal való előrehaladás
révén, valamint a  magánszektorban történő munkahelyteremtés felgyorsítását szolgáló egyéb feltételek javításán
keresztül.
100. cikk
Idegenforgalom (1) A Felek az  idegenforgalom kiegyensúlyozott és fenntartható fejlesztésének biztosítása és az  ehhez kapcsolódó
kérdések terén folytatott együttműködésük javítását célzó erőfeszítésekre szólítanak fel.
(2) A Felek ezért megállapodnak abban, hogy az  idegenforgalom terén együttműködnek, különösen pedig
az  idegenforgalmi ágazat intézményi keretének szervezésével, valamint a  turisztikai vállalkozások működésének
környezetével kapcsolatos információ, tapasztalatok és legjobb gyakorlatok egymás közötti cseréjében.
101. cikk
Pénzügyi szolgáltatások
A Felek együttműködnek szabványaiknak és szabályzatainak a közelítésében, különösen:
a) az iraki pénzügyi szektor erősítése érdekében;
b) az iraki banki, biztosítási és egyéb pénzügyi szektorok könyvviteli, felügyeleti és szabályozói rendszereinek
javítása érdekében;
c) a hatályos vagy előkészítés alatt álló, vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos információk cseréje;
d) kompatibilis ellenőrzési rendszerek kidolgozása.
IV. CÍM
SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSE
102. cikk
Jogállamiság (1) A Felek a  jogérvényesülés, a  szabadság és a  biztonság terén folytatott együttműködésük során folyamatos
elkötelezettséget mutatnak a  jogállamiság elve mellett, és különös jelentőséget tulajdonítanak a  jogállamiság
előmozdításának, ideértve a  bírói testület függetlenségét, az  igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, valamint
a tisztességes eljáráshoz való jogot.
(2) A Felek együttműködnek a  bűnüldözés és az  igazságszolgáltatás területén működő intézmények
továbbfejlesztésében, ideértve a kapacitásépítést is.
103. cikk
Jogi együttműködés (1) A Felek megállapodnak abban, hogy fejlesztik igazságügyi együttműködésüket polgári ügyekben, különösen
a  polgári igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos többoldalú egyezmények megerősítését és végrehajtását
illetően, ideértve a  Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia egyezményeit a  nemzetközi jogi együttműködés és
jogviták, valamint a gyermekek védelme terén.
(2) A Felek megállapodnak abban, hogy – amennyiben lehetséges – megkönnyítik és ösztönzik a  polgári és
kereskedelmi jogviták rendezésének alternatív eszközeit az  alkalmazandó nemzetközi jogi okmányoknak
megfelelően.
(3) A büntetőügyeket illetően a  Felek törekedni fognak a  kölcsönös jogsegély és a  kiadatás területén folytatott
igazságügyi együttműködés fokozására. Ez  adott esetben magában foglalná az  Egyesült Nemzetek Szervezete
vonatkozó nemzetközi jogi okmányaihoz – ezek között az  e  megállapodás 7.  cikkében említett Nemzetközi
Büntetőbíróság Római Statútumához – való csatlakozást, valamint ezek végrehajtását.
104. cikk
A személyes adatok védelme (1) A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  személyes adatok fokozottabb védelme érdekében
a  legszigorúbb nemzetközi szabványoknak megfelelően, amint azt a  számítógépesített személyes adatfájlok
szabályozására vonatkozó ENSZ-iránymutatás (az ENSZ Közgyűlés 1990. december 14-i 45/95 határozata) is
tartalmazza.
(2) A személyes adatok védelmével kapcsolatos együttműködés magában foglalhatja többek között az információ- és
tapasztalatcsere formájában történő technikai segítségnyújtást.
105. cikk
Együttműködés a migráció és a menekültügy terén
(1) A Felek ismételten megerősítik a  területeik közötti migrációs hullámok közös kezelésének a  fontosságát.
Az  együttműködés javítása céljából átfogó párbeszédet kezdeményeznek a  migrációval kapcsolatos kérdésekről,
beleértve az  illegális migrációt, az  embercsempészetet és az  emberkereskedelmet, valamint a  migrációval
kapcsolatos kérdéseknek a  migránsok származási térségei gazdasági és társadalmi fejlesztését célzó nemzeti
stratégiákba való beépítését.
(2) Az együttműködés alapját a  szükségleteknek a  Felek közötti kölcsönös konzultáció keretében történő
felmérése képezi, az  együttműködés a  hatályban lévő uniós és nemzeti jogszabályoknak megfelelően történik.
Az együttműködés különösen az alábbiakra összpontosít:
a) a migrációs jelenség előidéző okai;
b) a nemzetközi védelemről szóló nemzeti törvények és gyakorlatok kialakítása és végrehajtása, a menekültek
jogállásáról szóló, 1951. évi genfi egyezmény és 1967. évi jegyzőkönyv rendelkezéseire tekintettel, illetve
minden további regionális vagy nemzetközi jogi okmány rendelkezéseinek végrehajtása a  „visszaküldés
tilalma” elvének tiszteletben tartása céljából, elismerve azt, hogy Irak még nem Részes Fele a  menekültek
jogállásáról szóló 1951. évi Genfi Egyezménynek és az  1967-es Jegyzőkönyvnek, de szem előtt tartja
a jövőbeni csatlakozás lehetőségét;
c) a beutazás és tartózkodás engedélyezésére vonatkozó szabályok, továbbá a  befogadott személyek
jogai és jogállása, az  adott ország területén jogszerűen tartózkodó más állampolgárságú személyekkel
szembeni méltányos bánásmód és e  személyek beilleszkedése, oktatás és képzés, a  rasszizmussal és
az idegengyűlölettel szembeni intézkedések;
d) hatékony megelőzésen alapuló politika kialakítása az  illegális migráció és az  embercsempészet és
-kereskedelem ellen, beleértve annak tanulmányozását, hogy hogyan lehet harcolni a  embercsempészek
és emberkereskedők hálózatai és szervezetei ellen és hogyan lehet e kereskedelem ellen megvédeni annak
áldozatait;
e) valamely ország területén jogellenesen tartózkodó személyek emberséges és tisztességes körülmények
között történő visszaküldése, ideértve azok önkéntes visszatérésének előmozdítását, továbbá az  ilyen
személyek visszafogadása a (3) bekezdésnek megfelelően;
f ) a vízumok területén a schengeni vívmányok keretében közös érdekű kérdések;
g) a határigazgatás és -ellenőrzés területe, különösen ami a  szervezést, a  képzést, a  legjobb gyakorlatokat és
a  helyszínen alkalmazott egyéb intézkedéseket illeti, továbbá adott esetben berendezés rendelkezésre
bocsátása, figyelembe véve ugyanakkor az ilyen berendezések kettős felhasználásának lehetőségét.
(3) Az illegális bevándorlás megelőzését és ellenőrzését célzó együttműködés keretében a Felek megállapodnak, hogy
illegális emigránsaikat visszafogadják. E célból:
a) Irak vállalja, hogy az  Európai Unió valamely tagállamának kérésére és minden más formalitás nélkül
visszafogadja azon állampolgárait, akik eleve nem, vagy már nem felelnek meg az  Európai Unió valamely
tagállamának területére való belépés vagy tartózkodás hatályos feltételeinek;
b) és az  Európai Unió minden egyes tagállama vállalja, hogy Irak kérésére és minden más formalitás nélkül
visszafogadja azon állampolgárait, akik eleve nem, vagy már nem felelnek meg az Irak területére való belépés
vagy tartózkodás hatályos feltételeinek.
(4) Az Európai Unió tagállamai és Irak ellátják állampolgáraikat megfelelő azonosító okmányokkal az ilyen célú utazás
lehetővé tétele érdekében. Amennyiben a visszafogadandó személy nem rendelkezik az állampolgárságát bizonyító
okmányokkal vagy más bizonyítékkal, az érintett tagállam vagy Irak illetékes diplomáciai és konzuli képviseletei Irak
vagy az  érintett tagállam kérelmére lépéseket tesznek a  személy meghallgatása érdekében, állampolgárságának
megállapítása céljából.
(5) E tekintetben a  Felek megállapodnak abban, hogy a  122.  cikkben meghatározott Felek bármelyikének kérésére
és a  lehető legrövidebb időn belül megkötnek egy, az  illegális migráció megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló
megállapodást, amely mindkét Fél egyetértése esetén szabályozza a  visszafogadással kapcsolatos konkrét
eljárásokat és amely más országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek a visszafogadására is kiterjed.
(6) Az e területen folytatott együttműködésre a Feleknek a vonatkozó nemzetközi jogból és nemzetközi humanitárius
jogból eredő jogai, kötelezettségei és felelősségei teljes mértékű tiszteletben tartása mellett kerül sor.
106. cikk
A szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem
A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a  szervezett bűnözés, a  gazdasági és
pénzügyi bűncselekmények, a korrupció, a hamisítás és az illegális műveletek elleni küzdelemhez azáltal, hogy teljes
mértékben betartják az e területen hatályos kölcsönös nemzetközi kötelezettségeiket, többek között a korrupcióból
származó eszközök vagy pénzeszközök visszaszerzése terén folytatott hatékony együttműködéssel kapcsolatban.
A Felek előmozdítják az ENSZ nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményének és jegyzőkönyveinek, valamint
az ENSZ korrupcióellenes egyezményének végrehajtását.
107. cikk
A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem
(1) A Felek megállapodnak abban, hogy fel kell lépniük és együtt kell működniük annak érdekében, hogy ne lehessen
pénzügyi rendszereiket bűncselekményekből – például a  drogkereskedelemből és a  korrupcióból – származó
bevételek tisztára mosására, valamint a terrorizmus finanszírozására használni.
(2) A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  szabályozás kidolgozása és végrehajtása, valamint
a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló mechanizmusok hatékony működésére
irányuló technikai és adminisztratív segítségnyújtásban. Ez  az  együttműködés kiterjed a  bűncselekményből
származó eszközök vagy pénzeszközök visszaszerzésére.
(3) Az együttműködés a  Felek jogszabályai keretében lehetővé teszi a  vonatkozó információk cseréjét, valamint
a  pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó Pénzügyi Akció Munkacsoport (a  továbbiakban: FATF), az  Unió és
az  e  területen tevékenykedő érintett nemzetközi testületek által elfogadottakkal egyenértékű, a  pénzmosás és
a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemhez szükséges megfelelő előírások elfogadását.
108. cikk
Tiltott kábítószerek elleni küzdelem (1) A Felek célja, hogy vonatkozó törvényeikkel és rendeleteikkel összhangban csökkentsék a  tiltott kábítószerek
kínálatát, kereskedelmét és keresletét, valamint a  kábítószerfogyasztókra és a  társadalom egészére gyakorolt
hatását, és eredményesebben akadályozzák meg a  kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállítására
felhasznált kémiai prekurzorok ilyen célú alkalmazását. Együttműködésük során a  Felek biztosítják, hogy e  cél
elérése érdekében átfogó és kiegyensúlyozott megközelítést alkalmaznak a  piacok jogi szabályozása, valamint
az  illetékes hatóságok – ideértve az egészségügyi, az oktatási, a szociális, a bűnüldözési és az  igazságszolgáltatási
szektorban működőket is – közötti hatékony fellépés és koordináció révén.
(2) A Felek megállapodnak az  együttműködés módjaiban, amelyekkel ezek a  célkitűzések megvalósíthatók.
A  fellépéseknek azokon a  közösen elfogadott elveken kell alapulniuk, amelyek összhangban állnak a  vonatkozó
nemzetközi egyezményekkel, azaz az  ENSZ Közgyűlésének huszadik, 1998. júniusi, a  kábítószer-kereskedelemmel
foglalkozó különleges ülésén jóváhagyott, a  kábítószer-fogyasztás csökkentésével kapcsolatos iránymutatásokra
vonatkozó politikai nyilatkozatával és különleges nyilatkozatával.
109. cikk
Kulturális együttműködés (1) A Felek vállalják, hogy előmozdítják a kétoldalú együttműködést a kultúra területén a kölcsönös megértés javítása
és a Felek közötti kulturális kapcsolatok elősegítése céljából.
(2) A Felek támogatják az  információ és a  szakértelem cseréjét, valamint a  fokozott kapacitásépítéshez hozzájáruló
kezdeményezéseket, különösen a kulturális örökség megőrzése tekintetében.
(3) A Felek fokozzák az  együttműködést a  kulturális javakkal folytatott tiltott kereskedelem elleni küzdelem terén,
összhangban az  ENSZ Biztonsági Tanács Irakról szóló idevágó határozataival. A  Felek előmozdítják az  olyan
vonatkozó nemzetközi megállapodások megerősítését és hatékony végrehajtását, mint a  kulturális javak jogtalan
importjának, exportjának és tulajdonjog-átruházásának tilalmát és megakadályozását szolgáló eszközökről szóló,
1970. évi UNESCO-egyezmény.
(4) A Felek ösztönzik a  kultúrák közötti párbeszédet az  egyének, a  kulturális intézmények, valamint az  Unió és Irak
szervezett civil társadalmát képviselő szervezetek között.
(5) A Felek koordinálják a  nemzetközi fórumokon, ideértve az  UNESCO és/vagy más nemzetközi testületek
keretében tett erőfeszítéseiket a  kulturális sokféleség előmozdítása céljából, különösen a  kulturális kifejezések
sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény megerősítése és végrehajtását illetően.
110. cikk
Regionális együttműködés (1) A Felek megállapodnak abban, hogy az együttműködésnek elő kell segítenie és támogatnia kell Irak stabilitását és
regionális integrációját. E  célból a  Felek megállapodnak abban, hogy előmozdítják az  Irakkal, annak szomszédos
országaival és a más regionális partnerekkel ápolt kapcsolatok erősítését célzó tevékenységeket.
(2) A Felek megállapodnak abban, hogy a  közöttük folytatott együttműködés kiterjedhet az  ugyanazon régió más
országaival kötött együttműködési megállapodások szerinti intézkedésekre, feltéve, hogy az  ilyen intézkedések
összeegyeztethetők ezzel a megállapodással és a Felek érdekeit szolgálják.
(3) Anélkül, hogy bármely területet kizárnák, a Felek megállapodnak, hogy a következő intézkedésekre külön figyelmet
fordítanak:
a) a régión belüli kereskedelem előmozdítása;
b) regionális intézmények és a  releváns regionális szervezetek keretében létrehozott közös projektek és
kezdeményezések támogatása. V. CÍM
INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
111. cikk
Együttműködési tanács (1) Ezennel létrejön az  együttműködési tanács, amely felügyeli e  megállapodás végrehajtását. Az  együttműködési
tanács miniszteri szinten ül össze évente egy alkalommal. Az együttműködési tanács megvizsgálja a megállapodás
keretében felmerülő valamennyi nagyobb jelentőségű kérdést, valamint az e megállapodás célkitűzéseinek elérése
szempontjából közös érdekű, egyéb kétoldalú és nemzetközi kérdéseket. Az együttműködési tanács a két Fél közötti
megállapodással megfelelő ajánlásokat is tehet.
(2) Az együttműködési tanács a Felek képviselőiből áll.
 (3) Az együttműködési tanács maga állapítja meg eljárási szabályzatát.
 (4) A Felek bármelyike bármilyen, az  e  megállapodás alkalmazására vagy értelmezésére vonatkozó vitás kérdést
az együttműködési tanács elé terjeszthet.
 (5) Az együttműködési tanács a vitás kérdést ajánlással rendezheti.
 (6) E cikk rendelkezései semmilyen módon nem befolyásolják és nem érintik az  e  megállapodás II. címe szerinti
vitarendezésre vonatkozó különös rendelkezéseket. 112. cikk
Együttműködési bizottság és szakosodott albizottságok
(1) Ezennel létrejön az együttműködési bizottság, mely a Felek képviselőiből áll, és feladata az együttműködési tanács
segítése a feladatai ellátásában.
(2) Az együttműködési tanács dönthet egyéb olyan szakosodott albizottság vagy testület felállításáról, amely segítheti
feladatai ellátásában, és meghatározza az ilyen bizottságok vagy testületek összetételét, feladatait és működésének
módját.
113. cikk
Parlamenti együttműködési bizottság (1) Ezennel létrejön a parlamenti együttműködési bizottság. E fórum az Iraki Parlament és az Európai Parlament tagjai
számára biztosít lehetőséget a találkozásra és a véleménycserére.
(2) A parlamenti együttműködési bizottság egyrészről az  Európai Parlament tagjaiból, másrészről pedig az  iraki
parlament tagjaiból áll.
(3) A parlamenti együttműködési bizottságot tájékoztatják az együttműködési tanács ajánlásairól.
 (4) A parlamenti együttműködési bizottság ajánlásokat tehet az együttműködési tanácsnak.
114. cikk
Eszközök
Az e  megállapodás keretében végzett együttműködés megkönnyítése érdekében a  Felek megállapodnak abban,
hogy a  Felek belső szabályaival és rendelkezéseivel összhangban az  együttműködés végrehajtásában részt vevő,
megfelelően meghatalmazott szakértőket és tisztviselőket felruházzák a  működésük ellátásához szükséges
eszközökkel.
115. cikk
Területi hatály
E megállapodást kell alkalmazni egyrészről az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló
szerződés hatálya alá eső területeken, az említett szerződésekben meghatározott feltételek szerint, másrészről pedig
Irak területén.
116. cikk
Hatálybalépés és megújítás (1) E megállapodás azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a  letéteményes kézhez veszi a Felek
utolsó értesítéseit az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.
(2) Ez a megállapodás tízéves időtartamra szól. E megállapodás évente automatikusan megújul, kivéve, ha az egyik Fél
hat hónappal a lejárat napja előtt felmondja azt. A megállapodás az értesítés másik Fél általi kézhezvétele után hat
hónappal szűnik meg. A megszűnés nem érinti az értesítés kézhezvételét megelőzően, az e megállapodás szerint
megkezdett, folyamatban levő projekteket.
117. cikk
Ideiglenes alkalmazás (1) A 116. cikk ellenére, az Unió és Irak megállapodnak abban, hogy alkalmazzák az e megállapodás 2. cikkét, II. címét,
III. címét és V. címét attól a naptól számított harmadik hónap első napjától kezdődően, amelyik napon az Unió és
Irak értesítést küldött egymás számára arról, hogy az erre a célra szükséges eljárásokat befejezték. Az értesítéseket
az Európai Unió Tanácsa főtitkárához kell megküldeni, aki e megállapodás letéteményese.
(2) Abban az  esetben, ha az  (1)  bekezdés szerint a  megállapodásnak valamely rendelkezését a  Felek a  megállapodás
hatálybalépését megelőzően alkalmazzák, akkor az  ilyen rendelkezésre utaló minden hivatkozás a  megállapodás
hatálybalépése vonatkozásában azt a  napot jelenti, amelyik naptól kezdődően a  Felek megállapodása alapján azt
a rendelkezést az (1) bekezdésben előírtak szerint alkalmazzák.
118. cikk
A megkülönböztetés tilalma
Az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken, és azok egyes rendelkezéseinek sérelme nélkül:
a) az Irak által az  Uniót illetően megtett intézkedések nem idézhetnek elő hátrányos megkülönböztetést
a tagállamok, azok állampolgárai, vállalatai vagy társaságai között;
b) az Unió által Irakot illetően megtett intézkedések nem idézhetnek elő hátrányos megkülönböztetést Irak
állampolgárai, vállalatai vagy társaságai között. 119. cikk
Felülvizsgálati záradék
(1) A Felek a  megállapodást közös megegyezéssel módosíthatják, felülvizsgálhatják és bővíthetik az  együttműködés
fokozása érdekében, többek között úgy, hogy azt az  egyes területekre vagy tevékenységekre vonatkozóan
megállapodásokkal vagy jegyzőkönyvekkel egészítik ki.
(2) E megállapodás végrehajtását illetően bármelyik Fél javaslattal állhat elő az  együttműködés körének bővítésére,
figyelembe véve a  megállapodás alkalmazásában szerzett tapasztalatokat. Az  e  megállapodás szerinti
együttműködés bármilyen kiterjesztéséről az együttműködési tanács dönt.
120. cikk
Más megállapodások (1) Az Európai Unióról szóló szerződés és az  Európai Unió működéséről szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseinek
sérelme nélkül sem e megállapodás, sem az e megállapodás alapján hozott intézkedések nem érintik a tagállamok
arra vonatkozó hatáskörét, hogy kétoldalú együttműködési tevékenységeket folytassanak Irakkal, vagy adott
esetben új együttműködési megállapodásokat kössenek Irakkal.
(2) E megállapodás nem érinti a  Felek által harmadik féllel szemben vállalt kötelezettségek teljesítése vagy
végrehajtását.
121. cikk
A megállapodás teljesítésének elmulasztása (1) A Felek minden olyan általános vagy egyedi intézkedést meghoznak, amely az  e  megállapodásban foglalt
kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek, valamint gondoskodnak arról, hogy azok megfeleljenek
az e megállapodásban megállapított célkitűzéseknek.
(2) Ha valamelyik Fél úgy véli, hogy a másik Fél nem teljesítette az e megállapodás szerinti valamely kötelezettségét,
megfelelő intézkedéseket hozhat. Ezt megelőzően, 30 napon belül be kell nyújtania az együttműködési tanácshoz
minden olyan vonatkozó információt, amely a helyzet alapos vizsgálatához szükséges, a Felek számára elfogadható
megoldás megtalálása érdekében.
Az intézkedések kiválasztásakor előnyben kell részesíteni azokat, amelyek a  legkevésbé zavarják
az  e  megállapodásban foglaltak érvényesülését. A  másik Fél kérelme esetén az  ilyen intézkedésekről azonnal
értesíteni kell az együttműködési tanácsot, és az együttműködési tanácson belül konzultálni kell azokról.
(3) A (2)  bekezdéstől eltérve bármelyik Fél – a  nemzetközi jognak megfelelően – haladéktalanul megfelelő
intézkedéseket hozhat a következő esetekben:
a) e megállapodásnak a nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált felmondása;
b) e megállapodás 2. cikkében és 5. cikkében említett lényeges elemek másik Fél általi megsértése.
A másik Fél kérheti egy sürgős ülés keretében a Felek 15 napon belüli összehívását a helyzet alapos vizsgálata és
a Felek számára elfogadható megoldás megtalálása érdekében.
(4) A (2)  bekezdéstől eltérően ha valamely Fél úgy véli, hogy egy másik Fél elmulasztotta egy, az  e  megállapodás
II. címe szerinti kötelezettségének teljesítését, kizárólag az e megállapodás II. címének VI. szakaszában megállapított
vitarendezési eljárásokhoz fog folyamodni, és azokhoz tartja magát.
122. cikk
A Felek meghatározása
E megállapodás alkalmazásában a „Felek” kifejezés egyrészt hatásköreikkel összhangban az Uniót vagy tagállamait,
illetve az Uniót és tagállamait, másrészt Irakot jelenti.
123. cikk
Hiteles szövegek
E megállapodás angol, arab, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai,
német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven két példányban került megszövegezésre,
a  szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Elletnmondás esetén arra a  nyelvre, nevezetesen az  angolra, kell
hivatkozni, amelyen a megállapodást tárgyalták.
124. cikk
Mellékletek, függelékek, jegyzőkönyvek és megjegyzések
E megállapodáshoz tartozó mellékletek, függelékek, jegyzőkönyvek és megjegyzések a megállapodás szerves részét
képezik.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év május havának tizenegyedik napján.
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
MÁLTA,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA
Az Európai Unió Iraki Köztársaság 1. MELLÉKLET Közbeszerzés
I. függelék Kormányzati célú beszerzések 1. a l m e l l é k l e t
Központi kormányzati szervek, amelyek beszerzéseiket e megállapodás II. címe V. szakasza II. fejezetének rendelkezéseivel összhangban folytatják le
Áruk Értékhatárok SDR 130 000 Szolgáltatások (a 3. almellékletben meghatározottak szerint)
Értékhatárok SDR 130 000 Építési szolgáltatások (a 4. almellékletben meghatározottak szerint)
Értékhatárok SDR 5 000 000 Irak vállalásai 1. Valamennyi központi kormányzati intézmény, ideértve bármely központi kormányzati intézménynek alárendelt intézményt és
minden más intézményt, amelyek beszerzési politikái a központi kormányzat és minden más intézmény ellenőrzése alá tartoznak,
azoktól függenek, vagy azok befolyása alatt állnak, amelyek beszerzési politikáit a központi kormányzat finanszírozza vagy amelyek
irányítása a központi kormányzat felügyelete alatt áll. 2. Ezen intézmények indikatív listája (a pontos megnevezések változhatnak):
Mezőgazdasági Minisztérium Hírközlési Minisztérium Nemzeti Hírközlési és Média Bizottság
Közintegritási Bizottság Kulturális Minisztérium Védelmi Minisztérium Migrációs Minisztérium
Oktatási Minisztérium Villamosenergia-ügyi Minisztérium Környezetvédelmi Minisztérium Pénzügyminisztérium Külügyminisztérium
Egészségügyi Minisztérium Felsőoktatási és Tudományos Kutatási Minisztérium Építés- és Lakásügyi Minisztérium (és valamennyi alárendelt intézménye)
Emberi Jogi Minisztérium Ipari és Ásványügyi Minisztérium (és valamennyi alárendelt intézménye)
Belügyminisztérium Igazságügyi Minisztérium Munkaügyi és Szociális Minisztérium Önkormányzati és Közmunkaügyi Minisztérium
Olajügyi Minisztérium Tervezési és Fejlesztési Együttműködési Minisztérium Tudomány és Technológiai Minisztérium
Kereskedelmi Minisztérium Közlekedési Minisztérium Vízügyi Minisztérium Ifjúsági és Sportminisztérium
Turizmussal és Régiségekkel Foglalkozó Minisztérium Vidéki Kérdésekkel Foglalkozó Minisztérium
Nőügyekkel Foglalkozó Minisztérium Irak Központi Bankja Állami egyetemek
Az Unió vállalásai Az Unió intézményei: 1. Az Európai Unió Tanácsa
2. Európai BizottságA tagállamok ajánlatkérői: 1. Valamennyi központi kormányzati minisztérium és közjogi testület
Az Unió tekintetében közjogi intézmény minden olyan intézmény,
– amely abból a meghatározott célból jött létre, hogy kielégítse a közérdekeket, és amelynek nincs kereskedelmi vagy ipari
termelési rendeltetése, és – jogi személyiséggel rendelkezik, és
– amelyet többségi részben az állam, vagy a területi vagy a települési önkormányzat, vagy egyéb közjogi intézmény
finanszíroz; vagy amelynek irányítása ezen intézmények felügyelete alatt áll; vagy amelynek olyan ügyviteli testülete,
igazgatósága vagy felügyelőbizottsága van, amely tagjainak több mint a felét az állam, a területi vagy a települési
önkormányzat, vagy egyéb közjogi intézmény nevezi ki. 2. A következő központi kormányzati intézmények ezen megállapodás II. címe V. szakaszának II. fejezete rendelkezéseivel
összhangban folytatják le beszerzéseiket (indikatív lista): AZ EK KÖZBESZERZÉSI IRÁNYELVE SZERINT KÖZPONTI KORMÁNYZATI HATÓSÁGNAK MINŐSÜLŐ
– Министерство на финансите Jogszabállyal vagy minisztertanácsi határozattal létrehozott állami ügynökségek, állami bizottságok, végrehajtó ügynökségek és
egyéb állami hivatalok, amelyek a végrehajtó hatalom gyakorlásához kapcsolódó feladatot látnak el:
– Авиоотряд 28 Cseh Köztársaság – Ministerstvo dopravy
– Domstolsstyrelsen – Finansministeriet 5 styrelser og institutioner (5 ügynökség és intézmény)
Állami Oltóanyag Intézetet) – Justitsministeriet – Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser (rendőrfőkapitány, államügyész, 1 igazgatóság
és több ügynökség) – Kirkeministeriet 10 stiftsøvrigheder (10 egyházmegyei hatóság)
– Kulturministeriet — Kulturális Minisztérium 4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (4 igazgatóság és több intézmény)
beleértve a Risoe Országos Laboratóriumot, valamint a dániai országos kutató és oktatási intézményeket)
– Skatteministeriet 1 styrelse og institutioner (1 ügynökség és több intézmény)
– Velfærdsministeriet 3 styrelser og institutioner (3 ügynökség és több intézmény)
– Bundesministerium der Verteidigung (katonai célú áruk kivételével)
– Arts Council – National Gallery. Görögország – Υπουργείο Εσωτερικών;
2. Intézmények, független szervek és bírói szervek – Présidence de la République
instance) 3. Nemzeti közintézmények – Académie de France à Rome
– Parcs nationaux – Universités 4. Egyéb nemzeti közintézmények
Olaszország 1. Beszerzési szervezetek – Presidenza del Consiglio dei Ministri
a) Minisztériumok, a tárca nélküli miniszterek titkárságai, és az e minisztereknek alárendelt intézmények
– Satversmes aizsardzības birojs b) Egyéb állami intézmények
Litvánia – Prezidentūros kanceliarija – Seimo kanceliarija – A Seimasnak (Parlament) beszámoló intézmények:
– Vyriausybės kanceliarija – A kormánynak (Vyriausybės) felelős intézmények:
– Lietuvos bankas – Aplinkos ministerija – Az Aplinkos ministerija [Környezetvédelmi Minisztériumnak] alárendelt intézmények:
– Finansų ministerija – A Finansų ministerija [Pénzügyminisztériumnak] alárendelt intézmények:
– Kultūros ministerija – A Kultūros ministerijos [Kulturális Minisztériumnak] alárendelt intézmények:
– Susisiekimo ministerija – A Susisiekimo ministerijos [Közlekedési és Hírközlési Minisztériumnak] alárendelt – intézmények:
– Sveikatos apsaugos ministerija – A Sveikatos apsaugos ministerijos [Egészségügyi Minisztériumnak] alárendelt intézmények:
– Teisingumo ministerija – A Teisingumo ministerijos [Igazságügyminisztériumnak] alárendelt intézmények:
– Vidaus reikalų ministerija – A Vidaus reikalų ministerijos [Belügyminisztériumnak] alárendelt intézmények:
– Generalinė prokuratūra – Egyéb központi közigazgatási szervek (institucijos [intézmények], įstaigos [létesítmények], tarnybos[ügynökségek])
Magyarország – Egészségügyi Minisztérium – Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
– Gazdasági és Közlekedési Minisztérium – Honvédelmi Minisztérium
– Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium – Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium
– Külügyminisztérium – Miniszterelnöki Hivatal – Oktatási és Kulturális Minisztérium
– Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium – Pénzügyminisztérium – Szociális és Munkaügyi Minisztérium
– Központi Szolgáltatási Főigazgatóság Málta – Uffiċċju tal-Prim Ministru (Miniszterelnöki Hivatal)
– Ministeru għall-Familja u Solidarjetà Soċjali (Családügyi és Szociális Szolidaritási Minisztérium)
– Ministeru ta’ l-Edukazzjoni Zgħazagħ u Impjiegi (Oktatás-, Ifjúság- és Foglalkoztatásügyi Minisztérium)
– Ministeru tal-Finanzi (Pénzügyminisztérium) – Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura (Erőforrásokért és Infrastruktúráért felelős Minisztérium )
– Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (Turizmus és Kulturális Minisztérium)
– Ministeru tal-Ġustizzja u l-Intern (Bel- és Igazságügyi Minisztérium)
– Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Vidékfejlesztési és Környezetvédelmi Minisztérium)
– Ministeru għal Għawdex (Gozoért felelős Minisztérium) – Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura fil-Kommunità (Egészségügyért, idősek ellátásáért és közösségi ellátásért felelős
Minisztérium) – Ministeru ta’ l-Affarijiet Barranin (Külügyminisztérium) – Ministeru għall-Investimenti, Industrija u Teknologija ta’ Informazzjoni (Befektetési, – Iparügyi és
Információstechnológiai Minisztérium) – Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni (Versenyképességi és Hírközlési Minisztérium)
– Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq (Városfejlesztési és Útügyi Minisztérium)
főtitkár és a főtitkár-helyettes irányítása alá tartozó központi szolgálatok)
– Belastingdienst – de afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen (az Adó- és Vámhivatal különböző szervezeti egységei)
– Rijkswaterstaat, Bestuur – de afzonderlijke regionale Diensten van Rijkswaterstaat (A közbeszerzési és vízgazdálkodási főigazgatóság
regionális szervezeti egységei) – de afzonderlijke specialistische diensten van Rijkswaterstaat (A közbeszerzési és vízgazdálkodási főigazgatóság
– Državna volilna komisija Szlovákia A kormány és a központi kormányzati hatóságok tevékenységeinek rendszeréről szóló 575/2001 Coll. törvényben hivatkozott
minisztériumok és egyéb központi kormányszervek, a későbbi rendeletek szövegében szereplő elnevezések szerint:
– Welsh Rent Assessment Panels 3. A jelen megállapodás II. cím V. szakasz II. fejezete hatálya alá tartozó azon készletek és felszerelések listája, amelyeket
Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország,
Franciaország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria,
Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság Védelmi
Minisztériumai és védelmi vagy biztonsági tevékenységet végző ügynökségei szereznek be
25. árucsoport: Só, kén, föld és kövek, gipsz, mész és cement
26. árucsoport: Ércek, salakok és hamuk 27. árucsoport: Ásványi tüzelőanyagok, ásványi olajok és ezek desztillációs termékei, bitumenes anyagok, ásványi
viaszok kivéve: ex 27.10: különleges motor-tüzelőanyagok 28. árucsoport: Szervetlen vegyi anyagok, szervetlen vagy szerves vegyületek nemesfémből, ritkaföldfémből, radioaktív
elemekből vagy izotópokból kivéve: ex 28.09: robbanóanyagok ex 28.13: robbanóanyagok
ex 28.14: könnygáz ex 28.28: robbanóanyagok ex 28.32: robbanóanyagok
ex 28.39: robbanóanyagok ex 28.50: mérgező termékek ex 28.51: mérgező termékek
ex 28.54: robbanóanyagok 29. árucsoport: Szerves vegyi anyagok
kivéve: ex 29.03: robbanóanyagok ex 29.04: robbanóanyagok ex 29.07: robbanóanyagok
ex 29.08: robbanóanyagok ex 29.11: robbanóanyagok ex 29.12: robbanóanyagok
ex 29.13: mérgező termékek ex 29.14: mérgező termékek
ex 29.15: mérgező termékek ex 29.21: mérgező termékek
ex 29.22: mérgező termékek ex 29.23: mérgező termékek
ex 29.26: robbanóanyagok ex 29.27: mérgező termékek ex 29.29: robbanóanyagok
30. árucsoport: Gyógyszerkészítmények 31. árucsoport: Trágyázószerek 32. árucsoport: Cserző- és színezőkivonatok, tanninok és származékaik, festőanyagok, pigmentek és más színezékek;
festékek és lakkok, gitt, simító- és tömítőanyagok, tinták
33. árucsoport: Illóolajok és rezinoidok; illatszerek, szépség- és testápoló készítmények
34. árucsoport: Szappanok, szerves felületaktív anyagok, mosószerek, kenőanyagok, műviaszok, elkészített viaszok,
fényesítő- és polírozóanyagok, gyertya és hasonló termékek, mintázópaszta és „fogászati viasz”
35. árucsoport: Fehérjeanyagok, enyvek, enzimek 37. árucsoport: Fényképészeti és mozgófényképészeti termékek
38. árucsoport: Különböző vegyipari termékek kivéve: ex 38.19: mérgező termékek
39. árucsoport: Műgyanták és műanyagok, cellulózészter és -éter, ezekből készült áruk
kivéve: ex 39.03: robbanóanyagok 40. árucsoport: Gumi, szintetikus gumi, faktisz és ebből készült áruk
kivéve: ex 40.11: golyóálló gumiabroncsok 41. árucsoport: Nyersbőr (a szőrme kivételével) és kikészített bőr
42. árucsoport: Bőráruk, nyerges- és szíjgyártóáruk, utazási cikkek, kézitáskák és hasonló tartók, állati bélből készült
áruk (a selyemhernyóbélből készült áruk kivételével) 43. árucsoport: Szőrme és műszőrme, ezekből készült áruk
44. árucsoport: Fa és faipari termékek, faszén 45. árucsoport: Parafa és parafaáruk
46. árucsoport: Szalmából, eszpartófűből és más fonásanyagból készült áruk, kosárkötő- és fonásáruk
47. árucsoport: Papíripari rostanyag 48. árucsoport: Papír és karton, papíripari rostanyagból, papírból és kartonból készült áruk
49. árucsoport: Könyv, újság, kép és más nyomdaipari termék, kézirat, gépírásos szöveg és tervrajz
65. árucsoport: Kalap és más fejfedő, valamint ezek részei
66. árucsoport: Esernyő, napernyő, sétapálca, ostor, lovaglókorbács és ezek részei
67. árucsoport: Kikészített toll és pehely, valamint ezekből készült áruk, művirágok, emberhajból készült áruk
68. árucsoport: Kőből, gipszből, cementből, azbesztből, csillámból és hasonló anyagokból készült áruk
69. árucsoport: Kerámiatermékek 70. árucsoport: Üveg és üvegáruk
71. árucsoport: Természetes vagy tenyésztett gyöngy, drágakő, féldrágakő, nemesfém, nemesfémmel plattírozott fém és
ezekből készült áruk; ékszerutánzat 73. árucsoport: Vas- és acél, valamint ezekből készült áruk
74. árucsoport: Réz és ebből készült áruk 75. árucsoport: Nikkel és ebből készült áruk
76. árucsoport: Alumínium és ebből készült áruk 77. árucsoport: Magnézium és berillium, valamint az ezekből készült áruk
78. árucsoport: Ólom és ebből készült áruk 79. árucsoport: Cink és ebből készült áruk
80. árucsoport: Ón és ebből készült áruk 81. árucsoport: Más nem nemesfém és ebből készült áruk
82. árucsoport: Szerszámok, késművesáruk, evőeszközök, kanál és villa nem nemesfémből; ezek alkatrészei
kivéve: ex 82.05: szerszámok ex 82.07: szerszámok, alkatrészek
83. árucsoport: különféle áruk nem nemesfémből 84. árucsoport: Kazánok, gépek és mechanikus berendezések, ezek alkatrészei
kivéve: ex 84.06: motorok ex 84.08: egyéb motorok
ex 84.45: gépek ex 84.53: automata adatfeldolgozó gépek
ex 84.55: a 84.53 vámtarifaszám alá tartozó gépalkatrészek
ex 84.59: atomreaktorok 85. árucsoport: Elektromos gépek és elektromos felszerelések, ezek alkatrészei
kivéve: ex 85.13: távközlési felszerelések ex 85.15: átviteli készülékek
86. árucsoport: Vasúti mozdonyok és villamos-motorkocsik, sínhez kötött járművek és alkatrészeik; vasúti és
villamosvágány-tartozékok, felszerelések és alkatrészeik, mindenféle közlekedési jelzőberendezés (nem
elektromos működtetésű) kivéve: ex 86.02: páncélozott villanymozdonyok ex 86.03: egyéb páncélozott mozdonyok
ex 86.05: páncélozott vagonok ex 86.06: javítóvagonok ex 86.07: vagonok
87. árucsoport: Járművek és ezek alkatrészei, a vasúti vagy villamosvasúti sínhez kötött járművek kivételével
kivéve: ex 87.08: tankok és egyéb páncélozott járművek
ex 87.01: traktorok ex 87.02: harci járművek ex 87.03: roncsszállító kocsik
ex 87.09: motorkerékpárok ex 87.14: pótkocsik 89. árucsoport: Hajó, csónak és más úszószerkezet
kivéve: ex 89.01 A: hadihajók 90. árucsoport: Optikai, fényképészeti, mozgófényképészeti, mérő-, ellenőrző, precíziós, orvosi és sebészeti műszerek és
készülékek, ezek alkatrészei kivéve: ex 90.05: binokuláris távcsövek
ex 90.13: vegyes eszközök, lézerek ex 90.14: távmérő berendezések
ex 90.28: elektromos és elektronikus mérőműszerek ex 90.11: mikroszkópok
ex 90.17: orvosi műszerek ex 90.18: mechanoterápiás készülékek
ex 90.19: ortopédiai készülékek ex 90.20: röntgenberendezés 91. árucsoport: Órák és alkatrészeik
92. árucsoport: Hangszerek, hangfelvevő és -lejátszó készülékek, televízió kép- és hangfelvevő és -lejátszó készülékei,
ezek alkatrészei és tartozékai 94. árucsoport: Bútor és részei, ágyfelszerelés, matrac, ágybetét, párna és más párnázott lakberendezési cikkek
kivéve: ex 94.01 A: repülőgépülések 95. árucsoport: Véső- és formázóanyagból készült árucikkek és termékek
96. árucsoport: Seprűk, kefék, púderpamacsok és szűrők 98. árucsoport: Vegyes iparcikkek
Minden más intézmény, amely beszerzéseit az e megállapodás
II. címe V. szakasza II. fejezete szerint folytatja le
Áruk és szolgáltatások Értékhatárok SDR 400 000 Építés
Értékhatárok SDR 5 000 000 Az Unió vállalásai
Az 1. almellékletben felsorolt összes intézmény, valamint hatóságok és közvállalkozások, amelyek az árubeszerzéseiket, a
szolgáltatások megrendelését és az építési beruházásokra irányuló beszerzéseiket a 2004/17/EK irányelv részletes rendelkezéseivel
összhangban az alábbiakban felsorolt tevékenységek közül egy vagy több elvégzésére folytatják le:
a) a közszolgáltatási feladatok ellátása céljából helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése ivóvíz előállításával,
szállításával vagy elosztásával, illetve ilyen hálózatokban ivóvízellátó szolgáltatással kapcsolatban;
b) a közszolgáltatási feladatok ellátása céljából helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése villamosenergia
előállításával, szállításával vagy elosztásával, illetve ilyen hálózatokban villamosenergia-szolgáltatással kapcsolatban;
c) repülőterek és egyéb terminállétesítmények üzemeltetése légi fuvarozók számára;
d) tengeri vagy belvízi kikötők és egyéb terminállétesítmények üzemeltetése tengeri vagy belvízi fuvarozók számára;
e) az utazóközönség számára vasúton, automatikus rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, busszal vagy drótkötélpályán való
szállítás terén szolgáltatást nyújtó hálózatok üzemeltetése; f) valamely földrajzi terület hasznosítása kőolaj, földgáz, szén vagy más szilárd fűtőanyag feltárása vagy kitermelése végett.
Irak vállalásai Az 1. almellékletben felsorolt összes intézmény, valamint állami hatóságok és közvállalkozások, amelyek az árubeszerzéseiket, a
szolgáltatások megrendelését és építési beruházásra irányuló beszerzéseiket az alábbiakban felsorolt tevékenységek közül egy vagy
több elvégzésére folytatják le: a) a közszolgáltatási feladatok ellátása céljából helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése ivóvíz előállításával,
szállításával vagy elosztásával, illetve ilyen hálózatokban ivóvízellátó szolgáltatással kapcsolatban;
b) a közszolgáltatási feladatok ellátása céljából helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése villamos energia
előállításával, szállításával vagy elosztásával, illetve ilyen hálózatokban villamosenergia-szolgáltatással kapcsolatban;
c) repülőterek és egyéb terminállétesítmények üzemeltetése légi fuvarozók számára,
d) tengeri vagy belvízi kikötők és egyéb terminállétesítmények üzemeltetése tengeri vagy belvízi fuvarozók számára,
e) az utazóközönség számára vasúton, automatikus rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, busszal vagy drótkötélpályán való
szállítás terén szolgáltatást nyújtó hálózatok üzemeltetése; f) valamely földrajzi terület hasznosítása kőolaj, földgáz, szén vagy más szilárd fűtőanyag feltárása vagy kitermelése végett.
Az e megállapodás II. címe V. szakasza II. fejezete szerinti
szolgáltatások, az építési szolgáltatások kivételével Irak vállalásai Tárgy
CPC-hivatkozási szám Karbantartási és javítási szolgáltatások 6112, 6122, 633, 886
Szárazföldi szállítási szolgáltatások, beleértve a páncélozott járművel végzett
szolgáltatásokat és futárszolgálatokat, kivéve a postai küldemények szállítását
712 (kivéve 71235), 7512, 87304 Légi személyszállítási és teherfuvarozási szolgáltatások, kivéve a postai küldemények
szállítását
73 (kivéve 7321) Szárazföldi és légi postai küldemények szállítása, kivéve a vasúti szállítást 71235, 7321
Távközlési szolgáltatások 752 (kivéve 7524, 7525, 7526)
Pénzügyi szolgáltatások
a) Biztosítási szolgáltatások
b) Banki és befektetési szolgáltatások
ex 81, 812, 814 Számítógépes és azzal összefüggő szolgáltatások 84
Számviteli, könyvvizsgálói és könyvelési szolgáltatások 862
Piackutatási és közvélemény-kutatási szolgáltatások 864
Vezetési tanácsadó szolgáltatások és ezzel összefüggő szolgáltatások 865, 866
Építészeti szolgáltatások; mérnöki szolgáltatások és integrált mérnöki szolgáltatások,
városrendezési és tájrendezési szolgáltatások; az ezekkel összefüggő tudományos és
műszaki tanácsadási szolgáltatások; műszaki vizsgálati és elemző szolgáltatások
867 Reklámszolgáltatások 871
Épülettakarítási szolgáltatások és ingatlankezelési szolgáltatások 874, 82201 – 82206
Kiadói és nyomdai szolgáltatások eseti vagy szerződéses alapon 88442
Szennyvíz- és hulladékkezelési szolgáltatások; fertőtlenítési és hasonló szolgáltatások 94
_______________ Kivéve a beszédalapú telefon-, telex-, rádiótelefon-, személyi hívó és műholdas szolgáltatások.
 Kivéve az értékpapírok vagy más pénzügyi instrumentumok kibocsátásával, értékesítésével, megvásárlásával vagy
átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatások szerződései, továbbá a központi banki szolgáltatások.
 A választott bírói és békéltetési szolgáltatás kivételével.
Az Unió vállalásai Tárgy CPC-hivatkozási szám Karbantartási és javítási szolgáltatások 6112, 6122, 633, 886
Szárazföldi szállítási szolgáltatások, beleértve a páncélozott járművel végzett
szolgáltatásokat és futárszolgálatokat, kivéve a postai küldemények szállítását
712 (kivéve 71235), 7512, 87304 Légi személyszállítási és teherfuvarozási szolgáltatások, kivéve a postai
küldemények szállítását
73 (kivéve 7321) Szárazföldi és légi postai küldemények szállítása, kivéve a vasúti szállítást 71235, 7321
Távközlési szolgáltatások 752 (kivéve 7524, 7525, 7526)
Pénzügyi szolgáltatások
a) Biztosítási szolgáltatások
b) Banki és befektetési szolgáltatások
ex 81, 812, 814 Számítógépes és azzal összefüggő szolgáltatások 84
Számviteli, könyvvizsgálói és könyvelési szolgáltatások 862
Piackutatási és közvélemény-kutatási szolgáltatások 864
Vezetési tanácsadó szolgáltatások és ezzel összefüggő szolgáltatások 865, 866
Építészeti szolgáltatások; mérnöki szolgáltatások és integrált mérnöki
szolgáltatások, városrendezési és tájrendezési szolgáltatások; az ezekkel
összefüggő tudományos és műszaki tanácsadási szolgáltatások; műszaki
vizsgálati és elemző szolgáltatások
867 Reklámszolgáltatások 871
Épülettakarítási szolgáltatások és ingatlankezelési szolgáltatások
874, 82201 – 82206
Kiadói és nyomdai szolgáltatások eseti vagy szerződéses alapon 88442
Szennyvíz- és hulladékkezelési szolgáltatások; fertőtlenítési és hasonló
szolgáltatások
94 _______________ Kivéve a beszédalapú telefon-, telex-, rádiótelefon-, személyi hívó és műholdas szolgáltatások.
 Kivéve az értékpapírok vagy más pénzügyi instrumentumok kibocsátásával, értékesítésével, megvásárlásával vagy
átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatások szerződései, továbbá a központi banki szolgáltatások. Finnországban
az állami szervezetek általi kifizetések (kiadások) egy bizonyos hitelintézeten keresztül történnek (Postipankki Ltd), vagy
a finn posta által üzemeltetett Giro rendszerben. Svédországban a fizetések teljesítése állami intézmények számára és
által a svéd posta által üzemeltetett Giro rendszerben (Postgiro) történik.
A választott bírói és békéltetési szolgáltatás kivételével. 4. a l m e l l é k l e t :
Az e megállapodás II. címe V. szakasza II. fejezete szerinti építési szolgáltatások
Irak vállalásai A központi termékosztályozás (CPC) 51. részében felsorolt összes szolgáltatás
Az Unió vállalásai A központi termékosztályozás (CPC) 51. részében felsorolt összes szolgáltatás
Általános megjegyzések és az e megállapodás II. címe V. szakasza
II. fejezetének rendelkezéseitől való eltérések. 1. A 43. cikk (4) bekezdésének és az 53. cikknek az elektronikus eszközök beszerzéseknél történő használatához kapcsolódó
rendelkezései, valamint az 50. cikkben és az e megállapodás 1. melléklete VI. függelékében meghatározott határidők
lerövidítésével kapcsolatos rendelkezések az elektronikus közbeszerzésről szóló jogszabályok hatálybalépésétől
alkalmazandók Irakban. 2. Mentesülnek az 1. és a 2. almellékletben felsorolt intézmények által az olaj- és gázszolgáltatások engedélyezéséhez és a
természeti erőforrások használatára irányuló engedélyekhez kapcsolódóan odaítélt szerződések.
3. A 2. almellékletben említett tevékenység engedélyezésére irányuló szerződések nem tartozhatnak az e megállapodásban
felsorolt eljárások alá, ha ez a tevékenység ki van téve az olyan piacokon zajló közvetlen versenynek, amelyek esetében a
piacrajutás nem korlátozott. 4. E megállapodás II. cím V. szakasz II. fejezete rendelkezései nem alkalmazandók a finn Åland-szigetekre.
II. függelék A közbeszerzési információk közzététele Irakban A közbeszerzési információkat az Iraki Hivatalos Lapban teszik közzé.
Az Unióban Az Európai Unió Hivatalos Lapja Az európai közbeszerzési információs rendszer:
http://simap.europa.eu/index_en.html Belgium: - Törvények, királyi rendeletek, miniszteri rendeletek, miniszteri körlevelek - le Moniteur Belge
- Joggyakorlat – Pasicrisie Bulgária: - Törvények és rendeletek – Държавен вестник (Állami Közlöny)
- Bírósági határozatok - www.sac.government.bg - Általánosan alkalmazandó közigazgatási határozatok és bármilyen eljárás - www.aop.bg és www.cpc.bg
Cseh Köztársaság: - Törvények és rendeletek – A Cseh Köztársaság jogszabályainak gyűjteménye
- A Versenyvédelmi Hivatal döntései – A Versenyvédelmi Hivatal döntéseinek gyűjteménye
Dánia: - Törvények és rendeletek – Lovtidende - Bírósági határozatok – Ugeskrift for Retsvaesen
- Közigazgatási határozatok és eljárások – Ministerialtidende - A Közbeszerzési Fellebezési Tanács határozatai – Konkurrencerådets Dokumentation
Németország: - Jogszabályok és rendeletek – Bundesanzeiger; Szerkesztő: der Bundesminister der Justiz; Kiadó: Bundesanzeiger
Észtország: - Törvények, rendeletek és általánosan alkalmazandó közigazgatási határozatok: Riigi Teataja
- Az Észt Legfelsőbb Bíróság ítéletei: Riigi Teataja (3. rész)
Spanyolország: - Jogszabályok - Boletín Oficial des Estado
- Bírósági ítéletek – nincs hivatalos kiadvány Franciaország:
- Revue des marchés publics Írország: - Jogszabályok és rendeletek - Iris Oifigiuil (Az Ír Kormány Hivatalos Közlönye)
Olaszország: - Jogszabályok – Gazetta Ufficiale - Joggyakorlat – nincs hivatalos kiadvány
Ciprus: - Jogszabályok – A Köztársaság Hivatalos Közlönye (Επίσηµη Εφηµερίδα της Δηµοκρατίας)
- Bírósági határozatok: A Legfelsőbb Bíróság határozatai – Állami Nyomda (Αποφάσεις Ανωτάτου Δικαστηρίου 1999 –
- Joggyakorlat – Pasicrisie Magyarország: - Jogszabályok - Magyar Közlöny (A Magyar Köztársaság Hivatalos Lapja)
- Joggyakorlat - Közbeszerzési Értesítő – A Közbeszerzések Tanácsa Hivatalos Lapja
Lettország: - Jogszabályok - Latvijas vēstnesis (Hivatalos Lap)
Litvánia: - Törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések – A Litván Köztársaság Hivatalos Lapja („Valstybės Žinios”)
- Bírósági határozatok, joggyakorlat – A Litván Legfelsőbb Bíróság Értesítője „Teismų praktika”; A Litván Legfelsőbb
Közigazgatási Bíróság Értesítője „Administracinių teismų praktika” Málta: - Jogszabályok – Hivatalos Lap
Hollandia: - Jogszabályok – Nederlandse Staatscourant és/vagy Staatsblad
Lengyelország: - Jogszabályok Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej (Jogi Közlöny – Lengyel Köztársaság)
Okręgowego w Warszawie”. (Válogatás választott bírósági ítéletekből és a Varsói Regionális Bíróság ítéleteiből)
- Bírósági kiadványok: Boletim do Ministério da Justiça
Románia: - Törvények és rendeletek – Monitorul Oficial al României (Románia Hivatalos Lapja)
- Bírósági határozatok, általánosan alkalmazandó közigazgatási határozatok és más eljárások – www.anrmap.ro
Szlovénia: - Jogszabályok – Uradni list Republike Slovnije (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Lapja)
- Bírósági határozatok – nincs hivatalos kiadvány Szlovákia:
- Jogszabályok – Zbierka zakonov (Jogszabálygyűjtemény) - Bírósági határozatok – nincs hivatalos kiadvány
Svédország: - Svensk Författningssamling (Svédország törvénytára) Egyesült Királyság:
- Jogszabályok – HM Stationery Office - Joggyakorlat – Law Reports
- „Közjogi intézmények” - HM Stationery Office III. függelék
A beszerzésekről szóló hirdetmények közzététele Irakban Az ajánlati felhívásokat három országos napilapban teszik közzé, beleértve az Al-Sabah-t, valamint az ajánlatkérő weboldalán. A
weboldalakon megjelenő hirdetmények angol nyelvű összefoglalót tartalmaznak. A nemzeti beszerzési portál elindításával a beszerzésről szóló hirdetményeket itt is közzéteszik.
Az Unióban Az európai közbeszerzési információs rendszer: http://simap.europa.eu/index_en.html
Az Európai Unió Hivatalos Lapja IV. függelék A szándékolt beszerzésekről szóló hirdetmény
A szándékolt beszerzésekről szóló minden egyes hirdetménynek a következőket kell tartalmaznia:
1. az ajánlatkérő nevét és címét, valamint minden más információt, amely szükséges az intézménnyel való kapcsolatfelvételhez
a beszerzéshez kapcsolódó összes lényeges dokumentum megszerzéséhez, valamint a dokumentáció árát és a fizetés módjait,
amennyiben a dokumentáció nem térítésmentes; 2. a beszerzés leírását, ideértve a beszerzés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások jellegét és mennyiségét, illetve, ha a
mennyiség nem ismert, a becsült mennyiséget; 3. az időszakonként visszatérően kötött szerződések esetében, amennyiben lehetséges, a szándékolt beszerzésekről szóló
hirdetmények közzétételének várható ütemezését; 4. valamennyi opció leírását;
5. az áruk szállítására vagy a szolgáltatások nyújtására meghatározott határidőt vagy a szerződés időtartamát;
6. az alkalmazásra kerülő beszerzési eljárást, és annak meghatározását, hogy tartalmaz-e tárgyalást vagy elektronikus árlejtést;
7. adott esetben a részvételi jelentkezés benyújtására vonatkozó címet és határidőt;
8. az ajánlatok benyújtására vonatkozó címet és határidőt;
9. azon nyelv vagy nyelvek meghatározását, amelyen vagy amelyeken az ajánlatok vagy részvételi jelentkezések
benyújthatók/benyújtandók, amennyiben ez nem a hivatalos nyelve annak a Félnek, amelyikhez az ajánlatkérő tartozik;
10. az ajánlattevőkre vonatkozó részvételi feltételek felsorolását és rövid leírását, ideértve az ajánlattevők által ezzel
kapcsolatban benyújtandó meghatározott dokumentumokra és igazolásokra vonatkozó követelményeket, hacsak ezeket a
követelményeket nem tartalmazza az ajánlattételi dokumentáció, amelyet a szándékolt beszerzésről szóló hirdetménnyel
egyidőben bocsátanak az összes érdekelt ajánlattevő rendelkezésére; 11. azokban az esetekben, ahol az ajánlatkérő a 47. cikk szerint korlátozott számú minősített ajánlattevőt szándékozik
kiválasztani és felhívni ajánlat benyújtására, azoknak a kritériumoknak a meghatározását, amelyek alapján az ajánlattevők
kiválasztása történik, és adott esetben azon ajánlattevők számának bármilyen korlátozását, akik ajánlatot nyújthatnak be.
V. függelék Hirdetmény az érdekelt ajánlattevők számára a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvételükre irányuló kérelem
benyújtására Minden egyes hirdetménynek, amely alapján az érdekelt ajánlattevők kérhetik a szándékolt beszerzés többszöri felhasználásra szánt
jegyzékébe való felvételüket, a következőket kell tartalmaznia: 1. azon áruk vagy szolgáltatások, illetve azok kategóriáinak felsorolását, amelyre vonatkozóan a jegyzéket felhasználhatják;
2. az ajánlattevők által teljesítendő részvételi feltételeket és azokat a módszereket, amelyeket az ajánlatkérő annak ellenőrzésére
használ fel, hogy az ajánlattevők megfelelnek-e a feltételeknek;
3. az ajánlatkérő nevét és címét valamint az intézménnyel való kapcsolatfelvételhez és a jegyzékkel kapcsolatos valamennyi
lényeges dokumentum megszerzéséhez szükséges más információkat; 4. a jegyzék érvényességi időtartamát, és megújításának vagy megszüntetésének módjait, illetve, ahol az érvényességi időt nem
írják elő, annak a módszernek a megadását, amellyel értesítést küldenek a jegyzék használatának megszüntetéséről.
VI. függelék Határidők 1. A meghívásos eljárást alkalmazó ajánlatkérő megállapítja, hogy a részvételi jelentkezések benyújtásának határideje elvileg
nem lehet a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napjától számított 25 napnál rövidebb. Amennyiben az
ajánlatkérő által megfelelően indokolt sürgősség miatt ez a határidő nem lenne betartható, a határidő 10 napnál nem rövidebb
időtartamra rövidíthető. 2. A (3) bekezdésben foglaltak kivételével az ajánlatkérő az ajánlattételi határidőt 40 napnál nem rövidebb időtartamban
határozza meg: a) a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény megküldésének napjától számítva, nyílt eljárás esetében; vagy
b) meghívásos eljárás esetében attól a naptól számítva, hogy az intézmény megküldte az ajánlattevőknek az ajánlattételi
felhívást, attól függetlenül, hogy alkalmaz-e többszöri felhasználásra szánt jegyzéket vagy sem.
3. Az ajánlatkérő lerövidítheti a (2) bekezdésben meghatározott ajánlattételi határidőt 10 napnál nem rövidebb időtartamra,
amennyiben: a) az ajánlatkérő a 45. cikk (3) bekezdése szerint tervezett beszerzésről szóló hirdetményt tett közzé a szándékolt
beszerzésről szóló hirdetmény feladásának napját legalább 40 nappal és legfeljebb 12 hónappal megelőzően, és a
tervezett beszerzésről szóló hirdetmény tartalmazza a következőket: i. a beszerzés leírását;
ii. az ajánlatok vagy a részvételi kérelmek benyújtásának várható határidejét;
iii. annak jelzését, hogy az érdekelt ajánlattevőknek az ajánlatkérő felé jelezniük kell a beszerzésben való
részvételi szándékukat; iv. az a cím, ahonnan beszerezhetők a beszerzéshez kapcsolódó dokumentumok; és
v. a lehető legtöbb rendelkezésre álló információt a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményre vonatkozóan a
IV. függelékben előírt információ közül. b) az ajánlatkérő a visszatérő jellegű beszerzések esetében a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben jelzi, hogy a
későbbi hirdetményekben szereplő ajánlattételi határidőket e bekezdés alapján határozza meg; vagy
c) az ajánlatkérő által megfelelően indokolt sürgősség miatt ez a határidő nem tartható be.
4. Az ajánlatkérő a következő feltételek fennállása esetén feltételenként öt nappal lerövidítheti a (2) bekezdésben meghatározott
ajánlattételi határidőt: a) a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzététele elektronikus úton történik;
b) az összes dokumentációt elektronikus úton bocsátják rendelkezésre a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény
közzétételének napjától; c) az ajánlatkérő elektronikus úton fogadja el az ajánlatokat.
5. A (4) bekezdés (3) bekezdéssel összefüggésben történő alkalmazása semmiképpen sem eredményezheti a (2) bekezdésben
meghatározott ajánlattételi határidőnek a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napjától számított 10
napnál rövidebb időtartamra történő lerövidítését. 6. Az e függelékben meghatározott egyéb határidőktől eltérően abban az esetben, amikor az ajánlatkérő kereskedelmi árukat
vagy szolgáltatásokat szerez be, a (2) bekezdésben meghatározott ajánlattételi határidőt lerövidítheti 13 napnál nem rövidebb
időtartamra, feltéve, hogy az ajánlatkérő elektronikus úton egy időben teszi közzé a szándékolt beszerzésről szóló
hirdetményt és a teljes ajánlattételi dokumentációt. Ezen kívül, ha az ajánlatkérő a kereskedelmi árukra vagy szolgáltatásokra
benyújtott ajánlatokat elektronikus úton fogadja, a (2) bekezdéssel összhangban meghatározott határidőt lerövidítheti 10
napnál nem rövidebb időtartamra. 7. Amennyiben a 2. melléklet szerinti ajánlatkérő kiválasztotta az összes minősített ajánlattevőt, vagy korlátozott számú
ajánlattevőt választott ki, az ajánlattételi határidőt az ajánlatkérő és a kiválasztott ajánlattevők közös megegyezésével
határozhatják meg. Megegyezés hiányában az időtartam nem lehet 10 napnál rövidebb.
VII. függelék Hirdetmények az eljárás eredményéről Az 55. cikk (2) bekezdésében említett hirdetménynek legalább a következő információkat kell tartalmaznia:
a) a beszerzett áruk vagy szolgáltatások leírása; b) az ajánlatkérő neve és címe;
c) a nyertes ajánlattevő neve és címe; d) a nyertes ajánlat értéke, illetve a szerződés odaítélésénél figyelembe vett legmagasabb és legalacsonyabb értékű ajánlat;
e) az odaítélés időpontja; f) az alkalmazott beszerzési módszer típusa, valamint tárgyalásos eljárás alkalmazása esetén az ilyen eljárás alkalmazását
indokoló körülmények leírása. VIII. függelék Ajánlattételi dokumentáció A 49. cikk (1) bekezdésében említettek szerint, hacsak a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény nem tartalmazza, az ajánlattételi
dokumentációnak a következők teljes körű leírását kell tartalmaznia:
a) beszerzés leírását, ideértve a beszerzés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások jellegét és mennyiségét, illetve, ha a
mennyiség nem ismert, a becsült mennyiséget és minden más teljesítendő követelményt, ideértve a műszaki leírást, a
megfelelőség igazolást, a terveket, a rajzokat és oktatási anyagokat;
b) az ajánlattevőkre vonatkozó részvételi feltételeket, ideértve az ajánlattevők által ezzel kapcsolatban megküldendő
információkat és dokumentumok listáját; c) a szerződés odaítélésekor figyelembe vett összes bírálati szempontot, és az ilyen szempontok relatív jelentőségét, kivéve
azokat az eseteket, ahol az ár az egyetlen szempont;
d) azokban az esetekben, ahol az ajánlatkérő elektronikus eszközökkel folytatja le a beszerzést, a hitelesítéssel és titkosítással
kapcsolatos valamennyi követelményt vagy az információ elektronikus úton történő fogadásához kapcsolódó más
felszereléseket; e) amennyiben az ajánlatkérő elektronikus árlejtést alkalmaz, azoknak a szabályoknak az ismertetését, ideértve az ajánlatnak a
bírálati szempontok szerinti tartalmi elemeinek a meghatározását is, amelyek alapján az árlejtést lefolytatják;
f) amennyiben az ajánlatokat nyilvánosan bontják fel, az ajánlatok felbontásának dátumát, időpontját és helyét, valamint adott
esetben az ajánlatok felbontásánál jelenlétre jogosultakat; g) minden más feltételt, ideértve a fizetési feltételeket és az ajánlatok benyújtásának módjainak bármilyen meghatározását, pl.
nyomtatott formában vagy elektronikus úton történő benyújtást; és
h) az áruk szállítására vagy a szolgáltatások nyújtására meghatározott határidőket.
________________________ 64 2. MELLÉKLET SZELLEMI TULAJDONJOGOK A 60. cikkben említett szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokról szóló egyezmények
1. A 60. cikkben meghatározott célok elérése érdekében a Felek megerősítik a jelentőséget, amit az ipari tulajdon oltalmáról
szóló párizsi egyezményből (az 1979-ben módosított 1967. évi stockholmi okmány) származó kötelezettségeiknek
tulajdonítanak. 2. A 60. cikk (2) bekezdése azokra a többoldalú egyezményekre vonatkozik, amelyekhez Iraknak csatlakoznia kell, és
biztosítania kell az ezen többoldalú egyezményekből származó kötelezettségek megfelelő és hatékony végrehajtását:
2.1 Szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásai (TRIPS-megállapodás, 1994); 2.2 Berni egyezmény az irodalmi és művészeti művek védelméről (1886, 1979-ben módosított okmány);
2.3 Jegyzőkönyv a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló madridi megállapodáshoz (1989);
2.4 Az ipari minták nemzetközi letétbe helyezéséről szóló Hágai Megállapodás Genfben felülvizsgált szövege (1999);
2.5 A Szabadalmi Együttműködési Szerződés (Washington, 1970, legutóbb 2001-ben módosítva);
2.6 A mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi elismeréséről szóló
Budapesti Szerződés (1977, 1980-ban módosítva) 3. A 60. cikk (3) bekezdése a következő többoldalú egyezményekre vonatkozik, amelyeknek Iraknak meg kell felelenie:
3.1 Az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről szóló Római Egyezmény
(1961); 3.2 A Szellemi Tulajdon Világszervezetének Szerzői Jog Szerződése – WCT (Genf, 1996.);
3.3 A Szellemi Tulajdon Világszervezetének az Előadásokról és Hangfelvételekről szóló Szerződése – WPPT (Genf,
1996.); 3.4 Szingapúri Védjegyjogi Szerződés (2006); 3.5 Védjegyjogi szerződés (1994);
3.6 Szabadalmi Jogi Szerződés (Genf, 2000.); 3.7 Az új növényfajták oltalmára létesült Nemzetközi Egyezmény (1991. évi genfi okmány) (más néven: UPOV) .
________________________ 3. MELLÉKLET INFORMÁCIÓS PONTOK SZERZŐDŐ FÉL AZ EU RÉSZÉRŐL
BELGIUM Service public fédéral Economie, PME,
Classes moyennes et Energie Direction générale du Potentiel économique
(Szövetségi Közszolgálati Gazdaság, KKV, Önfoglalkoztatók és Energiaügyi Igazgatóság –
Általános Gazdasági Potenciál)
Rue du Progrès, 50
B-1210 Brussels
Belgium
Telefon: (322) 277 51 11
Telefax: (322) 277 53 11
E-mail: info-gats@economie.fgov.be
NÉMETORSZÁG Germany Trade and Invest (GTAI)
Agrippastrasse 87-93
50676 Köln
Germany
Telefon: +49 (221) 2057 345
Telefax: +49 (221) 2057 262
E-mail: zoll@gtai.de; trade@gtai.de
________________________ 74 4. MELLÉKLET MEGJEGYZÉSEK ÉS KIEGÉSZÍTŐ RENDELKEZÉSEK
23. cikkhez (2) bekezdés Ez a szakasz nem vonatkozik a befektetésvédelemre, a 25. cikkben foglalt elbánás kivételével, ideértve a befektető és az állam
közötti viták rendezését célzó eljárásokat. 24. cikkhez 1. Egy jogi személy akkor áll egy másik jogi személy ellenőrzése alatt, ha az utóbbinak jogában áll az igazgatók többségét
kinevezni, vagy másképpen törvényesen irányítani tevékenységeit. 2. A jogi személy „alapítása” és „megszerzése” kifejezéseket úgy kell értelmezni, hogy magukban foglalják a jogi személyben
való tőkerészesedést tartós gazdasági kapcsolatok létrehozása és fenntartása céljából.
25. cikkhez (1) bekezdés E rendelkezés nem vonatkozik az Uniónak a szerződéses szolgáltatók és független szakemberek által nyújtott szolgáltatásokra
vonatkozó kötelezettségvállalásaiból eredő elbánásra. E rendelkezés nem vonatkozik a GATS VII. cikke szerinti kölcsönös
elismeréséről szóló, az Unió vagy a tagállamai által megkötött megállapodásokból származó elbánásra sem.
(2) bekezdés Irak az ebben a bekezdésben foglalt követelményeket úgy teljesítheti, hogy az Unió szolgáltatásait, szolgáltatóit, vállalkozásait és
befektetőit a saját hasonló szolgáltatásoknak, szolgáltatóknak, vállalkozóknak és befektetőknek biztosított elbánással formálisan
azonos vagy attól formálisan eltérő elbánásban részesíti. A formálisan azonos vagy a formálisan eltérő elbánás kevésbé kedvezőnek
minősül, amennyiben módosítja a versenyfeltételeket Irak szolgáltatásainak és szolgáltatóinak javára, az Unió hasonló
szolgáltatásaival, szolgáltatóival, vállalkozásaival és befektetőivel szemben. (3) bekezdés
A nagyobb biztonság érdekében a bejelentést a Kereskedelmi Főigazgatóság főigazgatójának, vagy jogutódjának kell megküldeni.
29. cikkhez (4) bekezdés Az a puszta tény, hogy vízumot írnak elő, nem minősül ezen előnyök semmissé tételének vagy csorbításának.
60. cikkhez (1) bekezdés E megállapodás alkalmazásában a szellemi tulajdonjog tartalmazza a szerzői jogot, beleértve a számítógépes programok és
adatbázisok szerzői jogait, nem eredeti adatbázisokkal kapcsolatos sui generis jogokat, a szerzői jogokkal kapcsolatos jogokat, a
szabadalmi jogokat, a védjegyeket, kereskedelmi neveket, amennyiben ezeket az érintett nemzeti jogban kizárólagos tulajdonjog
védi, ipari terveket, integrált áramkörök elrendezési terveit (topográfiákat), földrajzi jelzéseket a származásra és forrásra utaló
75 hivatkozással együtt, növényváltozatokat, a nem közzétett információk védelmét és a tisztességtelen verseny elleni védelmet az ipari
tulajdon oltalmáról szóló párizsi egyezmény (1967. évi stockholmi okmány) 10a. cikkében említetteknek megfelelően.
1. melléklet I. függelékének 1. almellékletéhez 1. „Az Unió tagállamainak ajánlatkérő hatóságai” kifejezés magában foglalja valamelyik tagállam bármely ajánlatkérő
hatóságának bármely alárendelt intézményét is, feltéve, hogy az nem rendelkezik önálló jogi személyiséggel.
2. Ami az Unió intézményei és a központi kormányzati szervek által lefolytatott, védelmi és biztonsági célú beszerzéseket illeti,
csak azok a nem érzékeny és nem hadászati célú anyagok szerezhetők be, amelyek szerepelnek az Unió által tett vállalások e
megállapodás 1. mellékletében foglalt listáján. ________________________ AZ EURÓPAI UNIÓ EGYOLDALÚ NYILATKOZATA A 96. CIKKRŐL
(VÁM- ÉS ADÓÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS)
Az Unió kijelenti, hogy a tagállamok a 96. cikk (Vám- és adóügyi együttműködés) értelmében vállalt kötelezettségei
csak arra terjednek ki, hogy az  adóügy terén uniós szinten tartják magukat a  felelősségteljes kormányzás ezen
alapelveihez.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 116. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter és a külpolitikáért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke