text:
77/2012. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Magyarország Köztársasági Elnökének Érdemérme és Magyarország Köztársasági Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések
alapításáról szóló 23/2012. (I. 16.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
kiemelkedő tudományos, gyógyító és közéleti tevékenysége elismeréseként dr. Cholnoky Péter gyermekgyógyász, nyugalmazott főorvos részére,
Sárvár város gazdasági fejlődése érdekében végzett kiemelkedő városvezetői munkássága elismeréseként
dr. Dénes Tibor, Sárvár város nyugalmazott polgármestere részére,
példaértékű irodalomtörténészi, főszerkesztői, könyvkiadói, valamint közéleti tevékenységéért dr. Gyurácz Ferenc, a Vasi Szemle igazgató főszerkesztője részére,
kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréséül Hajszán Zoltán rendőr főtörzsőrmester, a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság Szombathelyi Rendőrkapitányság,
Közrendvédelmi és Határrendészeti Osztály, Őr- és Járőrszolgálati alosztályának járőre részére,
kiemelkedő sportteljesítménye, példaértékű edzői munkássága elismeréseként Szarka Zoltán olimpiai bajnok labdarúgó, kapus, edző részére,
az Országos Mentőszolgálat munkatársaként a betegszállítás területén nyújtott három évtizedes kiemelkedő szakmai
munkája, elhivatott szolgálatteljesítése elismeréseként Unger Gábor, a Szombathelyi Mentőállomás garázsmestere részére a
MAGYARORSZÁG KÖZTÁRSASÁGI ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. március 9.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
446/2015. (XI. 2.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – dr. Farkas László rendőr ezredest 2015. október 23-ai hatállyal rendőr
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. október 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2018. (VI. 29.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya között az atomenergia békés célú felhasználásáról szóló együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 356/2015. (XII. 2.) Korm. rendelet 2. §-a és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 356/2015. (XII. 2.) Korm. rendelettel a  Magyar Közlöny 2015. december 2-ai 185. számában kihirdetett,
a Magyarország Kormánya és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya között az atomenergia békés célú felhasználásáról
szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 12.  cikk 1. bekezdése az  alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás azon későbbi jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba, amelyben
a Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a belső jogi előírásaiknak.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges utolsó diplomáciai jegyzék kézhezvételének napja: 2018. június 3.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. július 3.
A fentiekre tekintettel, a Magyarország Kormánya és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya között az atomenergia békés
célú felhasználásáról szóló együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 356/2015. (XII. 2.) Korm. rendelet
4.  §  (3)  bekezdésével összhangban megállapítom, hogy a  Magyarország Kormánya és a  Szaúd-Arábiai Királyság
Kormánya között az  atomenergia békés célú felhasználásáról szóló együttműködési megállapodás kihirdetéséről
szóló 356/2015. (XII. 2.) Korm. rendelet 2. §-a és 3. §-a 2018. július 3-án, azaz kettőezertizennyolc július harmadikán lép
hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
4/2013. (HK 11.) HVK LOGCSF szakutasítása a katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatásának megtervezéséről és végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében és a
Honvéd Vezérkar és a Magyar Honvédség hadrendje szerinti szervezetek katasztrófavédelmi feladatairól szóló
155/2012. (HK 6.) HVKF intézkedés 2.1.4. b) bekezdésében foglaltak alapján a katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatásának megtervezésére és végrehajtására
a következő
szakutasítást adom ki:
1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség (a továb
biakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki. 2. A szakutasítás célja a katasztrófavédelmi feladatok
logisztikai támogatásának megtervezésének, megszervezésének és végrehajtásának, valamint a készletek megalakításának, lépcsőzésének meghatározása.
1. Általános támogatási feladatok 3. A Katasztrófavédelmi Operatív Csoport (a továbbiakban: KOCS) megalakításra kötelezett katonai szervezetek logisztikai adattárat készítenek – amely pontosított változata az aktuális védekezési feladatra készített Logisztikai Támogatási Terv mellékletét képezi – az Ágazati Katasztrófavédelmi Tervben meghatározott katasztrófavédelmi helyzetekre, amely többek között tartalmazza:
a) Az egyes katasztrófa típusok kezeléséhez elrendelt
munkacsoportok hadfelszerelése helyzetét;
b) A katonai szervezet katasztrófavédelmi feladatokba
bevonható teljes képessége esetén a hadfelszerelés biztosítottságának helyzetét;
c) Bázislaktanyaként történő üzemeltetés képességadatai, úgymint épületben és tábori körülmények között elhelyezhető állomány, ellátási kapacitások, technikai kiszolgálási és javítási kapacitások;
d) A katonai szervezetek meglévő képességeiből megalakítható logisztikai csoportokra vonatkozó adatok, a jelen
szakutasításban meghatározottak figyelembe vételével;
e) A 4. mellékletben meghatározott bázislaktanya felelősségi körzetében bázisobjektumként igénybe vehető polgári létesítmények adatai, a működtetésükhöz szükséges
logisztikai feltételek megteremtésének alapadatait.
4. Az adott katasztrófavédelmi helyzetnek megfelelően
a katonai szervezetek pontosítják katasztrófavédelmi logisztikai adattáraikat, amelyet az elöljáró KOCS útján az
aktivizálást követő 6. óráig megküldenek az MH Katasztrófavédelmi Operatív Törzs (a továbbiakban: MH KOT)
részére.
5. A KOCS megalakítására kötelezett katonai szervezetek katonai szervezetenkénti bontásban a jelen szakutasítás 3. pontjában meghatározott katasztrófavédelmi logisztikai adattárat az aktuális év február 1-jei helyzetnek megfelelően felterjesztik a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökségre (a továbbiakban: HVK LOGCSF) minden
év február 25-ig az 1. melléklet szerint.
6. A Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer (a továbbiakban: HKR) bármely elemének aktivizálása esetén
az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK)
KOCS, valamint alárendelt szervezetei Operatív Csoportjai is aktivizálásra kerülnek a központi anyagellátás folyamatosságának biztosítása érdekében
7. A katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatásának vezetése a HKR vezetési rendszerében, a beosztott
logisztikai szakállomány útján valósul meg, az alaphelyzeti logisztikai vezetés felelősége mellett.
8. A KOCS-ok az MH KOT részére – általa meghatározott rendben – napi logisztikai jelentést terjesztenek fel a
2. melléklet szerinti tartalommal.
9. A végrehajtás befejezését követően – az elöljárói intézkedésnek megfelelően –, de legkésőbb a harmadik
munkanapon, a KOCS-ok előzetes logisztikai összefoglaló jelentést terjesztenek fel a HVK LOGCSF útján az MH
KOT részére. Az előzetes logisztikai összefoglaló jelentés
alapvetően a napi logisztikai jelentések összegzése, amely
tartalmazza a védekezés folyamán a hadfelszerelésben és
infrastruktúrában keletkezett károkat, illetve a logisztikai
támogatása során összegyűjtött tapasztalatokat.
10. Az adott katasztrófavédelmi feladat végrehajtására
kiadott HVKF intézkedés alapján a KOCS-ok Logisztikai
Támogatási Tervet készítenek, amelynek egy példányát
megküldik az MH KOT részére.
11. A katasztrófavédelmi tevékenységben résztvevő
erők logisztikai támogatása alapvetően a kijelölt bázislaktanyák – kijelölt ellátó katonai szervezet – ellátási rendszerén alapulva kerül végrehajtásra. A bázislaktanya, vagy
bázislaktanyák – a katasztrófa helyének, típusának és kiterjedésének megfelelően – a HKR aktivizálásakor az MH
KOT által kerülnek kijelölésre.
12. Szükség esetén a bázislaktanya logisztikai támogatási képessége kiegészíthető, illetve megerősíthető más katonai szervezettől át-alárendelt Tábori Ellátó Csoportokkal (a továbbiakban: TECS), javító-vontató csoportokkal,
személyszállító csoportokkal és egyéb logisztikai elemekkel. Egy TECS-nek képesnek kell lennie 250 fő pihentetésére és ellátására.
13. A védekezési területen feladatot végrehajtó állomány ellátását a bázislaktanya szakállományából, vagy az
át-alárendelt TECS-ek állományából kialakított Ellátó
Csoportok hajtják végre.
14. A védekezési körzet bázislaktanyától való távolságát – több mint 70 km –, illetve a körzet megközelíthetőségét, az ellátási útvonalak igénybevehetőségét figyelembe
véve az érintett körzetben a megyei-, fővárosi védelmi bizottság által kijelölt létesítményben, bázisobjektum kerülhet kialakításra.
15. A katasztrófavédelmi feladatban felhasználható bázisobjektumokra – felkérésre – a területileg illetékes, a
HM Védelmi Hivatal állományába tartozó honvédelmi referens tesz javaslatot, amely alapján az ellátási körzetért
felelős katonai szervezet kezdeményezi az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokságnál annak
lebiztosítását.
16. Az igénybevételre kiutalt bázisobjektum minden
esetben a felelősségi körzet kijelölt bázislaktanyájának logisztikai támogatási rendszerébe kerül integrálásra.
17. A bázisobjektum logisztikai képességei biztosíthatnak teljes körű-, illetve részleges –pihentetés, fürdetés,
tisztálkodás és étel kiosztás – logisztikai támogatást,
amely meghatározza a megalakítandó és átcsoportosításra
kerülő logisztikai erők összetételét.
18. A védekezési feladatra át-alárendelt személyi állománnyal együtt a küldő katonai szervezetek átcsoportosítják a védekezési feladat jellegének megfelelő eszközöket
és anyagokat, valamint az állomány felszerelése után
számvetett raktári készleteket, a speciális technikai eszközök után szükséges javító kapacitást.
19. A védekezés időszakában az MH vagyoni körébe
tartozó anyagok és eszközök polgári és rendvédelmi szervezetek részére történő átadása, illetve ellátás biztosítása –
a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény
végrehajtásáról szóló 234/2011. (XI. 10.) Kormányrendelet XII. fejezetében előírt adatszolgáltatás kivételével –
csak honvédelmi miniszteri jóváhagyással engedélyezett.
20. A felkészítés időszakában, valamint az elvonulást
megelőzően a logisztikai szakállomány és az eszközök felkészítésre kerülnek a kialakult helyzet alapján a védekezési
munkálatok jellegének megfelelő feladatok végrehajtására.
21. A katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatását csak felkészített – a katasztrófa jellegétől függően
szükséges egyéni védőeszközökkel, egészségvédelmi felszereléssel ellátott – erők végezhetik.
22. A katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatását végző kijelölt katonai szervezetek, csoportok irányítása a HKR vezetési rendszerében történik – nem kerülnek
sem polgári, sem más szerv alárendeltségébe – feladataikat
a kirendelt katonai erők parancsnoka határozza meg a védekezés helyszínén.
23. A feladatok végzésével kapcsolatos mozgások –
menet, szállítás – logisztikai támogatását a csapatok saját
erőikkel és eszközeikkel – szükséges esetben a Belügyminisztérium szerveivel együttműködve – hajtják végre.
A katonai menetoszlopok rendőri felvezetésére vonatkozó
igényt a szolgálati út betartásával az MH KOT részére kerül
felterjesztésre.
24. A védekezési feladatok végrehajtása során felmerülő
rendkívüli anyag- és eszközigények a szolgálati út betartásával az MH LK KOCS részére kerülnek megküldésre. Az
MH LK KOCS irányításával az illetékes központi raktárak
biztosítják ezen igények minél rövidebb idő alatti teljesítését. A központi készletekből nem biztosítható, felső szintű
intézkedést igénylő hadfelszerelés igényt soron kívül terjesztik fel az MH KOT részére.
25. A feladat megkezdésekor, a védekezésben résztvevő
katonai szervezetek, és a központi ellátó szervezetek külön
nyilvántartásokat fektetnek fel. Az okmányokra, mozgásbizonylatokra piros színnel feltüntetik az MH KOT által
meghatározott, a védekezés jellegének megfelelő megnevezést és az évszámot.
26. A katasztrófavédelmi feladat végrehajtására kirendelt önkéntes tartalékos állomány egyéni felszerelésének
kiegészítését, szükséges védőeszközök biztosítását és az
elrendelt raktári készletek megalakítását az állomány illetékes katonai szervezet, illetve az utalt szervezetek vonatkozásában az ellátó katonai szervezet hajtja végre.
27. A katasztrófavédelmi feladatok során, a feladat végrehajtásból adódóan megsemmisült, vagy rendeltetésszerű
használatra alkalmatlanná vált hadfelszerelésekről a védekezési feladatban résztvevő katonai szervezetek, a katasztrófavédelmi feladat befejezését követő 10 munkanapon
belül, alakulat szerinti bontásban jelentést terjesztenek fel
a szolgálati út betartásával a HVK logisztikai csoportfőnöknek.
28. Kerülni kell a HKR-ben elrendelt – nem szakmai –
munkacsoportba a logisztika szakállomány beosztását, az
ellátás folyamatosságának-, illetve a későbbiekben jelentkező szakfeladatok biztosítása érdekében.
2. Erők és eszközök átcsoportosítási feladatai 29. A védekezésre kijelölt erők átcsoportosítása alapvetően a kijelölt bázislaktanyába, vagy bázis objektumba történik. Az átcsoportosításra, át-alárendelésre kijelölt szervezet a feladat vételét követően előzetesen tájékoztatja a
kijelölt bázislaktanya Operatív Csoportját az átcsoportosítás üteméről, a harcértékről és az étkezési létszámról.
30. Az operatív beavatkozás esetén, a logisztikai feladatok megszervezésének egyik alapvető eleme a védekezésre kijelölt, az útba indított erők alkalmazási helyszínen történő fogadása, az erők alkalmazási területre történő irányítása, illetve a több szervtől, az ország különböző területeiről, eltérő időpontokba beérkező erők összehangolt felvezetése. A menet oszlopokhoz a rendőri felvezetés biztosítását, a beérkezett igények alapján az MH KOT koordinálja.
31. Az operatív beavatkozás esetén a feladatok megszervezése során, az alkalmazási területhez közel eső, a területileg illetékes rendőrkapitányság által megalakított és
üzemeltetett Találkozási Pont vagy Pontok kerülhetnek kijelölésre, amelynek aktiválása külön parancsra történik. A
területileg illetékes rendőrkapitányság kijelölt logisztikai
felelőse a Találkozási Ponton intézkedik a területbiztosítási feladatok, érkezési és elvonulási útvonalak zárási feladatainak megszervezésére, megkezdi a szolgáltatások lehívását. A feladat elrendelésekor, a bázis objektumot megalakító – ellátó – szervezet, valamint az alkalmazási terü
letre átcsoportosításra tervezett katonai szervezet, összekötő tisztet küld a Találkozási Pontra.
3. Haditechnikai biztosítás feladatai 32. A HKR-be kijelölt szervezetek feladataik végrehajtását a rendszeresített – saját készletében lévő – eszközeikkel tervezik, szervezik.
33. A felkészülés időszakában a katonai szervezetek
biztosítják a katasztrófavédelmi feladatokra kijelölt erők
technikai eszközei folyamatos üzemképességét, alkalmazhatóságát.
34. A HKR-be kirendelt erők – munkacsoportok – a leggyakrabban előforduló meghibásodások elhárítása érdekében a technikai eszközök után fenntartási és javító anyag
készletet állítanak össze. A HKR-be kijelölt eszközök rendelkeznek érvényes műszaki vizsgával, továbbá – a Gépjármű Beszerzési Program keretében az MH rendszerébe
került gépjárművek esetén 3.000 km – egyéb technikai
eszközök esetében legalább 60% km és/vagy üzemóra tartalékkal, valamint rendszeresített elsősegélycsomaggal.
35. A repülőeszközök igénybevételre történő felkészítésére, kiszolgálására az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) – az MH Repülő Műszaki
Szabályzatban meghatározottaknak megfelelően – saját
hatáskörben intézkedik.
36. A végrehajtás időszakában a haditechnikai eszközök katasztrófa elhárítási tevékenységben történő igénybevételéhez új menetlevelet, üzemóralapot, műszaki-gép
üzemi lapot állítanak ki. A menetlevél, üzemóralap, műszaki-gép üzemi lap fejrészébe piros színnel feltüntetik a katasztrófa jellegének megfelelő megnevezést és az évszámot.
37. Az oszlopmenetek technikai biztosítását a küldő katonai szervezet hajtja végre. A kirendelt erők menetének
technikai biztosítását Technikai Záró Részlegekkel (a továbbiakban: TZR) hajtják végre. A TZR-ek legyenek képesek a meghibásodott technikai eszközök menet alatti
vontatására, kisjavítására, valamint a védekezés helyszínén előforduló meghibásodások javítására.
38. A védekezés időszakában, a bázislaktanyában – objektumban – javító-vontató csoport vagy csoportok kerülnek megalakításra. A bázislaktanyák felkészülnek a körzetükben feladatot végrehajtó kijelölt HKR erők mentési,
vontatási, valamint helyszíni javítási feladatai végrehajtására. A helyszíni javító kapacitást meghaladó technikai
meghibásodásoknál a meghibásodott haditechnikai eszközök bázislaktanyába történő bevontatásával, csereeszköz
biztosításával terveznek.
39. Az MH LK KOCS irányításával a központi raktárak
a készenlét, a védekezés, valamint a helyreállítás időszakában folyamatosan biztosítják a szükséges javítóanyagok
soron kívüli vételezésének lehetőségét. Szükség esetén a
működő ügyeleti szolgálataik útján szervezik meg a munkaidőn túli anyagkiadást.
40. A katasztrófavédelmi tevékenység befejezését követően a haditechnikai eszközök, hadinormás felszerelések technikai kiszolgálását, javítását a vonatkozó utasítások előírásai alapján hajtják végre.
41. Katasztrófa elhárítás időszakában, a rendkívüli
helyzetre való tekintettel a zárolt – valamint egyéb készenléti célból tartalékolt – haditechnikai eszközök és készletek igénybevételét, felhasználását és átcsoportosítását a
Honvéd Vezérkar Főnöke engedélyezheti.
42. Nukleáris baleset elhárításra kijelölt alegységek személyi állományát ellátják egyéni vegyivédelmi eszközökkel, sugáradag-mérővel és létszámarányosan biztosítják a
szükséges tartalék eszközöket. A katasztrófában érintett
vagy a feladat végrehajtásában bevont személyi állomány
védelmét az NBVEK védőruha készlettel, TYVEK egyszer használható vegyivédelmi védőruhával, védőoverallal, 93M egyéni vegyivédelmi védőruhával és gázálarccal
biztosítják.
43. A vegyi baleset elhárításra kijelölt alegységek személyi állományát ellátják egyéni vegyivédelmi eszközökkel, és létszámarányosan biztosítják a szükséges tartalék
eszközöket. A katasztrófában érintett vagy a feladat végrehajtásában bevont személyi állomány védelmét, egyszer
használatos vegyivédelmi védőruhával (TYVEK), vegyivédelmi védőlepellel, egyéb (nemzetgazdaságból beszerezhető) védőruhával, és gázálarccal biztosítják. A védőruhákat alkalmazhatják a 93M gázálarccal, a 93M szűrőbetéttel és egyéb speciális szűrőbetétekkel is, valamint az
egyéni vegyivédelmi felszerelés kiegészítőivel.
Katasztrófa elhárítás időszakában a fentieken kívül a
93M egyéni vegyivédelmi felszerelést csak az MH KOT
engedélyével használható.
44. Katasztrófa helyzetben az egyéni vegyivédelmi védőeszközök méretigény szerinti pontosítás után, személyenként készletezve – névcímkével ellátva – kerülnek tárolásra – különösen a cikkenkénti ellátású eszközök esetén.
45. Katasztrófa védelmi helyzetben az ABV mentesítési
feladatokat a vegyivédelmi szakalegységek végzik. Külön
intézkedés alapján a gépjárművekhez norma szerinti csapatmentesítő eszközt és mentesítő anyagot biztosítanak. A
vegyivédelmi műszerekhez a hadirendeltetésű elemeiket –
akkumulátoraikat – készletezik. Készletteljességük, hadrafoghatóságuk biztosítására kiemelt figyelmet fordítanak,
csakúgy, mint a kezelő állomány szakszerű felkészítésére,
kiképzettségük folyamatos szinten tartására.
46. Előre nem tervezett feladatok vegyivédelmi biztosításához szükséges normán felüli anyagok és eszközök
igénylése a KOCS-okon keresztül az MH KOT jóváhagyásával történik.
47. A TECS-eket feladat függvényében el kell látni tábori világító felszereléssel és tábori tér világító felszereléssel.
48. A szükséges kéziszerszámok biztosítása érdekében
a kirendelt szervezetek, a HKR-ben meghatározott kéziszerszámokat átcsoportosítják a védekezés körzetébe, az
alábbiak figyelembe vételével:
a) lapát és ásólapát, a védekezésben résztvevő állomány
létszámára vetítve 30%;
b) csákány és ásó, a védekezésben résztvevő állomány
létszámára vetítve 5%.
4. A hadtápbiztosítás feladatai 49. A személyi állomány élelmezési ellátását alapvetően a befogadó katonai szervezet – bázislaktanya –, vagy az
általa biztosított nyersanyagból, a bázisán létrehozott
TECS biztosítja. Bázislaktanyán kívüli élelmezési ellátás
esetén a tábori körülményekre vonatkozó előírásokat kell
alkalmazni. A feladatra kirendelt állomány élelmezési ellátása a kialakult helyzet és a települési körlet figyelembevételével kerül megszervezésre.
50. A katasztrófa védekezésbe bevont, illetve a támogatási feladatot ellátó és katasztrófavédelmi feladatot vezető
törzsbe szolgálatba vezényelt állomány részére, a katonai
szervezetnél eltöltött készenlét időszakában, ha parancs
szerint lakásukra nem távozhatnak el, az MH élelmezési
ellátásáról szóló HM rendeletben meghatározott norma
alapján biztosítanak ellátást.
51. A katasztrófa védekezési feladatok megkezdését követően a teljes állomány részére, az MH élelmezési ellátásáról szóló HM rendeletben meghatározott magasabb norma szerint biztosítanak élelmezési ellátást és védőitalt.
52. Az át-alárendelt szervezetek kijelölt logisztikai
tisztje/altisztje a bázislaktanya logisztikai vezetője által
meghatározott rendben jelenti a napi élelmezési létszámot.
A napi étkezési létszámjelentéseket különállóan kezelik, a
létszámigazolást az állományilletékes parancsnok, vagy az
át-alárendelt szervezet kijelölt parancsnoka végzi.
53. Az át-alárendelt állomány a saját katonai szervezetétől élelmezési átjelentővel kerül ellátásra.
54. A katonai szervezetek a tevékenységre kijelölt állomány után 3 napi hideg élelmet alakítanak meg. A béke
helyőrségből átcsoportosított erők a 3 napi hideg élelmet
magukkal szállítják.
55. A katonai szervezetek, mozgókonyháik tüzelőanyagának biztosítását saját készleteikből, illetve a bázislaktanya által biztosított készletekből végzik.
56. A tartósan, önálló feladatot végrehajtó 10 főnél kisebb létszámú HKR csoportok, valamint a közutak járha
tatlansága miatt kirendelt erők 2 napi hideg élelemmel kerülnek útbaindításra.
57. A Bázislaktanyától illetve a bázisobjektumtól 30
km-nél távolabb, két napnál hosszabb ideig tartó, 20 főt
meg nem haladó munkacsoport kihelyezése esetén az élelmezési ellátás helyi szolgáltatóktól történő megvásárlásával is biztosítható. A vásárolt szolgáltatásra vonatkozó
szerződést a területileg illetékes bázislaktanya, vagy bázisobjektum logisztikai szakállománya végzi az MH élelmezési ellátásáról szóló HM rendeletben meghatározottak
alapján.
58. A védekezési területen történő ételkiosztásnál az
egyszer használatos, eldobható étkészletetek kerülnek alkalmazásra.
59. Az alkalmazási területen az alábbi higiéniai feltételeket alapvetően a területileg illetékes megyei -, fővárosi
védelmi bizottság biztosítja az árvízi védekezési feladatokra kiadott „A Rendvédelmi Szervek, a Magyar Honvédség és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Országos Bevetésirányítási Terve” alapján a következők szerint:
a) mobil WC-ket – lehetőség szerint kézmosóval – kell
biztosítani minden 50 fő után 1-et.
b) az étkezésekhez kapcsolódó kézmosáshoz – tisztálkodáshoz – az alábbi eszközöket kell biztosítani minden
50 fő után
ba) 3 db 20 literes zárható műanyag kanna,
bb) 3 db műanyag mosdótál,
bc) 6 db kézmosó szappan,
bd) 3 doboz kézmosó krém,
be) 100 lap – 1 doboz – kézfertőtlenítő kendő,
bf) 6 tekercs, vagy 300 lap papír kéztörlő,
bg) 2 db 60 literes hulladékgyűjtő zsák,
bh) víznélküli kézfertőtlenítő.
c) a meleg étkezések utáni ételmaradék és étkezési hul
ladék visszagyűjtése az ételt kiszolgáló szállító feladata.
d) a hideg étkezések utáni hulladék összegyűjtésére le
szúrható hulladékgyűjtő zsákok kerülnek biztosításra, elszállításukról, cseréjükről folyamatosan intézkedni kell.
60. Az 59. pontban meghatározottak biztosításának elmaradásáról a szolgálati út betartásával jelentés kerül felterjesztésre az MH KOT részére.
61. Az elvonulás előtt a hőerőgépek hajtóanyag tartálykészletek feltöltésre kerülnek.
62. Anyagmozgás csak az előírt bizonylatok – menetlevél, üzemóra lap, üzemanyag feltöltési- és kiadási kimutatás, ESZKÖZ utalvány – felhasználásával történhet.
63. A bázislaktanyában és bázisobjektumban a feladatra
kijelölt eszközök után számvetett 10 napos hajtóanyag
készletet alakítanak meg. Kenő-, karbantartó anyagból és
hűtőfolyadékból a technikai eszközök darabszámának
megfelelően képeznek raktári készletet. A feladatra kiren
delt szervezetek üzemanyag biztosítása alapvetően a bázislaktanyában megalakított és kiszállított készletből, a fogyasztási keretek terhére történik. Feladat végrehajtásra
más katonai szervezethez átvezényelt eszközök minden
esetben kerüljenek ellátásra Üzemanyag Csekkel.
64. Repülőeszközök vonatkozásában alapvetően bázisrepülőtéri üzemanyag kiszolgálással kell tervezni. A bázisrepülőtéren kívüli üzemanyag kiszolgálás érdekében a
feladatra kirendelt repülőeszközök üzemanyag feltöltésére
települési helyenként, 2 darab helikopter után legalább
1 darab terepjáró képességgel rendelkező repülő üzemanyagtöltő gépkocsi biztosítása szükséges. A tervezéskor
figyelembe kell venni a feladatok várható intenzitását, és
az annak megfelelő üzemanyag utánpótlás lehetőségét.
65. A kirendelt állomány az évszaknak és az időjárásnak
megfelelő hadi- (gyakorló) – szükség esetén a feladattól
függően különleges védőfelszerelésben – öltözetben hajtja
végre feladatait.
5. Készletek megalakítása 66. A Magyar Honvédség Bevethető Erői létszámának
megfelelően a katonai szervezeteknél az egyéni védőeszköz készletek megalakítása az alábbiak figyelembe vételével kerül végrehajtásra:
a) védőkesztyű személyenként 1 pár +30% raktárkészlet;
b) esőruha, esőköpeny személyenként 1 db
c) gumicsizma személyenként 1 pár
d) csizmás védőnadrág a védekezésben részt vevő állo
mány létszámára vetítve 30%
e) védőszemüveg a védekezésben részt vevő állomány
létszámára vetítve 30%
f) védőálarc (porálarc), munkavédelmi sisak a védeke
zésben részt vevő állomány létszámára vetítve 30%
g) mentőmellény a védekezésben részt vevő állomány
létszámára vetítve 50%
h) mentőöv, mentődeszka a védekezésben részt vevő ál
lomány létszámára vetítve 10-10%
i) szúnyogriasztó a védekezésben részt vevő állomány
számára 1 db/fő
j) naptej, napkrém, napvédő sapka a védekezésben részt
vevő állomány számára 1-1 db/fő
k) kézkrém a védekezésben részt vevő állomány számá
ra 1 db/fő
A i) – k) pontokban meghatározott anyagok – időjárás
függvényében történő – helyi beszerzésére – az MH állományára kiterjedően is – és az alkalmazási területen az állomány részére történő kiosztására alapvetően az illetékes
megyei katasztrófavédelemi igazgató intézkedik.
A feladat végrehajtásában részvevő katonai szervezet
az a)–h) pontokban meghatározott anyagokat saját, illetve
központi készletből biztosítja.
67. A védekezésre kirendelt erőik után a katonai szervezetek a ruházati szakanyagok vonatkozásában az alapnormákon felül a következő tartalékkészletekkel számolnak:
a) alsóruházatból 50%;
b) felsőruházatból 50%;
c) lábbeliből 10%;
d) egyéb ruházati szakanyagok esetében 10%.
68. A kijelölt katonai szervezetek a védekezésben résztvevő állományuk tisztaruha cseréjét hetente kétszer, illetve a szükséglet függvényében tervezik és biztosítják a saját és/vagy bázislaktanyából.
69. A központi ellátó szervezetnél katasztrófavédelmi
központi készlet kerül megalakításra, amelynek kiadását a
HVK LOGCSF az MH KOT javaslata alapján engedélyezi. A katasztrófavédelmi központi készlet összetétele:
a) védőkesztyű: 1 000 pár
b) gumicsizma: 2 000 pár
c) csizmás védőnadrág: 500 db
d) mentőmellény: 1 000 db
e) tábori ágy ágybetéttel: 2 000 db
f) katonaágy fixbetétes: 2 000 db
g) fekvőbetét katonaágyhoz: 2 000 db
h) 8 cm-es PH ágybetét: 2 000 db
i) HT takaró: 30 000 db
j) keskenylepedő: 30 000 db
k) műanyag. tömésű fejpárna: 6 000 db
l) fejpárna huzat: 12 000 db
m) törölköző: 30 000 db
n) önfelfújódó matrac: 2 000 db
o) hálózsák nyári: 2 000 db
6. Térképészeti és meteorológiai támogatás 70. A védekezési, kárelhárítási feladatok előkészítéséhez, illetve az azok végrehajtásához szükséges térképészeti szakanyagok „SŰRGŐS” jelzéssel ellátott térképészeti
szakanyag forgalmazási lapon kerülnek megigényelésre
elektronikus úton vagy telefax rendszeren az ellátási rendnek megfelelően az MH LK KOCS-on keresztül. Az azonnali biztosításra igényelt térképészeti szakanyagokat az ellátó bázislaktanya (katonai szervezet) saját készleteiből
biztosítja.
71. A védekezési feladatok térképészeti és meteorológiai támogatását az MH Geoinformációs Szolgálat végzi,
melynek keretében:
a) az MH KOT-al és az MH LK KOCS-al együttműködésben végzi a védekezésbe bevont szervezetek, kirendelt
erők térképészeti támogatását;
b) naponta meteorológiai helyzetjelentést és az MH
KOT igénye szerinti rendszerességgel előrejelzést készít a
helyzetet befolyásoló meteorológiai tényezőkről és megküld – az adatok összes érintettnek történő megküldését
végző – KOCS-ok részére;
c) folyamatosan nyomon követi a veszélyes meteorológiai helyzetek kialakulását és ezekről az MH KOT-on keresztül veszélyfigyelmeztetést ad ki.
7. Elhelyezési biztosítás 72. A védekezési feladatra kijelölt állomány elhelyezési
biztosítása bázislaktanyákban, illetve bázisobjektumban –
stacioner épületben, vagy tábori körülmények között – kerül végrehajtásra, a hatályos szakmai szabályzók normáinak és a katonai szervezet „Pihentetési terve” figyelembe
vételével.
73. A kijelölt bázislaktanya, illetve bázisobjektum infrastrukturális megerősítéséhez szükséges – saját készletből nem biztosítható – elhelyezési szakanyag, úgymint fürdő és WC konténerek igénylése a szolgálati út betartásával
az MH KOT-hoz kerül felterjesztésre. Az igényelt szakanyagok biztosítását hatáskörében a HM Védelemgazdasági Hivatal Infrastruktúrális készenléti szolgálata [tel.:
(+36-30) 815-0722] végzi az érvényben lévő szolgáltatási
szerződések terhére.
74. Megyei-, fővárosi védelmi bizottság által kijelölt
polgári objektum igénybevétele esetén, az objektumot átvevő rögzítse a közmű mérőberendezések aktuális állását.
75. Az át-alárendelésre kerülő munkacsoportokat a bázislaktanya igényének megfelelően – a tábori körülmények közötti működés érdekében – a küldő katonai szervezet ellátja a szükséges – időjárásnak és az évszaknak megfelelő – tábori elhelyezési és kiegészítő szakanyagokkal.
8. A közlekedési biztosítás feladatai 76. A katasztrófa elhárítási feladatokra kirendelt állomány és technikai eszközök vasúti szállításához szükséges
gördülő anyag biztosítása az MH Katonai Közlekedési
Központ (a továbbiakban: MH KKK) szervezésében, a részére megküldött igények alapján történik.
77. Az oszlopmenetek, továbbá a túlsúlyos - túlméretes
eszközök közúti menetének végrehajtásához szükséges útvonalengedélyek kiadását az MH KKK soron kívül biztosítja, az illetékes KOCS-ok útján az MH KOT-nak jelenti a
központi szállítási feladatok megkezdését és a rendeltetési
helyre történő beérkezését, valamint meghatározott időközönként a feladat végrehajtás aktuális helyzet.
78. A katonai szervezetek forgalomszabályozási feladataikat alapvetően önállóan, szükség esetén – az MH KOT
koordinálásával – a területileg illetékes rendőrkapitánysággal együttműködésben hajtják végre. A Budapesten
történő oszlopmenet felvezetését az MH vitéz Szurmay
Sándor Budapest Helyőrség Dandár – az MH KOT intézkedésének megfelelően – biztosítja.
79. A lánctalpas eszközök közúti szállítását alapvetően
a katonai szervezeteknél lévő nehézgép szállító szerelvényekkel hajtják végre. Az igénybevétel jellegéhez igazodva szükség esetén a katonai szervezeteknél lévő eszközök
felhasználásával a kijelölt bázislaktanyában Nehézgép
Szállító Részleg kerülhet megalakításra.
80. A bázis laktanyák megnövekedett ellátásához, valamint a bázis objektumok üzemeltetéséhez szükséges, a katonai szervezetek által nem biztosítható központi szállításokat a szervezetek szolgálati úton felterjesztett igénye
alapján, az MH KKK a saját és – az MH KOT által elrendelt – az át-alárendelt eszközökből ideiglenesen megalakított szállító csoportok által, valamint a hatályban lévő keretszerződések/ keret megállapodások felhasználásával
központilag biztosítja.
81. A védekezés helyszínére történő napi személyszállítási feladatok, a bázislaktanya szervezete és az erőket küldő katonai szervezetek eszközeivel kerülnek végrehajtásra. A feladat jellegéből, intenzitásából és a gazdaságos
üzemeltetésből adódóan a szervezetek saját és át-alárendelt személyszállító eszközeiből Személyszállító Csoport
kerülhet megalakításra.
9. Logisztikai gazdálkodási feladatok 82. A katasztrófavédelemmel kapcsolatos nukleáris balesetelhárítási gazdálkodási feladatok, a katasztrófavédelmi költségvetési előirányzatok tervezéséről, biztosításáról
és felhasználásáról szóló hatályos HM utasítás1 alapján kerülnek végrehajtásra.
83. A katasztrófavédelmi feladat végrehajtása során, a
katonai szervezetek folyamatosan nyilvántartják az azzal
kapcsolatos , előzetes, becsült többletköltségeket (a tárgynapi, illetve göngyölített), amelyeket a szolgálati út betartásával a meghatározott időpontban naponta az esti jelentés mellékleteként jelentenek az MH KOT részére a 2. melléklet szerint.
84. A katonai szervezetek a rendelkezésre álló logisztikai költségvetési lehetőségeit meghaladó igényeket, a
szolgálati út betartásával felterjesztik az MH KOT útján
HVK logisztikai csoportfőnöknek.
1 A szakutasítás kiadásakor hatályos: 61/2010. (V. 20.) HM utasítás.
85. A védekezési feladatban résztvevő katonai szervezetek a katasztrófavédelmi feladat befejezését követő
10 munkanapon belül összesített logisztikai elszámolást
terjesztenek fel táblázatos formában – a 3. melléklet szerinti – szöveges indoklással alátámasztva, a szolgálati út
betartásával a HVK logisztikai csoportfőnöknek.
10. Logisztikai együttműködés a védekezés körzetében
a részvevő polgári és rendvédelmi szervezetekkel
86. Katonai szervezetek közötti át-alárendelésnél a küldő katonai szervezet a feladat elrendelését követően logisztikai összekötő tisztet/altisztet indíthat útba a védekezési körzet kijelölt bázislaktanyájába, illetve bázisobjektumba. A logisztikai összekötő a bázislaktanyájában, illetve bázisobjektumban pontosítja:
a) A feladat végrehajtásához szükséges, a küldő katonai
szervezettől átcsoportosítandó technikai eszközök és
anyagok körét és mennyiségét;
b) Az át-alárendelt munkacsoport elhelyezési körülményeit; c) Az át-alárendelt munkacsoport étkezési létszámát,
technikai harcértékét;
d) A bázislaktanya, illetve bázisobjektum logisztikai támogató rendszere igénybevételének rendjét, sajátos szabályait;
e) A felhasználható raktárkapacitást. 87. Az átcsoportosított logisztikai erők szakmailag a
bázislaktanya/bázisobjektum logisztikai vezetőjének
szakirányításával tevékenykednek.
88. A védekezési feladatokba bevont erők elvárt szintű,
teljes körű ellátásának biztosítása érdekében valamennyi
vezetési szinten biztosítani kell a védekezésben részt vevő
szervek műveleti összekötői mellett az önálló logisztikai
összekötők részvételét.
89. A kijelölt logisztikai összekötők folyamatos koordinációt folytatnak a felmerülő feladatok megoldása, összehangolása érdekében.
90. Az ellátási feladatok hatékony végrehajtása érdekében az egyes műveleti szinteken a kijelölt logisztikai
összekötők részére – a műveleti kapcsolattartóktól független – önálló hírforgalmi összeköttetést, önálló logisztikai
hírhálót kell biztosítani.
91. A BM és az MH – az ellátások egységes színvonalának biztosítása, és a szervek közti együttműködés összehangolása érdekében – a logisztikai szolgáltatások igénybevételéről folyamatosan és kölcsönösen tájékoztatja egymást.
11. Záró rendelkezések 92. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba.
93. A szakutasítás hatályba lépését követő 30 napon belül, a KOCS felállítására kijelölt MH katonai szervezetek
kiadják a katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatása megszervezésére és végrehajtására vonatkozó részletes szabályozásukat.
94. Hatályát veszti a katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatásának megtervezéséről és végrehajtásáról szóló 2/2012. HVK LOGCSF szakutasítása.
Kaposvári László mk. ezredes
mb. csoportfőnök A szakutasítás aláírásának napja 2013. október 28.
1. számú melléklet a 4/2013. (HK 11.) HVK LOGCSF szakutasításhoz
Magyar Honvédség
katonai szervezet KATASZTRÓFAVÉDELMI LOGISZTIKAI ADATTÁR Katonai szervezet meglévő védőeszközei
Me Meglévő mennyiség Védőkesztyű pár Esővédő kabát/ Esővédő nadrág db /
Gumicsizma pár Csizmás védőnadrág pár Védőszemüveg klt Védőálarc/védősisak db
Mentőmellény db Mentőöv/mentődeszka db Vegyivédelmi felszerelés klt Laktanyai kapacitás adatok
Meglévő erőforrások felhasználásával
Saját állomány részére lekötve/ más szervezetek állományának (fő)
Más helyőrségből, vagy központi készletből történő
megerősítés esetén
(fő) Elhelyezési kapacitás (épületben) Elhelyezési kapacitás (tábori elhelyezésben)
Meleg étel (főzési) elkészítő kapacitás Étkezde kapacitás Elhelyezési biztosítás esetén, saját meglévő fektettető anyagok felhasználásával. Élelmezési ellátás: a katonai szervezet belső átcsoportosításával (szakállomány, szaktechnikai eszköz, anyag) biztosítható kapacitás.
Más katonai szervezettől, illetve központi készletből történő megerősítés esetén biztosítható kapacitás.
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y Haditechnikai eszközök: Eszköz Katonai szervezetnél meglévő/hadrafogható Eszköz
Katonai szervezetnél meglévő/
hadrafogható Autóbusz (15 főn felüli szállító kapacitás) Műszaki földmunkagép kis-,
közepes telj., lct./ kerekes)
Mikrobusz (15 főn aluli szállító kapacitás) Pótkocsi, nehéz gépszállító 60 t
Mozgókonyha Nehéz nyerges tj vo. pótk-val Hűtő gépkocsi Darus gk. autómentő, III. kat.
Kenyér szállító gépkocsi Hídvető harckocsi BLG Üzemanyag szállító-töltő gk. Tábori térvilágító felszerelés/
TÁVISZ
Úszó lct. Jármű (PTSZ) Folyadékos mentesítő gépkocsi
FMG
Darus gk. vontató jármű Vízszállító gk. Gk./ hjmű szerelő/karbantartó gk Víz szállító ufo
Konténer szállító/rakodó gk. Katonai szervezet állományából megalakítható logisztikai csoportok:
Csoport megnevezés Egy csoport technikai szükséglete
Megalakítható csoportok (db),
továbbá fennmaradt eszközök típusa, száma Tábori ellátó csoport TECS: 4 db mozgókonyha, 1 vízszállító gk,
1 db kenyér szállító gk, 1 hűtő gk., 1 üzemanyag
szállító-töltő gk., 4 db 4-5 t tj. tgk, 1 db TÁVISZ,
1 db aggregátor
Személyszállító csoport 2 db autóbusz, 2 mikrobusz Nehéz gépszállító csoport 2 db nehéz gépszállító, 2 db tj szgk
Anyagszállító csoport 6 db 4-5 t tj. tgk., 1 db. tj. szgk.
Tábori elhelyezési csoport 6 db 4-5 tj tgk, 1 db víz ufo, 1 db TÁVISZ,
1 db aggregátor,
A megalakítható logisztikai csoportoknál figyelembe kell venni a bázislaktanya stacioner ellátó és kiszolgáló objektumai üzemeltetéséhez szükséges állományt. A megalakítható csoportok személyi feltételei
biztosítása ezen felül számolandó, és a jelentésbe ezt kell feltüntetni.
11.szám
H O
N V
É D
E
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y 1227 Eszköz Me Katonai szervezetnél meglévő(alegység és egységraktár)
63. M egységes sátor klt. Tanácskozó sátor klt.
62 M hálótermi takaró db Műanyag tömésű fejpárna db
Fejpárnahuzat db Keskeny lepedő db Hálózsák db Tábori ágy db
Katonaágy db sátorfűtő olajkályha + csőkészlet klt. Csákány
Utászlapát /gyalogsági ásó 1228
H O
N V
É
L
Ö N
Y 2. számú melléklet a 4/2013. (HK 11.) HVK LOGCSF szakutasításhoz
Napi logisztikai jelentés Szöveges jelentés szempontjai:
Feladatra kijelölt erők logisztikai támogatásának helyzete, végrehajtott, illetve következő napra tervezett főbb logisztikai feladatok.
Bázislaktanyák, bázisobjektumok logisztikai támogatásának helyzete.
TECS-ek működése, tervezett átcsoportosításuk
Végrehajtott és tervezett központi szállítások, átcsoportosítások
Feladatra felhasználható, elrendelt központi készlet helyzete
Logisztikai támogatás érdekében elöljárói döntést igénylő kérdések, koordinációs igények
Technikai harcérték jelentés Katonai szervezet szgk. tgk. klgs.
kitöltési útmutató a technikai harcértékhez Az eszközök típusa, illetve megnevezése a feladat elrendelését követően az SMVCS-KOT által kerül meghatározásra
Csak technikailag hadrafogható eszközök kerülnek jelentésre
Civil bázisobjektumba települt erők technikai eszközet külön önálló soron az objektum üzemeltetésére kijelölt szervezet jelenti.
A bázislaktanya, illetve bázisobjektum jelenti a más katonai szervezettől át-alárendl eszközöket
Dátum (napi költséges) Katonai szervezet
Költség Összesen
Elhelyezési költségek Élelmezési költségek
Rep. üzemanyag
költségek Üzemanyag költségek Fenntartási költségek
Közlekedési
költségek
Ruházati költségek ÖSSZESEN kitöltési útmutató a napi költségekhez
Ruházati költségek: mosatás, karbantartás, kézápoló, értékcsoport csökkenés stb.
Fenntartási költségek. technikai eszközök karbantartása, javítása és ezek alkatrész költségei stb.
Elhelyezési költségek: infrastrukturális költségek, mobil eszközök bérlése, takarítás, karbantartás, stb.
Élelmezési költségek: élelmezési alapanyag, félkész termékek, eldobható étkészletek, stb.
Üzemanyag költségek: hajtóanyag, kenőanyag, karbantartó anyagok stb.
Közlekedési költségek: bérelt szállító és rakodó eszközök, stb.
11.szám
H O
N V
É D
E
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y 1229 Dátum (göngyölített) Katonai szervezet
Költség
Összesen
Elhelyezési költségek Élelmezési költségek Rep. üzemanyag
költségek
Üzemanyag költségek Fenntartási költségek
Közlekedési
költségek Ruházati költségek
ÖSSZESEN 1230
H O
N V
É D
E
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y 3. számú melléklet a 4/2013. (HK 11.) HVK LOGCSF szakutasításhoz
A feladat dologi jellegű összesített többletigényei
(göngyölített költségkimutatás )
év hó nap - év hó nap
ezer forintban Kiadási jogcím
Kifizetés összege, felhasználás értéke
(ezer forintban).
(A felhasználás helye szerinti szervezet jelentse!)
Indoklás/megjegyzés Élelmezési kiadások pl. utaltsági rend alapján
Üzemanyag (hajtóanyag) kiadások pl. utaltsági rend alapján
Rep. üzemanyag költségek
Munka- és védőruha beszerzés (fogyó anyagok esetében) pl. munkavédelmi kesztyű beszerzés
Egyéb fogyóanyag készletbeszerzés és felhasználás (pontos
megnevezéssel, anyagnemenként)
például: papír, író- és irodaszer, nyomtatási
segédanyagok, stb.
Egyéb fogyóanyag készletbeszerzés és felhasználás (pontos
megnevezéssel, anyagnemenként)
pl. homokzsák beszerzése Egyéb fogyóanyag készletbeszerzés és felhasználás (pontos
megnevezéssel, anyagnemenként)
Egyéb fogyóanyag készletbeszerzés és felhasználás (pontos
megnevezéssel, anyagnemenként)
Fogyóanyag készletbeszerzés és felhasználás összesen A felhasználás helye szerinti szervezet
jelentse a költségeket a tényleges
felhasználást (kiadást) követően.
I. értékcsoportú elszámolásköteles készletek és kisértékű
tárgyieszközök használatra történő kiadását követő értékcsökkenése
(például mentőmellények, egyes munkaruházati, munkavédelmi
eszközök stb.)
A beszerzési ár kerüljön feltüntetésre,
tekintettel arra, hogy az eszközprogram a
használatba történő kiadás esetén érték
nélkül, csak mennyiségben tartja nyilván
ezeket a készleteket. A felhasználás helye
szerinti szervezet jelentse !
A rendeltetésszerű használat következtében selejtté vált anyagok A beszerzési ár kerüljön feltüntetésre
Tárgyi eszközök értékcsökkenése, amennyiben az nem kimutatható
fenntartási költségként
Részletes indoklással Elszámolásköteles anyagok értékcsökkenése
Belső égésű motorral üzemeltetett honvédségi eszközök
(harc- és gépjárművek, műszaki gépek, áramforrás aggregátok stb.)
fenntartási költségei
A felhasznált hajtóanyag beszerzési ára
alapján számított költség 70%-a
(automatikusan kerül számításra). Magába
foglalja a megelőző karbantartási feladatok,
technikai kiszolgálások költségét is.
11.szám
H O
N V
É D
E
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y 1231 ezer forintban Kiadási jogcím
Kifizetés összege, felhasználás értéke
(ezer forintban).
(A felhasználás helye szerinti szervezet jelentse!)
Indoklás/megjegyzés Helikopterek fenntartási költségei Technikai meghibásodások esetén a javítások költségei
Egyéb fenntartási költségek (pontos megnevezéssel,
anyagnemenként) Egyéb fenntartási költségek (pontos megnevezéssel,
anyagnemenként)
Fenntartási költségek összesen
Nem adatátviteli távközlési díjak Adatátviteli célú távközlési díjak
Kommunikációs kiadások
Szállítási költségek (bérelt eszközök esetén) Bérleti költségek (nem honvédségi objektumok esetén)
Mosatás költségei Egyéb szolgálatások költségei (pontos megnevezéssel,
anyegnemeként)
Egyéb szolgálatások költségei (pontos megnevezéssel,
anyegnemeként) Egyéb szolgálatások költségei (pontos megnevezéssel,
anyegnemeként)
Szolgáltatások igénybevétele
Egyéb dologi kiadások (pontos megnevezéssel, anyagnemenként) pl. mosatás
Egyéb dologi kiadások (pontos megnevezéssel, anyagnemenként)
Egyéb dologi kiadások (pontos megnevezéssel, anyagnemenként) Egyéb dologi kiadások
Rászorulók részére átadott eszközök, anyagok A honvédség vagyoni köréből kikerült ingó
vagyonelemek értéke
Honvédségi vagyonban (eszközökben, készletekben) keletkezett
károk Nem rendeltetésszerű használat, elvesztés,
vagy lopás esetén (nem foglalja magába a
rendeltetésszerű használat következtében
bekövetkezett értékcsökkenést)
Honvédség által köztulajdonban, magántulajdonban okozott
károk Becsült kártérítési költség
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y ezer forintban Kiadási jogcím
Kifizetés összege, felhasználás értéke
(ezer forintban).
(A felhasználás helye szerinti szervezet jelentse!)
Indoklás/megjegyzés Honvédség által polgári- vagy más, az árvízi védekezésben
résztvevő szervezeteknek átadott MH tulajdonú anyagokban,
eszközökben keletkezet károk
Összesen Eredeti helyzet visszaállításának várható (becsült) költsége Mindösszesen
11.szám
H O
N V
É D
E
L
M I
K Ö
Z L
Ö
N
Y 1233 4. számú melléklet a 4/2013. (HK 11.) HVK LOGCSF szakutasításhoz
HKR-be kijelölhető bázislaktanyák ellátási felelőségi körzetei Több bázislaktanya esetén az ellátási körzeteket az KOT a védekezés kezdetén jelöli ki.
Ellátási körzet
Bázislaktanya helyőrség
Katonai szervezete Együttműködő szervezetek
Budapest Budapest MH vitéz Szurmay Sándor BudapestHelyőrség Dandár
MH Ludovikai Zászlóalj;
MH 1. Honvéd Tűzszerész
és Hadihajós Ezred
Győr-Moson-Sopron megye Győr MH 12. Arrabona LégvédelmiRakétaezredVas megye
Zala megye Somogy megye
Kaposvár MH 64. Boconádi Szabó JózsefLogisztikai EzredBaranya megye
Veszprém megye Várpalota MH Bakony Harckiképző Központ MH Pápa Bázisrepülőtér
Komárom-Esztergom megye Tata MH 25. Klapka GyörgyLövészdandár Fejér megye
Székesfehérvár MH 43. Nagysándor József Híradóés Vezetéstámogató EzredTolna megye
Budapest Budapest MH vitéz Szurmay Sándor BudapestHelyőrség Dandár
Pest megye
Szentendre MH Altiszti Akadémia MH vitéz Szurmay SándorBudapest Helyőrség DandárNógrád megye
Bács-Kiskun megye
Kecskemét MH 59. Szentgyörgyi DezsőRepülőbázis MH Légi jármű Javítóüzem
Kalocsa MH Anyagellátó Raktárbázis KOT által kijelölt szervezet
Csongrád megye
Szentes MH II. Rákóczi Ferenc MűszakiEzred
MH 5. Bocskai István
Lövészdandár 5/62
lövészzászlóaljBékés megye
Jász-Nagykun-Szolnok megye
Szolnok MH 86. Szolnok Helikopter Bázis
Heves megye Hajdú-Bihar megye Debrecen MH 5. Bocskai István LövészdandárSzabolcs-Szatmár-Bereg megye
Borsod-Abaúj-Zemplén megye Kalocsa, mint potenciális bázisobjektum, a berendező és működtető szervezet a feladat elrendelését követően kerül kijelölésre.
SZERVEZETI HÍREK A Magyar Honvédség Vezetési és Doktrínális Központ parancsnokának
tájékoztatása
a „Magyar Honvédség Összhaderőnemi Műveleti Doktrína 1. kiadás”, és a „Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Felderítő Doktrína 2. kiadás”, című kiadványok jóváhagyásáról
Az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Központ parancsnokának
tájékoztatása
szolgálati igazolványok érvénytelenítéséről Hivatásos Ssz. Név Rendfokozat Igazolvány szám
1. Czank Zsolt alezredes H 039588 2. Hatala András zászlós H 043072
Szerződéses Ssz. Név Rendfokozat Igazolvány szám 1. Ács József szakaszvezető S 041943
2. Balogh Gábor tizedes S 028889 3. Barlai Balázs szakaszvezető S 037977
4. Farkasné Kertai Andrea Terézia tizedes S 042442
5. Gedeon Anikó főtörzsőrmester S 032092 6. Gégény László tizedes S 043444
7. Kiss Mihály tizedes S 043964 8. Kiss Zsolt szakaszvezető S 019516
9. László Attila főtörzsőrmester S 028648 10. László Mihály Gábor szakaszvezető S 045114
11. Márkus Erika szakaszvezető S 029016 12. Orsós László őrvezető S 045312
13. Sulyok István őrvezető S 042038 14. Tóth Gábor törzsőrmester S 018149
Nyugállományú Ssz. Név Rendfokozat Igazolvány szám 1. Gurka Péter Mihály mk. őrnagy N 022745
2. Kankovszky Csaba százados N 020335 3. Kiss Sándor százados N 013699
4. Kovács Sándor alezredes N 025267 5. Kusnyerik József alezredes N 010275
6. Mátyás István főhadnagy N 026159 7. Rába József alezredes N 017681
8. Terjéki Ede százados N 025938 9. Tóth Antal István zászlós N 021413
Közalkalmazott Ssz. Név Rendfokozat Igazolvány szám 1. Szabó Péter – K 021884
Önkéntes Védelmi Tartalékos Ssz. Név Rendfokozat Igazolás szám
1. Kuti Csaba László szakaszvezető OVT 01848 2. Kertész Tibor szakaszvezető OVT 02189
3. Baranyi Zsolt szakaszvezető OVT 02243 Sztojanov Nikolett főhadnagy s. k.,
beosztott tiszt (irodavezető-helyettes)


text:
79/2007. (XI. 9.) ME határozata az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság Igazgatósága elnökének és tagjainak visszahívásáról.
Az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Zártkörűen
működő Részvénytársaság Alapító Okiratának módosításáról szóló 1082/2007. (X. 12.) Korm. határozat 2. pontja
alapján dr. Nagy Jánost, az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság Igazgatóságának elnökét, illetve Baranyi Imre, dr. Deák Péter
Ferenc, Erdei Tamás, Gilyán György, dr. Kovács Jánosné,
Markó Andrea, dr. Roóz József és dr. Varga Gusztáv igazgatósági tagokat a határozat közzétételének napjától igazgatósági tisztségükből felmentem.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
66/2013. (VI. 26.) OGY határozata a nemzetiszocialista vészkorszak történelmének a fiatal generációk körében való minél teljesebb megismertetése, valamint az emlékezetkultúra fontosságának tudatosítása érdekében szükséges egyes intézkedésekről.
Az Országgyűlés a  nemzetiszocialista vészkorszak történelmének a  fiatal generációk körében való minél teljesebb
megismertetése, valamint az emlékezetkultúra fontosságának tudatosítása érdekében a következő határozatot hozza:
 1. Az  Országgyűlés felkéri a  Kormányt, hogy 2013. augusztus 31. napjáig gondoskodjon arról, hogy a  kerettanterv
ajánlásként írja elő valamennyi köznevelési intézményben tanuló magyar fiatal számára az  auschwitz-birkenau-i
haláltábor helyén létrehozott emlékhely és múzeum, továbbá a Holokauszt Emlékközpontnak vagy a korszak más
jelentős hazai emlékhelyének meglátogatását a történelem oktatása keretében.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
61/2003. (V. 28.) OGY határozata az egyes területi folyamatok megvalósítását szolgáló kormányzati intézkedésekről.
Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy 1. tekintse át a Duna—Tisza közi homokhátság vízpótlásáról szóló 105/1995. (XI. 1.) OGY határozat végre
A határozatot az Országgyűlés a 2003. május 26-i ülésnapján fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. május 26-i ülésnapján fogadta el.
hajtását és az elkövetkezendő időszakban teljesítendő feladatokat; 2. tekintse át az állami földmérési és térképészeti feladatokról szóló, valamint a területfejlesztéssel és területrendezéssel kapcsolatos információs rendszerről és a kötelező adatszolgáltatás rendjéről szóló jogszabályokat, különös tekintettel egyrészt a térinformatikai rendszerek és a
területrendezési tervek alapjául szolgáló digitális térképek
előállítására, másrészt a területi információs rendszerek
működésére. Ennek alapján szükség szerint tegyen javaslatot a térképi, illetve térinformatikai rendszerek összehangolt és hatékony működését elősegítő intézkedésekre;
3. vizsgálja meg az ország jelentősebb vízfolyásai mentén kialakult, több megyét érintő, nagyobb összefüggő,
árvíz és belvíz által veszélyeztetett területek tekintetében
olyan területfelhasználási szabályok kidolgozásának szükségességét, amelyek lehetővé teszik a megyei és településrendezési tervekben összehangolt intézkedések alkalmazását.
4. Az Országgyűlés kiemelt jelentőséget tulajdonít a
határ menti térségek esetében a határon átnyúló együttműködésnek, amely során a területek felhasználása, újrahasznosítása és rehabilitációja, valamint az infrastruktúra fejlesztése terén együttműködésre kell törekedni az államhatár túloldalán található, a felhasználandó, újrahasznosítandó, rehabilitálandó területhez szervesen kapcsolódó
terület közigazgatási szerveivel, a minél tervszerűbb és
célszerűbb és hatékonyabb területfejlesztés és területrendezés érdekében.
Az Országgyűlés felkéri ezért a Kormányt, hogy vizsgálja
felül a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló
törvényt és a végrehajtását szolgáló egyéb jogszabályokat
abból a szempontból, hogy kapjon megfelelő hangsúlyt a
szomszéd országok érintett szerveivel való együttműködés.
5. A Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy az
1—4. pontokban foglaltak végrehajtásáról 2003. december
31-ig adjon tájékoztatást.
6. Ez a határozat közzététele napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
859/D/2004. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t:
1. Az Alkotmánybíróság a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 170. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 170. § (1) bekezdése – az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére alapított – alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 170. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
4. Az Alkotmánybíróság a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 171. §-ával összefüggő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására
irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. Az indítványozó alkotmányjogi panaszt és mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására
irányuló kérelmet nyújtott be. A konkrét ügyben az indítványozó, mint a végrehajtást kérők egyike, végrehajtási
kifogást terjesztett elő az önálló bírósági végrehajtó által
készített felosztási terv kapcsán. Az elsőfokon eljáró Kaposvári Városi Bíróság a 1501–2Vh. 858/2001/12. számú
végzésével a kifogást elutasította, végzését a másodfokon
eljáró Somogy Megyei Bíróság az 1. Pkf.20.610/2004/1.
számú jogerős végzésével helybenhagyta.
Az indítványozó kéri megsemmisíteni a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban:
Vht.) 170. §-ának (1) bekezdését, amelynek értelmében a
jelzálogjoggal biztosított követelések elsőbbséget élveznek más követelésekkel szemben, valamint a 170. § (2) bekezdését is, mely szerint több jelzálogjoggal biztosított követelés esetén a követelések kielégítésének sorrendjét a
jelzálogjogok bejegyzésének sorrendjében határozza meg.
Az indítványozó álláspontja szerint nincs összhangban az
Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt demokratikus
jogállamiság követelményével, „a tulajdonformák egyen
lő védelmére és a tulajdon feltétlen tiszteletben tartására
vonatkozó joggal” [Alkotmány 9. § (1) bekezdése, illetve
13. § (1)–(2) bekezdése], hogy a zálogjoggal biztosított
követelés – különösen ingatlanok tekintetében – más, jogerős ítéletben megállapított fizetési kötelezettséghez képest elsőbbséget élvez és „tulajdon ellenérték nélkül történő kisajátítását” eredményezi.
Az indítványozó véleménye szerint jogalkotói mulasztás is fennáll a Vht. felosztási tervről rendelkező 171. §-a
tekintetében, amelynek következtében sérelmet szenved a
demokratikus jogállamiság és a tisztességes eljárás követelménye [Alkotmány 57. § (1) bekezdése], mivel a Vht.
nem biztosítja, hogy a végrehajtást kérő megismerje a felosztási eljárásban részt vevők által érvényesített követeléseket, az előlegezett és érvényesített költségeket, a végrehajtási eljárásban keletkezett iratokat, illetőleg ezen körülmények vonatkozásában hiányzik az előírás a formális
értesítési kötelezettségről a végrehajtó és a felek számára.
Indokaira tekintettel az indítványozó kérte annak a kimondását, hogy a megjelölt rendelkezések ügyében folyó
bíróság eljárásban nem alkalmazhatóak.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság,
amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és
egyenlő védelemben részesül.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
(2) Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes,
feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet.”
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt
mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy
az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és
pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.”
2. A Vht. támadott rendelkezései:
„170. § (1) Ha az ingatlan, továbbá a vízi, illetőleg a légi
jármű értékesítéséből befolyt összegből jelzálogjoggal
biztosított követelést is ki kell elégíteni, az ilyen követelést a 165. § d)–f) pontjában meghatározott követeléseket
megelőzően kell kielégíteni.
(2) Jelzálogjoggal biztosított több követelés esetén e követeléseket a jelzálogjogok bejegyzésének sorrendjében
kell kielégíteni.”
„171. § (1) Ha a végrehajtás alá vont vagyonból befolyt
összeg nem fedezi a végrehajtás során behajtani kívánt valamennyi követelést, a végrehajtó az intézkedésének, illetőleg a végrehajtás során történő értékesítésnek a jogerőre
emelkedésétől számított 15 napon belül felosztási tervet
készít, és azt megküldi a feleknek, egyúttal tájékoztatja
őket a felosztási tervben foglaltakkal szemben benyújtható
jogorvoslat lehetőségéről.
(2) A végrehajtó az ingatlan értékesítéséből befolyt vételár felosztása során azokat a követeléseket elégíti ki,
amelyek az értékesítés alapját képező hirdetményben fel
voltak tüntetve, illetve amelyek tekintetében a végrehajtható okirat az árverésen kívüli értékesítést megelőzően a
végrehajtóhoz megérkezett, és a követelés jogosultja az eljárás költségét megelőlegezte. A később elrendelt végrehajtások jogosultjai az előbbi végrehajtást kérők követeléseinek teljes kielégítését követően fennmaradó összegből
részesülhetnek a kielégítés általános szabályai szerint.
(3) A (2) bekezdésben foglalt eseteken kívül a végrehajtó a felosztási terv elkészítéséig, a bíróság pedig a felosztási terv ellen benyújtott végrehajtási kifogás elbírálásáig elrendelt végrehajtások jogosultjainak kielégítéséről dönthet a felosztási tervben.
(4) A felosztási terv ellen a kézbesítésétől számított 15
napon belül végrehajtási kifogást lehet előterjeszteni a
végrehajtást foganatosító bíróságnál. A bíróság a végrehajtási kifogásról végzéssel dönt; ha a végrehajtási kifogásnak helyt ad, a felosztási tervet megváltoztatja. A bíróság a felosztási terv végrehajtási kifogással nem érintett részét is megváltoztathatja, ha abban elírás vagy számítási
hiba van, illetőleg a végrehajtó nem a jogszabálynak megfelelően készítette el a felosztási tervet.”
III. Az alkotmányjogi panasz megalapozatlan, illetve érdemi elbírálásra alkalmatlan.
1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése szerint
az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz
az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati
lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz előterjesztésének alapvető feltétele, hogy a kérdéses
jogszabályt a panasz alapjául szolgáló döntés meghozatala
során alkalmazták. A (2) bekezdés szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz benyújtani.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Abtv. 48. §
(1) és (2) bekezdésében foglalt törvényi rendelkezéseket
(feltételeket) az alkotmányjogi panasz elbírálása során,
együttesen kell értelmezni és figyelembe venni. [23/1991.
(V. 18.) AB végzés, ABH 1991, 311.; 41/1998. (X. 2.) AB
határozat, ABH 1998, 306.; 663/D/2000., ABH 2003,
1223.]
2. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság vizsgálta
az alkotmányjogi panasznak a Somogy Megyei Bíróság az
1.Pkf.20.610/2004/1. számú jogerős végzése elleni részét.
2.1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Vht.
támadott 170. § (2) bekezdését a jogerős végzés nem is tartalmazza, így ennek alkalmazása hiánya miatt az alkotmányjogi panaszt ebben a vonatkozásában az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről
szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 29. § e) pontja alapján visszautasította.
2.2. Az alkotmányjogi panasz a Vht. 170. § (1) bekezdése alkotmányellenességének a megállapítását is kezdeményezte.
2.2.1. Eljárása során az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a támadott jogszabályhoz hasonló rendelkezéseket tartalmaz a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról
és a végelszámolásról szóló 1991. évi XLIX törvény (a továbbiakban: Cstv.) 57. §-a, amely meghatározza a kielégítési sorrendet a felszámolási eljárásban. Ezen rendelkezések értelmében a zálogjoggal biztosított követelések jogosultjai a zálogjoggal nem biztosított követelések jogosultjaihoz képest elsőbbséget élveznek.
Az Alkotmánybíróság több alkalommal vizsgálta a Cstv.
ezen, a támadott rendelkezéshez alkotmányjogi szempontból hasonló szabályait (összefoglalóan: 159/B/2003. AB határozat, ABH 2005, 1146.). A Cstv. 57. § (1) bekezdése során érvényesülő kielégítési sorrendről – az Alkotmány
9. §-ával összefüggésben – az 1162/B/1995. AB határozat
[ABH 1996, 559. (a továbbiakban: Abh.)] a következőket állapította meg: „A követelések kielégítési sorrendje szempontjából a különböző végrehajtási rendszerek általában kétféle elvet tartanak szem előtt. Vannak jogrendszerek, amelyekben az időbeliség elve érvényesül. Ez azt jelenti, hogy
akinek a javára előbb történt a foglalás, annak a követelését a
behajtott összegből sorrendben előbb elégítik ki. A másik
szabályozási mód a követelések jogcímét tartja szem előtt.
Ilyenkor tehát az a végrehajtást kérő – hitelező –, akinek a
követelését annak jellegére (jogcímére) tekintettel a jogszabály a többinél fontosabbnak tartja, előbb kap kielégítést, tekintet nélkül arra, hogy mikor kapcsolódott be az eljárásba.
Ezek a fő kielégítési elvek, amelyek azonban teljesen következetesen egy jogrendszerben sem érvényesülnek. Bármelyik fő elv szerinti szabályozási mód mellett kisebb-nagyobb
kivételeket tesznek a másik fő elv javára. Szerepet kap továbbá az arányosítás elve is. A magyar végrehajtási jogban
főszabályként a jogcím szerinti kielégítési sorrend érvényesül. Ez az eljárásban érvényesítendő követelések különböző
fontosságát tükrözi.” A kielégítési sorrendre vonatkozó „törvényi rendelkezés kifejezetten gazdaságpolitikai szabály,
amely a csődbe illetve felszámolás alá került gazdálkodó
szervezetek vagyonának felosztását szabályozza. Ha a felosztásra kerülő vagyon nem elegendő minden hitelezői
igény maradéktalan kielégítésére, óhatatlanul vagy arányos
kielégítési vagy sorrendi szabályozást kell alkalmazni. Akár
az egyik, akár a másik elkerülhetetlen méltánytalanságot
eredményezhet. A jogalkotó nem sérti az Alkotmány
9. §-ában rögzített alkotmányossági elvet, ha mérlegeli a különböző követelések fontosságát, jelentőségét, és kielégítési
sorrendet állapít meg.” (Abh. 559, 560, 561.)
A Cstv. 1. § (3) bekezdése szerint a felszámolási eljárás
célja, hogy a fizetésképtelen adós jogutód nélküli megszüntetése során a hitelezők a Cstv.-ben meghatározott
módon kielégítést nyerjenek. A tartozások kielégítésének
a sorrendjét a Cstv. 57. §-a állapítja meg. Az 57. § (1) bekezdésének a b) pontja szerint a felszámolásnak a (2) bekezdésben meghatározott költségeit követően a zálogjoggal biztosított követeléseket kell kielégíteni, sőt, az 57. §
(4) bekezdése értelmében, ha a vagyon nem elegendő valamennyi tartozás kielégítésére, a költség és a zálogjoggal
biztosított követelések kielégítését követően lehet csak a
többi követelést – azok arányaiban kielégíteni. A Vht.-nak
– amelynek az alkalmazási körébe többek között a bírósági
határozaton alapuló követelések végrehajtása tartozik – a
jelen ügyben támadott szabálya azért került alkalmazásra
az alkotmányjogi panasszal érintett bírósági végzésben,
mert annak értelmében az indítványozó végrehajtást kérő
követelését megelőzte a jelzálogjogosult követelése és az
adós vagyona nem volt elegendő valamennyi követelés kielégítésére. A fenti jogi rendelkezések összevetése alapján
az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a felszámolási
eljárás, illetve a bírósági végrehajtás szabályozása közötti
eltérések ellenére a jogalkotó mindkét esetben az eljárásnak a bírósági határozaton alapuló követelések kielégítésére irányuló fázisában azonos – az Abh. szerint gazdaságpolitikainak minősülő – szabály alkalmazását rendelte el,
melynek értelmében a zálogjoggal (melynek egyik típusa a
jelzálogjog) biztosított követelés elsőbbséget élvez a kielégítési sorrendben a zálogjoggal nem biztosított követelésekkel szemben. Ezért az Alkotmánybíróság a fenti határozatainak a megállapításait a jelen ügyben is irányadónak
tekinti. Megjegyzi az Alkotmánybíróság, hogy – az ingatlan-végrehajtás korábbi szabályait vizsgálva – már egy korai határozatában kimondta, hogy nem állapítható meg
alkotmányellenesség az egyes tartozásoknak a végrehajtási eljárásban biztosított elsőbbség miatt [50/1991. (X. 3.)
AB határozat, ABH 1991, 251, 254.]. A 159/B/2003. AB
határozatban pedig az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy „[a] zálogjogi szabályozás részletei az Alkotmány
9. §-ából nem vezethetők le. (…) Többféle szabályozás egyaránt megfelelhet az Alkotmány említett szabály[á]nak.” (ABH 2005, 1146, 1152.)
Következésképpen a Vht. 170. § (1) bekezdése nem
sérti az Alkotmány 9. §-át, ezért az Alkotmánybíróság az
alkotmányjogi panaszt ebben a részében elutasította.
2.2.2. Az indítványozó a támadott jogszabálynak az Alkotmány 13. §-ába való ütközését is állította. Azzal érvelt,
hogy a zálogjoggal biztosított követelés kielégítésének a
támadott jogszabályban kimondott elsőbbsége adott esetben a hátrább sorolt követelések kielégítésének az elmaradásához vezethet, és ezt az indítványozó (hitelező) a tulajdonának az ellenérték nélküli kisajátításának tekinti.
Az Alkotmány 13. § (2) bekezdése szerint kisajátításra
kifejezetten erre irányuló egyedi hatósági határozat vagy
törvényi rendelkezés alapján kerülhet sor. A 16/1991.
(IV. 20.) AB határozatában az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Alkotmány „13. § (2) bekezdésének hatálya alá tartozó tulajdonelvonással a tulajdon általában köztulajdonba kerül, csak kivételesen magántulajdonba, és
ekkor is kizárólag közérdekű felhasználásra.” (ABH 1991,
62, 63.) Erre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a követelések kielégítése sorrendjének a meghatározása nem hozható érdemi alkotmányos összefüggésbe tulajdonelvonással, kisajátítással, azaz az Alkotmány
13. §-a és a Vht. támadott 170. § (1) bekezdése között alkotmányjogilag értékelhető összefüggés nem állapítható
meg. Az Alkotmánybíróság gyakorlatában az érdemi alkotmányos kapcsolat hiánya az indítvány elutasítását eredményezi. [54/1992. (X. 29.) AB határozat, ABH 1992,
266, 267.; 2043/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 543,
544.; 163/B/1991. AB határozat, ABH 1993, 544, 546.;
108/B/1992. AB határozat, ABH 1994, 523, 524.;
141/B/1993. AB határozat, ABH 1994, 584, 586.;
36/2007. (VI. 6.) AB határozat, ABH 2007, 432, 452.;
836/B/2002. AB határozat, ABH 2007, 1479, 1484–85.]
Ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt ebben a tekintetben is elutasította.
2.2.3. Az indítványozó a Vht. 170. § (1) bekezdését az
Alkotmánynak a demokratikus jogállamiság elvét kimondó 2. § (1) bekezdésébe ütközőnek is vélte, azonban kérelmét nem indokolta meg. Az Abtv. 22. § (2) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság határozott kérelem alapján jár el,
mely kérelemben három feltételnek kell együttesen fennállnia: egyrészt a kérelemnek tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi rendelkezést, továbbá az Alkotmány érintett szakaszát, valamint azt az indokot, amely alapján az indítványozó az alkotmánysértést fennállónak véli. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint a kérelem
alapjául szolgáló ok hiányában az indítvány – a tartalmi
követelményeknek meg nem felelő volta miatt – érdemben
nem bírálható el, ezért azt az Alkotmánybíróság visszautasítja 18/1993. (III. 19.) AB határozat, ABH 1993, 161,
171.; 60/2009. (V. 28.) AB határozat, ABK június, 559,
580.]. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz ezen része érdemben nem bírálható el,
ezért azt az Alkotmánybíróság – az Ügyrend 29. § d) pontja alapján, mint érdemi vizsgálatra alkalmatlant – visszautasította.
3. Az alkotmányjogi panasza keretében az indítványozó
a Vht. 171. §-ával kapcsolatos mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását kezdeményezte.
Az Alkotmánybíróság számos esetben kimondta, hogy az
alkotmányjogi panasz benyújtásának feltétele, hogy az indítványozóval szemben alkalmazzák az alkotmányellenes
jogszabályt, ezért alkotmányellenes mulasztásra nem lehet
sikerrel panaszt alapozni [többek között: 1044/B/1997.
AB határozat, ABH 2004, 1160.; 54/2008. (IV. 24.) AB
határozat, ABH 2008, 514.]. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 29. §
e) pontja alapján ebben a vonatkozásban is visszautasította.
Budapest, 2010. július 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1510/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata a Kárpátok-Alpok Zártkörűen Működő Részvénytársaság tevékenységéről.
A Kormány
 1. egyetért a  Kárpátok-Alpok Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Kárpátok-Alpok Zrt.)
találmányokat értékesítő tevékenységéhez és az  „Ablak Magyarországra” program előkészítéséhez és
megvalósításához szükséges intézkedésekkel;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Kárpátok-Alpok Zrt.-vel együttműködve gondoskodjon
a  Kárpátok-Alpok Zrt. „Ablak Magyarországra 2020-ig program” komplex stratégiájáról szóló kormányelőterjesztés előkészítéséről, amely kiterjed a  találmányok piacra jutásában érintett intézmények rendszerének,
együttműködésének, szinergiájának vizsgálatára is;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. október 31.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1. és a  2.  pontban foglalt feladatok ellátása érdekében a  Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon 400,0 millió forint forrás
biztosításáról tőkeemelés keretében a Kárpátok-Alpok Zrt. részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti forrás biztosítását követően azonnal
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
200,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási kötelezettséggel a  Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, a  Kvtv.
1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 2. Társaságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Állami tulajdoni részesedések növekedését
eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. által végrehajtott részesedésvásárlás, tőkeemelés,
pótbefizetés jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1153/2018. (III. 27.) Korm. határozata az M3–M35 autópálya, görbeházi csomópont fejlesztéséhez szükséges feltételek biztosításáról.
1. A Kormány
a) egyetért az M3–M35 autópálya, görbeházi csomópont fejlesztésével;
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti
beruházás megvalósítása, valamint a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári
díjak finanszírozása érdekében gondoskodjanak összesen bruttó 3 300 000 000 forint összegű forrásnak
a  2018–2020. évi központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet javára történő
biztosításáról a következő ütemezéssel:
ba) a 2018. évben 300 000 000 forint,
bb) a 2019. évben 1 400 000 000 forint,
bc) a 2020. évben 1 600 000 000 forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a ba) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
a bb) alpont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
a bc) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő
Részvénytársaság útján – gondoskodjon az 1. pont szerinti beruházás megvalósításához szükséges lépések
megtételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
 3. A  Magyarország rövid- és középtávú közútfejlesztéséhez kapcsolódó infrastrukturális beruházások
összehangolásáról és azok 2022-ig történő megvalósításáról szóló 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat] 1. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
4. A Magyarország rövid- és középtávú közútfejlesztéseinek 2022-ig történő megvalósításához szükséges feltételek
biztosításáról szóló 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat]
6–8. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány)
„6. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva a  központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
Közlekedési ágazati programok alcím, Kiemelt közúti projektek kiadási előirányzata (a továbbiakban: Előirányzat)
terhére vállalható kötelezettségek mértékét a 2018–2022. évekre az alábbiak szerint állapítja meg:
a) a 2018. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 267 312 millió forint,
b) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 401 472 millió forint,
c) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 218 909 millió forint,
d) a 2021. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 136 955 millió forint,
e) a 2022. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 63 844 millió forint;
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  5.  pontban meghatározott éven túli előirányzati korlátok
figyelembevételével a már megkötött támogatási szerződéseket módosítsa;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. április 30.
8. egyetért azzal, hogy a  határozatban foglaltak végrehajtása érdekében a  nemzeti fejlesztési miniszter
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4b) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 6. pont
szerinti éven túli kötelezettségvállalási korlátok – kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékek és kincstári díjak
összegével csökkentett – mértékéig, összesen legfeljebb 1 395 851 millió forint összegben kötelezettségeket
vállaljon, illetve a már megkötött támogatási szerződéseket ennek megfelelően módosítsa.”
5. Az 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat 1. melléklete helyébe a 2. melléklet lép.
 6. Az 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat 2. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
7. Az 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat 1. pontjában a „2 582 789 millió forint” szövegrész helyébe a „2 586 089 millió
forint” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1284/2019. (V. 15.) Korm. határozata a kárpátaljai művelődési intézmények fejlesztési programjáról.
A Kormány
 1. egyetért a) a kárpátaljai nemzeti identitás, valamint a kulturális sokszínűség megőrzése érdekében a kulturális alapokon
nyugvó közösségformálás méltó kereteinek megteremtésével,
b) az 1. melléklet szerinti kárpátaljai művelődési intézmények teljes körű rekonstrukciójának támogatásával,
c) azzal, hogy az  1.  melléklet szerinti művelődési intézmények kulturális tartalomfejlesztése, valamint
a  művészeti értéket képviselő előadásokkal, hangversenyekkel kevésbé ellátott területeken élők kulturális
hozzáférésének biztosítása magyarországi, magyar nyelvű színházi, tánc- és zeneművészeti vendégelőadások
rendszeres kárpátaljai megszervezésével valósuljon meg;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja
(Закарпатська область) együttműködésének fejlesztéséért és a  Kárpát-medencei óvodafejlesztési program
koordinálásáért felelős miniszteri biztos bevonásával – tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  1.  pont szerinti
kiemelt kormányzati kultúrstratégiai célok elérése érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, a  Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja
(Закарпатська область) együttműködésének fejlesztéséért és a  Kárpát-medencei
óvodafejlesztési program koordinálásáért felelős miniszteri biztos bevonásával
Határidő: 2020. december 31.
 3. egyetért az  1.  pont szerinti kiemelt kormányzati kultúrstratégiai célok 2019–2020. években összesen legfeljebb
2 459 448 100 forint összegben, központi költségvetési forrás biztosítása útján történő támogatásával;
 4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  3.  pont végrehajtása érdekében – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter
bevonásával – gondoskodjon a  2019. évben – a  kincstári díjjal, pénzügyi tranzakciós illetékkel együtt –
150 000 000 forint rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 81. Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja fejlesztési feladatok jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
 5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  3.  pont végrehajtása érdekében, a  Miniszterelnökséget vezető miniszter
bevonásával gondoskodjon a  2020. évben legfeljebb 2 309 448 100 forint rendelkezésre állásáról a  központi
költségvetés Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a 4. és 5. pont szerinti központi költségvetési forrás terhére,
az  1.  pont b) és c)  alpontjában foglalt kiemelt kormányzati kultúrstratégiai célok megvalósítása céljából nyújtson
vissza nem térítendő támogatást;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 4. és 5. pont szerinti forrás biztosítását követően azonnal
7. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a) készítsen részletes jelentést az  1.  pont szerinti kiemelt kormányzati kultúrstratégiai célok megvalósítása
végrehajtásának állapotáról, valamint azok eredményeiről,
b) készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont c)  alpontja szerinti program jövőbeni folytatására
vonatkozóan.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2020. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1156/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Bíróság mint másodfokú bíróság 47.Pf.637.720/2008/10. számú ítéletében alkalmazott, a lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. LXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 41/2000. (XII. 12.) BM rendelet 51. § (3) bekezdésének e) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt elutasítja.
I. Az indítványozó a Pesti Központi Kerületi Bíróság
1.P.52.206/2008/4. számú, valamint a Fővárosi Bíróság
mint másodfokú bíróság 47.Pf.637.720/2008/10. számú
ítéletében alkalmazott, a lakások és helyiségek bérletére,
valamint elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról
szóló 1993. évi LXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló
41/2000. (XII. 12.) BM rendelet (a továbbiakban: R.) 51. §
(3) bekezdésének e) pontja alkotmányellenességének
megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól alkotmányjogi panasz keretében. Az indítványozó álláspontja szerint azon rendelkezés, miszerint a szolgálati viszony megszűnése akkor tekinthető a bérlő részére
felróhatónak, ha arra feladatai ellátására való alkalmatlan
ság miatti felmentés miatt kerül sor, az Alkotmány 54. §
(1) bekezdésével, az 57. § (1) és (5) bekezdésével, a
70/A. § (3) bekezdésével, valamint a 70/E. §-al ellentétes.
Az emberi méltósághoz való jog sérelmét az indítványozó abban látja, hogy „szakmailag és életvezetésével kivívott megbecsülése” is súlyosan sérült azáltal, hogy kilakoltatták.
A tisztességes eljáráshoz való jog álláspontja szerint
azért sérül, mert a jogszabály a felróhatóság fogalmát „az
általánostól eltérő értelemben használja”. Utalt arra, hogy
„semmilyen jogalkalmazói szándék nem törekedhet arra,
hogy valakinek felróható legyen egy olyan helyzet, melynek kialakulásához sem szándékosan, sem gondatlanul
nem járult hozzá”.
A bírósághoz fordulás jogának vélt sérelmét azzal indokolta, hogy a bírósági ítéletek következtében elveszítette a
„szolgálati lakáshoz fűződő jogcímét”, és ezzel összefüggésben „semmilyen méltányosság érvényesítésére nem
volt lehetősége”.
Az Alkotmány 70/A. §-át a támadott rendelkezés sérelmét az indítványozó az egészségi állapota miatti megkülönböztetésben látta, a 70/E. §-al összefüggésben pedig azt
sérelmezte, hogy az egészségi állapotának megváltozása
önhibáján kívül következett be.
Mindezekre tekintettel a támadott rendelkezés alkotmányellenességének megállapítását, és a konkrét esetben
történő alkalmazhatóság kizárását kérte.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezései:
„54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek
veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.”
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt
mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy
az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és
pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
(…)
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatáro
zottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a
jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal
arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.”
„70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak
joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség,
rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz
szükséges ellátásra jogosultak.”
2. Az R.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezése:
„51. § (3) A szolgálati viszony megszűnése akkor te
kinthető a bérlő részére felróhatónak, ha arra
(…)
e) feladatai ellátására való alkalmatlanság miatti fel
mentés,
(…) miatt kerül sor.” III. Az indítvány nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság megvizsgálta, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. §
(1) és (2) bekezdéseiben meghatározott követelményeknek.
1.1. Az Abtv. 48. § (1) bekezdése kimondja: Az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség
nincs számára biztosítva. Az Abtv. 48. § (2) bekezdése
szerint alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az indítványozó jogi képviselője a Fővárosi Bíróság
47.Pf.637.720/2008/10. jogerős ítéletét 2009. szeptember
hó 7. napján vette kézhez, és indítványát 2009. október hó
30. napján, azaz hatvan napon belül adta postára, ezért az
határidőben érkezettnek tekintendő.
1.2. Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz keretében kizárólag azokat a jogszabályokat vizsgálhatja, amelyeknek a jogerős határozatban történő alkalmazása során
az indítványozó vélt jogsérelme bekövetkezett. Ezért az
alkotmányjogi panasz tárgya kizárólag a Fővárosi Bíróság
jogerős ítéletében alkalmazott jogszabályi rendelkezés –
azaz az R. 51. § (3) bekezdésének e) pontja – lehet.
2. Az Alkotmánybíróság ezt követően azt vizsgálta
meg, hogy az indítványozó által megjelölt jogszabályi rendelkezés sérti-e az Alkotmány megjelölt szabályait. Az indítványozó azt állította, hogy a szolgálati feladatok ellátására való alkalmatlanságot felróható magatartásként értékelni, emiatt a bérleti jogviszonyt megszüntetni alkotmányellenes.
2.1. Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte az élethez és az emberi méltósághoz való jogot [legelőször 8/1990 (IV. 23.) AB határozat], azonban ezen értelmezések egyikének sem felelnek meg az indítványozó
által előadottak. A szolgálati viszonyhoz kötött lakásbérlet
megszűnése és az indítványozó szakmailag kivívott megbecsülésének esetleges sérülése, nem hozható kapcsolatba
az emberi méltósághoz való joggal. Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az érdemi alkotmányossági összefüggés hiánya az indítvány elutasítását eredményezi
[698/B/1990. AB határozat, ABH 1991, 716–717.]. Ezért
az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt ebben a
részében elutasította.
2.2. Az indítványozó emellett megjelölte az Alkotmány
57. § (1) és (5) bekezdését, valamint az Alkotmány
70/A. §-át és 70/E. §-át, mint sérülni vélt rendelkezést.
Ezekkel összefüggésben azonban nem terjesztett elő
olyan érdemi indokolást, mely az alkotmányos rendelkezések és a támadott szabály közötti kapcsolatot megalapozná. Az indítványozó szerint a bíróság által alkalmazott
jogszabály alapján, önhibáján kívüli egészségromlása miatt méltánytalan helyzetbe került. Ez a vélt magánjogi sérelem azonban önmagában nem hozható kapcsolatba sem
a tisztességes eljáráshoz való joggal, sem a jogorvoslathoz
való joggal, sem a hátrányos megkülönbözetés tilalmával,
sem pedig a szociális biztonsághoz való joggal. Tekintettel
arra, hogy az R. 51. § (3) bekezdésének e) pontja és az Alkotmány felhívott rendelkezései között alkotmányos
összefüggés az indítványozó által megjelölt indokok alapján nem állapítható meg, azért az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt ebben a vonatkozásban is elutasította.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró