text:
81/2012. (XI. 13.) HM utasítása a külföldi fegyveres erőket és állományukat, a nemzetközi katonai parancsnokságokat, valamint a NATO Biztonsági Beruházási Programot megillető adómentességi igazolás kiállításával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján a
következő utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatalra
(a továbbiakban: HM KPH), a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatalra (a továbbiakban: HM FHH), valamint a Magyar
Honvédség Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokságra (a továbbiakban: MH HKNYP) terjed ki.
(2) Az utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni a Magyarország területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres
erőket, valamint a Magyarország területén felállított egyes nemzetközi katonai parancsnokságokat és azok személyi
állományát, valamint a NATO Biztonsági Beruházási Programmal (a továbbiakban: NSIP) kapcsolatos beruházásokat és
beszerzéseket jogszabály vagy nemzetközi szerződés alapján megillető adómentességi igényekkel kapcsolatos
eljárásokban. (3) Az utasítás hatálya a külföldi fegyveres erők, valamint a Magyarország területén felállított egyes nemzetközi katonai
parancsnokságok részére a HM által kiszámlázott üzemanyag, olaj és kenőanyag tekintetében biztosított közvetlen
jövedéki adómentességre nem terjed ki. 2. § Az utasítás alkalmazásában
1. Amerikai Egyesült Államok személyi állománya: az OMNIBUS megállapodás 3. cikk (2) bekezdése alapján
meghatározott személyi kör, 2. külföldi fegyveres erő: a NATO SOFA-ban és PfP SOFA-ban részes tagállamoknak Magyarországon tartózkodó, vagy
átvonuló fegyveres ereje, 3. külföldi fegyveres erő személyi állománya: a külföldi fegyveres erők Magyarországon tartózkodó, vagy átvonuló
személyi állománya, 4. mentességi igazolás: az egyes, az általános forgalmi adót és a jövedéki adót érintő kiváltságok, kedvezmények és
mentességek érvényesítésének végrehajtásáról szóló 11/2010. (III. 31.) PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet)
2. §-a alapján kiállított okirat, 5. NATO SOFA: az 1999. évi CXVII. törvénnyel kihirdetett, az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, fegyveres erőik
jogállásáról szóló Megállapodás, 6. nemzetközi katonai parancsnokság: a Párizsi Jegyzőkönyv I. cikk b) és c) pontjának vagy XIV. cikkének hatálya alá
tartozó, vagy nemzetközi szerződésben nemzetközi katonai parancsnokság jogállással felállított nemzetközi katonai
szervezet, 7. NSIP mentességi igazolás: NATO Biztonsági Beruházási Program keretében megvalósuló beszerzésekre vonatkozó
részletes szabályokról szóló 109/2012. (VI. 1.) Korm. rendelet 33. §-a alapján kiállított okirat,
8. OMNIBUS megállapodás: az 1997. évi XLIX. törvénnyel kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyesült
Államok Kormánya közötti, az Egyesült Államok Fegyveres Erőinek a Magyar Köztársaság területén történő
tevékenységéről szóló Megállapodás, 9. Párizsi Jegyzőkönyv: az 1999. évi CXVI. törvénnyel kihirdetett, az Észak-atlanti Szerződés alapján felállított
nemzetközi katonai parancsnokságok jogállásáról Párizsban, 1952. augusztus 28-án készült Jegyzőkönyv,
10. PfP SOFA: az 1995. évi CII. törvénnyel kihirdetett, az Észak-atlanti Szerződés részes államai és a „Békepartnerség”
más résztvevő államai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló Megállapodás és annak Kiegészítő Jegyzőkönyve,
11. személyes célú beszerzés: az OMNIBUS megállapodás 5.2. pontja alapján az Amerikai Egyesült Államok személyi
állományának beszerzései. 3. § A mentességi igazolást – a PM rendelet 19. § (1) bekezdésére figyelemmel – a Nemzeti Adó- és Vámhivatal által
rendszeresített, az 1. mellékletben foglalt nyomtatvány kitöltésével, az NSIP mentességi igazolást a 2. mellékletben
foglalt nyomtatvány kitöltésével kell kiállítani. 2. A külföldi fegyveres erőket és állományukat, a nemzetközi katonai parancsnokságokat megillető
adómentességgel kapcsolatos mentességi igazolás kiállításának eljárási szabályai
4. § (1) A mentességi igazolás akkor állítható ki, ha az 1. mellékletben foglalt nyomtatvány mellett
a) külföldi fegyveres erők, valamint a nemzetközi katonai parancsnokságok hivatalos beszerzései tekintetében
a 3. mellékletben, b) az Amerikai Egyesült Államok személyi állományának személyes célú beszerzései tekintetében a 4. mellékletben
foglalt kérelem is benyújtásra kerül az MH HKNYP-n keresztül a HM KPH részére.
(2) Az MH HKNYP az 1. mellékletben szereplő nyomtatvány I. pontjában, valamint a 3., illetve 4. melléklet szerint
előterjesztett kérelemben szereplő adatokat az általa vezetett nyilvántartással összeveti. Az MH HKNYP az
adategyezőség meglétéről tájékoztatja a HM KPH-t, egyidejűleg részére megküldi az (1) bekezdésben felsorolt
dokumentumokat 3 munkanapon belül. (3) Amennyiben a mentességi igazolás kiadásának feltételei nemzetközi szerződés, illetve a vonatkozó jogszabályok
alapján fennállnak, a HM KPH kitölti az 1. melléklet szerinti nyomtatvány II. pontját és azt felterjeszti aláírásra a HM
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) részére 3 munkanapon belül. Ha a
mentességi igazolás kiadásának feltételei nem állnak fenn maradéktalanul, a HM KPH 3 munkanapon belül felterjeszti
aláírásra a HM VGHÁT részére a kérelmet elutasító, illetve a hiányok pótlására felhívó döntést. A HM VGHÁT által aláírt
döntést a HM KPH megküldi a kérvényező részére 3 munkanapon belül.
(4) A HM KPH az utasítás hatálya alá tartozó feladatok végrehajtása érdekében jogosult más minisztériumokkal és
közigazgatási szervekkel önálló kapcsolatfelvételre és egyeztetés kezdeményezésére. 3. A NATO Biztonsági Beruházási Programmal kapcsolatos beszerzéseket és beruházásokat
megillető adómentességhez kapcsolódó NSIP mentességi igazolás kiállításának eljárási szabályai
5. § (1) Az NSIP mentességi igazolás kiállítására a 2. mellékletben szereplő nyomtatvány alapján kerül sor.
(2) Amennyiben az NSIP mentességi igazolás kiadásának feltételei a vonatkozó jogszabályok alapján fennállnak, a HM
FHH kitölti a 2. mellékletben szereplő nyomtatványt és felterjeszti azt aláírásra a HM VGHÁT részére 3 munkanapon
belül. Ha az NSIP mentességi igazolás kiadásának feltételei nem állnak fenn maradéktalanul, a HM FHH 3 munkanapon
belül felterjeszti aláírásra a HM VGHÁT részére a kérelmet elutasító, illetve a hiányok pótlására felhívó döntést. A HM
VGHÁT által aláírt döntést a HM FHH megküldi a kérvényező részére 3 munkanapon belül.
(3) A HM FHH az utasítás hatálya alá tartozó feladatok végrehajtása érdekében jogosult más minisztériumokkal és
közigazgatási szervekkel önálló kapcsolatfelvételre és egyeztetés kezdeményezésére. 4. Záró rendelkezések
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépését követő 15 napon belül
a) a HM KPH, a HM FHH, valamint az MH HKNYP vezetői a mentességi igazolás, valamint az NSIP mentességi igazolás
kiállításával kapcsolatos hatáskörükbe utalt feladatok részletes szabályait intézkedésben állapítják meg,
b) a HM KPH – a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály útján – tájékoztatja a külföldi fegyveres erőket az
általános mentességi igazolás kiadásának eljárási rendjéről. (3) Hatályát veszti
a) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról
szóló 26/2009. (IV. 3.) HM utasítás 19. § (2) bekezdése,
b) a honvédelmi szervezetek egyes adómentességi igényekkel kapcsolatos feladatairól szóló 74/2010. (VII. 22.) HM
utasítás. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
380/2012. (XII. 19.) Korm. rendelete az egészséges ivóvíz biztosításához szükséges egyes beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az egészséges ivóvíz biztosításához
szükséges, az 1. mellékletben meghatározott egyes beruházásokkal összefüggő, azok megvalósításához és
használatbavételéhez (létesítés, üzemeltetés) közvetlenül szükséges, a 2. mellékletben felsorolt közigazgatási
hatósági ügyeket. (2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) elsőfokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el, b) elsőfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
elsőfokú szakhatóságként jár el. (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el, b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként jár el. 2. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható. (2) Az eljáró hatóság az általa meghozott döntéseket – az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton kézbesíti. A döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
12/2019. (II. 14.) KKM közleménye az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési Keretmegállapodás kihirdetéséről szóló 2015. III. törvény 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi III. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. március 10-ei 28. számában kihirdetett, az egyrészről az Európai
Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési Keretmegállapodás (a továbbiakban:
Keretmegállapodás) 63. cikk 1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy az utolsó Fél értesíti a másikat az ehhez
szükséges jogi eljárások befejezéséről.”
A Keretmegállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2017. október 9.
A Keretmegállapodás hatálybalépésének napja: 2017. november 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi III. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy az egyrészről
az  Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési Keretmegállapodás
kihirdetéséről szóló 2015. évi III. törvény 2. §-a és 3. §-a 2017. november 1-jén, azaz kettőezertizenhét november
elsején lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1171/2012. (V. 30.) Korm. határozata a közadatok újrahasznosításának elősegítése érdekében szükséges intézkedések megtételéről.
A Kormány az állampolgároknak közérdekű adatok megismeréséhez fűződő jogainak tiszteletben tartásával a
közadatok újrahasznosításának ösztönzése és elősegítése érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a közadatok
újrahasznosításáról szóló törvény hatálybalépését követő fél év elteltével mérjék fel a törvény alkalmazása során
szerzett jogalkalmazási tapasztalatokat, és készítsenek előterjesztést a Kormány részére a közadatok
újrahasznosításának ösztönzéséhez és gyakorlati elősegítéséhez szükséges további intézkedésekről, és amennyiben
szükséges, tegyenek javaslatot az érintett jogszabályok módosítására. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2013. október 1.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
22/2019. (V. 31.) AM rendelete a szőlőültetvényekben végzett zöldszüretre igényelhető támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79. § 1. és 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) ellenőrzésen mért területnagyság: az ültetvény szőlőtőkével beültetett területének fél sortávolsággal minden
irányban megnövelt területe;
b) intézkedésbe vont terület: a támogatási kérelemben feltüntetett, beazonosítható, összefüggő terület;
c) kompenzációs felár megtéríttetésére jogosult: az  általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény
197–204. §-a alapján jogosult, mezőgazdasági tevékenységet folytató adóalany;
d) mezőgazdasági káresemény: a  mezőgazdasági termelő használatában lévő termőföldön a  káreseménnyel
érintett területen a  termesztett növénykultúra 30%-ot meghaladó mértékű várható hozamcsökkenését
okozó aszálykár, belvízkár, felhőszakadáskár, jégesőkár, mezőgazdasági árvízkár, fagykár vagy viharkár;
e) nullás szüreti jelentés: adott borpiaci évre vonatkozó, igazolt termés nélküli szüreti jelentés, melyet a hegybíró
a  Hegyközségi Információs Rendszerben (a  továbbiakban: HEGYIR) rögzít, és a  bejelentő részére arról
igazolást állít ki;
f ) összefüggő terület: a kérelmező használatában lévő, akár több helyrajzi számon nyilvántartott terület, amelyet
a zöldszürettel nem érintett terület – kivéve út, csatorna, árok – vagy másik gazdálkodó használatában álló
terület nem szakít meg;
g) támogatható területnagyság: a kérelem egy betétlapján megjelölt, valamint az ellenőrzésen mért összefüggő
terület nagysága közül a legkisebb, amelynek el kell érnie a 0,2 hektárt;
h) zöldszüret: a  még éretlen állapotban lévő szőlőfürtök teljes eltávolításával az  érintett terület
terméshozamának nullára való csökkentése.
2. § (1) Támogatás a szőlőültetvényekben végzett zöldszüret keretében a szőlőfürtök tőkéről történő közvetlen eltávolítási
költségére, valamint az eltávolításból adódó bevételkiesésre igényelhető.
(2) A szőlőültetvényekben végzett zöldszüret keretében a szőlőfürtök tőkéről történő közvetlen eltávolítására, valamint
az  eltávolításból adódó bevételkiesésre vonatkozó – összesített – támogatási átalányösszegeket az  1.  melléklet
tartalmazza.
(3) A  támogatás tényleges összegét a  2017. és 2018. évben (a  továbbiakban: referenciaidőszak) szüretelt szőlő
mennyiségének átlaga és a  támogatható területnagyság hányadosa (a  továbbiakban: területi referenciahozam)
alapján az  1.  melléklet szerinti támogatási átalányösszeggel az  5.  § (1)  bekezdése szerinti betétlaponként kell
meghatározni.
(4) A területi referenciahozam kiszámításakor nem vehető figyelembe azon év termésmennyisége, amelyben az adott
területre vonatkozóan nullás szüreti jelentést adtak le, vagy amely évre vonatkozóan minőségi borszőlőültetvény
(ULT19 hasznosítási kód) vagy egyéb borszőlőültetvény (ULT20 hasznosítási kód) kultúrák vonatkozásában
az  ültetvény használója kárenyhítő juttatásban részesült. Ha az  ültetvény használója a  referenciaidőszak minden
évében részesült kárenyhítő juttatásban, a  (3)  bekezdésben meghatározottak szerinti, valamint a  2.  mellékletben
meghatározott értékek közül a magasabbat kell a területi referenciahozam értékének tekinteni.
(5) A  területi referenciahozam kiszámításához az  aszúszemek mennyiségét a  gazdasági aktát vezető hegybíró
huszonnégyszeres szorzóval állapítja meg.
3. § (1) Az  adott pénzügyi évre vagy pénzügyi évekre kifizethető támogatási keretösszegről az  agrárpolitikáért felelős
miniszter (a  továbbiakban: miniszter) tájékoztatja a  Magyar Államkincstárt (a  továbbiakban: Kincstár), amely
a keretösszegről közleményt tesz közzé.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott keretösszeg változásáról a miniszter tájékoztatja a Kincstárt, amely a módosított
keretösszegről közleményt tesz közzé.
4. § (1) Támogatásra a magyarországi szőlőterülete után az a hegyközségi tag vagy adatszolgáltatásra kötelezett jogosult,
aki szőlővel beültetett területének jogszerű használója.
(2) Az intézkedésbe vont terület akkor tekinthető támogatásra jogosultnak, ha
a) rendelkezik a  2017. és 2018. évek esetében szüreti jelentéssel, amelyekből legalább az  egyik nem nullás
szüreti jelentés;
b) a terület a 2017. és 2018. évben termő ültetvényként volt nyilvántartva a HEGYIR-ben; és
c) 2019-ben a támogatással érintett területen a művelésmódnak megfelelő metszést, a vegetációs időszaknak
megfelelő növényápolási, növényvédelmi és gyomszabályozási munkákat elvégezték. 5. § (1) A  szőlőültetvényekben végzett zöldszüretre igényelhető támogatási kérelem főlapból és betétlapból áll. Egy
betétlap egy összefüggő területre vonatkozhat.
(2) A kérelmet a Kincstár által rendszeresített és honlapján közzétett közlemény szerinti nyomtatványon 2019. június 1.
és 2019. június 11. között kell benyújtani a Kincstár részére. A kérelem benyújtási ideje a postára adás dátuma.
(3) Egy kérelmező a benyújtási időszakban kizárólag egy kérelmet nyújthat be.
 (4) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező azonosításához szükséges adatokat:
aa) ügyfél-azonosító,
ab) név,
ac) kapcsolattartási adatok;
b) az intézkedésbe vont terület beazonosításához szükséges adatokat:
ba) borrégió vagy borvidék megjelölését,
bb) az  intézkedésbe vont terület fekvése szerinti település, helyrajzi szám, HEGYIR-parcellaazonosító,
Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer-blokkazonosító;
c) az intézkedésbe vont terület nagyságát hektárban kifejezve 4 tizedes pontossággal;
d) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy
da) az intézkedésbe vont terület vonatkozásában ő a terület használója,
db) az  intézkedésbe vont terület 2019. január 1. után a  kérelem benyújtásáig mezőgazdasági
káresemény, illetve egyéb vis maior esemény következtében kárt nem szenvedett,
dc) amennyiben a  kérelem benyújtását követően a  zöldszüret elvégzéséig az  intézkedésbe vont
terület mezőgazdasági káresemény következtében kárt szenved, arról a  Kincstárt haladéktalanul
tájékoztatja a  Mezőgazdasági Kockázatkezelési Rendszeren (MKR) tett kárbejelentésen keresztül,
a kárenyhítésben irányadó szabályoknak megfelelően, illetve egyéb nem várt esemény miatt előálló
ültetvényt érő károsodás esetén bejelentést tesz a  Kincstár honlapjáról közvetlenül elérhető, vis
maior esemény bejelentésére szolgáló elektronikus felületeken,
dd) a 2017., illetve a 2018. évre vonatkozóan, az intézkedésbe vont terület vonatkozásában az ültetvény
használója részesült-e kárenyhítési juttatásban,
de) kompenzációs felár megtéríttetésére jogosult-e;
e) a (6) bekezdés szerinti hegybírói záradékot.
(5) A  kérelemhez mellékelni kell az  intézkedésbe vont területre vonatkozó helyszínrajzot, amelyen fel kell tüntetni
az  intézkedésbe vont terület elhelyezkedését, a  szőlőültetvényt határoló területeket (út, csatorna, árok, erdő),
a szőlőültetvény sorainak számát, a sorok irányát, valamint a jellegzetes tereptárgyakat.
(6) A  kérelmező gazdasági aktáját vezető hegybíró a  HEGYIR-ben rögzített adatok alapján, a  kérelmező által
2019.  június 6-ig személyesen benyújtott kérelemére a  támogatási kérelmen betétlaponként záradék adásával
nyilatkozik
a) a 4. § (1) bekezdése, valamint a 4. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti jogosultsági feltételek teljesüléséről;
b) a betétlapon feltüntetett, intézkedésbe vont terület HEGYIR-ben szereplő adatainak megfelelőségéről;
c) a betétlapon megjelölt, intézkedésbe vont területen a 2017. és 2018. évben szüretelt szőlőmennyiség – nullás
szüreti jelentés esetén a nem nullás évben szüretelt szőlőmennyiség – mázsában kifejezett értékéről.
(7) A hegybíró csak azt a kérelmet köteles záradékolni, amelynek benyújtója a hegyközségi járulékot megfizette, illetve
adatszolgáltatási kötelezettségét teljesítette.
6. § (1) Támogatás csak az  intézkedésbe vont, HEGYIR-parcellaazonosítóval rendelkező, összefüggő terület HEGYIR-ben
rögzített teljes területének zöldszüretére igényelhető.
(2) A kérelem hiánypótlására nincs lehetőség.
 (3) A kérelmező a kérelmet egészében vagy betétlaponként írásban visszavonhatja.
7. § (1) A Kincstár a kérelmet részben vagy egészben elutasítja, ha
a) a kérelmező nem az ültetvény használója;
b) a kérelmező vagy betétlaponként az intézkedésbe vont terület a hegybírói záradék alapján támogatásra nem
jogosult;
c) a helyszíni ellenőrzésen megállapításra került, hogy az  intézkedésbe vont terület nem felel meg
a zöldszüretre vonatkozó támogatás feltételeinek;
d) a támogatható területnagyság nem éri el a 0,2 hektárt;
e) a 4. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott feltétel nem teljesül;
f ) megállapítja, hogy a  területre 2019. január 1. után a  Mezőgazdasági Kockázatkezelési Rendszeren (MKR)
keresztül kárbejelentést tettek, illetve a  Kincstár honlapjáról közvetlenül elérhető, vis maior esemény
bejelentésére szolgáló elektronikus felületeken, ügyfélkapun keresztül az elháríthatatlan külső ok (vis maior)
esetén alkalmazandó egyes szabályokról és a  vis maiorral összefüggő egyes miniszteri rendeletek
módosításáról szóló 94/2015. (XII. 23.) FM rendelet 3.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti vis maior eseményt
jelentettek be;
g) a helyszíni ellenőrzésen megállapításra kerül, hogy a zöldszüretet a kérelem betétlapján feltüntetett területen
nem végezték el maradéktalanul; vagy
h) a kérelmező a zöldszüret elvégzésének tényét nem, vagy 2019. július 11. után jelenti be.
 (2) A Kincstár a kérelmeket beérkezési sorrendben bírálja el.
 (3) A támogatási keret túligénylése esetén, a (2) bekezdésben meghatározottakra tekintettel, a keretkimerülés napján
beérkezett kérelmek közötti sorrend a kérelmekben szereplő területnagyság növekvő sorrendjével azonos.
 (4) Ha az  adott pénzügyi év vonatkozásában az  összesített támogatási igény az  adott pénzügyi évre meghatározott
keretösszeget meghaladja, úgy a  keretösszegen felüli, jogos támogatási igény kifizetésére a  kérelem benyújtását
követő pénzügyi évre meghatározott keretösszeg terhére, a kérelem benyújtását követő pénzügyi évben kerül sor.
8. § (1) A zöldszüretet a kérelmező a teljes intézkedésbe vont területen 2019. június 24. és 2019. július 10. között köteles kézi
szüreteléssel elvégezni. A  zöldszüret közben levágott fürtöket az  intézkedés utólagos ellenőrzésének időpontjáig
az ültetvényben kell hagyni.
(2) A  kérelmezőnek a  zöldszüret elvégzésének tényét összefüggő területenként az  elvégzést követően egy napon
belül (munkaszüneti nap esetében a  következő munkanapon), de legkésőbb 2019. július 11-ig be kell jelentenie
a hegybíró, valamint a Kincstár közleményében meghatározott módon a Kincstár részére.
(3) A hegybíró a zöldszürettel érintett területek vonatkozásában nullás szüreti jelentést állít ki.
9. § (1) A  Kincstárnak a  hegybírói záradékkal ellátott kérelmek legalább 10%-a vonatkozásában az  intézkedésbe vont
területen 2019. június 17-ig előzetes helyszíni ellenőrzést kell tartani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés elvégzésére a Kincstár a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 16. §-a
szerinti szerződést köthet.
(3) Az előzetes helyszíni ellenőrzés jegyzőkönyvében rögzíteni kell, hogy
a) az intézkedésbe vont területen lévő ültetvény zöldszürete támogatható-e, valamint
b) a 4. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott feltétel teljesül-e.
(4) Az  előzetes helyszíni ellenőrzésekről készült jegyzőkönyvek egy másolati példányát a  HNT legkésőbb
2019. június 19-ig átadja a Kincstár részére.
(5) Az  intézkedésbe vont minden terület vonatkozásában a  támogatható területnagyság mérését és az  intézkedésbe
vont terület utólagos ellenőrzését a Kincstár legkésőbb 2019. július 31-ig elvégzi.
(6) A helyszíni ellenőrzés a kérelmező jelenléte nélkül is lefolytatható.
10. § (1) A támogatás összegét a megállapított támogatható területnagyság és a 2. § alapján a Kincstár határozza meg.
 (2) A támogatás kifizetése – a 7. § (4) bekezdését figyelembe véve – 2019. november 15-ig valósul meg.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § Ez a rendelet a következő közösségi előírások végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) az Európai Parlament és a  Tanács mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról
és a  922/72/EGK, a  234/79/EGK, az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló 1308/2013/EU rendeletének 47. cikke;
b) a Bizottság az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  borágazatban megvalósuló
nemzeti támogatási programok tekintetében történő kiegészítéséről és az  555/2008/EK bizottsági rendelet
módosításáról szóló 2016/1149/EU felhatalmazáson alapuló rendeletének II. fejezet 3. szakasza; valamint
c) a Bizottság a  borágazatban megvalósuló nemzeti támogatási programok tekintetében az  1308/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása szabályainak megállapításáról szóló 2016/1150/EU
végrehajtási rendeletének II. fejezet 3. szakasza.
13. § A termelői csoportok elismeréséről szóló 42/2015. (VII. 22.) FM rendelet 3. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) A  termelői csoport tagja által a  szőlőültetvényekben végzett zöldszüretre igényelhető támogatásról szóló
22/2019. (V. 31.) AM rendelet alapján igénybe vett támogatás az árbevétel részét képezi.”
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
1415/2011. (XII. 1.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az Európai Közösség és
Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló,
Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban:
Végrehajtási Jegyzőkönyv) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Végrehajtási Jegyzőkönyv bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Végrehajtási Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a Végrehajtási Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
46/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Dallosné dr. Farkas
Edinát a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
31/2019. (II. 7.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (1) bekezdés a) pontja
és 81.  §-a alapján – a  belügyminiszter javaslatára – megállapítom, hogy Lajtár József István büntetés-végrehajtási
vezérőrnagy hivatásos szolgálati viszonya 2019. január 31-ei hatállyal, a  szolgálat felső korhatárának elérésével
megszűnik.
Budapest, 2019. január 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
338/2014. (IX. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–spanyol kapcsolatok előmozdításáért, valamint Magyarország euroatlanti integrációjának, európai
érdekérvényesítésének elősegítése érdekében tett erőfeszítései elismeréseként
José María Aznar a FAES Alapítvány (Fundación para el Análisis y los Estudios Sociales, Madrid) elnöke, Spanyolország
volt miniszterelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 nagykeresztje
 polgári tagozata; a magyar–spanyol kapcsolatok fejlesztéséért, valamint Magyarország európai érdekérvényesítésének elősegítése
érdekében tett erőfeszítései elismeréseként
Jaime Mayor Oreja politikus, Spanyolország európai parlamenti képviselője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. április 11.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1854/2014. (XII. 30.) Korm. határozata a „Digitális Nemzet Fejlesztési Program” település-központú kísérleti alprogramjának megvalósításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány a  Digitális Nemzet Fejlesztési Programról szóló 1162/2014. (III. 25.) Korm. határozat elfogadásával olyan komplex
program megvalósításáról döntött, amely 2018-ig összehangolt fejlesztéseket valósít meg az országos szélessávú internetelérés,
a  digitális kompetenciák, a  digitális gazdaság és a  digitális gazdaság kiteljesedése érdekében. Felismerve az  e  feladatban
jelentkező összetett kihívásokat, a  Kormány az  országos fejlesztési programok végrehajtását megelőzően szükségesnek tartja
egy olyan település-központú kísérleti alprogram megvalósítását, amely rövid távon képes modellezni a  program valamennyi
pillérének megvalósíthatóságát, hasznos gyakorlati tapasztalatokat biztosítva ezzel az országos programok megvalósításához és
a 2018. évi célkitűzés reális teljesítéséhez.
Ennek érdekében a Kormány
 1. a „Digitális Nemzet Fejlesztési Program” település-központú kísérleti alprogramjának (a  továbbiakban: alprogram)
helyszínéül – figyelembe véve a  térségben jelenleg zajló piaci alapú hírközlési hálózatfejlesztéseket, fejlesztési
igényeket, és fejlődési lehetőségeket – Nyíregyháza városát és a Nyíregyházi járást jelöli ki;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség (a  továbbiakban:
KIFÜ) útján gondoskodjon az alprogram Nyíregyházán és a Nyíregyházi járásban történő lebonyolításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az alprogram keretében a KIFÜ útján
a) gondoskodjon a  Nyíregyházán és a  Nyíregyházi járásban élők részére informatikai eszközök rászorultságon
alapuló pályázati úton történő biztosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
b) valósítson meg Nyíregyháza városában a  „Digitális Nemzet Fejlesztési Program” megvalósításáról szóló
1631/2014 (XI. 6.) Korm. határozat 7. pont a) alpontja szerinti intelligens városi szolgáltatások elterjesztéséhez
kapcsolódó koncepció megalapozására alkalmas intelligens városi szolgáltatási modellprogramot;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter szakmai javaslatával összhangban
gondoskodjon az  1.  pontban kijelölt területen működő helyi kis- és középvállalkozások informatikai fejlesztését
célzó, uniós forrásból megvalósuló pályázati kiírás megjelenéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2015. február 28.
 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  földművelésügyi minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszterrel
és Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzatával közösen jelölje ki a Nyíregyháza város és a Nyíregyházi járás
területén működő, azon többségében hátrányos helyzetű tanulókat oktató köznevelési intézmények körét, amelyek
részére meghívásos pályázat útján informatikai eszközök biztosíthatók, és felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy gondoskodjon a  KIFÜ útján – a  modellértékű nevelési program alapfeltételeinek biztosítása érdekében  –
az emberi erőforrások minisztere által megjelölt iskolák informatikai eszközellátásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
földművelésügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az intézmények kijelölésére: 2015. április 1.
az eszközellátás biztosítására: 2015. június 30.
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Nyíregyházi Főiskolával együttműködve gondoskodjon
a  Nyíregyházi Főiskola területén teljes lefedettséget biztosító vezeték nélküli internet kapcsolat kiépítéséről és
az elérhető sávszélesség növeléséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. július 1.
7. felhívja a belügyminisztert, valamint a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a Nyíregyházán
működő három kormányablak mintaértékű informatikai felszereltségének biztosításáról, elektronikus ügyintézési
folyamatainak kialakításáról;
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2015. szeptember 30.
 8. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  elektronikus közigazgatás országos elterjesztésének kísérleti megalapozása
érdekében
a) a  Közép-magyarországi régiót követően elsőként Nyíregyházán gondoskodjon az  önkormányzati
alkalmazásszolgáltató központ igénybevételének kiterjesztéséről;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. október 31.
b) a  Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslata alapján gondoskodjon a  legfontosabb negyven
közigazgatási ügy elektronikus intézésének lehetőségről a Nyíregyházán működő kormányablakokban;
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. december 31. c) alakítson ki és tegyen elérhetővé az  1.  pontban kijelölt területen mobil eszközökkel igénybe vehető
e-közigazgatási alkalmazásokat;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. december 31.
9. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az emberi erőforrások miniszterével egyeztetve a Nemzeti Információs
Infrastruktúra Fejlesztési Intézet útján gondoskodjon arról, hogy a  közoktatási végpontok fejlesztésére vonatkozó
programok végrehajtása során a nyíregyházi közoktatási intézmények fejlesztései az első fázisban valósuljanak meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2015. december 31.
 10. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon arról, hogy az  egészségügyi fekvő- és járóbeteg
ellátó intézmények informatikai eszközellátására vonatkozó programok végrehajtása során a  nyíregyházi
egészségügyi intézmények ellátása az első fázisban valósuljon meg;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. december 31.
11. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a 2., 3. és 5. pont szerinti feladat
teljesítéséhez szükséges 1401,5 millió forint Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében történő biztosítása
érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2015. január 31.
 12. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a 8. a) és c) pont szerinti feladat
teljesítéséhez szükséges 360,0 millió forint Belügyminisztérium fejezetében történő biztosítása érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2015. január 31. 13. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  kísérleti alprogram megvalósítása során szerzett
tapasztalatokat használja fel a „Digitális Nemzeti Fejlesztési Program” országos programjainak végrehajtása során.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a kísérleti alprogram lezárását követően folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2014. LXIV. törvény A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2015. egységes költségvetéséről.
1. § (1) Az Országgyűlés a  médiaszolgáltatásokról és tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
(a továbbiakban: Mttv.) 134. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
(a továbbiakban: Hatóság) 2015. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 32 409,3 M Ft-ban, azaz harminckettőmilliárd-négyszázkilencmillió-háromszázezer forintban,
b) bevételi főösszegét 32 409,3 M Ft-ban, azaz harminckettőmilliárd-négyszázkilencmillió-háromszázezer forintban
hagyja jóvá.
(2) Az Mttv. 134.  § (10)  bekezdésében foglalt zárszámadási törvényjavaslat keretében a  Hatóság számot ad 2015. évi
egységes költségvetésének végrehajtásáról. Az  Országgyűlés az  Mttv. 134.  § (2)  bekezdése alapján a  2015. évi
zárszámadás jóváhagyásakor dönt a 2015. évi költségvetés során képződött maradványok felhasználásáról.
2. § (1) Az Országgyűlés az  Mttv. 135.  § (2)  bekezdésében leírtak alapján a  Hatóság Médiatanácsa (a  továbbiakban:
Médiatanács) 2015. évi működési költségvetésének
a) kiadási főösszegét 173,9 M Ft-ban, azaz egyszázhetvenhárommillió-kilencszázezer forintban,
b) bevételi főösszegét 173,9 M Ft-ban, azaz egyszázhetvenhárommillió-kilencszázezer forintban,
c) a Médiatanács kezelésében lévő 2015. évi kiadási előirányzatát 1 433,9 M Ft-ban, azaz egymilliárd
négyszázharminchárommillió-kilencszázezer forintban,
d) a Médiatanács kezelésében lévő 2015. évi bevételi előirányzatát 1 433,9 M Ft-ban, azaz egymilliárd
négyszázharminchárommillió-kilencszázezer forintban
hagyja jóvá. (2) Az 1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában és a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontjában megállapított kiadási főösszegek, valamint
a  2.  § (1)  bekezdés c)  pontjában megállapított kiadási előirányzat részletezését e  törvény 1.  melléklete, az  1.  §
(1)  bekezdés b)  pontjában és a  2.  § (1)  bekezdés b)  pontjában megállapított bevételi főösszegek, valamint a  2.  §
(1) bekezdés d) pontjában megállapított bevételi előirányzat részletezését e törvény 2. melléklete tartalmazza.
3. § A Médiatanács felhatalmazást kap arra, hogy a 2. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott bevételi főösszegen
belül indokolt esetben az időarányos finanszírozástól eltérjen.
4. § A Médiatanács a  2015. évi költségvetésének végrehajtásáról az  Mttv. 134.  § (10)  bekezdése szerinti zárszámadási
törvényjavaslatban számol be, melyet a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap (a továbbiakban: Alap)
2015. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló beszámolót tartalmazó melléklettel együtt 2016. május 31-ig
terjeszt az Országgyűlés költségvetési ügyekben illetékes bizottsága elé.
5. § (1) Az Országgyűlés az  Mttv. 134.  § (2)  bekezdésében és a  136.  § (15)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően
a 3. melléklet szerint fogadja el az Alap költségvetését.
(2) Az Országgyűlés az Alap 2015. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 80 497,0 M Ft-ban, azaz nyolcvanmilliárd-négyszázkilencvenhétmillió forintban,
b) bevételi főösszegét 80 497,0 M Ft-ban, azaz nyolcvanmilliárd-négyszázkilencvenhétmillió forintban
hagyja jóvá.
6. § A digitális műsorterjesztés fejlesztésére és a digitális átállás költségeire az Alapban elkülönített forrást e célra vagy
az  Mttv. 136.  § (1)  bekezdése szerinti támogatási tevékenységek ellátásának finanszírozására lehet felhasználni
a Médiatanács döntésében foglaltak szerint.
7. § Ez a törvény 2015. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
136/2018. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fürjes Annamáriát
2018. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1339/2011. (X. 14.) Korm. határozata az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség működésének megkezdéséhez szükséges előirányzat-maradványok átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24/B. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében az 1216/2011.
(VI. 28.) Korm. határozatában visszahagyott, de további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással
nem terhelt maradványból 300 millió forint felhasználását engedélyezi, és a felhasználáshoz a melléklet szerinti
átcsoportosítást rendeli el. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1843/2017. (XI. 14.) Korm. határozata a Debreceni Egyetem ipari parkjába tervezett Innovációs Központ létrehozásának támogatása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Debreceni Egyetem ipari parkjába tervezett Innovációs Központ létrehozásának támogatása érdekében
3 883 389 206 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
77/2009. (VII. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság Esztergom Város Önkormányzatának a vásár- és piactartásról szóló 4/2007. (I. 19.)
ör. rendeletének 12. § (2)–(3) bekezdése, valamint 13. §-a
alkotmányellenes, ezért a jelen határozat kihirdetésének
napjával megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Esztergom
Város Önkormányzatának a vásár- és piactartásról szóló
4/2007. (I. 19.) ör. rendelet melléklete alkotmányellenes,
ezért azt 2009. szeptember 30. napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A közigazgatási hivatal vezetője a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban:
Ötv.) 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján az Alkotmánybíróságnál kezdeményezte Esztergom Város Önkormányzatának a vásár- és piactartásról szóló 38/2004. (IX. 30.) ör.
rendelete (a továbbiakban: Vör1.) 12. § (2)–(3) bekezdése,
13. §-a, valamint melléklete törvényességének és alkotmányosságának vizsgálatát.
A Vör1. 12. § (2)–(3) bekezdése árusok kitiltására hatalmazza fel a piacfelügyelőt. Ez az indítványozó álláspontja
szerint ellentétes a vásárokról és a piacokról szóló
35/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: RVkr.)
7. § (1) bekezdésével, az ugyanis nem hatalmazza fel
a piacfelügyelőt ilyen hatósági jogkör gyakorlására. Bár
az RVkr. korábbi, 2000. szeptember 28-ig hatályos szövege szerint a piacfelügyelő jogosult volt kitiltani a piac,
illetve vásár rendjét megszegőt, az indítvány benyújtásakor hatályos RVkr. már nem adott erre hatáskört a piacfelügyelőnek. Az indítványozó hivatkozik arra is, hogy a
piacfelügyelő hatósági jogköreit magasabb szintű jogszabályok rendezik, így ebben a körben a képviselő-testület nem
rendelkezik szabályozási jogosultsággal. A piacfelügyelő
hatósági eszközeit, érvel az indítványozó, az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) 59. § (1) bekezdése, valamint
az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Szkr.) 79. §-a határozza
meg. Az Ötv. 7. § (1) bekezdése alapján az önkormányzat
nem rendelkezik szabályozási jogosultsággal államigazgatási eljárási hatáskörök szabályozására, mint amilyen
a hatósági ellenőrzés.
A Vör1. 13. §-a pótdíj-fizetési kötelezettséget ír elő, ami
az indítványozó szerint az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 10. §
(8) bekezdésével, valamint 11. § (2) bekezdésével ellentétes. Az Áht. 10. § (8) bekezdése alapján ugyanis csak törvény, kormányrendelet, vagy – felhatalmazás alapján –
miniszteri rendelet állapíthat meg díjat. Bírságfizetési kötelezettséget csak törvény, vagy annak felhatalmazása
alapján kormányrendelet állapíthat meg, érvel az indítványozó. Az Áht. 11. § (2) bekezdése, bár lehetővé teszi az
önkormányzat számára díjfizetés megállapítását, ám csak
az Ötv.-ben meghatározott bevételei esetén a törvényben
meghatározott keretek között szabályozhat. Az indítványozó szerint a Vör1. 13. §-a felhatalmazás hiányában rendelkezett pótdíjfizetési kötelezettségről. Minderre tekintettel az indítványozó kérte a Vör1. 12. § (2) és (3) bekezdésének, valamint 13. §-ának megsemmisítését az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése alapján.
A Vör1. melléklete napi, illetve havi helyhasználati díjakról rendelkezik. Ezt azonban olyan helyhasználati
szempontok szerint állapította meg, amelyek a piac, mint
közterület-használati forma jellegével nincsenek összefüggésben. Ezért az indítványozó szerint a díjak megállapítására önkényesen került sor a piacot, mint közterületet
azonos feltételek mellett használók között. Ezért az indítványozó a Vör1. mellékletének megsemmisítését kérte az
Alkotmány 70/A. §-ában foglalt jogegyenlőség elvére tekintettel.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy a Vör1.-t 2007. január 19. hatállyal hatályon kívül
helyezte az Esztergom Város Önkormányzatának vásár- és
piactartásról szóló 4/2007. (I. 19.) ör. rendelet (a továbbiakban: Vör2.) 14. § (3) bekezdése. A Vör2. 12. § (2) és
(3) bekezdése, 13. §-a, valamint melléklete a Vör1. azonos
számozású rendelkezéseivel megegyező tartalommal szabályoz, így az Alkotmánybíróság eljárását – gyakorlatának
megfelelően – a Vör2. 12. § (2) és (3) bekezdésére,
13. §-ára, valamint mellékletére folytatta le.
II. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
Az Áht. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„10. § (8) A bírságfizetési kötelezettséget, a fizetésre
kötelezettek körét, valamint a mentességeket törvény,
a bírság mértékét törvény vagy annak felhatalmazása alapján a Kormány rendeletben állapítja meg.”
„11. § (2) A helyi önkormányzat a helyi önkormányzatokról szóló törvényben meghatározott bevételei esetén
a törvényben megállapított keretek között a 10. § (3) bekezdésben említett feltételeket saját hatáskörben szabályozhatja.”
Az Ötv. indítvánnyal érintett rendelkezése:
„7. § (1) Törvény vagy törvény felhatalmazása alapján
kormányrendelet kivételesen a polgármestert, a főpolgármestert, a megyei közgyűlés elnökét államigazgatási hatósági hatáskörrel ruházhatja fel. Törvény vagy kormányrendelet államigazgatási feladatot, hatósági hatáskört állapíthat meg a jegyzőnek, a főjegyzőnek és kivételesen a képviselő-testület hivatala ügyintézőjének is.”
A Vör2. indítvánnyal érintett rendelkezései: „12. § (2) A piacfelügyelő jogosult a piac területéről
azonnali hatállyal kitiltani azt, aki magatartásával zavarja
a piac rendjét, vagy a helyhasználati díj kifizetését megtagadja. A kitiltás az árusítás napjára szól.
(3) A piacfelügyelő 3 hónapig terjedő időszakra kitilthatja azt, aki:
a) magatartásával a piac rendjét több ízben zavarja;
b) helyhasználati díjfizetési kötelezettségének ismétel
ten nem tesz eleget;
c) ismételten pótdíj fizetésére kellett kötelezni;
d) olyan árut vagy terméket forgalmaz, amelyre enge
déllyel nem rendelkezik;
e) az áruk és termékek forgalmazására vonatkozó jog
szabályokat megszegi.”
„13. § Aki e rendelet 8. §, a 10. § (2)–(11) bekezdései
ben foglaltakat megszegi, pótdíjjal sújtható. A pótdíj mértéke 200%, alapja a fizetendő napi helyhasználati díj.”
(…) „A 4/2007. (I.19.) esztergomi ör. melléklete
Piaci díjak
Megnevezés Díjtétel
1. Havi helyhasználati díj:
Őstermelők 700 Ft/m2/hó
Élelmiszer, és virágkereskedés esetén
árusító építménnyel rendelkezők
2 m2-ig 1600 Ft/m2/hó 2–4 m2-ig 1860 Ft/m2/hó
4 m2 felett 2130 Ft/m2/hó
Iparcikk esetén
2 m2-ig 5000 Ft/m2/hó 2–4 m2-ig 5200 Ft/m2/hó
árusító építménnyel rendelkezők
Népművész, népi iparművész, iparművész
képzőművész, és fotóművész esetén
árusító építménnyel rendelkezők
2 m2-ig 2000 Ft/m2/hó 2–4 m2-ig 2200 Ft/m2/hó
4 m2 felett 2400 Ft/m2/hó
2. Napi helyhasználati díj
élelmiszerkereskedés
őstermelők, mezőgazdasági kistermelők
virágárusítás (termelő, gyűjtő)
– kölcsönasztallal 80 Ft/m2/nap
– kölcsönasztal nélkül 40 Ft/m2/nap
2. Napi helyhasználati díj
Népművész, népi iparművész, iparművész
képzőművész, és fotóművész
– kölcsönasztallal 300 Ft/m2/nap
– kölcsönasztal nélkül 150 Ft/m2/nap
kereskedők zöldség-gyümölcs,
– kölcsönasztallal 380 Ft/m2/nap
– kölcsönasztal nélkül 230 Ft/m2/nap
iparcikk
– kölcsönasztallal 1500 Ft/m2/nap
– kölcsönasztal nélkül 1400 Ft/m2/nap
3. Kiemelt termény, termék, állat után
fizetendő díj
– fenyő, hosszú 300 Ft/m2/nap
– zsákos áru (50 kg felett) 200 Ft/m2/nap
– kishaszonállat 100 Ft/m2/nap
4. A mozgóárus az árusítás jellege szerinti díjtétellel
1 m2 után fizet.”
III. Az indítvány az alábbiak szerint megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság elsőként az Vör2. 12. §
(2)–(3) bekezdésének törvényességi vizsgálatára vonatkozó indítványi kérelmet bírálta el. Az indítványozó szerint
a Vör2. olyan hatósági jogkörrel ruházta fel a piacfelügyelőt, amelyre magasabb szintű jogszabályok alapján nem
volt jogosultsága, így a Vör2. 12. § (2) és (3) bekezdése az
Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével ellentétes.
1.1. Az Alkotmánybíróság eljárása során mindenek
előtt a következőket állapította meg. Az Áe.-t az indítvány
benyújtását követően hatályon kívül helyezte a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.),
amelynek 94. § (1) bekezdése tartalmazza az indítványozó
által hivatkozott hatósági ellenőrzésre vonatkozó szabályozást. Ezen kívül a vásár- és piactartás rendjére vonatkozó jogi szabályozás is átalakult, a következőképpen. A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvényt (a továbbiakban: Kertv.) 2008. szeptember 1. hatállyal módosította
a 2008. évi XLVII. törvény. Ezzel a Kertv. 9. §-a is módosításra került, s jelenleg a Kertv. egységesen szabályozza
a kereskedelmi hatóság hatásköreit. Ezt követően
az RVkr.-t – 2009. április 12. napjával – hatályon kívül helyezte a vásárokról és piacokról szóló 55/2009. (III. 13.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Vkr.). A Vkr. 4. § (1) bekezdése a jegyzőt jelölte ki kereskedelmi hatóságként
a Vkr. alkalmazásában a Kertv. 9. § (1) és (5)–(6) bekezdésében foglalt hatáskörök gyakorlása tekintetében.
1.2. Az Alkotmánybíróság a bekövetkezett jogszabályi
változásokra tekintettel a következőket állapította meg.
A – 2009. április 12-ig hatályos – RVkr. 7. § (1) bekezdése alapján a vásárok és piacok rendjének megtartását
a jegyző, a piacfelügyelő és az erre kijelölt más hatóságok
ellenőrizték. Mivel a hatósági ellenőrzésre a Ket. szabályai
irányadók, az RVkr. 7. § (1) bekezdésében felsorolt hatóságok csak a Ket. 94. §-ában foglalt intézkedéseket tehették meg. A Ket. hivatkozott rendelkezése szerint az ellenőrzést gyakorló szerv felhívja az ügyfél figyelmét a jogszabálysértésre és felszólítja annak megszüntetésére; hivatalból megindítja a hatáskörébe tartozó eljárást, megkeresi
az intézkedésre hatáskörrel rendelkező hatóságot, illetve
maga kezdeményez szabálysértési vagy egyéb eljárást.
A Vkr. 4. §-ában foglalt hatásköri kijelölés alapján jelenleg a jegyző rendelkezik felhatalmazással a Kertv. 9. §
(1) és (5)–(6) bekezdésében foglalt hatáskörök gyakorlására. A Vkr. 9. § (3) bekezdése emellett felsorolja
a Vkr.-ben foglalt feltételek teljesülésének ellenőrzésére
felhatalmazott államigazgatási szerveket is.
A Vör2. 12. § (2) és (3) bekezdése arra ad felhatalmazást a piacfelügyelőnek, hogy a piac területéről azonnali
hatállyal kitiltsa azt, aki a piac rendjét magatartásával
megzavarja, továbbá azt, aki megtagadja a helyhasználati
díj megfizetését. Ezen kívül felhatalmazza a piacfelügyelőt arra, hogy három hónapra kitiltsa a piac területéről azt,
aki több ízben megzavarja a piac rendjét magatartásával,
aki nem tesz eleget helyhasználati díjfizetési kötelezettségének, akit ismételten pótdíj fizetésére köteleznek, aki
olyan árut forgalmaz, amelyre nem rendelkezik hatósági
engedéllyel, illetve aki megszegi az áruk forgalmazására
vonatkozó szabályokat.
Az RVkr. 7. § (3) bekezdése, lehetővé tette a piac fenntartója számára, hogy a piac rendjét megszegőt legfeljebb
három hónapra kitiltsa a piac területéről. Az RVkr. 7. §
(3) bekezdése azonban már 2000. szeptember 29-én hatályát vesztette, ezt követően tehát már nem adott felhatalmazást arra, hogy a helyi önkormányzat a piacfelügyelőnek ilyen hatáskört adjon. A hatályos rendelkezések alapján ugyancsak kizárt, hogy a piacfelügyelőt ilyen hatáskörrel ruházza fel a képviselő-testület.
Esztergom Város Önkormányzatának képviselő-testülete tehát – annak ellenére, hogy a törvényellenességre
a közigazgatási hivatal már a Vör.-rel kapcsolatban 2004.
decemberében felhívta a figyelmét – 2007-ben a Vör2.
megalkotása, majd annak 2007-ben és 2008-ban történt
módosítása során sem vette figyelembe, hogy az RVkr.
7. § (3) bekezdése már 2000. szeptemberében hatályát
vesztette.
Az Alkotmánybíróság az itt kifejtettek alapján megállapította, hogy a „piac területéről kitiltás” hatáskör megállapítására a Vör2. 12. § (2) és (3) bekezdésében a magasabb
szintű jogszabályok rendelkezéseivel ellentétesen került
sor, emellett a hatályos Kertv. 9. §-ával, valamint a Vkr.
4. § (1) bekezdésével, illetve 9. § (3) bekezdésével is ellentétes. Az Alkotmánybíróság mindezek alapján megállapította, hogy a Vör2. 12. § (2) és (3) bekezdése sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, és megsemmisítette azt.
Az Alkotmánybíróság eljárása során figyelembe vette
azt is, hogy a Vkr. 10. § (4) bekezdése alapján a vásár- és
piacfenntartóknak a Vkr. hatálybalépését követő legkésőbb kilencven napon belül kell eleget tenniük a Vkr. rendelkezéseinek. Ez a kilencven napos határidő 2009. július
10-én jár le. Miután azonban a Vör2. megsemmisített rendelkezése olyan kérdéskört szabályozott, amelyre a képviselő-testület a Vkr. hatálybalépése előtt sem rendelkezett
felhatalmazással, az Alkotmánybíróság a megsemmisítés
napjaként a jelen határozat kihirdetésének napját jelölte
meg.
2. Az Alkotmánybíróság a továbbiakban azt vizsgálta,
hogy a Vör2. 13. §-a magasabb szintű jogszabállyal ellentétesen állapított-e meg pótdíj-fizetési kötelezettséget.
A Vör2. 13. §-a a Vör2. 8. §-ában, valamint 10. §
(2)–(11) bekezdéseiben foglalt magatartási szabályok
megszegőivel szemben rendeli el „pótdíj” fizetését, ami
a napi helyhasználati díj 200%-ának megfelelő összeg. A
Vör2. 8. § és 10. §-a a piacon (vásáron) történő árusítás feltételeit, az árusítás szabályait határozza meg, meghatározva többek között azt, hogy hol, mikor és milyen feltételekkel lehet az árusítást folytatni.
A közterület-használati díj megállapítására az Ötv.
8. §-a alapján jogosult a helyi önkormányzat [lásd:
46/1997. (IX. 30.) AB határozat, ABH 1997, 320.;
38/1998. (IX. 23.) AB határozat, ABH 1998, 454.;
21/2003. (IV. 18.) AB határozat, ABH 2001, 784.]. A közterület-használati díj a közterület használatának ellenértéke. Ezért nem tekinthető a közterület-használati díjnak
sem a piac (vásár) helyhasználati díjának megállapítása
(arra ugyanis jelenleg a Vkr. vonatkozik), sem a piac (vásár) tartására vonatkozó szabályok megszegése. Így az
Ötv. 8. §-a alapján nem volt felhatalmazása a helyi önkormányzatnak a Vör2. 13. §-a szerinti pótdíj megállapítására.
Az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy Vör2.
13. §-ában meghatározott „pótdíj” tartalmilag milyen jellegű fizetési kötelezettséget jelent. Az indítványozó által
hivatkozott Áht. rendelkezéseiből következően a helyi önkormányzat csak törvény felhatalmazása alapján állapíthat
meg fizetési kötelezettséget, díj és bírság megállapítására
pedig nem rendelkezik hatáskörrel. A Vör2.-ben meghatározott „pótdíj” azonban – a szabályozás jellegére tekintettel – nem az Áht. szerinti (hatósági eljárás során befolyt)
díjnak, illetve bírságnak minősül, az alábbiak szerint.
A Vör2. 13. §-ában szabályozott „pótdíj” megfizetésére
az az árusító köteles, aki a fenntartó (önkormányzat) által
megállapított piaci, vásári szabályokat megszegi. Így
a Vör2. 13. §-ának megfogalmazása alapján a pótdíj a vásári és piaci árusítás helyére, idejére és feltételeire vonatkozó magatartási szabályok megsértőivel szemben megállapított szankció. A szankcionált magatartási szabályok az
árusítás és terület-használat módját érintik, és azt hivatottak biztosítani, hogy a piac, illetve vásár megrendezése során az árusok a gyalogos- és gépjármű forgalom, valamint
a többi árus zavarása nélkül folytassák tevékenységüket.
Így a „pótdíj” a vásári és piaci rend szabályainak megsértéséhez fűződik.
Az Alkotmánybíróság – a szabálysértésekre vonatkozó
szabályozás alkotmányossági vizsgálata tárgyában hozott – 63/1997. (XII. 11.) AB határozatban úgy foglalt állást, hogy a szabálysértés a közigazgatás-ellenes magatartások, illetőleg az emberi együttélés szabályait sértő magatartás, az ún. kriminális cselekmények szankcionálására
hivatott jogintézmény. (ABH 1997, 365, 367–368.) A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (a továbbiakban: Sztv.) alapján „Szabálysértés az a jogellenes, tevékenységben vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény, melyet törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet szabálysértésnek nyilvánít, s amelynek elkövetőit az e törvényben meghatározott joghátrány fenyeget”
[1. § (1) bekezdés].
A helyi önkormányzat az Sztv. felhatalmazása alapján
állapíthat meg szabálysértési tényállást. Az Sztv. 16. §
(2) bekezdése azt is meghatározza, hogy az önkormányzati
rendeletben megállapított pénzbírság legmagasabb összege harmincezer forint. Így, ha a helyi önkormányzat a rendeletében foglalt kötelezettségek megszegését szabálysértésnek minősíti, csak az Sztv.-ben meghatározott összegű
pénzbírságot állapíthatja meg.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a Vör2.
13. §-a – bár nem minősíti a megjelölt magatartásokat szabálysértésnek – tartalmilag szabálysértésről rendelkezett.
A megállapított „pótdíj” pedig – miután a szabálysértés
szankciójaként állapít meg a hivatkozott rendelkezések
megsértőivel szemben fizetési kötelezettséget – valójában
az Sztv. szerinti pénzbírság. Azonban a Vör2. 13. §-a nem
rendelkezett konkrétan a szankcionált magatartások szabálysértéssé minősítéséről, aminek következtében a rendelkezés ellentétes az Sztv. 1. §-ával.
Az Alkotmánybíróság arra is felhívja a figyelmet, hogy
az Szkr. 79. §-a alapján szabálysértésnek minősül, ha a vásár és piac fenntartására, jellegére, helyére és idejére vonatkozó szabályokat megszegik, valamint szabálysértést
követ el az, aki a vásáron vagy a piacon jogszabály megszegésével árusít vagy szolgáltató tevékenységet végez.
Mindkét esetben a közterület-felügyelő jogosult helyszíni
bírságot kiszabni, melynek összege hatvanezer, illetve
százezer forint. Magasabb szintű jogszabály tehát szabálysértésnek minősíti és szankcionálja azokat a magatartásokat, amelyekkel kapcsolatban a Vör2. 13. §-a „pótdíjfizetési” kötelezettséget rendelt el. A Vör2. szerinti szabályozási mód további következménye, hogy az Szkr.
79. §-ának és a Vör2. 13. §-ának együttes értelmezése (és
alkalmazása) alapján a piacon történő árusítás szabályait
megszegőkkel szemben ugyanazon az alapon egyrészt az
Szkr. szerinti pénzbírság, másrészt a Vör2. szerinti „pótdíj” is kiszabható, ami a szabálysértők kétszeres „megbírságolását” eredményezi.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy – miután több magasabb szintű jogszabállyal ellentétesen állapított meg pótdíjfizetési kötelezettséget – a Vör2.
13. §-a sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság – a fent kifejtettek alapján
a jelen határozat kihirdetésének napjával – megsemmisítette a Vör2. 13. §-át.
3. Az Alkotmánybíróság végül a Vör2. melléklete alkotmányossági vizsgálatát végezte el, amelyet az indítványozó az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésére tekintettel
támadott.
Az indítvány benyújtásakor hatályos RVkr. 6. § (3) bekezdése úgy fogalmazott: „[a] vásár rendezője, illetve a piac fenntartója az árusítást helypénz, a piaci árusító helyiségek (pavilon stb.) rendelkezésre bocsátása esetén bérleti
díj fizetéséhez kötheti. Ezek mértékét a rendező (fenntartó) állapítja meg”. A hatályos Vkr. külön nem rendelkezik
a helypénz megállapításának lehetőségéről, ez azonban
következik a fenntartó jogi helyzetéből, aki ugyanis
a helyhasználatot biztosítja a vásáron, piacon értékesítők
számára a tulajdonában álló, vagy az általa bérelt, illetve
használt területen.
A Vör2. 2. §-a a városi piac fenntartójaként Esztergom
Város Önkormányzatát jelölte meg, s a Vör2. mellékletében szabályozta a helypénz mértékét.
Az Alkotmánybíróság a közterületen történő mozgóárusítás, mint közterület-használat, valamint a fizetendő közterület-használati díj mértéke kapcsán a következőkre mutatott rá a 38/1998. (IX. 23.) AB határozatban: „[a] közterület-használati díj a közterület használatának ellenértéke.
Ennek megfelelően a közterület-használat díjának alapvetően a közterület-használat értékét befolyásoló tényezőkhöz (a terület nagysága, a településen belüli elhelyezkedése, a használat módja, időtartama stb.) kell igazodnia. A
közterület-használók között a közterület-használati díj
mértéke tekintetében e tényezők alapján tett megkülönböztetés nem tekinthető alkotmányellenesnek. A közterület-használat díjának olyan szabályozása, amely a közterület-használat értékét meghatározó tényezők azonossága
esetén, a szolgáltatástól független, annak értékét nem befolyásoló szempontok alapján kirívóan magas díjfizetési
kötelezettséget ír elő egyes vállalkozókra és ezzel megkülönböztetést tesz a közterületet használó vállalkozók között, önkényes, ezért alkotmányellenes. (…) Ez nem jelenti azt, hogy a helyi önkormányzat a közterület-használati
díj megállapítása során ne érvényesíthetne helyi gazdaságpolitikai, városképi, városfejlesztési érdekeket is. Amint
azt az Alkotmánybíróság a 20/1998. (V. 22.) AB határozatában (…) kifejtette, nem tekinthető alkotmányellenesnek
az a szabályozás, amely a helyi érdekek érvényesítése érdekében díjkedvezményt, mentességet nyújt meghatározott vállalkozói csoportok számára” (ABH 1998, 454,
456–457.). Az Alkotmánybíróság idézett határozata ezen
az alapon semmisítette meg azt az önkormányzati rendeletet, amely a mozgóárusítás közterület-használati díját
a többi közterület-használati díjhoz képest kirívóan magas
összegben, azok sokszorosában állapította meg.
A piaci, illetve vásári helyhasználat, amennyiben a helyi önkormányzat a fenntartó, bár nem azonos a közterület-használattal, azzal rokonságot mutat. A helyhasználati
díj ugyanis az adott piaci (vásári) hely használatának, valamint a fenntartó által ezzel kapcsolatosan nyújtott szolgáltatásoknak az ellenértéke. A hely használatának ellenértékét ennek megfelelően a hely használatát befolyásoló tényezőkhöz kell igazítani. A helyhasználati díj szempontjából a piac (vásár) fenntartója által nyújtott szolgáltatások,
vagyis a használt hely nagysága, elhelyezkedése, jellege
(például asztal biztosításával vagy anélkül), a használat
módja (így például a keletkező kommunális hulladék
mennyisége, amelynek elkülönített gyűjtését a fenntartó
köteles biztosítani a Vkr. alapján), időtartama stb. tényezők bírnak jelentőséggel. A helyi önkormányzat, mint a piac (vásár) fenntartója e szempontokra tekintettel akár differenciáltan, akár kedvezményes díjtételek kialakításával
is megállapíthatja a helyhasználati díj mértékét. Azonban
a helyhasználat értékét nem befolyásoló szempontok (mint
például az árusított árucikkből származó magasabb bevétel) alapján megállapított kirívóan magas helyhasználati
díj a piacon (vásáron) árusítók között olyan megkülönböztetést eredményez, amely ellentétes az Alkotmány 70/A. §
(1) bekezdésével.
A Vör2. melléklete havi és napi helyhasználati díjakat
állapít meg. A havi helyhasználati díjak között aszerint
differenciál, hogy az árus milyen típusú árucikket árusít
(élelmiszer, virág, ipari cikk, nép-, képző-, fotóművészeti
cikk), illetve azon belül aszerint, hogy rendelkezik-e árusító építménnyel, avagy sem. A helyhasználati díjat az
igénybe vett terület tekintetében sávosan szabályozza: vagyis az igénybe vett terület négyzetméterenkénti alapdíja
magasabb, ha nagyobb – 2 m2 feletti – területen történik az
árusítás. (Így például egy élelmiszerárus havidíja
1400 Ft/m2, ha 2 m2 alatti területen árul. Ha azonban
2 m2-nél nagyobb területen árul, akkor a havidíj
1750 Ft/m2. Árusító építmény esetén a havidíj 2 m2-ig
1600Ft/m2, 4 m2 felett a havidíj 2130 Ft/m2.)
A napi helyhasználati díjak között ugyancsak elsősorban az árusított termékek szerint tesz különbséget, valamint aszerint, hogy az árusítás kölcsönasztallal, vagy
a nélkül történik. Az egyes árucikkek jellegére tekintettel
jelentős mértékben eltérő helyhasználati díjakat állapított
meg a Vör2. melléklete: míg élelmiszer- és virág árusítása
esetén a havi helyhasználati díj alap négyzetméterenkénti
díja 1400 Ft/hó, addig a nép-, képző és fotóművészeti árué
2000 Ft/hó, ipari cikk esetén pedig már 5000 Ft/hó. Hasonló arányú eltéréseket állapít meg a Vör2. melléklete a napi
helyhasználati díjaknál (például kölcsönasztalon történő
árusítás esetén: élelmiszer, virág: 80 Ft/m2, nép-, képző- és
fotóművészeti áru: 300 Ft/m2, iparcikk 1500 Ft/m2).
A helyhasználati díj meghatározása nem áll összefüggésben az Alkotmánybíróság által kifejtett szempontokkal. A Vör2. melléklete szerinti magasabb mértékű helyhasználati díj ugyanis nem az igénybe vett hely jellegét,
használatának módját (pl. keletkező hulladék mennyisége)
juttatja kifejezésre, hanem ezekkel közvetlen összefüggésben nem álló szempontokat, mint az áru jellege, illetve az
igénybe vett terület nagyobb mértéke. A helyhasználati díj
mértékének meghatározásában e szabályozási mód alapján
nem a nyújtott szolgáltatások bírnak döntő jelentőséggel,
hanem az, hogy az áru eladásából milyen bevétele származhat az árusnak.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint önmagában az
a körülmény, hogy a Vör2. melléklete nem egységesen határozta meg a helyhasználati díjat, hanem differenciált
a helyhasználók között, önmagában nem vezet alkotmányellenességre. Azonban a differenciálás elsődleges szempontja, vagyis az, hogy az árus milyen típusú árucikket
árusít (élelmiszert, virágot, ipari cikket, nép- vagy képzőművészeti alkotást stb.), valamint az, hogy a helyhasználati díj mértékének a helyhasználatot befolyásoló tényezőktől független – elsősorban az árus várható bevételével arányosan emelkedő, egyes árucikkekre tekintettel sokszoros
mértékben történt – megállapítása nem felel meg az Alkotmánybíróság által fent kifejtett követelményeknek.
Utal végül az Alkotmánybíróság arra is, hogy az önkormányzat tulajdonában álló helyiség (jelen esetben: piaci
árusító helyiség, pavilon) bérleti díját a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó
egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény
36. § (2) bekezdése alapján nem szabályozhatja önkormányzati rendeletben. Emellett megjegyzi az Alkotmánybíróság azt is, hogy bár az RVkr. a fenntartót felhatalmazta
arra, hogy a helypénz (és piaci árusító helyiség esetén bérleti díj) mértékét megállapítsa, az RVkr. rendelkezéseiből
sem következett, hogy a fenntartó önkormányzat önkormányzati rendeletben lett volna köteles ezek mértékéről
rendelkezni.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Vör2. melléklete ellentétes az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdésével, és megsemmisítette azt.
Tekintettel arra, hogy a Vör2. mellékletének azonnali
hatályú megsemmisítése a díjtáblázat megszűnését eredményezné, az Alkotmánybíróság a Vör2. mellékletét 2009.
szeptember 30. napjával semmisítette meg.
Megjegyzi az Alkotmánybíróság, hogy a hatályos magasabb szintű jogszabályokból sem következik, hogy a vásári, illetve piaci helypénz mértékét önkormányzati rendeletben (vagyis jogszabályban) kellene szabályozni.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró