text:
2011. CCVIII. törvény a Magyar Nemzeti Bankról.
Az Országgyűlés a Magyar Nemzeti Bankról, annak elsődleges céljairól, alapvető feladatairól, intézményi, szervezeti, személyi,
pénzügyi függetlenségéről, működéséről, figyelemmel a fejlett piacgazdaság követelményeire és az Alaptörvény végrehajtására,
az Alaptörvény 41. cikke alapján a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET A MAGYAR NEMZETI BANK JOGÁLLÁSA, ELSŐDLEGES CÉLJA ÉS ALAPVETŐ FELADATAI
1. A Magyar Nemzeti Bank jogállása, elsődleges célja
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) a Központi Bankok Európai Rendszerének tagja.
(2) Az MNB, valamint szerveinek tagjai az e törvényben foglalt feladataik végrehajtása és kötelességeik teljesítése során
függetlenek, nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat a Kormánytól, az Európai Központi Bank
(a továbbiakban: EKB) kivételével az Európai Unió intézményeitől, szerveitől és hivatalaitól, a tagállamok kormányaitól
vagy bármilyen más szervezettől, illetve politikai párttól. A Kormány vagy bármilyen más szervezet tiszteletben tartja
ezt az elvet és nem kísérli meg az MNB, valamint szervei tagjainak befolyásolását feladataik ellátása során.
2. § Az MNB elnöke az Országgyűlésnek írásbeli és szóbeli beszámolási kötelezettséggel tartozik.
3. § (1) Az MNB elsődleges célja az árstabilitás elérése és fenntartása.
(2) Az MNB elsődleges céljának veszélyeztetése nélkül, a rendelkezésére álló monetáris politikai eszközökkel támogatja
a Kormány gazdaságpolitikáját. 2. Az MNB alapvető és egyéb feladatai
4. § (1) Az MNB meghatározza és megvalósítja a monetáris politikát.
(2) Az MNB jogosult bankjegy- és érmekibocsátásra. Az MNB által kibocsátott bankjegy és érme – ideértve az
emlékbankjegyet és emlékérmét is – Magyarország törvényes fizetőeszköze.
(3) Az MNB a magyar gazdaság külső stabilitásának megőrzése érdekében hivatalos deviza- és aranytartalékot képez, és
kezeli azt. (4) Az MNB a devizatartalék kezelésével és az árfolyampolitika végrehajtásával kapcsolatban devizaműveleteket végez.
(5) Az MNB a 19. § és a 20. § szerinti jogkörében
a) felvigyázza a fizetési és elszámolási, valamint az értékpapír-elszámolási rendszereket, ennek keretében
felvigyázza a rendszer, valamint a központi szerződő fél tevékenységét végző szervezet tevékenységét
e rendszerek biztonságos és hatékony működése, továbbá a pénzforgalom zavartalan lebonyolítása érdekében,
b) az a) pontban meghatározott jogkörében, valamint a 65. §-ban meghatározott jogalkotási jogkörében részt vesz
a fizetési és elszámolási, valamint az értékpapír-elszámolási rendszerek kialakításában.
(6) Az MNB feladatai ellátásához szükséges statisztikai információkat gyűjt és hoz nyilvánosságra.
(7) Az MNB más felelős hatóságokkal együttműködve támogatja a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi
közvetítőrendszer stabilitására vonatkozó politika hatékony kialakítását és vitelét; ennek érdekében különösen feltárja
a pénzügyi közvetítőrendszer egészét fenyegető üzleti és gazdasági kockázatokat, elősegíti a rendszerszintű
kockázatok kialakulásának megelőzését, valamint a már kialakult rendszerszintű kockázatok csökkentését vagy
megszüntetését. (8) Az MNB számára feladatot törvény állapíthat meg. Az MNB törvényben meghatározott feladatának összhangban kell
állnia az MNB-nek az e törvényben meghatározott jegybanki feladataival és felelősségével.
(9) Az MNB egyéb tevékenységet – jogszabályban meghatározottak szerint – csak elsődleges célja és alapvető feladatai
teljesítésének veszélyeztetése nélkül folytathat. (10) Az (1)–(4) bekezdés és az (5) bekezdés a) pontja szerinti feladatok ellátására az MNB kizárólagosan jogosult.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 30-i ülésnapján fogadata el.
II. FEJEZET AZ MNB FELADATAIRA VONATKOZÓ RÉSZLETES SZABÁLYOK
3. A monetáris politika 5. § Az MNB a 3. § (1) bekezdésében meghatározott elsődleges célja szolgálatában a 7. §-ban foglalt eszközökkel
befolyásolja a pénz- és hitelkínálatot, valamint a pénz- és hitelkeresletet.
6. § Az MNB monetáris politikáját, valamint e politika érvényesítésének eszközeit e törvény keretei között önállóan
alakítja ki. 7. § Monetáris politikájának eszközeként az MNB:
a) számlavezetési tevékenységével összefüggésben betétet fogad el és megfelelő biztosíték ellenében hitelt nyújt
a 15. §-ban foglalt korlátozással, b) nyíltpiaci műveletek és visszavásárlási megállapodások keretében értékpapírokat vásárol, ad el és közvetít az
azonnali és származtatott piacokon, c) saját értékpapírokat bocsát ki,
d) árfolyamokat és kamatokat befolyásol és határoz meg,
e) értékpapírokat számítol le (visszleszámítol), f) szabályozza a kötelező tartalékot és
g) egyéb jegybanki eszközöket alkalmaz. 4. Kötelező jegybanki tartalék
8. § (1) Az MNB elnöke rendeletében előírhatja, hogy a pénzügyi intézmények és a befektetési vállalkozások idegen forrásaik,
egyes eszközeik és mérlegen kívüli tételeik meghatározott arányában (a továbbiakban: tartalékráta) tartalékot
helyezzenek el az MNB-nél. (2) Az MNB a pénzügyi intézmények és a befektetési vállalkozások különböző típusú forrásaira, egyes eszközeire és
mérlegen kívüli tételeire, ezek eltérő jellemzői alapján is eltérő mértékű tartalékrátát írhat elő. A tartalékalap egyes
elemeire, különböző jellemzőik alapján, több tartalékráta-mérték is vonatkozhat, ez esetben a vonatkozó
tartalékráta-mértékeket össze kell adni. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott intézmények által elhelyezett kötelező tartalékok után az MNB kamatot fizethet.
A kamatok a tartalékráta különböző típusú elemei, valamint ezek eltérő jellemzői szerint eltérő mértékűek lehetnek.
9. § (1) A tartalékráta mértékéről és a tartalék után fizetendő kamat mértékéről a Monetáris Tanács dönt. Az MNB elnöke
a tartalékráta mértékét és a tartalék után fizetendő kamat mértékét rendeletében állapítja meg.
(2) Az MNB elnöke rendeletben szabályozza a tartalék kiszámítására, képzésének és elhelyezésének módjára, valamint
a teljesítés elmaradása esetén alkalmazandó intézkedésekre vonatkozó előírásokat.
5. Árfolyamok 10. § (1) Az MNB külföldi pénznemek forintra és forintnak külföldi pénznemekre való átszámítására vonatkozó hivatalos
árfolyamokat jegyez és hoz nyilvánosságra. (2) Az árfolyamrendszerről és annak valamennyi jellemzőjéről a Kormány az MNB-vel egyetértésben dönt. Az
árfolyamrendszert érintő változtatások nem veszélyeztethetik az MNB árstabilitás elérésével és fenntartásával
kapcsolatos elsődleges célját. (3) Az MNB a (2) bekezdésben előírt módon kialakított árfolyamrendszer keretei között szükség és lehetőség szerint védi
és befolyásolja az árfolyamokat a belföldi és a külföldi devizapiacokon.
(4) Az árfolyam-politikát a Kormány és az MNB az Európai Unió tagállamai közös érdekű ügyeként kezeli.
6. Jegybanki alapkamat 11. § Az MNB irányadó kamatként jegybanki alapkamatot állapít meg. Az alapkamat mértékéről a Monetáris Tanács dönt.
Az MNB elnöke az alapkamat mértékét rendeletében állapítja meg.
7. A rendszerkockázatok feltárásával és kezelésével kapcsolatos feladatok
12. § (1) Az MNB feltárja a pénzügyi közvetítőrendszer egészét fenyegető üzleti és gazdasági kockázatokat, elősegíti
a rendszerszintű kockázatok kialakulásának megelőzését, valamint a már kialakult rendszerszintű kockázatok
csökkentését vagy megszüntetését. (2) Az MNB a rendszerszinten jelentős pénzügyi intézmények működését figyelemmel kíséri. Ezen hatáskörében megítéli
a rendszerszinten jelentős pénzügyi intézmények likviditási helyzetét. A rendszerszinten jelentős pénzügyi
intézmények körére, a meghatározás módszertanára vonatkozó adatok nem nyilvánosak.
(3) Az MNB elnöke a Monetáris Tanács döntése alapján a rendszerszintű kockázatok felépülésének megakadályozása vagy
a kockázatok csökkentése érdekében a 65. § (1) bekezdés l) pont alapján rendeletet adhat ki.
(4) Amennyiben olyan körülmény áll fenn, amely miatt a hitelintézet működése a pénzügyi rendszer stabilitását
veszélyezteti, az MNB a hitelintézetnek a monetáris finanszírozás 15. § szerinti tilalmának betartásával rendkívüli hitelt
nyújthat. E hitel rendelkezésre bocsátását az MNB a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban:
Felügyelet) intézkedésétől, valamint a Felügyelet által kezdeményezett intézkedésnek a hitelintézet részéről történő
teljesítésétől is függővé teheti. (5) Az MNB (1) bekezdésben meghatározott feladatainak ellátása nem veszélyeztetheti az MNB-nek a 4. §
(1) bekezdésében meghatározott, valamint a Központi Bankok Európai Rendszerében fennálló tagságából eredő
feladatai ellátását. 13. § Az MNB az Országos Betétbiztosítási Alapnak – kérésére, azt önállóan mérlegelve – sürgős, rendkívüli, a pénzügyi
rendszer egészének stabilitását és a pénzforgalom zavartalanságát veszélyeztető esetben a monetáris finanszírozás
15. § szerinti tilalmának betartásával hitelt nyújthat, amelynek lejárata legfeljebb három hónap lehet.
8. Az MNB számlavezetési tevékenysége 14. § (1) Az MNB vezeti
a) a kincstári egységes számlát és b) az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság pénzforgalmi számláját.
(2) Az MNB a kincstári egységes számla mindenkori egyenlege után a piaci kamatnak, de legfeljebb a jegybanki
alapkamatnak megfelelő mértékű kamatot fizet a központi költségvetés javára.
9. Kapcsolat az államháztartással 15. § Az MNB nem nyújthat folyószámlahitelt vagy bármely más hitelt az Európai Unió működéséről szóló szerződés
123. cikkében meghatározott közszektor számára, továbbá ezektől közvetlenül nem vásárolhat
adósságinstrumentumot – figyelembe véve a Szerződés 104. cikkében és a 104b cikke (1) bekezdésében említett
tilalmak alkalmazásához szükséges fogalmak meghatározásáról szóló 1993. december 13-i 3603/93/EK rendeletben
foglaltakat. 16. § (1) Az MNB a külföldi pénznemben fennálló követeléseinek és kötelezettségeinek a tárgyév utolsó napján érvényes
hivatalos árfolyamon történő értékeléséből származó árfolyamnyereséget, illetve árfolyamveszteséget
a forintárfolyam kiegyenlítési tartalékába köteles helyezni. (2) Az MNB a devizában fennálló, értékpapíron alapuló követelések piaci értékelése alapján megállapított különbözetet
– a nyitóállomány visszavezetése után – a deviza-értékpapírok kiegyenlítési tartalékába köteles helyezni.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott forintárfolyam kiegyenlítési tartalék és deviza-értékpapír kiegyenlítési
tartalék az MNB saját tőkéjének része. (4) Amennyiben az (1) és a (2) bekezdés szerinti kiegyenlítési tartalékok összege a rendelkezésre álló adatok alapján
negatív egyenlegű, valamint ezen negatív egyenleg meghaladja az eredménytartalék és a mérleg szerinti eredmény
pozitív összegét, akkor a negatív egyenlegnek az eredménytartalék és a mérleg szerinti eredmény pozitív összegét
meghaladó mértékéig, illetve az eredménytartalék és a mérleg szerinti eredmény negatív egyenlege esetén
a kiegyenlítési tartalékok negatív egyenlegének mértékéig a tárgyévet követő év március 31-éig a központi
költségvetés az eredménytartalék javára pénzben térítést nyújt, amit a tárgyévi mérlegben el kell számolni.
(5) Amennyiben az (1), illetve a (2) bekezdés szerinti kiegyenlítési tartalékok összege a végleges adatok alapján
– figyelemmel a (4) bekezdés szerinti térítésre is – negatív egyenlegű, valamint ezen negatív egyenleg meghaladja
az eredménytartalék és a mérleg szerinti eredmény összegét, akkor a negatív egyenlegnek az eredménytartalék
és a mérleg szerinti eredmény összegét meghaladó mértékéig a 43. § (2) bekezdés szerinti tájékoztatás részvényes
általi kézhezvételét követő nyolc napon belül a központi költségvetés az eredménytartalék javára pénzben térítést
nyújt. Ha a (4) bekezdés szerinti térítés meghaladja a végleges adatok alapján megállapított térítési szükségletet, akkor
a túlfizetést az MNB a 43. § (2) bekezdés szerinti tájékoztatás részvényes általi kézhezvételét követő nyolc napon belül
a központi költségvetésnek megtéríti közvetlenül az eredménytartalék terhére. E tételeket a kifizetések évében kell
a mérlegben kimutatni. 17. § Az MNB az állam megbízása alapján, illetve az állam tulajdonában lévő értékpapírok – ide nem értve a részvényeket –
tekintetében az állam megbízottjaként az értékpapírpiacon eljárhat. 18. § (1) Az állam megbízása alapján az MNB közreműködhet az állam devizában történő hitelfelvételeiben és külföldi
értékpapír-kibocsátásaiban, valamint az állam külföldi követeléseinek kezelésével kapcsolatos feladatok ellátásában.
(2) Az MNB az állammal vagy az állam megbízottjaként piaci feltételek mellett határidős és fedezeti ügyleteket köthet.
10. Pénzforgalom és felvigyázás 19. § (1) A fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló törvény szerinti
fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszereket az MNB jelöli ki.
(2) Az MNB elnöke a 65. § (2) bekezdésében meghatározott körben szabályozza a fizetési megbízások lebonyolítását.
20. § (1) Az MNB engedélye szükséges a fizetési rendszer működtetését végző szervezet üzletszabályzatának, szabályzatainak
és ezek módosításának hatálybalépéséhez. (2) Az MNB az (1) bekezdés szerinti engedélyt akkor adja meg, ha az üzletszabályzat, illetve szabályzat megfelel az MNB
elnöke által e törvény felhatalmazása alapján kiadott, a fizetési rendszer működtetését végző szervezet
üzletszabályzatának, szabályzatainak tartalmi és formai követelményeiről szóló rendeletében foglaltaknak.
(3) A fizetési rendszer működtetését végző szervezet az MNB által engedélyezett üzletszabályzatát vagy üzletszabályzat
módosítását legkésőbb az MNB engedélyének hatálybalépése napján, egységes szerkezetben a honlapján közzéteszi.
11. Jegybanki információs rendszer 21. § (1) A 4. § (1)–(7) bekezdésében meghatározott feladatai ellátásához – ideértve a monetáris, a fizetési mérleg és
a kapcsolódó állományi, az értékpapír, a pénzügyi számla, a pénzügyi stabilitási, a pénzforgalmi, a fizetési rendszer
statisztikáinak összeállítását – az MNB jegybanki információs rendszert működtet, amelyhez a jogszabályban
meghatározott szervezetek és természetes személyek az MNB elnöke rendeletében előírt – személyes adatnak nem
minősülő – információkat kötelesek szolgáltatni. (2) Az MNB a 4. § (6) bekezdésében meghatározott feladatai ellátásához a jegybanki információs rendszer részeként
statisztikai rendszert működtet, amelyhez jogosult a hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó szervtől a rendelkezésre
álló, személyes adatnak nem minősülő adatokat egyedi azonosításra alkalmas módon is átvenni. Az így átadott egyedi
statisztikai adatok kizárólag statisztikai célokra használhatók, azokat a jegybanki információs rendszer egyéb adataitól
elkülönülten kell kezelni. A jegybanki információs rendszer részét képező statisztikai adatok kezelése során az MNB
megtesz minden olyan szabályozási, technikai és szervezeti intézkedést, amely az egyedi statisztikai adatok fizikai és
logikai védelmének biztosítása érdekében szükséges. A jegybanki információs rendszer részeként működtetett
statisztikai információs rendszer szakmai tartalmát és módszertanát az MNB – az államháztartásért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) és a Felügyelet véleményét kikérve – a Központi Statisztikai Hivatallal egyetértésben
alakítja ki. (3) Az MNB nyilvánosságra hozza a jegybanki információs rendszerben rendelkezésre álló információk alapján
a hitelintézeti rendszer működésére és az ország pénzügyi helyzetére vonatkozó információkat, és ezek részletes
adatait az Országgyűlés, a Kormány és a központi államigazgatási szervek, valamint a Felügyelet felhívására
rendelkezésükre bocsátja. Az MNB a jegybanki információs rendszerben rendelkezésre álló adatokat a Központi
Statisztikai Hivatal részére, e szerv kérése alapján statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon átadja.
(4) Az adatokat csak olyan formában lehet nyilvánosságra hozni, hogy azokból – jogszabály eltérő rendelkezése
hiányában – az egyedi adatszolgáltatókra vonatkozó információk ne legyenek megállapíthatók.
(5) Az MNB elnöke a jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk köréről, a szolgáltatás módjáról
és határidejéről szóló rendeletében – az MNB alapvető feladatainak ellátásához szükséges kutatási, elemzési,
döntés-előkészítési tevékenységek elvégzése érdekében – előírhatja, hogy a hitelintézetekről és a pénzügyi
vállalkozásokról szóló törvény (a továbbiakban: Hpt.), a tőkepiacról szóló törvény (a továbbiakban: Tpt.), a befektetési
vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló
törvény (a továbbiakban: Bszt.) hatálya alá tartozó szervezetek, az állami adóhatóság, a nyugdíj-biztosítási igazgatási
szerv, az egészségbiztosítási szerv, a Központi Statisztikai Hivatal, a cégbíróság, továbbá a központi költségvetésből
finanszírozott családtámogatási és fogyatékossági, szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi és közoktatási
ellátásokra és támogatásokra vonatkozóan a kincstár a jegybanki információs rendszerbe történő
információszolgáltatáshoz a kezelésükben lévő személyes adatot, adótitkot, banktitkot, fizetési titkot,
értékpapírtitkot, biztosítási titkot, pénztártitkot és egyedi statisztikai adatot visszafordíthatatlan módon úgy
módosítsák, hogy az információkat ne lehessen az érintettekkel kapcsolatba hozni, annak érdekében, hogy
a szervezetre vonatkozó bizalmas vagy a természetes személyre vonatkozó személyes jellegtől így megfosztott
információkat szolgáltassanak az MNB részére. Az MNB elnöke rendeletében kijelöli az információkat szolgáltató
szervezeteket. (6) Az MNB elnöke rendeletében úgy is előírhatja az (5) bekezdésben írt információk bizalmas vagy személyes jellegtől
való megfosztását, hogy az információkat az MNB által egyedileg az (5) bekezdés alapján információszolgáltatásra
kötelezett rendelkezésére bocsátott kódképzési módszer alapján meghatározott anonim kapcsolati kóddal kell átadni.
Az MNB ezen rendelkezésre bocsátást követően és az információszolgáltatást megelőzően a kódképzési módszert
törli. (7) Az MNB jogosult azonos kódképzési módszer alapján meghatározott anonim kapcsolati kóddal a (5) bekezdésben írt
információkat több szervezettől megkérni, és az így kapott információkat összekapcsolni. Az összekapcsolás nem
terjedhet ki olyan adatállományra, amely az MNB saját kezelésében van.
(8) Az (5) és (6) bekezdés alapján információszolgáltatásra kötelezett köteles megtagadni az információk átadását, ha az
adatokat nem lehetséges megfosztani azok bizalmas vagy személyes jellegétől. A megtagadást és annak indokát az
(5) és (6) bekezdés alapján információszolgáltatásra kötelezett köteles az MNB tudomására hozni az
információszolgáltatásra előírt határidőben. (9) Az anonim kapcsolati kód képzésének módszerét és a kódképzés alapját az MNB úgy állapítja meg, hogy
a) a kódképzés alapját nem képezik olyan szervezetet vagy természetes személyt azonosító adatok, amelyek
kezelésére az MNB jogosult, és b) a kódképzés konkrét, egyedi módszere tartalmaz egyedi, véletlenszerűen megállapított elemet.
(10) Az (5) és (6) bekezdés szerinti információszolgáltatás során az információt szolgáltató szervezet az
információszolgáltatás előtt a természetes személy lakcímére vonatkozó adatot úgy módosítja, hogy abból az érintett
lakóhelye a kistérségnél pontosabban ne legyen megállapítható. (11) Az MNB köteles az információk (5) és (6) bekezdés szerinti létrehozásával összefüggésben közvetlenül felmerülő,
indokolt költségeket – részletes költségkimutatás alapján – az információt szolgáltató szervezeteknek az
információszolgáltatást követően megtéríteni. (12) Az (5) és (6) bekezdés alapján információszolgáltatásra kötelezett a kódképzés módszerét nem módosíthatja, és azt az
anonim kapcsolati kód képzése után haladéktalanul, majd az anonim kapcsolati kódot az információszolgáltatást
követően haladéktalanul törli. (13) Az MNB az összekapcsolást követően az anonim kapcsolati kód és az átvett adatok közötti kapcsolatot
helyreállíthatatlanul megszünteti és az anonim kapcsolati kódot törli.
(14) E § alkalmazásában anonim kapcsolati kód alatt az ugyanazon természetes személyre vagy szervezetre vonatkozó,
természetes személyt vagy szervezetet azonosító adatokból olyan, véletlenszerű elemet is tartalmazó módszerrel
képzett karaktersor értendő, amellyel ugyanazokból az adatokból mindig ugyanaz a karaktersor jön létre, de amely
eredményeképpen létrejött karaktersorból a természetes személyt vagy szervezetet azonosító adatok nem állíthatók
helyre. (15) A (2) bekezdés alkalmazásában statisztikai célú felhasználásnak minősül a 4. § (6) bekezdése szerinti statisztikai
tevékenység során a statisztikai eredmények, elemzések előállítása és statisztikai módszertan fejlesztése érdekében
történő felhasználás. Statisztikai eredmények a gazdasági és társadalmi jelenségeket jellemző aggregált adatok,
mutatók. 12. Jegybanki ellenőrzés 22. § (1) A jegybanki ellenőrzés
a) e törvény rendelkezéseinek, b) a Hpt.-nek az MNB engedélyezési hatáskörébe tartozó kiegészítő pénzügyi szolgáltatások végzésének feltételeire
vonatkozó rendelkezéseinek, c) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvénynek az MNB
felügyeleti hatáskörébe tartozó kiegészítő pénzügyi szolgáltatást végző szolgáltatókra vonatkozó
rendelkezéseinek, d) a jegybanki információs rendszerhez információszolgáltatást előíró jogszabály rendelkezéseinek és
e) az MNB elnöke rendeleteinek a megtartására, az MNB hatósági határozataiban, szakhatósági állásfoglalásaiban foglaltak végrehajtására, valamint
a Tpt. és a Hpt. alapján kiszervezett tevékenységet végzők ellenőrzésére terjed ki.
(2) A jegybanki ellenőrzés a jogszabályban meghatározottak szerinti adatszolgáltatásból származó adatok ellenőrzését,
valamint az MNB által lefolytatott hatósági ellenőrzési eljárást foglalja magába. A jegybanki ellenőrzés keretében az
MNB jogosult adatok, beszámolók, mérlegek, bizonylatok és vizsgálati anyagok bekérésére. Az adatszolgáltatásból
származó adatokat az MNB folyamatosan ellenőrzi, az ellenőrzésről az ügyfelet nem értesíti.
(3) Ha a vizsgált okmányok hitelességének, teljességének megállapítása vagy a vizsgálati megállapítások kiegészítése
válik szükségessé, a jegybanki ellenőrzést végző személy jogosult a jegybanki ellenőrzés hatálya alá tartozó
szervezeteknél és természetes személyeknél a hitelesség, teljesség megállapításának érdekében vizsgálatot tartani.
A (6) bekezdésben foglalt eltéréssel a helyszíni ellenőrzésről az MNB jegyzőkönyvet vagy egyszerűsített jegyzőkönyvet
készít, melyet legkésőbb a helyszíni ellenőrzést követő tíz napon belül megküld az ellenőrzött szervezetnek,
személynek. (4) Az MNB a helyszíni ellenőrzést végző személyt megbízólevéllel látja el. A helyszíni ellenőrzést végző személy köteles
a helyszíni ellenőrzés megkezdésekor megbízólevelét bemutatni, és személyazonosságát hitelt érdemlően igazolni.
(5) A (6) bekezdésben foglalt eltéréssel a jegybanki ellenőrzés időtartama legfeljebb hat hónap lehet.
(6) Az MNB a 65. § (2) bekezdés a), d) pontja és a (3) bekezdése szerinti rendeletekben foglaltak teljesítésének ellenőrzése
során a jegybanki ellenőrzés időtartama legfeljebb nyolc hónap lehet. A jegybanki ellenőrzés megállapításait az MNB
legkésőbb az ellenőrzés befejezését követő második hónap végéig vizsgálati jelentésben rögzíti.
(7) A vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell: a) a vizsgálat tárgyának megjelölését,
b) a megállapított tényállást és az azt alátámasztó bizonyítékokat és
c) a tényállás értékelését. (8) Az MNB a vizsgálati jelentést az ellenőrzött szervezettel közli. Az ellenőrzött szervezet a vizsgálati jelentésre annak
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül írásban észrevételeket tehet. Ha ez az időtartam az intézkedés
eredményességét veszélyeztetné, az MNB rövidebb – de minimum öt napos – határidőt is előírhat.
(9) A MNB az észrevételek kézhezvételétől, illetve a határidő eredménytelen elteltétől számított negyvenöt napon belül
hozza meg döntését. Ez a határidő indokolt esetben, egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható.
(10) Az MNB az ellenőrzött személyt vagy szervezetet a helyszíni ellenőrzés tartásáról – annak megkezdése előtt legalább
tizenöt nappal – írásban értesíti, kivéve, ha az előzetes értesítés az ellenőrzés eredményességét veszélyezteti.
(11) Az MNB jogosult a jegybanki ellenőrzés során próbaügyletet kötni. A próbaügylet körében ellenőrizhető ügylet
legfeljebb a próbaügylet tárgyára vonatkozó szerződés aláírásáig, fizetési megbízás vagy bankjegyek és érmék
átváltására irányuló próbaügylet esetén az átváltandó bankjegyek és érmék átvételéig tarthat.
(12) Az MNB a próbaügylethez közreműködőt vehet igénybe. Az MNB a közreműködő személyt megbízólevéllel látja el.
A közreműködő személyt az 52. § szerinti titoktartási kötelezettség terheli.
(13) Próbaügylet esetén az MNB ellenőrzést végző alkalmazottja vagy a közreműködő ellenőrzési jogosultságát
a próbaügylet befejezésekor igazolja. Az ellenőrzési jogosultság igazolásakor az ellenőrzött szervezet és az ellenőrzést
végző személy, illetve a közreműködő személy köteles minden, a próbaügylet keretében átvett összeget visszatéríteni.
13. Az MNB hatósági eljárásainak közös szabályai 23. § Az MNB – az e törvényben meghatározott eltérésekkel – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvény rendelkezései szerint jár el a) a jegybanki ellenőrzés,
b) a fizetési rendszer működtetését végző szervezet üzletszabályzata és szabályzatai, valamint módosításuk
jóváhagyása, c) a Hpt. alapján az MNB engedélyezési hatáskörébe tartozó kiegészítő pénzügyi szolgáltatások engedélyezése,
valamint ezen engedélyek visszavonása, d) a fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló törvény szerinti
kijelölés, valamint annak visszavonása, e) a forgalomban lévő magyar törvényes fizetőeszközről, valamint az MNB által forgalomból bevont, de törvényes
fizetőeszközre átváltható bankjegyről és érméről utánzat készítésének és készíttetésének engedélyezése,
valamint f) a törvényben meghatározottak szerinti szakhatósági közreműködése
során. 24. § (1) Az MNB előtti eljárásban ügyfél az a személy vagy szervezet,
a) akire nézve az MNB jogot vagy kötelezettséget állapíthat meg,
b) akit az MNB jegybanki ellenőrzés alá von,
c) aki az MNB-hez kérelem benyújtásával engedélyezési eljárás lefolytatását kezdeményezi,
d) akire nézve az MNB által vezetett nyilvántartás adatot tartalmaz.
(2) Az MNB a hivatalbóli eljárást kezdeményező személyt vagy szervezetet kérelmére kizárólag az eljárás megindításának
és lezárásának tényéről, valamint az alkalmazott intézkedésről tájékoztatja.
(3) A kérelmező a kérelemre indított eljárásban – törvény eltérő rendelkezése hiányában – igazgatási szolgáltatási díjat
köteles fizetni. Az igazgatási szolgáltatási díj mértékét, a díj megfizetésére vonatkozó kedvezmények és mentességek
körét az MNB elnöke rendeletben állapítja meg. (4) Az MNB hatósági eljárása során a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény
írásbelinek minősülő elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó szabályaitól eltérően is meghatározhatja az
adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének módját. (5) Az MNB döntését részben vagy egészben a honlapján vagy egyéb módon közzéteheti.
(6) Az MNB döntése ellen fellebbezésnek nincs helye. Az ügyfél az MNB határozatának és önálló jogorvoslattal
megtámadható végzésének bírósági felülvizsgálatát kérheti a Fővárosi Törvényszéktől azzal, hogy a bíróság
a felülvizsgálat iránti keresetet, kérelmet a polgári perrendtartásról szóló törvénynek a közigazgatási perekre
vonatkozó szabályai szerint, harminc napon belül bírálja el.
(7) Az eljárás felfüggesztését az ügyfél nem kérheti.
(8) A 23. § d) pontjában meghatározott ügyekben az ügyintézési határidő három hónap.
(9) A hiánypótlási felhívás kibocsátásának határideje a kérelem beérkezésétől számított tizenöt nap.
(10) Az MNB az eljárásában a határozat vagy az eljárást megszüntető végzés meghozataláig terjedő időtartamra végzésben
megtilthatja a jogsértő magatartás további folytatását, továbbá elrendelheti a jogsértő állapot megszüntetését,
ha erre – a 4. § (1)–(7) bekezdésében meghatározott alapvető feladatai ellátása érdekében, a késedelemmel járó
jelentős vagy helyrehozhatatlan kár veszélye miatt – halaszthatatlanul szükség van. Az MNB e végzését soron kívül
hozza meg. (11) Olyan kötelezett esetén, amely számára az MNB fizetési számlát vezet, az MNB közvetlen kielégítés útján hajtja be
a pénzfizetésre szóló határozatból eredő lejárt tartozást. 14. Az MNB intézkedései és szankciói
25. § (1) Ha az MNB a jegybanki ellenőrzés végén megállapítja, hogy az ellenőrzött személy, szervezet, a szervezet vezetője,
valamint a rá irányadó jogszabályok szerint vezető állásúnak minősülő személye a 22. § (1) bekezdésében
meghatározott jogszabályokban, az MNB hatósági határozatában vagy az ellenőrzött szervezet belső szabályaiban
foglaltakat megszegi, elmulasztja, késedelmesen vagy hiányosan teljesíti, az ellenőrzött személlyel vagy szervezettel
szemben a következő intézkedéseket alkalmazza: a) felhívja az előírások pontos, határidőben történő betartására,
b) határidő tűzésével kötelezi a szükséges intézkedések megtételére, a feltárt jogszabálysértés és a hiányosságok
megszüntetésére, c) kötelezi intézkedési terv kidolgozására és végrehajtására, akár a megtett intézkedésekről való beszámolási
kötelezettség mellett, d) javaslatot tesz az alkalmazottak szakmai továbbképzésére,
e) felhívja az üzletszabályzat, belső szabályzat megfelelő határidőn belüli kidolgozására vagy meghatározott
szempontok szerinti átdolgozására, f) előírja rendkívüli, illetve visszamenőleges adatszolgáltatás teljesítését,
g) kötelezi a 65. § (3) bekezdése alapján kiadott rendeletek alapján a fizetési rendszer működtetését végző, a Tpt.
szerinti elszámolóházi tevékenységet, a központi értéktár és a központi szerződő fél tevékenységet folytató
szervezetet a kockázatkezelési eljárások, stratégiák, módszerek megerősítésére, h) elrendeli a forgalomban lévő törvényes fizetőeszközről, valamint az MNB által fogalomból bevont, de törvényes
fizetőeszközre beváltható bankjegyről és érméről engedély nélkül készített utánzatok megsemmisítését,
i) bírságot szab ki, j) egyéb, törvényben előírt intézkedéseket alkalmaz.
(2) Az intézkedéseket az MNB együttesen és ismételten is alkalmazhatja.
(3) Ha a szabályszegést a szervezet az MNB által szabott határidőig nem szünteti meg, az MNB határidő tűzésével
felszólítja a szervezet vezetőjét, a szervezetre irányadó szabályok szerint vezető állásúnak minősülő személyt
a jogszabályok betartására. (4) Az MNB az intézkedések alkalmazásánál tekintettel van
a) a szabályszegés vagy a mulasztás súlyosságára, b) a cselekménynek a 22. § (1) bekezdésében meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozó személyekre
és szervezetekre gyakorolt hatására, c) a szabályszegéssel vagy a mulasztással előidézett kockázatra, a kár mértékére, valamint a kárenyhítési
hajlandóságra, d) a felelős személyek által az MNB-vel kapcsolatban tanúsított együttműködésre,
e) az intézkedéssel érintett személy jó- vagy rosszhiszeműségére, az általa a szabályszegéssel vagy a mulasztással
elért vagyoni előnyre, f) az intézkedés alapjául szolgáló adatok, tények, információk eltitkolására vagy annak szándékára, valamint
g) a szabályszegés, illetve a mulasztás ismétlődésére és gyakoriságára.
(5) Nem lehet intézkedést alkalmazni a szabályszegésnek vagy a mulasztásnak az MNB tudomására jutásától számított
három év, valamint az elkövetésétől számított öt év elteltével.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott határidőkön belül intézkedés akkor is alkalmazható, ha az intézkedéssel érintett
természetes személy az intézkedés alkalmazásakor már nem áll az ellenőrzött szervezet vagy személy alkalmazásában,
megbízatása megszűnt vagy az ellenőrzött tevékenységet már nem végzi.
(7) Ha az Európai Unió másik tagállamában engedéllyel rendelkező pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény,
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény magyarországi fióktelepe, vagy az Európai Unió másik tagállamában
engedéllyel rendelkező pénzügyi intézmény Magyarországon végzett határon átnyúló szolgáltatása megsérti a 22. §
(1) bekezdésében meghatározott jogszabályokban vagy az MNB hatósági határozatában foglalt előírásokat, az MNB
felszólítja a fióktelepet, a pénzügyi intézményt a szabályellenes helyzet megszüntetésére. Ha a fióktelep vagy
a pénzügyi intézmény a felszólításnak nem tesz eleget, az MNB értesíti a Felügyeletet. A Felügyelet az MNB értesítése
szerint vagy értesíti az Európai Unió másik tagállamának felügyeleti hatóságát a szabályellenes helyzetről, vagy
kezdeményezi, hogy a felügyeleti hatóság tegye meg a megfelelő intézkedést.
(8) A bírságot a kiszabásáról hozott határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc napon belül kell a határozatban
megjelölt számlára befizetni. (9) A szabályszegés vagy mulasztás ismétlődésének értékelése során az MNB jogosult a súlyosabb intézkedés
alkalmazására, amennyiben a jegybanki ellenőrzés eredményeként az adatszolgáltatási kötelezettséget előíró
jogszabályi rendelkezések megsértése esetén 1 éven, egyéb szabályszegés esetén három éven belül
a) ugyanazon ellenőrzött személlyel vagy szervezettel szemben az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti felhívás
eredménytelensége miatt jogerősen jogkövetkezményt állapított meg, vagy b) ugyanazon ügyféllel szemben ugyanazon jogszabályi vagy hatósági határozatban megállapított rendelkezés
megsértése miatt az (1) bekezdés a) és b) pontja alapján járt el.
(10) Az MNB által kirótt bírság az MNB saját bevétele.
26. § (1) A 25. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott, az ellenőrzött szervezettel, személlyel szemben kiszabható bírság
összege százezer forinttól kétmilliárd forintig terjedhet. A bírságot a jogsértéssel okozott sérelemre, a jogsértés súlyára
és ismétlődő jellegére tekintettel állapítja meg az MNB.
(2) A vezetővel szemben kiszabható bírság összege százezer forinttól húszmillió forintig terjedhet. A vezetővel szemben
kiszabott bírság összegét az ellenőrzött szervezetek nem vállalhatják át. A bírságot a jogsértéssel okozott sérelemre,
a jogsértés súlyára és ismétlődő jellegére tekintettel állapítja meg az MNB.
15. Pénzkibocsátás 27. § (1) A bankjegyek és érmék kibocsátását, címletét és külső jegyeit, valamint bevonását az MNB elnöke rendeletben hirdeti
ki. Az MNB elnökének rendeletében megjelölt határnappal a forgalomból bevont bankjegyek és érmék elveszítik
törvényes fizetőeszköz-jellegüket. (2) Az MNB által kibocsátott bankjegyeket és érméket azok bevonásáig magyar hivatalos pénznemben teljesítendő
fizetésnél mindenki köteles névértéken elfogadni. (3) Az MNB a forgalomból általa bevont, törvényes fizetőeszköznek már nem minősülő bankjegyeket a bevonás
határnapjától számított 20 évig, az érméket a bevonás határnapjától számított 5 évig névértéken magyar törvényes
fizetőeszközre váltja. A hitelintézet és a postai elszámoló központot működtető intézmény a forgalomból az MNB által
bevont, törvényes fizetőeszköznek már nem minősülő bankjegyeket a bevonás határnapjától számított 3 évig, az
érméket a bevonás határnapjától számított 1 évig magyar törvényes fizetőeszközre átváltja.
(4) Készpénzben teljesített fizetés esetén – ideértve a fizetési számlára történő készpénzbefizetést is – 50 darabnál több
érme elfogadására a hitelintézet és a postai elszámoló központot működtető intézmény köteles.
(5) A hamis bankjegy és érme semmilyen jogcímen nem fogadható el.
(6) A nehezen felismerhető, valamint a sérült bankjegyet és érmét fizetési művelet során elfogadni nem kötelező.
(7) Az MNB a nehezen felismerhető, valamint a sérült bankjegyet és érmét – a (8) bekezdésben foglaltak kivételével
törvényes fizetőeszközre névértéken költségmentesen átváltja. Az MNB e kötelezettsége ellátásához közreműködőt
vehet igénybe. (8) A hiányos sérült bankjegy akkor váltható át, ha a bankjegynek több mint 50%-át bemutatják. Az MNB térítés nélkül
bevonja a forgalomból, és megsemmisíti azokat a hiányos sérült bankjegyeket, amelyek felülete nem haladja meg az
50%-ot. A hitelintézet és a postai elszámoló központot működtető intézmény azokat a hiányos sérült bankjegyeket,
amelyek felülete nem haladja meg az 50%-ot, az ügyféltől térítésmentesen átveszi, és az MNB-nek továbbítja bevonás
és megsemmisítés céljából. (9) Megsemmisült bankjegy vagy érme ellenértékét az MNB nem téríti meg. Bankjegy vagy érme tekintetében
megsemmisítési eljárás nem indítható. A nehezen felismerhető, valamint a sérült törvényes fizetőeszköznek minősülő
érme – ide nem értve az MNB által kibocsátott emlékérmét –, továbbá az MNB által már bevont érme alapanyagként
való értékesítésének, illetve az ezen érmékből nyert alapanyagok értékesítésének kizárólagos joga az MNB-t illeti meg,
azzal, hogy az értékesítés piaci feltételek mellett történik.
(10) Az MNB elnöke az e törvény felhatalmazása alapján kiadott, a készpénzforgalmazás feltételeit szabályozó
rendeletében határozza meg az érme más címletű érmére vagy bankjegyre, továbbá a bankjegy más címletű
bankjegyre vagy érmére való átváltásának szabályait, ideértve az átváltásra kötelezettek körét és a díjazás feltételeit is.
28. § (1) Az MNB ellátja a magyar és a külföldi törvényes fizetőeszközök hamisítás elleni védelmével kapcsolatban
a hatáskörébe tartozó technikai és egyéb feladatokat, így különösen a készpénzszakértői, oktatási, adatszolgáltatási és
tájékoztatási feladatokat. Az MNB készpénzszakértői feladatai ellátása során, a szakértői vizsgálat alapján hamisnak
minősített fizetőeszközökkel összefüggésben indított büntetőeljárásban történő felhasználás céljából – az adott
büntetőeljárás jogerős lezárásáig – jogosult a feltehetően hamis fizetőeszközök természetes személy befizetőjének
vagy birtokosának családi és utónevét, lakcímét, azonosító okmányának megnevezését és számát kezelni, és ennek
keretében az említett adatokat a pénzhamisítási ügyekben a büntetőeljárást lefolytató, illetve bűnüldözési feladatokat
ellátó szervek részére továbbítani. Ha az MNB vagy a (2) bekezdés szerinti szervezet azt állapítja meg, hogy
a fizetőeszköz nem hamis, a tudomására jutott személyes adatokat a készpénzszakértői vizsgálat lezárását követően
haladéktalanul törli. (2) A feltehetően hamis magyar és külföldi fizetőeszközöket szakértői vizsgálat céljából az MNB részére meg kell küldeni,
vagy a szakértői vizsgálatra történő továbbítás céljából az MNB elnökének rendeletében meghatározott szervezet
részére át kell adni. (3) A hamis magyar és külföldi fizetőeszközökért nem jár térítés.
(4) Az MNB elnökének rendeletében meghatározott, a Hpt. szerinti pénzforgalmi, pénzváltási és pénzfeldolgozási
szolgáltatást, továbbá a postáról szóló törvény szerinti nemzetközi postautalvány-szolgáltatást nyújtó szervezet
köteles az általa fellelt feltehetően hamis magyar és külföldi fizetőeszközöket az MNB-nek megküldeni, valamint
a fellelés körülményeiről az MNB elnökének rendeletében előírt módon és tartalommal adatszolgáltatást teljesíteni.
(5) A (4) bekezdés szerint teljesített adatszolgáltatás során az MNB elnökének rendeletében meghatározott, a Hpt. szerinti
pénzforgalmi, pénzváltási és pénzfeldolgozási szolgáltatást, továbbá a postáról szóló törvény szerinti nemzetközi
postautalvány-szolgáltatást nyújtó szervezet az (1) bekezdés szerinti személyes adatokat is továbbítja az MNB részére.
Az MNB az ily módon tudomására jutott személyes adatokat az (1) bekezdésben meghatározott célból, az ott
meghatározott időpontig kezelheti. 29. § Az MNB a bankjegy- és érme-előállítás költségeit ráfordításai között számolja el.
30. § (1) Forgalomban lévő törvényes fizetőeszközről, valamint az MNB által forgalomból bevont, de törvényes fizetőeszközre
átváltható bankjegyről és érméről utánzatot készíteni vagy készíttetni bármely célra csak az MNB elnökének
rendeletében meghatározottak szerint lehet. Az utánzatok előállítása, nyilvántartása, őrzése és megsemmisítése
tekintetében az MNB elnökének rendeletében meghatározottak szerint kell eljárni.
(2) Az euroutánzatokra – ideértve az euroérmékhez hasonló érmeket és zsetonokat is – vonatkozó előírásokat
a szankciókra vonatkozó szabályok kivételével az euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló, 2004.
december 6-i 2182/2004/EK tanácsi rendelet előírásainak figyelembevételével az MNB elnökének rendelete határozza
meg. III. FEJEZET AZ MNB KAPCSOLATAI MÁS SZERVEKKEL
16. Kapcsolat az Országgyűléssel 31. § (1) Az MNB elnöke az MNB tevékenységéről és monetáris politikájáról évente legalább egy alkalommal beszámol az
Országgyűlésnek. Az Országgyűlés eseti tájékoztatást írásban vagy szóban bármikor kérhet.
(2) Az MNB elnöke féléves rendszerességgel írásban beszámol az Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó
bizottságának az MNB féléves tevékenységéről az éves beszámoló tartalmának megfelelő tartalommal. Az
Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó bizottságának kérésére a beszámolóval összefüggésben az MNB
elnöke személyes megjelenésre és a beszámoló szóbeli kiegészítésére köteles.
(3) Az Országgyűlés elnöke vagy az Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó bizottságának elnöke kérésére az
MNB elnökét rendkívüli beszámolási kötelezettség is terheli. (4) Az MNB a pénzügyi év kezdete előtt működési költségeire, valamint beruházásaira vonatkozóan részletes éves tervet
készít. A pénzügyi év lezárását követően összehasonlító elemzést készít a tervezett és a tényleges működési és
beruházási költségek alakulásáról. Az elemzést a könyvvizsgáló véleményével ellátva az éves beszámolóval
egyidejűleg megküldi az Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó bizottsága, valamint az Állami
Számvevőszék részére. (5) Az MNB elnökének (1)–(3) bekezdés szerinti beszámolási kötelezettségei nem eredményezhetnek beavatkozást az
MNB döntéshozó szervei tagjai függetlenségébe, nem befolyásolhatják az MNB elnökének, mint az EKB Általános
Tanácsa tagjának fennálló státuszát és nem befolyásolják az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez fűzött,
a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányáról szóló (4.) Jegyzőkönyvből
(a továbbiakban: Alapokmány) fakadó titoktartási kötelezettségek betartását. 17. Kapcsolat a Kormánnyal, a minisztériumokkal és a nyilvánossággal
32. § Az MNB feladataival és a pénzügyi rendszer működésével kapcsolatos döntések és jogszabályok tervezeteire nézve ki
kell kérni az MNB véleményét. 33. § A miniszter a költségvetés Kormány által történő elfogadását követően az MNB-t haladéktalanul tájékoztatja
a központi költségvetésről szóló törvény tervezetéről (a továbbiakban: tervezet). Az MNB jogosult a tervezettel
kapcsolatos véleményét közvetlenül megküldeni a miniszternek. Ezt a véleményt a Költségvetési Tanács ülésén az
MNB elnöke jeleníti meg. Az így megjelenített vélemény azonban nem köti az MNB elnökét a Költségvetési Tanács
tagjaként biztosított jogainak szabad gyakorlásában. 34. § (1) Az MNB megküldi a Kormánynak a Monetáris Tanács napirendjét.
(2) A Monetáris Tanács ülésein a Kormányt szavazati jog nélkül a miniszter vagy az általa felhatalmazott személy képviseli.
35. § A Kormány ülésének az MNB feladatkörét érintő napirendi pontjához az MNB elnökét meg kell hívni.
36. § (1) Az MNB a monetáris folyamatok alakulásáról és alapvető feladatai körébe tartozó egyéb lényeges kérdésekről legalább
negyedévente jelentést készít és hoz nyilvánosságra. A tájékoztatás módjáról és gyakoriságáról az MNB közleményt
jelentet meg. (2) Az MNB a Kormány, illetve a Kormány tagjai részére a monetáris folyamatok alakulásáról és alapvető feladatai körébe
tartozó egyéb lényeges kérdésekről kérésre eseti információt nyújt.
(3) Az MNB elnöke az MNB működésének irányításával összefüggő, a működés szempontjából kiemelten fontos,
az igazgatóság 49. § szerinti jogkörében meghozott döntésekről a döntés meghozatalát követően tájékoztatja
a minisztert. Az MNB köteles az általa végrehajtott devizaműveletekről, valamint az arany- és devizatartalékokról
a minisztert hetente tájékoztatni. A miniszter és az MNB elnöke évente írásban megállapodnak az MNB által
szolgáltatandó további információk köréről. (4) A Kormány felkérése alapján az MNB elláthatja a nemzetközi pénzügyi szervezetekben a Kormányra háruló
feladatokat, amennyiben erről törvény eltérően nem rendelkezik. 37. § A Kormány, a központi államigazgatási szervek, illetve a Felügyelet az MNB kérésére tevékenységükkel kapcsolatban
információt nyújtanak. 38. § (1) A Nemzetközi Valutaalap által Magyarország tagságát illetően hozott határozat, valamint a Nemzetközi Valutaalap
alapokmánya értelmében a Nemzetközi Valutaalapnak időszakonként fizetendő összegek tekintetében
a jogszabályban vagy az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában meghatározott megfelelő forrásokból
Magyarország nevében kifizetést teljesítő szerv feladatait az MNB látja el, beleértve a Nemzetközi Valutaalap
Különleges Lehívási Jogok Főosztályában való részvétellel kapcsolatos fizetések teljesítését is.
(2) Az MNB a Nemzetközi Valutaalap alapokmányával összhangban, Magyarország tagságával összefüggésben, át nem
ruházható, kamatfizetési kötelezettséget nem tartalmazó váltókat állíthat ki a Nemzetközi Valutaalap javára.
(3) A Nemzetközi Valutaalap alapokmánya által megkívánt pénzügyi szerv feladatát Magyarország részéről az MNB látja
el. Ezzel összefüggésben az MNB jogosult Magyarország nevében a Nemzetközi Valutaalap alapokmányának
rendelkezései alapján végrehajtható valamennyi műveletet és ügyletet létrehozni és lebonyolítani és a Nemzetközi
Valutaalap alapokmányának rendelkezései alapján Magyarországnak átutalt vagy fizetett bármilyen összeg
tekintetében a pénzügyi szerv minőségében jogosultként eljárni. (4) A Nemzetközi Valutaalapnak Magyarországon tartott valutakészleteit kijelölt letéteményesként az MNB őrzi.
18. Kapcsolat a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletével 39. § (1) Az MNB feladatai ellátása során együttműködik a Felügyelettel.
(2) Az MNB elnöke meghívja a Felügyelet elnökét az MNB igazgatósági ülésének a Felügyelet feladatkörét érintő
napirendi pontjához. 40. § (1) Az MNB és a Felügyelet azokat az adatokat és információkat bocsátja egymás rendelkezésére, amelyek a másik
szervezet feladatának ellátásához szükségesek. (2) A feladat ellátásához szükséges adat- és információátadás módját és rendjét az MNB és a Felügyelet megállapodásban
rögzíti. (3) Az MNB jogosult arra, hogy pénzforgalmi szolgáltatónál folytatott jegybanki helyszíni ellenőrzés keretében
a tudomására jutott, a Felügyelet ellenőrzési hatáskörébe eső tényekről a Felügyeletnek tájékoztatást nyújtson.
19. Kapcsolat az Állami Számvevőszékkel 41. § Az MNB könyvvizsgálójának megválasztását, illetve visszahívásának kezdeményezését megelőzően az MNB elnöke
kikéri az Állami Számvevőszék elnökének a véleményét. IV. FEJEZET
AZ MNB SZERVEZETE 20. Az MNB jogi formája
42. § (1) Az MNB részvénytársasági formában működő jogi személy. Az MNB székhelye Budapest.
(2) Az MNB cégnevét a cégjegyzékbe nem kell bejegyezni. A részvénytársaság elnevezést az MNB cégnevében nem kell
feltüntetni. (3) Az MNB alapító okiratát a részvényes állapítja meg, amelyet be kell mutatni az Országgyűlésnek.
(4) Az MNB részvényei az állam tulajdonában vannak. Az államot mint részvénytulajdonost a miniszter képviseli.
(5) Az MNB jegyzett tőkéje 10 000 000 000 Ft, azaz tízmilliárd forint.
43. § (1) A részvényes részvényesi határozattal dönt:
a) az alapító okirat megállapításáról és módosításáról, b) a könyvvizsgáló megválasztásáról és visszahívásáról és
c) a könyvvizsgáló díjazásának megállapításáról. (2) A részvényest az igazgatóság a 49. § (4) bekezdés b) pontja alapján megállapított, könyvvizsgálói záradékkal ellátott
számviteli beszámolóról – annak megküldésével – tájékoztatja. 44. § A gazdasági társaságokról szóló törvény (a továbbiakban: Gt.) rendelkezéseit az MNB tekintetében az e törvényben
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. 21. Az MNB szervei
45. § Az MNB szervei: a Monetáris Tanács, az igazgatóság és a felügyelőbizottság.
22. A Monetáris Tanács 46. § (1) Az MNB legfőbb döntéshozó szerve a Monetáris Tanács. A Monetáris Tanács hatáskörébe tartozik:
a) a 4. §-ban meghatározott feladatokkal kapcsolatos döntés,
b) az a) pontban foglalt hatáskör körében a 9. § (1) bekezdése szerinti döntés,
c) az a) pontban foglalt hatáskör körében a 10. § (2) bekezdésben meghatározott feladatokkal kapcsolatos döntés,
d) az a) pontban foglalt hatáskör körében a 11-13. §-okban meghatározott feladatokkal kapcsolatos döntés,
e) az MNB elnöke javaslata alapján az alelnökök hatásköréről történő döntés,
f) a Monetáris Tanács hatáskörébe tartozó feladatokkal kapcsolatos kommunikáció módjáról történő döntés,
g) az a)–d) pontokban meghatározott feladatokkal kapcsolatos azon döntések végrehajtása, amelyeket a vonatkozó
döntésben a Monetáris Tanács saját hatáskörében tart, h) döntés minden olyan további kérdésben, amit törvény, az alapító okirat vagy a belső eljárási szabályzat
a Monetáris Tanács kizárólagos hatáskörébe utal. (2) A Monetáris Tanács szükség esetén bármikor összehívható, de havonta legalább egy alkalommal ülésezik.
(3) A Monetáris Tanács legalább öt-, legfeljebb kilenctagú testület. A Monetáris Tanács tagjai megbízatásuk időtartama
alatt munkaviszonyban állnak az MNB-vel. (4) A Monetáris Tanács tagjai:
a) az MNB elnöke mint a Monetáris Tanács elnöke,
b) az MNB alelnökei és c) további tagok, akiket hat évre az Országgyűlés választ.
(5) A Monetáris Tanács tagjává az a magyar állampolgár nevezhető ki, illetve választható, aki monetáris, pénzügyi, vagy
a hitelintézeti tevékenységgel kapcsolatos kérdésekben kiemelkedő elméleti és gyakorlati szakmai ismeretekkel
rendelkezik. (6) A Monetáris Tanács tagjának javasolt személyt az Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó bizottsága
meghallgatja. (7) A Monetáris Tanács (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti tagja a hivatalba lépés alkalmával a köztársasági elnök előtt,
(4) bekezdés c) pont szerinti tagja az Országgyűlés előtt esküt tesz.
(8) A Monetáris Tanács (4) bekezdés c) pontja szerinti tagjának megbízatása megszűnik:
a) a megbízatási időtartam leteltével, b) lemondással, c) felmentéssel,
d) halállal. (9) A lemondást írásban kell közölni a (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti tagnak a köztársasági elnökkel, a (4) bekezdés
c) pontja szerinti tagnak az Országgyűlés elnökével. A Monetáris Tanács tagjának megbízatása lemondása esetén
a lemondó nyilatkozatban megjelölt, a lemondó nyilatkozat megtételét követő időpontban, ennek hiányában
a (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti tagnak a lemondó nyilatkozat köztársasági elnök általi, a (4) bekezdés c) pont
szerinti tagnak az Országgyűlés elnöke általi kézhezvételével szűnik meg. A Monetáris Tanács tagja lemondásának
érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem szükséges. (10) A Monetáris Tanács (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti tagjait a köztársasági elnök, (4) bekezdés c) pontja szerinti
tagjait az Országgyűlés kizárólag abban az esetben mentheti fel, ha a Monetáris Tanács tagja nem felel meg a feladatai
ellátásához szükséges feltételeknek, illetve súlyos kötelezettségszegést követ el.
(11) A (4) bekezdés c) pontja szerinti tagok választására és felmentésére az Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős
állandó bizottsága tesz javaslatot az Országgyűlés számára. (12) A (11) bekezdés szerinti felmentési javaslatot a Monetáris Tanács érintett tagja részére meg kell küldeni, aki a Munka
Törvénykönyve (a továbbiakban: Mt.) szabályai szerint munkaügyi bírósághoz fordulhat. Az Mt. szabályai szerinti
bírósághoz fordulás joga nem érinti az Alapokmány 14.2. cikkében meghatározott bírósághoz fordulás jogát.
(13) A (11) bekezdés szerinti felmentésre irányuló javaslat a bírósághoz fordulási határidő lejártát vagy – bírósághoz
fordulás esetén – a bíróság döntésének jogerőre emelkedését követően terjeszthető a (4) bekezdés b) pontja szerinti
tagok esetében a köztársasági elnök, a (4) bekezdés c) pontja szerinti tagok esetében az Országgyűlés elé.
(14) A Monetáris Tanács évente az első ülésen a jelenlevők egyszerű szótöbbségével az MNB alelnökei közül megválasztja
a Monetáris Tanács elnökhelyettesét. Az elnökhelyettes megbízatásának megszűnése esetén a Monetáris Tanács
a soron következő ülésén új elnökhelyettest választ. (15) A Monetáris Tanács határozatképes, ha tagjainak többsége jelen van. A Monetáris Tanács határozatait a jelenlévők
egyszerű szótöbbségével hozza, szavazategyenlőség esetén a Monetáris Tanács elnökének, illetve az elnök
akadályoztatása esetén elnökhelyettesének szavazata dönt. (16) A Monetáris Tanács álláspontját a Monetáris Tanács elnöke vagy – akadályoztatása esetén – elnökhelyettese jogosult
nyilvánosságra hozni. (17) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikke szerinti eltérés a Tanács döntésével történő megszüntetése
hatálybalépésének napján a Monetáris Tanács megszűnik, tagjainak a Monetáris Tanácsban betöltött megbízatása
e nappal lejár. 23. Az MNB elnöke 47. § (1) Az MNB élén elnök áll.
(2) Az MNB elnökének személyére a miniszterelnök tesz javaslatot a köztársasági elnök számára. Az MNB elnök
megbízatása hat évre szól. Egy személy legfeljebb két alkalommal lehet az MNB elnöke.
(3) A 46. § (5)–(10) bekezdését az MNB elnöke tekintetében is alkalmazni kell.
(4) Az MNB elnökét a 46. § (10) bekezdésben foglaltaknak megfelelően, a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök
menti fel. (5) A miniszterelnök (4) bekezdés szerinti felmentési javaslatát az MNB elnöke részére meg kell küldeni, aki az Mt. szabályai
szerint munkaügyi bírósághoz fordulhat. Az Mt. szabályai szerinti bírósághoz fordulás joga nem érinti az Alapokmány
14.2. cikkében meghatározott bírósághoz fordulás jogát. (6) A felmentésre irányuló javaslat a bírósághoz fordulási határidő lejártát vagy – bírósághoz fordulás esetén – a bíróság
döntésének jogerőre emelkedését követően terjeszthető a köztársasági elnök elé.
(7) A köztársasági elnöknek az MNB elnökének kinevezésére és felmentésére vonatkozó döntéséhez a miniszterelnök
ellenjegyzése szükséges. (8) Rendelet kiadása kivételével az MNB elnökét akadályoztatása esetén a Monetáris Tanács elnökhelyettese helyettesíti.
24. Az MNB alelnökei 48. § (1) Az MNB legalább kettő, legfeljebb három alelnökkel rendelkezik. Az MNB alelnökeinek személyére a miniszterelnök
tesz javaslatot a köztársasági elnök számára. (2) A 46. § (5)–(10), (12) és (13) bekezdéseit az MNB alelnökei tekintetében is alkalmazni kell, azzal, hogy az MNB
alelnökeinek felmentésére az MNB elnökének előterjesztésére a miniszterelnök tesz javaslatot.
(3) A köztársasági elnöknek az MNB alelnökeinek kinevezésére és felmentésére vonatkozó döntéséhez a miniszterelnök
ellenjegyzése szükséges. 25. Az igazgatóság 49. § (1) Az igazgatóság felelős a Monetáris Tanács döntéseinek végrehajtásáért és az MNB működésének irányításáért.
(2) Az igazgatóság tagjai: a) az MNB elnöke mint az igazgatóság elnöke és
b) az MNB alelnökei. (3) Az igazgatóság nevében az elnök jár el.
(4) Az igazgatóság hatáskörébe tartozik: a) a Monetáris Tanács által hozott döntések végrehajtásának irányítása,
b) az MNB számviteli beszámolójának megállapítása, az osztalék fizetéséről való döntés meghozatala, továbbá
az üzletvezetésről és az MNB vagyoni helyzetéről szóló, a részvényesnek küldendő jelentés tervezetének
jóváhagyása, c) az MNB szervezetével és belső irányításával összefüggő kérdések jóváhagyása,
d) az MNB működésével, illetve feladatainak ellátásával kapcsolatos szakmai tervek és programok – ideértve
a fejlesztési és működési költségtervet is – jóváhagyása,
e) a felügyelőbizottság hatáskörébe nem tartozó feladatok tekintetében az MNB belső ellenőrzési szervezetének
irányítása, valamint a belső ellenőrzés tapasztalatainak és tervének megtárgyalása,
f) a munkaviszonyból származó jogokkal és kötelezettségekkel, ezek gyakorlásának, illetve teljesítésének módjával,
az ezzel kapcsolatos eljárás rendjével összefüggő kollektív szerződés-módosítás és
g) az 59. §-ban foglaltakkal kapcsolatos döntések meghozatala.
(5) A Monetáris Tanács bármely, a hatáskörébe tartozó kérdés eldöntésére felhatalmazhatja az igazgatóságot. Az így
meghozott döntéseivel kapcsolatban az igazgatóság beszámol a Monetáris Tanácsnak. Az MNB elnöke
a (4) bekezdésben meghatározottakon túl bármely, a hatáskörébe tartozó kérdést döntésre az igazgatóság elé
terjeszthet. (6) Az igazgatóság határozatait a jelenlévők egyszerű többségével hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök,
akadályoztatása esetén az elnök által kijelölt igazgatósági tag szavazata dönt. Az igazgatóság határozatképes, ha tagjai
közül legalább ketten jelen vannak. 26. A felügyelőbizottság
50. § (1) A felügyelőbizottság az MNB folyamatos tulajdonosi ellenőrzésének szerve.
(2) Az MNB belső ellenőrzési szervezete – a (3) bekezdésben foglalt korlátozással – a felügyelőbizottság,
a felügyelőbizottság hatáskörébe nem tartozó feladatok tekintetében az igazgatóság irányítása alá tartozik.
Amennyiben az igazgatóság az irányítási jogkörének gyakorlása során olyan vizsgálati megállapításról szerez
tudomást, amely a felügyelőbizottság hatáskörébe tartozik, akkor erről a megállapításról haladéktalanul tájékoztatást
ad a felügyelőbizottságnak. (3) A felügyelőbizottság ellenőrzési hatásköre nem terjed ki a 4. § (1)–(7) bekezdésében meghatározott feladatokra, illetve
azoknak az MNB eredményére gyakorolt hatására. A felügyelőbizottság a Gt.-ben a számvitelről szóló törvény szerinti
beszámolóval összefüggésben előírt jelentését ezen korlátozásoknak megfelelően készíti el.
(4) A felügyelőbizottság tagjai: a) az Országgyűlés által választott elnöke,
b) az Országgyűlés által választott további három tag,
c) a miniszter képviselője és d) a miniszter által megbízott szakértő.
(5) A felügyelőbizottság elnökét az Országgyűlés kormánypárti képviselőcsoportjai jelölik.
(6) Az országgyűlési képviselőcsoportok jelöltjeinek (4) bekezdés b) pontja szerinti taggá történő megválasztásáról
az Országgyűlés egyszerre, egy csoportban szavaz. (7) Felügyelőbizottsági tagnak hitelintézeti, pénzügyi, illetve számviteli kérdésekben kiemelkedő szakmai ismeretekkel
rendelkező, valamint az országgyűlési képviselők választásán választható magyar állampolgárt lehet jelölni.
(8) A felügyelőbizottság tagjainak megbízatása az Országgyűlés megbízatásának időtartamára szól, és az Országgyűlés
megbízatásának megszűnéséig tart. (9) A felügyelőbizottsági tagot az őt megválasztó Országgyűlés, illetve az őt megbízó miniszter hívhatja vissza.
(10) A felügyelőbizottsági tag az őt megválasztó Országgyűlésnek, illetőleg az őt megbízó miniszternek tájékoztatási
kötelezettséggel tartozik. 27. Az elnök, az alelnökök, a Monetáris Tanács és a felügyelő bizottság tagjainak díjazása
51. § (1) Az elnök tárgyév március 1-jétől a következő év február végéig terjedő időszakra vonatkozó, MNB-től származó havi
bére a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági
havi átlagos bruttó kereset tízszerese. (2) A Monetáris Tanács elnökhelyettesi tisztségét betöltő MNB alelnök MNB-től származó bére az elnök bérének 80%-a.
Az MNB további alelnökeinek MNB-től származó bére az elnök bérének 70%-a.
(3) A Monetáris Tanács 46. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott tagjainak MNB-től származó bére az elnök bérének
60%-a. (4) Az elnök, az alelnökök, továbbá a Monetáris Tanács 46. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott tagjai a MNB-től
származó egyéb juttatásokra (ideértve a nem pénzbeni, természetbeni és szociális juttatásokat) azonos feltételekkel
jogosultak. (5) A felügyelőbizottság elnökének tiszteletdíja havi bruttó 1 200 000 forint.
(6) A felügyelőbizottság további tagjainak tiszteletdíja havi bruttó 800 000 forint.
(7) Az MNB elnökét és alelnökeit a monetáris tanácsi tagságért külön díjazás nem illeti meg.
(8) Az MNB Monetáris Tanácsának tagjai megbízatásuk 46. § (8) bekezdés a) pontja szerinti megszűnését követő
6 hónapig hitelintézetnél munkaviszonyt vagy munkavégzéssel járó egyéb jogviszonyt nem létesíthetnek. E tilalom
ellentételezéseképpen a megbízatásuk 46. § (8) bekezdés a) pontja szerinti megszűnésekor hat havi bérükkel azonos
összegű juttatás illeti meg őket. 28. Titoktartási kötelezettség és az alkalmazottak jogállása
52. § Az MNB alkalmazottai és felügyelőbizottsági tagjai kötelesek a feladatkörük ellátása során tudomásukra jutott
minősített adatot, banktitkot, értékpapírtitkot, fizetési titkot és üzleti titkot megőrizni. Ez a kötelezettség a megbízatás
megszűnését követően is fennmarad. 53. § Az MNB alkalmazottaira – e törvényben szabályozott kivételekkel – az Mt. rendelkezéseit kell alkalmazni.
29. Összeférhetetlenség 54. § (1) Az MNB a 46. § hatálya alá tartozó, valamint a 4. § (1)–(7) bekezdésében meghatározott alapvető feladatokat ellátó
(a továbbiakban: minősített munkakört betöltő) alkalmazottja – ha törvény eltérően nem rendelkezik – nem létesíthet
és nem tarthat fenn munkaviszonyt vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt, vezető tisztségviselői
jogviszonyt vagy felügyelő bizottsági tagságot pénzügyi intézménynél, ide nem értve azon pénzügyi intézményt,
amelyben az MNB részesedéssel rendelkezik, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást végző egyéb jogi személynél,
befektetési vállalkozásnál, – az MNB Országos Betétbiztosítási Alap igazgatótanácsa tagjaként eljáró alelnöke
kivételével – az Országos Betétbiztosítási Alapnál és – a Befektető-védelmi Alap igazgatósági tagjaként eljáró MNB
alkalmazott kivételével – a Befektető-védelmi Alapnál. (2) Az MNB a 46. § hatálya alá tartozó, valamint a minősített munkakört betöltő alkalmazottja pénzügyi intézményben,
kiegészítő pénzügyi szolgáltatást végző jogi személyben és befektetési vállalkozásban – a (3) bekezdésben foglalt
kivétellel – befolyással nem rendelkezhet. (3) Az MNB a 46. § hatálya alá tartozó, valamint a minősített munkakört betöltő alkalmazottja
a) a jogviszonya keletkezésének időpontjában nyilatkozik a meglévő és
b) a hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követően haladéktalanul nyilatkozik a jogviszonyának fennállása
alatt öröklés útján szerzett, pénzügyi intézményben, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást végző jogi személyben, befektetési vállalkozásban lévő
befolyásáról és a befolyását az MNB-vel létrejövő jogviszonya keletkezésének az időpontjától számított, illetve
az öröklés esetén a hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követő három hónapon belül megszünteti.
(4) Az MNB a 46. § hatálya alá tartozó, valamint a minősített munkakört betöltő alkalmazottja a Bszt. szerinti pénzügyi
eszköz szerzését – az állampapír, a nyilvános, nyílt végű befektetési alap által kibocsátott befektetési alapjegy
kivételével – a megszerzést követő három munkanapon belül köteles bejelenteni.
(5) Az MNB a 46. § hatálya alá nem tartozó alkalmazottja munkaviszonyt, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt csak
az MNB elnökének előzetes engedélyével létesíthet vagy tarthat fenn, kivéve a tudományos, oktatási, művészeti,
lektori, szerkesztői, valamint jogi oltalom alá eső szellemi tevékenységet, amelyet köteles bejelenteni.
(6) Az MNB a 46. § hatálya alá nem tartozó és nem minősített munkakört betöltő alkalmazottja
a) a jogviszonya keletkezésének időpontjában nyilatkozik a pénzügyi intézményben, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást végző jogi személyben, befektetési vállalkozásban fennálló befolyásáról, és
b) haladéktalanul nyilatkozik, ha jogviszonya fennállása alatt az a) pontban meghatározott befolyást szerzett.
(7) Az MNB alkalmazottja haladéktalanul bejelenti, ha a jogviszonya keletkezésének időpontjában vagy a jogviszonya
fennállása alatt a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója pénzügyi intézményben, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást végző jogi személyben, befektetési vállalkozásban befolyással rendelkezik, vagy befolyást szerez.
(8) Az MNB alkalmazottja az (1)–(3) bekezdésben foglalt jogviszonya, befolyása megszüntetéséig, valamint
a (4)–(7) bekezdésben foglalt kötelezettsége teljesítéséig nem vehet részt olyan döntés előkészítésében és
meghozatalában, amely olyan szervezetre vonatkozik, amelyben az alkalmazott, a vele közös háztartásban élő közeli
hozzátartozója befolyással rendelkezik, vagy amellyel más, az (1)–(7) bekezdésben meghatározott jogviszonyban van.
(9) Az MNB alkalmazottja a jogviszonya keletkezésének időpontjában köteles nyilatkozni szövetkezeti hitelintézetben
fennálló tagsági viszonyáról. (10) Az MNB alkalmazottja a jogviszonya keletkezésekor fennálló tagsági viszonyát addig nem köteles megszüntetni, amíg
a szövetkezeti hitelintézettel szemben tartozása áll fenn. Ezen időszak alatt azonban nem vehet részt olyan döntés
előkészítésében és meghozatalában, amely arra a szervezetre vonatkozik, amelyben tagsági viszonya van.
(11) Az MNB alkalmazottja a) a jogviszonya keletkezésének időpontjában írásban nyilatkozik arról, hogy a vele közös háztartásban élő közeli
hozzátartozója pénzügyi intézménynél, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást végző jogi személynél vagy befektetési
vállalkozásnál vezető tisztségviselői jogviszonyban, felügyelőbizottsági tagsági viszonyban, munkaviszonyban,
illetve munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, és b) haladéktalanul bejelenti, ha a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozójának az a) pontban meghatározott
jogviszonya keletkezett. (12) Az MNB alkalmazottja nem vehet részt olyan döntés előkészítésében vagy meghozatalában, amely érinti azt
a pénzügyi intézményt, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást végző jogi személyt vagy befektetési vállalkozást, amelynél
a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója a (11) bekezdésben meghatározott jogviszonnyal rendelkezik.
(13) Az MNB a 46. § hatálya alá nem tartozó alkalmazottja az e §-ban foglalt bejelentéseket és nyilatkozatokat a munkáltatói
jogkör gyakorlójának teszi meg. (14) Az MNB-ben nem létesíthető olyan jogviszony, amelynek eredményeként az MNB alkalmazottja közeli
hozzátartozójával irányítási (felügyeleti), ellenőrzési vagy elszámolási kapcsolatba kerülne.
(15) Az MNB az e §-ban meghatározott kötelezettségek teljesítése érdekében, annak ellenőrzése céljából az alkalmazottak
által tett bejelentéseket és nyilatkozatokat a munkaviszony megszűnését követő három évig nyilvántartja.
(16) E § alkalmazásában közeli hozzátartozón a Polgári Törvénykönyvről szóló törvényben ilyenként meghatározott
személyt és az élettársat kell érteni. 55. § (1) Az MNB Monetáris Tanácsának tagja csak jegybanki döntéshozói feladataival összeegyeztethető egyéb tevékenységet
végezhet, pártban tisztséget nem viselhet, párt nevében vagy érdekében nyilvános közszerepléssel járó
tevékenységet nem folytathat, nem lehet országgyűlési vagy önkormányzati képviselő, önkormányzati vagy állami
vezető és köztisztviselő. (2) Az MNB Monetáris Tanácsának tagja nem lehet gazdasági társaság vezető tisztségviselője, felügyelőbizottságának
tagja. (3) Az MNB elnöke és alelnökei további munkaviszonyt vagy munkavégzésre irányuló további jogviszonyt nem
létesíthetnek. (4) A Monetáris Tanács 46. § (4) bekezdésének c) pontja szerinti tagja bejelentési kötelezettség mellett létesíthet olyan
további munkaviszonyt vagy munkavégzésre irányuló további jogviszonyt, amely nem eredményez
összeférhetetlenséget a monetáris tanácsi tagságával. (5) A Monetáris Tanács tagjai létesíthetnek tudományos, oktatási, művészeti, lektori, szerkesztői, valamint jogi oltalom alá
eső szellemi tevékenységet jelentő munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt, amelyet annak létesítése előtt
kötelesek bejelenteni. (6) Az MNB Monetáris Tanácsának 46. § (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti tagja az 54. §-ban és e § (4) és (5) bekezdésében
foglalt bejelentési, és nyilatkozattételi kötelezettségének a köztársasági elnöknél, 46. § (4) bekezdés c) pontja szerinti
tagja e kötelezettségének az Országgyűlés elnökénél tesz eleget.
(7) Az MNB Monetáris Tanácsának tagjára nézve az 54. § (1) bekezdésében foglalt összeférhetetlenségi szabályokat
az MNB-vel fennálló munkaviszonya megszűnését követően is hat hónapig alkalmazni kell.
(8) A felügyelő bizottság tagjaira nézve az 54. § (1)–(7), (9), (10), (13) és (15) bekezdésének rendelkezéseit alkalmazni kell.
30. Vagyonnyilatkozat 56. § (1) Az MNB elnöke, alelnökei és a Monetáris Tanács 46. § (4) bekezdésének c) pontjában meghatározott tagjai, valamint
a felügyelőbizottság tagjai az országgyűlési képviselőkkel azonos módon, azonos tartalommal és gyakorisággal
tesznek vagyonnyilatkozatot. Az évenkénti vagyonnyilatkozatot a kötelezettség esedékessé válásának évében az azt
megelőző év december 31-ei állapotára vonatkozóan, a kinevezéskor, illetve a felmentéskor esedékes
vagyonnyilatkozatot a kinevezés, illetve a felmentés napjának állapotára vonatkozóan kell megtenni.
A nyilatkozattételre kötelezett saját vagyonnyilatkozatához csatolni köteles a vele közös háztartásban élő házas- vagy
élettársának, valamint gyermekeinek (hozzátartozó) az országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatával azonos
tartalmú vagyonnyilatkozatát. (2) A vagyonnyilatkozatot az Országgyűlés mentelmi és összeférhetetlenségi ügyekkel foglalkozó állandó bizottsága
tartja nyilván. A Monetáris Tanács tagjai, valamint a felügyelőbizottság tagjai vagyonnyilatkozatára, illetve az azzal
kapcsolatos eljárásra az e §-ban meghatározott eltérésekkel az országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatára, illetve
vagyonnyilatkozatával kapcsolatos eljárásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A vagyonnyilatkozattal
kapcsolatos eljárást bárki kezdeményezheti az Országgyűlés elnökénél. 31. Könyvvizsgáló
57. § Az MNB könyvvizsgálója legfeljebb öt évre kaphat megbízást, a megbízás lejártát követően 5 éven belül újra nem
választható. V. FEJEZET VEGYES RENDELKEZÉSEK 32. Jegybanki jogosultságok
58. § (1) Az MNB a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitása érdekében javaslatot tehet a Kormánynak jogszabály megalkotására
vagy törvényalkotás kezdeményezésére, illetve a Kormány tagjának jogszabály megalkotására. Az MNB döntése
szerint a javaslattétel a nyilvánosság útján is történhet.
(2) Az MNB Kormánynak tett, az (1) bekezdésben meghatározott javaslatával összefüggésben a Kormány nevében
a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter, a Kormány tagjának tett javaslat esetén a Kormány
tagja a javaslat kézhezvételét vagy nyilvánosságra hozatalát követő 15 munkanapon belül köteles az MNB-t
– amennyiben a javaslattétel is a nyilvánosság útján történt, a nyilvánosság útján – tájékoztatni a jogszabály
megalkotására, illetve kezdeményezésére irányuló eljárás megindulásáról, törvényi szintű szabályozás esetén
az Országgyűlés elé terjesztés határidejéről, rendeleti szintű szabályozás esetén a kihirdetés határidejéről; ennek
hiányában döntése indokairól. (3) Ha a (2) bekezdés alapján megadott határidő eredménytelenül telt el, a javaslat címzettje haladéktalanul köteles az
MNB-t – amennyiben a javaslattétel is a nyilvánosság útján történt, a nyilvánosság útján – tájékoztatni a késedelem
okairól, valamint – egyetértése esetén – az Országgyűlés elé terjesztés vagy a kihirdetés új határidejéről.
59. § (1) Az MNB jogosult a) a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló törvény szerinti pénzforgalmi szolgáltató,
b) a Tpt. szerinti elszámolóházi tevékenységet végző szervezet,
c) a Hpt. szerinti fizetési rendszer működtetése tevékenységet végző szervezet,
d) a pénzfeldolgozási tevékenységet végző szervezet, e) a központi értéktár,
f) az Országos Betétbiztosítási Alap, g) a Befektető-védelmi Alap,
h) a 4. § (1), (4), (5) és (7) bekezdésében meghatározott alapvető feladatok ellátásával összefüggésben bármely más
belföldi szervezet és i) külföldi jegybank, valamint a 4. § (1), (4), (5) és (7) bekezdésében meghatározott alapvető feladatok ellátásával
összefüggésben, továbbá nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségek ellátása érdekében bármely más
külföldi szervezet részére forintban és külföldi pénznemben bankszámlát vezetni.
(2) Az MNB a 4. § (1)–(7) bekezdésében foglalt feladatai ellátása során jogosult forintban, külföldi pénznemben
és nemesfémekkel a pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenység körébe tartozó bármely egyéb
műveletet végezni. (3) Az MNB a 4. § (1) és (7) bekezdésében meghatározott feladata ellátása során a Bszt. szerinti befektetési szolgáltatási
tevékenységet kiegészítő szolgáltatásként pénzügyi eszköz letéti őrzését és nyilvántartását láthatja el, ehhez
kapcsolódóan ügyfélszámlát vezethet, továbbá letétet kezelhet és ehhez kapcsolódóan értékpapírszámlát vezethet,
valamint nyomdai úton előállított értékpapír esetén azt nyilvántarthatja és ügyfélszámlát vezethet.
(4) Az MNB a nyomozó hatóság és az ügyészség tevékenységének támogatása céljából, a monetáris finanszírozás
15. §-ban foglalt tilalmának betartásával jogosult forint és külföldi bankjegyeket biztosítani e szervek részére
a nyomozati tevékenységhez. 60. § (1) Az MNB-t jegybanki feladatainak ellátásával összefüggésben keletkező követelése alapján belföldi adósának
bármilyen címen birtokába jutott vagyona felett törvényes zálogjog illeti meg. Az MNB követelését törvényes
zálogjoga alapján a zálogtárgyakból bírósági eljárás nélkül, a legalkalmasabbnak talált módon elégítheti ki.
E rendelkezéseket értelemszerűen alkalmazni kell az MNB rendelkezésére bocsátott óvadékból történő kielégítésre is.
(2) Jegybanki feladatai ellátásával összefüggésben az MNB javára szolgáló zálogjog és óvadék esetében a csődeljárásról
és a felszámolási eljárásról szóló törvénynek a zálogjog és az óvadék közvetlen érvényesíthetőségének korlátozására
vonatkozó rendelkezéseit nem kell alkalmazni. (3) Az (1) és (2) bekezdés rendelkezéseit alkalmazni kell az Európai Unió másik tagállamának központi bankja, valamint
az EKB javára, a központi banki feladataik ellátásával kapcsolatosan nyújtott biztosítékokra is.
(4) Az MNB a 7. §-ban meghatározott tevékenységéből eredő, a hitelintézetekkel szemben keletkezett követeléseit
a hitelintézetek részére vezetett pénzforgalmi számlák terhére – hatósági átutalás és az átutalási végzés alapján
történő átutalás teljesítését megelőző sorrendben – elégítheti ki.
61. § Az MNB ellen bírósági eljárás belföldön csak székhelyén indítható. Ez a rendelkezés nem vonatkozik
a munkaviszonyból származó perekre. 62. § Az MNB könyveinek és e könyvekből vett cégszerűen aláírt kivonatoknak közokirati bizonyító erejük van.
33. Részesedésszerzés és osztalékfizetés 63. § (1) Az MNB-nek – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivétellel – sem belföldi, sem külföldi szervezetben nem lehet
részesedése. (2) Az MNB részesedést szerezhet és tarthat fenn
a) a tevékenységével összefüggésben létrehozott, b) a fizetési rendszer működtetése tevékenységet vagy
c) tőzsdei, elszámolóházi, központi értéktári és központi szerződő fél tevékenységet végző
szervezetben. (3) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az MNB 4. § (1), (3) és (7) bekezdésében meghatározott feladatainak teljesítése
során végrehajtott műveletei keretében történő, szabályozott piacra bevezetett, tagsági jogokat megtestesítő
értékpapírok megszerzésére, azzal, hogy az MNB nem szerezhet a Bszt. szerinti minősített befolyást a kibocsátóban.
Az MNB a 4. § (1), (3) és (7) bekezdésében meghatározott feladatai keretében nem szerezhet közvetlenül a kibocsátótól
tagsági jogokat megtestesítő értékpapírokat. (4) Az MNB az Alapokmány 28. és 29. cikkében meghatározottak szerinti arányban járul hozzá az EKB tőkéjéhez.
64. § (1) Az MNB a – 16. § (5) bekezdése alapján a kiegyenlítési tartalékok negatív összegének ellentételezésére fel nem
használt – tárgyévi eredményéből vagy az eredménytartalékból az igazgatóság 49. § (4) bekezdés b) pontja alapján
meghozott döntésében foglaltak szerint fizet osztalékot. (2) Az MNB osztalékelőleget nem fizet.
(3) Amennyiben a tárgyévi veszteség összege az eredménytartalékot meghaladja, a különbözetet a központi
költségvetés közvetlenül az eredménytartalék javára a tárgyévi beszámolóról történő, a 43. § (2) bekezdés szerinti
tájékoztatás részvényes általi kézhezvételét követő 8 napon belül megtéríti.
(4) A részvényes az eredménytartalék javára pénzben tőkejuttatást nyújthat.
VI. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 34. Felhatalmazó rendelkezések 65. § (1) Felhatalmazást kap a Magyar Nemzeti Bank elnöke, hogy rendeletben szabályozza:
a) a Monetáris Tanács döntésének megfelelően az alapkamat mértékét,
b) a Monetáris Tanács döntésének megfelelően a kötelező tartalékráta mértékét, és a kötelező jegybanki tartalék
után fizetendő kamat mértékét, c) a kötelező jegybanki tartalék kiszámítását, képzésének és elhelyezésének módját, valamint a teljesítés elmaradása
esetén alkalmazandó intézkedéseket, d) a bankjegyek és az érmék – ideértve az emlékbankjegyeket és az emlékérméket is – kibocsátását, címletét, külső
jegyeit, bevonását, e) a magyar és a külföldi törvényes fizetőeszközök hamisítás elleni védelmével kapcsolatos, a 28. § (1) bekezdésében
meghatározott technikai és egyéb feladatokat, f) a feltehetően hamis magyar és külföldi fizetőeszközökkel összefüggő szakértői vizsgálatot lefolytató szerveket,
g) a 28. § (4) bekezdése szerint adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek körét, az adatszolgáltatás módját és
tartalmát, h) a forgalomban lévő törvényes fizetőeszközről, továbbá az MNB által forgalomból bevont, de törvényes
fizetőeszközre átváltható bankjegyről és érméről utánzat készítésének vagy készíttetésének engedélyezési
feltételeit, valamint az utánzat előállításával, nyilvántartásával, őrzésével és megsemmisítésével kapcsolatos
követelményeket, i) az euroutánzatokra – ideértve az euroérmékhez hasonló érmeket és zsetonokat is – vonatkozó előírásokat
a szankciókra vonatkozó szabályok kivételével, az euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló, 2004.
december 6-i 2182/2004/EK tanácsi rendelet előírásainak figyelembevételével, j) a jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk és az információt szolgáltatók körét,
a szolgáltatás módját és határidejét, k) az MNB kérelemre induló hatósági eljárásáért – ide nem értve a Hpt. alapján az MNB engedélyezési hatáskörébe
tartozó kiegészítő pénzügyi szolgáltatások engedélyezése és az engedélyek visszavonása, valamint a fizetési,
illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló törvény szerinti kijelölés
iránti eljárást – fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét, valamint a díj fizetésével kapcsolatos szabályokat,
l) a Monetáris Tanács döntésének megfelelően, kizárólag törvényben vagy kormányrendeletben nem szabályozott
területen a rendszerkockázatok felépülésének megakadályozása vagy a kockázatok csökkentése érdekében
szükséges intézkedéseket: a túlzott hitelkiáramlást megakadályozó előírásokat, a rendszerszintű likviditási
kockázatok felépülését megakadályozó likviditási követelményeket, az anticiklikus tőkepuffer időzítésének,
felépítésének és működésének feltételeit, a rendszerszinten jelentős intézmények csődvalószínűségét csökkentő
többletkövetelményeket. (2) Felhatalmazást kap a Magyar Nemzeti Bank elnöke, hogy az MNB 4. § (5) bekezdésében és 19. § (2) bekezdésében
foglalt feladatai körében rendeletben szabályozza a) a fizetési forgalomban a fizetési megbízások lebonyolításának, továbbá a fizetési módok részletes szabályait,
b) a készpénzforgalmazás feltételeit, c) a pénzfeldolgozási tevékenység szabályait és
d) a Hpt. szerinti fizetési rendszer működtetése tevékenységre vonatkozó részletes szabályokat.
(3) Felhatalmazást kap a Magyar Nemzeti Bank elnöke, hogy az MNB 4. § (5) bekezdésében és a 20. § (1) és
(2) bekezdéseiben foglalt feladatai körében rendeletben szabályozza a) a Hpt. szerinti fizetési rendszer működtetése tevékenységet végző szervezetek üzletszabályzatának tartalmi és
formai követelményeit és a tevékenység végzéséhez szükséges szabályzatokra vonatkozó követelményeket;
b) a Tpt. szerinti elszámolóházi tevékenységet végző szervezet üzletszabályzatának tartalmi és formai
követelményeit, továbbá ba) az ügyfelekkel való jogviszony keletkezésére, megszűnésére vonatkozó szabályokat,
bb) az ügyfelekkel szemben meghatározandó pénzügyi és technikai feltételeket,
bc) az elszámolás és a teljesítés rendjét, bd) a kockázatok kezelésének szabályait,
be) a kötelező biztosíték képzésének, felhasználásának szabályait, bf) a tőzsdei ügylet elszámolásához kapcsolódó kötelezettségvállalás szabályait,
bg) a garanciaalapok képzésének, igénybevételének, kezelésének szabályait és
bh) a szolgáltatást igénybe vevők részére felszámított díjak megállapításának alapelveit;
c) a központi értéktár esetében ca) az ügyfelekkel való jogviszony keletkezésére, megszűnésére vonatkozó szabályokat,
cb) az ügyfelekkel szemben meghatározandó pénzügyi és technikai feltételeket,
cc) a szolgáltatást igénybe vevők részére felszámított díjak megállapításának alapelveit és
cd) a kockázatok kezelésének szabályait; d) a központi szerződő fél tevékenységet végző szervezet esetében
da) az ügyfelekkel való jogviszony keletkezésére, megszűnésére vonatkozó szabályokat,
db) az ügyfelekkel szemben meghatározandó pénzügyi és technikai feltételeket,
dc) a tőzsdei ügylet teljesítéséhez kapcsolódó kötelezettségvállalás szabályait,
dd) a kockázatok kezelésének szabályait, de) a kötelező biztosítékok képzésének, felhasználásának szabályait,
df) a garanciaalapok képzésének, igénybevételének, kezelésének szabályait és
dg) a szolgáltatást igénybe vevők részére felszámított díjak megállapításának alapelveit.
(4) Az MNB elnökének rendelete esetében az igazságügyért felelős miniszter véleményét nem kell kikérni.
(5) Az (1) bekezdés c) pontja alapján kiadott rendeletet annak hatálybalépése előtt 15 nappal kell kihirdetni.
35. Hatálybalépés 66. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 77. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
36. Átmeneti rendelkezések 67. § (1) A Magyar Nemzeti Bank az Alkotmány 32/D. § (2) bekezdése és a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény
(a továbbiakban: MNB tv.) 50. § (3) bekezdése alapján kinevezett elnökének, továbbá az MNB tv. 51. § (1) bekezdése
alapján kinevezett alelnökeinek, az MNB tv. 49. § (4) bekezdés c) pontja alapján választott monetáris tanácsi tagok és az
MNB tv. 52/A. § (4) bekezdése szerinti felügyelőbizottsági tagok megbízatását e törvény hatálybalépése nem érinti.
A Monetáris Tanács az MNB tv. 49. § (4) bekezdés c) pontja alapján választott tagjainak felmentése tekintetében
a megbízatásuk megszűnéséig az MNB tv. e törvény hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezéseit kell
alkalmazni. (2) Az MNB tv. 50. § (7) bekezdése szerinti alelnökének az MNB elnöke általános hatáskörű helyettesítésére vonatkozó
jogköre e törvény hatálybalépésével megszűnik. (3) Az MNB 2011. évre vonatkozó számviteli beszámolójára e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) Az MNB alapító okiratát legkésőbb 2012. március 31-ig köteles összhangba hozni e törvény rendelkezéseivel.
(5) Az MNB a 49. §-ban foglaltaknak megfelelő működés kialakítására legkésőbb 2012. március 31-ig köteles. Ennek
megtörténtéig e törvény 49. §-ában foglalt hatásköröket az MNB elnöke vagy az általa átruházott hatáskörben eljáró
személy gyakorolja az MNB tv. e törvény hatályba lépését megelőző napon hatályos rendelkezései alkalmazásával.
68. § E törvény 1–9. §-a, 11. §-a, 12. § (1) és (3) bekezdése, 19–21. §-a, 27. § (1), (2) és (10) bekezdése, 28. § (1), (2), (4) és
(5) bekezdése, 30. §-a, 42–50. §-a és 67. §-a az Alaptörvény 41. cikk (1), (4) és (5) bekezdése alapján sarkalatosnak
minősül. 37. Módosító rendelkezések 69. § A pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény 1. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(3) A Magyar Nemzeti Bank által az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság részére
vezetett pénzforgalmi számla tekintetében e törvénynek kizárólag a hatósági átutalás és az átutalási végzés alapján
történő átutalás lebonyolítására vonatkozó szabályait kell alkalmazni.” 70. § (1) A pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának erősítéséről szóló 2008. évi CIV. törvény 2. § (2) bekezdés 11. pontja
helyébe a következő rendelkezés lép: (E törvényben és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban)
„11. MNB rendkívüli likviditási hitele: az MNB tv. 12. § (4) bekezdése szerinti – a 7. §-ban meghatározott monetáris
politikai eszközök közé nem tartozó, egyedi feltételek mellett nyújtott – rendkívüli jegybanki hitel.”
(2) A pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának erősítéséről szóló 2008. évi CIV. törvény mellékletének 6. pontja helyébe
a következő rendelkezés lép: „6. MNB tv.: a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény,”
71. § (1) Az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény 2. § a) pont 7. alpontja helyébe
a következő rendelkezés lép: (E törvény alkalmazásában közszolgálatban álló személy)
„7. a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának tagjai kivételével a Magyar Nemzeti Bank alkalmazottja
(a továbbiakban: a Magyar Nemzeti Bank alkalmazottai);” (2) Az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény 7. §-a helyébe a következő
rendelkezés lép: „7. § A vagyonnyilatkozat őrzéséért a) közszolgálatban álló személy, valamint a 3. § (3) bekezdés e) pontja szerinti kötelezett esetében a munkáltatói
jogkör gyakorlója, közjegyző esetében a területi közjegyzői kamara elnöksége,
b) a 3. § (3) bekezdés a)–c) pontja szerinti kötelezett esetében a gazdálkodó szervezet tekintetében a tulajdonosi
jogokat az állam nevében gyakorló személy vagy szervezet,
c) a 3. § (3) bekezdés d) pontja szerinti kötelezettek esetében az állami támogatási előirányzat kezelője – helyi
önkormányzat esetében a jegyző, közalapítvány esetében az alapítói jogokat gyakorló szerv, területfejlesztési tanács
esetében annak hivatali szervezete –, vagy ha e szerv nem azonos az állami pénzalap, illetve az állami támogatási
előirányzat felhasználásának szakmai lebonyolításáért felelős szervvel, akkor ez utóbbi,
d) a Magyar Nemzeti alkalmazottai vonatkozásában a Magyar Nemzeti Bank elnöke
felelős (a továbbiakban együtt: őrzésért felelős).” 72. § A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 1. melléklet 14. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„14. MNB tv.: a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény,”
73. § A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi CXXXVI. törvény
34. § (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A felügyelet ellátása során – az e törvényben meghatározott eltérésekkel – az 5. § c), f) és g) pontjában
meghatározott felügyeletet ellátó szerv a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény, az 5. §
a) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló
törvény és a Psztv., az 5. § b) pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a közigazgatási hatósági eljárás
általános szabályairól szóló törvény és a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény rendelkezései szerint jár el.”
74. § A Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 15. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(3) Amennyiben az igazgatóság tagja, vagy a vezérigazgató a megválasztása, illetve munkaviszonya létesítését
megelőző 6 hónapon belül a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottságának tagja volt, úgy rá a Magyar Nemzeti
Bankról szóló törvény 55. § (8) bekezdésében hivatkozott 55. § (7) bekezdésében foglaltakat nem kell alkalmazni.”
75. § A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 110. §
(2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az Alap igazgatótanácsának tagjai:) „b) az MNB-nek az MNB elnöke által kijelölt alelnöke,”
76. § A Hpt. 48. § a) pontjában a „Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: MNB tv.)”
szövegrész helyébe a „Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény (a továbbiakban: MNB tv.)” szöveg lép.
77. § (1) E törvény 46. § (12) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(12) A (11) bekezdés szerinti felmentési javaslatot a Monetáris Tanács érintett tagja részére meg kell küldeni, aki
a Munka Törvénykönyve (a továbbiakban: Mt.) szabályai szerint közigazgatási és munkaügyi bírósághoz fordulhat.”
(2) E törvény 47. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A miniszterelnök (4) bekezdés szerinti felmentési javaslatát az MNB elnöke részére meg kell küldeni, aki az Mt.
szabályai szerint közigazgatási és munkaügyi bírósághoz fordulhat.” 38. Hatályon kívül helyező rendelkezések
78. § (1) Hatályát veszti a) a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény,
b) a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény módosításáról szóló 2004. évi XXXI. törvény,
c) a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény módosításáról szóló 2004. évi CXXVI. törvény.
(2) Hatályát veszti a) a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 1. számú melléklet 14. pontja,
b) a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény 65. § (4) bekezdése.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke