text:
3/2015. (V. 15.) NKFIH utasítása a feleslegessé vált vagyontárgyak hasznosításának és selejtezésének szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdésében, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.)
Korm. rendelet 50. § (1) bekezdésében foglaltak alapján, tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára és a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-ára és 8. § (1) bekezdésére
a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
A szabályzat hatálya, alkalmazási köre 1. A jelen utasítás (a továbbiakban: szabályzat) alkalmazási köre az Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
(a  továbbiakban: NKFI Hivatal) hivatali szervezetére, továbbá a – mint központi költségvetési szerv – kezelésében,
használatában lévő vagyontárgyakra terjed ki.
2. A szabályzat rendelkezései az NKFI Hivatal valamennyi szervezeti egységére és az NKFI Hivatal állományába tartozó
személyekre terjednek ki. A szabályzatban foglalt feladatok és kötelezettségek teljesítéséért – amennyiben
a  szabályzat másként nem rendelkezik – az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztálya (a továbbiakban: Költségvetési
Főosztály) vagy annak a szabályzatban kijelölt szervezeti egysége felelős. Az NKFI Hivatal munkatársai a szabályzatban
foglaltak végrehajtásáért a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás szerinti feladat- és hatáskörükben felelősek.
II. Fejezet
Feleslegessé vált vagyontárgyak feltárásának és bejelentésének szabályai
3. A feleslegessé vált vagyontárgyak feltárását, hasznosítását, illetve selejtezését mindenkor a fordulónapi leltározás
megkezdése előtt kell végrehajtani. A végrehajtás időszakáról az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztály vezetője
(a  továbbiakban: gazdasági vezető) által minden év augusztus 30-ig kiadott ütemterv (a továbbiakban: Ütemterv)
rendelkezik.
4. A feleslegesnek vagy rendeltetésszerű használatra alkalmatlannak ítélt eszközök hasznosítására, selejtezésére
a  gazdasági vezető felé kezdeményezés történhet a szervezeti egységek használatában lévő eszközök esetében
a szervezeti egység vezetője, a személyi használatra kiadott eszközök esetében az eszközöket használó javaslatára.
5. A javaslatokat a tárgyi eszköz nyilvántartására kijelölt NKFI Hivatal Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya
dolgozza fel. Az ellenőrzést követően a gazdasági vezető gondoskodik a javaslatok Selejtezési Bizottság részére
történő megküldéséről.
6. Felesleges vagyontárgynak minősül az a tárgyi eszköz, amely
a) az NKFI Hivatal alaptevékenységéhez, működéséhez már nem szükséges, ide értve a feladatcsökkenésből,
átszervezésből, megszűnésből eredő feleslegessé válást is;
b) az eredeti rendeltetésének már nem megfelelő;
c) természetes elhasználódás, értékcsökkenés miatt rendeltetésszerű használatra alkalmatlanná vált, és nem
javítható, vagy javítási költsége meghaladja az új eszköz árának 60%-át, vagy
d) szavatossági ideje lejárt.
7. Minden esetben gondoskodni kell arról, hogy a hasznosítási vagy selejtezési eljárásba vont vagyontárgyak a többi
vagyontárgytól el legyenek különítve, azokat meg kell különböztetni mind a nyilvántartásokban, mind a tároláskor.
8. Azonnali selejtezést csak akkor lehet elrendelni, ha a megsemmisítést (ártalmatlanná tételt) hatósági eljárás teszi
lehetővé (így különösen festékkazetták).
9. A rendeltetésszerű használatra alkalmatlanná vált eszközöket a fordulónapi leltározás előtt legkésőbb 30 nappal
selejtezni kell.
10. A használatra való alkalmasságot irodabútorok, székek, berendezések és felszerelések vonatkozásában a Selejtezési
Bizottság, műszaki cikkek, informatikai és híradás-technikai, valamint a kommunikációs eszközök tekintetében külső,
független szakértő írásban állapítja meg, és javaslatot tesz a piaci érték szerinti értékesítési árra.
11. Szakvélemény bekérése kötelező számítás- és irodatechnikai eszközök, egyéb műszaki berendezések, ingatlanra
aktivált eszközök, különleges eljárási szabályok hatálya alá sorolt eszközök, továbbá minden olyan eszköz esetében,
amelynek bruttó nyilvántartási értéke meghaladja a kétszázezer forintot.
12. A vélemény alapján a Selejtezési Bizottság előkészíti a selejtezési jegyzéket, amelyet az NKFI Hivatal elnöke hagy jóvá.
13. Az elnöki jóváhagyást követően történhet meg az eszközök hasznosítása, szükség esetén selejtezése.
III. Fejezet
A feleslegessé vált eszközök hasznosítási módjai
1. Az NKFI Hivatal egyéb szervezeti egységeinél történő hasznosítás
14. A költséghatékony gazdálkodás érdekében törekedni kell a szervezeti egységeknél feleslegessé vált vagyontárgyak
NKFI Hivatalon belüli hasznosítására. A szervezeti egységek közötti átadás-átvételt a gazdasági vezető engedélyezi,
amelyről átadás-átvételi bizonylatot kell kiállítani.
2. Más költségvetési szerv részére történő térítésmentes átadás
15. A térítésmentes átadásra erre irányuló írásbeli megállapodást kell kötni az átvevő költségvetési szervvel.
3. Értékesítés 16. Az ár meghatározásának módját és a felesleges eszközök értékesítési árát az állami vagyonra vonatkozó jogszabályokkal
összhangban, a Selejtezési Bizottság javaslata alapján az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá. Az értékesítésről
a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztály számlát állít ki, az eszközök elszállításáról a szállító szállítólevelet állít ki,
magánszemély esetén átadás-átvételi bizonylatot kell készíteni, melyről a gazdasági vezető által kijelölt
kormánytisztviselő gondoskodik. A vevővel a szállítólevélen igazoltatni kell az eszköz átvételét. Az értékesítés
történhet azonnali készpénzfizetés ellenében azonnali elszállítás mellett, illetve átutalással. Átutalással történő fizetés
esetén az elszállítás – eltérő megállapodás hiányában – csak a teljes vételár kifizetését követően történhet meg.
Az elszállítás határidejét előre rögzíteni kell.
4. Használatba adás 17. Az ideiglenesen vagy véglegesen feleslegessé vált tárgyi eszköz más gazdálkodó szervezet vagy magánszemély
részére használatba adható. A vagyontárgyak használatba adása – a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény
11. § (17) bekezdése szerinti esetek kivételével – kizárólag versenytárgyalás útján, az összességében legelőnyösebb
ajánlatot tevő részére lehetséges.
18. A feleslegessé vált tárgyi eszközök használatba adását a Selejtezési Bizottság javaslata alapján az állami vagyonnal
való gazdálkodás szabályaival összhangban az NKFI Hivatal elnöke engedélyezi.
5. Megsemmisítés, selejtezés 19. A felesleges tárgyi eszköz megsemmisítésére a Selejtezési Bizottság javaslata alapján az NKFI Hivatal elnöke ad
engedélyt. A selejtezésre váró, valamint a már leselejtezett eszközöket megsemmisítésig elkülönítetten, zárt
helyiségben kell tárolni. Szeméttelepre, illetve adott esetben veszélyes hulladékként történő elszállításukról az
üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős kormánytisztviselő gondoskodik.
20. Selejtezni csak meglévő, a helyszínen megtekinthető, megszámolható eszközöket szabad, kivéve az elemi kárt
szenvedett vagyontárgyat (így különösen törési jegyzőkönyvezett üvegárut). A törési jegyzőkönyvet a törést követően
azonnal fel kell venni és a közvetlen vezetővel hitelesíttetni kell. Elemi kár esetén a gazdasági vezető által megbízott
kéttagú bizottság helyszíni felmérést végez, amelynek megállapításait jegyzőkönyvben rögzíti. Az elkészült
jegyzőkönyveket a gazdasági vezetőnek meg kell küldeni, aki ez alapján intézkedik az eszközök nyilvántartásból
történő kivezetéséről.
21. A selejtezési jegyzéket az alábbi eszközbontásban kell elkészíteni:
a) immateriális javak;
b) tárgyi eszközök (gépek, berendezések és felszerelések, járművek);
c) nem aktivált eszközök (beruházások).
IV. Fejezet
Részletes szabályok 6. A Selejtezési Bizottság
22. A feleslegessé vált vagyontárgyak hasznosítására és selejtezésére az NKFI Hivatal elnöke legalább 4 tagú Selejtezési
Bizottságot jelöl ki.
23. A Selejtezési Bizottság tagjai:
a) a Költségvetési Főosztály Beszerzési és Üzemeltetési Osztályának vezetője mint a Selejtezési Bizottság elnöke;
b) az Elemzési és Információs Főosztály kormánytisztviselője;
c) a Jogi és Igazgatási Főosztály kormánytisztviselője;
d) szakmai vagy gazdasági szervezeti egység kormánytisztviselője.
7. A Selejtezési Bizottság feladata és hatásköre 24. A Selejtezési Bizottság az Ütemterv alapján elvégzi a vagyontárgyak fajta és típus szerinti selejtezésének előkészítését.
25. A selejtezésre előkészített vagyontárgyakat egyedileg megvizsgálja, ellenőrzi a rendeltetésszerű használatot és
a felújításokat.
26. Amennyiben a vizsgálat, illetve az ellenőrzés során a Selejtezési Bizottság azt állapítja meg, hogy valamely vagyontárgy
használata nem volt rendeltetésszerű, vagy felújítása nem volt gazdaságos vagy szükséges, ennek tényéről
haladéktalanul tájékoztatja az NKFI Hivatal elnökét.
27. A selejtezésről és a hasznosításról a Selejtezési Bizottság jegyzőkönyvet készít, amelyet megküld az NKFI Hivatal
elnöke részére jóváhagyásra.
28. A Selejtezési Bizottság ellenőrzi a jelen utasításban és az Ütemtervben foglaltak betartását.
8. A Selejtezési Bizottság elnöke 29. A Selejtezési Bizottság elnöke felelős a selejtezési eljárás folyamán a szabályok pontos betartásáért, a selejtezéshez
szükséges feltételek biztosításáért és a selejtezés lebonyolításának megszervezéséért.
9. Feleslegessé vált vagyontárgyak feltárásának folyamata 30. A feleslegessé vált vagyontárgyak esetében a hasznosításra vagy selejtezésre javaslatot tevő részéről jegyzéket
(a továbbiakban: Jegyzék) kell készíteni, indokolt esetben – előzetes felkérés nélkül is – a gazdasági vezető részére
továbbítani.
31. A Jegyzéknek az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a) az eszközök megnevezése;
b) az eszközök jellemző műszaki adatai (típus, gyártási szám);
c) az eszközök azonosítási száma (leltári szám, cikkszám);
d) a nyilvántartási ár (amennyiben a feltáró egységnél az ár nem ismert, úgy azt a Selejtezési Bizottság határozza
meg a könyvviteli nyilvántartásokból);
e) a feleslegesnek minősített eszközök mennyiségi egysége;
f ) a feleslegesnek minősített eszközök mennyisége;
g) a feleslegessé válás oka: műszaki, elsősorban számítástechnikai eszközöknél hivatkozni kell a szakszerviz
véleményére (gazdaságtalan javítás, beszerezhetetlen alkatrész);
h) javaslat az esetleges hasznosítás módjára (értékesítés esetén a javasolt értékesítési ár, használatba adás esetén
a javasolt díj feltüntetésével);
i) a jegyzék készítésének időpontja;
j) az összeállításért felelős személy aláírása.
32. A Jegyzéket a javaslattevő szervezeti egység 2 példányban készíti el, és a szervezeti egység vezetőjének aláírása után
a gazdasági vezető részére továbbítja. Egy példány a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztály tárgyieszköznyilvántartásának alapbizonylata, egy példányt az irattárban kell elhelyezni.
10. A feltárás során feleslegesnek minősített eszközök hasznosítására vonatkozó döntés előkészítése
33. A selejtezésre javasolt eszközökre vonatkozóan az üzemeltetési referens ellenőrzi a Jegyzékben feltüntetett adatokat,
amelyeket egyeztet a tárgyieszköz-nyilvántartóval, szükség esetén intézkedik szakvélemény bekéréséről,
közreműködik a selejtezésre javasolt eszközök dokumentációjának elkészítésében:
a) tárgyi eszközöknél biztosítja az egyedi nyilvántartó lapok másolatát vagy annak adatait;
b) biztosítja a hasznosításra irányuló törekvések eredménytelenségét bizonyító okmányokat;
c) biztosítja a szakvéleményt.
34. A Selejtezési Bizottság a feleslegesnek minősített immateriális javakra és tárgyi eszközökre vonatkozó adatokat
egyezteti, ellenőrzi és megvizsgálja az eszközök NKFI Hivatalon belüli hasznosításának lehetőségét. Amennyiben
a Selejtezési Bizottság azt állapítja meg, hogy a Jegyzéken szereplő eszköz az eddigi felhasználó helyétől eltérő, más
területen hasznosítható, javaslatot tesz a hasznosítás módjára. A hasznosítást az NKFI Hivatal elnöke engedélyezi.
35. A döntési javaslatnak ki kell térnie a felesleges tárgyi eszközök NKFI Hivatalon kívüli hasznosítási módjára (értékesítés,
használatba adás, megsemmisítés). A döntési javaslatot az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
11. Az értékesítés, használatba adás eljárási szabályai 36. A Selejtezési Bizottság értékesítés és használatba adás esetén javaslatot tesz a Költségvetési Főosztály Gazdasági
Osztálya részére. A javaslat alapján az üzemeltetési referens bekéri az árajánlatokat, és előkészíti a Selejtezési
Bizottságnak elbírálásra. A Selejtezési Bizottság kiválasztja az NKFI Hivatal számára gazdasági szempontból
legelőnyösebbet, közreműködik a vonatkozó szerződések előkészítésében, és véleményezésre továbbítja a gazdasági
vezetőnek, aki jóváhagyásra felterjeszti az NKFI Hivatal elnöke részére. A szerződések teljesítését a Selejtezési Bizottság
ellenőrzi, és elnöke igazolja.
37. Az üzemeltetésért felelős főosztály tárgyieszköz-nyilvántartási feladatokkal megbízott kormánytisztviselője átvezeti
a változásokat az analitikus és főkönyvi nyilvántartásokban.
38. Nettó 100 000 forintot meghaladó értékesítés esetén a vevővel adásvételi szerződésben kell megállapodni. Adásvételi
szerződésben kötelező továbbá megállapodni minden olyan esetben, ahol az NKFI Hivatalt mint eladót az eszköz
értékesítését követően bármilyen további felelősség terhelheti. A nettó 100 000 forint alatti értékesítések esetében
a jóváhagyott hasznosítási, illetve selejtezési jegyzék alapján kiállított számla befizetését követően az eszköz átadható.
12. Megsemmisítés 39. A Selejtezési Bizottság gondoskodik a leselejtezett eszközök megsemmisítéséről.
40. A selejtezési eljárásról készült jegyzőkönyvnek az alábbi lényeges adatokat kell tartalmaznia:
a) az iktatószámot;
b) a „jegyzőkönyv” elnevezést;
c) a selejtezés keltét, helyét;
d) a Selejtezési Bizottság tagjainak felsorolását;
e) a selejtezett vagyontárgyak megnevezését, leltári számát, egyéb azonosító adatait (gyári szám, típus),
a selejtezett mennyiséget, a selejtezés könyv szerinti értékét;
f ) a hulladékbevételezés értékét és a vonatkozó bizonylat adatait;
g) a selejtezett eszköz további kezelésére vonatkozó előírásokat és rendelkezéseket;
h) az eljárás során felhasznált dokumentáció felsorolását;
i) a selejtezés kezdeményezőjét;
j) a mellékletek felsorolását.
41. A selejtezett tárgyi eszközökről leszerelt alkatrészeket, anyagokat vissza kell vételezni. Ha a visszavételezett
eszközöknek vagy anyagoknak nincs elszámoló ára, úgy azt a Selejtezési Bizottság állapítja meg a haszonanyagokra,
illetve a hulladékokra érvényes forgalmi ár alapján.
42. A kiselejtezett vagyontárgyak megsemmisítését – a Selejtezési Bizottság javaslatára – az NKFI Hivatal elnöke rendeli
el. A megsemmisítés végrehajtásánál jelen kell lennie a Selejtezési Bizottság elnökének és két további tagjának.
A megsemmisítés végrehajtásáról jegyzőkönyvet kell felvenni, amely tartalmazza:
a) az iktatószámot;
b) a megsemmisített vagyontárgy megnevezését, leltári vagy egyéb azonosítási számát;
c) a selejtezés keltét és helyét;
d) a megsemmisítés előtti tárolási helyét;
e) a selejt készletre vételekor és megsemmisítésre kiadásakor felhasznált bizonylatok számát, keltét;
f ) a megsemmisítés módját;
g) az eljárásban részt vevők felsorolását.
43. A megsemmisítés végrehajtását követően a Selejtezési Bizottság tagjai a jegyzőkönyvet aláírásukkal hitelesítik.
A  jegyzőkönyv 2 példányban készül, 1 példányt az irattárban, 1 példányt a tárgyieszköz-nyilvántartásban kell
elhelyezni.
13. Selejtezéssel kapcsolatos számviteli elszámolások 44. A selejtezés befejezését követően a selejtezési jegyzőkönyv alapján a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztály az
analitikus és főkönyvi nyilvántartásokban átvezeti a változást.
14. Selejtezés során alkalmazandó nyomtatványok 45. A selejtezési eljárás során az alábbi nyomtatványokat kell használni:
a) B.Sz..ny. 11-90. r.sz. Tárgyi eszközök selejtezési jegyzőkönyve;
b) B.Sz..ny. 11-91. r.sz. Selejtezett tárgyi eszközök jegyzéke;
c) B.Sz..ny. 11-92. r.sz. Tárgyi eszközök selejtezéséből visszanyert tartozékok, alkatrészek, hulladék anyagok
jegyzéke;
d) B.Sz..ny. 11-93. r.sz. Készletek selejtezési, leértékelési jegyzőkönyve;
e) B.Sz..ny. 11-94. r.sz. Selejtezett készletek jegyzéke;
f ) B.Sz..ny. 11-95. r.sz. A készletek selejtezéséből visszanyert hulladék anyagok jegyzéke;
g) B.Sz..ny. 11-96. r.sz. Leértékelt készletek jegyzéke;
h) B.Sz..ny. 11-97. r.sz. Megsemmisítési jegyzőkönyv.
V. Fejezet
Különleges eljárási szabályok 46. Mérgező anyagok, vegyszerek, robbanóanyagok és egyéb veszélyes vagyontárgyak, hulladékok selejtezése kizárólag
szakértő közreműködésével végezhető.
47. A szennyezett, környezetre ártalmas eszközök, készletek selejtezését, megsemmisítését az Állami Népegészségügyi
és Tisztiorvosi Szolgálattal egyetértésben, annak előírásai szerint kell végrehajtani.
48. A tűzvédelmi célokat szolgáló eszközöket, felszereléseket, ha azok gazdaságosan nem javíthatók, rendeltetésszerű
használatra alkalmatlanok, vagy felhasználási idejük lejárt, selejtezni kell, majd végre kell hajtani a hatósági előírás
szerinti megsemmisítési eljárást.
49. A kézi tűzoltó készülékek bevonását, selejtezését a karbantartó vállalat írásos nyilatkozata alapján az üzemeltetési és
beszerzési feladatokat ellátó munkatárs kezdeményezheti. A javaslatot az általános előírások szerint kell elkészíteni.
VI. Fejezet
Egyéb rendelkezések 50. A jelen szabályzat kiadásáért – mint a költségvetési szerv vezetője – az NKFI Hivatal elnöke felelős. A szabályzat
előkészítéséért, aktualizálásáért és annak végrehajtásáért az NKFI Hivatal gazdasági vezetője a felelős.
VII. Fejezet
Záró rendelkezések 51. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
52. Jelen utasítást a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
53. Hatályát veszti a feleslegessé vált vagyontárgyak hasznosításának és selejtezésének szabályzatáról szóló 8/2014.
(IX.  26.) NIH utasítás és az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Iroda 2014. április 1-jétől hatályos
A feleslegessé vált vagyonelemek selejtezésének és hasznosításának szabályzata.
Pálinkás József s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2014. (VII. 30.) MNB rendelete a „Magyar Máltai Szeretetszolgálat” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Magyar Máltai Szeretetszolgálat alapításának 25. évfordulója alkalmából – „Magyar
Máltai Szeretetszolgálat” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. augusztus 14. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 23,7 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben Szent Erzsébet ábrázolása látható, amint kenyeret nyújt egy hajlott, idős
embernek. Az  emlékérme szélén, jobbra fent, egymás alatti két köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, valamint
a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat, alsó köriratban, középen a „2014” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben egy földgömb ábrázolása látható, előtérben a  Magyar Máltai
Szeretetszolgálat emblémájával, fölötte az  „1989” évszám olvasható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban
a  „MAGYAR MÁLTAI SZERETETSZOLGÁLAT”, alsó köriratban a  Magyar Máltai Szeretetszolgálat jelmondata,
az „A HIT VÉDELME ÉS A SZEGÉNYEK SZOLGÁLATA” felirat olvasható. A felső és az alsó köriratot bal oldalon, középen
Nagyné Ráski Orsolya és Nagy Dániel tervezőművészek mesterjegye, jobb oldalon, középen egy pont választja el.
Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 10 000 darab készíthető, amelyből 6000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2014. augusztus 14-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1163/2015. (III. 24.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Nemzetközi Távközlési Egyesület között az ITU Telecom World 2015 konferencia megrendezéséről, megszervezéséről és finanszírozásáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Nemzetközi Távközlési Egyesület között az  ITU Telecom World 2015
konferencia megrendezéséről, megszervezéséről és finanszírozásáról szóló Megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás
kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: aláírást követően azonnal
5. egyetért azzal, hogy az  ITU Telecom World 2015 konferencia előkészítésével és megrendezésével kapcsolatos
kiadások terhére megvalósuló beszerzések lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell
alkalmazni;
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 1 621 615 000 forint forrás biztosításáról a  2015. évi
központi költségvetés terhére a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetben az  ITU Telecom World 2015
konferencia megszervezése érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. március 31. 7. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya
és a  Nemzetközi Távközlési Egyesület között az  ITU Telecom World 2015 konferencia megrendezésének,
megszervezésének technikai feltételeit rögzítő Megvalósítási Megállapodás szövegének végleges megállapítására.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1248/2014. (IV. 18.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzatátcsoportosításról az Országos Vadgazdálkodási Adattár 2014. működési költségeinek támogatása érdekében.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva az  Országos Vadgazdálkodási Adattár 2014. évi anyagi támogatása céljából 24,2 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
5. Nemzeti támogatások alcím, 5. Vadgazdálkodás támogatása jogcímcsoport terhére a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2011. (HK 16.) HVK HIICSF s z a k utasítása a papírfelhasználás korlátozása érdekében az iratok elektronikus levelező rendszeren való továbbításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség gazdálkodásának racionalizálásával és kiadásai
csökkentésével kapcsolatos feladatokról szóló 36/2011.
(HK 9.) HM közigazgatási államtitkári és HVK vezérkari
főnöki együttes intézkedés rendelkezéseire – a pénzügyi
kiadások csökkentése érdekében a papírfelhasználás
visszaszorítására, a kapcsolódó feladatok részletes szabályainak megállapítására vonatkozóan az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A szakutasítást minden esetben a minősített adatok védelméről, valamint a személyes adatok védelméről
szóló jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök – különösen a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar
Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás, valamint a Magyar Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata
kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás módosításáról szóló 20/2008. (HK 6.) HM utasítás – vonatkozó előírásaival összhangban kell alkalmazni.
2. Általános feladatok 3. A honvédelmi szervezetek működése, a napi ügyintézés során lehetőség szerint (technikai feltételek megléte
esetén) előtérbe kell helyezni az elektronikus levelező
rendszeren történő irattovábbítást, az elektronikus dokumentumtár és dokumentum megosztás alkalmazását.
4. A szakutasításban foglalt rendelkezések kizárólag a
nyílt iratokra alkalmazandóak, a végrehajtás során tekintettel kell lenni az adott irat jellegére, tárgyára. A továbbítási forma meghatározása a kiadmányozó felelőssége.
5. A honvédelmi szervezeteken kívülre irányuló levelezés során továbbra is kizárólag hivatalos, hiteles, kiadmányozott, nyilvántartásba vett iratok küldhetők ki.
6. Az ügyintézés során törekedni kell az irat tartalmának
lényegre törő, tömör megfogalmazására, a felesleges
nyomtatás mellőzésére és a kétoldalas nyomtatás alkalmazására.
3. Hivatalos levelezés 7. A honvédelmi szervezetek egymás közti, hivatalos levelezése során alkalmazott, elektronikus rendszeren történő irattovábbításhoz kapcsolódó eljárásrend:
7.1. Az irat kiadmányozása után az iratot készítő ügyintéző gondoskodik arról, hogy az irat nyilvántartásba vételre kerüljön. Ezt követően az iratról digitális változatot készít vagy készíttet (ügyviteli szervezeti elem) szkennerrel,
.pdf vagy .tif formátumban. A továbbításra szánt fájl nevének képzése során a küldő szervezetre és az irat – nyilvántartásban feltüntetett – tárgyára, valamint a kiterjesztésre vonatkozó adatok feltüntetése szükséges. Az elektronikusan továbbítandó iratot az ügyintéző látja el az irat
példány sorszáma alatt az „E-mail-ben továbbítandó!” kezelési utasítással. A záradékban a készítő példánya az
1. számú példány, eltérés a levéltári értékű iratok esetén
lehet. Az irat első oldalán a példány sorszáma csak a digitalizálást követően kerüljön feltüntetésre.
7.2. Az elkészített digitális változatot az ügyintéző, illetve a „vezető segítő” önállóan küldi el az irat záradékában megjelöltek alapján. A továbbítás HM-en belüli címzett esetén – az adatot bekérő kiadmányozó által meghatá
rozottak szerint – az adott szervezeti egység „vezető segítői” postafiókjára vagy a HM Ügyviteli Osztály postafiókjára, más honvédelmi szervezet esetében az ügyviteli szervezeti elem postafiókjára történhet. Biztosítani kell, hogy
az ügyviteli szervezeti elemek állománya és a „vezető segítő” állomány részéről az általuk kezelt postafiókok munkanapokon munkaidőben – a honvédelmi szervezet vezetője, parancsnoka által meghatározott időközönként – ellenőrzésre kerüljenek. Az elküldés tényének elektronikus
bizonylatát rögzíti a hálózatot kiszolgáló számítógép
(szerver), a bizonylat megjelenik továbbá az elküldést
végrehajtó személy saját postafiókjában az elküldött üzenetek könyvtárban is. A postafiók telítődésének elkerülése
érdekében a továbbítási bizonylatot át kell helyezni a személyes mappák között létrehozott könyvtárba.
7.3. Amennyiben több honvédelmi szervezethez, illetve a
HM több szervezeti egységéhez is továbbításra kerül az irat, a
záradékban jelölni kell, hogy mely címzett kapja csak „Tájékoztatásul!” az iratot. A „Tájékoztatásul!” kapott iratot az érkeztetőnek nem kell kinyomtatni, azt elektronikus úton továbbítja a címzettnek. Egyéb esetben a küldemény egy példányát az ügyviteli szervezeti elem, illetve a „vezető segítő”
állomány kinyomtatja, annak első oldalán feltünteti a vonatkozó példány sorszámát, érkezteti a küldeményt, szignáltatja
azt a vezetővel, parancsnokkal, majd bizonylaton (pl. kézbesítő könyv) átadja a fő kidolgozó (kijelölt ügyintéző, szervezeti egység, szervezeti elem) részére. A feladat végrehajtására a honvédelmi szervezetnél, illetve szervezeti egységnél
vagy szervezeti elemnél a továbbiakban lehetőség szerint
csak egy nyomtatott példány legyen biztosítva, amelyet a
szignálást végző személy által kijelölt fő kidolgozó vesz át és
gondoskodik annak nyilvántartásba vételéről, megkezdi azzal az érdemi ügyintézést. A szignálást végző személy felelőssége eldönteni, hogy az érintett anyaghoz milyen jellegű,
szintű hozzáférést biztosít a fő kidolgozón kívül más személy
részére a honvédelmi szervezeten belül. A hozzáférés lehetőségét alapvetően az elektronikus rendszeren keresztül kell
biztosítani, mely tényt a kinyomtatott iraton jelölni kell, az
érintetteknek a feladatról történő tájékoztatása mellett. A kijelölt együttműködők az elektronikus rendszeren keresztül
teszik meg észrevételeiket, javaslataikat, amelyeket a fő kidolgozó összegez, véglegesít, illetve jelenít meg szükség szerint papíralapon, lehetőséget biztosítva a későbbi ellenőrzésekhez. Az együttműködők elektronikusan megjelenő hozzászólásait az adott honvédelmi szervezet, illetve szervezeti
egység vagy szervezeti elem hivatalos véleményének kell tekinteni, ha az annak vezetőjén, parancsnokán – távollétében a
rendszeresített (szervezetszerű vagy zárójeles) helyettesén,
illetve a sorszámos rendelkezésben megbízott helyettesén –
keresztül kerül megküldésre.
7.4. Minden, elektronikus hozzáféréssel rendelkező
ügyintézőnek jeleznie kell tervezett távollétének megkezdése előtt az elektronikus rendszeren a távollét tényét és
időtartamát, valamint az ezen idő alatt helyette eljáró személy nevét (pl. „Házon kívül” szolgáltatás aktiválása).
7.5. A tervezetek köröztetése alapvetően elektronikus
úton történjen, a feladatindító irat kiadmányozott, nyilvántartásba vett irattári példányának faxolása vagy szkennelt
változatának elektronikus megküldése mellett. A véleményezés lehetőség szerint elektronikus formában kerüljön
megküldésre, az irattári példány kiadmányozása, nyilvántartásba vétele mellett.
7.6. A digitalizálás végrehajtására állandó felelős (távolléte esetére helyettes) – a honvédelmi szervezet, illetve
a szervezeti egység vagy szervezeti elem vezetője, parancsnoka által történő – kijelölése szükséges. A feladatot
rögzíteni kell a kijelölt személyek munkaköri leírásában.
4. Nem hivatalos, tájékoztató jellegű levelezés 8. A honvédelmi szervezetek egymás közti, nem hivatalos, tájékoztató jellegű levelezése során alkalmazott, elektronikus rendszeren történő irattovábbításhoz kapcsolódó
eljárásrend:
8.1. A honvédelmi szervezeten belüli levelezés (pl. feladatszabás, információközlés, figyelemfelhívás, adatkérés) esetén, az elektronikus rendszeren történő továbbítást
az ügyintéző a saját szakterülete vagy a munkaköréből, beosztásából fakadó egyéb jellegű feladata vonatkozásában
végezhet. A címzésnél alkalmazhatóak az egyéni, illetve a
csoportos postafiók címek.
8.2. A honvédelmi szervezetek egymás közti levelezése
esetén, az elektronikus rendszeren történő irattovábbítást a
kiadmányozási joggal rendelkező személy, távollétében a
rendszeresített (szervezetszerű vagy zárójeles) helyettese,
illetve a sorszámos rendelkezésben megbízott helyettese
végezhet munkaköre, beosztása, illetve szakterülete vonatkozásában. A címzett a küldő fél munkakörének, beosztásának, illetve szakterületének megfeleltethető személy vagy szervezeti egység, szervezeti elem lehet a megszólított szervezetnél.
8.3. A fogadó fél az elektronikus rendszeren kapott adatokat, információt átemeli a személyes mappák között létrehozott könyvtárba. Ezt követően az üzenet jellege szerint jár el, szükség esetén – kiegészítve saját záradékával
(pl. információközlés, feladatszabás) – továbbítja azt az
együttműködő, a feladat végrehajtásában érintett más ügyintézőnek.
8.4. Telefonon történő információküldés, -fogadás esetén az egyeztetés érdemi részéről – indokolt esetben – az
ügyintézőnek feljegyzést kell készítenie a nyilvántartott
munkafüzetébe, illetve a tárgy szerint kapcsolódó nyilvántartott iratra.
5. Záró rendelkezések 9. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Halmai Ottó mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
2004/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0013 azonosító számú („Biatorbágy–Tata vonalszakasz kiviteli terveinek és Támogatási Kérelmének készítése, valamint előkészítő területszerzése” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0013 azonosító számú, „Biatorbágy–Tata vonalszakasz
kiviteli terveinek és Támogatási Kérelmének készítése, valamint előkészítő területszerzése” című, egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Közlekedési Operatív Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárás eredményeként
a nyertes ajánlattevővel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
164/2018. (IV. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–ukrán kulturális-művészeti kapcsolatok fejlesztése terén szerzett érdemei, valamint kiemelkedő művészi
pályája elismeréseként
Andrij Andrijovics Bokotej, a Lvivi Nemzeti Képzőművészeti Akadémia volt rektora részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. március 28.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
14/2009. (XII. 31.) KüM utasítása a Külügyminisztérium juttatási rendszeréről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/H §-a, továbbá a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény és a
képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet
rendelkezéseivel összhangban a Külügyminisztérium (a továbbiakban: KüM) köztisztviselő juttatásairól az alábbi utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1.1. Az utasítás hatálya – a 7. pontban meghatározott juttatás kivételével – kiterjed:
a) a KüM állományába tartozó állami vezetőkre, ha a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény másként nem rendelkezik
b) a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 1. §-ának megfelelően a KüM-mel
közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőkre és ügykezelőkre, c) a KüM-mel munkaviszonyban álló munkavállalókra (a továbbiakban együtt: köztisztviselő)
1.2. A prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya alá
tartozó köztisztviselőkre az utasítás rendelkezéseit a törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
1.3. A 7. pontban meghatározott juttatásra csak a köztisztviselők tartós külszolgálatáról szóló 104/2003. (VII.18.) Korm.
rendelet alapján tartós külszolgálatot ellátó köztisztviselők, valamint a külképviseleteken foglalkoztatott
munkavállalók jogosultak. 2. Jubileumi jutalom A Humán Erőforrások Főosztálya (a továbbiakban: HEFO) minden hónapban figyelemmel kíséri a jubileumi jutalomra
jogosultakat, és a Bérgazdálkodási Osztály (a továbbiakban: BGO) értesítésével gondoskodik a kifizetésről.
3. A munkába járáshoz szükséges helyközi közlekedési költségtérítés
3.1. A Budapest közigazgatási határán kívülről történő napi munkába járás és hétvégi hazautazás (MÁV, HÉV, VOLÁN)
költségeit a KüM a 78/1993. (V.12.) Korm. rendelet szabályai szerint téríti. Nem jogosult térítésre a személyi használatú
gépkocsi igénybevételére, illetve a saját gépjármű használata után költségtérítésre jogosult, a jogi állományban lévő,
illetve a Külképviseletek Igazgatása – a KÜFO kivételével – állományában lévő köztisztviselő.
3.2. Munkába járásnak minősül: a) a közigazgatási határon kívülről történő napi munkába járás és hétvégi hazautazás,
b) a napi munkába járás a köztisztviselő állandó vagy ideiglenes lakóhelye és munkahelye között napi, illetőleg a
munkarendtől függő gyakoriságú rendszeres oda- és visszautazása, c) a hétvégi hazautazás, ha a köztisztviselő ideiglenesen munkavégzési célból munkahelyével azonos helységbe,
illetőleg annak közelébe (napi munkába járással elérhető távolságra) költözik, onnan hetente egyszeri állandó
lakóhelyére történő oda- és visszautazása. 3.3. A KüM a köztisztviselőnek utólag megtéríti a munkába járást szolgáló bérlet vagy teljes árú menetjegy díjának
100%-át az országos közforgalmú vasút 2. osztályának, elővárosi vasút, valamint helyközi díjszabással közlekedő helyi
és távolsági autóbusz igénybevétele esetén. Az elszámolásra a munkáltató nevére kiállított számla és a bérletszelvény,
illetve menetjegy GF-en történő leadása alapján kerül sor.
A tárgyhó 5. napjáig leadott bérletszelvények, illetve menetjegyek ellenértékének megtérítésére a tárgyhónapban
kerül sor. 3.4. Az a köztisztviselő, akinek jogviszonya hó közben keletkezik, illetve szűnik meg, a külszolgálatra kihelyezett, vagy
onnan berendelt köztisztviselő, valamint munkavégzés elrendelése esetén a prémiuméves programban részt vevő
köztisztviselő utólagos elszámolás mellett időarányos költségtérítésre jogosult. 4. Saját gépjárművel történő munkába járás költségtérítése
4.1. A KüM a köztisztviselő részére a saját gépjárművel történő munkába járáshoz költségtérítést biztosít, ha a
köztisztviselő: a) lakó- vagy tartózkodási helye és munkahelye között nem közlekedik tömegközlekedési eszköz;
b) munkarendje miatt tömegközlekedési eszközt nem, vagy csak hosszú várakozással tudna igénybe venni;
c)mozgáskorlátozottsága miatt nem képes tömegközlekedési eszközt igénybe venni.
4.2. A saját gépjárművel történő munkába járás költségeinek megtérítése iránti – a közvetlen munkahelyi felettes
javaslatával ellátott – kérelmet az 1. sz. melléklet szerinti formanyomtatványon a GF-en kell benyújtani. A kérelemhez
csatolni kell az indokok helytállóságát igazoló iratokat, dokumentumokat.
4.3. A köztisztviselő részére a munkában töltött napokra számolva – a munkahely és a lakás közötti oda-vissza távolság
figyelembevételével az Szja tv.-ben foglalt, a saját gépjárművel történő munkába járás költségtérítése címén
elszámolható költségtérítés jár. A prémiuméves programban részt vevő köztisztviselők munkavégzés elrendelése
esetén, utólagos elszámolás mellett időarányos költségtérítésre jogosultak. 4.4. A munkavégzéssel nem érintett napokra (fizetett, illetve fizetés nélküli szabadság, tanulmányi szabadság,
keresőképtelenség stb.) költségtérítés nem számolható el. A szervezeti egység vezetője a költségtérítés elszámolása
érdekében havonta utólag a 2. sz. mellékletnek a GF részére történő megküldésével igazolja a munkában töltött
napokat. 4.5. A lakcíme megváltozásáról a köztisztviselő köteles 3 munkanapon belül tájékoztatni a GF-t.
5. Utazási kedvezmény 5.1. A KüM a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rend. alapján évi 12
alkalommal 50%-os utazási kedvezményre jogosító igazolványt biztosít a köztisztviselők részére. Az utazási
kedvezmény igénybe vehető a belföldi vasúti személyszállítás, a HÉV, a helyközi autóbusz közlekedés, valamint a
komp- és révközlekedés keretében. 5.2. A jogosultság feltétele, hogy a köztisztviselő legalább egyéves – bármely munkáltatónál eltöltött – közszolgálati,
illetve munkajogviszonnyal rendelkezzen. A jogviszony számításánál a részidőket össze kell adni.
5.3. A névre szóló igazolványok kiállítása érdekében a szervezeti egységek, illetve a külképviseletek vezetői a tárgyév
február 1-jéig az arra jogosult igénylők névsorát megküldik a GF részére. A kiállított igazolványokat a szervezeti
egységek titkárságai tárgyév március 31-től vehetik át a GF titkárságán, illetve a külképviseletek részére a GF futárposta
útján juttatja el. 5.4. Az a köztisztviselő, akinek a jogviszonya év közben keletkezik az utazási kedvezményre vonatkozó igényét a BGO-n
kell jeleznie. 6. Illetményelőleg 6.1. A köztisztviselő illetményelőleget igényelhet, melynek összege nem haladhatja meg a mindenkori minimálbér
ötszörösét. Az illetményelőleg kifizetését a szervezeti egység vezetőjének javaslatára, a BGO pénzügyi ellenjegyzését
követően, a munkáltatói jogkör gyakorlója hagyja jóvá. 6.2. Illetményelőleg a próbaidő alatt nem adható, illetve a határozott időre kinevezett köztisztviselő esetében a
visszafizetésre meghatározott időtartam nem haladhatja meg a határozott idő lejártát.
6.3. Az illetményelőleg iránti kérelmét a köztisztviselő a 3. sz. mellékleten terjesztheti elő.
6.4. Illetményelőlegben a köztisztviselő a visszafizetéstől számított 6 hónap elteltével részesíthető ismét. Az
illetményelőleg kamatmentes visszafizetésére a minisztérium hat hónapot biztosít. Ennél hosszabb futamidejű
törlesztésre, illetve fizetési haladékra csak különösen indokolt esetben az államtitkár engedélye alapján kerülhet sor.
7. Önkéntes nyugdíj- és egészségpénztári tagság (Külképviseletek Igazgatása számára– a KÜFO kivételével)
7.1. A minisztérium munkáltatói hozzájárulással támogatja az önkéntes nyugdíj-, illetve egészségpénztárba belépő
köztisztviselőket. A támogatás feltétele, hogy a köztisztviselő a tagsági jogviszonyát igazoló okirat egy másolati
példányát a GF-en leadja. 7.2. A munkáltatói hozzájárulás mértékét a köztisztviselőnek a tárgyév január 1-jén a reá irányadó öregségi
nyugdíjkorhatár betöltéséig hátralévő idő határozza meg. Ennek alapján eltérő mértékű támogatásra jogosultak azok
a köztisztviselők, akiknek az öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig 5 évnél kevesebb, 5-10 év, 10-15 év közötti
időtartam, illetve 15 évnél több van hátra. 7.3. A munkáltatói hozzájárulásnak a 7.2. pontban foglalt sávokhoz tartozó összege az éves költségvetés
előirányzatainak jóváhagyása keretében kerül megállapításra. A költségvetés jóváhagyását követő 30 napon belül a
GF tájékoztatja a minisztérium köztisztviselőit a munkáltatói hozzájárulás tárgyévi mértékéről. Amennyiben a
munkáltatói támogatás mértéke nem éri el az önkéntes egészségpénztár által meghatározott tagdíjminimum
összegét, úgy a köztisztviselő köteles a munkáltatói támogatás összegét kiegészíteni.
7.4. Ha a köztisztviselő a belépési nyilatkozatot tárgyhó 15. napját követően adja le, úgy a köztisztviselő a munkáltatói
támogatásra a tárgyhónapot követő hónapban jogosult. 8. Egészségügyi ellátás
A KüM biztosítja köztisztviselői számára a foglalkozás-egészségügyiszolgáltatást a minisztérium Nagy Imre téri épületében.
9. A képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg
9.1. A képernyős munkakörben foglalkoztatott köztisztviselő látásvizsgálatát, a foglalkozás-egészségügyi szolgáltatást
nyújtó orvos végzi el, és indokolt esetben a köztisztviselőt szemészeti szakvizsgálatra utalja be. Képernyős
munkakörnek minősül minden olyan munkakör, amely a köztisztviselő napi munkaidejéből legalább négy órában
képernyős eszköz használatát igényli, ideértve a képernyő figyelésével végzett munkát is.
9.2. A vizsgálatot a KüM kezdeményezi, a képernyős munkakörben történő foglalkoztatás megkezdése előtt, és azt
követően kétévente. A köztisztviselő is kezdeményezheti a vizsgálatot, ha a látásromlás év közben következett be.
9.3. Ha a vizsgálat eredményeképpen szemüveg, illetve kontaktlencse használata indokolt, a
foglalkozás-egészségügyi szolgáltatást nyújtó üzemorvos a költségelszámoláshoz igazolást állít ki. A szemüvegre,
illetve kontaktlencsére jogosultaknak a KüM évente egyszer a szemüveg, illetve kontaktlencse ellenértékéből,
legfeljebb a mindenkori köztisztviselői illetményalap 50-%-ának megfelelő összeget téríti meg.
9.4. A költségelszámolást és a magyar számviteli törvényeknek megfelelő, a KüM nevére kiállított eredeti számlát a
tárgyév december 31-ig a GF-en kell leadni. Külföldön kiállított számla nem számolható el. A költségtérítés összegét a
jóváhagyást követően a GF a jogosult bankszámlájára utalja.
9.5. A prémiumévek programban részt vevő köztisztviselő az e pontban meghatározott juttatásra nem jogosult.
Záró rendelkezések Ez az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba, ezzel egyidejűleg a köztisztviselők juttatásairól szóló 1/2009. KüM
utasítás hatályát veszti. Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
222/2014. (VI. 11.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és  az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
javaslatára –
Banai Péter Benőt,
dr. Czomba Sándort,
Orbán Gábort,
dr. Rákossy Balázst,
Tállai Andrást 2014. június 15-ei hatállyal, valamint
Glattfelder Bélát 2014. július 2-ai hatállyal
a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárává kinevezem. Budapest, 2014. június 11.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
26/2013. (VIII. 30.) BM utasítása a Belügyminisztérium hivatali szervezetei kötelezettségvállalási, utalványozási és ellenjegyzési, valamint érvényesítési rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – kiadom a következő utasítást:
1. § A Belügyminisztérium hivatali szervezetei kötelezettségvállalási, utalványozási és ellenjegyzési, valamint érvényesítési
rendjéről szóló szabályzatot a jelen utasítás mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
2. § Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
3. § Hatályát veszti a  Belügyminisztérium hivatali szervezetei kötelezettségvállalási, utalványozási és ellenjegyzési,
valamint érvényesítési rendjéről szóló szabályzat kiadásáról szóló 17/2012. (IV. 21.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
29/2014. (XII. 31.) BM utasítása a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzatát
az 1. mellékletben foglaltak szerint állapítom meg.
2. § Hatályát veszti a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 37/2013. (XII. 5.) KIM utasítás.
3. § Ez az utasítás 2015. január 1. napján lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
3/2003. (III. 7.) KvVM rendelete a Környezetvédelmi alap célfeladatok fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának és ellenőrzésének szabályairól.
A Magyar Köztársaság 1999. évi költségvetéséről szóló
1998. évi XC. törvény 67. §-ának (1) bekezdésében, valamint az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakkal összhangban
— a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket
rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § A Környezetvédelmi alap célfeladatok fejezeti kezelésű
előirányzat (a továbbiakban: Kac.) a Nemzeti Környezetvédelmi Program céljainak megvalósítását szolgálja, ezen
belül kiemelten a fenntartható fejlődés követelményeinek
teljesítését a környezetvédelem, illetve a természetvédelem területén valamennyi környezeti elemre és
hatótényezőre kiterjedően.
2. § A Kac. felett a környezetvédelmi és vízügyi miniszter
(a továbbiakban: miniszter) rendelkezik.
3. § A miniszter — az érintett minisztériumok véleménye,
valamint az Országos Környezetvédelmi Tanács ajánlásainak ismeretében — pályázati felhívást tesz közzé a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban:
Minisztérium) internetes honlapján, az ezt követően megjelenő hivatalos lapjában, továbbá a megjelenés tényét
— a megjelenési hely megjelölésével — két országos terjesztésű napilapban is közli.
4. § (1) A Kac. felhasználásával kapcsolatos döntésekről a
Minisztérium rendszeresen tájékoztatót készít, amelyet a
döntést követő 10 munkanapon belül internetes honlapján, két országos terjesztésű napilapban, illetve hivatalos
lapjának a döntést követően megjelenő lapszámában közzétesz.
(2) A tájékoztató tartalmazza a támogatás kedvezményezettjének, tárgyának megnevezését, a támogatás összegét, valamint megvalósításának helyét.
5. § A Minisztérium az e rendeletben meghatározott támogatásokkal összefüggő lebonyolítási és ellenőrzési feladatok végrehajtására külön szerződésben meghatározottak
szerint közreműködő szervezetet (a továbbiakban: közreműködő szervezet) vesz igénybe.
A Kac. felhasználásának általános feltételei 6. § (1) A Kac. — termékdíj visszaigényléssel csökkentett —
éves előirányzatának
a) 90%-a pályáztatási eljárás keretében környezet- és
természetvédelmi fejlesztésekre, programokra, továbbá
tevékenységekre, intézkedésekre és ezek megalapozására,
b) 3%-a kárelhárításra, valamint külön jogszabályokban megjelölt egyéb kiadásokra, kötelezettségek teljesítésére,
c) 7%-a Kac. működtetési feladatokra és tartalékként
használható fel.
(2) A miniszter évközben szükség szerint átcsoportosítást hajthat végre a rendelet módosítása nélkül az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt jogcímek között, valamint
az (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogcímről az (1) bekezdés b) pontjában foglalt jogcímre.
7. § (1) A 6. § (1) bekezdésének a) pontjában megjelölt célokra rendelkezésre álló Kac. források pályázati eljárás
keretében e jogszabály rendelkezései, illetve — külön jogszabály előírása esetén — a közbeszerzési eljárás szabályai
szerint használhatóak fel, valamint e keretet terheli a közös
pályázati rendszerek működtetése is.
(2) A 6. § (1) bekezdésének b)—c) pontjában megjelölt
célokra rendelkezésre álló Kac. források felhasználásáról
a miniszter dönt.
8. § A Kac.-ból támogatást — amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik — belföldi székhelyű jogi
személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet,
jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság,
egyéni vállalkozó, valamint magyar állampolgárságú természetes személy kaphat.
9. § E rendelet alapján vállalkozásoknak — az Európai Megállapodás 62. cikkének hatálya alá tartozó támogatás — a
vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások tilalma alóli
mentességek egységes rendjéről szóló 163/2001. (IX. 14.)
Korm. rendelettel összhangban környezetvédelmi, valamint a megújuló energiaforrások felhasználását és az energiatakarékosságot célzó beruházásai és működési, valamint a környezeti károk helyreállítását szolgáló támogatás
nyújtható.
10. § (1) A Kac. pénzeszközeinek felhasználása
a) vissza nem térítendő támogatás, ezen belül
aa) támogatás,
ab) kamattámogatás,
b) visszatérítendő kamattámogatás,
c) termékdíj-visszaigénylés,
d) egyéb kifizetés
formájában történik. (2) Kamattámogatás, a támogatást igénylő és a pénzintézet között létrejött hitelszerződésben meghatározott
futamidőre, de legfeljebb a tárgyévet követő három évre
nyújtható.
A pályázatok tartalmi és formai követelménye 11. §
(1) A pályázatot — a külön jogszabályban foglalt követelményeken túl — a pályázati felhívásban meghatározott
tartalommal, formában és nyomtatványon kell benyújtani.
(2) A pályázónak a pályázati felhívásban meghatározott
mértékű saját forrással kell rendelkeznie és a pályázati
felhívásban meghatározottak szerint kell azt biztosítania.
12. § (1) A pályázónak — ha a pályázati felhívás eltérően nem
rendelkezik — a pályázat benyújtásakor egyszeri pályázati
díjat kell fizetnie, amely
a) 1 000 000 forint és ez alatti támogatási igény esetén,
annak öt ezreléke,
b) 1 000 001—5 000 000 forint összegű támogatási
igény esetén 10 000 forint,
c) 5 000 001—10 000 000 forint összegű támogatási
igény esetén 25 000 forint,
d) 10 000 001—50 000 000 millió összegű támogatási
igény esetén 50 000 forint,
e) 50 000 001 forint és ez feletti támogatási igény esetén
100 000 forint.
(2) A pályázati díj megfizetésének módját a pályázati
felhívás tartalmazza.
(3) Nem kell az (1) bekezdés szerinti pályázati díjat
— egyszeri alkalommal — megfizetni, amennyiben a pályázó
az előírt feltételeknek meg nem felelő pályázatát a pályázat
kézhezvételét követő 8 munkanapon belül ismételten benyújtja.
(4) Amennyiben a pályázat forráshiány miatt kerül elutasításra, úgy a pályázati díj 50%-át a miniszter 17. §
(4) bekezdésében meghatározott döntésétől számított
30 napon belül a Minisztérium visszautalja a pályázó részére. A pályázati díj egyéb okból történő visszafizetésére
nincs lehetőség.
A pályázat benyújtásának és elbírálásának rendje 13. §
(1) A pályázatok a tárgyév folyamán a pályázati felhívásban meghatározottak szerint, de legkésőbb szeptember
30-áig nyújthatóak be.
(2) A pályázatokat — a pályázati felhívásban meghatározottaknak megfelelően — az illetékes környezetvédelmi
felügyelőséghez, nemzeti park igazgatósághoz (a továbbiakban együtt: területi szerv), illetve a Minisztériumhoz
kell benyújtani.
(3) A területi szerv, valamint a Minisztérium (a továbbiakban együtt: pályázat befogadója) a beérkezett pályázatokat folyamatosan érkezteti. A pályázat befogadásáról a
pályázót tájékoztatni kell.
(4) A pályázat befogadója 5 munkanapon belül a pályázat előírt feltételeknek való megfelelését — a beérkezett
pályázatok felbontásával — ellenőrzi, a pályázatokat nyilvántartásba veszi, egyidejűleg az előírt feltételeknek meg
nem felelő pályázatoknak a pályázó részére történő viszszaküldéséről gondoskodik.
(5) A területi szerv a hozzá benyújtott — a pályázati
kiírásban foglalt feltételeknek megfelelő — vízgazdálkodást érintő pályázatokat a (4) bekezdésben foglalt határidőt követő 1 munkanapon belül megküldi véleményezésre
a Területi Vízgazdálkodási Tanácshoz (a továbbiakban:
Tanács). A Tanács 15 napon belül tájékoztatja a területi
szervet a pályázattal kapcsolatos szakvéleményéről.
(6) A területi szerv a hozzá benyújtott, a pályázati kiírásban foglalt feltételeknek megfelelő pályázatokról területi
értékelést készít, amelyet a (4) bekezdésben foglalt határidőt követő 10 munkanapon belül — vízgazdálkodási célú
pályázatok esetében a Tanács véleményére is figyelemmel
30 napon belül — megküld a Minisztérium részére.
14. § (1) A Minisztérium a közvetlenül hozzá benyújtott,
továbbá a területi szerv által hozzá továbbított pályázatokat 20 munkanapon belül, a pályázat céljának megfelelően
környezet-, természetvédelmi, továbbá műszaki, közgazdasági, pénzügyi szempontok szerint — szükség esetén külső
szakértő igénybevételével — értékeli. Az értékelés részeként helyszíni vizsgálat is tartható.
(2) A Minisztérium a támogatható pályázatokat rangsorolja. 15. §
(1) A benyújtott pályázatokról a miniszter írásban dönt.
A miniszter döntésével szemben jogorvoslatnak helye
nincs.
(2) A miniszter az (1) bekezdésében foglalt döntése helyett a helyi önkormányzatok részére ígérvény kibocsátásáról is dönthet. Az ígérvény olyan feltételes döntést jelent,
amelynek során a miniszter meghatározott összegű támogatás nyújtását ígéri a helyi önkormányzat részére arra az
esetre, ha az a támogatásról szóló döntés évében, vagy az
azt követő évben ugyanazon műszaki tartalmú pályázatához céltámogatásban részesül. Az ígérvényes döntés érvényét veszíti, ha a helyi önkormányzat a támogatásról szóló
döntés évében, vagy az azt követő évben a pályázatához
céltámogatásban nem részesül.
(3) A minisztert az (1)—(2) bekezdésben foglalt döntésének meghozatalában, a pályázati felhívásban kiírt támogatási céloknak megfelelően, az általa létrehozott munkabizottságok (a továbbiakban: bizottság) segítik. A bizottság az (1)—(2) bekezdésben foglalt döntés meghozatalához javaslatot ad a miniszter részére.
16. § (1) A bizottságban szavazati joggal vesznek részt a miniszter által kijelölt köztisztviselők, a külön jogszabály
szerinti kormányzati munkamegosztásnak megfelelően, az
érintett minisztériumok által kijelölt egy-egy személy, a
társadalmi, valamint a szakmai érdekképviseleti szervek
által kijelölt — a miniszter által meghatározott számú —
személy(ek).
(2) A bizottság tagjainak száma legfeljebb 13 fő lehet.
A bizottság létszámáról — az (1) bekezdésben meghatározott szervezetek képviseletének ellátására kijelölt személyeket is figyelembe véve — a miniszter dönt. A bizottságok
tagjainak megbízatása visszavonásig szól.
(3) A bizottság ülésén tanácskozási joggal vesznek részt
a miniszter által felkért személyek.
(4) A bizottságok ügyrendjüket maguk állapítják meg, a
titkársági feladatokat a Minisztérium látja el.
(5) A bizottság szükség szerint, de legalább kéthavonta
ülésezik. A bizottság üléseinek összehívásáról a Minisztérium gondoskodik.
(6) A bizottság tagjai nem vehetnek részt az adott pályázatra vonatkozó döntési javaslat kialakításában, ha a bizottsági tag vagy közeli hozzátartozója [Ptk. 685. §
b) pont]:
a) kötelezettség vagy felelősség alól mentesülne,
b) a pályázó tisztségviselője vagy a pályázóval munka
végzésre irányuló jogviszonyban áll,
c) a pályázó cégnél tulajdonosi részesedéssel rendelkezik,
d) a pályázattal kapcsolatban bármilyen más előnyben
részesül, vagy a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. 17. §
(1) A Minisztérium a támogatásról szóló döntésre
vonatkozó javaslatát 6 munkanappal a bizottság ülése előtt
a tagok részére átadja.
(2) A bizottság a támogatható pályázatokat rangsorolja. (3) A bizottsági tag a bizottság működési körébe tartozó
pályázattal kapcsolatban a Minisztérium rendelkezésére
álló valamennyi iratba betekinthet.
(4) A miniszter a 15. § (1)—(2) bekezdésben foglalt
döntését a bizottság javaslatának ismeretében, a javaslatot
követő 10 munkanapon belül hozza meg.
18. § (1) A pályázatok elbírálása során a helyi önkormányzatok pályázatai közül előnyben részesülnek azok a pályázatok, ahol a helyi önkormányzat külön jogszabályban meghatározott környezetvédelmi programmal rendelkezik.
(2) A pályázatok elbírálása során előnyben részesíthetőek azok a pályázatok, amelyek EU támogatásban részesülő projekthez kapcsolódnak, de a beruházás műszaki
tartalmánál fogva EU támogatás igénybevételére nem kerülhet sor.
A szerződéskötés és a szerződésmódosítás szabályai 19. §
A támogatásban részesülővel (a továbbiakban: kedvezményezett) a szerződéskötéshez szükséges valamennyi feltétel teljesülése esetén a támogatási szerződést a miniszter,
illetve a miniszter nevében az általa megbízott személy
vagy szervezet köti meg. A kedvezményezettnek a szerződés megkötésére a Minisztérium által meghatározott időtartam, de legfeljebb a döntés kézhezvételétől — a 15. §
(2) bekezdésében meghatározott esetben a céltámogatásról szóló döntéstől — számított 180 nap áll a rendelkezésére.
20. § (1) A szerződés módosítására a kedvezményezettnek fel
nem róható okból, vis maior, illetve adatváltozás miatt
kerülhet sor.
(2) A szerződés módosítására irányuló kérelmet a közreműködő szervezethez, illetve a Minisztériumhoz kell benyújtani. A közreműködő szervezet a hozzá benyújtott
szerződésmódosításra irányuló kérelmet, az arra vonatkozó javaslatával együtt a Minisztériumhoz továbbítja.
(3) A Minisztérium a hozzá megküldött szerződés módosításra irányuló kérelmet, valamint a közreműködő szervezet javaslatát a kézhezvételtől számított 10 munkanapon
belül értékeli és a támogatásra vonatkozó javaslatával
együtt — az adatváltozás miatt szükséges szerződésmódosítás, illetve a (6) bekezdésben foglaltak kivételével —
továbbítja a bizottság részére. A bizottság a szerződés mó
dosítására irányuló javaslatát 20 munkanapon belül továbbítja a miniszter részére.
(4) A szerződés módosításáról — az (5) bekezdésben
foglaltak kivételével — a 19. §-ban meghatározott személy
vagy szervezet dönt.
(5) Amennyiben a szerződés módosítására irányuló kérelem a program műszaki tartalmát, kezdési és befejezési
időpontját (ideértve a próbaüzem lefolytatását), a támogatás formáját, a visszatérítendő kamattámogatás visszafizetésének időbeli ütemezését, valamint a támogatás folyósításának időbeli ütemezését érinti (ide nem értve az előző
évben fel nem használt támogatás, illetve a támogatásnak
a támogatási szerződésben rögzített halmozódásnak megfelelő folyósítását), úgy a szerződés módosításáról a bizottság javaslata alapján a miniszter dönt.
(6) A szerződés módosítására a bizottság javaslata nélkül is sor kerülhet a fejlesztés támogatási szerződésben
meghatározott befejezési időpontjának egyszeri alkalommal és legfeljebb 90 nappal történő meghosszabbítása
esetén.
(7) A miniszter az (5) bekezdésben foglalt döntését a
bizottság javaslatát követő 10 munkanapon belül, a (6) bekezdésben foglalt döntését a Minisztérium javaslatát követő 10 munkanapon belül hozza meg.
A támogatások felhasználásának ellenőrzése 21. § (1) A Kac. ellenőrzésének célja, hogy elősegítse
a) a támogatás rendeltetésszerű felhasználását,
b) a Kac. a környezetvédelmi és természetvédelmi cé
loknak megfelelő, környezetileg hatásos, táj-, természetvédelmi szempontból eredményes, gazdaságilag hatékony felhasználását,
c) a Kac. működési problémáinak feltárását és a tapasztalatok alapján a szükséges intézkedések megtételét.
(2) A támogatások felhasználását a Minisztérium,
továbbá a külön jogszabályokban, továbbá a támogatási
szerződésben meghatározott szervezetek ellenőrzik. A
Minisztérium megbízásából az ellenőrzést a közreműködő
szervezet, a területi szervek, szükség esetén külső szakértők, illetve szakértő szervezetek is végezhetik.
(3) Az ellenőrzésre a támogatás folyósításakor, a támogatás felhasználása során, valamint a támogatás befejezését követően is sor kerül. Az ellenőrzés része lehet a helyszíni ellenőrzés is.
(4) A támogatás nem rendeltetésszerű, a szerződéssel
ellentétes, illetve attól eltérő felhasználását az ellenőrző
szerv a kedvezményezettel közösen felvett jegyzőkönyvben
rögzíti, és haladéktalanul javaslatot tesz a szükséges intézkedések megtételére.
(5) A támogatások felhasználását teljes körű eredményességi, hatékonysági és célszerűségi elemzéssel kell lezárni.
Záró rendelkezések 22. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Környezetvédelmi
alap célfeladat fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának, nyilvántartásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 28/2001. (XII. 23.) KöM rendelet, az azt módosító 1/2002. (VI. 29.) KvVM rendelet, valamint 7/2002.
(XII. 13.) KvVM rendelet.
(2) E rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott
pályázatokra, valamint az odaítélt támogatásokra — a
többször módosított — a Környezetvédelmi alap célfeladat
fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának, nyilvántartásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló
28/2001. (XII. 23.) KöM rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekre — a
többször módosított — az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
Dr. Kóródi Mária s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
1284/2011. (VIII. 11.) Korm. határozata az Európai Bizottság és a Tanács (Ecofin) részére benyújtandó, a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó tanácsi ajánlás végrehajtásáról szóló 2011. első jelentésről.
A Kormány 1. megtárgyalta a Gazdasági és Pénzügyminiszterek Tanácsa által 2009. július 7-én a túlzott hiány eljárás keretében
kiadott ajánlás megvalósítása érdekében hozott intézkedésekről szóló 2011. júliusi jelentést (a továbbiakban:
Jelentés);
2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Jelentést nyújtsa be az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak
(Ecofin).
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1062/2017. (II. 8.) Korm. határozata Magyarország Elektronikus Hírközlés-politikájáról.
A Kormány az  internetről és a  digitális fejlesztésekről szóló nemzeti konzultáció (InternetKon) eredményei alapján a  Kormány
által végrehajtandó Digitális Jólét Programjáról szóló 2012/2015. (XII. 29.) Korm. határozat 2.  pont e)  alpontja értelmében
elfogadja Magyarország Elektronikus Hírközlés-politikáját és
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon Magyarország Elektronikus Hírközlés-politikájának
a kormányzati portálon való közzétételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  Digitális Jólét Programjával kapcsolatos kormányzati feladatok
összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztost, hogy – a  Nemzeti Média- és Hírközlési
Hatóság elnökével együttműködve – a  Magyarország Elektronikus Hírközlés-politikájának megvalósításával
kapcsolatos feladatok végrehajtásához szükséges intézkedések megtételéről gondoskodjon.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a Digitális Jólét Programjával kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáért és
megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
243/2017. (VII. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vas Juditot
2017. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
361/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Pós Péter, az Asztmás és Allergiás Betegek Országos Szövetsége (1126 Budapest, Böszörményi út 20–22.) elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 6-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy a szándék bizonyíthatóságának hiányában is soha el nem évülő népirtásnak minősüljenek, és ehhez
mérten büntetendők legyenek mindazon tettek és intézkedések, amelyek az emberek bármilyen csoportjának tagjai
számára a népirtást büntetni rendelő hatályos jogszabályokban felsorolt következményeket okozzák?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. A népszavazásra bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára
egyértelműnek kell lennie. A választópolgári egyértelműség követelménye szerint a népszavazásra feltett kérdésnek
egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak „igen”-nel vagy „nem”-mel kell tudnia válaszolni.
Ebből következően a túl bonyolult, érthetetlen, értelmezhetetlen, félreérthető vagy félrevezető kérdés nem tekinthető
egyértelműnek.
A kezdeményezésben használt megfogalmazás olyan szövevényes és bonyolult, amely kizárja, hogy
a választópolgárok számára egyértelműen értelmezhető legyen. A hatályos jogszabályok pontos ismerete nélkül
a választópolgárok számára további nehézséget jelenthet a kérdés értelmezése során, pontosan milyen jogszabályi
tényállás meg valósulását rendelné büntetni a kezdeményező. Nem értelmezhető továbbá az a kitétel, mely szerint
bizonyos „intézkedéseket” rendelne büntetni a kezdeményező.
A fent leírtak alapján a testület az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke