text:
120/2016. (VI. 7.) Korm. rendelete a közúti árutovábbítási szerződésekről.
A Kormány a  közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 48.  § (3)  bekezdés a)  pont 3.  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya a szerződés alapján
a) közúton tehergépjárművel végzett fuvarozási, valamint
b) díj ellenében tehergépjármű rendelkezésre bocsátási
tevékenységre terjed ki, ha az áru átvételének helye és kiszolgáltatásának helye Magyarország területén van.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tevékenységek során alkalmazni kell a  díj ellenében végzett közúti árutovábbítási,
a  saját számlás áruszállítási, valamint az  autóbusszal díj ellenében végzett személyszállítási és a  saját számlás
személyszállítási tevékenységről, továbbá az ezekkel összefüggő jogszabályok módosításáról szóló 261/2011. (XII. 7.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) rendelkezéseit is.
(3) E rendelet hatálya nem terjed ki a postai szolgáltatási szerződés alapján végzett tevékenységekre.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. áru: minden olyan dolog, amely tehergépjárművel közúton továbbítható,
 2. árutovábbítási szerződés: közúton tehergépjárművel végzett fuvarozási, valamint díj ellenében tehergépjármű
– gépjárművezetővel történő – rendelkezésre bocsátási tevékenységre kötött szerződés,
 3. egységrakomány: kisebb méretű, tömegű áruk, csomagolási formák nagyobb egységbe foglalása, és ezen
nagyobb egység megjelölés szerinti fuvarozása – így különösen raklapon csomagolt áru, kötegelt áru –,
 4. feladó: az a személy, aki a fuvarozási szerződést a fuvarozóval megköti,
 5. fuvarozás: fuvarozási szerződés alapján végzett tevékenység,
 6. fuvarozási határidő: a  fuvarfeladat teljesítésére meghatározott időtartamonként az  árutovábbítási
szerződésben az áru kiszolgáltatására megjelölt nap, időpont vagy időtartam,
 7. küldemény: a fuvarozási szerződés alapján továbbítandó teljes árumennyiség,
 8. tehergépjármű: a tehergépkocsi, a vontató, a lassú jármű, valamint a tehergépkocsiból, vontatóból vagy lassú
járműből és pótkocsiból, félpótkocsiból álló járműszerelvény, 9. utólagos rendelkezés: a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 6:264. §-a szerinti rendelkezési jog,
10. zártrendszerű rakodás: az  áru be- vagy kirakása abban az  esetben, ha a  küldemény átvételekor,
kiszolgáltatásakor a fuvarozó nincs jelen, vagy a 6. § (1) bekezdés a) pontjában megjelölt adatokat nem tudja
ellenőrizni.
(2) A  feladón, a  fuvarozón és a  címzetten mindezek megbízottját, közreműködőjét, nevében eljáró személyt is érteni
kell.
(3) Ha a  feladó nem a  fuvarozó tulajdonában, üzemeltetésében levő üres vagy áruval megrakott pótkocsi
továbbításával bízza meg a fuvarozót, akkor a pótkocsira az árura vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
3. A fuvarozási szerződés tartalma 3. § (1) A  fuvarozási szerződés a  feladó és a  fuvarozó közötti megállapodással jön létre. A  szerződésnek tartalmaznia kell
legalább:
a) a fuvarozás céljából átadásra kerülő áru megnevezését, darabszámát, jelét, számát, tömegét vagy más módon
kifejezett mennyiségét, csomagolásának módját, különleges rakományrögzítési igényt, valamint a 9. § szerinti
különleges feltétellel fuvarozható áru esetén a  fuvarozáshoz szükséges okiratok, engedélyek azonosító
adatait,
b) az áru átvételének és kiszolgáltatásának helyét és időpontját vagy határidejét,
c) külön díjazás ellenében értékre vonatkozó esetleges kikötést,
d) külön díjazás ellenében a  határidőben történő kiszolgáltatáshoz fűződő érdekre vonatkozó esetleges
kikötést,
e) az áru berakásának és kirakásának módját,
f ) a címzett megnevezését,
g) a fuvardíjat, a fuvardíj és egyéb, a feladó és a fuvarozó által előzetesen megállapodott költség kifizetésének
biztosítását,
h) a 8. § (1) bekezdése szerinti állásidő esetén fizetendő összeget,
i) a feladó esetleges rendelkezését a fuvarozó számára az áru biztosítása tekintetében, továbbá
j) az esetleges utánvéti összeget.
(2) A  feladó köteles a  szerződés alapján a  fuvarozónak járó fuvardíjat, a  feladó és a  fuvarozó által előzetesen
megállapodott költséget, az állásidő címén járó összeget megfizetni, és a fuvarozó által a fuvarozásra szükségesen
és hasznosan fordított költséget megtéríteni. A  szerződő felek írásos megállapodása alapján ezen fuvardíjat
és költségeket a  feladó által megjelölt harmadik személy (költségviselő) is viselheti. Ha a  feladó által megjelölt
költségviselő a  fizetési kötelezettségnek határidőben nem tesz eleget, úgy a  fuvardíjat és költségeket a  fuvarozó
felhívására a feladó köteles megfizetni.
(3) A  fuvarozási szerződésnek tartalmaznia kell a  feladó késedelmes teljesítése esetére a  feladónak a  pénzforgalmi
szolgáltatója részére adott, a  fuvarozásból eredő díj és késedelmi kamatra vonatkozó beszedési megbízás
teljesítésére irányuló hozzájárulását, felhatalmazó nyilatkozatát.
4. § A fizetésre kötelezett a  fuvardíjat és a  3.  § (2)  bekezdése szerinti költségeket – ha részére a  fuvarozó a  helyesen
kiállított számlát a kiszolgáltatást követő 15 napon belül átadja – a kiszolgáltatástól számított 30 napon belül köteles
a fuvarozó részére megfizetni; ennél hosszabb fizetési határidőt nem lehet kikötni. Ha a fuvarozó a helyesen kiállított
számlát az átvételt követő 15 napon túl bocsátja a fizetésre kötelezett rendelkezésére, a számlát a kézhezvételétől
számított 15 napon belül kell kiegyenlíteni.
4. A fuvarlevél, árukísérő okmányok 5. § (1) Ha jogszabály kötelezővé teszi, vagy a  szerződő felek így rendelkeznek, a  fuvarozási teljesítményről legalább
a  Kr.-ben meghatározott adattartalommal fuvarlevelet kell kiállítani. Egy fuvarozási szerződés keretében több
járművel végzett fuvarozás esetén bármelyik szerződő fél kérésére járművenként külön fuvarlevelet kell kiállítani
abban az esetben is, ha ezt a  jogszabály, vagy a szerződő felek megállapodása nem teszi kötelezővé. A  fuvarlevél
hiánya, szabálytalansága vagy elveszése nem érinti a fuvarozási szerződés létét vagy annak érvényességét.
(2) A szerződő felek a fuvarlevélre a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 6:258. §
(2) bekezdésben meghatározottakon túl minden egyéb – általuk szükségesnek tartott – adatot felvezethetnek.
(3) A fuvarlevéllel együtt – a (4) bekezdésben meghatározott eltéréssel – árukísérő okmány lehet a szállítólevél.
(4) Ömlesztett áru fuvarozására kötött keretszerződésben a  szerződő felek megállapodhatnak úgy, hogy fuvarlevél
mellett egyéb árukísérő okmányt is használnak a teljesítmények rögzítésére. Ennek a dokumentumnak alkalmasnak
kell lennie a fizetendő fuvardíj meghatározására, ha a szerződő felek előre nem állapodnak meg a fuvardíjban.
5. Az áru átvétele a feladótól és az áru kiszolgáltatása a címzettnek és a zártrendszerű rakodás
6. § (1) A fuvarozónak az áru átvétele alkalmával ellenőrizni kell:
a) az  áru mennyiségére – egységrakomány esetén annak darabszámára –, jelére és sorszámára vonatkozóan
az árukísérő okmányba bejegyzett adatok pontosságát,
b) az árunak és az áru csomagolásának külső állapotát.
(2) A  feladó és a  címzett köteles a  fuvarozó részére az  (1)  bekezdés szerinti adatok ellenőrzésének lehetőségét
biztosítani az átadás és kiszolgáltatás során.
(3) A fuvarozó az (1) bekezdésben foglaltakkal kapcsolatos fenntartásait a fuvarozási feladat megkezdését megelőzően
az árukísérő okmányokon jelezni köteles. Ennek elmaradása esetén a felelősség a feladót és a fuvarozót egymás közt
egyenlő arányban terheli.
(4) Az  egységrakományon belüli hiányok, eltérések a  fuvarozó felelősségi körén kívül esnek, ha azt sértetlen
csomagolásban vette át és sértetlen csomagolásban szolgáltatta ki.
(5) A  zártrendszerű rakodás tényét a  fuvarlevélre, egyéb árukísérő okmányra fel kell vezetni, melyet a  feladó köteles
igazolni. Ebben az esetben a fuvarozó felelőssége nem áll fenn az (1) bekezdésben meghatározott körülményekért.
(6) Az  árukísérő okmányok helyes kitöltéséért, teljességükért a  feladó felel. A  feladó köteles minden, az  áru
fuvarozásához jogszabályban előírt adatot a fuvarozóval közölni.
(7) Az  átvétel helyén, valamint a  kiszolgáltatás helyén érvényben lévő biztonsági előírásokról a  fuvarozót előzetesen,
kellő időben, írásban tájékoztatni kell. A tájékoztatás a feladó feladata és felelőssége.
6. Rakodás 7. § (1) Az  áruk kirakására a  címzett köteles, a  szerződő felek ettől eltérően megállapodhatnak. A  megállapodásnak
tartalmaznia kell a  rakodásban való részvétel arányát, ellenértékét, személyi, tárgyi, műszaki és további lényeges
feltételeit.
(2) Ha a  rakodást végző személy a  fuvarozó által adott, a  Ptk. 6:261.  § (3)  bekezdésben meghatározott utasítást nem
tartja be, és ennek következtében az  áruban, személyek testi épségében, vagyonában kár keletkezik, a  felelősség
a rakodást végzőt terheli. Ilyen kárveszéllyel való fenyegetettség esetén a fuvarozó jogosult a szerződéstől elállni, és
a felmerült költségei megtérítését követelheti.
(3) Ha a rakodásnál a fuvarozó nincs jelen, a (2) bekezdés szerinti felelősség a feladót terheli.
 (4) A tehergépjárműre nem rakhatók fel együtt olyan áruk, amelyek együttes fuvarozása a személyek testi épségét vagy
a vagyonbiztonságot veszélyeztetné.
 (5) A  rakodást akkor kell befejezettnek tekinteni, amikor az  áru tényleges berakodása, kirakodása megtörtént és
berakás esetén a  kísérő okmányok, egyéb szükséges okmányok átadása a  fuvarozó részére, valamint az  áru
kirakodása esetén az átvétel igazolása a kísérő okmányokon megtörtént.
7. Állásidő 8. § (1) Ha a  fuvarozó az  átvételre vagy kiszolgáltatásra a  szerződésben meghatározott időre készen áll, azonban az  áru
rakodása az  azt követő egy órán belül nem fejeződik be, az  ezen felüli időtartam állásidőnek minősül, amelyért
a  fuvarozó külön összeget számíthat fel. Ennek mértékét és számítási módját a  szerződő felek megállapodása
tartalmazza. Ha a  szerződő felek magasabb összegben nem állapodnak meg, akkor az  állásidő díja a  fuvarozó
időarányos önköltsége. A fuvarozó részére az állásidő időtartamát az köteles írásban igazolni, akinek érdekkörében
az állásidő bekövetkezett.
(2) Állásidő szerint számolandó el a  késedelmesen kiadott nyilatkozatok esetén a  késedelem időtartama.
A késedelemmel kiadott nyilatkozattal vagy a nyilatkozat elmaradásával okozott kárért a feladó felel.
8. Különleges feltételekkel fuvarozható áruk 9. § (1) Ha az  áru továbbítását jogszabály vagy hatósági rendelkezés különleges feltételhez köti, e  feltétel teljesítése –  ha
jogszabály vagy az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa eltérően nem rendelkezik –
a  feladó kötelezettsége. A  feladónak írásban fel kell hívnia a  fuvarozó figyelmét az  áru biztonságos kezeléséhez
szükséges előírások betartására.
(2) A  feladónak a rakomány tömegéről – a Kr.-ben foglalt feltételek fennállása esetén – jármű-tömegbizonylatot vagy
írásbeli nyilatkozatot kell az áru berakásához kapcsolódóan kiállítania és a jármű vezetőjének átadni.
(3) Ha jogszabály kötelezővé teszi, vagy a szerződő felek ebben megállapodnak, az áru csak árukísérővel továbbítható.
Az árukíséret költségének viselésében a szerződő felek előre kötelesek megállapodni.
(4) Ha az áru továbbításához a  jármű tekintetében a  feladónak különleges igénye van, akkor a szerződő felek a  jelen
rendeletben szabályozottakon túl az  árutovábbítás további, ez  irányú feltételeiben előre, írásban kötelesek
megállapodni.
9. A feladó utólagos rendelkezési joga 10. § (1) Utólagos rendelkezés csak a tehergépjármű teljes rakományára, vagy csak a teljes küldeményre adható.
 (2) Abban az  esetben, ha a  címzett az  árut részben vagy egészben nem veszi át, a  fuvarozó köteles haladéktalanul
utasítást kérni a  feladótól. A  feladó köteles egy órán belül utasítást adni. Ha a  feladó utasítást nem ad, a  fuvarozó
a Ptk. szabályai szerint járhat el.
(3) Az utólagos rendelkezés vagy utasítás következtében felmerülő költségek, károk és a kapcsolódó fuvardíj a feladót
terheli.
10. Raklapcsere, göngyölegkezelés 11. § A raklap és a  göngyöleg cseréjét, kezelését a  fuvarozó díj ellenében, a  feladó költségére és kockázatára külön
szolgáltatásként végzi.
11. Több fuvarozó közreműködése 12. § (1) A  fuvarozó az  áru továbbítását más fuvarozóra bízhatja. A  feladó jogosult írásban kizárni további fuvarozó
közreműködését.
(2) Ha a  fuvarozó az  áru továbbítását más fuvarozóra bízza, a  fuvarozót teljes körű, mindenre kiterjedő felelősség
és helytállási kötelezettség terheli az  igénybe vett további fuvarozó, közreműködő vonatkozásában
a  fuvarfeladat teljesítése tekintetében, ideértve az  esetleges árukárt, az  áru teljes vagy részleges elveszését vagy
megsemmisülését.
(3) Egymást követő fuvarozók által végzett fuvarozás esetén a fuvarozók egyetemlegesen felelősek az egész fuvarozás
végrehajtásáért, a  fuvarozók egymás közti kötelezettsége a  több kötelezettre vonatkozó rendelkezések szerint
alakul.
12. Az elveszett áru 13. § (1) Az  árut elveszettnek kell tekinteni és a  fuvarozót kárfelelősség terheli, ha azt a  fuvarozó a  fuvarozási határidő
lejártától számított 30 napon belül nem szolgáltatja ki. A szerződő felek egymást kötelesek haladéktalanul értesíteni
az áru megkerüléséről.
(2) Ha az elveszettnek vélt áru a kárrendezést követő egy éven belül megkerül, erről a szerződő felek egymást kötelesek
haladéktalanul értesíteni. A  feladó jogosult az  áruról rendelkezni, a  kárrendezés során kapott összeggel köteles
azonban elszámolni.
13. A fuvarozó felelőssége 14. § Ha a 15–20. § másként nem rendelkezik, a fuvarozó a fuvarozási szerződés megszegése esetén felelősséggel tartozik:
a) a tehergépjármű késedelmes kiállításáért,
b) az áru késedelmes kiszolgáltatásáért,
c) a fuvarozásra átvett áruban az átvétel és kiszolgáltatás közti időben keletkezett kárért, teljes vagy részleges
elveszésért, sérülésért.
15. § (1) A  fuvarozó mentesül a  felelősség alól, ha az  elveszést, a  megsérülést vagy a  késedelmet a  rendelkezésre jogosult
felróható magatartása, a  rendelkezésre jogosultnak a  fuvarozó felróható magatartására vissza nem vezethető
utasítása, az áru sajátos hibája, vagy olyan körülmény okozta, amelyet a fuvarozó nem látott előre és nem is kellett
előre látnia.
(2) A  fuvarozó a  felelősség alóli mentesülés érdekében a  feladóval szemben nem hivatkozhat sem annak a  járműnek
hibás állapotára, amelyet a  fuvarozás végrehajtásához használt, sem pedig annak a  személynek vagy e  személy
megbízottjának felróható magatartására, akitől a járművet bérelte.
(3) A  fuvarozó mentesül a  felelősség alól, ha az  elveszés vagy a  megsérülés az  alább felsorolt tények egyikével vagy
azok közül többel együtt járó különleges veszélyből ered:
a) nyitott és ponyvával nem fedett járművek használata, ha azok használatában kifejezetten megállapodtak és
ezt a fuvarlevélbe bejegyezték,
b) a csomagolás hiánya vagy hiányossága, olyan áruk esetében, amelyek csomagolatlan, vagy nem megfelelően
csomagolt állapotban természetüknél fogva elveszésnek vagy megsérülésnek vannak kitéve,
c) az áru kezelése, berakása vagy kirakása, továbbá elhelyezése, ha azt a feladó vagy a címzett, illetve a feladó,
vagy a címzett nevében eljáró személyek végezték,
d) az  áru sajátos természete vagy állapota, amelynél fogva az  részleges vagy teljes elveszésnek vagy
megsérülésnek van kitéve, különösen törés, rozsda, önmagában bekövetkező belső romlás, beszáradás,
csorgás, rendes apadás vagy férgek, rágcsálók kártevése következtében,
e) az árudarabok elégtelen vagy nem megfelelő megjelölése, vagy számozása.
 (4) A fuvarozót terheli annak bizonyítása, hogy az elveszés, a megsérülés vagy a késedelem a (3) bekezdésben említett
tények valamelyikéből keletkezett. Ha a  fuvarozást olyan járművel végezték, amely különleges berendezéssel
rendelkezik arra, hogy az  árut a  meleg, a  hideg, a  hőmérsékletváltozás vagy a  levegő nedvességhatása ellen
megvédje, a fuvarozó csak akkor hivatkozhat a (3) bekezdés d) pontjára, ha bizonyítja, hogy az adott körülmények
között ezeknek a  berendezéseknek kiválasztása, fenntartása és felhasználása tekintetében őt terhelő minden
intézkedést megtett, és a  részére adott minden különleges utasításnak eleget tett. A  fuvarozó csak akkor
hivatkozhat a  (3) bekezdés f ) pontjára, ha bizonyítja, hogy – az adott körülmények között szokásosan őt terhelő –
minden intézkedést megtett, és a részére adott minden különleges utasításnak eleget tett.
16. § A tehergépjármű egy órát meghaladó késedelmes kiállítása esetén a  feladó elállhat a  szerződéstől és a  rakodás
eredménytelen megkísérléséből eredő költségeket, valamint a  más járműért kifizetett díjtöbbletet követelheti.
Késedelmes kiállásnak tekintendő a fuvarozási szerződésben az áru átadás időpontjaként meghatározott időponton
túli kiállás.
17. § (1) Kiszolgáltatási késedelemnek, egyben a  fuvarozási határidő túllépésének minősül, ha az  árut a  szerződésben
meghatározott határidőben, vagy megállapodás hiányában a gondos fuvarozótól elvárható időben a fuvarozó nem
szolgáltatja ki.
(2) Késedelem esetén, ha a késedelemből a feladónak kára származik, a fuvarozó kártérítést tartozik fizetni.
 (3) A  fuvardíj összegénél nagyobb, a  megállapodásban előre rögzített összegű kártérítést határidő túllépése esetén
a  feladó abban az  esetben követelhet, ha a  fuvarozó a  megállapodás szerinti határidő betartásához fűződő
különleges kiszolgáltatási érdek ismeretében a  fuvarozási szerződésben a  határidő betartását írásban külön díj
ellenében vállalta, valamint a  feladó a  különleges kiszolgáltatási érdek ellenértékének megfizetésére kötelezte
magát, továbbá a szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség egyéb feltételei is fennállnak.
18. § Az áru elveszésében, vagy sérülésében mutatkozó káresemény bekövetkezte esetén a  fuvarozó köteles
haladéktalanul értesíteni a  feladót és a  címzettet, valamint az  eset összes körülményéről a  felelősség
megállapításához szükséges adatokat és bizonyítékokat beszerezni. Káresemény esetén a  feladót, a  címzettet és
a fuvarozót, valamint közreműködőiket együttműködési kötelezettség terheli.
19. § (1) Ha a  fuvarozót e  jogszabály alapján az  áru részleges vagy teljes elveszéséért kártérítési kötelezettség terheli,
a  kártérítést annak az  értéknek az  alapján kell kiszámítani, amellyel az  áru a  fuvarozásra felvétel helyén és
időpontjában rendelkezett. A kártérítés mértéke az 1971. évi 3. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a „Nemzetközi
Közúti Árufuvarozási Szerződésről” szóló, Genfben, az 1956. évi május hó 19. napján kelt Egyezmény 23. cikkében írt
mértéket a 23. cikkben foglalt feltételek teljesítése esetén haladhatja meg.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározottnál magasabb kártérítésnél a  szerződő felek megállapodásában előre rögzített
összegű kártérítést a jogosult abban az esetben követelhet, ha a fuvarozó a megállapodás szerinti érték ismeretében
a  fuvarozási szerződésben a  fuvarozást írásban külön díj ellenében vállalta, valamint a  feladó az értékhez igazodó
ellenérték megfizetésére kötelezte magát, továbbá a  szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség egyéb
feltételei is fennállnak.
20. § (1) Az áru sérülése esetében a fuvarozó köteles megfizetni az árunak a 19. § (1) bekezdése szerint meghatározott értéke
alapján kiszámított értékcsökkenés összegét.
(2) A kártérítés összege azonban nem haladhatja meg:
a) ha a sérülés következtében az egész küldemény értékét vesztette, azt az összeget, amelyet a teljes elveszés
esetében kellene fizetni;
b) ha a sérülés következtében csak a küldemény egy része vesztette értékét, azt az összeget, amelyet az értékét
vesztett rész elveszése esetében kellene fizetni. 14. A feladó felelőssége a fuvarozóval szemben
21. § (1) A feladót felelősség terheli
a) a csomagolással,
b) az általa szolgáltatott adatok pontatlanságával,
c) az érdekkörébe eső okból történő késedelemmel, ideértve a kiszolgáltatási késedelmet is,
d) az érdekkörébe eső akadállyal, beleértve a kiszolgáltatási akadályt is,
e) a személyekben, üzemi felszerelésben, járműben vagy más vagyonában a szakszerűtlen rakodással, továbbá
f ) az utólagos rendelkezéssel
okozott kárért, költségért.
(2) A  feladó részben vagy egészben mentesül a  felelősség alól, ha a  hiányosság nyilvánvaló vagy a  fuvarozó előtt
ismeretes volt az átvétel időpontjában.
(3) Ha a  feladó a  tehergépjárműbe annak teherbírását meghaladó tömegű árut rak be, vagy nem megfelelő
súlyeloszlással rakodik be és ezt a  tényt a  közúti forgalomban ellenőrzést végző hatóság állapítja meg, a  feladó
köteles a túlsúly vagy nem megfelelő súlyeloszlás megszüntetésével felmerülő igazolt többletkiadást megfizetni.
(4) Ha a feladó veszélyes árut ad át a fuvarozónak, köteles vele közölni a veszély pontos természetét és adott esetben
a szükséges óvintézkedéseket. Abban az esetben, ha ezt a közlést nem vezették be a  fuvarlevélbe, a  feladót vagy
a  címzettet terheli annak a  ténynek minden más módon történő bizonyítása, hogy a  fuvarozó ismerte az  áru
fuvarozásával együtt járó veszély pontos természetét.
(5) Ha a feladó a fuvarozót megtévesztve veszélyes árut ad át fuvarozásra anélkül, hogy az előírt különleges feltételeket
teljesítené, a fuvarozó köteles ennek felismerésekor haladéktalanul az első arra alkalmas helyen megállni és a feladót
értesíteni, a  feladó pedig köteles haladéktalanul megtenni a  szükséges intézkedést és erről a  fuvarozót értesíteni.
A  feladó ezen felül felelős minden költségért és kárért, amely az  ilyen árunak a  feladásából vagy fuvarozásából
keletkezett.
15. Tehergépjármű rendelkezésre bocsátása 22. § (1) Tehergépjármű – gépjárművezetővel történő – rendelkezésre bocsátásánál a  szerződő felek (megrendelő és
üzembentartó) jogaira, kötelezettségeire, valamint a  szerződés teljesítésére a  Ptk. vállalkozási szerződésre
vonatkozó rendelkezéseit, valamint e jogszabályt a 22–23. §-ban írt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  tehergépjármű rendelkezésre bocsátásra kötött szerződésben az  üzembentartó meghatározott számú,
teherbírású, típusú és jellegű tehergépjárművet bocsát a  megrendelő rendelkezésére. A  díj ellenében történő
árufuvarozást a Kr. alapján az üzembentartó végzi.
(3) Az árutovábbítási feladatokat a megrendelő határozza meg, és közli a gépjárművezetővel.
 (4) A gépjárművezető a rakodást kizárólag közlekedésbiztonsági szempontból felügyeli.
 (5) Ha a  rendelkezésre bocsátott tehergépjármű vezetője az  árut továbbítás céljából átveszi, az  átvételtől az  áru
kiszolgáltatásáig a szerződés teljesítésére a fuvarozásra vonatkozó rendelkezéseket kell értelemszerűen alkalmazni.
16. Felelősség a tehergépjármű kiállításáért 23. § Ha az üzembentartó a tehergépjárművet a szerződésben meghatározott időben, vagy legkésőbb az azt követő négy
órán belül nem állítja ki, a megrendelő a szerződéstől elállhat, és kártérítésként követelheti:
a) a rakodás eredménytelen megkísérléséből eredő kárának megtérítését,
b) a más járműért kifizetett díjtöbbletet, valamint
c) a szerződésszegés folytán keletkezett egyéb kárát.
17. Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet 2016. július 1-jén lép hatályba.
 (2) Ez  a  rendelet a  hatálybalépését követően kötött egyedi szerződésekre alkalmazandó abban az  esetben is,
ha a szerződő felek között keretszerződés van hatályban.
25. § Hatályát veszti a közúti árutovábbítási szerződésekről szóló 2/1981. (I. 31.) MT rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
288/2007. (HK 17.) HM KPÜ intézkedése a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség hadi (gyakorló-) öltözet csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) hadi(gyakorló-) öltözet csapatkarjelzésének (a továbbiakban:
Karjelzés) rendszeresítéséről az alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és
felterjesztett Karjelzést rendszeresítem, viselését a HM
KPÜ hivatásos és szerződéses állománya részére hadi(gyakorló-) öltözeten engedélyezem.
2. A HM KPÜ vezérigazgatója által rendszeresített
Karjelzés leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik a jóváhagyott Karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és a HM
KPÜ személyi állományának karjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Sulyok János ezredes s. k.,
HM KPÜ vezérigazgató


text:
2017. LXXXIV. törvény a Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet közötti, szakmai tanácsadási együttműködési kapcsolatok létrehozására irányuló Alapmegállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és az  Egészségügyi Világszervezet
közötti, szakmai tanácsadási együttműködési kapcsolatok létrehozására irányuló Alapmegállapodás
(a továbbiakban: Alapmegállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Alapmegállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Alapmegállapodás hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Organization and the Government. A törvényt az Országgyűlés a 2017. június 14-i ülésnapján fogadta el.
ALAPMEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS AZ EGÉSZSÉGÜGYI VILÁGSZERVEZET KÖZÖTT
SZAKMAI TANÁCSADÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KAPCSOLATOK LÉTREHOZÁSÁRA
Magyarország Kormánya (a  továbbiakban: a  Kormány) és az  Egészségügyi Világszervezet (a  továbbiakban:
a Szervezet);
ATTÓL AZ ÓHAJTÓL VEZÉRELVE, hogy foganatosítsák az  Egyesült Nemzetek és a  Szervezet szakmai tanácsadási
együttműködésre vonatkozó határozatait és döntéseit, továbbá hogy kölcsönös megállapodásra jussanak
annak céljait és feladatkörét illetően, valamint a  Szervezet és a  Kormány által vállalt kötelezettségek és nyújtott
szolgáltatások tekintetében;
KINYILVÁNÍTVA azt, hogy kölcsönös kötelezettségeiket a baráti együttműködés szellemében fogják teljesíteni;
AZ ALÁBBIAKBAN ÁLLAPODTAK MEG: I. CIKK
Szakmai tanácsadási együttműködés létesítése
1. A Szervezet szakmai tanácsadási együttműködést létesít a  Kormánnyal, a  költségvetési korlátok vagy a  szükséges
pénzalapok rendelkezésre állására is figyelemmel. A  Szervezet és a  Kormány, a  Kormánytól érkező és a  Szervezet
által jóváhagyott kérés alapján, együttműködik kölcsönösen elfogadható működési tervek összeállításában
a szakmai tanácsadási együttműködés végrehajtására.
2. A szakmai tanácsadási együttműködést az  Egészségügyi Világszervezet Közgyűlése, a  Végrehajtó Bizottság és
a Szervezet más szerveinek vonatkozó határozataival és döntéseivel összhangban kell létrehozni.
3. A szakmai tanácsadási együttműködés az alábbiakat ölelheti fel:
a) szaktanácsadók szolgáltatásainak rendelkezésre bocsátása tanácsadás és a Kormánnyal vagy további felekkel
történő együttműködés céljából;
b) szemináriumok, képzési programok, demonstrációs projektek, szakértői munkacsoportok és kapcsolódó
tevékenységek megszervezése és lebonyolítása kölcsönös egyetértéssel megállapított helyszíneken;
c) tanulmányi ösztöndíjak és egyetemi ösztöndíjak odaítélése, vagy egyéb intézkedések megtétele, amelyek
révén a Kormány által javasolt és a Szervezet által jóváhagyott jelöltek külföldön tanulmányokat folytatnak
vagy képzésben részesülnek;
d) kísérleti projektek, vizsgálatok, kísérletek vagy kutatás előkészítése és végrehajtása kölcsönös egyetértéssel
megállapított helyszíneken;
e) a szakmai tanácsadási együttműködés bármilyen egyéb formájának megvalósítása, a Szervezet és a Kormány
egyetértésének alapján.
4. A Kormánynak vagy más feleknek tanácsadást nyújtó és velük együttműködő tanácsadókat a Szervezet választja ki
a Kormánnyal konzultálva. A tanácsadók a Szervezetnek tartoznak felelősséggel.
5. A tanácsadók feladataik ellátása során a  Kormánnyal és a  Kormány által arra feljogosított személyekkel vagy
szervezetekkel közvetlenül egyeztetve járnak el, és a  Kormány utasításainak vetik alá magukat, a  feladataik
jellegének és a célzott együttműködésnek megfelelő mértékig, továbbá a Szervezet és a Kormány közötti kölcsönös
megállapodás szerint;
6. A tanácsadók tanácsadói tevékenységük ellátása során minden erőfeszítést megtesznek azért, hogy azokat
a  szakembereket, akiket a  Kormány melléjük rendel, kiképezzék a  szakmai módszereik, technikáik és gyakorlatuk
terén, valamint azoknak az alapelveknek a tekintetében, amelyekre ezek alapulnak.
7. Minden technikai berendezés vagy készlet, amelyet a Szervezet biztosít, a Szervezet tulajdonában marad, hacsak és
mindaddig, amíg a tulajdonjog át nem ruházható az Egészségügyi Világszervezet Közgyűlése által meghatározott és
az átruházás időpontjában érvényes irányelvekkel összhangban.
8. A Kormány felelős azoknak a  követeléseknek az  elintézéséért, amelyekkel harmadik fél lép fel a  Szervezettel és
tanácsadóival, megbízottaival és alkalmazottaival szemben; továbbá mentesíti a  Szervezetet és tanácsadóit,
megbízottait és alkalmazottait bármilyen kárigény vagy kötelezettség alól, kivéve azt az esetet, amikor a Szervezet
és a  Kormány egyetért abban, hogy a  kárigények vagy kötelezettségek e  tanácsadók, megbízottak vagy
alkalmazottak tudatos gondatlanságának vagy károsítási szándékának a  következményei. Jelen bekezdés alapján
a  Kormány felelős az  együttműködési kapcsolatok keretében folytatott tevékenységekből vagy azokkal szorosan
összefüggő tevékenységekből adódó követeléseknek az elintézéséért.
II. CIKK
A Kormány részvétele a szakmai tanácsadási együttműködésben
1. A Kormány a  módjában álló minden eszközzel biztosítja a  szakmai tanácsadási együttműködés eredményes
kialakítását.
2. A Kormány és a  Szervezet egymással konzultál, értelemszerűen, azoknak az  eredményeknek és tanácsadói
jelentéseknek a publikálásáról, amelyek hasznosak lehetnek más országok és a Szervezet számára.
3. A Kormány aktívan együttműködik a  Szervezettel eredmények, adatok, statisztikák és egyéb információk
rendelkezésre bocsátásában és összeállításában, amelyek lehetővé teszik a  Szervezetnek a  szakmai tanácsadási
együttműködés programjai eredményének az elemzését és értékelését.
III. CIKK
A Szervezet adminisztratív és pénzügyi kötelezettségei
1. A Szervezet viseli – részben vagy egészben, a  kölcsönös megállapodás szerint – a  szakmai tanácsadási
együttműködéshez szükséges azon költségeket, amelyek külföldön fizetendők, az alábbiak szerint:
a) a tanácsadók bérét és ellátmányát (ideértve a hivatalos utakra vonatkozó napidíjakat);
b) a tanácsadók szállítási költségét az országba való belépési pontig és ponttól történő utazásuk során;
c) az ország határain kívüli minden utazás költségeit;
d) a tanácsadók egészség- és balesetbiztosítását;
e) a Szervezet által rendelkezésre bocsátott berendezések vagy anyagok beszerzését és elszállítását az országba
történő belépési pontig és ponttól;
f ) az ország határain kívül felmerülő, a Szervezet által jóváhagyott egyéb költségeket.
2. A Szervezet helyi valutában fedezi azokat a költségeket, amelyeket nem a Kormány visel a Megállapodás IV. cikkének
1. bekezdésében foglaltak értelmében.
IV. CIKK
A Kormány adminisztratív és pénzügyi kötelezettségei
1. A Kormány a  szakmai tanácsadói együttműködés költségeihez azzal járul hozzá, hogy fizeti, vagy közvetlenül
biztosítja, az alábbi létesítményeket és szolgáltatásokat:
a) helyi szakmai és adminisztratív személyi szolgáltatások, ideértve a  szükséges helyi titkársági támogatást,
tolmácsokat-fordítókat és kapcsolódó segítséget;
b) a szükséges irodai és egyéb helyiségeket;
c) hivatalos célú postai és telekommunikációs költségeket.
2. A Kormány azonosítja és biztosítja azon létesítmények hozzáférhetőségét, amelyek a nemzetközi személyzet részére
egészségügyi és kórházi ellátását nyújtanak.
3. A Kormány viseli a külföldön kifizetendő költségeknek azt a  részét, amelyet a Szervezet nem fedez, és amelyekről
kölcsönösen megállapodnak.
4. Adott esetben a  Kormány a  Szervezet rendelkezésére bocsát munkaerőt, berendezéseket, anyagokat és
fogyóeszközöket, továbbá személyek, anyagok és berendezések hivatalos célú belföldi szállítását, valamint
egyéb szolgáltatásokat vagy tulajdont, amely a  munkájának elvégzéséhez szükséges, és amelyről kölcsönösen
megállapodnak.
V. CIKK
Kiváltságok és mentességek, felmentések és kedvezmények
1. Magyarország, a  szakosított szervezetek kiváltságairól és mentességeiről szóló Egyezmény részes feleként,
a  Szervezet és annak munkatársai tekintetében garantálja az  Egyezmény szerinti kiváltságokat, mentességet,
felmentéseket és kedvezményeket.
2. A Szervezet munkatársait, ideértve azokat a  szakértőket, akiket a  Szervezet a  jelen Megállapodás céljainak
a  megvalósítására kijelölt személyzet tagjaiként szerződtet, a  fenti Egyezmény értelmében tisztviselőknek kell
tekinteni.
3. Jelen cikk 1. és 2. bekezdésében foglalt kiváltságok, mentességek, felmentések és kedvezményeken túl
a  Magyarországra kinevezett Szervezet program-koordinátor/magyarországi képviselő személyére és a  vele
közös háztartásban élő családtagjaira, a  diplomáciai képviselőkre általában vonatkozó kiváltságok, mentességek,
felmentések és kedvezmények érvényesek, összhangban a  Diplomáciai Kapcsolatokról szóló, 1961-es Bécsi
Egyezménnyel. Az  ezen bekezdésben megállapított kiváltságok, mentességek, felmentések és kedvezmények
csak akkor illetik meg az  EVSZ program-koordinátort/magyarországi képviselőt és a  vele közös háztartásban élő
családtagjait, amennyiben nem magyar állampolgárok vagy állandó lakosok Magyarországon, azonban ugyan
azokat a  kiváltságokat, mentességeket, felmentéseket és kedvezményeket élvezik, mint amelyek a  szakosított
szervezetek kiváltságairól és mentességeiről szóló Egyezmény alapján a tisztviselőket megilletik.
VI. CIKK
Záró rendelkezések 1. Ez az  Alapmegállapodás határozatlan időre szól és harminc nappal azt követően lép hatályba, hogy a  Kormány
és a  Szervezet kölcsönösen értesítették egymást a  kötelezettségvállalást engedélyező belső eljárásaik sikeres
lezárásáról.
2. Az Alapmegállapodás a Kormány és a Szervezet közti egyetértéssel módosítható, és mindkét fél alapos és megértő
megfontolás tárgyává teszi a másik fél módosítási kérését.
3. Az Alapmegállapodás bármely fél által a  másiknak küldött írásos értesítéssel felmondható és az  értesítés
kézhezvételétől számított hatvan nap múlva megszűnik.
Készült két példányban Koppenhágában, 2016. június 20-án. ………………………………………….. …………………………………………..
 Magyarország Kormánya nevében Az Egészségügyi Világszervezet nevében”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Alapmegállapodás VI. cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Alapmegállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az egészségügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
313/2016. (IX. 14.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
215.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Firicz Lászlót 2016. szeptember 16-ai hatállyal
a Honvédelmi Minisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2016. szeptember 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2013. (I. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Karaszi Margaritát 2013. február 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 9. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
67/2013. (VI. 26.) OGY határozata a recski munkatáborban a kommunista diktatúra erőszakszervezetei által elkövetett rémtetteknek a felnövekvő generációk számára történő hiteles bemutatásáról.
1. Az Országgyűlés
– felismerve, hogy nemzetünk történelmének megismerése elengedhetetlenül szükséges minden fiatal
magyar tanuló számára,
– figyelemmel arra, hogy a  kommunista diktatúrák által elkövetett bűntettek nem kellően ismertek a  most
felnövő generáció előtt,
– abból a  célból, hogy a  fiatalok szellemi kibontakozásuk hajnalán szembesüljenek a  kommunista diktatúrák
által elkövetett szörnyűségekkel,
– és ezzel hozzájárulva, hogy ezek a szörnyű bűntettek soha többé ne ismétlődhessenek meg
felkéri a  Kormányt, hogy az  e  határozatban foglaltakra tekintettel 2013. október 30. napjáig gondoskodjon arról,
hogy a  kerettanterv ajánlásként megfogalmazza, hogy minden köznevelési intézményben tanulmányait folytató
tanuló legalább egy alkalommal, kötelező iskolai foglalkozás keretében látogassa meg a történelmi emlékhelyekről
szóló 303/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 30. pontjában nevesített recski Nemzeti Emlékparkot. A látogatást szervező
köznevelési intézmény a látogatás megszervezésére tekintettel részleges költségtérítésre legyen jogosult.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
93/2012. (XII. 18.) OGY határozata az Alkotmánybíróság tagjának megválasztásáról.
Az Országgyűlés az Alaptörvény 24. cikkének (4) bekezdése alapján
dr. Salamon Lászlót 2013. február 25-i hatállyal az Alkotmánybíróság tagjává
megválasztja. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
83/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (2) bekezdésében és a 223. § (3) bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a nemzetgazdasági miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Greinstetter Balázsnak, a  Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2014. június 20-ai hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2018. (XI. 8.) ITM rendelete a komplex szakmai vizsga szervezésére vonatkozó engedély megszerzésére irányuló engedélyezési eljárás igazgatási szolgáltatási díjáról és a díj megfizetésének szabályairól.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 89. § c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116. § 23. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64.  § (1)  bekezdés 1.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A komplex szakmai vizsga szervezésére vonatkozó engedélyezési eljárásért, az engedély további szakképesítésekre
történő kiterjesztésére, az  engedélyben szereplő szakképesítések számának csökkentésére, az  engedéllyel
rendelkező vizsgaszervező intézménynek a nyilvántartásból való törlésére irányuló eljárásért igazgatási szolgáltatási
díjat kell fizetni.
(2) A  komplex szakmai vizsga szervezésére irányuló engedélyezési eljárás igazgatási szolgáltatási díja
százharmincegyezer forint.
(3) A  vizsgaszervezési engedély további szakképesítésekre történő kiterjesztésére irányuló eljárás igazgatási
szolgáltatási díja harminchatezer forint.
(4) A  szakképesítések számától függetlenül az  engedélyben szereplő szakképesítések számának csökkentésére
vagy a  komplex szakmai vizsgát szervező intézmény nyilvántartásból való törlésére irányuló eljárás igazgatási
szolgáltatási díja nyolcezer forint.
2. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díj annak a fővárosi és megyei kormányhivatalnak – az egyéb bevételeitől elkülönítetten
kezelt – bevétele, amelynek megyeszékhely szerinti járási hivatala – Pest megye területére kiterjedő illetékességgel
a  Pest Megyei Kormányhivatal Érdi Járási Hivatala, Budapest területére kiterjedő illetékességgel Budapest Főváros
Kormányhivatalának V. Kerületi Hivatala – a vizsgaszervezési engedélyt kiadta.
(2) Az  igazgatási szolgáltatási díj összegét átutalással, készpénzátutalással vagy fizetési számlára történő
készpénzbefizetéssel a  díjbevételre az  (1)  bekezdés alapján jogosult fővárosi és megyei kormányhivatal Magyar
Államkincstár által vezetett, az  1.  mellékletben meghatározott számú költségvetési előirányzat-felhasználási
keretszámlájára kell megfizetni.
3. § (1) A jogorvoslati eljárás igazgatási szolgáltatási díja huszonhatezer-kettőszáz forint.
 (2) A  jogorvoslati eljárás igazgatási szolgáltatási díját a  jogorvoslati eljárást kérelmező az  eljárás megindításakor
átutalással, készpénzátutalással vagy fizetési számlára történő készpénzbefizetéssel az  Innovációs és Technológiai
Minisztérium Igazgatási 10032000-00290713-00000000 számú számlájára köteles megfizetni.
4. § (1) A  befizetett igazgatási szolgáltatási díj 60 százalékát vissza kell fizetni, ha a  kérelmező az  eljárás lefolytatására
irányuló kérelmet a szakértő kirendeléséről szóló döntés meghozatala előtt visszavonja.
(2) A  jogorvoslati díjat vissza kell téríteni, ha a  felülvizsgált döntés az  ügyfél hátrányára részben vagy egészben
jogszabálysértőnek bizonyul. A visszatérítést hivatalból a jogorvoslati eljárás során hozott döntésben kell elrendelni.
(3) Az  e  rendeletben nem szabályozott kérdésekre az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 28.  § (2) és
(3)  bekezdésében, 73/A.  §-ában és 80.  § (1)  bekezdés f )  pontjában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni azzal,
hogy ahol a  felhívott törvényhely illetékről rendelkezik, ott e  rendelet alkalmazásában díjat, ahol illetékfizetési
kötelezettségről, ott díjfizetési kötelezettséget kell érteni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a  szakmai vizsga szervezésére vonatkozó engedély megszerzésére irányuló engedélyezési eljárás
igazgatási szolgáltatási díjáról és a díj megfizetésének szabályairól szóló 12/2010. (IV. 20.) SZMM rendelet.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
76/2012. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Magyarország Köztársasági Elnökének Érdemérme és Magyarország Köztársasági Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések
alapításáról szóló 23/2012. (I. 16.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a felsőoktatásban végzett három évtizedes tudományos, oktatói és közéleti munkásságáért, a Savaria Egyetemi
Központ széles körű nemzetközi kapcsolatrendszerének kialakításáért dr. Gadányi Károly, a nyelvtudomány doktora, a Magyar Tudományos Akadémia köztestületi tagja, egyetemi tanár,
a Nyugat-magyarországi Egyetem Savaria Egyetemi Központ elnök-rektorhelyettese részére,
példaértékű, áldozatos gyógyítói munkássága elismeréseként dr. Széll Kálmán sebész, aneszteziológus, nyugalmazott osztályvezető főorvos részére a
MAGYARORSZÁG KÖZTÁRSASÁGI ELNÖKÉNEK ÉRDEMÉRME kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. március 9.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1722/2016. (XII. 9.) Korm. határozata az Országos Felsőoktatási Kollégiumfejlesztési Stratégiáról.
A Kormány
 1. elfogadta a  részére bemutatott Országos Felsőoktatási Kollégiumfejlesztési Stratégiát (a továbbiakban: Stratégia),
amelynek célja a  felsőoktatási kollégiumok, illetve kollégiumi férőhelyek minőségi fejlesztése és korszerűsítése,
felújítása, valódi felsőoktatási kampuszok kialakítása;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  Stratégia kormányzati honlapon való
közzétételéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy vizsgálják meg
a  feladatkörükbe tartozó jogszabályokat a  Stratégiával való összhang megteremtése, valamint a  Stratégia céljai
érvényesítése érdekében, továbbá a vizsgálat alapján kezdeményezzék a szükséges jogszabály-módosításokat;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: 2016. december 31.
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, a Miniszterelnökséget vezető minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert,
valamint a  Stratégia megvalósításában érintett minisztereket, hogy a  2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési
források felhasználásának tervezése és végrehajtása során vegyék figyelembe és biztosítsák azokat az  eszközöket,
amelyek lehetőséget nyújtanak a  Stratégia céljainak érvényesítésére, ütemezett megvalósítására, különös
figyelemmel a Stratégia eredményeként megvalósuló fejlesztések fenntarthatóságára;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak a  Stratégia
ütemezett végrehajtásához szükséges, központi költségvetést terhelő források időarányos rendelkezésre állásáról
a 2017. évi központi költségvetésben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. évben a felmerülés ütemében
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2018. évi és az  azt követő
évek központi költségvetése tervezése során vegyék figyelembe a  Stratégia végrehajtásához szükséges központi
költségvetést terhelő forrásigényt;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évtől a központi költségvetés tervezésének keretében
7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az Európai Stratégiai Beruházási
Alapból (a továbbiakban: EFSI) finanszírozható projektek felkutatására létrehozott munkacsoport bevonásával –
vizsgálják meg a Stratégia EFSI forrásaiból történő megvalósításának lehetőségét;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. december 31.
8. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Stratégia végrehajtásával kapcsolatos intézkedésekről, ennek
keretében a  3–7.  pont szerinti feladatok végrehajtásáról és a  Stratégia felülvizsgálatáról készítsen jelentést
a Kormány részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
410/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az Életfa Kárpát-medence Összefogás megbízásából eljáró dr. Hardy F. Gábor ügyvéd által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. szeptember 15-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
,,Egyetért-e Ön azzal, hogy magyar termőföld csak a Magyar Állam és intézményei-, a magyar önkormányzatok és
intézményei-, a magyarországi székhellyel rendelkező egyházak és intézményei-, állandó jelleggel Magyarországon élő
magyar állampolgár-, vagy olyan külföldi állampolgár tulajdonában lehessen, aki legalább 15 év óta megszakítás nélkül
Magyarországon él, és ugyanezen idő óta megszakítás nélkül agrár tevékenységgel foglalkozik, e tevékenységből legalább
15 éve itt adózik, és az agrár tevékenységhez képesítéssel rendelkezik?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés burkolt alkotmánymódosításra irányul, mert eredményes
népszavazás esetén mindazokat termőföld tulajdonjoguktól meg kellene fosztani, akik nem felelnek meg a kérdésben
felsorolt kritériumoknak. Ez pedig az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében foglalt tulajdonhoz való jog olyan mértékű
korlátozása, ami csak az Alkotmányban szabályozható.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata alapján azonban az Alkotmány módosítására az Országgyűlés jogosult,
népszavazás közvetetten sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999.
(XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott
kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára is egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség
követelményét a testület és az Alkotmánybíróság is, ahogyan azt már több határozatában is kifejtette
a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH, 2001, 392, 396.;
25/ 2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABK 2006. június, 429, 430.].
A választópolgári egyértelműség szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek egyértelműen eldönthetőnek kell
lennie, arra a választópolgárnak „igen”-nel vagy „nem”-mel kell tudnia válaszolni. A leírtakból következik, hogy a túl
bonyolult, érthetetlen vagy félreérthető kérdés sem tekinthető egyértelműnek.
A testület megállapítja, hogy a jelen eljárásban tárgyalt népszavazási kezdeményezés nem felel meg a fent leírt
kritériumoknak. A kezdeményező nem határozza meg, hogy a termőföld tulajdonjogának megszerzéséhez feltételül
szabott, agrártevékenységhez szükséges képesítés mit jelent (ki által, milyen eljárás keretében igazolt képesítést
jelent, kizárólag valamely középfokú vagy felsőfokú intézmény képzése révén megszerezhető képesítés-e ez vagy
esetleg egy az agrártevékenységhez kapcsolódó tanfolyam elvégzésével is eleget lehet tenni e kritériumnak).
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében, mivel a kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani, valamint az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 13. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) és c) pontjain és a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
63/2012. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar–német kapcsolatok ápolása, valamint elmélyítése, a Konrad Adenauer Alapítványon keresztül Magyarország
érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként dr. Bernhard Vogel, a Konrad Adenauer Alapítvány tiszteletbeli elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND nagykeresztje polgári tagozata, a magyar–német gazdasági kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Arndt Günter Kirchhoff, a Kirchhoff Automotive GmbH ügyvezetőségi elnöke részére,
kiemelkedő zenészi-produceri tevékenységéért, Magyarország hírnevének öregbítése érdekében végzett munkája
elismeréseként Mándoki László zenész-producer, a Red-Rock-Produktion tulajdonosa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje polgári tagozata, a magyar–német tudományos kapcsolatok fejlesztésében végzett több éves kimagaslóan példamutató
tevékenysége, tudományos munkássága elismeréseként dr. Krausz Ferenc fizikus, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, a Max-Planck-Kvantumoptikai Intézet
igazgatója részére, Magyarország iránti elkötelezettségéért, a magyar–német kapcsolatok erősítéséért és bővítéséért, hazánk
gyarapodásának előmozdításáért, karitatív tevékenysége elismeréseként Peter Bremer, a ROTAX cég tulajdonosa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND lovagkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. március 12.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
9/2016. (VIII. 31.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Baranyai Gábort 2016. szeptember 16. napjától
a határokkal osztott természeti erőforrások fenntartható használatáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét az igazságügyi miniszter az európai uniós és nemzetközi igazságügyi
együttműködésért felelős államtitkár útján irányítja.
(2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és a Ksztv. 38. § (6) bekezdésben hivatkozott
kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult.
(3) A miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként egyfős titkárság működik.
3. § (1) Ez az utasítás 2016. szeptember 16-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 2/2016. (II. 15.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1367/2017. (VI. 12.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
14 673 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma
igazgatása cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerint átcsoportosított előirányzattal
történő elszámolásról, illetve az  előirányzat fel nem használt részének Miniszterelnökség részére történő
visszafizetéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1181/2014. (III. 27.) Korm. határozata a 2013. kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány a  2013. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból a  XII. Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezetnél keletkezett 150 000 ezer forintnak
a) az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a felhasználását engedélyezi, és
b) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2010. (V. 12.) IRM rendelete a Rendőrség hivatásos állományú tagjaira vonatkozó egyes munkáltatói jogkörök gyakorlásáról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés
2. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § f) és n) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § A Rendőrség hivatásos állományú tagjai tekintetében a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló törvény szerint a rendészetért felelős miniszter és az országos rendőrfőkapitány kiemelt munkáltatói
jogkörébe nem tartozó egyes alacsonyabb szintű munkáltatói jogköröket és az ezek gyakorlására feljogosított
elöljárókat az 1. melléklet tartalmazza. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter