text:
2003. LXVII. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és a Görög Köztársaság Kormánya között a természeti és civilizációs katasztrófák és súlyos balesetek megelőzése és azok következményeinek felszámolása érdekében történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló, Budapesten, 2000. szeptember 13-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Görög Köztársaság Kormánya között a természeti és
civilizációs katasztrófák és súlyos balesetek megelőzése
és azok következményeinek felszámolása érdekében történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról
szóló, Budapesten, 2000. szeptember 13-án aláírt Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
[Az Egyezmény megerősítéséről szóló jegyzékváltás 2002.
év december hónap 11-én megtörtént. Az Egyezmény — annak 16. Cikk (1) bekezdése értelmében — 2002. év december
hónap 11. napján hatályba lépett]
2. § Az Egyezmény magyar nyelvű szövege a következő:
,,Egyezmény
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Görög
Köztársaság Kormánya között a természeti és
civilizációs katasztrófák és súlyos balesetek megelőzése
és azok következményeinek felszámolása érdekében
történő együttműködésről és kölcsönös
segítségnyújtásról A Magyar Köztársaság Kormánya és a Görög Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
— attól a törekvéstől vezérelve, hogy a két nép közötti
hagyományos barátság tovább erősödjön;
A törvényt az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
— felismerve, hogy a katasztrófák és súlyos balesetek
megelőzése és azok következményeinek felszámolása
érdekében folytatott együttműködés mindkét állam biztonságát és jólétét segíti;
— felismerve, hogy a katasztrófák mindkét Szerződő
Fél számára veszélyt jelentenek;
— tudatában annak, hogy a katasztrófák megelőzése és
elhárítása területén a tudományos és műszaki információcsere közös érdek;
— kiindulva abból, hogy a katasztrófák és súlyos balesetek országhatárokon átnyúló hatásainak megelőzése és elhárítása érdekében egyeztetett lépések szükségesek;
— felismerve, hogy a bekövetkező katasztrófák és
súlyos balesetek elhárítása nem lehetséges csupán az egyik
Szerződő Fél rendelkezésére álló eszközök és források
segítségével, ezért a Szerződő Felek összehangolt lépése
szükséges a katasztrófák megelőzése és elhárítása érdekében;
— tekintetbe véve az ENSZ és más nemzetközi szervezeteknek a katasztrófák megelőzése és következményeinek
felszámolása terén betöltött szerepét, tiszteletben tartva
e nemzetközi szervezetek keretében létrejött, a jelen
Egyezmény tárgykörére vonatkozó nemzetközi szerződéseket,
a következőkben állapodtak meg: 1. Cikk A fogalmak meghatározása
A jelen Egyezményben használt fogalmak jelentése az
alábbi:
— a ,,segítséget kérő Szerződő Fél’’ azt a Szerződő
Felet jelöli, amely megkereséssel fordul a másik Szerződő
Félhez segítségkérés céljából, hogy az segélycsapatokat,
felszerelést és segélyszállítmányokat küldjön a számára;
— a ,,segítségnyújtó Szerződő Fél’’ azt a Szerződő Felet
jelöli, amely eleget tesz a másik Szerződő Fél megkeresésének;
— a ,,segítségnyújtás’’ a jelen Egyezmény alapján a
segítséget nyújtó Szerződő Fél által a segítséget kérő Szerződő Félnek a természeti és civilizációs katasztrófák és
súlyos balesetek következményeinek felszámolásához,
illetve a mentéshez nyújtott segítséget jelenti, a szükséges
szakemberek küldése, szolgáltatások, anyagok, javak biztosítása révén;
— az ,,illetékes hatóság’’ a Szerződő Felek által, a segítség kérést tartalmazó megkeresés továbbítására, illetve a
segítségnyújtás tárgyában történő döntésre kijelölt szerv,
amelynek feladata továbbá a jelen Egyezmény végrehajtásával kapcsolatos tevékenységek összehangolása;
— a ,,segélycsapatok’’ a segítséget nyújtó Szerződő Fél
szakértőit vagy azok csoportját jelenti, beleértve a polgári
védelmi és egyéb olyan szervezet tagjait, akiket a segítséget
nyújtó Szerződő Fél segítségnyújtásra kijelölt és megfelelő
szakmai felkészültséggel és felszereléssel rendelkeznek;
— a ,,katasztrófa helyzet és súlyos baleset’’ az az esemény, amely egy meghatározott területen vagy létesítményben bekövetkező pusztító természeti erő vagy emberi
tevékenység következtében jött létre, és amely az emberek
életét és/vagy egészségét, az anyagi javakat vagy a környezetet jelentős mértékben károsítja vagy veszélyezteti,
— a ,,katasztrófák és súlyos balesetek megelőzése’’ előzetes intézkedések összessége, melyek célja a katasztrófák
és súlyos balesetek következményei kockázatának lehető
legnagyobb mértékű csökkentése;
— a ,,katasztrófa sújtotta terület’’ az a terület, ahol a
katasztrófa helyzet bekövetkezett;
— a ,,mentési munkálatok’’ azon tevékenységek összessége, melyek célja katasztrófák és súlyos balesetek bekövetkezése esetén az emberi élet mentése, a lakosság
egészségének védelme, a környezeti, a kulturális és az anyagi veszteségek, valamint a másodlagos hatások csökkentése;
— ,,felszerelés’’ a segítségnyújtáshoz szükséges anyagok, műszaki és közlekedési eszközök, a segélycsapatok
mentési felszerelései, valamint az azok működéséhez szükséges anyagok, mentő kutyák, illetve a segítségnyújtásban
résztvevők személyes szükségletei kielégítését szolgáló
anyagi javak;
— ,,segélyszállítmány’’ mindazon elsődleges fontosságú anyagi javak, amelyek a katasztrófák és súlyos balesetek következményeinek csökkentésére szolgálnak, és amelyeket a katasztrófa sújtotta lakosság között térítésmentes
átadásra szánnak;
— a ,,tranzit állam’’ bármelyik Szerződő Fél állama,
amelynek területén a segélycsapatok áthaladnak, vagy
amelynek területén keresztül harmadik ország számára
segítségnyújtás céljából segélyszállítmányokat vagy felszerelést szállítanak.
2. Cikk Illetékes hatóságok (1) A Szerződő Felek a következő illetékes hatóságokat
jelölik ki:
— a Magyar Köztársaság részéről: a Belügyminisztérium,
— a Görög Köztársaság részéről: a Belügyminiszté
rium/Polgári Védelmi Főtitkárság. (2) A Szerződő Felek illetékes hatóságai tájékoztatják
egymást a további kapcsolatfelvételre kijelölt szervezetekről és személyekről, legkésőbb a jelen Egyezmény
hatálybalépését követő 30 napon belül.
(3) Az illetékes hatóságok a jelen Egyezmény végrehajtása során közvetlen kapcsolatba lépnek egymással.
E célból kölcsönösen tájékoztatják egymást a kapcsolat
tartás pontos adatairól, különösen címükről és távközlési
adataikról.
(4) A Szerződő Felek biztosítják az illetékes hatóságok
és a kapcsolatfelvételre kijelölt szervezetek folyamatos
működését. A Szerződő Felek az illetékes hatóságokban és
a kapcsolatfelvételre kijelölt szervezetekben bekövetkezett változásról írásban, 30 napon belül értesítik egymást.
3. Cikk Segítségnyújtás kérése és az információcsere (1) Katasztrófák és súlyos balesetek esetén segítség kérésére a Szerződő Felek erre felhatalmazott illetékes hatóságai jogosultak.
(2) A segítségnyújtásra a felkérés alapján kerül sor.
A segítséget kérő Szerződő Félnek a megkeresésben tájékoztatást kell adnia a katasztrófa vagy súlyos baleset helyéről, idejéről, jellegéről, mértékéről és mindenkori állapotjellemzőiről; a már megtett és tervezett intézkedésekről; az
igényelt támogatásról, valamint a segítségnyújtás elsődleges szempontjairól.
(3) A segítséget nyújtó Szerződő Fél illetékes hatósága
a lehető legrövidebb időn belül dönt a segítségnyújtásról
és tájékoztatja a segítséget kérő Szerződő Felet az azonnali
lehetőségeiről, a segítségnyújtás feltételeiről és mértékéről.
4. Cikk A segítségnyújtás formája, összehangolása és irányítása
(1) A segítségnyújtás megvalósulhat segélycsapatok, felszerelések, segélyszállítmányok küldésével, szükséges
információk és tapasztalatok átadásával.
(2) A segítséget kérő Szerződő Fél területén a mentési
munkálatokat, a katasztrófák és súlyos balesetek következményeinek felszámolását, valamint az érintett lakosságnak
nyújtandó segítséget azon szervezetek és személyek
irányítják és koordinálják, melyek ezen Szerződő Fél jogi
előírásai alapján erre illetékesek.
(3) A segítséget nyújtó Szerződő Fél segélycsapatai számára utasítást kizárólag a segélycsapat vezetőjén keresztül
lehet adni.
(4) A segítséget kérő Szerződő Fél illetékes hatósága
vagy erre felhatalmazott szerve tájékoztatja a segélycsapatok vezetőit a katasztrófa vagy súlyos baleset területén a
helyzet alakulásáról, meghatározza a tevékenység rendjét
és ha szükséges, ellátja ezeket a segélycsapatokat tolmácsokkal, valamint egyéb szükséges szolgáltatásokkal, eszközökkel.
(5) A segítséget kérő Szerződő Fél gondoskodik a
segélycsapatok biztonságáról, biztosítja az ingyenes,
halaszthatatlan orvosi ellátást, étkezést és szállást, valamint az alapvető szükségleti cikkeket, amennyiben a
segélycsapatok saját készletei elfogytak. Csoportok esetében 72 órás működéshez szükséges felszereléssel kell rendelkeznie a segélycsapatoknak.
(6) A segítséget kérő Szerződő Fél biztosítja a segélyszállítmányok akadálytalan fogadását és gondoskodik
arról, hogy az kizárólag az érintett népesség között, ingyenes elosztásra kerüljön.
(7) A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra,
hogy megkeresés alapján, a jelen Egyezményben foglaltak
szerint elősegítik és biztosítják a segélycsapatok, felszerelések és segélyszállítmányok saját államterületükön való
akadálytalan áthaladását, ha a Szerződő Felek bármelyikének állama tranzit állam.
5. Cikk A segélycsapatok határátlépésével kapcsolatos eljárás,
a segítséget kérő Szerződő Fél államának területén való
tartózkodás (1) A segélycsapatok tagjai a segítséget kérő Szerződő
Fél államhatárát érvényes útlevéllel, a nemzetközi forgalom számára rendelkezésre álló határátkelőhelyen léphetik át, és a segítséget kérő Szerződő Fél területén vízum és
tartózkodási engedély nélkül tartózkodhatnak.
(2) A segélycsapat vezetőjének rendelkeznie kell a segítségnyújtó Szerződő Fél illetékes hatósága vagy erre felhatalmazott szerve által kiállított megbízólevéllel, amelyben feltüntetik a segélycsapat tagjait is. A megbízólevél
mintapéldányát a jelen Egyezmény melléklete tartalmazza.
(3) A segélycsapatok tagjai a segítségnyújtás ideje alatt
kötelesek tiszteletben tartani a segítséget kérő Szerződő
Fél államának jogszabályait.
(4) A segélycsapatok tagjai jogosultak a segítséget kérő
Szerződő Fél területén egyenruha viselésére, amennyiben
ez a segítséget nyújtó Szerződő Fél államában a szokásos
felszerelésükhöz tartozik. A Szerződő Felek nem korlátozzák a másik Szerződő Fél segélycsapatainak gépjárművein
a megkülönböztető jelzések használatát.
(5) A Szerződő Felek az (1)—(4) bekezdésekben foglaltakat akkor is biztosítják, amikor az egyik Szerződő Fél
tranzit állam. Az illetékes hatóságok időben értesítik egymást arról, hogy felmerül a tranzit szükségessége és megállapodnak a végrehajtás rendjében és módjában, valamint
— amennyiben az szükséges — a segélycsapatok áthaladásához hivatalos kíséretet biztosítanak.
6. Cikk Felszerelések és segélyszállítmányok behozatala, kivitele
és átszállítása az államhatáron
(1) A Szerződő Felek megkönnyítik a felszerelések és
segélyszállítmányok átszállítását az államhatáron keresztül az alábbiak szerint:
a) A segélycsapat vezetőjének a határátlépéskor a
segítséget kérő Szerződő Fél illetékes vámhatóságának
külön jegyzéket kell átnyújtani a segélycsapat feladata
ellátásához szükséges felszerelésekről és külön jegyzéket a
segélyszállítmányként magukkal hozott javakról. A jegyzékek a megbízólevél részét képezik, melyek mintapéldányait a jelen Egyezmény melléklete tartalmazza.
b) Ha a segélyszállítmány része kábítószert és pszichotrop anyagot tartalmazó gyógyszerkészítmény, azokról
külön tételes jegyzéket kell készíteni. A jegyzéket az ENSZ
Nemzetközi Kábítószer Ellenőrző Szerve1 által nyilvántartott nemzeti hatóságnak meg kell küldeni. A két Szerződő
Fél hatóságai az ENSZ Egészségügyi Világszervezete2
vonatkozó ajánlása3 szerint járnak el és közvetlenül tájékoztatják egymást a kivitt gyógyszerkészítményekről; katasztrófa helyzetből adódó akadályoztatás esetén az ENSZ
Nemzetközi Kábítószer Ellenőrző Szervét tájékoztatják.
(2) A segítségnyújtás során a segélycsapatok az útiholmin kívül csak a felszerelést és a segélyszállítmányokat
hozhatják be és vihetik ki.
(3) Az államhatáron keresztül szállított felszerelésre és
a segélyszállítmányokra nem érvényesek az áruforgalomra
vonatkozó tilalmak és korlátozások. Segélyszállítmányként azonban csak érvényes szavatossági idejű készítmények vehetők igénybe. A segélyszállítmányok és felszerelések — a rendeltetésszerű felhasználás igazolása esetén —
mentesek a vám, az adók és a kivitel és behozatal esetén
alkalmazott valamennyi egyéb pénzügyi teher megfizetése
alól.
(4) A segélycsapatok által használt gépkocsik és a segélyszállítmányokat szállító egyéb gépjárművek esetében a
Szerződő Felek nem követelik meg a nemzetközi közúti
szállítási engedélyeket, és mentesek a gépjárműveket terhelő minden fizetési kötelezettség alól.
(5) A fel nem használt segélyszállítmányt, illetve azt a
felszerelést, amely nem semmisült meg vagy nem került
felhasználásra legkésőbb a segítségnyújtást követő 30 napon belül vissza kell szállítani a segítséget nyújtó Szerződő
Fél államának területére.
1 UN International Narcotics Control Board (UN INCB)
2 UN World Health Organization (UN WHO)
3 Modell irányelvek az ellenőrzött gyógyszerek nemzetközi biztosí
tásához sürgősségi orvosi ellátásban (1977. február 11.) (6) Amennyiben a felszerelési tárgyak a segítséget kérő
Szerződő Fél államterületén segélyszállítmányként maradnak vissza, akkor ezt a tényt, a visszamaradt tárgyak
mennyiségének, fajtájának, feltalálási helyének megjelölésével, haladéktalanul be kell jelenteni a segítséget kérő
Szerződő Fél illetékes vámhatóságának, s ezzel egyidejűleg
a segítséget kérő Szerződő Fél illetékes hatóságát is tájékoztatni kell. A segítséget kérő Szerződő Fél államterületén így visszamaradt felszerelési tárgyak tekintetében a
segítséget kérő Szerződő Fél hatályos jogszabályai az irányadóak.
(7) Amennyiben a segítségnyújtás keretében a segítséget
kérő Szerződő Fél államterületére gyógyszerkészítményeket is szállítanak, az alábbi szabályokat kell alkalmazni:
a) A (3) és (6) bekezdés rendelkezéseit megfelelően
alkalmazni kell a kábítószert és pszichotrop anyagot tartalmazó gyógyszerkészítmények esetében is.
b) Ezeket a készítményeket csak sürgős orvosi szükséglet szerinti mennyiségben vihetnek magukkal a segélycsapatok és csak szakképzett egészségügyi személyzet
alkalmazhatja a segítséget nyújtó Szerződő Fél államának
vonatkozó egészségügyi előírásai szerint.
c) A felhasználásra került kábítószert és pszichotrop
anyagot tartalmazó gyógyszerkészítmények esetében a segítséget kérő Szerződő Fél vámhatóságának be kell mutatni a felhasználást igazoló dokumentumot, melyet a segélycsapatok orvos tagja írt alá és amit a segítséget kérő Szerződő Fél illetékes hatóságának képviselője igazolt.
d) Ezen készítmények behozatalát, illetve kivitelét a
Szerződő Felek nem tekintik a kábítószerekről és a pszichotrop anyagokról szóló, a Szerződő Feleket kötelező
nemzetközi szerződések szerinti áruk behozatalának és
kivitelének.
(8) A segítséget kérő Szerződő Fél területére tilos a fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok behozatala a segítségnyújtáshoz szükséges ipari robbanóanyagok kivételével.
(9) A segítséget kérő Szerződő Fél jogszabályai szerint
illetékes hatóságai ellenőrizhetik a (3)—(7) bekezdésben
említett felszerelések és anyagok felhasználását és tárolását.
(10) Az (1)—(9) bekezdésekben foglaltakat tranzitszállítmányok esetén is alkalmazni kell.
(11) A segítséget kérő Szerződő Fél lehetővé teszi a
felszerelések vegyi és sugármentesítését, fertőtlenítését.
Abban az esetben, ha ezt nem lehet elvégezni, akkor a felszerelést a segítséget kérő Szerződő Fél területén hagyják.
7. Cikk Légi jármű alkalmazása (1) A Szerződő Felek a jelen Egyezmény 4. Cikkének
(1) bekezdése szerinti segítségnyújtás céljából — a (2) be
kezdésben meghatározottak szerint — engedélyezhetik a
másik Szerződő Fél légi járműveinek használatát és átrepülését, valamint azoknak a saját felségterületén való felés leszállását, a jelen Egyezmény 5. és 6. Cikkében foglalt
rendelkezések értelemszerű alkalmazásával.
(2) A segítségnyújtás céljára használt légi járművek
repülési tervét (beleértve a szállítmányának leírását is) a
nemzeti Légiforgalmi Tájékoztató Kiadványban (AIPAeronautical Information Publication) közzétett jog- és
szakmai szabályoknak megfelelően kell az illetékes helyen
benyújtani a jelen Egyezményre történő hivatkozással.
(3) Amennyiben a jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, a légi járművek a Szerződő Felek nemzeti Légiforgalmi Tájékoztató Kiadványában (AIP) közzétett szabályok szerint közlekednek.
8. Cikk A segítségnyújtás költségei (1) Amennyiben a Szerződő Felek másként nem állapodnak meg, figyelemmel a jelen Egyezmény rendelkezéseire is, a segítségnyújtás ingyenes.
(2) A segítséget nyújtó Szerződő Fél mentesül a segítséget nyújtó légi jármű átrepülése, leszállása, várakozása,
felszállása és a számára nyújtott navigációs szolgáltatások
után járó díjak megfizetésétől.
(3) A Szerződő Felek illetékes hatóságai a segítségnyújtást biztosító légi járművek alkalmazása esetén a légi jármű
üzemanyag-ellátásra és karbantartási szolgáltatásaira
vonatkozó költségtérítésről minden egyes esetben külön
megállapodnak.
9. Cikk Kártérítés (1) A Szerződő Felek egymással szemben lemondanak
minden őket megillető kártérítési igényről olyan vagyoni
kár esetében, beleértve a környezetben bekövetkező kárt
is, amelyet a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggő
megbízatása teljesítése közben a segélycsapat tagja okozott, továbbá minden olyan kártérítési igényről, amely a
segélycsapat valamely tagjának egészségkárosodásából
vagy halálából adódik, abban az esetben, ha az a jelen
Egyezmény feladatainak végrehajtása során, azzal összefüggésben következett be.
(2) Abban az esetben, ha a segítséget nyújtó Szerződő
Fél segélycsapatának tagja a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggő feladat végzése közben a segítséget kérő
Szerződő Fél államának területén harmadik személy sérelmére kárt okoz, úgy a felelősség a segítséget kérő Szerződő
Felet terheli a saját segélycsapata által okozott károkra
vonatkozó nemzeti jogszabályai szerint.
(3) Az (1)—(2) bekezdés rendelkezései nem alkalmazhatók abban az esetben, ha a kárt szándékosan vagy súlyos
gondatlansággal okozták.
(4) Ezen cikkben meghatározott kártérítési felelősség a
segélycsapatok által okozott azon károk tekintetében áll
fenn, amelyek a segítséget kérő Szerződő Fél államterületére történő belépés pillanatától az annak elhagyásáig terjedő időszakban keletkeztek.
(5) Az illetékes hatóságok szorosan együttműködnek a
kártérítési igények elbírálásának megkönnyítése érdekében. Ebből a célból kicserélik a károkozás körülményeire
vonatkozó valamennyi rendelkezésükre álló információt.
(6) A Szerződő Felek a jelen Cikk rendelkezéseit megfelelően alkalmazzák arra az esetre, ha bármelyik Szerződő
Fél tranzit állam.
10. Cikk Az együttműködés egyéb formái (1) A jelen Egyezmény keretében történő együttműködés az alábbiakra terjed ki:
— katasztrófák és súlyos balesetek előrejelzése, megelőzése, értékelése és következményeinek felszámolása,
figyelőrendszer megszervezése és működtetése;
— katasztrófák és súlyos balesetek okainak kivizsgálása, következményeinek felmérése;
— a környezetet és a lakosságot fenyegető, katasztrófák
és súlyos balesetek által okozott lehetséges környezetszennyezés kockázatának értékelése;
— kölcsönös segítségnyújtás a technikai felszerelések
és helyszínek rendelkezésre bocsátásával, a katasztrófa
megelőzéshez és elhárításhoz kapcsolódó tevékenységek
közös tervezése és végrehajtása, közös gyakorlatok végzése;
— a lakosság számára, a katasztrófa helyzetben követendő magatartással, az elsősegélynyújtással kapcsolatban
nyújtott képzés;
— konferenciák, tanulmányutak, tudományos programok és szakmai tanfolyamok rendezése, oktatási intézmények együttműködése;
— információcsere, szaklapok, módszertani vagy egyéb
kiadványok, video vagy fotó anyagok, valamint a technológiák cseréje;
— közös kiadványok és jelentések elkészítése;
— szakemberek képzése a másik Szerződő Fél oktatási
intézményeiben, oktatók, hallgatók, tudósok és más szakértők cseréje;
— a két Szerződő Fél illetékes hatóságainak tanácskozása.
(2) A Szerződő Felek a jelen Egyezmény rendelkezéseit
megfelelően alkalmazzák az (1) bekezdésben meghatározott együttműködés egyéb formái, különösen a közös gyakorlatok tekintetében.
11. Cikk Együttműködés a nemzetközi és hazai szervezetekkel
A Szerződő Felek felkérhetik és minden rendelkezésükre álló eszközzel segítik az érdekelt nemzetközi és hazai
szervezeteket, intézményeket, ezek együttműködését,
amelyek a katasztrófák és súlyos balesetek megelőzése és
elhárítása terén tevékenykednek.
12. Cikk Közös Bizottság (1) A jelen Egyezmény végrehajtása érdekében a Szerződő Felek illetékes hatóságai Közös Bizottságot hoznak
létre a katasztrófák és súlyos balesetek megelőzés és elhárítás területén történő együttműködés érdekében. Meghatározzák a Közös Bizottság tagjainak számát, feladatait
és jóváhagyják működésének részletes szabályait tartalmazó ügyrendjét. Az ügyrend tartalmazza továbbá a jelen
Egyezményben meghatározott együttműködés, beleértve
az információk cseréjét, rendjét és módját.
(2) A Közös Bizottság üléseit az illetékes hatóságok
egyeztetése alapján, szükség szerint tartja, felváltva a
Magyar Köztársaság és a Görög Köztársaság területén.
13. Cikk A képviselők fogadásának feltételei Amennyiben a Szerződő Felek eltérően nem állapodnak
meg, a Szerződő Felek szakembereinek és egyéb képviselőinek tartózkodásával kapcsolatban felmerült költségeket, beleértve az országon belüli utazással kapcsolatos
költségeket is, a fogadó Szerződő Fél viseli. A fogadó
Szerződő Fél területéig történő és a hazautazás költségeit
a küldő Szerződő Fél viseli.
14. Cikk Az információk felhasználása A jelen Egyezmény alapján végzett tevékenység eredményeként szerzett információk harmadik személynek csak az
információt átadó Szerződő Fél előzetes hozzájárulása
alapján adhatók át, figyelemmel a Szerződő Felek jogszabályaiban foglaltakra, s csak akkor hozhatók nyilvánosságra, ha erről a Szerződő Felek illetékes hatóságai előzetesen
írásban megállapodtak.
15. Cikk A viták rendezése A jelen Egyezmény értelmezéséből vagy alkalmazásából
eredő esetleges vitákat a Szerződő Felek illetékes hatóságai tárgyalások útján rendezik.
16. Cikk Záró rendelkezések (1) A jelen Egyezmény azon a napon lép hatályba, amikor a Szerződő Felek írásban értesítik egymást arról, hogy
eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
valamennyi belső jogi előírásaiknak.
(2) A jelen Egyezmény határozatlan időre szól.
Az Egyezményt bármelyik Szerződő Fél írásban felmondhatja. Az Egyezmény attól a naptól számított hat hónap
elteltével veszti hatályát, amikor a felmondásról szóló diplomáciai jegyzék a másik Szerződő Félhez megérkezett.
(3) A jelen Egyezmény megszűnése, hacsak a Szerződő
Felek másként nem állapodtak meg, az Egyezmény fennállása alatt érvényesen vállalt kötelezettségekért való helytállást nem érinti.
Készült Budapesten, 2000. év szeptember 13. napján, két
eredeti példányban, magyar és görög nyelven, mindkét
nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
(Aláírások) Melléklet A Magyar Köztársaság Kormánya és a Görög Köztársaság Kormánya között a természeti
és civilizációs katasztrófák és súlyos balesetek megelőzése és azok következményeinek felszámolása érdekében
történő kölcsönös segítségnyújtásról szóló Egyezmény 5—6. Cikkeihez 1. lap
Minta!
Megbízólevél .......................................................... .........................................................
A kiállító illetékes hatóság A kiállítás helye
megnevezése és időpontja A jelen okiratban tanúsítjuk, hogy ................................... a .................................................... területén végrehajtandó segítségnyújtásban részt vevő magyar/görög segélycsapat vezetője/egyéni szakértője.
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Görög Köztársaság Kormánya között a természeti és civilizációs katasztrófák és
súlyos balesetek megelőzése és azok következményeinek felszámolása érdekében történő kölcsönös segítségnyújtásról
szóló Egyezmény értelmében a jelen okirat alapján a segélycsapat:
— átlépheti az államhatárt és tartózkodhat a Magyar Köztársaság/Görög Köztársaság területén,
— átutazhat a Magyar Köztársaság/a Görög Köztársaság) területén.
A magyar/görög segélycsapat ...................... személyből áll. A segélycsapat tagjai a következők:
1. ........................
............................................................................ Az engedélyező illetékes hatóság
vezetőjének aláírása
A mellékletet magyar/görög és angol nyelven kell kitölteni!
 A nem kívánt rész törlendő!
 Az Egyezmény 2. Cikk (1) vagy (2) bekezdésében meghatározott hatóság kijelölt vezetője írja alá az okiratot!
2. lap Minta! Jegyzék
a felszerelések behozatalára, kivitelére és átszállítására
.......................................................... .........................................................
A kiállító illetékes hatóság A kiállítás helye
megnevezése és időpontja 1. A segélycsapat felszerelése az alábbiakat tartalmazza:
A felszerelés elemeinek
megnevezése Fajta Típus Darabszám 1.
...
...
2. Célország:
3. Tranzit esetén az érintett
  országok megnevezése:
........... év .................... hónap ....... nap Az engedélyezés időpontja
............................................................................
Az engedélyező illetékes hatóság vezetőjének aláírása A jegyzéket magyar/görög és angol nyelven kell elkészíteni!
 A felszereléseket tartalmazó jegyzéket 2 példányban kell elkészíteni!
 Az Egyezmény 2. Cikk (1) vagy (2) bekezdésében meghatározott hatóság kijelölt vezetője írja alá az okiratot!
Megjegyzés: A segélyszállítmányként visszamaradt felszerelést záradékként fel kell tüntetni a jegyzéken! [Egyezmény
6. Cikk (5) és (6) bekezdése.]
3. lap Minta! Jegyzék
a segélyszállítmányok behozatalára, kivitelére és átszállítására
1. A segélycsapat felszerelése az alábbiakat tartalmazza: A felszerelés elemeinek
megnevezése
Fajta Típus Darabszám 1.
...
...
2. Célország:
3. Tranzit esetén az érintett
  országok megnevezése:
........... év .................... hónap ....... nap Az engedélyezés időpontja
............................................................................
Az engedélyező illetékes hatóság
vezetőjének aláírása A jegyzéket magyar/görög és angol nyelven kell elkészíteni!
 A felszereléseket tartalmazó jegyzéket 2 példányban kell elkészíteni!
 Az Egyezmény 2. Cikk (1) vagy (2) bekezdésében meghatározott hatóság kijelölt vezetője írja alá az okiratot!
Megjegyzés: A segélyszállítmány azon részét, amelyet a segítséget nyújtó Szerződő Fél területére visszaszállítanak,
záradékként fel kell tüntetni a jegyzéken!’’
3. § (1) E törvény a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2002. év december
hónap 11. napjától kell alkalmazni.
(2) A törvény végrehajtásáról a belügyminiszter gondoskodik. Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
56/2011. (VI. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. május 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. med. K. D. I. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. május 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e ön, hogy a magánnyugdíjpénztárak tagjai továbbra is szerezhessenek szolgálati időt a társadalombiztosítási
nyugdíjrendszerben?”
Az Országos Választási Bizottság szerint a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak. Eszerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. Ahhoz azonban, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon
válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen.
Az Alkotmánybíróság az egyértelműség részének tekinti azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési
kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan, következményeiben kiszámíthatatlan.
A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 2. § (6) bekezdés b) pontja alapján az a személy,
aki 2011. január 31-éig kezdeményezi a magán-nyugdíjpénztári tagsági jogviszonyának fenntartását, 2011. december
1-jétől kezdődően a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerben további szolgálati időt nem szerez.
A népszavazási eljárás jogszabályokban meghatározott időtartamára és folyamatára tekintettel a népszavazásra
feltenni kívánt kérdés a Testület álláspontja szerint nem egyértelmű. A kérdés hitelesítése esetén az aláírásgyűjtésre és
a benyújtott aláírások ellenőrzésére rendelkezésre álló határidő ismeretében a népszavazásra a jogszabályban
meghatározott 2011. december 1-i határidőt követően kerülne sor. Ezáltal a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a
választópolgárok számára félrevezető lenne, ugyanis a „továbbra is” kifejezés azt a téves látszatot keltené, mintha a
magán-nyugdíjpénztári tagok a népszavazáskor hatályos jogszabályok alapján szolgálati időt szerezhetnének, pedig
ez akkor már nem lenne így.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a
törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a 1997. évi LXXXI. törvény 2. § (6) bekezdés b) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1096/2016. (II. 29.) Korm. határozata a „GSM-R rendszer kiépítés 2. üteme a magyarországi TEN-T vasúti törzshálózaton” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a „GSM-R rendszer kiépítés 2. üteme a magyarországi TEN-T vasúti törzshálózaton” című projektjavaslattal
(a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2015. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  projektjavaslat Európai
Hálózatfinanszírozási Eszközből nem finanszírozható költségeinek az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív
Programból (a továbbiakban: IKOP) történő finanszírozásáról, illetve ha az IKOP-ból történő finanszírozást a Kormány
nem támogatja, a projektjavaslat visszavonásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Európai Bizottság döntését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2009. (XII. 31.) KvVM utasítása a környezetvédelmi és vízügyi miniszter által irányított szerveknél dolgozók cafetériajuttatásának egyes kérdéseiről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 49/F. § (3)–(4) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya
a) az Országos Meteorológiai Szolgálat, b) az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség.
c) az Észak-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
d) a Nyugat-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
e) a Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
f) a Közép-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
g) a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
h) az Észak-magyarországi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
i) a Felső-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
j) a Közép-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
k) az Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
l) a Tiszántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
m) az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság, n) a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság,
o) a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság, p) a Duna-Dráva Nemzeti Park Igazgatóság,
q) a Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság, r) a Fertő-Hanság Nemzeti Park Igazgatóság,
s) a Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatóság, sz) a Kiskunsági Nemzeti Park Igazgatóság,
t) a Körös-Maros Nemzeti Park Igazgatóság, és u) az Őrségi Nemzeti Park Igazgatóság,
köztisztviselőire, ügykezelőire (a továbbiakban: köztisztviselő) és a prémiumévek programról és a különleges
foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya alatt álló közszolgálati jogviszonyban állókra (a
továbbiakban: prémium évek programban részt vevő) terjed ki.
(2) Az utasítás rendelkezéseit alkalmazni kell az (1) bekezdésben felsorolt szervek munkaviszonyban álló munkavállalóira
(a továbbiakban: munkavállaló) is. 2. § Cafetériajuttatásként a Ktv. 49/F. § (1) bekezdés első mondatában felsorolt juttatások közül lehet választani, az ott
hivatkozott feltételekkel és mértékben. 3. § (1) A köztisztviselőt és munkavállalót megillető cafetériajuttatás összege 2010. évben bruttó 200 000 Ft/fő.
(2) A prémium évek programban részt vevőt cafetériajuttatásként az (1) bekezdés szerinti összeg 30%-a illeti meg.
4. § A cafetériajuttatások választására vonatkozó nyilatkozat évente egy alkalommal, a tárgyév június 30-ig módosítható.
5. § Az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
73/2010. (VII. 27.) OGY határozata dr. Répássy Róbert országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Répássy Róbert országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság
1. B.34.577/2010/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
61/2017. (III. 20.) Korm. rendelete a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság turizmussal és vendéglátással kapcsolatos egyes feladatainak meghatározásáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 9. § tekintetében személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 80. § d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: turisztikai ügynökség)
a turizmussal kapcsolatos – e rendeletben és a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi
CLVI. törvényben meghatározott – állami feladatokat közfeladatként látja el.
2. § A turisztikai ügynökség az 1. § szerinti feladatai ellátása során költségvetési támogatások nyújtására is jogosult.
3. § (1) A  turizmusért felelős miniszter a  turisztikai ügynökségen keresztül összehangolja Magyarország turisztikai
tevékenységének körében a  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervek munkáját, meghatározza
a turisztikai feladatok ellátását és annak módját.
(2) A  turisztikai ügynökség (1)  bekezdés szerinti hatásköre nem terjed ki az  irányító hatósági feladatokat ellátó
minisztériumi szervezeti egységek feladat- és hatáskörébe tartózó kérdésekre.
(3) A  turisztikai ügynökség közreműködik a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet] szerinti szakpolitikai feladatok ellátásában.
4. § (1) A turisztikai ügynökség javaslatot tesz a turizmusért felelős miniszternek
a) a turizmust, különösen a turisztikai marketingtevékenységet, az utazásszervező és -közvetítő tevékenységet,
az  utazási és utazást közvetítői szerződést, a  falusi és agroturizmust, az  egészségturizmust, a  szálláshelyszolgáltatást, a  lovas turisztikai szolgáltatást, az  idegenvezetést, a  konferenciaturizmust, valamint
a vendéglátást és bormarketinget érintő szabályozásra, egyúttal részt vesz a feladatait érintő előterjesztések
közigazgatási egyeztetésben, véleményezésében, továbbá turizmussal és vendéglátással kapcsolatos
jogalkalmazási kérdésekben véleményt nyilvánít,
b) az  európai uniós jogharmonizációs feladatokra, különös tekintettel az  utazási csomagokról és az  utazási
szolgáltatás együttesekről, valamint a  2006/2004/EK rendelet és a  2011/83/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv módosításáról, továbbá a  90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló
2015. november 25-i 2015/2302 európai parlamenti és a tanácsi irányelv hazai jogba való átültetésére,
c) a Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának szabályaira,
d) az Országos Képzési Jegyzék turisztikai és vendéglátóipari szakmacsoportjainak fejlesztésére,
e) a  turizmust és a  vendéglátást érintő stratégiai dokumentumokra (koncepciókra, stratégiákra, fejlesztési
programokra), különös tekintettel a  2016–2026. évekre vonatkozó Nemzeti Turizmusfejlesztési Koncepcióra
és az országmárka-kommunikációra,
f ) turisztikai desztinációk és kiemelt turisztikai fejlesztési térségek meghatározására,
g) a felsőoktatás turisztikai alap- és mesterképzési szakjainak, valamint felsőoktatási szakképzéseinek képzési és
kimeneti követelményeiben leírt kompetenciák megvalósításához szükséges fejlesztések támogatására,
h) a turisztikai tárgyú szakpolitikai döntéseket megalapozó és fejlesztéseket alátámasztó információs rendszerek
adatigényére, a  megfelelő mennyiségű és minőségű adat előállítása érdekében alkalmazandó információs
technológiákra és a vezetői információk előállításának folyamataira.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti feladatok nem terjednek ki a  földművelésügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó
szervek kijelöléséről szóló jogszabályban állatvédelmi hatóságként, borászati hatóságként, erdészeti hatóságként,
élelmiszerlánc-felügyeleti szervként, géntechnológiai tevékenységről szóló törvény szerinti ellenőrzésére
jogosult hatóságként, halgazdálkodási hatóságként, mezőgazdasági igazgatási szervként, növénytermesztési
hatóságként, őstermelői nyilvántartást vezető szervként, pálinkaellenőrző hatóságként, szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó
hatóságként, talajvédelmi hatóságként, tenyésztési hatóságként, termőhelyi katasztert vezető szervként vagy
vadászati hatóságként kijelölt szerv feladat- és hatáskörébe tartozó feladatokra.
(3) A turizmusért felelős miniszter az (1) bekezdés c) pontja alapján javaslatot tesz a kereskedelmi hatóság irányítását
ellátó miniszter számára a  Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának szabályairól szóló
kormányrendelet szerinti ellenőrzési terv tartalmára vonatkozóan.
5. § (1) A turisztikai ügynökség
 1. ellátja a  Széchenyi Pihenő Kártyával kapcsolatos turisztikai szakmai feladatokat, részt vesz a  feladatok
végrehajtásának ellenőrzésében,
 2. végzi turisztikai desztinációmenedzsment (a továbbiakban: TDM) szervezetek regisztrációját, és a regisztrált
szervezetek listáját honlapján közzéteszi,
 3. gondoskodik a  Nemzeti Kulturális Alappal közös pályázat működtetéséről a  turisztikai vonzerővel bíró
kulturális és gasztronómiai rendezvények támogatására,
 4. működteti a turisztikai és vendéglátóipari szolgáltatások minősítésére vonatkozó nemzeti tanúsító védjegyek
rendszerét,
 5. a  turizmusért felelős miniszter delegálása alapján, a  turizmusért felelős miniszter képviseletében részt vesz
jogszabály alapján vagy kormányhatározattal létrehozott testületek munkájában,
 6. gondoskodik a magyar nemzeti értékekről és a hungarikumokról szóló törvény szerinti Turizmus-Vendéglátás
Ágazati Értéktár működtetéséről,
 7. közreműködik a Modern Városok Program keretében megjelent kormányhatározatokban szereplő turisztikai
feladatok végrehajtásában és a  kapcsolódó kormánydöntések előkészítésében, kapcsolatot tart az  érintett
városokkal, szervezetekkel,
8. közreműködik a  hazai turisztikai és vendéglátóipari szakképzési rendszer felmérésében és megújításában,
ennek keretében kezeli az Országos Képzési Jegyzék turisztikai és vendéglátóipari szakmacsoportjait,
9. figyelemmel kíséri az Európai Unió turisztikai és vendéglátóipari tárgyú jogalkotását és kezdeményezéseit,
10. közreműködik az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság Turisztika Szakértői Csoport munkájában,
11. statisztikai adatok alapján elemzi a  turizmus és a  vendéglátás folyamatait, észrevételeket, javaslatot tesz
az ágazatra vonatkozó statisztikai adatok gyűjtésére, figyelemmel kíséri a turizmust és a vendéglátást érintő
fontosabb folyamatokat, elemzi a  területen működő vállalkozások gazdálkodási, jövedelmi folyamatait,
ezekre vonatkozóan szakmai anyagokat készít, véleményez és javaslatokat dolgoz ki,
12. koordinálja a  turizmusfejlesztési feladatokat és a  kiemelt állami turisztikai fejlesztéseket, kapcsolatot tart
a  turizmus és a  vendéglátás fejlesztésében érintett kormányzati és nem kormányzati szereplőkkel, szervezi
együttműködésüket,
13. bormarketing tevékenysége keretében kidolgozza a  közösségi bormarketing programot, a  közösségi
bormarketing eszközeinek alkalmazásával támogatja a  magyar borok kül- és belpiaci értékesítését, segíti
a  termelők, kiemelten a  kis- és középvállalkozások, valamint a  feldolgozók és forgalmazók piaci munkáját,
kapcsolatot tart az  érintett terméktanácsokkal, szakmai szervezetekkel, kormányzati és nem kormányzati
szereplőkkel.
(2) Az (1) bekezdés 4. pontja szerinti feladat nem terjed ki a 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladat- és határkörök
gyakorlójaként kijelölt szerv feladat- és hatáskörébe tartozó feladatokra.
6. § (1) A  turisztikai ügynökség közreműködik a  2014–2020-as európai uniós tervezési időszak turisztikai programjainak
végrehajtásában, ennek keretében az  Európai Uniós társfinanszírozású turisztikai támogatási kérelmekkel
kapcsolatban
a) gondoskodik a Gazdasági és Innovációs Operatív Program (a továbbiakban: GINOP) 1. prioritása TDM tárgyú
pályázati felhívása és a GINOP 7. prioritása pályázati felhívásai szakmai tartalmának kidolgozásáról, valamint
támogatja a szakpolitikai felelőst a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendeletben meghatározott, a támogatási kérelem
tartalmi értékelése és a döntéshozatal szabályai szerinti feladatai ellátásában,
b) részt vesz valamennyi európai uniós társfinanszírozású turisztikai felhívás szakmai tartalmának
kidolgozásában,
c) részt vesz valamennyi operatív program elsődlegesen nem turisztikai célú, de a  turizmusfejlesztést
közvetetten érintő fejlesztési programok szakmai tartalmának kidolgozásában,
d) részt vesz a  határmenti programok kapcsán felállított határon átnyúló együttműködési munkacsoport,
valamint státusz szerinti tagjelölése esetén a monitoring bizottság munkájában a turisztikai célú projektekkel
kapcsolatos döntéshozatal elősegítése érdekében.
(2) A  turisztikai ügynökség tájékoztatást kérhet a  támogatottaktól a  turizmusfejlesztési célokat szolgáló, az  Európai
Bizottság által közvetlenül finanszírozott támogatási kérelmekről vagy egyéb forrásokból megvalósuló projektekről.
(3) A turisztikai ügynökség az (1) és a (2) bekezdés szerinti hatáskörét csak annyiban gyakorolhatja, amennyiben az nem
sért összeférhetetlenségre vonatkozó szabályt.
7. § A turisztikai ügynökség a  turizmusért felelős miniszterrel kötött kezelő szervi megállapodás alapján, az  erre
vonatkozó külön jogszabályokban meghatározottak szerint
a) megtervezi, előkészíti és lebonyolítja a  turisztikai célelőirányzatok terhére történő pályáztatási,
döntés-előkészítési, szerződéskötési, beszámoltatási és elszámoltatási feladatokat,
b) elszámol a rendelkezésére bocsátott források felhasználásával.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § A Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának szabályairól szóló 55/2011. (IV. 12.) Korm. rendelet
14.  § (2)  bekezdésében a „miniszternek” szövegrész helyébe a „miniszter útján a  turisztikai ügynökségnek” szöveg
lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2012. (XII. 21.) KIM utasítása a kormányablakok fizikai kialakításával összefüggő feladatokról, valamint a kormányablakok fizikai kialakításával összefüggő feladatokkal összefüggésben miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2012. november 26. napjától
2013. május 26. napjáig dr. Deák Ritát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos ellátja a) a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalainak informatikai működtetése feltételei
kialakításának koordinációjával, b) a kormányablakok fizikai kialakításának, valamint informatikai működtetése feltételei kialakításának
koordinációjával, és c) a megyei kormányhivatalok informatikai működtetése feltételei kialakításának koordinációjával
összefüggő feladatokat, valamint ezzel összefüggésben gondoskodik az európai uniós források lehető leghatékonyabb
felhasználásáról. (2) A miniszteri biztos figyelemmel kíséri a TÁMOP 2.1.2. projekt végrehajtását.
3. § A miniszteri biztos a 2. §-ban meghatározott feladati ellátása érdekében koordinálja különösen a Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium egyes szervezeti egységei, a Nemzeti Államigazgatási Központ, a Közigazgatási és
Igazságügyi Hivatal (a továbbiakban: Hivatal), valamint a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatala tevékenységét. 4. § Az ügyfélbarát közigazgatás mielőbbi megvalósulása és az ezt szolgáló kormányablakok kialakítása érdekében a fizikai
kialakítással összefüggő feladatokat a miniszteri biztos a Hivatal közreműködésével valósítja meg.
5. § A miniszteri biztos a Hivatal közreműködésével ellátja a kormányablakok és a munkaügyi kirendeltségek
megvalósítását célzó hazai, illetve európai uniós pályázatok és források kezelését, valamint a komplex tervezési
munkákat, azok teljes körű felügyeletét és irányítását, ide értve az épületek akadálymentesítési tervezését és a tervezői
művezetést is, illetve az építési beruházások bonyolítását, valamint a műszaki ellenőrzést.
6. § A kormányablakok arculati elemeinek egységes kialakításával, illetve az ehhez kapcsolódó bútorzat és a
kormányablakok személyi állományának egységes megjelenéséhez szükséges formaruházat beszerzéséhez
szükséges közbeszerzések kiírásával, valamint a (központosított) beszerzések bonyolításával kapcsolatos feladatokat a
miniszteri biztos a Hivatal közreműködésével látja el. 7. § A miniszteri biztos és a Hivatal a 4-6. §-ban meghatározott feladatait fővárosi és megyei kormányhivatalok közvetlen
bevonásával hajtja végre. 8. § A miniszteri biztos a kormányablakok kialakításához szükséges informatikai fejlesztések megvalósítását a Közigazgatási
és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala közreműködésével látja el.
9. § A miniszteri biztos a kormányablakok működtetéséhez szükséges személyi állomány kiválasztását, felkészítését, illetve
a folyamatos feladatellátáshoz szükséges továbbképzéseket a Hivatal, valamint a Nemzeti Államigazgatási Központ
részvételével és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem közreműködésével látja el.
10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1129/2015. (III. 6.) Korm. határozata „Az ivóvízminőség-javítása a magyarországi Észak-alföldi Régióban” című, 2004/HU/16/C/PE/005 azonosító számú KA projekt zárását elősegítő, Nagyiván település egészséges ivóvízellátását biztosító beruházáshoz nyújtott kiegészítő forrás jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. egyetért „Az ivóvízminőség-javítása a magyarországi Észak-alföldi Régióban” című, 2004/HU/16/C/PE/005 azonosító
számú KA projekt zárásához is szükséges azon műszaki feladatok végrehajtásával, amelyek biztosítják Nagyiván
település hosszú távú, biztonságos, egészséges, a jogszabályban meghatározott határértékeknek bór tekintetében
is megfelelő ivóvízzel történő ellátását;
2. elrendeli a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 19. §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  3. Az  egészséges ivóvíz
biztosításához szükséges Tiszaörs-Nagyiván közötti összekötő vezeték megépítésének támogatása címmel
történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) az 1.  pontban foglalt feladatok ellátására a  Tiszaörs-Nagyiván közötti összekötő vezeték megépítése
érdekében 30,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet 2. A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet 3. Az  egészséges ivóvíz biztosításához szükséges TiszaörsNagyiván közötti összekötő vezeték megépítésének támogatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter – amennyiben a  beruházás megvalósításához szükséges hatósági
engedélyek rendelkezésre állnak – a 2. pont szerinti támogatást külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, vissza
nem térítendő támogatás formájában, előfinanszírozás keretében és egy összegben nyújtsa a  projekt zárásáért
felelős kedvezményezettnek, az  „Önkormányzati Társulás az  Észak-alföldi Régió Ivóvíz-minőségének Javításáért”
elnevezésű Önkormányzati Társulást képviselő Kisújszállás Város Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat)
részére, valamint a támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának részletes feltételeiről 2015. június 30-ig
támogatási szerződést kössön az Önkormányzattal;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti támogatási szerződés megkötését követően a  2.  pont
szerinti támogatást legkésőbb 2016. december 31-éig történő felhasználási kötelezettséggel a támogatási szerződés
megkötését követően legkésőbb 2015. július 10-ig folyósítsa az Önkormányzat számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
68/2006. (X. 30.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjainak felmentéséről.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. §
(4) bekezdése, valamint a 170/1993. (X. 3.) Korm. rendelet
4. § (2) bekezdés d) pontja alapján – a Központi Statisztikai Hivatal elnöke előterjesztésére –
Erdősi Sándort,
dr. Kovácsy Zsombort,
Légrády Andrást,
dr. Petőfi Lászlót,
dr. Ulicska Lászlót
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátása alól – a jelölés visszavonása miatt –
felmentem. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
340/B/2001. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
Az Alkotmánybíróság az új szövetkezetekről szóló
2000. évi CXLI. törvény 3. § (1) bekezdése, 16. § (2) bekezdése, 19. § (2) bekezdése, 21. § (1) és (2) bekezdései,
43. § (2) bekezdése e) pontja, 46. § (3) bekezdése, 52. § b)
és c) pontjai, 57. § (2) bekezdése, 86. § (2) bekezdése, 87. §
(2) bekezdése, 88. §-a, 89. § (2) bekezdése b) és c) pontjai,
94. § (1) bekezdése a) pontja alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást
megszünteti. I n d o k o l á s
1. Három indítványozó kérdőjelezte meg az új szövetkezetekről szóló 2000. évi CXLI. törvény (a továbbiakban:
új Sztv.) számos rendelkezésének alkotmányosságát.
1.1. Az első indítványozó szerint az új Sztv. 19. § (2) bekezdésébe foglalt rendelkezés az Alkotmány tulajdonhoz
való jogot garantáló 13. § (1) bekezdését sérti. A támadott
rendelkezés alapján a szövetkezet átalakulása vagy jogutód nélküli megszűnése esetén – a hitelezőkkel való elszámolást követően – a szövetkezet fel nem osztható vagyonát az alapszabályban meghatározott szövetkezeti célra, más szövetkezet vagy szövetkezeti szövetség számára
kell felajánlani. Az indítványozó szerint ezáltal a szövetkezeti tagok vagyoni hozzájárulásához olyan szövetkezeti
tagok vagy a szövetkezeten kívülálló tagok juthatnak hozzá, akik erre nem jogosultak, továbbá azok sem kaphatják
meg a vagyoni hozzájárulásukat, akik a polgári jogi öröklési szabályok alapján erre jogosultak lennének.
Az új Sztv. 21. § (1) bekezdése a szövetkezet gazdasági
tevékenységének korlátairól szól. Az indítványozó nézete
szerint azáltal, hogy a törvényhozó nem emelte ki e rendelkezés hatálya alól a szövetkezeti hitelintézeteket, az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdését sértette meg.
Ugyancsak ezen alkotmányi rendelkezés sérelmét állítja
az indítványozó a támadott törvény 46. § (3) bekezdésében, de indítványában nem indokolja e kérelmét.
Az első indítványozó azt is kifogásolta, hogy az új Sztv.
52. § b) és c) pontjai a szövetkezeti tagsági jogviszony tekintetében többletkötelezettséget rónak a szövetkezeti hitelintézetek tagjaira. Az indítványozó szerint ezért a támadott rendelkezések, amellett, hogy teljesen értelmezhetetlenek, az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdésével is ellentétesek.
Az indítványozó szerint az új Sztv. 57. § (2) bekezdésének indítvány benyújtásakor hatályos szövege végeredményében non-profit szervezetekké minősítette a szövetkezeti hitelintézeteket, mivel azok – a hitelszövetkezeteket kivéve – a tagjaikkal folytatott gazdasági együttműködés során nyereségre nem törekedhettek, ami sérti az Alkotmány
9. § (2) bekezdését és az egyes jogharmonizációs kötelezettségeket.
Az új Sztv. 94. § (1) bekezdésének a) pontja, – állítja az
indítványozó – amely hatályon kívül helyezte a szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény 113. §-át (a továbbiakban: régi Sztv.) ellentétes az Alkotmánybíróság 30/2000.
(X. 11.) AB határozatában kifejtettekkel, mivel megszűnt
a szövetkezeti érdek-képviseleti szervek egyetértési és véleményezési jogköre az Országgyűlés vagy a Kormány hatáskörébe tartozó, a szövetkezeteket vagy azok tagságát
érintő javaslatok tekintetében.
Az indítványozó végül megjegyzi azt, hogy valamennyi, általa kifogásolt rendelkezés sérti az Alkotmány
12. § (1) bekezdését, mert „nem veszi figyelembe a jogos
szövetkezeti (takarékszövetkezeti, szövetkezeti hitelintézeti) sajátos érdekeket”.
1.2. A második és harmadik indítványozó szerint az új
Sztv. 3. § (1) bekezdésébe foglalt szövetkezet-fogalma indokolatlanul szűkíti a szövetkezés lehetőségeit, ezért sérül
az Alkotmány 9. § (2) bekezdésébe foglalt vállalkozás
való jog, továbbá a gazdasági verseny szabadsága, valamint a szövetkezetek támogatását előró és önállóságát garantáló 12. § (1) bekezdése. Az új Sztv. támadott rendelkezése a fenti okok alapján ellentétes a munkához, valamint a
foglalkozás szabad megválasztásához való jogot alkotmányi rendelkezéssel is [70/B. § (1) bekezdés].
Emellett az indítványozók szerint az új Sztv. 16. §
(2) bekezdésében előírt részjegy-tőke minimum súlyosan
korlátozza az új szövetkezetek létrejöttét, ezáltal sérül az
Alkotmány 12. § (1) bekezdése, továbbá közvetetten a
70/B. § (1) bekezdése is.
Az új Sztv. 21. § (1) bekezdése és 57. § (2) bekezdése az
Alkotmány 12. §-án és 70/B. § (1) bekezdésén kívül sérti
az Alkotmány 9. § (2) bekezdését is, mert korlátozza a szövetkezetek üzletszerű gazdasági tevékenységének végzését.
Az új Sztv. 43. § (2) bekezdésének e) pontjába foglalt
rendelkezés, amely a felügyelő bizottság számára megadja
a lehetőséget arra, hogy az igazgatóság jogszabályba ütköző vagy a szövetkezet érdekeit súlyosan sértő működése
esetén legfeljebb hatvan napra felfüggessze az igazgatóság
működését, az indítványozók szerint sérti az Alkotmány
12. § (1) bekezdését, mert alkalmas eszköz arra, hogy a
szövetkezet működését ellehetetlenítse, továbbá eltúlzott
biztosítéknak minősül a gazdasági társaságok szabályozásához képest.
Az indítványozók nézete szerint az új Sztv. 86. § (2) bekezdése, amely kiterjeszti a szövetkezeti szövetségekre a
közhasznú szervezetekről szóló törvény hatályát, az államtól teszi függővé e szövetségek működését, ezáltal sérül a
társadalmi szervezeti autonómia Alkotmány 4. §-ában,
12. § (1) bekezdésében, valamint 70/C. § (1) bekezdésében
biztosított joga.
A harmadik indítványozó ugyancsak az autonómia Alkotmány 4. §-ában és 12. §-ában biztosított jogának sérelmét látta a támadott törvény 87. § (2) bekezdésében előírt
szövetkezeti szövetség által létrehozandó szolidaritási
alapképzési kötelezettségben.
A második indítványozó szerint az új Sztv. 88. §-a,
amely szerint csak a szövetkezeti szövetségek által alapított országos szövetség jogosult képviselni a hazai szövetkezeteket nemzetközi szervezetekben, sérti az Alkotmány
12. § (1) bekezdését és ellentétes az Alkotmány 7. § (1) bekezdésében foglaltakkal. Ennek okát egyrészt abban látja
az indítványozó, hogy a törvényhozó csak egyetlen országos szövetség létrehozására ad lehetőséget, másrészt ab-
ban, hogy a területi-ágazati szövetségek közvetlenül nem
vehetnek részt nemzetközi szervezetek munkájában.
Az új Sztv. 89. § (2)–(4) bekezdései a második indítványozó nézete szerint arra kényszerítik a szövetkezeteket,
hogy vásárolják meg a kívülálló üzletrész-tulajdonosok
üzletrészét. Amennyiben erre nem kerül sor, vagy a szövetkezet nem alakul át gazdasági társasággá, akkor jogutód nélkül megszűnik. A jogalkotó által írt bármely lehetőség az indítványozó szerint sérti az Alkotmány 12. §
(1) bekezdését, mivel a szövetkezeti önállóság olyan korlátozását jelenti, amely nem elkerülhetetlenül szükséges.
A kívülálló üzletrész-tulajdonosok helyzetének rendezése,
mint legitim cél ugyanis más eszközökkel is biztosítható.
Ezen túlmenően a fenti rendelkezések diszkriminatív módon különböztetik meg a külső üzletrész-tulajdonosokat a
szövetkezeti tagoktól, mivel kizárólag az előbbiek szempontjaira volt figyelemmel a kifogásolt szabályozás megalkotásakor, így – az indítványozó szerint – sérül az Alkotmány 9. § (1) bekezdése, amely garantálja a diszkrimináció-mentességet tulajdon minden formája tekintetében. Az
indítványozó előadta azt is, hogy a jogalkotó teljesíthetetlen feladatot ró a szövetségekre, mivel a külső üzletrész-tulajdonosokat nem kötelezte üzletrészük eladására,
így egyetlen külső üzletrész-tulajdonos is meg tudja akadályozni a szövetkezet további működését, ezáltal sérül az
Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe foglalt jogállamiság elve.
Az indítványozó szerint az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdését sértő indokolatlan megkülönböztetést valósít meg a
támadott szabályozás azért, mert – szemben a korlátolt
felelősségű társaságokkal vagy részvénytársaságokkal – a
szövetkezet gazdasági társasággá való átalakulásáról döntő közgyűlés határozatképtelensége esetén összehívott
megismételt közgyűlésen is csak az összes tag legalább
kétharmada dönthet az átalakulásról.
Végül mindkét indítványozó előadta, hogy az új Sztv.
kodifikációja során nem egyeztettek az érintettekkel, ezáltal az új Sztv. 94. § (1) bekezdésének a) pontja, amely hatályon kívül helyezte a régi Sztv. 113. §-át, sérti az Alkotmány 4. §-ába foglalt rendelkezést.
Az Alkotmánybíróság az indítványokat – tárgyi azonosságukra tekintettel – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009, január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend)
28. § (1) bekezdésének megfelelően egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az új Sztv.-t hatályon kívül helyezte a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény 112. § d) pontja.
Az Alkotmánybíróság a jogszabályváltozásra tekintettel felhívta az indítványozókat, hogy nyilatkozzanak,
fenntartják-e indítványaikat, illetve kívánják-e módosítani
azokat. Az indítványozók válaszukban indítványaikat
visszavonták.
Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 20. §-a alapján az arra jogosult
indítványa alapján jár el. Tekintettel az indítványok
visszavonására az Alkotmánybíróság az eljárást – az Ügyrend 31. § d) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2009. január 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
89/2012. (VII. 17.) ME határozata a Fegyverkereskedelemről szóló Szerződés létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva
a külügyminiszter és a nemzetgazdasági miniszter együttes előterjesztése alapján:
1. egyetértek a Fegyverkereskedelemről szóló Szerződés (a továbbiakban: Szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a külügyminisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Szerződés létrehozását követően a Szerződés
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1675/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a 2020. 35. Úszó-, Nyíltvízi-, Műugró-, Műúszó- és Óriástoronyugró Európa-bajnokság, valamint a 2020. Vízilabda Európa-bajnokság megrendezéséhez szükséges megállapodásban rögzített kormányzati garanciavállalás tartalmáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy a  2020. évi 35. Úszó-, Nyíltvízi-, Műugró-, Műúszó- és Óriástoronyugró
Európa-bajnokság megrendezéséhez a  LIGUE EUROPEENNE DE NATATION-nel (a továbbiakban: LEN) és a  Magyar
Úszószövetséggel (a továbbiakban: MÚSZ), továbbá a  2020. évi Vízilabda Európa-bajnokság megrendezéséhez
a  LEN-nel és a  Magyar Vízilabda Szövetséggel (a továbbiakban: MVLSZ) négyoldalú megállapodásban
(a  továbbiakban: Megállapodás) rögzített feltétlen és visszavonhatatlan garanciavállalás alapján a  Kormánynak
úgy kell helytállnia, mintha a  Megállapodást az  MVLSZ-szel, MÚSZ-szal együtt és egyetemlegesen a  Kormány is
megkötötte volna, és a LEN igénye szerint kártalanítja, valamint a jövőben is kártalanítani fogja a LEN-t valamennyi,
az MVLSZ és a MÚSZ által elkövetett mulasztásért, és ehhez kapcsolódóan valamennyi esedékes kifizetést teljesíti
a LEN részére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2010. (V. 7.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Albán Köztársaság Kormánya között az Európai Közösség és az Albán Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, 2005. április 14-én, Luxemburgban aláírt megállapodás végrehajtásáról szóló, 2009. október 30-án, Tiranában aláírt Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 52/2010. (III. 11.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
Az 52/2010. (III. 11.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2010. évi 34. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és
az Albán Köztársaság Kormánya között az Európai Közösség és az Albán Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó
személyek visszafogadásáról szóló, 2005. április 14-én, Luxemburgban aláírt megállapodás végrehajtásáról szóló, 2009. október
30-án, Tiranában aláírt Jegyzőkönyv 10. cikkének (1) bekezdése a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„E Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás 18. cikke szerinti visszafogadási vegyes bizottságnak az Eljárási
Szabályzat elfogadásáról szóló 1/2008. számú, az Európai Közösség és az Albán Köztársaság között a tartózkodási
engedéllyel nem rendelkező személyek visszafogadásáról szóló megállapodás alapján felállított visszafogadási vegyes
bizottsági határozata 7. cikkével összhangban történő értesítését követő harmincadik (30.) napon lép hatályba.
A visszafogadási vegyes bizottság értesítésére azt követően kerül sor, hogy a Szerződő Felek e Jegyzőkönyv kötelező
hatályának elismeréséhez szükséges belső jogi eljárásaik lefolytatásáról kölcsönösen értesítették egymást.”
Az első értesítés időpontja: 2010. január 21. A második értesítés időpontja: 2010. április 12.
A vegyes bizottság értesítésének időpontja: 2010. április 16.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja: 2010. május 16. A fentiekre tekintettel, összhangban az 52/2010. (III. 11.) Korm. rendelet 4. §-ának (3) bekezdésével megállapítom,
hogy a Magyar Közlöny 2010. évi 34. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Albán Köztársaság
Kormánya között az Európai Közösség és az Albán Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek
visszafogadásáról szóló, 2005. április 14-én, Luxemburgban aláírt megállapodás végrehajtásáról szóló, 2009. október
30-án, Tiranában aláírt Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 52/2010. (III. 11.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2010. május 16-án,
azaz kettőezer-tíz május tizenhatodikán lépnek hatályba. Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
246/2018. (XII. 17.) Korm. rendelete a Magyarország biztonsági érdekét sértő külföldi befektetések ellenőrzéséről szóló 2018. LVII. törvény végrehajtásáról.
A Kormány
a Magyarország biztonsági érdekét sértő külföldi befektetések ellenőrzéséről szóló 2018.  évi LVII.  törvény 12.  § a)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 2. alcím és az  1.  melléklet tekintetében a  Magyarország biztonsági érdekét sértő külföldi befektetések ellenőrzéséről szóló
2018. évi LVII. törvény 12. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3–7. alcím tekintetében a  Magyarország biztonsági érdekét sértő külföldi befektetések ellenőrzéséről szóló 2018.  évi
LVII. törvény 12. § c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 8. alcím és a  2.  melléklet tekintetében a  Magyarország biztonsági érdekét sértő külföldi befektetések ellenőrzéséről szóló
2018. évi LVII. törvény 12. § d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 9. alcím tekintetében a Magyarország biztonsági érdekét sértő külföldi befektetések ellenőrzéséről szóló 2018. évi LVII. törvény
12. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A bejelentéssel összefüggő eljárás lefolytatására jogosult miniszter kijelölése
1. § A Kormány a  Magyarország biztonsági érdekét sértő külföldi befektetések ellenőrzéséről szóló 2018.  évi
LVII.  törvényben (a  továbbiakban: Törvény) meghatározott bejelentéssel (a  továbbiakban: bejelentés) összefüggő
eljárás lefolytatására a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős minisztert (a  továbbiakban:
miniszter) jelöli ki.
2. A bejelentési kötelezettség alá tartozó tevékenységek köre
2. § A Törvényben meghatározott bejelentési kötelezettség alá – a  Törvény 2.  § (4)  bekezdése szerinti tevékenységi
körökön belül – az 1. mellékletben meghatározott tevékenységek tartoznak.
3. A bejelentés és a miniszter bejelentéssel összefüggő eljárásának részletes szabályai
3. § A tulajdonszerzésre vagy az  üzemeltetési jog megszerzésére irányuló jogügyletet az  arra irányuló szerződés,
előszerződés vagy az  ezek megkötésére irányuló megállapodás létrejöttétől, az  újonnan felvett tevékenység
cégnyilvántartásba történt bejegyzését a  bejegyzés megtörténtétől számított tíz napon belül, – jogszabály eltérő
rendelkezésének hiányában – magyar nyelven kell bejelenteni a miniszternél.
4. § (1) A bejelentésnek tartalmaznia kell
a) a külföldi befektető természetes személy
aa) természetes személyazonosító adatait és magyarországi lakcím adatát vagy szálláshelyét, valamint
– magyarországi lakcímadat vagy szálláshely hiányában – külföldi lakó- vagy tartózkodási helyét,
ab) állampolgárságát,
ac) írásbeli kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségét, b) a külföldi befektető jogi személy vagy egyéb szervezet
ba) nevét, székhelyét és magyarországi fióktelepének címét,
bb) hivatalos nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat ellátó állam megjelölését,
bc) írásbeli kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségét,
c) a külföldi befektető képviseletében eljáró természetes személy a) pontban megjelölt adatait, valamint
d) a külföldi befektető képviseletében eljáró jogi személy vagy egyéb szervezet b) pontban megjelölt adatait.
(2) A  bejelentéshez csatolni kell a  Törvény 5.  § (2)  bekezdésében meghatározott, valamint – jogszabály eltérő
rendelkezésének hiányában – a  tulajdonszerzésre vagy az  üzemeltetési jog megszerzésére irányuló jogügylettel,
illetve az újonnan felvett tevékenység cégjegyzékbe történt bejegyzésével összefüggésben keletkezett okiratokat,
ideértve a  tulajdonszerzésre vagy az  üzemeltetési jog megszerzésére irányuló jogügyletre irányuló szerződést,
előszerződést vagy az ezek megkötésére irányuló megállapodást is.
(3) A  bejelentéshez mellékelni kell az  e  rendelet előírásai szerint csatolandó valamennyi okirat eredeti példányát
vagy hiteles másolatát, valamint – jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában – a nem magyar nyelven kiállított
okiratok hiteles magyar nyelvű fordítását.
5. § A bejelentéssel összefüggő eljárása során a  miniszter a  külföldi befektetővel, valamint az  annak képviseletében
eljáróval a bejelentésben megjelölt elérhetőségeken tart kapcsolatot. Ha a bejelentésben megjelölt elérhetőségen
a külföldi befektető, illetve az annak képviseletében eljáró nem elérhető, ennek következményeit – jogszabály eltérő
rendelkezésének hiányában – a külföldi befektető viseli.
6. § A bejelentésre – a  Törvényben, valamint az  e  rendeletben foglalt eltérésekkel – megfelelően alkalmazni kell
az  általános közigazgatási rendtartásról szóló törvénynek a  nyelvhasználatra és a  tolmács igénybevételére,
az adatkezelésre, a kapcsolattartás általános szabályaira, a képviseletre, az iratra, a határidő számítására, a kérelemre,
az  igazolási kérelemre, a  kézbesítettnek tekintettséggel szembeni kifogásra, továbbá a  költségmentességre
vonatkozó rendelkezéseit, azzal, hogy ahol az  általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény ügyfelet említ,
azon a bejelentést tevő külföldi befektetőt kell érteni.
7. § (1) A  bejelentés megérkezéséről a  miniszter írásbeli értesítést küld, amely – a  (2)  bekezdésben foglaltakra is
figyelemmel – tartalmazza
a) a bejelentés megérkezésének napját,
b) a bejelentő külföldi befektető nevét,
c) annak megjelölését, hogy tulajdonszerzés, üzemeltetési jog megszerzése vagy újonnan felvett tevékenység
bejelentésére került-e sor, valamint
d) az arra vonatkozó figyelemfelhívást, hogy az értesítés csak a bejelentés megérkezésének tényéről szól és nem
tekinthető a Törvény szerinti, a bejelentés tudomásulvételéről szóló visszaigazolásnak.
 (2) Ha a  bejelentéssel összefüggésben a  miniszter megállapítja, hogy az  nem felel meg a  Törvényben vagy
az e rendeletben meghatározott követelményeknek, ennek tényéről és okairól az (1) bekezdés szerinti értesítésben
tájékoztatja a külföldi befektetőt, valamint szükség esetén felhívja a hiánypótlásra.
8. § (1) A bejelentéssel összefüggő eljárása során a miniszter a bejelentéssel összefüggő eljárás lefolytatásához szükséges,
a  bejelentésben meg nem jelölt további adatok és információk közlésére, illetve a  bejelentéshez nem mellékelt
további okiratok becsatolására hívhatja fel a külföldi befektetőt, legfeljebb 45 napos határidő kitűzése mellett.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti felhívás eredménytelen volta esetén a  miniszter a  felhívást egy alkalommal megismétli.
Ha a  második felhívás is eredménytelenül telik el, a  határidő eredménytelen elteltét követően a  miniszter
a  bejelentéssel összefüggő eljárást – a  Törvény 6.  § (4)  bekezdése szerinti visszaigazolást vagy döntéshozatalt
mellőzve – megszünteti.
(3) A  bejelentéssel összefüggő eljárás (2)  bekezdés szerinti megszüntetése a  Törvény 9.  § (1)  bekezdése szerinti
ellenőrzés lefolytatásának nem akadálya.
(4) A bejelentéssel összefüggő eljárás (2) bekezdés szerinti megszüntetése esetén a külföldi befektető tájékoztatására
az 5. §-ban foglalt rendelkezést megfelelően alkalmazni kell.
9. § (1) Ha a bejelentés tudomásulvételéről szóló visszaigazolásának vagy a tiltó döntésnek a kézhezvételéig a miniszterhez
előterjesztett kérelmében a  bejelentést a  külföldi befektető írásban visszavonja, a  miniszter a  Törvény 6.  §
(4)  bekezdésének alkalmazását mellőzi és a  bejelentéssel összefüggő eljárást megszünteti, vagy a  Törvény 6.  §
(4)  bekezdés a)  pontja szerinti tudomásulvételt, illetve a Törvény 6.  § (4)  bekezdés b)  pontja szerinti tiltó döntést
visszavonja. A  bejelentéssel összefüggő eljárás megszüntetése a  Törvény 9.  § (1)  bekezdése szerinti ellenőrzés
lefolytatásának nem akadálya.
(2) A  bejelentéssel összefüggő eljárás (1)  bekezdés szerinti megszüntetése esetén az  5.  §-ban foglalt rendelkezést
megfelelően alkalmazni kell.
10. § (1) A  bejelentés tudomásulvételéről szóló visszaigazolásokról, valamint a  tiltó döntésekről a  miniszter nyilvántartást
vezet.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásban rögzített adatokat a Törvény 6.  § (10)  bekezdésében megjelölt határidő
elteltével törölni kell.
4. A bejelentéssel összefüggő eljárásba bevonható szervek köre és a bevont szervek eljárásának
részletes szabályai
11. § (1) A bejelentéssel összefüggő eljárásba – a miniszter döntése szerint – a törvényben meghatározott feladatköre szerint
érintett állami szerv bevonható (a továbbiakban: eljárásba bevont szerv).
(2) Az  eljárásba bevont szervnek címzett megkeresésben meg kell jelölni a  (3)  bekezdés szerinti javaslattétel
szempontjából lényeges adatokat és információkat, valamint ki kell tűzni a válaszadás határidejét.
(3) A (2) bekezdés szerinti megkeresésre adandó válaszában az eljárásba bevont szerv – kellő részletességű indokolással
ellátott – javaslatot tesz a bejelentés tudomásulvételére vagy a tiltó döntés meghozatalára, amely javaslat nem köti
a minisztert.
(4) Ha a (3) bekezdés szerinti javaslattétel érdekében a megkeresésben meg nem jelölt további adatok és információk
beszerzése, vagy a  törvényben meghatározott feladatköre szerint érintett állami szervnek a  bejelentéssel
összefüggő eljárásba történő bevonása válik szükségessé, az eljárásba bevont szerv erről haladéktalanul tájékoztatja
a minisztert.
(5) A  válaszadásra kitűzött határidő elmulasztása, illetve az  eljárásba bevont szerv válaszának hiánya a  bejelentés
tudomásulvételének vagy a tiltó döntés meghozatalának nem akadálya.
5. A külföldi befektető adatszolgáltatási kötelezettségének részletes szabályai
12. § (1) A  bejelentéssel összefüggő eljárás időtartama alatt, valamint a  bejelentés tudomásulvételét követően
a  bejelentésben, illetve az  ahhoz csatolt okiratokban rögzített adatok megváltozását a  külföldi befektető
a változásról való tudomásszerzést követő öt napon belül köteles bejelenteni a miniszternek.
(2) Az  adatszolgáltatási kötelezettséget a  4.  §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával kell teljesíteni azzal, hogy
az  azonosítására szolgáló adatok mellett a  külföldi befektető mindazon adatokat köteles bejelenteni, amelyeket
az adatváltozás érinti, továbbá köteles csatolni az adatváltozással kapcsolatos dokumentumokat.
6. A tiltó döntéshez fűzött egyszerűsített indokolásra vonatkozó követelmények
13. § (1) A Törvény 6. § (4) bekezdés b) pontja szerinti tiltó döntéshez fűzött egyszerűsített indokolás
a) a bejelentési kötelezettség alá tartozó tulajdonszerzésben, üzemeltetésijog-megszerzésben, illetve újonnan
felvett tevékenység folytatásában (e § alkalmazásában a  továbbiakban együtt: jogügylet) érintett felek
megnevezését,
b) a jogügylettel érintett tevékenység 1. melléklet szerinti megjelölését,
c) a jogügylettel sértett biztonsági érdek vagy érdekkör megjelölését,
d) a Törvény 6.  § (5)  bekezdése szerinti esetben az  ellenőrzés időtartamának meghosszabbítását szükségessé
tevő körülmények bemutatását,
e) – szükség esetén – a  Törvény 6.  § (6)  bekezdése szerinti minősítést magalapozó, valamint az  ott
meghatározott visszaélést valószínűsítő körülmények bemutatását, továbbá
f ) a bejelentéssel összefüggő eljárás során alkalmazott jogszabályi rendelkezésekre való hivatkozást
tartalmazza.
(2) Ha a tiltó döntés meghozatalára a Törvény 9. § (2) bekezdés b) pontja alapján kerül sor, az egyszerűsített indokolás
a) a külföldi befektetői minőséget és a bejelentési kötelezettségnek a Törvény 2. § (1) vagy (2) bekezdése, illetve
4. § (1) bekezdése szerinti fennálltát megalapozó körülményeket, valamint
b) az (1) bekezdés a)–f ) pontjában meghatározott elemeket
tartalmazza.
(3) A tiltó döntéshez fűzött egyszerűsített indokolás minősített adatot nem tartalmazhat.
7. A Törvény 9. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzés részletes szabályai
14. § (1) A  Törvény 9.  § (1)  bekezdése szerinti ellenőrzést (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: ellenőrzés)
az Alkotmányvédelmi Hivatal végzi.
(2) Az ellenőrzésbe a törvényben meghatározott feladatköre szerint érintett állami szerv – az Alkotmányvédelmi Hivatal
döntése szerint – bevonható.
15. § Az ellenőrzés a cégnyilvántartásban, illetve a részvénykönyvben rögzített adatok nyomon követésére is kiterjed.
16. § (1) Ha az ellenőrzés lefolytatását az ügyfél kéri, az erre irányuló kérelem (e § alkalmazásában a továbbiakban: kérelem)
az Alkotmányvédelmi Hivatalnál, kizárólag írásban terjeszthető elő.
(2) A kérelem a kormányablaknál nem terjeszthető elő.
17. § Ha a Törvény alapján a miniszter hatáskörébe utalt jogkörök gyakorlása érdekében szükséges, az ellenőrzés során
feltárt tényekről az Alkotmányvédelmi Hivatal haladéktalanul, írásban tájékoztatja a minisztert, amelyben szükség
szerint a  Törvény 9.  § (2), (3), illetve (5)  bekezdésében meghatározott intézkedés megtételére is javaslatot tesz.
Az Alkotmányvédelmi Hivatal javaslata nem köti a minisztert.
18. § Az ellenőrzés eredményeképpen hozott – a Törvény 9. § (2) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti – visszaigazolásokról
vagy döntésekről a  miniszter nyilvántartást vezet. A Törvény 6.  § (10)  bekezdésében megjelölt határidő elteltével
a nyilvántartásban rögzített adatokat törölni kell.
19. § Ha jogszabály előírásából kifejezetten más nem következik, e  rendeletnek a  bejelentés tudomásulvételéről szóló
visszaigazolásra vagy a  tiltó döntésre vonatkozó előírásait a  Törvény 9.  § (2)  bekezdés a) vagy b)  pontja szerinti
visszaigazolások vagy döntések tekintetében is megfelelően alkalmazni kell.
8. A Törvény 7. § (2) bekezdésével érintett tevékenységek engedélyezésére irányuló eljárások
20. § A Törvény 7.  § (2)  bekezdésével érintett tevékenységek engedélyezésére irányuló eljárásokat a  2.  melléklet
tartalmazza.
9. A bírság megállapításának szempontrendszere és a kiszabásának eljárására vonatkozó részletes
szabályok
21. § A Törvény 10. § (1) bekezdése szerinti bírság összegének megállapítása során
a) az annak kiszabására okot adó jogsértés
aa) tárgyi súlyát,
ab) Magyarország biztonságára gyakorolt hatását, továbbá
b) a bírságfizetésre kötelezettnek
ba) az 1. melléklet hatálya alá tartozó tevékenységének mibenlétét, valamint
bb) a Törvényben, illetve az e rendeletben meghatározott eljárások során vagy más hivatalos forrásból
megismert vagyoni helyzetét
kell figyelembe venni. 10. Záró rendelkezések
22. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2013. (IV. 11.) KüM utasítása a külügyi szakmai alapvizsgáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi
kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 17. § (1) bekezdés e) pontja alapján – a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) rendelkezéseire figyelemmel – a külügyi szakmai alapvizsgáról (a továbbiakban:
alapvizsga) az alábbi utasítást adom ki:
1.
Az utasítás hatálya Az utasítás hatálya a  Külügyminisztériummal (a továbbiakban: KÜM) kormányzati szolgálati jogviszonyban
álló kormánytisztviselőkre (a továbbiakban: KÜM kormánytisztviselők), valamint a  tartós külszolgálat idejére
a Külügyminisztérium állományába áthelyezett kormánytisztviselőkre (a továbbiakban: áthelyezett kormánytisztviselők)
terjed ki.
2.
Az alapvizsga célja A külügyi szakmai alapvizsga (a továbbiakban: alapvizsga) célja, hogy a KÜM kormánytisztviselők és az áthelyezett
kormánytisztviselők a  nemzetközi kapcsolatok, valamint a  külügyi igazgatás általános és szakmaspecifikus,
a  diplomáciai és konzuli feladatok ellátásához nélkülözhetetlen ismereteit elsajátítsák, és a  megszerzett tudásról
számot adjanak.
3.
Az alapvizsga teljesítésének előfeltétele 3.1. A KÜM kormánytisztviselők esetében az alapvizsga teljesítésének előfeltétele a határozatlan idejű kormányzati
szolgálati jogviszony létesítése, mely alól a KÜM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: közigazgatási államtitkár)
hivatali érdekből felmentést adhat.
3.2. Az áthelyezett kormánytisztviselők esetében előfeltétel az áthelyező szerv, a KÜM és a kormánytisztviselő között
létrejött, a külszolgálatra vonatkozó áthelyezési megállapodás.
4.
Az alapvizsga teljesítésének határideje 4.1. A  KÜM kormánytisztviselők határozatlan idejű kormányzati szolgálati jogviszonyuk létesítésétől számított hat
hónapon belül kötelesek teljesíteni az alapvizsgát.
4.2. Az  alapvizsga jelen utasítás szerint meghatározott vizsgatárgyainak teljesítése a  munkakörcsoport-váltás
előfeltétele.
4.3. Az  áthelyezett kormánytisztviselők a  külszolgálatra történő felkészülésük ideje alatt kötelesek letenni
az alapvizsgát.
4.4. Az alapvizsga teljesítéséig a kormánytisztviselő külszolgálatra nem helyezhető ki.
5.
Az alapvizsga szervezése 5.1. Az alapvizsga megszervezéséért – a 9. pontban leírt konzultációt kivéve – a Személyügyi Főosztály (a továbbiakban:
SZEFO) felelős. A  külügyi szakmai alaptanfolyamot a  SZEFO és a  vizsgatárgyakért felelős szervezeti egységek
egymással együttműködve szervezik meg.
5.2. A  SZEFO legalább három, a  3.  pontban meghatározott feltételeknek megfelelő KÜM vagy áthelyezett
kormánytisztviselőnek szervez alapvizsgát.
6.
Vizsgatárgyak 6.1. A vizsgatárgyak az alábbiak:
a) Biztonsági alapismeretek
b) Iratkezelési alapismeretek
c) Konzuli alapismeretek
d) Külügyminisztérium igazgatása
e) Magyar külügyi stratégia és európai uniós ismeretek
f ) Nemzetközi jogi alapismeretek
g) Protokoll alapismeretek.
6.2. A diplomata-ügyintéző munkakör-csoportban foglalkoztatott KÜM és áthelyezett kormánytisztviselők minden
tárgyból vizsgát tesznek.
6.3. Az egyéb ügyintéző munkakör-csoportban foglalkoztatott KÜM és áthelyezett kormánytisztviselők a 6.1. a)–d) és
g) pontokban szereplő tárgyakból vizsgáznak.
6.4. A  diplomata-ügyintéző munkakör-csoportba való átsoroláshoz szükséges különbözeti vizsga során a  KÜM
kormánytisztviselők és áthelyezett kormánytisztviselők a 6.1. e) és f ) pontokban meghatározott tárgyakból tesznek
vizsgát.
6.5. Az  egyéb ügyintéző munkakör-csoportba való átsoroláshoz szükséges különbözeti vizsga során a  KÜM
kormánytisztviselők a 6.1. a)–d) és g) pontokban szereplő tárgyakból vizsgáznak.
7.
Vizsgakérdések és tananyagok összeállítása 7.1. A vizsgakérdések és a tananyagok összeállítását, valamint közzétételét a SZEFO koordinálja.
7.2. Az egyes vizsgakérdéseket és tananyagokat az alábbi szervezeti egységek állítják össze:
a) Biztonsági alapismeretek: Biztonsági, Informatikai és Távközlési Főosztály
b) Iratkezelési alapismeretek: Dokumentációs Főosztály
c) Konzuli alapismeretek: Konzuli Főosztály
d) Külügyminisztérium igazgatása: Jogi és Közigazgatási Főosztály
e) Magyar külügyi stratégia és európai uniós ismeretek: Stratégiai Tervezési Főosztály és EU Koordinációs és
Intézményi Főosztály
f ) Nemzetközi jogi alapismeretek: Nemzetközi és Kisebbségi Jogi Főosztály
g) Protokoll alapismeretek: Protokoll Főosztály.
7.3. A  7.2.  pontban nevesített szervezeti egységek a  vizsgakérdéseket és tananyagokat évente egy alkalommal,
legkésőbb október 31-ig felülvizsgálják.
7.4. A SZEFO minden év november 30-ig közzéteszi az új vizsgakérdéseket és tananyagokat a KÜM belső honlapján.
7.5. Az új vizsgakérdések és tananyagok közzététele, valamint alkalmazása között legalább egy hónapnak el kell telnie.
8.
Jelentkezés az alapvizsgára 8.1. A  KÜM kormánytisztviselőket és áthelyezett kormánytisztviselőket (a továbbiakban együtt: vizsgázó) a  SZEFO
a vizsga időpontját megelőzően tizenöt nappal írásban hívja fel alapvizsgára.
8.2. A SZEFO az írásbeli értesítést megküldi a vizsgázó szerinti szervezeti egység vezetőjének, valamint áthelyezett
kormánytisztviselők tekintetében – szükség esetén – az  áthelyező szerv kapcsolattartásért felelős szervezeti
egységének kijelölt munkatársának is.
8.3. Az  írásbeli értesítés tartalmazza a  vizsga időpontját, helyszínét, a  vonatkozó szabályokat, a  vizsga menetét,
a tananyagok elérhetőségét és a konzultációs lehetőséget, valamint a vizsgázók beosztását.
8.4. Az adott hónapban tervezett vizsganapokról és az azokra beosztott kormánytisztviselőkről a SZEFO tájékoztatja
a vizsgatárgyakért felelős szervezeti egységeket, amelyek kijelölik a részt vevő vizsgáztatókat.
8.5. A SZEFO a 8.6. pontban jelzett esetet kivéve az adott vizsganapra legfeljebb öt főt oszt be.
8.6. A 8.5. ponttól eltérően, amennyiben az adott vizsganapon több mint öt személynek kell vizsgáznia, a SZEFO ötfős
vizsgacsoportokra osztja a vizsgázókat.
9.
Külügyi szakmai alaptanfolyam 9.1. Az alapvizsgára történő felkészülés önállóan történik, amit az egyes vizsgatárgyakért felelős szervezeti egységek
külügyi szakmai alaptanfolyammal segítenek.
9.2. A külügyi szakmai alaptanfolyam keretében az egyes vizsgatárgyakért felelős szervezeti egységek konzultációkat
biztosítanak, amin a  részvétel az  alapvizsgára beosztott áthelyezett kormánytisztviselők számára kötelező. A  KÜM
kormánytisztviselők legalább három konzultáción kötelesek részt venni azzal, hogy a  7.2. e)  pontjában megjelölt
vizsgatárgy esetében a két felelős szervezeti egység külön szervez konzultációt.
9.3. A konzultációkon való részvételt a vizsgatárgyakért felelős szervezeti egységek a 3. melléklet szerinti igazolás
aláírásával igazolják.
9.4. A konzultációkon való részvételt a vizsgázó szervezeti egységének vezetője lehetővé teszi a vizsgázó számára.
10.
Vizsgabizottság 10.1. A vizsgabizottság az elnökből és a tagokból áll.
10.2. A KÜM kormánytisztviselők esetében a vizsgabizottság elnöke a közigazgatási államtitkár, akit az általa kijelölt
helyettes államtitkár helyettesíthet. Az áthelyezett kormánytisztviselők esetében a vizsgabizottságot a Nemzetközi és
Kisebbségi Jogi Főosztály vezető beosztású munkatársa elnököli.
10.3. A  KÜM kormánytisztviselők esetében a  vizsgabizottság tagjai az  egyes vizsgatárgyakért felelős – a „Magyar
külügyi stratégia és európai uniós ismeretek” vizsgatárgy esetében az EU ügyekért felelős államtitkár által felügyelt –
szervezeti egységek vezető beosztású munkatársai. Az áthelyezett kormánytisztviselők esetében a vizsgabizottság
tagja továbbá a SZEFO vezető beosztású munkatársa.
10.4. A vizsgán részt vesz továbbá a SZEFO kijelölt munkatársa, aki ellátja a vizsga előkészítésével és lebonyolításával
járó titkári feladatokat.
10.5. A vizsgabizottság elnöke, tagja nem lehet az a személy, akinek a vizsgázó a Polgári Törvénykönyv értelmében
közeli hozzátartozója. A vizsgabizottság elnöke és tagja az összeférhetetlenség tényét haladéktalanul jelzi a SZEFO-nak.
10.6. A vizsgán részt vehet továbbá a vizsgázó szervezeti egységének vezetője, valamint a vizsgázó szervezeti egysége
szerinti területet felügyelő államtitkár/helyettes államtitkár.
11.
Hiányzás az alapvizsgáról 11.1. A vizsgázó az alapvizsgát legfeljebb két alkalommal halaszthatja el. A halasztási kérelmet legkésőbb a vizsgát
megelőző nap 12.00-ig, a  vizsgázó szervezeti egysége vezetőjének jóváhagyásával írásban, feljegyzés vagy e-mail
formájában kell megküldeni a SZEFO részére.
11.2. Amennyiben a  vizsgázó a  vizsgán nem jelenik meg, és távolmaradását a  11.1. bekezdésben foglaltak szerint
előzetesen nem jelezte, a  hiányzását igazoló okiratot a  vizsganapot követő három munkanapon belül köteles
megküldeni a SZEFO-nak.
11.3. A  11.1. és 11.2. bekezdéstől eltérő esetben a  hiányzás igazolatlannak minősül, amelynek alapján a  vizsgázó
a következő vizsgán „kiválóan megfelelt” és „jól megfelelt” értékelést nem kaphat.
11.4. Amennyiben a vizsgázó két alkalommal elhalasztotta az alapvizsgát, harmadik alkalommal köteles azt teljesíteni.
Amennyiben a vizsgázó harmadik alkalommal sem teljesíti az alapvizsgát, a 14.6. pontban leírtakat kell alkalmazni.
12.
Az alapvizsga lebonyolítása 12.1. Az alapvizsga szóbeli vizsga, de amennyiben a SZEFO szükségesnek tartja, a vizsgatárgyakért felelős szervezeti
egységek által összeállított kérdéssort írat a vizsgázókkal. Ebben az esetben a kérdéssor sikeres kitöltése a szóbeli
vizsga előfeltétele.
12.2. A  vizsgázó köteles a  vizsgáról szóló értesítésben megjelölt időpontban a  vizsga helyszínén megjelenni. Ha
a vizsgázó az értesítésben megjelölt időpontot követően érkezik a vizsgahelyszínre, és a késést előzetesen nem jelzi
a SZEFO-nak, a vizsgáját elhalasztottnak kell tekinteni.
12.3. A vizsga megkezdése előtt a vizsgázó érvényes személyi igazolványa, útlevele, gépjármű-vezetői engedélye vagy
KÜM belépőkártyája felmutatásával a vizsga helyszínén igazolja személyazonosságát, valamint bemutatja a szükséges
számú aláírással ellátott, konzultációs igazolást. Ha a vizsgázó személyazonosságát igazolni, vagy a szükséges számú
aláírással ellátott igazolását bemutatni nem tudja, nem vehet részt a  vizsgán, és a  vizsgáját elhalasztottnak kell
tekinteni.
12.4. A  személyazonosság igazolását – és amennyiben írásbeli kérdéssor megíratására kerül sor, azt – követően
a vizsgázó vizsgatárgyanként húz tételt, amelyeket írásban dolgoz ki, majd szóban fejt ki.
12.5. A  szóbeli vizsgát megelőző írásbeli felkészülés során a  nem megengedett eszközök használata a  vizsga
felfüggesztését és a jegyzőkönyvben „nem megfelelt” eredményt von maga után.
13.
Az alapvizsga értékelése 13.1. A vizsgabizottság tagjai a vizsgázók teljesítményét vizsgatárgyanként értékelik.
13.2. Az egyes vizsgatárgyakból elért eredmény lehet
– kiválóan megfelelt
– jól megfelelt
– megfelelt
– nem felelt meg.
13.3. A  vizsga eredményét a  vizsgatárgyak többségének minősítése határozza meg azzal, hogy áthelyezett
kormánytisztviselők esetén a SZEFO vezető beosztású munkatársának egyetértési joga van.
13.4. A  13.3.  ponttól eltérően a  vizsgázó vizsgája sikertelen, amennyiben a  12.1.  pontban meghatározott esetben
az írásbeli kérdéssort sikertelenül tölti ki, vagy valamelyik vizsgatárgyának eredménye nem felelt meg.
13.5. A vizsgabizottság az adott vizsganapon közli az eredményt a vizsgázókkal.
14.
Ismételt alapvizsga 14.1. Halasztás vagy sikertelen vizsga esetén a SZEFO legkésőbb a következő hónapban ismételt vizsgára hívja fel
a vizsgázót.
14.2. Sikertelen vizsga esetén a vizsgázó egy alkalommal kísérelheti meg újra az alapvizsgát.
14.3. A  14.2.  pontban meghatározottakon felül a  közigazgatási államtitkár méltányosságból további egy
vizsgalehetőséget engedélyezhet.
14.4. Amennyiben a vizsgázó halasztott, vagy legalább két vizsgatárgyból nem felelt meg, az  ismételt alapvizsgán
valamennyi, a 6. pont szerint számára előírt vizsgatárgyból tesz vizsgát. Egyéb esetben csak azt a vizsgatárgyat ismétli
meg, amelyből nem felelt meg.
14.5. A 14.2. és 14.3. pontok szerint meghatározott ismételt vizsgákon a vizsgázó nem kaphat „kiválóan megfelelt” és
„jól megfelelt” értékelést.
14.6. Két vagy a 14.3. pontban meghatározott esetben három sikertelen vizsga esetén a vizsgázó az utolsó sikertelen
alkalomtól számított egy évig nem tehet alapvizsgát, nem nyújthat be pályázatot külszolgálatra, továbbá a Kttv. által
előírt eseteket kivéve nem vehet részt KÜM által támogatott képzésben.
15.
Az alapvizsga dokumentálása 15.1. A vizsgabizottság titkára minden vizsgázó vizsgájáról külön jegyzőkönyvet készít, amit a vizsgabizottság elnöke
és tagjai írnak alá.
15.2. A SZEFO a sikeres vizsgáról az azt követő öt napon belül kiállítja a 2. melléklet szerinti oklevelet, amelynek eredeti
és a  jegyzőkönyv másolati példányát a vizsgázó kapja meg. Az oklevél másolata, a  jegyzőkönyv eredeti példánya,
valamint az igazolás a vizsgázó személyi anyagába kerül.
16.
Rangadományozás 16.1. A SZEFO az alapvizsgán elért eredmény alapján javaslatot tesz a diplomata-ügyintéző vizsgázó első diplomáciai
rangjára.
16.2. A  rangadományozás részletes szabályairól külön utasítás rendelkezik azzal, hogy az  alapvizsgán elért „jól
megfelelt” eredményt a rangadományozás szempontjából „megfeleltnek” kell tekinteni.
17.
Avatás 17.1. A  diplomáciai rangadományozásról szóló utasításban foglalt feltételeknek megfelelő kormánytisztviselőket
a miniszter a Magyar Diplomácia Napján ünnepélyes keretek között diplomatává avatja, és átadja nekik a diplomáciai
rangadományozásról szóló utasítás alapján meghatározott első diplomáciai rangot tartalmazó oklevelet.
17.2. Az avatást a KÜM Protokoll Főosztálya szervezi meg a SZEFO-val, a Miniszteri és Parlamenti Államtitkári Kabinettel,
valamint a Miniszteri Titkársággal együttműködésben.
17.3. Amennyiben a 16. pontban jelzett kormánytisztviselő a KÜM belföldi állományában dolgozik, és az ünnepségen
nem tud részt venni, az oklevelet részére a területét felügyelő helyettes államtitkár/államtitkár adja át.
17.4. Amennyiben a 16. pontban jelzett kormánytisztviselő külképviseleten dolgozik, és az ünnepségen nem tud részt
venni, az oklevelet részére a misszióvezető adja át.
18.
Záró rendelkezések 18.1. Jelen utasítás 2013. április 30-án lép hatályba.
18.2. Jelen utasítás nem érinti a hatálybalépését megelőzően teljesített alapvizsgákat.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
147/2019. (IV. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Zvolenszky Zsófiát 2019. április 30.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. március 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
144/2019. (VI. 20.) Korm. rendelete a Szigetszentmiklósi Testgyakorlók Köre „felszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Szigetszentmiklósi Testgyakorlók Köre „felszámolás alatt” (a  továbbiakban: SZTK) egyesületet
(nyilvántartási szám: 13-02-0000416, székhely: 2310 Szigetszentmiklós, Sport utca 8.) a  csődeljárásról és
a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  § (3)  bekezdés e)  pontja alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy az SZTK mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában
a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
196/2012. (VII. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök
előterjesztésére – a magyar–katari kétoldalú, valamint a magyar–arab multilaterális kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként Mubarak Rashid Mubarak Al-Boainin, a Katari Állam budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata; az Erdélyi Könyvegylet létrehozásáért, a magyar nyelvű irodalom svédországi megismertetése és terjesztése
érdekében végzett munkájáért, sokoldalú kulturális és közéleti tevékenysége elismeréseként
Veress Zoltán író, költő, műfordító, az Erdélyi Könyvegylet alapítója részére,
Veress Telegdi Magda író, szerkesztő, az Erdélyi Könyvegylet kuratóriumi tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE polgári tagozata; a magyarországi és a határon túli, a munkácsi és az ungvári magyar zsidóság sokoldalú támogatásáért
dr. Róth Sándor, Ukrajna tiszteletbeli konzulja, az Ibe Trade Corporation elnöke részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. július 12.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök