text:
4/2015. (VI. 25.) BM OKF utasítása az önkormányzati tűzoltóságok, az önkéntes tűzoltó egyesületek, valamint az önkéntes mentőszervezetek költségvetési támogatásának szabályozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjának felhatalmazása alapján az önkormányzati tűzoltóságok,
az önkéntes tűzoltó egyesületek, valamint az önkéntes mentőszervezetek költségvetési támogatásának szabályozására kiadom
az alábbi utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. § Az intézkedés hatálya a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervére (BM Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság, a  továbbiakban: BM OKF), a  területi [megyei (fővárosi) katasztrófavédelmi igazgatóságok,
a továbbiakban: KI] szerveire, a BM OKF Gazdasági Ellátó Központra, valamint helyi szerveire terjed ki.
2. § A BM OKF, valamint a  területi szervei, az  önkormányzati tűzoltóságok, az  önkéntes tűzoltó egyesületek, valamint
az  önkéntes mentőszervezetek pályázati úton, valamint egyedi elbírálás alapján megvalósuló költségvetési
támogatását pénzbeli és nem pénzbeli juttatások biztosításával látják el.
3. § (1) A 2. § szerinti költségvetési támogatásokra az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben (a továbbiakban:
Áht.), az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben (a továbbiakban:
Ávr.), az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvényben, a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvényben, az  állami vagyonról szóló
2007.  évi CVI. törvényben, a  fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 19/2015.
(V.  29.) BM rendeletben, valamint a  fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló
8/2015. (V. 29.) BM utasításban meghatározott előírásokat kell alkalmazni.
(2) A költségvetési támogatásban részesülő kedvezményezett köteles nyilatkozni arról, hogy:
a) a támogatási igényben foglalt adatok, információk és dokumentumok teljes körűek, valósak és hitelesek,
b) az adott tárgyban támogatási igényt korábban, illetve egyidejűleg más támogató(k) felé nem nyújtott be,
c) nem áll jogerős végzéssel elrendelt végelszámolás, felszámolás alatt, ellene jogerős végzéssel elrendelt
csődeljárás vagy egyéb, a megszüntetésére irányuló, jogszabályban meghatározott eljárás nincs folyamatban,
d) megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményeinek,
e) az Áht. 50. § (1) bekezdés c) pontja alapján átlátható szervezetnek minősül,
f ) nem áll az Áht. 50. § (3) bekezdésében meghatározott összeférhetetlenségi okok hatálya alatt,
g) a megállapodás aláírásának időpontjában nincs esedékessé vált és még meg nem fizetett köztartozása,
továbbá
h) hozzájárul ahhoz, hogy a  Magyar Államkincstár által működtetett monitoring rendszerben nyilvántartott
adataihoz a  költségvetési támogatás utalványozója, folyósítója, az  Állami Számvevőszék, a  Kormányzati
Ellenőrzési Hivatal, az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság, az állami adóhatóság, a csekély összegű
támogatások nyilvántartásában érintett szervek hozzáférjenek.
(3) Támogatási előleg kizárólag a kedvezményezett által annak valamennyi fizetési számláját érintő, a támogató javára
szóló azonnali beszedésre vonatkozó banki felhatalmazó levél benyújtása esetén biztosítható.
(4) A költségvetési támogatás visszaigényelhető általános forgalmi adó megfizetésére nem használható fel, az áfalevonási
joggal kapcsolatban a kedvezményezettnek nyilatkoznia kell.
(5) A kedvezményezett köteles a  költségvetési támogatás felhasználása során – ha ennek a  közbeszerzésekről szóló
törvény szerinti feltételei fennállnak – közbeszerzési eljárást lefolytatni.
(6) A költségvetési támogatás felhasználása során a támogatás terhére a százezer forint értékhatárt meghaladó értékű
áru beszerzésére vagy szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződés kizárólag írásban köthető. Írásban kötött
szerződésnek minősül az elküldött és visszaigazolt megrendelés is. Az írásbeli alak megsértésével kötött szerződés
teljesítése érdekében történt kifizetés összege a támogatott tevékenység költségei között nem vehető figyelembe.
(7) A kedvezményezett a költségvetési támogatás felhasználásáról részletes beszámolót köteles felterjeszteni a támogató
részére, amely szakmai részből és pénzügyi elszámolásból áll. A beszámoló a támogatott tevékenység megvalósításának
szakmai vonatkozásait, tapasztalatait mutatja be, és elemzi a megvalósítás eredményességét (megvalósított célok,
elért eredmények), továbbá részletes pénzügyi elszámolást ad a  támogatás felhasználásáról a  felhasználást
alátámasztó bizonylatok hitelesített másolatai, valamint a felhasználásról készített összesített kimutatás alapján.
(8) A kedvezményezett a beszámolóban köteles nyilatkozni arról, hogy a támogatás elszámolása teljes körű, hiteles és
valódi adatokat tartalmaz, amelyeknek az alapjául szolgáló bizonylatok a kedvezményezettnél rendelkezésre állnak,
nála fellelhetőek. A kedvezményezett köteles nyilatkozni továbbá, hogy a támogatás felhasználására vonatkozó banki
vagy kincstári átutalási bizonylatok, valamint számviteli bizonylatok eredeti példányait az  elszámoláskor hatályos
jogszabályi előírások szerint megőrzi, és biztosítja, hogy a támogató vagy a vonatkozó jogszabályokban meghatározott,
a támogatásfelhasználás ellenőrzésére jogosult szervek azokba betekinthessenek.
(9) A támogatás jogosulatlan igénybevétele, jogszabálysértő vagy nem rendeltetésszerű felhasználása esetén a támogató
a  támogatást visszavonhatja, a  támogatási szerződéstől elállhat, azt felmondhatja, vagy kezdeményezheti annak
módosítását. A szerződéstől történő elállás esetén a kedvezményezett köteles a támogatás teljes összegét visszafizetni.
(10) A jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatás összegét az  Ávr.-ben meghatározott ügyleti kamattal,
késedelem esetén késedelmi kamattal növelt mértékben kell visszafizetni.
4. § A pályázati úton megvalósuló költségvetési támogatások esetén a  BM OKF országos polgári védelmi főfelügyelő
(a továbbiakban: országos polgári védelmi főfelügyelő) és a BM OKF országos tűzoltósági főfelügyelő (a továbbiakban:
országos tűzoltósági főfelügyelő) által szakmailag előkészített, a  BM OKF Jogi Főosztály ellenjegyzésével ellátott
–  a  pályázatok beadásának szabályait tartalmazó – pályázati kiírásokat, valamint az  egyedi elbírálás alapján
megvalósuló költségvetési támogatások esetén a  támogatási javaslatokat a  BM OKF főigazgató-helyettese
(a  továbbiakban: főigazgató-helyettes) és a  BM OKF gazdasági főigazgató-helyettese (a továbbiakban: gazdasági
főigazgató-helyettes) közösen terjeszti fel jóváhagyásra a BM OKF főigazgatója (a továbbiakban: főigazgató) részére.
5. § Jóváhagyást követően a  pályázati kiírásokat, valamint az  egyedi elbírálás alapján megvalósuló költségvetési
támogatásokat a BM OKF honlapján közzé kell tenni.
6. § A pályázati úton megvalósuló költségvetési támogatás esetében a  beérkezett pályázat szakmai elbírálását
az  önkormányzati tűzoltóságok és az  önkéntes tűzoltó egyesületek vonatkozásában az  országos tűzoltósági
főfelügyelő, az önkéntes mentőszervezetek vonatkozásában az országos polgári védelmi főfelügyelő által vezetett
Bíráló Bizottság végzi.
7. § A Bíráló Bizottság által döntésre előkészített javaslatot a  főigazgató-helyettes és a  gazdasági főigazgató-helyettes
közösen terjeszti fel jóváhagyásra a főigazgató részére.
8. § A főigazgató pályázati támogatásra vonatkozó döntését a  BM OKF honlapján közzé kell tenni, arról a  pályázókat
– a KI útján – az érintett szakmai területnek írásban tájékoztatnia kell.
9. § A főigazgatói döntést követően a pályázaton nyertes, valamint az egyedi elbírálás alapján költségvetési támogatásban
részesülő szervezettel támogatási szerződést kell kötni. A  támogatási szerződések előkészítését az  önkéntes
mentőszervezetek esetében a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelőség, míg az önkormányzati tűzoltóságok
és az önkéntes tűzoltó egyesületek esetében a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség végzi a BM OKF Jogi
Főosztály, a BM OKF Műszaki Főosztály, a BM OKF Informatikai Főosztály, a BM OKF Ingatlangazdálkodási, BeruházásSzervezési és Projektelszámolási Főosztály és a BM OKF Költségvetési Főosztály közreműködésével.
10. § A támogatási szerződéseket az önkormányzati tűzoltóságok és az önkéntes tűzoltó egyesületek esetében az országos
tűzoltósági főfelügyelő, az önkéntes mentőszervezetek esetében az országos polgári védelmi főfelügyelő köti meg.
A szerződéseket minden esetben pénzügyi és jogi ellenjegyzéssel kell ellátni.
11. § A pénzbeli juttatással megvalósuló költségvetési támogatások esetében a támogatások rendelkezésre bocsátásával
kapcsolatos feladatokat a BM OKF tekintetében a BM OKF Költségvetési Főosztály, a KI-k tekintetében a Költségvetési
Osztály végzi. A támogatások felhasználásának ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat az  illetékes KI megyei
főfelügyelősége, ellenőrzési szolgálata, gazdasági igazgatóhelyettesi szervezete látja el.
12. § A KI igazgatója az  ellenőrzésekről összefoglaló jelentést terjeszt fel a  gazdasági főigazgató-helyettes részére
–  a  hivatásos katasztrófavédelmi szervek költségvetési szakterületének gazdálkodási szabályzatáról szóló BM OKF
főigazgatói intézkedés mellékletében szereplő kötelezettségek alapján – a tárgyévet követő év január 31. napjáig.
A  főigazgató-helyettes és a  gazdasági főigazgató-helyettes jogosultak a  szakmai célok megvalósulásának és
a pénzügyi elszámolások felülvizsgálatának elrendelésére.
13. § A fejlesztésekkel kapcsolatos beszerzéseket a tűzoltó gépjárművek, tűzoltó technikai és védőeszközök tekintetében
a BM OKF Műszaki Főosztály, az informatikai és távközlési eszközök vonatkozásában a BM OKF Informatikai Főosztály
végzi, míg az  ingatlanberuházásokkal, -felújításokkal kapcsolatban felmerülő feladatok ellátását a  BM OKF
Ingatlangazdálkodási, Beruházás-Szervezési és Projektelszámolási Főosztály végzi az  országos polgári védelmi
főfelügyelő és az országos tűzoltósági főfelügyelő szakmai javaslatai figyelembevételével.
2. Az önkormányzati tűzoltóságok költségvetési támogatására vonatkozó speciális rendelkezések
14. § A BM OKF – erre a célra rendelkezésre álló források esetén – az önkormányzati tűzoltóságok költségvetési támogatását
laktanya-építési beruházással, felújítással, valamint a  tűzoltáshoz és műszaki mentéshez szükséges technikai és
védőeszközök fejlesztésével kapcsolatos pályázatok kiírásával, valamint egyedi elbírálás útján valósítja meg.
15. § Az önkormányzati tűzoltóságok fejlesztésével kapcsolatos pályázati kiírások, egyedi elbírálású javaslatok szakmai
előkészítéséért a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség, a műszaki tartalmáért a BM OKF Műszaki Főosztály és
a BM OKF Ingatlangazdálkodási, Beruházás-Szervezési és Projektelszámolási Főosztály, a pénzügyi rendre vonatkozó
tartalmáért a BM OKF Költségvetési Főosztály felelős.
16. § A pályázat útján megvalósuló költségvetési támogatások esetében az  önkormányzati tűzoltóságok pályázatainak
benyújtása az  együttműködési megállapodás szerinti hivatásos tűzoltó parancsnokság (a továbbiakban: HTP)
parancsnoka útján történik, aki a részére benyújtott pályázatok tartalmát ellenőrzi, szükség esetén hiánypótlást kér
be. A  HTP parancsnoka a  pályázatokat szakmai véleményével ellátva terjeszti fel az  illetékes katasztrófavédelmi
kirendeltség (a továbbiakban: KvK) vezetőjének.
17. § A KvK vezetője a pályázat és a HTP parancsnok szakmai véleményének felülvizsgálatát követően további hiánypótlás
bekéréséről dönthet. Az esetleges hiánypótlások beérkezése után a KvK vezetője az illetékességi területéhez tartozó
önkormányzati tűzoltóságok pályázatait – a  HTP parancsnokok javaslatai alapján – szakmai véleményével ellátva
terjeszti fel az illetékes KI igazgatója részére.
18. § A KI igazgatója a részére felterjesztett pályázatokat felülvizsgálja, amennyiben szükséges, hiánypótlást kér be, majd
a KvK vezetők által felterjesztett szakmai vélemények figyelembevételével összesíti és értékeli azokat.
19. § A KI igazgatója a  pályázatokat és a  szakmai javaslatait – indokolással ellátva – felterjeszti az  országos tűzoltósági
főfelügyelő részére. Más úton benyújtott pályázat nem bírálható el, azt a pályázónak vissza kell küldeni.
20. § Az önkormányzati tűzoltóságok pályázatainak elbírálását a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség és a BM OKF
Műszaki Főosztály által közösen létrehozott Bíráló Bizottság végzi.
3. Az önkéntes tűzoltó egyesületek költségvetési támogatására vonatkozó speciális rendelkezések
21. § A BM OKF az önkéntes tűzoltó egyesületek támogatását
a) a helyi szervei technikaieszköz-állományának átszervezése során vagy a rendszerből kivonással felszabaduló
gépjárművekre, eszközökre, felszerelésekre, valamint
b) a Belügyminisztérium fejezetében, a fejezeti kezelésű előirányzatok között részükre biztosított költségvetési
támogatás terhére, annak felhasználására
irányuló pályázat kiírása, valamint egyedi elbírálás útján valósítja meg.
22. § A 21. § a) pont szerinti támogatások szakmai előkészítéséért a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség, a műszaki
tartalomért a BM OKF Műszaki Főosztály felelős.
23. § A 21. § b) pont szerinti támogatások szakmai előkészítéséért – annak 13. § szerinti tartalmától függően – a BM OKF
Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség, a  BM OKF Műszaki Főosztály, a  BM OKF Informatikai Főosztály, a  BM OKF
Ingatlangazdálkodási, Beruházás-Szervezési és Projektelszámolási Főosztály és a  BM OKF Költségvetési Főosztály
együttesen felelős. A szakmai előkészítésben közreműködőként a Magyar Tűzoltó Szövetség (a továbbiakban: MTSZ)
is részt vehet.
24. § A pályázat útján megvalósuló költségvetési támogatások esetében az önkéntes tűzoltó egyesületek pályázatainak
benyújtása az  együttműködési megállapodás szerinti HTP parancsnoka útján történik, aki a  részére benyújtott
pályázatok tartalmát ellenőrzi, szükség esetén hiánypótlást kér be. A  HTP parancsnoka a  pályázatokat szakmai
véleményével és a  pályázati kiírásban meghatározott szempontrendszer szerinti értékelésével ellátva terjeszti fel
a KvK vezetőjének.
25. § A KvK vezetője a pályázatok és a HTP parancsnok szakmai véleményének felülvizsgálatát követően további hiánypótlás
bekéréséről dönthet. Az esetleges hiánypótlások beérkezése után a KvK vezetője az önkéntes tűzoltó egyesületek
pályázatait – a HTP parancsnokok javaslatai alapján – szakmai véleményével ellátva terjeszti fel a KI igazgatója részére.
26. § A KI igazgatója a  részére felterjesztett pályázatokat felülvizsgálja, amennyiben szükséges, hiánypótlást kér be,
majd  a  megyei tűzoltó szövetség közreműködésével és a  KvK vezetők által felterjesztett szakmai vélemények
figyelembevételével összesíti és értékeli azokat.
27. § A KI igazgatója a  pályázatokat és a  megyei önkéntes tűzoltó egyesületek támogatására tett szakmai javaslatait
indokolással ellátva felterjeszti az  országos tűzoltósági főfelügyelő részére. Más úton benyújtott pályázat nem
bírálható el, azt a pályázónak vissza kell küldeni.
28. § Az önkéntes tűzoltó egyesületek pályázati úton megvalósuló, 21.  § a)  pont szerinti támogatásának elbírálását
a  BM  OKF  Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség és a  BM OKF Műszaki Főosztály által közösen létrehozott Bíráló
Bizottság végzi. A  pályázati úton megvalósuló 21.  § b)  pont szerinti támogatásokat a  Bíráló Bizottság a  BM OKF
Költségvetési Főosztály, illetve az MTSZ által delegált tagok közreműködésével bírálja el.
4. Az önkéntes mentőszervezetek költségvetési támogatására vonatkozó speciális rendelkezések
29. § A BM OKF az  önkéntes mentőszervezetek költségvetési támogatását a  Belügyminisztérium fejezetében, a  fejezeti
kezelésű előirányzatok között részükre biztosított költségvetési támogatás terhére, annak felhasználására irányuló
pályázat kiírása, valamint egyedi elbírálás útján valósítja meg.
30. § Az önkéntes mentőszervezetek költségvetési támogatásának szakmai előkészítéséért – annak 13. § szerinti tartalmától
függően – a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelőség, a BM OKF Műszaki Főosztály, a BM OKF Informatikai
Főosztály, a  BM OKF Ingatlangazdálkodási, Beruházás-Szervezési és Projektelszámolási Főosztály és a  BM OKF
Költségvetési Főosztály együttesen felelős. A  szakmai előkészítéshez a  Magyar Polgári Védelmi Szövetség
(a továbbiakban: MPVSZ), valamint az MTSZ véleményt adhat.
31. § A pályázat útján megvalósuló költségvetési támogatások esetében az  önkéntes mentőszervezetek pályázatainak
benyújtása az illetékes KI és a BM OKF Gazdasági Ellátó Központ igazgatója útján történik, aki a pályázatot szakmai
véleményével szolgálati úton terjeszti fel a BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelő részére döntéshozásra. Más
úton benyújtott pályázat nem bírálható el, azt a pályázónak vissza kell küldeni.
32. § Az önkéntes mentőszervezetek pályázatainak elbírálását a  BM OKF Országos Polgári Védelmi Főfelügyelőség,
a BM OKF Országos Tűzoltósági Főfelügyelőség, a BM OKF Hivatala, a BM OKF Műszaki Főosztály, valamint a BM OKF
Költségvetési Főosztály által közösen létrehozott Bíráló Bizottság végzi.
33. § Az önkéntes mentőszervezetek részére kiírt pályázaton az illetékes KI ajánlása mellett önkéntes tűzoltó egyesületek is
részt vehetnek, amennyiben megfelelnek a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények
módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvényben, valamint a pályázatban meghatározott feltételeknek. Amennyiben
önkéntes tűzoltó egyesület több pályázaton is részt vesz, a pályázati döntések meghozatala, valamint az elszámolások
ellenőrzése során biztosítani kell, hogy ugyanazon pályázati tétel vonatkozásában kettős finanszírozásra ne kerüljön
sor.
5. Záró rendelkezések 34. § Ezen utasításban meghatározott költségvetési támogatásokon kívül felmerülő költségvetési támogatásokkal
kapcsolatban az utasítás 1–13. §-ában foglaltakat kötelezően alkalmazni kell.
35. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
36. § Hatályát veszti az  önkormányzati tűzoltóságok, az  önkéntes tűzoltó egyesületek, valamint az  önkéntes
mentőszervezetek költségvetési támogatásának szabályozásáról szóló 9/2014. (III. 21.) BM OKF főigazgatói utasítás.
Dr. Tollár Tibor tűzoltó vezérőrnagy s. k.,
 mb. főigazgató


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1341/2014. (VI. 11.) Korm. határozata a TIOP-2.2.6 kódszámú konstrukció keretében egyes projektek támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatokat (a továbbiakban: projektjavaslatok),
 2. hozzájárul a projektjavaslatok támogatási szerződéseinek az 1. pont szerinti megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
615/B/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Budapest Főváros VII. Kerület Erzsébetváros Önkormányzat építményadóról szóló
12/1996. (IV. 26.) sz. önkormányzati rendelete 7. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást
megszünteti.
1. Az Alkotmánybírósághoz benyújtott kérelmében az
indítványozó Budapest Főváros VII. kerület Erzsébetváros
Önkormányzat építményadóról szóló 12/1996. (IV. 26.)
sz. önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör.) 7. §
(2) bekezdését kifogásolta, mely szerint az állandó lako
sok mentességet élveznek az építményadó megfizetése
alól. Az indítványozó szerint e szabály az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdésébe ütköző módon tesz különbséget
az adóalanyok között lakóhelyük szerint.
2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az önkormányzat időközben újraszabályozta a kérdéskört: a
31/2009. (XII. 18.) sz. önkormányzati rendelettel bevezetett, 2010. január 1. napján hatályba lépett módosítás nyomán az Ör. már nem tartalmazza az indítványozó által sérelmezett, lakóhely szerinti különbségtételt. [Az Ör. hatályos 7. § (2) bekezdése szerint az a magánszemély mentes
az építményadó megfizetése alól, akinek az ingatlana az
ingatlan-nyilvántartásban lakásként van nyilvántartva és a
lakást kizárólag lakás céljára használja.]
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetőleg módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának
vizsgálatára csak a konkrét normakontroll két esetében,
[az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és 48. §-a alapján előterjesztett alkotmányjogi panasz
alapján] van lehetőség, ilyenkor ugyanis a támadott jogszabályi rendelkezés alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés. Jelen ügy nem tartozik ebbe a körbe, ezért az Ör. 7. §
(2) bekezdése vonatkozásában benyújtott utólagos normakontroll indítvány tárgyában indult eljárást az Alkotmánybíróság az ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről
szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. §
a) pontja alapján (az indítvány benyújtása után a vizsgálat
alá vont jogszabály hatályát vesztette, és ezzel az indítvány tárgytalanná vált) megszüntette.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1098/2019. (III. 8.) Korm. határozata Magyarország Bangkoki Nagykövetségének Vientiáni Irodája megnyitásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban Vientián székhellyel megnyíljon Magyarország
Bangkoki Nagykövetségének Vientiáni Irodája;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott nem önálló külképviselet
megnyitásához szükséges diplomáciai lépések megtételére és a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság
külügyminisztériumának tájékoztatására;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. megbízza a külgazdasági és külügyminisztert az 1. pontban meghatározott nem önálló külképviselet megnyitásával
összefüggő feladatok végrehajtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott célkitűzések megvalósítása
érdekében gondoskodjon a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezeten belül a  külgazdasági és külügyminiszter javaslata alapján,
átcsoportosítás útján
a) az 1. Külgazdasági és Külügyminisztérium Központi igazgatása cím javára 12 500 000 forint,
b) a 2. Külképviseletek igazgatása címben 92 100 000 forint
forrás biztosításáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében
a  2020.  évtől gondoskodjon a  Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló törvényben,
a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezeten belül
a) az 1. Külgazdasági és Külügyminisztérium központi igazgatása cím javára beépülő jelleggel 14 800 000 forint,
b) a 2. Külképviseletek igazgatása cím javára beépülő jelleggel 79 200 000 forint
forrás biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a központi költségvetés tervezése során
6. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert az 1. pontban meghatározott nem önálló külképviselet megnyitásához
szükséges beszerzések lefolytatására, azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt
beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2017. (XII. 27.) IM rendelete az ügyész, a perindításra feljogosított személy és az ügygondnok polgári és közigazgatási bírósági eljárásban történő részvétele miatt, valamint a bírósági szervezet érdekkörében elhárítható ok következtében felmerült perköltség kifizetéséről.
A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 628. § (2) bekezdés i) pontjában,
a 2. § tekintetében a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 628. § (2) bekezdés k) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – az  1.  § tekintetében a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. § (1) Ha a  bíróság a  perköltség viseléséről döntő határozatában az  ügyész, a  perindításra feljogosított személy és
az ügygondnok helyett az államot kötelezi a perköltség annak egy része vagy hányada (a továbbiakban: perköltség)
megfizetésére, a  perköltséget az  ügyben első fokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes bírósági gazdasági
hivatal (a továbbiakban: gazdasági hivatal) fizeti ki a jogosultnak.
(2) Az  első fokon eljárt bíróság tizenöt napon belül megküldi a  gazdasági hivatalnak az  állam perköltségviseléséről
döntő jogerős határozatot és
a) – ha ilyen rendelkezésre áll – a jogosultnak a fizetési számla számát és a számlatulajdonos nevét is tartalmazó
nyilatkozatát arról, hogy a perköltség megfizetését átutalással kéri, vagy
b) – ha ilyen rendelkezésre áll – a jogosult által tett nyilatkozatot az összeg átvételére meghatalmazott nevéről
és postai címéről.
 (3) A  gazdasági hivatal a  perköltséget a  kifizetéshez szükséges iratok kézhezvételétől számított tizenöt napon belül
fizeti meg
a) átutalással vagy
b) kiutalással a  jogosult részére a  bírósági határozatban lévő, vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja szerint
meghatalmazottnak a nyilatkozatban szereplő címére.
 (4) Ha a  perköltség kifizetése a  jogosult által megadott adatok téves volta miatt eredménytelen, vagy a  jogosult
az összeget nem veszi át, a kifizetés – ha annak akadálya elhárul – az elévülési időn belül kérelemre teljesítendő.
 (5) Ha a  jogerős határozat végrehajthatóságát felfüggesztették, csak ennek megszüntetését követően van helye
a kifizetés iránti intézkedésnek. Erről a bíróság szükség esetén soron kívül értesíti a gazdasági hivatalt.
2. § (1) A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 93. § (3) bekezdése alapján a bíróság az államot kötelezi
bármelyik fél, beavatkozó vagy érdekelt (a  továbbiakban együtt: fél) perköltsége azon részének a  megfizetésére,
amely a bírósági szervezet érdekkörében felmerült – egyébként elhárítható – ok következtében merült fel.
(2) A fél személyes eljárása miatt felmerült, az (1) bekezdés szerinti perköltségrész összegének a meghatározása során
a tanúk költségtérítéséről szóló jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A perköltségrész kifizetésére az 1. § (2)–(5) bekezdését kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
4. § Hatályát veszti
a) az  ügyész polgári eljárásbeli részvételével kapcsolatos költség előlegezésének és viselésének részletes
szabályairól szóló 35/2012. (VIII. 15.) KIM rendelet és
b) a  bíróság érdekkörében felmerült, elhárítható ok következtében keletkezett költségek viseléséről szóló
12/2002. (VI. 24.) IM rendelet. Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1429/2019. (VII. 26.) Korm. határozata Magyarország közúti határátkelőhelyeinek átfogó fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért Magyarország közúti határátkelőhelyeinek átfogó fejlesztésével, és kiemelten kezeli a következő fejlesztési
célokat:
a) a belső schengeni határokon a  meglévő, használaton kívüli határátkelőhely-épületek és környezetük teljes
körű rendezését (a továbbiakban: akadálymentesítés),
b) a külső schengeni határokon lévő határátkelőhelyek felújításával kapcsolatos teendők elvégzését,
c) a közúti határátkelőhelyek egységes építészeti (arculati) megjelenésére vonatkozó koncepció kidolgozását;
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy közúti határátkelőhelyek átfogó fejlesztésének hatékony
előkészítése érdekében a  szükséges egyeztetéseket folytassa le az  érintett miniszterek, intézmények, valamint
a szomszédos országok illetékes szervezeteinek bevonásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  külgazdasági és külügyminiszter,
a  belügyminiszter és a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával, a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt.
közreműködésével gondoskodjon az  1.  mellékletben szereplő határátkelőhelyek akadálymentesítésének
tervezéséről;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
belügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2020. június 30.
 4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  3.  pont szerinti feladatok ellátása érdekében – az  innovációért és
technológiáért felelős miniszter bevonásával – gondoskodjon a  2020. évi központi költségvetés Innovációs és
Technológiai Minisztérium fejezetében 596 945 000 forint biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
5. egyetért azzal, hogy a  4.  pontban biztosított források felhasználása érdekében az  1.  melléklet 2–3., 5–9., valamint
13–15. sorának D oszlopában megjelölt ingatlanok a Magyar Közút Nonprofit Zrt. vagyonkezelésébe kerüljenek;
6. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Közút Nonprofit Zrt. és
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon az 5. pontban foglalt feladat végrehajtásáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
7. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy
a) a külgazdasági és külügyminiszter, az  innovációért és technológiáért felelős miniszter, valamint
a  belügyminiszter bevonásával, a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. közreműködésével gondoskodjon
a  határátkelőhelyek átfogó, a  2.  mellékletben megjelöltek szerint kialakított építészeti koncepciójának
elkészítéséről;
b) az a)  alpont szerinti koncepció – ideértve a  felújításra kerülő határátkelőhelyek látványterveinek
jóváhagyását  – Kormány általi elfogadása alapján, a  külgazdasági és külügyminiszter, az  innovációért
és technológiáért felelős miniszter, a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, a  belügyminiszter és
a  pénzügyminiszter bevonásával, a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. közreműködésével készítsen
előterjesztést a  Kormány részére a  megvalósításhoz kapcsolódó részletes feladatokra vonatkozóan,
a  költségek, a  forrásigény, az  ütemezés és a  felelősök bemutatásával, figyelembe véve a  3.  mellékletben
szereplő határátkelőhelyek teljes körű felújításának, karbantartásának tervezését;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
külgazdasági és külügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
belügyminiszter
pénzügyminiszter
Határidő: az a) alpont tekintetében 2020. október 30.
a b) alpont tekintetében 2020. december 31.
8. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnökének bevonásával – gondoskodjon a  7. pont
a)  alpontja szerinti építészeti koncepció elkészítése érdekében a  2020. évi központi költségvetés Miniszterelnöki
Kabinetiroda fejezetében 180 000 000 forint biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2013. (VII. 3.) NFM rendelete a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatása 2013. igénybevételének részletes szabályairól.
A Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény 77.  § (2)  bekezdés c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84.  § e)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter, valamint az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § p)  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró belügyminiszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E  rendelet hatálya a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  mellékletében meghatározott IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. Helyi
önkormányzatok által felhasználható központosított előirányzatok cím (a továbbiakban: előirányzat) terhére a Kvtv.
3. melléklet 4. pontja alapján 2013. évben nyújtható támogatás igénylésének és folyósításának szabályaira, döntési
rendszerére, felhasználására és a felhasználás ellenőrzésének rendjére, valamint elszámolására terjed ki.
2. A támogatás általános feltételei 2. § (1) A  támogatás – a  Kvtv. 3.  melléklet 4.  pontja szerinti kivételként – új eszköz beszerzésére akkor nyújtható, ha
a folyamatos működés, üzemeltetés csak új eszköz beszerzésével biztosítható.
(2) A  működtetés támogatására a  bevétellel nem fedezett, indokolt működtetési költségek támogatása tekintetében
van lehetőség, különösen a  településrészek összeköttetésének biztosításával megvalósuló napi munkába járás
biztosítása érdekében (a továbbiakban: működtetési támogatás).
(3) Egy átkeléshez tartozó vízi közlekedésre alkalmas létesítmény (hajó, komp, révcsónak) fenntartására, felújítására, egy
átkelőhöz kapcsolódó új eszköz beszerzésre, valamint egy átkelés működtetési támogatására egy támogatási évben
csak egy önkormányzat pályázhat.
3. A támogatás mértéke 3. § (1) A támogatás összegét az előirányzat terhére a helyi önkormányzatokért felelős miniszter biztosítja.
 (2) E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás igényelhető, nyílt pályázat útján.
 (3) Az  igényelhető támogatás mértéke – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a fenntartáshoz, felújításhoz, új eszköz
beszerzéséhez szükséges összeg legfeljebb 70%-a lehet.
 (4) Az  igényelhető támogatás mértéke a  fenntartáshoz, felújításhoz vagy új eszköz beszerzéséhez szükséges összeg
legfeljebb 80%-a:
a) a  társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az  országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló kormányrendeletben meghatározott
települések, és
b) a  kedvezményezett térségek besorolásáról szóló kormányrendeletben meghatározott kistérségeket alkotó
települések
esetében. 4. § (1) A működtetési támogatás nem haladhatja meg a bevétellel nem fedezett, indokolt működtetési költségek 80%-át.
 (2) Működtetési támogatásra azok az  önkormányzatok pályázhatnak, amelyeknél az  átkelés nem ingyenes, és
a komp-révközlekedéshez szociálpolitikai menetdíj-támogatást vesznek igénybe. 4. A támogatás feltételei
5. § (1) A  támogatás odaítélésének feltétele, hogy az  önkormányzat nyilatkozik arról, miszerint a  tárgybeli, valamint
az  azt megelőző két pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások összege nem haladja meg
a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Minden egyes új támogatás odaítélésekor a  tárgybeli, valamint az  azt megelőző két pénzügyi év alatt odaítélt
csekély összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(3) A  támogatást nyújtó a  Szerződés 87. és 88.  cikkének a  de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. bekezdésében foglaltak szerinti tájékoztatást ad.
(4) Azonos elszámolható költségek tekintetében a  csekély összegű (de minimis) támogatás nem kumulálható
állami támogatással, ha az  ilyen jellegű kumuláció olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely túllépi
a  csoportmentességi rendeletben vagy az  Európai Bizottság által elfogadott határozatban az  egyes esetek
meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített támogatási intenzitást.
6. § (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában nem nyújtható támogatás azon önkormányzat részére, amellyel szemben
az Európai Bizottságnak valamely támogatás visszafizetésére kötelező határozata van érvényben.
(2) Nem nyújtható támogatás olyan önkormányzat részére, amelynek az  államháztartásról szóló törvény
(a továbbiakban: Áht.) szerinti köztartozása van.
(3) Törvény eltérő rendelkezése hiányában nem nyújtható támogatás olyan önkormányzat részére, amely
adósságrendezési eljárás alatt áll.
7. § Az  önkormányzat köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási szerződés
megkötésének napjától számított tíz évig megőrizni.
8. § A működtetési, fenntartási, felújítási és új eszköz beszerzési támogatások esetében csak a támogatás szerinti célhoz
közvetlenül kapcsolódó költségek számolhatóak el.
9. § (1) Az  elbírált pályázatban foglaltakon felül felmerülő költségeket – az  eredetileg jóváhagyott szakmai-műszaki
tartalom sérelme nélkül – a pályázó önkormányzatnak kell viselnie.
(2) A  pályázat benyújtását megelőzően megkezdett beruházásokhoz e  rendelet alapján nem igényelhető támogatás.
A  beruházás kezdetének időpontja az  egyes 2009.  évi decentralizált önkormányzati fejlesztési és területfejlesztési
célú, valamint egyes 2009. évi központi előirányzatok felhasználásának részletes szabályairól szóló 85/2009. (IV. 10.)
Korm. rendelet 12. § (2) és (3) bekezdése szerinti időpont.
5. A támogatás igénylése 10. § (1) A  támogatást az  1.  melléklet szerinti adatlap – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
kormányrendelet (a  továbbiakban: Ávr.) alapján – a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: kincstár) által
üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül kitöltött és kinyomtatott két eredeti példányának a  kincstárnak
a támogatást igénylő székhelye szerint illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) 2013. július 15-éig
beérkezően lehet igényelni. A  támogatási igényhez 2 eredeti példányban csatolandó dokumentumok felsorolását
az 1. melléklet szerinti adatlap melléklete tartalmazza.
(2) A benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a támogatást igénylő az informatikai rendszeren az igénylést
2013. július 16-án éjfélig rögzítette, és azt legkésőbb 2013. július 17-én postára adta. A  kizárólag postai úton
benyújtott igénylés érvénytelen. A határidő elmulasztása jogvesztő.
11. § (1) Az  önkormányzat a  pályázat benyújtásakor nyilatkozik a  tartós üzemeltetésnek a  támogatási szerződés
hatálybalépésétől számított minimum 5 évig való fenntartásáról, továbbá – 2 millió forintot meghaladó,
fenntartásra, felújításra, új eszköz beszerzésre benyújtott pályázat esetében – vállalja, hogy a  fenntartandó,
felújítandó eszközt vagy a beszerzendő új eszközt a támogatás folyósításától számított 5 évig nem idegeníti el.
(2) Tartós üzemeltetésnek minősül, ha az  átkelés az  időszakos leállásoktól – a  karbantartási munka idejétől,
a  közlekedés biztonságát veszélyeztető időjárási körülményektől, valamint a  téli időszaktól – eltekintve
rendeltetésének megfelelően, napi rendszerességgel biztosított.
(3) Ha a támogatott eszközt az (1) bekezdésben foglalt határidő előtt elidegenítik, az önkormányzatnak a támogatást,
kamattal növelt összegben – az Áht.-ban foglaltak szerint – vissza kell fizetnie.
(4) Ha az önkormányzat a (2) bekezdésben meghatározott tartós üzemeltetést az (1) bekezdés szerinti határidőig nem
tartja fenn, a támogatást, kamattal növelt összegben – az Áht.-ban foglaltak szerint – vissza kell fizetnie.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettségtől mentesülhet az  az önkormányzat, amely egy működő
átkelés tartós üzemeltetését adott helyen meg kívánja szüntetni, azonban az  átkelés tartós üzemeltetését egy
másik, közlekedéspolitikailag indokolt, az  önkormányzat közigazgatási területéhez tartozó helyen folytatólagosan
biztosítani szándékozik. A  mentesülés feltétele, hogy az  önkormányzat erre vonatkozó kérelmét a  közlekedésért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) felé írásban jelezze, és az áthelyezést a miniszter engedélyezze.
(6) Kizárólag azon önkormányzatoknál lehet a  támogatás alapjául a  bruttó költségeket figyelembe venni, amelyek
az  általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti levonási joggal – az  érintett beruházás tekintetében –
nem rendelkeznek. Ha az  önkormányzat a  támogatást – szerződés alapján – a  beruházás lebonyolítását
végző, a  beruházással összefüggésben általános forgalmi adó levonására jogosult vállalkozónak továbbítja,
a támogatásban a nettó módon számított költségeket kell figyelembe venni.
12. § (1) Az  Igazgatóság a  benyújtott támogatási igényt szabályszerűségi szempontok alapján megvizsgálja. Hiányos
igénylés esetében az  Igazgatóság legfeljebb öt napos határidő kitűzésével hiánypótlásra vagy módosításra hívja
fel a  támogatást igénylőt. Ha a  támogatást igénylő a  felhívásnak a  megadott határidőn belül nem vagy nem
megfelelően tesz eleget, az Igazgatóság az Áht. rendelkezései alapján jár el.
(2) Az Igazgatóság a támogatási igények egy eredeti példányát 2013. augusztus 9-éig megküldi a miniszternek.
6. A pályázatok elbírálása 13. § (1) A  pályázatokról a  miniszter, a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter, és az  államháztartásért felelős miniszter
együttes utasításában meghatározott Bizottság (a  továbbiakban: Bizottság) javaslata alapján a  miniszter tárgyév
szeptember 10-ig dönt.
(2) A  miniszter döntését megelőzően a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter nyilatkozik a  miniszter felé, hogy
a Kvtv. 3. melléklet 4. pontjában megjelölt célra biztosított összeg rendelkezésre áll.
(3) A  Bizottság javaslata alapján a  miniszter a  pályázat szerinti beruházás bekerülési összegét a  kértnél alacsonyabb
mértékben is megállapíthatja vagy forrás hiányában a pályázatot elutasíthatja. Amennyiben a pályázó csökkentett
mértékű támogatás esetén is képes és kész a  pályázata szerinti beruházás megvalósítására, erről köteles
a  támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő 10 napon belül erről szóló írásbeli nyilatkozatát
a miniszternek elküldeni.
14. § (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a beérkező pályázatok és a rendelkezésre álló források figyelembevételével
prioritást élveznek:
a) a megelőző évben megítélt, de ki nem fizetett támogatások, amelyek olyan beruházásokhoz kapcsolódnak,
amelyek elvégzése még indokolt,
b) a kompon, révcsónakon végzendő, a közlekedés biztonságát szolgáló javítások, felújítások,
c) a  közlekedési szolgáltatások színvonalának emelését, valamint a  közlekedés biztonságát szolgáló hajózási
létesítményeken elvégzendő javítások, korszerűsítések,
d) a  közegészségügyi előírásokat, esélyegyenlőségi intézkedéseket megfogalmazó jogszabályok előírásait
megvalósító beruházások,
e) azoknak az  átkeléseknek a  felújítási kérelmei, amelyek kistérségi központok jobb elérhetőségét biztosítják,
valamint azon települések igényei, ahol a  munkába járás, iskolalátogatás, egészségügyi ellátás nyújtása,
illetve igénybevétele más közösségi közlekedési eszközzel nem, vagy csak igen nagy kerülővel biztosítható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott prioritások nem jelentenek sorrendiséget.
 (3) A  pályázat elbírálásakor a  Bizottság a  javaslata kidolgozása során figyelembe veszi, hogy a  rendelkezésre álló,
odaítélendő összegből a pályázat adott tétele e rendelet szabályai szerint megvalósítható és elszámolható-e.
15. § A  miniszter a  megítélt támogatásról vagy a  pályázat elutasításáról legkésőbb a  tárgyév szeptember 16-áig
a  pályázatot benyújtó önkormányzatokat írásban, a  kincstárt elektronikus úton értesíti. A  miniszter a  döntéseket
közzéteszi a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és a  miniszter által vezetett
minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) honlapján.
7. A támogatási szerződés megkötése, a támogatás folyósítása
16. § (1) A  miniszter a  támogatásban részesülő önkormányzattal a  támogatás biztosításának feltételeiről támogatási
szerződést köt.
(2) A támogatási szerződés megkötésének határideje a  tárgyév december 2-a. E bekezdésben rögzített határidő után
a miniszteri döntéstől függetlenül támogatási szerződés nem köthető.
17. § (1) A miniszter a támogatási szerződés megkötését követően annak egy példányát megküldi a kincstár részére, illetve
a  döntési listát a  döntést követő 8 napon belül a  helyi önkormányzatokért felelős miniszternek a  támogatási
szerződés megkötését követő utalványozás céljából.
(2) A megítélt támogatást az utalványozást követően a kincstár egy összegben folyósítja az önkormányzat számlájára.
8. A támogatás felhasználása 18. § (1) Az elnyert támogatásból megvalósuló munkák a támogatási szerződés hatályának beálltát követően kezdhetőek el.
 (2) A  munkák megkezdéséről az  önkormányzat – a  megkezdést igazoló dokumentum másolatát is csatolva –
a minisztert írásban értesíti.
 (3) A támogatás felett a kedvezményezett önkormányzat rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
 (4) A  kedvezményezett önkormányzat köteles a  támogatás felhasználásáról elkülönített számviteli nyilvántartást
vezetni. 9. A támogatás elszámolása 19. § (1) Az  önkormányzat a  támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról december 31-ei fordulónappal az  éves
költségvetési beszámoló keretében és annak rendje szerint számol el. A  támogatásnak a  2013. december 31-én
kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2014. május 31-éig lehet felhasználni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettségvállalással terhelt maradvány felhasználására vonatkozó határidőt a miniszter
az önkormányzat kérelmére egy alkalommal, legfeljebb a tárgyévet követő év június 30-áig meghosszabbíthatja, ha
vis maior a pályázaton elnyert támogatásból megvalósítandó munkák elvégzését akadályozta.
(3) Az  önkormányzat, amennyiben a  2013. évben felhasználta az  igénybevett támogatás teljes összegét, a  2013.  évi
költségvetési beszámolójának benyújtásával egyidejűleg, amennyiben a  2014. év május 31-éig használta fel,
a 2014. évi költségvetési beszámolójának benyújtásával egyidejűleg a 20. § szerinti elszámolást nyújt be.
(4) A támogatással történő elszámolást a kincstár az Áht.-ban szabályozott felülvizsgálat keretében ellenőrzi.
20. § (1) A  fenntartási, felújítási, új eszköz beszerzési támogatás elszámolásnak tartalmaznia kell a  2.  melléklet szerinti,
kitöltött „A” típusú elszámoló lapot.
(2) Az  elszámoló laphoz csatolni kell a  kifizetett számlák hitelesített másolatát oly módon, hogy azok a  műszaki
tartalommal azonosíthatóak legyenek, továbbá a kifizetést igazoló dokumentum hitelesített másolatát. A benyújtott
számlamásolatok abban az  esetben fogadhatók el, ha azokat az  önkormányzat vagy az  önkormányzattal
szerződéses viszonyban álló üzemeltető nevére állították ki.
(3) Az  elszámoló laphoz csatolni kell a  munka elvégzéséről a  hajózási hatóság által kiállított jegyzőkönyvet, vagy
amennyiben rendelkezésre áll, a minisztérium munkatársa vagy megbízottja által készített emlékeztetőt is.
(4) A működtetési támogatás bizonylatokkal alátámasztottan a 2. melléklet szerinti „B” típusú elszámoló lap kitöltésével
számolható el.
(5) Az  önkormányzatnak a  beruházást lebonyolító vállalkozással kötött szerződést, valamint a  fenntartási és felújítási
munkák elvégzését igazoló dokumentációkat az elszámoláshoz csatolnia kell. A dokumentációnak tartalmaznia kell
a szerződés tárgya szerinti tevékenységet és az elszámoláshoz szükséges jelentős tényeket.
10. A támogatással megvalósított fenntartási és felújítási munka szakszerűségének, új eszközök
beszerzésének, valamint a működtetés ellenőrzése
21. § (1) A  fenntartási és felújítási munkák elvégzését, új eszközök beszerzését, a  tartós üzemeltetést, valamint
az elidegenítési tilalom betartását
a) a  minisztérium munkatársa vagy a  minisztérium megbízottja a  helyszínen a  kivitelezés során és annak
befejeztével, vagy a működés során megtekintheti, és arról emlékeztetőt készíthet,
b) a hajózási hatóság helyszíni ellenőrzés keretében a kivitelezés során és annak befejeztével, vagy a működés
során ellenőrzi, és arról ellenőrzési jegyzőkönyvet vesz fel.
 (2) Ha az  ellenőrzés vagy megtekintés során megállapítást nyer, hogy az  önkormányzat jogosulatlanul vette igénybe
a  támogatást, akkor erről a  hajózási hatóság – a  jegyzőkönyv egyidejű megküldésével – értesíti a  minisztert és
a kincstárt.
11. Műszaki tartalom-módosítás 22. § (1) Különösen indokolt esetben engedélyezhető a  műszaki tartalom-módosítása. Az  elbírálás feltétele az  új műszaki
tartalomra vonatkozó 1.  melléklet szerinti dokumentáció és a  műszaki tartalom-módosítás indokolásának
benyújtása. Az  eredeti pályázathoz képest változatlan dokumentumokat újra nem kell benyújtani. A  módosítást
az  önkormányzat legkésőbb a  tárgyév november 10-éig kezdeményezheti az  Igazgatóságnál az  1.  mellékletben
foglalt új adatlappal, a 10. § (1) bekezdésében előírt módon.
(2) Az  Igazgatóság a  benyújtott kérelmet szabályszerűségi szempontok alapján megvizsgálja. Hiányos kérelem
esetében az  Igazgatóság legfeljebb öt napos határidő kitűzésével hiánypótlásra vagy módosításra hívja fel
a  kérelmező önkormányzatot. Az  Igazgatóság a  kérelem egy eredeti példányát 2013. november 30-áig megküldi
a miniszternek.
(3) A műszaki tartalom-módosítási kérelmekről, a Bizottság javaslata alapján, a miniszter a  tárgyév december 13-áig dönt.
A miniszter a kérelmező önkormányzatokat a döntésről 8 napon belül írásban, az Igazgatóságot elektronikus úton értesíti.
(4) A döntésről történő értesítést követően a miniszter a módosított támogatói szerződést 8 napon belül postai úton
megküldi az Igazgatóság részére.
(5) Különösen indokolt esetnek minősül a  támogatási kérelem benyújtásakor még nem ismert, de időközben
szükségessé vált beavatkozás elvégzésére irányuló műszaki tartalom-módosítás.
12. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
24. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12.28., 5–10. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1057/2018. (II. 22.) Korm. határozata a Budakalász településen megvalósuló iskolaépítéshez szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Budakalász településen megvalósuló új iskolaépület (a továbbiakban: Beruházás) létrehozásához
szükséges többletforrás biztosításával;
 2. a Beruházáshoz a 2018. évben – a tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 1 493 663 000 forint központi
költségvetési forrást biztosít;
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve gondoskodjon
a  2.  pontban meghatározott összeg rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 54. Budakalász Város Önkormányzat iskolaberuházás alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott Beruházás megvalósítása és
a többletforrás biztosítása érdekében kötendő támogatási szerződésben a támogatás összegét 1 488 453 000 forintban
határozza meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1570/2016. (X. 17.) Korm. határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada közötti Átfogó Gazdasági és Kereskedelmi Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az  egyrészről az  EU és tagállamai, másrészről Kanada közötti Átfogó Gazdasági és Kereskedelmi
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a külgazdasági és külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás szövege részletes
tartalmi elemeinek ismeretében a  Megállapodás szövegének – a  megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről
szóló törvény tervezetét a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően a  többi EU tagállam általi
megerősítés előrehaladásának fényében terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
70/2003. (V. 19.) Korm. rendelete az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter feladat- és hatásköréről.
A Kormány az Alkotmány 37. §-ának (2) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján az európai integrációs ügyek
koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter feladat- és
hatáskörét a következők szerint határozza meg:
1. § Az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős
tárca nélküli miniszter (a továbbiakban: tárca nélküli miniszter) közreműködik a Magyar Köztársaság integrációs
politikájának meghatározásában és érvényesítésében.
Fő feladata — a kül- és biztonságpolitikai kérdéseket kivéve — a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióban való
tagságából, valamint ezt megelőzően, a csatlakozásig terjedő időszakban, megfigyelői minőségéből eredő jogainak
gyakorlásához, illetőleg kötelezettségeinek teljesítéséhez
szükséges nemzeti álláspontok kialakításának elősegítése
és ezek tartalmi összhangjának biztosítása.
2. § (1) A tárca nélküli miniszter az Európai Koordinációs
Tárcaközi Bizottság elnökeként tárcaközi egyeztetést folytat le a Magyar Köztársaság integrációs politikáját vagy
érdekeit érintő minden jelentős kérdésben. Amennyiben
az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottságban nem jön
létre egyetértés a magyar nemzeti álláspontot illetően, az
egyeztetést miniszteri szinten folytatja. A tárca nélküli
miniszter az egyeztetésbe más kormányzati tisztviselőt,
nem kormányzati szerv képviselőjét és szakértőt is bevonhat.
(2) Az egyeztetés alapján kialakított magyar álláspontokról az Integrációs Kabinet rendszeresen tájékoztatást
kap. Az Integrációs Kabinet dönt azokban a kérdésekben,
amelyekben tárcaközi vagy miniszteri szintű egyeztetés
nem vezet eredményre.
(3) Az érintett szakminiszter véleménykülönbség esetén
a Kormány döntését kezdeményezheti.
(4) Ha az álláspont meghatározásának késedelme a
Magyar Köztársaság érdekeinek sérelméhez vezetne, az
Európai Unióban képviselendő magyar álláspontot — az
egyeztetés során képviselt vélemények figyelembevételével, a miniszterelnök és a külügyminiszter haladéktalan tájékoztatása mellett — a tárca nélküli miniszter
alakítja ki.
(5) A tárca nélküli miniszter a tárgyalási álláspont kialakításával és érvényesítésével kapcsolatos tevékenységéről
— különös tekintettel a (4) bekezdés alapján tett intézkedéseiről — rendszeresen tájékoztatja a Kormányt.
3. § A tárca nélküli miniszter figyelemmel kíséri az Európai
Unió jogszabályainak bevezetésére és alkalmazására irányuló jogalkotási munkát, továbbá az Európai Unió jogi
előírásainak és politikáinak alkalmazásához szükséges
intézmények, mechanizmusok létrehozását, működését és
indokolt esetben az érintett miniszternek, országos hatáskörű szerv vezetőjének vagy szükség szerint a Kormánynak
intézkedések meghozatalára javaslatot tesz, illetve — jogalkotási kérdésben az igazságügy-miniszterrel együtt —
előterjesztést nyújt be.
4. § (1) A tárca nélküli miniszter
a) a napirenden szereplő témáktól függően a külügy
miniszter által átengedett hatáskörben, illetőleg a külügyminiszter akadályoztatása esetén képviseli a Kormányt az
Európai Unió Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa
ülésein, továbbá a 6. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében, valamint külön felhatalmazás alapján az Európai
Unió más szerveiben és intézményeiben;
b) részt vesz az Európai Unió reformjára, továbbfejlesztésére, hatáskörének, intézményeinek, eljárásának
meghatározására irányuló hazai és nemzetközi tevékenységben;
c) feladatkörében kapcsolatot tart az Európai Unió és
tagállamai, valamint harmadik államok illetékes szerveivel.
(2) A tárca nélküli miniszter az (1) bekezdésben meghatározott feladatait a külügyminiszterrel történő kölcsönös tájékoztatás és együttműködés keretében látja el.
5. § (1) A tárca nélküli miniszter az Európai Koordinációs
Tárcaközi Bizottság elnökeként a Bizottságot munkaszervezetként segítő Külügyminisztérium Integrációs és
Külgazdasági Államtitkárságának vezetője részére feladatot állapíthat meg.
(2) A külügyminiszter, valamint az európai integrációs
ügyekben érintett más miniszterek és kormányzati szervek,
így különösen az Európai Unió mellett működő magyar
Állandó Képviselet a tárca nélküli miniszter részére a feladatai ellátásához szükséges tájékoztatást megadják.
A tárca nélküli minisztert minden esetben teljes körűen
tájékoztatni kell az Európai Unió Tanácsa és az Állandó
Képviselők Bizottsága (COREPER) üléseinek napirendjéről, az e testületek számára benyújtott előterjesztésekről,
valamint az ülések eredményéről.
6. § (1) A tárca nélküli miniszter — meghatározott szakmai
feladattal megbízott politikai államtitkárok közreműködésével — ellátja
a) az európai uniós fejlesztési támogatások, valamint a
Nemzeti Fejlesztési Terv kidolgozása és megvalósítása,
b) a területpolitikai, területfejlesztési, területrendezési
és régiófejlesztési ágazati feladatok, továbbá az ezzel
összefüggő tulajdonosi joggyakorlás
terén jelentkező kormányzati teendőket. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott miniszteri feladat- és hatáskör részletezését a rendelet 1—2. számú mellékletei tartalmazzák.
(3) Az e rendeletben meghatározott szakmai feladatok
ellátásában közreműködő politikai államtitkár a miniszter
általános irányítása mellett, a miniszteri feladat- és hatáskör gyakorlásában közreműködve végzi tevékenységét.
7. § A tárca nélküli miniszter a feladat- és hatáskörében
a) előkészíti az Országgyűlés és a Kormány hatáskörébe
tartozó döntések tervezeteit;
b) véleményezi a kormány-előterjesztések és a minisz
teri rendeletek tervezeteit;
c) jogi szabályozást igénylő kérdésekben rendeletet
alkot;
d) ellátja a Kormány országgyűlési képviseletével kap
csolatos feladatokat, együttműködik az Országgyűlés illetékes bizottságaival; e) törvényben meghatározott gazdasági társaságok
vonatkozásában gyakorolja a tulajdonost megillető jogokat;
f) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogszabály, kormányhatározat vagy a miniszterelnök a feladatkörébe, illetőleg hatáskörébe utal.
8. § (1) A tárca nélküli miniszter munkáját titkárság, valamint hivatalok segítik.
(2) A tárca nélküli miniszter és titkársága, valamint
— eltérő rendelkezés hiányában — a hivatalok irányításában közreműködő politikai államtitkárok és azok titkárságai költségvetését a Miniszterelnöki Hivatal költségvetésében kell előirányozni.
(3) A tárca nélküli miniszter által irányított hivatalok
jogállásáról külön kormányrendelet rendelkezik.
(4) A miniszter — ha jogszabály eltérően nem rendelkezik — a politikai államtitkárok és az általa közvetlenül
irányított szervezeti egységek tekintetében gyakorolja a
munkáltatói jogokat, meghatározza a szervezeti egységek
ügyrendjét.
9. § Ahol e rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott
jogszabály vagy állami irányítás egyéb jogi eszköze
a) területfejlesztésért és területrendezésért felelős
minisztert, illetve közigazgatás- és területpolitikáért felelős államtitkárt,
b) az Európai Unió előcsatlakozási eszközei, a Nemzeti
Fejlesztési Terv kidolgozása, illetve az Európai Unió
strukturális alapjai és Kohéziós Alapja fogadásához szükséges intézményi struktúrák felállítása tekintetében a
PHARE program koordinációjáért felelős tárca nélküli
minisztert,
c) a Nemzeti Fejlesztési Terv kidolgozásáért és megvalósításáért, illetve az európai uniós támogatások koordinálásáért felelős minisztert (politikai államtitkárt) vagy
e feladatkörök tekintetében Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert, Miniszterelnöki Hivatalt
említ, ott az európai integrációs ügyek koordinációjáért
felelős tárca nélküli minisztert kell érteni.
10. § A külügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
152/1994. (XI. 17.) Korm. rendelet 6. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,6. § (1) Képviseli a Kormányt az Európai Közösséggel
és azok tagállamaival kötött Társulási Szerződés alapján
működő Társulási Tanácsban és Társulási Bizottságban.
(2) Az érdekelt miniszterekkel együttműködve gondoskodik a Kormány álláspontjának kialakításáról és képviseletéről az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikája
területén, ideértve a külgazdasági kapcsolatokat, a fejlesztési együttműködést és a humanitárius segítségnyújtást is.
(3) A Kormány Integrációs Kabinetjének elnökeként az
európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca
nélküli miniszterrel együtt, a Kormány által meghatározott
feladat- és hatásköri megosztás szerint, gondoskodik az
Európai Unióval kapcsolatos ügyek koordinációjáról.’’
11. § (1) A Külügyminisztérium Integrációs Államtitkárságáról szóló 64/1996. (V. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
R.) címében a ,,Külügyminisztérium Integrációs Államtitkárságáról’’ szövegrész helyébe a ,,Külügyminisztérium
Integrációs és Külgazdasági Államtitkárságáról’’ szövegrész, 1. §-a helyébe pedig a következő rendelkezés lép:
,,1. § A Kormány a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz való csatlakozása és az arra való felkészülés,
valamint az Európai Unióban való tagságból eredő feladatok teljesítésének előmozdítása érdekében létrehozza
a Külügyminisztérium Integrációs és Külgazdasági Államtitkárságát (a továbbiakban: Államtitkárság). Az Államtitkárság vezetője egyben az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság helyettes vezetője.’’
(2) Az R. 4. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,4. § Az Államtitkárság közreműködik a csatlakozással,
ezt követően pedig a tagsággal kapcsolatos kormányzati
feladatok koordinációjában, valamint a Kormány által
ezzel összefüggésben kijelölt feladatok ellátásában.’’
12. § (1) Az EU Kommunikációs Közalapítvány létrehozásáról szóló 216/2002. (X. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: AR.) 1. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(2) Az alapító nevében az európai integrációs ügyek
koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter jár el.’’
(2) Az AR. mellékletében az EU Kommunikációs Közalapítvány Alapító Okirata XXII. Záró rendelkezések fejezetének 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
,,4. Az alapító nevében és képviseletében az európai
integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli
miniszter jár el.’’
13. § (1) A Miniszterelnöki Hivatalról szóló 148/2002.
(VII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: MR.) 2. §-ának
(3) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
[(3) A Hivatal szervezeti keretei között működnek]
,,e) — eltérő rendelkezés hiányában — a tárca nélküli
miniszter irányítása alá tartozó szervezeti egységek és a
2—3. számú melléklet szerinti hivatalok.’’
(2) Az MR. 4. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(2) Az (1) bekezdés a)—b) és f), valamint h) és j) alpontjában meghatározott miniszteri feladat- és hatáskör
részletezését a rendelet 1. és 4—6. számú mellékletei tartalmazzák.’’
(3) a) Az MR. 2. számú melléklete V. fejezetének
1. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
,,1. Az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter Nemzeti Fejlesztési Tervvel és
az európai uniós támogatások koordinálásával kapcsolatos
feladatainak ellátását — a hivatal jogállására vonatkozó
külön kormányrendelet megalkotásáig — a Miniszterelnöki
Hivatal szervezeti keretében működő Nemzeti Fejlesztési
Terv és EU-támogatások Hivatala segíti; a hivatal költségvetését a Miniszterelnöki Hivatal költségvetésében kell
előirányozni.’’
b) Az MR. 2. számú melléklete V. fejezetének 2. pontjában ,,a kormánymegbízott’’ szövegrész helyébe ,,az e feladatra kinevezett politikai államtitkár, mint kormánymegbízott’’ szövegrész lép.
(4) Az MR. 3. számú melléklete VI. fejezetének 1. pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,1. Az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszter területpolitikai, területfejlesztési, területrendezési és régiófejlesztési feladatai ellátását
— a hivatal jogállására vonatkozó külön kormányrendelet
megalkotásáig — a Miniszterelnöki Hivatal szervezeti
keretében működő, önálló feladatkörrel rendelkező Nemzeti Területfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: Területfejlesztési Hivatal) segíti; a hivatal költségvetését a Miniszterelnöki Hivatal költségvetésében kell előirányozni.’’
14. § (1) Ez a rendelet 2003. május 19-én lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az
MR. 4. §-a (1) bekezdésének c) és e) pontja, 14. §-a (1) bekezdésének ,,— a (3) bekezdésben foglalt kivétellel —’’
szövegrésze, 14. §-ának (3) bekezdése, 16. §-a, 2. és 3. számú mellékletének I—IV. fejezete és a 3. számú mellékletének I—V. fejezete a hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2014. (HK 3.) HM KÁT szakutasítása.  HM KÁT szakutasítások hatályon kívül helyezéséről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. Hatályát veszti
a) a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény Kocká
zatkezelési Szabályzata kiadásáról szóló 7/2011. (HK 14.)
HM KÁT szakutasítás és
b) a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény Szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje kiadásáról szóló
8/2011. (HK 14.) HM KÁT szakutasítás.
2. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
6/2011. (II. 3.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Örmény Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén Budapesten, 2009. november 9. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2010. X. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2010. évi X. törvénnyel a Magyar Közlöny 2010.február 25-i, 26. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és
az Örmény Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról
a jövedelem- és a vagyonadók területén Budapesten, 2009. november 9. napján aláírt Egyezmény 28. cikk (2) bekezdése az alábbiak
szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez az Egyezmény az 1. bekezdésben említett értesítések közül a későbbinek az időpontjában lép hatályba...”
A későbbi értesítés időpontja: 2010. október 26.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2010. október 26.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2010. évi X. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar Köztársaság
Kormánya és az Örmény Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén Budapesten, 2009. november 9. napján aláírt Egyezmény
kihirdetéséről szóló 2010. évi X. törvény 2. és 3. §-ai, 2010. október 26-án, azaz kettőezer-tíz október huszonhatodikán hatályba
léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
15/2010. (III. 5.) KHEM rendelete a személyszállítási közszolgáltatási menetrendek egységes egyeztetési eljárásáról.
Az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004. évi XXXIII. törvény 19. §-ában, valamint a vasúti
közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 29. és 30. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a vasúti közlekedésről szóló törvény ben és az autóbusszal végzett menetrend szerinti
személyszállításról szóló törvény ben meghatározott egységes egyeztetési eljárásnak a vasúti és az autóbusszal
végzett (a továb biak ban: közúti) menetrend szerinti személyszállítási közszolgáltatási menetrend (a továb biak ban:
menetrend) elkészítésére, továbbá a Regionális Közlekedési Szakbizottság (a továb biak ban: RKSZ) szervezetének és
működésének alapvető szabályaira terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. menetrendi felhívás: a vasúti közlekedésről szóló törvény ben, valamint az autóbusszal végzett menetrend szerinti
személyszállításról szóló törvény ben meghatározott célok és alapelvek figye lembe véte lével a közlekedésért felelős
miniszter (a továb biak ban: miniszter) által közzétett, a kiemelt feladatokat és a szolgáltatási megfelelés szempontjait
közlekedési áganként tartalmazó dokumentum;
2. menetrendi tervezet: a szolgáltatók által elkészített dokumentum, amely meghatározza az átszállási csomópontok
helyét, a járatok vagy vonatok gyakoriságát;
3. szolgáltató: a vasúti személyszállítási közszolgáltatás nyújtásában érdekelt vállalkozó vasúti társaság és a közúti
személyszállítási közszolgáltatás nyújtásában érdekelt társaság;
4. tanulmány menetvonal: a tervezetben szereplő vonatok pályahálózat működtető által megadott paraméterek alapján
kidolgozott menetvonalai.
2. A Regionális Közlekedési Szakbizottság 3. § Az RKSZ-ek ille té kességi területét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Az RKSZ elnökét a KTI Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság adott régióban ille té kes
Regionális Közlekedésszervezési Irodája (a továb biak ban: KTI–RKI) javaslatának figye lembe véte lével a miniszter bízza
meg.
(2) Az RKSZ alelnöke a KTI–RKI vezetője.
(3) Az RKSZ további tagjait
a) az érintett régióhoz tartozó megyei jogú városok főjegyzője,
b) az érintett régióhoz tartozó megyei önkormányzatok közgyűlése,
c) az érintett régióban létrejött közlekedési célú kistérségi társulások,
d) az érintett régió regionális munkaügyi központjának főigazgatója,
e) az érintett régió regionális fejlesztési tanácsa és
f) az érintett régió kistérségi fejlesztési tanácsai,
g) az elnök, az alelnök és az a)–f) pontban felsorolt tagok által konszenzussal megnevezett, a tagok megítélése
szerint a civil érdekeket felelősen képviselő szakmai érdek-képviseleti szervezetek
javaslata alapján a b), és az f–g) pont tekintetében megyénként egy főt, az a) és a c) pontok tekintetében egy-egy főt,
d) pont tekintetében régiónként egy főt, a miniszter kéri fel.
(4) A Közép-Magyarországi RKSZ tekintetében a miniszter a Budapesti Közlekedés-Szervező Közhasznú Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság (a továb biak ban: BKSZ) javaslata alapján is felkér egy személyt a részvételre.
5. § (1) Az RKSZ az ille té kessége szerinti régióban a következő feladatokat látja el:
a) javaslattétel az állami finanszírozási kereteken belül az adott régióra vonatkozó helyközi személyszállítási
közszolgáltatás regionális szintjének minőségi és mennyiségi paramétereinek meghatározására, valamint
az országos közszolgáltatási menetrendek adott régióra vonatkozó elemeinek véleményezése,
b) javaslattétel a közlekedési infrastruktúra- és hálózatfejlesztésekre,
c) javaslattétel a régiós vagy a régiót érintő közösségi közlekedési rendszer korszerűsítésére,
d) részvétel a menetrendnek az egységes egyeztetési eljárás során a régióban érintett kistérségekkel,
önkormányzatokkal, szakmai érdek-képviseleti és egyéb társadalmi szervezetekkel történő egyeztetésében,
e) a régiónak a szomszédos régiók egységes egyeztetési eljárásában történő képviselete,
f) javaslattétel a területi (megyei, kistérségi) kiegészítő források alapján történő többlet szolgáltatások
meghatározására, és
g) közreműködés a menetrend előkészítésére vonatkozó jogszabályi kötelezettségeknek, valamint a menetrendi
felhívásnak és menetrendi koncepciónak meg fele lően az érintett közlekedési szolgáltatókkal, a szomszédos
régiókkal, valamint a miniszterrel együttműködve a régió közösségi közlekedésére vonatkozó menetrend
előkészítésében.
(2) Az RKSZ a KTI–RKI szakmai támogatásával látja el feladatát.
(3) Az RKSZ ügyrendjét maga alkotja meg és a miniszter hagyja jóvá.
3. Az egységes egyeztetési eljárás 6. § (1) Az egységes egyeztetési eljárásban a vasúti közlekedésről szóló törvény ben, valamint az autóbusszal végzett
menetrend szerinti személyszállításról szóló törvény ben meghatározott szervezeteken túl a KTI–RKI és – a budapesti
elővárosi viszonylatok tekintetében – a BKSZ vesz részt.
(2) Az RKSZ kizárólag a regionális egységes egyeztetési eljárásban vesz részt.
(3) Az egységes egyeztetési eljárást a KTI–RKI koordinálja.
7. § (1) Az egységes egyeztetési eljárás országos és regionális egységes egyeztetési eljárásból áll.
(2) Az országos egységes egyeztetési eljárás
a) a nemzetközi,
b) a budapesti indulási vagy végpontú,
c) a nem szomszédos régiók közötti (távolsági), és
d) a budapesti elővárosi
viszonylatokra vonatkozó menetrend tervezetének kidolgozására és egyeztetésére irányul.
(3) A regionális egységes egyeztetési eljárás az egyes régiókon belüli és a szomszédos régiók közötti viszonylatokra
vonatkozó menetrend tervezetének kidolgozására és egyeztetésére irányul.
(4) Az országos és a regionális egységes egyeztetési eljárást egymással összhangban kell lefolytatni oly módon, hogy
a menetrendnek a regionális egységes egyeztetési eljárással érintett részét az országos egységes egyeztetési eljárás
eredményeihez igazodóan kell kialakítani. A KTI–RKI rendszeresen tájékoztatja az RKSZ-t az országos egységes
egyeztetési eljárás eredményeiről.
4. Az országos és a regionális egységes egyeztetési eljárás közös szabályai
8. § (1) A miniszter legkésőbb a menetrend hatályba lépését megelőző tizenötödik hónap második hétfőjéig közzéteszi
a menetrendi felhívást.
(2) Az egységes egyeztetési eljárás a menetrendi felhívásnak a miniszter által vezetett minisztérium honlapján történő
közzétételével indul meg.
9. § (1) A szolgáltatók a közzétett menetrendi felhívással összhangban vonali menetrendi tervezetet készítenek és megküldik
a VPSZ, továbbá a KTI–RKI és az RKSZ részére
a) a nemzetközi vonatok által érintett viszonylatokra vonatkozóan legkésőbb a menetrend hatályba lépését
megelőző tizenharmadik hónap második hétfőjéig, és
b) a nemzetközi vonatok által nem érintett viszonylatokra vonatkozóan legkésőbb a menetrend hatályba lépését
megelőző tizenkettedik hónap második hétfőjéig.
(2) A vonali menetrendi tervezetben elkülönített módon kell feltüntetni a vasúti és a közúti személyszállításra, a 7. §
(2)–(3) bekezdésében meghatározott egyes viszonylatokra, és az egyéb közlekedési szolgáltatókkal való átszállási,
csatlakozási pontokra vonatkozó információkat.
10. § (1) A vasúti pályahálózat működtetője a menetrend hatályba lépését megelőző tizennegyedik hónap második hétfőjéig
átadja a VPSZ részére az általa működtetett pályahálózatnak a menetrendet érintő alapadatait. A menetrendet érintő
alapadatokat a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A VPSZ a vonali menetrendi tervezetek alapján tanulmány menetvonalakat készít és menetvonal-katalógust állít
össze, amelyet legkésőbb a menetrend hatályba lépését megelőző tizenegyedik hónap második hétfőjéig a saját
honlapján közzétesz.
5. Az országos egységes egyeztetési eljárás 11. § (1) Az országos egyeztetési eljárás során az eljárás résztvevői egyeztetéseket folytatnak a 9. § (1) bekezdésében
meghatározott vonali menetrendi ajánlatok tekintetében, oly módon, hogy először a vasúti személyszállítási
közszolgáltatási menetrenddel kapcsolatos egyeztetéseket, ezt köve tően, ehhez igazodva a közúti személyszállítási
közszolgáltatási menetrenddel kapcsolatos egyeztetéseket folytatják le.
(2) Az országos jelentőségű megrendelés tekintetében párhuzamos menetrendi ajánlatok esetén a KTI–RKI választja ki
az elő ze tes miniszteri jóváhagyásra javasolandó szolgáltatást. A KTI–RKI a menetrendi felhívás, a nemzetközi vasúti és
közúti személyszállítás adatainak és a (4) bekezdésben meghatározottak figye lembe véte lével – a VPSZ bevonásával –
alakítja ki javaslatát, amelyet a menetrend hatályba lépését megelőző kilencedik hónap második hétfőjéig elő ze tes
jóváhagyásra benyújt a miniszterhez, és tájékoztatás céljából megküld a szolgáltatóknak, az RKSZ-eknek.
(3) A KTI–RKI abban az esetben javasolhatja a miniszternek közúti közszolgáltatás megrendelésének elő ze tes
jóváhagyását egy adott országos viszonylatra, ha ott a menetrendi felhívásban lefektetett mennyiségi és minőségi
paraméterek mellett vasúti szolgáltatással nem biztosítható az ellátás vagy megítélése szerint a közúti közlekedés
a közlekedési munkamegosztás szerint hatékonyabban és jobban tudja ellátni a közszolgáltatási feladatokat.
(4) A miniszter az államháztartásért felelős miniszter véleményének megkérését köve tően a (2) bekezdés szerinti
menetrendi javaslatok elő ze tes jóváhagyásának tárgyában legkésőbb a menetrend hatályba lépését megelőző
nyolcadik hónap első hétfőjéig dönt (elő ze tesen jóváhagyott menetrendi javaslat) és erről tájékoztatja
az egyeztetésben részt vevőket.
12. § (1) Az országos egyeztetési eljárás résztvevői további tárgyalásokat folytatnak a menetrend hatályba lépését megelőző
nyolcadik, hetedik és hatodik hónapban, amennyiben – az ütköző pályakapacitási igények és az éves
pályakapacitás-elosztási folyamat során felmerülő szempontok miatt, továbbá az éves üzemi menetrend tervezete
alapján – az elő ze tesen jóváhagyott menetrendi javaslat módosítása válik szükségessé.
(2) A menetrend ajánlatot – az elő ze tesen jóváhagyott menetrendi javaslat módosítása esetén a módosítás indokainak
ismertetésével együtt – a szolgáltató a menetrend hatályba lépését megelőző ötödik hónap második hétfőjéig
jóváhagyásra felterjeszti a miniszternek.
6. A regionális egységes egyeztetési eljárás 13. § (1) Az RKSZ a KTI–RKI közreműködésével legkésőbb a menetrend hatályba lépését megelőző kilencedik hónap második
hétfőjéig megteszi a 9. § (1) bekezdésében megjelölt vonali menetrendi ajánlatokkal kapcsolatos javaslatát
a szolgáltatók részére. Amennyiben az RKSZ a megjelölt határidőig nem alakítja ki javaslatát a KTI–RKI tesz javaslatot
a menetrend hatályba lépését megelőző kilencedik hónap harmadik hétfőjéig.
(2) Az RKSZ-ek egyeztetései során kialakult álláspontok és a nemzetközi vasúti és közúti személyszállítás adatainak
figye lembe véte lével a szolgáltató – a KTI–RKI bevonásával – kidolgozza a menetrend javaslatát, amelyet a menetrend
hatályba lépését megelőző kilencedik hónap harmadik hétfőjéig elő ze tes jóváhagyásra benyújt a miniszterhez, és
tájékoztatás céljából megküld az RKSZ-nek.
(3) A miniszter az államháztartásért felelős miniszter véleményének megkérését köve tően a (2) bekezdés szerinti
menetrendi javaslatok elő ze tes jóváhagyásáról legkésőbb a menetrend hatályba lépését megelőző nyolcadik hónap
első hétfőjéig dönt (elő ze tesen jóváhagyott menetrendi javaslat).
14. § (1) A regionális egyeztetési eljárás résztvevői további tárgyalásokat folytatnak a menetrend hatályba lépését megelőző
hetedik, hatodik és ötödik hónapban, amennyiben – az ütköző pályakapacitási igények és az éves
pályakapacitás-elosztási folyamat során felmerülő szempontok miatt, továbbá az éves üzemi menetrend tervezete
alapján – az elő ze tesen jóváhagyott menetrendi javaslat módosítása válik szükségessé.
(2) A menetrendi ajánlatot – az elő ze tesen jóváhagyott menetrendi javaslat módosítása esetén a módosítás indokainak
ismertetésével együtt – a szolgáltató a menetrend hatályba lépését megelőző negyedik hónap második hétfőjéig
jóváhagyásra felterjeszti a miniszternek.
7. A menetrend nem kötelező erejű jóváhagyása 15. § (1) A miniszter az államháztartásért felelős miniszter véleményének megkérését köve tően a menetrend hatályba lépését
megelőző harmadik hónap második hétfőjéig az érintett szolgáltatóknak megküldi a menetrendre vonatkozó, nem
kötelező erejű jóváhagyását.
8. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet 2010. március 8-án lép hatályba.
17. § A 2010/2011. évi menetrend megalkotására irányuló egységes egyeztetési eljárásra az e rendeletben foglalt
határidőket a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a menetrendi felhívás 8. § (1) bekezdés szerinti közzétételének határideje a hatályba lépést követő hetedik nap,
b) a vasúti pályahálózat alapadatai 10. § (1) bekezdés szerinti átadásának határideje a hatályba lépést követő 14. nap,
és
c) az április második hétfőjére vagy azt megelőző határidőre rögzített további feladatokat április második hétfőjéig
kell teljesíteni. 18. § A 17. §, valamint e szakasz 2010. április 13-án hatályát veszti.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
29/2010. (XII. 31.) KIM rendelete a hagyatéki eljárás egyes cselekményeiről.
A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183. § d) és e) pontjában, valamint a hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Törvény) 119. § b)–g) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 13. § c) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva és a 18–23. § tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el: 1. A hagyatéki leltár
1. § (1) A hagyatéki leltár elkészítéséhez kitöltendő nyomtatvány (a továbbiakban: nyomtatvány) adattartalmát az 1. melléklet
tartalmazza. (2) A nyomtatványt a leltárt készítő – az eljárása során felvett adatokkal – elektronikus úton tölti ki, a nyomtatványt
kitöltése után kinyomtatja és aláírásával, valamint bélyegzőlenyomatával látja el.
2. § (1) Az igazságügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a nyomtatványt a minisztérium honlapján közzéteszi és
a kitöltéséhez szükséges feltételeket biztosítja. (2) Ha a nyomtatvány adattartalmának módosítására kerül sor, a miniszter ennek tényéről a honlapon az új nyomtatvány
közzétételét megelőző hét nappal korábban tájékoztatást ad. (3) A miniszter az új nyomtatvány közzétételét követően a honlapon tizennégy napon keresztül jelzi annak tényét, hogy
az űrlap megváltozott. 3. § (1) A leltár készítője a nyomtatványon bármely beírt adathoz megjegyzést fűzhet.
(2) A leltárhoz külön irat is csatolható. A csatolt iratot a leltár készítője (több irat esetén növekvő) sorszámmal látja el,
a leltár mellékletei közt felsorolja, továbbá e sorszámot feljegyzi a nyomtatványban szereplő azon adat
megjegyzéseként, amelyre a csatolt irat vonatkozik. 4. § (1) A leltár kijavítása esetén a leltár készítője – a leltár elkészítésére vonatkozó szabályok szerint – kizárólag a helyes adatot
veszi fel a leltárba, és a kijavítást az eredeti leltárhoz csatolja.
(2) A leltár kiegészítése esetén a leltár készítője – a leltár elkészítésére vonatkozó szabályok szerint – kizárólag az új adatot
veszi fel a leltárba, és a kiegészítést az eredeti leltárhoz csatolja.
(3) A kijavítást és a kiegészítést közölni kell azzal, akivel az eredeti leltárt is közölték.
2. A közjegyző letétkezelése 5. § A közjegyző a hagyatéki eljárás során letétbe vehet
a) biztosítási intézkedésként a leltárba felvett – ha az a leltárban nem szerepel, akkor a leltár egyidejű
kiegészítésével – (örökségletét) aa) készpénzt, nyomdai úton előállított értékpapírt, okiratot és
ab) olyan, az aa) pontban nem szereplő vagyontárgyat vagy eszközt, amelynek őrzésére, illetve kezelésére
képes; b) ügy- vagy eseti gondnok kirendelésével, valamint biztosítási intézkedéssel kapcsolatos díj vagy költség
megelőlegezésére vagy viselésére szolgáló pénzösszeget (költségletét). 6. § (1) A közjegyző végzést hoz az örökségletétbe vételről, annak megszüntetéséről, valamint az örökségletétbe-vételi
kérelem elutasításáról. (2) A közjegyző a költségletétbe-vételről jegyzőkönyvet vesz fel.
7. § A közjegyző a letétbe vételről szóló végzésben, illetve jegyzőkönyvben rögzíti
a) a készpénz összegét és a nyomdai úton előállított értékpapír, okirat, vagyontárgy vagy eszköz azonosításához
szükséges adatokat (ideértve az értékére vonatkozó, rendelkezésre álló adatokat, illetve nyilatkozatokat),
valamint b) a letétbevétel rendeltetését (5. § a) vagy b) pontja).
8. § (1) A közjegyző az örökségletétet a letétbevétel okának megszűnésekor – ha a letét tárgyának tulajdonjogáról ideiglenes
hatályú hagyatékátadó végzést hozott, akkor annak megfelelően – adja át a jogosultnak.
(2) A közjegyző a költségletétet esedékessé válását követően haladéktalanul kifizeti a jogosultnak. Ha a költségletét
összege meghaladja a kifizetendő összeget, a közjegyző a fennmaradó összeget a letevőnek fizeti ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában az átadás, valamint a kifizetés a közjegyző irodájában, vagy – ha a jogosult azt
kéri és az átutalás költségeit a közjegyzőnek megelőlegezi – a jogosult által megadott fizetési számlaszámra átutalással
történik. A közjegyző az átadásról és a kifizetésről (átutalásról) jegyzőkönyvet készít.
9. § Ha a közjegyző értesül arról, hogy a vagyontárgyhoz (sorsjegy, nyereménybetétkönyv) annak örökségletétként
kezelésének ideje alatt nyeremény járult, azt pénznyeremény esetében közjegyzői letétbe veszi, tárgynyeremény
esetében annak megőrzéséről a biztosítási intézkedésekre vonatkozó szabályok szerint dönt.
10. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a hatósági letétről és a lefoglalt dolgok tárolásának és értékesítésének
részletes szabályairól szóló 40/2009. (IX. 15.) IRM rendelet szerinti őrzési letét szabályait az örökségletétre, a teljesítési
letét szabályait pedig a költségletétre megfelelően alkalmazni kell.
(2) A közjegyző a letétkezelése során a bizalmi őrzés ügyviteli szabályait megfelelően alkalmazza, egyebekben pedig
az (1) bekezdés szerint jár el. 3. A hirdetmények elektronikus nyilvántartása
11. § A hagyatéki eljárásban kibocsátott hirdetményeket és a hirdetményi kézbesítés adatait tartalmazó nyilvántartást
(a továbbiakban: nyilvántartás) a Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a továbbiakban: MOKK) e rendeletben
meghatározott szabályok szerint működteti és vezeti. 12. § (1) A MOKK a nyilvántartást tartalmazó informatikai alkalmazás működtetésére szerződést köthet.
(2) Az (1) bekezdés szerint kötött szerződésnek tartalmaznia kell, hogy az informatikai alkalmazás működtetőjére
a MOKK-ra vonatkozó adatvédelmi és titoktartási rendelkezések irányadóak (ideértve a titoktartási időre és
a felmentésre vonatkozó rendelkezéseket is). (3) Az informatikai alkalmazás működtetője biztosítja a nyilvántartásban szereplő adatok védelmét szolgáló személyi
feltételeket és technikai eszközöket. 13. § (1) Ha a közjegyző vagy a MOKK észleli, hogy a nyilvántartásba bejegyzett adatot elírás miatt ki kell javítani, az iránt
a bejegyzésre irányadó eljárás szerint intézkedik. (2) Az informatikai alkalmazást úgy kell kialakítani, hogy a javított adatot a korábban bejegyzett adat mellett
automatikusan rögzítse a nyilvántartásban. 14. § Az informatikai alkalmazást úgy kell kialakítani, hogy automatikusan törölje a nyilvántartásból a hirdetményre
vonatkozó valamennyi adatot, ha annak bejegyzése óta 50 év eltelt.
15. § (1) A MOKK – kérelemre vagy megkeresésre – tájékoztatást nyújt arról, hogy
a) egy személlyel, szervezettel szemben vagy b) egy személy hagyatéki eljárásában
a nyilvántartásba bejegyzett adatok alapján bocsátottak-e ki hirdetményt.
(2) Ha a keresett hirdetmény közzétételére sor került, a tájékoztatás a hirdetménynek a hirdetményi kézbesítésről
vezetett nyilvántartásban szereplő adatait tartalmazza. (3) A tájékoztatás írásban történik.
16. § A hirdetményről való tájékoztatás iránti kérelemben vagy megkeresésben meg kell jelölni
a) az örökhagyó nevét és a címzett nevét vagy
b) az a) pontban megjelölt valamelyik adatot és azt, hogy a hirdetményezés azért történt, mert
ba) a címzett természetes személyazonosító adatainak – részben vagy egészben való – ismeretlensége miatt
nem lehet azonosítani, bb) arra vonatkozó adat merül fel, hogy más törvényes örökös hiányában a Magyar Állam örököl, vagy
bc) a hagyatéki tartozás jogosultja ismeretlen. 17. § Ha a tájékoztatás iránti kérelem nem teljesíthető, e tényről és annak okáról a MOKK az ügyfelet írásban tájékoztatja.
18. § (1) A hirdetmény nyilvántartásba való rögzítésének és közzétételének költségtérítése 2000 Ft (a továbbiakban:
közzétételi költségtérítés). (2) A közzétételi költségtérítés megfizetésére irányuló kötelezettséget a MOKK honlapján közzétett tájékoztatás szerint,
az abban megjelölt számla javára kell teljesíteni. (3) A közzétételi költségtérítést a közjegyző a hirdetménynek a MOKK részére történő megküldésével egyidejűleg fizeti
meg. Ha a hirdetményezés hivatalból történt és annak összegét nem előlegezték (fizették) meg, az átutalást
a közjegyző azt követően teljesíti, hogy az összeget számára megfizették (megelőlegezték).
4. Az elrendelt biztosítási intézkedés foganatosításának költségei 19. § (1) Ha a hagyatéki eljárásban elrendelt biztosítási intézkedést nem a jegyző vagy a közjegyző foganatosítja, a biztosítási
intézkedést foganatosító a felmerült költségeinek megtérítésére és – a biztosítási intézkedés foganatosítására
fordított idő alapján, minden megkezdett óráért – a költségvetési törvényben megállapított kirendelt ügyvédi
óradíjnál nem magasabb összegű munkadíjra tarthat igényt. (2) Költségtérítésként a készkiadások megtérítésére, ha pedig a biztosítási intézkedést foganatosító ezt kéri, a munkaórák
tételes kimutatása mellett a munkadíj 25%-ának megfelelő összegű költségátalány fizetésére kerül sor.
20. § A költségtérítés és a munkadíj (együtt: a biztosítási intézkedés költsége) megelőlegezésére hivatalból vagy
a foganatosító – akár több alkalommal előterjesztett – kérelmére a biztosítási intézkedést elrendelő jegyző vagy
közjegyző végzéssel költségelőleg fizetését rendelheti el. A megfizetett költségelőleget a jegyző vagy a közjegyző
letétbe veszi. 21. § (1) A biztosítási intézkedés költségét a foganatosítója által benyújtott tételes kimutatás és mellékelt számlák alapján
az állapítja meg, aki a biztosítási intézkedést megszünteti.
(2) Ha a biztosítási intézkedés foganatosítója költségátalányt nem kért és a jegyző vagy a közjegyző által megszabott
határidőn belül készkiadásait sem részletezi és igazolja, a készkiadások a rendelkezésre álló adatok alapján kerülnek
megállapításra. 5. A zárgondnok, ügygondnok és eseti gondnok díjazása és költségei
22. § (1) A hagyatéki eljárásban kirendelt zárgondnok, ügygondnok és eseti gondnok (a továbbiakban: gondnok)
költségtérítésként – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a készkiadásainak megtérítését indítványozhatja.
(2) A gondnok kérelmére a munkaórák tételes kimutatása mellett a munkadíj 25%-ának megfelelő összegű
költségátalány fizetésére kerül sor. (3) A gondnokot a kirendelés teljesítésére fordított idő alapján, minden megkezdett óráért munkadíj illeti meg, amely
nem lehet magasabb, mint a költségvetési törvényben megállapított kirendelt ügyvédi óradíj.
(4) A költségtérítés és munkadíj megelőlegezése és viselése e rendeletnek a biztosítási intézkedés költségeire vonatkozó
szabályai megfelelő alkalmazásával történik. 6. Az iratmásolat díja
23. § (1) A hagyatéki eljárás jegyzőnél található iratainak nem hiteles másolatáért járó díj mértéke oldalanként 100 Ft.
(2) Ha az iratmásolat nagy mennyisége azt indokolja, a másolást a közjegyző vagy a jegyző az (1) bekezdés alapján
számított összeg megelőlegezéséhez kötheti. 7. Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a hagyatéki eljárásról szóló 6/1958. (VII. 4.) IM rendelet.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
46/2013. (VI. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. május 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az a személy, aki a 2013-évben kiírt „Nyilvános koncessziós pályázati kiírás dohánytermék
kiskereskedelmi jogosultság átengedésére” című pályázaton nyert és anyagi támogatást nyújt politikusnak, bűntettet
követ el és húsz évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő?”
A bűncselekménnyé nyilvánításnak és büntetéssel fenyegetésnek alkotmányos indokon kell alapulnia:
szükségesnek, arányosnak és végső soron igénybevettnek kell lennie. Az Országos Választási Bizottság álláspontja
szerint a kezdeményezésben szereplő kérdés nem felel meg az alkotmányos büntetőjog fenti követelményének.
A Bizottság álláspontja szerint a kérdésben megjelölt büntetni kívánt cselekmény, a hozzá rendelni kívánt
szankció és a kettő közötti összefüggés nem felel meg a fentiekben megfogalmazott alkotmányos büntetőjog
követelményének. Ennek következtében a kérdés tiltott tárgykört, Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban:
Alaptörvény) 8. cikk (3) bekezdés a) pontját érintené.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a
választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben megjelölt politikus kifejezés nem kellően
körülhatárolt, annak pontos tartalmát sem a választópolgár, sem a jogalkotó nem ismeri. Kérdésként merülhet föl
továbbá az is, hogy a kezdeményező országos vagy helyi politikusra gondol, szintén kérdéses lehet, hogy jelenleg is
politizáló személyre gondol-e a kezdeményező, vagy olyan személyekre is vonatkozik a kérdés, akik már felhagytak
az ún. aktív politizálással.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § b) és c) pontjai alapján, mivel a kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani, valamint a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és c) pontjain, 13. §
(1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a régi Ve. 3. § d) pontján, 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. §
(1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1184/2019. (IV. 5.) Korm. határozata a „Budapest 2019 – Európa sportfővárosa” programhoz kapcsolódó családi sportparkok fejlesztésével összefüggő intézkedésekről.
A Kormány – a Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa javaslatára –
 1. támogatja Budapest Főváros Önkormányzatának a „Budapest 2019 – Európa sportfővárosa” programhoz kapcsolódó
családi sportparkok fejlesztésére irányuló projektnek a 2019. évben történő megvalósítását;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és
a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoportjának a  11. Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa által jóváhagyott
fejlesztések támogatása jogcímmel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter közreműködésével gondoskodjon
a  Kormány részére bemutatott előterjesztésben szereplő hét családi sportpark megvalósításához szükséges
2  159  000 000 forint biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléket XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport,
11. Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa által jóváhagyott fejlesztések támogatása jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 4. egyetért azzal, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter a 3. pont szerinti költségvetési forrás terhére a Fővárosi
Kertészeti Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság részére – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül,
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  § hatálya
alá tartozó – vissza nem térítendő egyedi költségvetési támogatást nyújtson az  1.  pont szerinti fejlesztések
megvalósításához, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó, az  1.  pont
szerinti fejlesztéssel kapcsolatban 2019. március 1. napjától felmerült költségek elszámolhatóságát rögzítő
támogatói okirat alapján, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 3. pont szerinti forrás biztosítását követően azonnal
5. felkéri a  Fővárosi Közfejlesztések Tanácsát, hogy értékelje az  1.  pont szerinti fejlesztések első évének működési
tapasztalatait, és készítsen javaslatot egy hosszú távú, átfogó fővárosi sportparkfejlesztési programról;
6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az 5. pont alapján – a Fővárosi Közfejlesztések Tanácsának
javaslata alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  fővárosi sportparkfejlesztési program hosszú távú
megvalósításáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2020. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök