text:
2019. LV. törvény egyes ügyintézési folyamatok egyszerűsítéséről.
1. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosítása
1. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) Melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
2. § Hatályát veszti az Itv. Melléklet IX. cím I. alcím 10. pontja.
2. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
módosítása
3. § (1) A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Nytv.)
4. § (2a) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
(A külföldön élő magyar állampolgár adatai a nyilvántartásban akkor szerepelnek, ha)
„h) a Magyarország területén kívül élő magyar állampolgár magánútlevél iránti kérelmet terjeszt elő.”
(2) Az Nytv. 4. §-a a következő (2e) bekezdéssel egészül ki:
„(2e) A  magánútlevél iránti kérelem előterjesztését követően a  kérelmező – ha a  nyilvántartásban nem szerepel –
személyi- és lakcímadatainak nyilvántartásba vételére irányuló eljárást hivatalból kell megindítani. A nyilvántartásba
vételnek kizárólag akkor van helye, ha a  kérelmező anyakönyvi eseménye az  anyakönyvi nyilvántartásban már
szerepel.”
(3) Az Nytv. 5. §-a a következő (1) bekezdéssel egészül ki:
„(1) Szolgáltatásazonosító: az állandó személyazonosító igazolvány tároló elemén rögzített, véletlenszerűen képzett
egyedi azonosító karaktersorozat.”
(4) Az Nytv. 8/A. §-a a következő g) ponttal egészül ki:
[A Kormány rendeletében kijelölt fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kijelölt kormányhivatal)]
„g) ellátja a 4. § (2e) bekezdés szerinti külföldön élő polgárok személyi és lakcímadatainak nyilvántartásba vételével
kapcsolatos feladatokat.”
(5) Az Nytv. 9. § (2) bekezdés j) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A nyilvántartást kezelő szerv)
„j) ellátja a 4. § (2a) bekezdés a) és h) pontja szerinti külföldön élő magyar állampolgár személyi- és lakcímadatainak
nyilvántartásba vételével kapcsolatos feladatokat.”
(6) Az Nytv. 14. §-a a következő q) ponttal egészül ki:
(A nyilvántartás szervei az általuk kezelt adatokat az alábbi forrásból gyűjtik:)
„q) a  magánútlevél kiadásában közreműködő hatóság értesítése a  természetes személyazonosító adatokról,
családi állapotról, a  házasságkötés helyéről vagy a  bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének helyéről, nemről,
magyarországi lakcím- vagy külföldi lakóhely adatokról.”
(7) Az Nytv. a következő 19/E. §-sal egészül ki:
„19/E. § (1) A nyilvántartást kezelő szervtől a polgár lakcímadata érvényességének tényéről a felhasználás céljának és
jogalapjának igazolása nélkül tájékoztatás kérhető.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kérelem benyújtására elektronikus azonosítási szolgáltatás használata nélkül
kizárólag elektronikus úton egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével
a) közvetlen hozzáféréssel, vagy
b) elektronikus felületen keresztül
van lehetőség.
(3) Az  adatigénylőnek a  kérelemben az  érintett polgár természetes személyazonosító adatait, valamint a  lakcím
adattartalmának valamennyi elemét hiánytalanul fel kell tüntetnie.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdés szerinti adatigénylés alapján a  nyilvántartást kezelő szerv az  adatigénylőnek arról ad
tájékoztatást, hogy a  lakcímadat a  megadott adatokkal érvényes vagy a  megadott adatokkal a  nyilvántartásban
nincs érvényes lakcím.”
A törvényt az Országgyűlés a 2019. június 18-i ülésnapján fogadta el.
(8) Az Nytv. 22. §-a a következő m) ponttal egészül ki:
[E törvény felhatalmazása alapján a 17. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti adatok igénylésére jogosultak:]
„m) a  nyilvántartás történeti állományára kiterjedően is, a  konzuli szolgálat a  konzuli védelemről szóló 2001. évi
XLVI. törvény 6. § (1) bekezdése, valamint 11. § (1) bekezdése szerinti feladata körében a hozzátartozó felkutatása,
felvilágosítása, illetve értesítése céljából.”
(9) Az Nytv. 26. §-a a következő (1a) és (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  lakcímbejelentési eljárás során a  polgár a  tároló elemmel ellátott személyazonosító igazolványát
a  lakcímadatok tároló elemen történő rögzítése céljából köteles a  lakcímbejelentési eljárást lefolytató hatóságnak
átadni, a  tároló elemmel ellátott személyazonosító igazolvány hiánya a  lakcímbejelentési eljárás lefolytatásának
nem akadálya. A  lakcímbejelentési eljárást lefolytató hatóság a  lakcímadatot a  polgár tároló elemmel rendelkező
személyazonosító igazolványán a  lakcímadat nyilvántartásba vételével egyidejűleg rögzíti, ezt követően a  tároló
elemmel ellátott személyazonosító igazolványt a polgár részére haladéktalanul visszaadja.
(1b) Ha a  polgár a  lakcímbejelentési eljárás időpontjában eltulajdonítás, elvesztés vagy megsemmisülés miatt
érvényes tároló elemmel ellátott személyazonosító igazolvánnyal nem rendelkezik, az  egyéb okból érvénytelen,
vagy a  lakcímadat rögzítésének átmeneti jellegű műszaki vagy technikai akadálya áll fenn, a  lakcímadatot az  új
tároló elemmel ellátott személyazonosító igazolvány kiadását követően a  személyiadat- és lakcímnyilvántartási
kapcsolat rendelkezésre állásakor hivatalból kell rögzíteni.”
(10) Az Nytv. 26. §-a a következő (2e) bekezdéssel egészül ki:
„(2e) Ha a  4.  § (2e)  bekezdése szerinti polgár Magyarország területén kíván életvitelszerűen élni, első lakóhely
bejelentését az útlevél kiadására irányuló kérelem előterjesztésével egyidejűleg a kijelölt kormányhivatalnál köteles
teljesíteni. Ha az első lakóhely nyilvántartásba vétele során az eljáró hatóság megállapítja, hogy a polgár a lakóhely
bejelentéséhez – jogszabályban meghatározott kivétellel – szükséges szállásadói hozzájárulással nem rendelkezik,
a polgárt nyilatkozata ellenére külföldön élő magyar állampolgárként kell nyilvántartásba vennie.”
(11) Az Nytv. 29. § (7) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[Az állandó személyazonosító igazolvány – a 29/E. § (2) bekezdésében foglalt eset kivételével – tároló elemet tartalmaz.
A tároló elem tartalmazza]
„h) a szolgáltatásazonosítót.”
(12) Az Nytv. 29. § (7) bekezdése a következő i) és j) ponttal egészül ki:
[Az állandó személyazonosító igazolvány – a 29/E. § (2) bekezdésében foglalt eset kivételével – tároló elemet tartalmaz.
A tároló elem tartalmazza]
„i) a polgár lakcímadatát,
j) a polgár személyi azonosítóját.”
(13) Az Nytv. 29. §-a a következő (17) bekezdéssel egészül ki:
„(17) A  (18)–(20)  bekezdésben meghatározottak szerint a  szolgáltatásazonosító kezelésére jogosult szerv vagy
személy valamely jogosultság fennállását elektronikus úton a  tároló elem olvasásával, felhasználói közreműködés
– további kódok megadása – nélkül a  szolgáltatásazonosítóhoz kötötten rögzítheti, a  jogosultság fennállását
ellenőrizheti, a szolgáltatásazonosítót kizárólag e célból megismerheti.”
(14) Az Nytv. 29. § (18) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(18) Ha a  valamely jogosultságot nyújtó szerv vagy személy az  egységes elektronikuskártya-kibocsátási
keretrendszerről szóló 2014. évi LXXXIII. törvényben (a  továbbiakban: Nektv.) meghatározott elektronikuskártyakibocsátási keretrendszerhez kártyakibocsátóként csatlakozik, a  szolgáltatásazonosító tekintetében a  Nektv.-t,
valamint a  29/D.  § alkalmazása szempontjából a  Nektv. 5.  § (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontjában meghatározott
azonosítóra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni az e §-ban és a 29/D. §-ban meghatározott eltérésekkel.”
(15) Az Nytv. 29. §-a a következő (19)–(20) bekezdéssel egészül ki:
„(19) Ha a  valamely jogosultságot nyújtó szerv vagy személy a  Nektv.-ben meghatározott elektronikuskártyakibocsátási keretrendszerhez kártyakibocsátóként nem csatlakozik, a  szolgáltatásazonosító kezelésére akkor
jogosult, ha valamely, a miniszter rendeletében meghatározott jogosultság fennállásának tényét a személyazonosító
igazolvány jogosultjának természetes személyazonosító adataihoz hozzárendelten – a személyes adatok kezelésére
irányadó előírások alapján – kezeli. A szolgáltatásazonosító kezelésére ebben az esetben, kizárólag ezen jogosultság
fennállásának ellenőrzése céljából – a személyes adatok kezelésére irányadó előírások szerint – kerülhet sor.
(20) A szolgáltatásazonosító alkalmazásával ellenőrzött egyes jogosultságokat tartalmazó nyilvántartások egymással
való összekapcsolásához a szolgáltatásazonosító nem használható fel, a szolgáltatásazonosító személyazonosításra
történő felhasználása tilos.”
(16) Az Nytv. 29. §-a a következő (21) bekezdéssel egészül ki:
„(21) Ha az  állandó személyazonosító igazolvány tároló eleme nem vagy nem helyesen tartalmazza a  polgár
társadalombiztosítási azonosító jelét, adóazonosító jelét, lakcímét, illetve személyi azonosítóját, abban az esetben
a polgár kérelmére
a) az egészségbiztosítási szerv a polgár társadalombiztosítási azonosító jelét,
b) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal a polgár adóazonosító jelét,
c) a nyilvántartás szervei a polgár lakcímét, illetve személyi azonosítóját
a tároló elemen elhelyezi.”
(17) Az Nytv. 47. § (2) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
(A miniszter felhatalmazást kap arra, hogy rendeletben szabályozza)
„f ) azon jogosultságok körét, amelyek ellenőrzésére az  állandó személyazonosító igazolvány tároló elemén
elhelyezett szolgáltatásazonosító felhasználható.”
(18) Az Nytv. a következő 52/F. §-sal egészül ki:
„52/F.  § E törvénynek az  egyes ügyintézési folyamatok egyszerűsítéséről szóló 2019. évi LV. törvénnyel
(a  továbbiakban: Módtv.) megállapított rendelkezéseit a  hatálybalépésüket követően indult és megismételt
eljárásokban kell alkalmazni.”
(19) Az Nytv. a következő 52/G. §-sal egészül ki:
„52/G. § 2019. szeptember 30-át követően a tároló elemmel ellátott állandó személyazonosító igazolvány esetében
a járási hivatal, a kijelölt kormányhivatal, a bv. szerv, a nyilvántartást kezelő szerv, illetve a konzuli tisztviselő a polgár
erre irányuló kérelmére az  állandó személyazonosító igazolvány tároló elemén rögzíti a  polgár személyiadat- és
lakcímnyilvántartás szerinti lakcímadatát és személyi azonosítóját.”
4. § Az Nytv. 29/D.  § (1)  bekezdésében az „Az állandó személyazonosító igazolvány az  egységes elektronikuskártyakibocsátási keretrendszerről szóló 2014. évi LXXXIII. törvény (a  továbbiakban: Nektv.)” szövegrész helyébe
az „Az állandó személyazonosító igazolvány a Nektv.” szöveg lép.
3. A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló
1996. évi XX. törvény módosítása
5. § (1) A  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi
XX. törvény (a továbbiakban: Szaztv.) 32. §-a a következő x) ponttal egészül ki:
(A személyi azonosító kezelésére – az adattovábbítás kivételével – jogosult)
„x) az útlevélhatóság és az eljárásában közreműködő hatóság az úti okmányokkal kapcsolatos feladataik ellátásához.”
(2) A Szaztv. 37. §-a a következő (1h) bekezdéssel egészül ki:
„(1h) A  személyiadat- és lakcímnyilvántartás szerve – kapcsolati kód alkalmazásával – az  általános hatáskörű
útlevélhatóság részére erre irányuló igénye esetén rendszeres adatátadást teljesít a  külföldre utazásról szóló
1998. évi XII. törvény 24/B.  § (1)  bekezdése szerinti nyilvántartásban nyilvántartott polgár családi és utónevéről,
születési nevéről, anyja nevéről, születési helyéről és idejéről, valamint az érintett elhalálozásáról.”
(3) A Szaztv.
a) 8. § (3) bekezdésében az „(1) és (2) bekezdése” szövegrész helyébe az „(1)–(3) bekezdése” szöveg,
b) 37.  § (3)  bekezdésében az  „az (1)  bekezdés a)  pontja szerinti állami adóhatóság” szöveg helyébe
az „az (1) bekezdés a) pontja szerinti állami adóhatóság, az (1) bekezdés d) pontja szerinti TAJ nyilvántartást
vezető kincstár” szöveg
lép. 4. A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény módosítása
6. § (1) A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény (a továbbiakban: Utv.) 3. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezések lépnek:
„(2) A 16–16/C. §-t a Magyarországon élő harmadik országbeli állampolgárokra és a szabad mozgás és tartózkodás
jogával rendelkező személyekre – törvény eltérő rendelkezése hiányában – alkalmazni kell.
(3) E  törvény rendelkezéseit a  Magyarországon élő hontalanokra, bevándoroltakra, valamint letelepedett
személyekre – törvény eltérő rendelkezése hiányában – alkalmazni kell.”
(2) Az Utv. 3. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) E  törvény rendelkezéseit a  magyar menekültügyi hatóság által menekültként, menedékesként, valamint
oltalmazottként elismert személyekre – törvény eltérő rendelkezése hiányában – alkalmazni kell.”
7. § Az Utv. 16. § (5) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(Külföldre utazási korlátozás esetén az úti okmány visszatartását)
„e) külügyi szolgálati útlevél és diplomata útlevél esetében a külpolitikáért felelős miniszter”
(hajtja végre.)
8. § Az Utv. 16/A. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A  16.  § (1)  bekezdés a)–f )  pontjában meghatározott kényszerintézkedés, büntetés, intézkedés vagy egyéb
korlátozás miatt a  bűnügyi nyilvántartásba bejegyzett, illetve törölt külföldre utazási korlátozásról a  bűnügyi
nyilvántartó szerv automatikus adattovábbítás útján értesíti az  útlevélhatóságot, amely az  útiokmánynyilvántartásba történő bejegyzést vagy az abból törlést automatikus úton elvégzi.”
9. § Az Utv. 16/C. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Ha az érintett személytől a 16. § (2) bekezdése alapján diplomata vagy külügyi szolgálati útlevél kerül elvételre,
a  bűnügyi nyilvántartási rendszer egyes nyilvántartásai részére adatközlésre kötelezett bíróság, illetve ügyészség
a külpolitikáért felelős minisztert értesíti az érintett személy úti okmányának visszatartása érdekében.”
10. § Az Utv. 21/B. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) A szülői hozzájáruló nyilatkozat megtételére elektronikus kapcsolattartás útján is sor kerülhet.”
11. § Az Utv. 23/B. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Kormány által kijelölt szerv (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: kijelölt szerv) az ügyfél (a továbbiakban:
kérelmező) kérelmére törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés által meghatározott tartalmú közokiratot állít ki.”
12. § Az Utv. 24. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az adatkezelő szerv az útiokmány-nyilvántartásban kezeli:
a) az  állampolgár családi és utónevét, születési családi és utónevét, születési helyét, idejét, anyja születési
családi és utónevét, nemét, állampolgárságát (a  továbbiakban együtt: személyi adat), személyi azonosítóját,
személyazonosságát igazoló hatósági igazolványának számát, kézbesítési címét valamint kapcsolattartási adatát,
b) az  állampolgár arcképmását és saját kezű aláírását, ha 12. életévét betöltötte, valamint nem írásképtelen vagy
írástudatlan, továbbá a  32/A.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén az  érintett
azonosítását valamely fizikai tulajdonságának rögzítésével lehetővé tevő módon előállított személyes adatát,
c) a kiskorú, továbbá a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett állampolgár törvényes képviselőjének
személyi adatait, személyazonosságát igazoló hatósági igazolványának számát és saját kezű aláírását,
d) kiskorú esetében a külföldre utazáshoz hozzájáruló nyilatkozat adatait, amennyiben ezen nyilatkozat figyelembe
vételével került sor úti okmány kiállítására, illetve a szülői felügyeleti jog megszűnését, illetve szünetelését igazoló
jogerős határozat adatai közül a bíróság vagy hatóság megnevezését, ügyszámát,
e) az állampolgár számára kiadott úti okmány típusát, számát, érvényességének tényét, kiállítás szerinti érvényességi
idejét, valamint az úti okmányra való jogosultság megszűnésének okát és időpontját,
f ) az  úti okmány elvesztésére, eltulajdonítására, megsemmisülésére, megrongálódására, találására, cseréjére,
pótlására, visszaadására, leadására, elvételére, valamint érvénytelenségére vonatkozó adatokat,
g) a Schengeni Információs Rendszerben elhelyezendő figyelmeztető jelzés (a  továbbiakban: figyelmeztető jelzés)
kezelésével kapcsolatos adatokat,
h) az útlevélhatósági eljárást lefolytató ügyintéző egyedi azonosító kódját,
i) a külföldre utazás korlátozása bejegyzésének és törlésének tényét,
j) a  hivatalos útlevél használatára jogosult személy diplomáciai rangját, a  hivatalos útlevél kiállítására alapot
szolgáltató tisztségét vagy jogcímét,
k) a  személyiadat- és lakcímnyilvántartásban nem szereplő, úti okmánnyal rendelkező magyar állampolgár
arcképmásához rendelt, az  arcképelemzési nyilvántartásról és az  arcképelemző rendszerről szóló törvényben
meghatározott technikai kapcsoló számot,
l) a kérelem egyedi azonosítására szolgáló technikai azonosítóját,
m) az eljárás illetékének és igazgatási szolgáltatási pótdíjának az összegét, valamint a teljesítésének tényét,
n) az okmány kézbesítésének, illetve átvételének idejét, helyét, az átvevő nevét és az átvételkor bemutatott okmány
azonosítóját,
o) az ideiglenes magánútlevél esetében az ellenőrző sorszámot, a kiállító hatóság bélyegző lenyomatát és a kiállító
személy aláírását.”
13. § Az Utv. 24/A. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az adatkezelő szerv útiokmány-nyilvántartással összefüggő feladat- és hatáskörében:)
„e) működteti a nyilvántartás informatikai rendszerét, továbbá vezeti a 24/B. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartást.”
14. § Az Utv. a következő 24/B. §-sal egészül ki:
„24/B.  § (1) Az  adatkezelő szerv a  nyilvántartásban kezelt adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés, azok
jogosulatlan megváltoztatása, nyilvánosságra hozatala, törlése, sérülése vagy megsemmisülése elleni védelem,
illetve az  adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése céljából az  elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás
igénybevételével a nyilvántartás számára adatközlésre kötelezett szervekről, a nyilvántartásban adatkezelést végző
szervekről, illetve közvetlen adatátvételre vagy adatigénylésre jogosult szervekről és a közvetlen adatátvételre vagy
adatigénylésre jogosult szervek nevében hozzáférésre felhatalmazott felhasználókról jogosultsági nyilvántartást
vezet.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza az  adatközlő szerv, az  adatközlésre kötelezettek, továbbá
a közvetlen hozzáférési jogosultsággal adatátvételre vagy adatigénylésre jogosult szervek
a) megnevezését
b) székhelyét, levelezési címét,
c) e-mail címét, telefonszámát,
d) a szerv nevében hozzáférésre felhatalmazott személy
da) családi és utónevét,
db) születési családi nevét és utónevét,
dc) anyja nevét,
dd) születési helyét, idejét,
de) szervezeti egységét,
df ) hozzáférési jogosultságának típusát, terjedelmét és jogalapját,
dg) hozzáférési jogosultsága keletkezésének és törlésének tényét, időpontját,
dh) felhasználónevét,
di) hivatali kapcsolattartásra használható email címét.
(3) Az  adatközlésre kötelezett, a  nyilvántartásban adatkezelést végző, illetve abból közvetlen adatátvételre
vagy adatigénylésre jogosult személy hozzáférési jogosultsága határozott idejű, amelynek időtartama két év.
A hozzáférési jogosultság – a meghatározott időtartam lejártával – a jogosultságot kérő szerv kérelme alapján kerül
megújításra.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásban kezelt személyes adatokat a  felhasználó utolsó jogosultságának
törlésétől számított tíz évig kell megőrizni.
(5) A  közvetlen hozzáférési jogosultsággal rendelkező szervek a  felhasználóiknak az  (1)  bekezdés szerinti
nyilvántartásba történő felvételét az  adatkezelő szervnél közvetlen hozzáférési jogosultság iránti kérelem
benyújtásával kezdeményezik. A  közvetlen hozzáférési jogosultság iránti kérelem tartalmazza a  (2)  bekezdés
a)–c)  pontjában, valamint d)  pont da)–df ) és di)  alpontjában meghatározott adatokat, valamint a  szerv nevében
hozzáférésre felhatalmazott személy azonosítóját. Az  adatkezelő szerv a  kérelem alapján a  személyiadat- és
lakcímnyilvántartásban történő azonosítás céljából az  adatszolgáltatás igénybevételéhez, e  cél megvalósulásához
szükséges ideig kezelheti az érintett kérelemben megadott személyi azonosítóját, amelyet kizárólag a személyiadatés lakcímnyilvántartás vezető szerv részére jogosult továbbítani. A  (2)  bekezdésben meghatározott adatokban
bekövetkezett változásokról a  közvetlen hozzáférési jogosultsággal rendelkező szervek az  adatváltozást követő
három munkanapon belül elektronikus úton értesítik az adatkezelő szervet.
(6) Az  adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése céljából az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásban kezelt adatok
teljes körét az adatkezelő szervtől az adatkezelő szerv szakmai felügyeletét ellátó miniszter, a Nemzeti Adatvédelmi
és Információszabadság Hatóság, valamint a hozzáférési jogosultságot kérő szerv jogosult igényelni.”
15. § Az Utv.
 1. 8. § (1) bekezdés b) pontjában a „6–70” szövegrész helyébe a „6–65” szöveg,
 2. 8. § (1) bekezdés c) pontjában a „70” szövegrész helyébe a „65” szöveg,
 3. 8. § (2) bekezdésében a „18–70” szövegrész helyébe a „18–65” szöveg,
 4. 16. § (1) bekezdés a) pontjában a „kényszergyógykezelés alatt áll,” szövegrész helyébe a „kényszergyógykezelés,
ideiglenes átadási bűnügyi felügyelet vagy ideiglenes kiadatási bűnügyi felügyelet alatt áll,” szöveg,
 5. 21/B. § (1) bekezdésében az „az (5) bekezdésben” szövegrész helyébe az „e törvényben” szöveg,
 6. 21/B. § (4) bekezdésében az „útlevélhatóságnál” szövegrész helyébe a „konzuli tisztviselőnél” szöveg,
 7. 21/B.  § (8)  bekezdésében az  „az úti okmány” szövegrész helyébe az  „a magánútlevél és második
magánútlevél” szöveg,
 8. 24/A. § (1) bekezdés a) pontjában az „(a továbbiakban: járási hivatal)” szövegrész helyébe az „(a továbbiakban:
járási hivatal), illetve a  konzuli szolgálat közigazgatási hatósági jogkört gyakorló konzuli tisztviselőjének”
szöveg,
9. 26.  § (1)  bekezdésében az „Az útlevélhatóság, valamint” szövegrész helyébe az „Az útlevélhatóság, a  járási
hivatal, valamint” szöveg,
10. 26.  § (1)  bekezdés c)  pontjában az  „az állampolgársági ügyekben eljáró szervtől és a  menekültügyi
hatóságtól” szövegrész helyébe az „az állampolgársági ügyekben eljáró szervtől és az idegenrendészeti vagy
menekültügyi hatóságtól” szöveg,
11. 26. § (1a) bekezdésében az „Az útlevélhatóság a kérelmező” szövegrész helyébe az „Az útlevélhatóság – saját,
illetve közreműködői feladatellátása céljából is – a kérelmező” szöveg,
12. 26. § (2) bekezdés b) pontjában az „útlevélhatóság adatot” szövegrész helyébe az „útlevélhatóság és a járási
hivatal adatot” szöveg,
13. 27.  § (1)  bekezdésében a  „valamint a  menekültügyi hatóságnak” szövegrész helyébe a  „menekültügyi
hatóságnak, valamint a  törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés által meghatározott tartalmú
közokiratot kiállító szervnek” szöveg,
14. 27. § (1d) bekezdésében az „által megadott,” szövegrész helyébe az „által a magánútlevele alapján megadott,”
szöveg,
15. 27. § (2a) bekezdésében az „a) és e) pontja” szövegrész helyébe az „a), e) és f ) pontja” szöveg,
16. 28. § (6) bekezdésében az „Az (1), (2) és (2b) bekezdésben” szövegrész helyébe az „Az (1) és (2) bekezdésben”
szöveg
lép. 16. § Hatályát veszti az Utv.
a) 16/B. §-a,
b) 22. § (3) bekezdése,
c) 31. § (2) bekezdése,
d) 41. § (2) bekezdés h) pontja.
5. A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi I. törvény módosítása
17. § (1) A  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi
I. törvény (a továbbiakban: Szmtv.) 75. § (1) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(A tartózkodás jogszerűségének nyomon követése érdekében az  idegenrendészeti hatóság a  központi idegenrendészeti
nyilvántartás elkülönített részeként az EGT-állampolgárok és a családtagok adatairól a következő résznyilvántartásokat
vezeti:)
„i) a  külföldre utazási korlátozás hatálya alatt álló szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek
nyilvántartása.”
(2) Az Szmtv. a következő 78/A. §-sal egészül ki:
„78/A. § Az idegenrendészeti hatóság a külföldre utazási korlátozás hatálya alatt álló szabad mozgás és tartózkodás
jogával rendelkező személyekre vonatkozóan – a korlátozás megszűnését követő három évig – kezeli
a) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy természetes személyazonosító adatait,
b) a külföldre utazási korlátozást kezdeményező szerv megnevezését, valamint
c) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy úti okmányának típusát, számát, érvényességi idejét.”
6. A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi II. törvény módosítása
18. § (1) A  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény (a  továbbiakban:
Harmtv.) 94/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„94/A.  § A 95.  § (1)  bekezdésében, a  96.  § (1)  bekezdésében, a  97.  § (1)  bekezdésében, a  98.  § (1)  bekezdésében,
a 99. § (1) bekezdésében, a 99/A. § (1) bekezdésében, a 100. § (1) bekezdésében, a 101. § (1) bekezdésében, a 102. §
(1) és (2)  bekezdésében, a  103.  § (1)  bekezdésében és a  104.  § (1)  bekezdésében meghatározott nyilvántartás
– a  természetes személyazonosító adatok, valamint a  lakcím-azonosító adatok kivételével – közhiteles hatósági
nyilvántartásnak minősül.”
(2) A Harmtv. a következő 99/A. §-sal egészül ki:
„99/A.  § (1) Magyarország külképviselete és az  idegenrendészeti hatóság az  úti okmányt vagy egyszeri utazásra
jogosító okmányt kérelmező harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan kezeli:
a) a természetes személyazonosító adatokat,
b) a bevándorolt, letelepedett, hontalan státuszt igazoló okmány számát, az okmány érvényességi idejét,
c) szálláshelyének címét, illetve lakcímét, valamint hozzájárulása esetén e-mail címét, telefonszámát,
d) az állampolgár arcképmását és saját kezű aláírását,
e) a kiskorú, továbbá a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett állampolgár törvényes képviselőjének
személyi adatait, személyi azonosítóját, személyazonosságát igazoló hatósági igazolványának számát és saját kezű
aláírását,
f ) kiskorú esetében a  külföldre utazáshoz hozzájáruló nyilatkozat adatait, és a  szülői felügyeleti jog megszűnését,
illetve szünetelését igazoló jogerős határozat adatai közül a  bíróság vagy hatóság megnevezését, ügyszámát,
a határozat keltét, a szünetelés időtartamát, a megszüntetés kezdő időpontját,
g) a kiadott úti okmány típusát, számát, érvényességi idejét,
h) az úti okmány cseréjére, pótlására vonatkozó adatokat,
i) a  Schengeni Információs Rendszerben elhelyezendő figyelmeztető jelzés (a  továbbiakban: figyelmeztető jelzés)
kezelésével kapcsolatos adatokat,
j) az útlevélhatósági eljárást lefolytató alkalmazott egyedi azonosító kódját,
k) a külföldre utazás korlátozásának tényét vagy annak törlését,
l) az úti okmány iránti kérelem elutasításának indokát.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokat az  idegenrendészeti hatóság az  úti okmány iránti kérelem
elutasítása esetén annak időpontjától, a  kiadott úti okmány esetén annak érvényességi ideje lejártát, illetve
visszavonását követő 10 évig kezeli.”
(3) A Harmtv. 103. § (1) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Az idegenrendészeti hatóság a  külföldre utazási korlátozás hatálya alatt álló harmadik országbeli állampolgárral
kapcsolatos következő adatokat kezeli:)
„c) a harmadik országbeli állampolgár úti okmányának típusa, száma, érvényességi ideje.”
(4) A Harmtv. 103. § (2) bekezdésében a „megszűnéséig” szövegrész helyébe a „megszűnését követő három évig” szöveg
lép.
7. A menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény módosítása
19. § A menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 83. § (1) bekezdés y) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A menekültügyi nyilvántartás az e törvény hatálya alá tartozó személy következő adatait tartalmazza:)
„y) a  menekült, az  oltalmazott és a  menedékes részére a  menekültügyi hatóság által kiállított úti okmány típusát,
okmányazonosítóját, az útlevél matrica okmányazonosítóját, az okmány kiállításának dátumát és érvényességének
idejét, a  kiállító útlevélhatóság megnevezését, a  kiállítás helyét, az  útlevélhatósági eljárást lefolytató ügyintéző
nevét, az úti okmányban szereplő személy arcképmását és saját kezű aláírását,”
8. A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar
állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti
biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény módosítása
20. § (1) A  bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az  Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal
szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a  bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról
szóló 2009. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Bnytv.) 30/B. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A külföldre utazási korlátozás hatálya alatt állók nyilvántartásában annak az adatait kell nyilvántartani,)
„b) akivel szemben ideiglenes kiadatási bűnügyi felügyeletet vagy ideiglenes átadási felügyeletet rendeltek el,
illetve olyan bűnügyi felügyeletet vagy ideiglenes végrehajtási bűnügyi felügyeletet rendeltek el, amelynek során
a bíróság a terhelt számára előírta, hogy meghatározott területet, lakást, egyéb helyiséget, intézményt vagy ahhoz
tartozó bekerített helyet engedély nélkül nem hagyhat el,”
(2) A Bnytv. 30/C. § l) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A külföldre utazási korlátozás hatálya alatt állók nyilvántartása tartalmazza)
„l) annak tényét, hogy az  arra jogosult szervek adatközlése szerint az  érintett személy érvényes úti okmánnyal
rendelkezik.”
(3) A Bnytv. 30/D. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A személyazonosító adatokat, valamint a 30/C. § b)–f ), h) pontjában, i) pont ia)–ic) alpontjában meghatározott
adatokat az a bíróság közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel, amely e törvény rendelkezései szerint
a) kényszerintézkedés elrendelése esetén a büntetőeljárás hatálya alatt állók nyilvántartásába,
b) szabadságvesztés büntetés kiszabása esetén a bűntettesek nyilvántartásába,
c) kényszergyógykezelés vagy javítóintézeti nevelés elrendelése esetén a  hátrányos jogkövetkezmények alatt álló,
büntetlen előéletű személyek nyilvántartásába
teljesítendő adatközlésre köteles.”
(4) A Bnytv. 30/D. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A 30/C. § l) pontjában meghatározott tényt
a) az (1) bekezdésében meghatározott bíróság közli a bűnügyi nyilvántartó szervvel, illetve
b) a bűnügyi nyilvántartó szerv az útiokmány-nyilvántartás adatai alapján automatikusan jegyzi be.”
(5) A Bnytv. 76. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a 76. § a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1) A külföldre utazási korlátozás hatálya alatt állók nyilvántartásában kezelendő adatok bejegyzésekor a bűnügyi
nyilvántartó szerv a  bűnügyi nyilvántartási rendszerből az  érintett személy 4.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)–ae),
ag) és ah)  alpontjában meghatározott személyazonosító adataival automatikus keresést indít az  útiokmánynyilvántartásban annak a  ténynek a  megismerése céljából, hogy az  érintett személy rendelkezik-e érvényes úti
okmánnyal. Ha a kereséssel érintett személy rendelkezik érvényes úti okmánnyal, a bűnügyi nyilvántartó szerv
a) ezt a tényt automatikusan bejegyzi a külföldre utazási korlátozás hatálya alatt állók nyilvántartásába, egyidejűleg
b) a  bűnügyi nyilvántartási rendszerből automatikus adattovábbítással továbbítja az  útiokmány-nyilvántartásba
történő automatikus bejegyzés érdekében az  érintett személy 4.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)–ae), ag) és
ah) alpontjában meghatározott személyazonosító adatait, valamint a külföldre utazási korlátozás tényét.
(1a) Ha az érintett személyről a külföldre utazási korlátozás hatálya alatt állók nyilvántartásában szerepel az a tény,
hogy érvényes úti okmánnyal rendelkezik, a  bűnügyi nyilvántartó szerv a  külföldre utazási korlátozás hatálya
alatt állók nyilvántartásában kezelt adatnak a  30/E.  § szerinti törlését megelőzően a  külföldre utazási korlátozásra
vonatkozó bejegyzés útiokmány-nyilvántartásból történő törlése céljából az  útlevélhatóságnak automatikus
adattovábbítás útján továbbítja az  érintett személy személyazonosító adatai közül a  4.  § (2)  bekezdés a)  pont
aa)–ae), ag) és ah) alpontjában meghatározott adatokat.”
(6) A Bnytv. 76. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  útlevélhatóság az  (1)  bekezdés b)  pontja és az  (1a)  bekezdés alapján automatikus adattovábbítás során
megkapott adatokat a  külföldre utazási korlátozásra vonatkozó tény útiokmány-nyilvántartásba történő
bejegyzésig, illetve az  útiokmány-nyilvántartásból való törléséig kezelheti, és ezt követően az  adatokat
haladéktalanul törli.”
(7) A Bnytv.
a) 30/C.  § b)  pontjában és 30/D.  § (3a)  bekezdésében az  „a kiadatási letartóztatás, az  ideiglenes kiadatási
letartóztatás, az  átadási letartóztatás vagy az  ideiglenes átadási letartóztatás azért” szövegrész helyébe
az „a kiadatási letartóztatás, az  ideiglenes kiadatási letartóztatás, az  ideiglenes kiadatási bűnügyi felügyelet,
az  átadási letartóztatás, az  ideiglenes átadási letartóztatás vagy az  ideiglenes átadási bűnügyi felügyelet
azért” szöveg,
b) 30/D.  § (2)  bekezdésében a „kiadatási letartóztatás, ideiglenes kiadatási letartóztatás, átadási letartóztatás,
ideiglenes átadási letartóztatás, valamint ideiglenes végrehajtási letartóztatás” szövegrész helyébe
a „kiadatási letartóztatás, ideiglenes kiadatási letartóztatás, ideiglenes kiadatási bűnügyi felügyelet, átadási
letartóztatás, ideiglenes átadási letartóztatás, ideiglenes átadási bűnügyi felügyelet, ideiglenes végrehajtási
letartóztatás, valamint ideiglenes végrehajtási bűnügyi felügyelet” szöveg,
c) 30/E. § záró szövegrészében a „76. § (1) bekezdésben” szövegrész helyébe a „76. § (1a) bekezdésében” szöveg,
d) 59. § h) pontjában a „[Btk. 371. § (2) bekezdés” szövegrész helyébe a „[Btk. 372. § (2) bekezdés” szöveg
lép.
9. Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény
módosítása
21. § Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény
a) 9.  § (6)  bekezdésében a „magasabb, a  hatóság előzetes engedélyével, kockázatokra kiterjedő” szövegrész
helyébe a „magasabb, vagy” szöveg,
b) 18. § (8) bekezdésében a „19. § (3)” szövegrész helyébe a „19. § (2)” szöveg, a „19. § (4)” szövegrész helyébe
a „19. § (3)” szöveg
lép. 10. Az egységes elektronikuskártya-kibocsátási keretrendszerről szóló 2014. évi LXXXIII. törvény
módosítása
22. § (1) Az  egységes elektronikuskártya-kibocsátási keretrendszerről szóló 2014. évi LXXXIII. törvény (a  továbbiakban:
Nektv.) 1. § (4) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A NEK-hez kártyakibocsátóként az csatlakozhat, akit)
„b) az e törvény szerinti hatósági eljárásban kiadott engedély kártyakibocsátásra jogosít.”
(2) A Nektv. 2. § 6. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„6. kártyaelfogadó: az a  természetes vagy jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amely
– kedvezmény vagy szolgáltatás kártyafelhasználó általi igénybevétele céljából – a  kártya olvasására a  jelen
törvényben meghatározott adatok vonatkozásában jogosult,”
(3) A Nektv. 8. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A működtető a  személyiadat- és lakcímnyilvántartás, a  kártyakibocsátók, valamint a  megszemélyesítést végző
szervezetek adatközlése alapján)
„b) a kártyafelhasználás támogatása érdekében”
[központi nyilvántartást (a továbbiakban: NEK központi nyilvántartás) vezet.]
(4) A Nektv. 9. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) A  működtető az  (5)  bekezdés szerinti törlésről és a  kártya érvénytelenként való megjelöléséről automatikus
információátadás keretében értesíti a kártyakibocsátót.”
(5) A Nektv. 14. § (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kártyakibocsátási kérelem tartalmazza)
„a) gazdálkodó vagy civil szervezet kérelmező esetén
aa) nyilvántartási számát,
ab) nevét,
ac) a  szervezet képviseletére jogosultak nevét, természetes személy esetén lakóhelyét, születési helyét- és idejét,
anyja születési nevét, jogi személy esetén székhelyét és nyilvántartási számát,”
(6) A Nektv. 19. § d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kártyakibocsátó az általa kibocsátott kártyák adatairól nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza)
„d) a kártya kibocsátásának, érvényességének dátumát, érvénytelenségének tényét,”
(7) A Nektv. 20. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„20. § (1) A kártyaelfogadó a kártya elektronikus egyedi azonosítója adat kezelésére kedvezmény vagy szolgáltatás
kártyafelhasználó általi igénybevétele céljából a  kártya elektronikus olvasása útján jogosult. A  kártyaelfogadó
a kártya elektronikus egyedi azonosítója alapján a kártya érvényességére vonatkozó adat elektronikus úton történő
ellenőrzésére a kártyakibocsátóval kötött szerződésben foglaltak szerint a 19. § szerinti nyilvántartás adattartalma
alapján jogosult.
(2) Érvényes kártya esetében a kártyaelfogadó a kibocsátási célt képező jogosultság vagy egyéb tény fennállásának
ellenőrzése céljából a  19.  § g)  pontjában meghatározott adat megismerésére a  kártyakibocsátó erre vonatkozó
engedélyén alapuló adatközlése alapján a kártyakibocsátóval kötött szerződésben foglaltak szerint jogosult.
(3) A  4.  § (5)  bekezdésében meghatározott okmány elektronikus olvasása során az  érvényességre vonatkozó
adat (1)  bekezdés szerinti ellenőrzése a  NEK központi nyilvántartásának adattartalma alapján, a  kártyakibocsátó
adatfeldolgozói közreműködésével történik.”
(8) A Nektv. 21. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben)
„b) állapítsa meg a  működtető, a  kártyakibocsátó, a  kártyaelfogadó és a  megszemélyesítő által kibocsátandó
dokumentumok körét és elfogadásának rendjét, továbbá a  kártyaigénylés, a  kártyafelhasználói regisztráció,
a  NEK keretében történő hatósági ellenőrzésnek, a  kártyakibocsátás engedélyezésére irányuló eljárásnak,
a  minősítési eljárás lefolytatásának, valamint a  NEK keretében megkötendő szerződés és hatósági szerződés és
a szerződésszegés esetén alkalmazandó jogkövetkezmények részletes szabályait.”
(9) Hatályát veszti a Nektv. 10. §-a. 11. A kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény módosítása
23. § (1) A  kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény (a  továbbiakban: Kstv.) 1.  §-a a  következő
17. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában)
„17. ellátási terület: a megye (főváros) közigazgatási területének azon része, amelyen
a) a  kéményseprő-ipari szerv a  10.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti
ingatlanok körében, valamint a  2.  § (11)  bekezdés szerinti esetben a  2.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti
ingatlanok körében,
b) a kéményseprő-ipari szolgáltató – a tűzvédelmi hatóság által a 7. § (4) bekezdése szerint vezetett nyilvántartásba
történt felvételt követően – a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti ingatlanok körében, vagy
c) a 10. § (3) bekezdése szerinti szolgáltató a 10. § (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a 2. § (1) bekezdés a) és
b) pontja szerinti ingatlanok körében
kéményseprő-ipari tevékenységet végez.”
(2) A Kstv. 5. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az ingatlan használója köteles)
„b) a kéményseprő-ipari szervnek, a kéményseprő-ipari szolgáltatónak azok tevékenysége során megadni
ba) a családi és utónevét, lakóhelyének, tartózkodási és értesítési helyének címét, valamint, ha arról tudomása van,
az ingatlan tulajdonosának családi és utónevét, lakóhelye, tartózkodási és értesítési helye címét,
bb) az ingatlan címadatait,
bc) ha az ingatlan gazdálkodó szervezet székhelye, telephelye vagy fióktelepe, ennek tényét, valamint a gazdálkodó
szervezet elnevezését, székhelyét, cégjegyzékszámát vagy egyéb nyilvántartási számát, képviselőjét,
bd) az ingatlan jellegét, így különösen, hogy az ingatlan társasház, lakásszövetkezeti lakóépület vagy egylakásos
ingatlan,”
(3) A Kstv. 6. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  kéményseprő-ipari szolgáltató a  kéményseprő-ipari tevékenység ellátása érdekében az  ingatlan és
az  ingatlan tulajdonosának, használójának beazonosítása céljából jogosult az  5.  § (2)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott adatokat
a) az ingatlan használójától, tulajdonosától,
b) a cégnyilvántartásból vagy a civil szervezetek nyilvántartásából,
c) az ingatlan-nyilvántartásból, valamint
d) a társasház közös képviselőjétől, lakásszövetkezeti lakóépület esetében a lakásszövetkezet elnökétől
igényelni, továbbá kezelni.”
(4) A Kstv. 6. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az (1), az (1a) és a (3) bekezdés szerinti adatokat
a) a  kéményseprő-ipari szerv és a  kéményseprő-ipari szolgáltató a  kéményseprő-ipari tevékenységének az
– adatokkal érintett – ellátási területén történő megszűnéséig kezeli,
b) az a) pont szerinti adatkezelési jogosultság megszűnésekor
ba) a  kéményseprő-ipari szerv a  kéményseprő-ipari tevékenység tekintetében az  ellátási területen jogutód állami
szerv részére,
bb) a kéményseprő-ipari szolgáltató a kéményseprő-ipari szerv részére
átadja és nyilvántartásából törli.”
(5) A Kstv. 6. §-a a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) A  kéményseprő-ipari szolgáltató az  (5)  bekezdés b)  pontja szerinti időpontban az  érintett ellátási területen
végzett
a) kéményseprő-ipari tevékenysége során birtokába került adatokból összeállított, a  kéményseprő-ipari
tevékenységével összefüggő valamennyi dokumentumot és nyilvántartást,
b) kéményseprő-ipari tevékenységével összefüggő, lezárt vagy folyamatban lévő ügyek dokumentumait és
nyilvántartásait,
c) kéményseprő-ipari tevékenységével érintett ingatlanok címét, valamint az  ingatlan használójának és
tulajdonosának családi és utónevét, lakóhelyének, tartózkodási és értesítési helyének címét
– a  számviteli bizonylatok kivételével – a  kéményseprő-ipari szerv részére külön jogszabályban meghatározott
formában és módon adja át.”
(6) A Kstv. 7. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A tűzvédelmi hatóság hatáskörébe tartozóan)
„b) eljár az  ingatlan tulajdonosával szemben – a  kéményseprő-ipari díj- és költségtérítés-fizetési kötelezettség
nem teljesítése esetét kivéve – a  kéményseprő-ipari tevékenységgel kapcsolatban jogszabályban meghatározott
kötelezettség nem teljesítése esetén, és legfeljebb harmincezer forint összegű bírságot szabhat ki,”
(7) A Kstv. 7. § (4) bekezdése a következő d) és e) ponttal egészül ki:
(A tűzvédelmi hatóság a  kéményseprő-ipari szolgáltatókról nyilvántartást vezet, amely a  szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott adatokon túl tartalmazza)
„d) a kéményseprő-ipari szolgáltató ügyfélszolgálatának címét, telefonszámát, elektronikus elérhetőségét, honlapját,
e) a kéményseprő-ipari szolgáltató ellátási területét és a 2. § (1) bekezdése szerint ellátandó ingatlankört.”
(8) A Kstv. 7. §-a a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) Ha a (4) bekezdés szerinti nyilvántartásba fel nem vett gazdálkodó szervezet kéményseprő-ipari tevékenységet
végez, e gazdálkodó szervezet esetében a (7) bekezdést megfelelően alkalmazni kell.”
(9) A Kstv. 8. § (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg)
„g) az  ingatlan használójának, tulajdonosának, vagyonkezelőjének, valamint a  társasházak, lakásszövetkezetek
képviseletét ellátónak – a  kéményseprő-ipari feladatok ellátása érdekében az  ingatlan azonosításának
céljából  – a  kéményseprő-ipari szerv részére történő adatszolgáltatása és a  kéményseprő-ipari szervvel történő
együttműködése részletes szabályait.”
(10) A Kstv.
a) 5.  § (11)  bekezdésében a „kéményseprő-ipari szolgáltató” szövegrész helyébe a „kéményseprő-ipari szerv
vagy a  kéményseprő-ipari szolgáltató” szöveg, a  „kéményseprő-ipari szolgáltatóhoz” szövegrész helyébe
a „kéményseprő-ipari szervhez, illetve a kéményseprő-ipari szolgáltatóhoz” szöveg,
b) 7.  § (6)  bekezdésében a  „kéményseprő-ipari szolgáltató” szövegrészek helyébe a  „gazdálkodó szervezet”
szöveg
lép. 12. Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
2015. évi CCXXII. törvény módosítása
24. § (1) Az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
(a továbbiakban: E-ügyintézési tv.) 1. §-a a következő 30a. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában)
„30a. központi állami szolgáltatás: olyan, a  Kormány által kötelezően biztosított szabályozott elektronikus
ügyintézési szolgáltatásnak, valamint központi elektronikus ügyintézési szolgáltatásnak nem minősülő, központi
szolgáltatásként nyújtott informatikai, hálózati és infrastrukturális szolgáltatás, amelyet az  állam kijelölt központi
szolgáltatón keresztül biztosít;”
(2) Az E-ügyintézési tv. 25. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, valamint az E-ügyintézési tv. 25. §-a
a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
„(10) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  elektronikus kapcsolattartási lehetőség megváltozása előtt
– az  informatikai biztonság sérülésének veszélye vagy bekövetkezése kivételével – a  változást a  honlapján
a változást megelőző 30 nappal közzéteszi és a Felügyeletnek bejelenti. Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv
a honlapján a módosítást követő 14 napon keresztül jelzi annak tényét, hogy a kapcsolattartás módja megváltozott.
(11) Az elektronikus űrlap megváltozása esetén a  (10) bekezdés alkalmazandó azzal az eltéréssel, hogy a változást
előzetesen 14 nappal korábban kell közzétenni, és a változást a Felügyeletnek nem kell bejelenteni.”
(3) Az E-ügyintézési tv. 27. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A  szabályozott vagy központi elektronikus ügyintézési szolgáltatás nyújtója vagy az  elektronikus ügyintézést
biztosító szerv minden olyan tervezhető technikai tevékenységet, amely a  szolgáltatás vagy az  elektronikus
ügyintézés szünetelését eredményezi, köteles olyan időszakra ütemezni, amelyben a szünetelés nem okoz jelentős
fennakadást az elektronikus ügyintézésben.
(2) A  szabályozott vagy központi elektronikus ügyintézési szolgáltatás nyújtója vagy az  elektronikus ügyintézést
biztosító szerv minden olyan előre tervezett technikai tevékenységről, amely a  szolgáltatás vagy az  elektronikus
ügyintézés szünetelését vagy korlátozott működőképességét eredményezi, legalább a  tevékenység megkezdése
előtt 3 nappal köteles a  Kormány rendeletében meghatározott tartalommal és elérhetőségeken tájékoztatást
elhelyezni.”
(4) Az E-ügyintézési tv. 28. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Az elektronikus ügyintézést biztosító szerv az elektronikus ügyintézési lehetőségnek az adott ügyben történő
biztosítása megkezdése előtt 30 nappal, a  Kormány rendeletében meghatározott adatokat, a  26.  § (1)  bekezdése
szerinti tájékoztatás megküldése mellett elektronikus úton, a  Felügyelet által rendszeresített elektronikus űrlapon
bejelenti a Felügyelet számára.
(2) Az  elektronikus ügyintézést biztosító szerv az  (1)  bekezdés szerinti adatokban, tájékoztatóban bekövetkező
változásokat a változás hatálybalépése előtt legkésőbb 15 nappal az (1) bekezdés szerint bejelenti a Felügyeletnek.”
(5) Az E-ügyintézési tv. 42/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„42/A.  § (1) A  törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott szabályozott elektronikus ügyintézési
szolgáltatások, a központi elektronikus ügyintézési szolgáltatások és a központi állami szolgáltatások – a Kormány
rendeletében meghatározott módon – az elektronikus ügyintézést nem biztosító szerv által is igényelhetőek.
(2) Az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott piaci szereplők által az  (1)  bekezdésben
meghatározott, ellenszolgáltatás mellett igénybe vehető szolgáltatások esetén, a  piaci szolgáltató más
igénybevevők részére történő szolgáltatás nyújtása során az  (1)  bekezdésben meghatározott szolgáltatások
továbbszolgáltatásáért ellenszolgáltatásra nem tarthat igényt.”
(6) Az E-ügyintézési tv. 57. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az együttműködő szerv köteles legalább munkanaponként ellenőrizni és ugyanezen határidőben visszaigazolni
az (1) bekezdés szerinti elérhetőségekre kézbesített küldeményeket.”
(7) Az E-ügyintézési tv. 104/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„104/A.  § (1) A  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló kormányrendeletben
kijelölt központi szolgáltató, valamint a  kormányzati célú hálózatokról szóló kormányrendeletben kijelölt
kormányzati célú hírközlési szolgáltató (a  továbbiakban együtt: központi szolgáltató) a  nem a  Kormány irányítása
vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek részére közszolgáltatásként nyújtja
a) az  e-közigazgatásért felelős miniszter rendeletében meghatározott informatikai rendszer fejlesztését,
üzemeltetését, vagy közreműködik annak fejlesztésében,
b) a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló kormányrendelet szerinti
központosított informatikai és hírközlési szolgáltatásokat,
c) a  kormányzati célú hálózatokról szóló kormányrendelet szerinti kormányzati célú hálózatok igénybevételét,
a kormányzati célú hírközlési tevékenységet, valamint a kormányzati célú hírközlési szolgáltatásokat,
ha a  nem a  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv vezetője ezek igénybevételét
az e-közigazgatásért felelős miniszternél kezdeményezi.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szolgáltatások igénybevételének, a  központi szolgáltató által nyújtott közszolgáltatás
ellátásának a fedezetéül szolgáló forrást – az e-közigazgatásért felelős miniszter és a nem a Kormány irányítása vagy
felügyelete alá tartozó költségvetési szerv vezetője egyeztetésének eredményétől függően –
a) közvetlenül vagy a  nem a  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv költségvetéséből
történő átadással az e-közigazgatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetésében, vagy
b) a központi szolgáltatóval történő közvetlen szerződéskötés esetén a nem a Kormány irányítása vagy felügyelete
alá tartozó költségvetési szervnek
kell biztosítani.”
(8) Az E-ügyintézési tv. 106. § d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap az e-közigazgatásért felelős miniszter, hogy)
„d) a 104/A. § (1) bekezdés a) pontja alapján a központi szolgáltató által fejlesztett vagy üzemeltetett informatikai
rendszereket, a  nem a  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv által igénybevett
központosított informatikai és hírközlési szolgáltatások, a  kormányzati célú hálózatok és hálózati szolgáltatások
igénybevételének szabályait”
(rendeletben állapítsa meg.)
(9) Az E-ügyintézési tv. 108. § (6d) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6d) 2020. december 31-ig természetes személy vagy egyéni vállalkozó sem tehet a  rendelkezési nyilvántartásba
adóügyekben a 22. § (1) bekezdés e) pontja szerinti rendelkezést.”
(10) Az E-ügyintézési tv.
a) 1.  § 17.  pont k)  alpontjában az „ügyintézésre kötelezett” szövegrész helyébe az „ügyintézés biztosítására
kötelezett” szöveg,
b) 11.  § (3)  bekezdésében a  „személyes ügyintézési felületen” szövegrész helyébe a  „személyre szabott
ügyintézési felületen” szöveg,
c) 47. § (3) bekezdésében a „de az eljárás” szövegrész helyébe az „azonban a felügyeleti vizsgálat” szöveg
lép.
(11) Hatályát veszti az E-ügyintézési tv.
a) 68. § (3) bekezdése,
b) 108. § (2)–(4a), (6) és (8)–(16) bekezdése,
c) 109. § (2) és (3) bekezdése,
d) 110/A. §-a,
e) 110/B. §-a.
13. Záró rendelkezések 25. § (1) Ez a törvény – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2019. július 1-jén lép hatályba.
 (2) Az 1–2. §, a 3. § (1)–(6), (10), (11), (13)–(15), (17) és (18) bekezdése, a 4. §, az 5. § (1) és (2) bekezdése, a 6–23. §, a 24. §
(1)–(8), (10) és (11) bekezdése, valamint az 1. melléklet e törvény kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
 (3) A  3.  § (7), (9), (12), (16) és (19)  bekezdése, valamint az  5.  § (3)  bekezdés a)  pontja 2019. szeptember 30-án lép
hatályba.
 (4) A 3. § (8) bekezdése 2020. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1674/2012. (XII. 28.) Korm. határozata egyes csökkentett mértékű törlesztési célú támogatásban részesülő 5000 fő lakosságszám alatti települések meghatározásáról.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 76/C. §
(11) bekezdése alapján, az 1. mellékletben felsorolt önkormányzatok esetében a törlesztési célú támogatás
mértékének értékelés utáni megállapításáról döntött. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
423/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi  CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére tekintettel dr. Molnár Ambrust 2019. február 28-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1424/2016. (VIII. 16.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Célelőirányzatok jogcíme 2016. előirányzatának megemeléséről.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
12.  § (2)  bekezdésében foglaltak alapján elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatának 19 200,0 millió forinttal történő megemelését
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
68/2013. (VII. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a büntető eljárásokban a bíróságok hivatalból intézkedjenek a sértettek kártérítéséről?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés nem felel meg az  Nsztv. 17.  §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést.
Az Országos Választási Bizottság megítélése szerint nem egyértelmű a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés,
mert nem állapítható meg pontosan, hogy egy létező intézmény fenntartására irányul, vagy beadványozó egy új
intézmény bevezetését kezdeményezi, tekintettel arra, hogy a  jelenlegi jogszabályi keretek között lehetőség van
polgári jogi igény érvényesítésére.
Nem egyértelmű továbbá, hogy beadványozó mit ért a „hivatalból intézkedjenek” kifejezés alatt.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ezért ugyanezen jogszabály
18.  §-ának b)  pontja értelmében az  Országos Választási Bizottság az  aláírásgyűjtő ív mintapéldány hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
17. §-án, 18. § b) pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130. § (1) bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés
g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1442/2012. (X. 11.) Korm. határozata az ÉAOP-3.1.1-11-2012-0010 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 3401. jelű úton” című) és az ÉAOP-3.1.1-11-2012-0011 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 3831. jelű és 4145. jelű utakon”) című projektek támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) az ÉAOP-3.1.1-11-2012-0010 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása a 3401. jelű úton” című, és
b) az ÉAOP-3.1.1-11-2012-0011 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása a 3831. jelű és 4145. jelű utakon”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat, 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződéseinek – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2017. (HK 5.) HM VGHÁT szakutasítása a pénzügyi és számviteli szakellenőrzés rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, valamint a honvédelmi szervezetek operatív belső kontrolljai
rendszerének kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről szóló 12/2013. (II. 22.) HM utasítás 7. § (6) bekez
dése alapján a pénzügyi és számviteli szakellenőrzés rendjéről az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. A szakutasítás célja a pénzügyi és számviteli szakterületen alkalmazandó eljárásrendek és kontrollok részletes
meghatározása.
3. A szakutasításban nem szabályozott kérdések tekintetében a honvédelmi szervezetek operatív belső kontrolljai rendszerének kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről szóló HM utasításban, valamint az Operatív Belső
Kontrollok Rendszere Kézikönyv kiadásáról szóló HM
VGHÁT szakutasításban meghatározottak az irányadók.
4. A szakutasítás szempontjából végrehajtó pénzügyi és
számviteli szervezeti elemnek a honvédelmi szervezetek
pénzügyi és számviteli ellátását biztosító referatúrák (a továbbiakban: referatúrák), a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) Nemzetközi Igazgatóság,
Nemzetközi Békeműveleti Osztály (a továbbiakban:
NBO), a HM VGH Nemzetközi Igazgatóság, Nemzetközi
Utaztatási és Külszolgálati Pénzügyi Osztály (a továbbiakban: NUKPO), a nemzetközi válságkezelő és béketámogató műveletekbe felajánlott ideiglenes katonai szervezetek
HM VGH szakmai irányítása alá tartozó szervezeti elemei,
valamint az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban:
MH EK) önálló végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti eleme minősülnek.
2. A szakellenőrzési rendszer 5. A pénzügyi és számviteli szakellenőrzés (a továbbiakban: szakellenőrzés) a HM VGH Pénzügyi és Ellenőrzési Igazgatóság, Szakellenőrzési Osztály (a továbbiakban:
Szakellenőrzési Osztály), valamint a végrehajtó pénzügyi
és számviteli szervezeti elemek által végzett, a pénzügyi és
számviteli szaktevékenységre irányuló ellenőrzési forma,
melynek célja, hogy – a vezetői döntések megalapozottsága, a szükséges intézkedések időbeni megtétele érdekében – biztosítsa és segítse elő:
a) a költségvetési gazdálkodásra, valamint a pénzügyi és
számviteli szakterületre vonatkozó jogszabályi előírások
és közjogi szervezetszabályozó eszközök betartását, azok
egységes alkalmazását, a helyes gazdálkodási szemlélet
érvényesülését,
b) a beszerzésekkel, közbeszerzésekkel kapcsolatos
pénzügyi és számviteli előírások maradéktalan betartását,
c) a személyi állomány illetménnyel, külszolgálati ellátmánnyal, illetményen kívüli juttatásokkal, költségtérítésekkel, szociális juttatásokkal és díjazásokkal való időbeni, előírásoknak megfelelő mértékű ellátását,
d) az adózással, így különösen a személyi jövedelemadó, a munkáltatót terhelő közterhek, az általános forgalmi
adó, valamint az idegenforgalmi adó elszámolásával kapcsolatos előírások érvényesülését,
e) a számviteli és bizonylati fegyelem betartását, a HM
Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer (a továbbiakban: HM KGIR) működtetését,
f) a pénzeszközök előírásszerű kezelését és elszámolását,
g) az állami vagyon védelmét, a pénzügyi károk, vissza
élések megelőzését, azok időben történő feltárását, a károk
megtérülését,
h) a készenlét fokozása, valamint a különleges jogrend
időszakának pénzügyi és számviteli feladatainak előkészítését és ellátását,
i) a szakmai feladatok eredményes végrehajtását, a hatékony munka- és ellenőrzési módszerek alkalmazását,
valamint
j) a HM KGIR-ban lévő kontroll mechanizmusok hatékonyságának növelését.
6. A szakellenőrzést a helyszínen, vagy adatbekérés útján kell végrehajtani. A szakellenőrzés módszerét – annak
céljától függően – úgy kell megválasztani, hogy az az ellenőrzés eredményességét biztosítsa.
7. A szakellenőrzések során alkalmazott általános vizsgálati módszerek a következők:
a) az ellenőrzöttek beszámoltatása, meghallgatása, előzetes jelentések, adatszolgáltatások bekérése, a kapott
információk feldolgozása,
b) az okmányok, nyilvántartások és egyéb dokumentumok tanulmányozása, elemzése,
c) a pénzeszközök és források teljes, vagy részleges leltározása, továbbá
d) az informatikai rendszerek adatbázisából nyert információk, adatok elemzése.
8. A szakellenőrzés során elsődlegesen a dokumentális
ellenőrzést kell alkalmazni, amely a szabályszerűség, valamint az adatok valódiságának megállapítására irányuló
alapvető vizsgálati módszer. Az ilyen jellegű ellenőrzés
elsődlegesen a bizonylatok, az okmányok, a könyvelés,
a kapcsolódó nyilvántartások és az elszámolások érdemi
és számszaki helyességének megállapítását célozza. A dokumentális ellenőrzés az időpontjától függően lehet munkafolyamatba építetten, vagy utólagosan megvalósuló
kontroll tevékenység.
9. A szakellenőrzés a módszerét tekintve lehet tételes,
vagy mintavételen alapuló.
10. A tételes ellenőrzés az ellenőrzést elrendelő által
meghatározott időszak, valamint terület összes bizonylatának, okmányának, a könyvelésnek, a kapcsolódó nyilvántartásoknak és az elszámolásoknak hiánytalan, hézagmentes dokumentális ellenőrzését jelenti.
11. A szakellenőrzés során tételes ellenőrzést kell végrehajtani:
a) ha a vizsgált terület tekintetében a szakutasítás
1. mellékletében tételes szakellenőrzés van meghatározva,
b) visszaélés megalapozott gyanúja esetén, vagy
c) ha a pénztárosi teendőket adott időszakban az érvé
nyesítési jogkörrel rendelkező személy látta el. 12. A mintavételen alapuló ellenőrzés során a vizsgálat
céljából kiválasztott okmányok, bizonylatok mennyiségével és összetételével szemben alapvető követelmény, hogy
azok tipikusak legyenek, kellően reprezentálják az ellenőrzött feladatot, és azok alapján a szakterületet érintő
összes lényeges hiányosság, eredmény feltárásra és tárgyilagosan értékelésre kerülhessen.
13. A szakellenőrzési rendszer – az ellenőrzést végrehajtó, valamint az ellenőrzött szervezeti elem szakmai aláés fölérendeltségi viszonyából eredően – elöljárói és intézményi szintű szakellenőrzésekre tagolódik.
14. A Szakellenőrzési Osztály által végrehajtott szakellenőrzés a HM VGH szakmai irányítása alá tartozó pénzügyi és számviteli szervezeti elemeknél folyó költségvetési
gazdálkodás pénzügyi és számviteli feladatai tervezésének, előkészítésének, végrehajtásának, beszámolásának és
a szakmai munka színvonalának megítélésére irányuló ellenőrzési forma, melynek elsődleges célja, hogy megbízható, valós képet nyújtson a pénzügyi és számviteli szakmai tevékenység színvonaláról, segítse elő az egységes
gazdálkodási szemlélet érvényesülését, biztosítsa az állami vagyon védelmét, megakadályozza a gazdálkodással
kapcsolatos esetleges visszaéléseket, mulasztásokat.
15. A Szakellenőrzési Osztály által a referatúráknál, az
MH EK önálló végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti eleménél, valamint a nemzetközi válságkezelő és béketámogató műveletekbe felajánlott ideiglenes katonai
szervezetek HM VGH szakmai irányítása alá tartozó ellátó
pénzügyi és számviteli szervezeti elemeinél végrehajtott szakellenőrzések elöljárói szakellenőrzésnek minősülnek.
16. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek által a pénzügyi és számviteli szakterület tekintetében
végrehajtott ellenőrzések intézményi szintű szakellenőrzéseknek minősülnek.
17. A szakellenőrzések során a vizsgált bizonylatokon,
okmányokon és nyilvántartásokon – a vizsgálati módszertől függetlenül – az ellenőrzés tényét az intézményi szintű
szakellenőrzés esetében zöld, míg az elöljárói szakellenőrzés során piros színnel kell jelezni és dátummal, aláírással
igazolni.
3. A HM VGH által végrehajtott elöljárói szakellenőrzések rendje
18. A HM VGH elöljárói szakellenőrzési tevékenysége
alapjául szolgáló – a tárca ellenőrzést végrehajtó szervezeteivel, szervezeti elemeivel történt előzetes szakmai
egyeztetés eredményeként összeállított – éves szakellenőrzési tervet a HM VGH főigazgatója a HM tárca éves
munkatervének jóváhagyását követő 15. napig hagyja
jóvá.
19. A HM VGH jóváhagyott éves szakellenőrzési tervének tartalmaznia kell:
a) az ellenőrzések főbb célkitűzéseit és feladatait,
b) kimutatást a rendelkezésre álló ellenőri kapacitások
ról, munkanapokról, és
c) a tervezett átfogó szakellenőrzéseket, a témavizsgála
tokat, a cél-, és utóellenőrzéseket, azok időpontját és ellenőri munkanap szükségletét.
20. A szakellenőrzéseket a Szakellenőrzési Osztály
részéről minden esetben úgy kell megtervezni, hogy
a HM VGH szakmai irányítása alá tartozó végrehajtó
pénzügyi és számviteli szervezeti elemek tekintetében
– a teljes pénzügyi és számviteli szakterületre kiterjedő
elöljárói ellenőrzéseket is figyelembe véve – az 5 évenkénti átfogó szakellenőrzés megvalósuljon. Az átfogó szakellenőrzések keretében a szakutasítás 2. mellékletében
meghatározott területeket kell részletesen vizsgálni és értékelni.
21. Témavizsgálatot kell elrendelni és végrehajtani a
pénzügyi és számviteli szakmai tevékenységre vonatkozó
alapvető jogszabályi előírások, normák, belső rendelkezések, eljárási rend változásából eredő esetleges téves értelmezési, valamint alkalmazási problémák megelőzése érdekében.
22. Az utóellenőrzést külön célellenőrzés, vagy a következő átfogó szakellenőrzés keretében kell végrehajtani.
Célellenőrzés formájában kell végrehajtani az utóellenőrzést, ha az előző szakellenőrzés bűncselekményt, visszaélést tárt fel.
23. A HM VGH célellenőrzést hajt végre, ha a szakmai
irányítása alá tartozó pénzügyi és számviteli szervezeti
elemnél visszaélés alapos gyanúja merült fel, valamint
akkor, ha a költségvetési gazdálkodással kapcsolatos szabályokat súlyosan megsértették.
24. A szakellenőrzés végrehajtásáról az ellenőrzésben
érintett honvédelmi szervezet vezetőjét – az elöljáró vezetők egyidejű tájékoztatása mellett – az ellenőrzési program
megküldésével előzetesen –átfogó szakellenőrzés esetén
legalább 14 nappal, téma, cél- és utóellenőrzés esetén legalább 7 nappal a helyszíni vizsgálat megkezdése előtt – tájékoztatni kell. Az előbbiektől eltérni kizárólag abban az
esetben lehet, ha az ellenőrzés váratlanságát az ellenőrzés
alá vont terület, feladat indokolja, valamint ha az ellenőrzés váratlansága érdemben befolyásolhatja az ellenőrzés
eredményességét. A helyszíni ellenőrzés megkezdéséről,
továbbá az ellenőrzés tervezett lefolyásáról a honvédelmi
szervezet vezetőjét az ellenőrzés vezetője az ellenőrzés
megkezdésekor szóban tájékoztatja.
25. A szakellenőrzéseket a HM VGH főigazgató által
jóváhagyott ellenőrzési program alapján kell végrehajtani.
Az ellenőrzési programot minden esetben a kijelölt bizottság vezetője állítja össze és terjeszti fel – a szolgálati út betartásával – a HM VGH főigazgató részére jóváhagyás céljából.
26. Az átfogó-, valamint a cél- és az utóellenőrzések során a házipénztár működését minden esetben értékelni
kell. A pénztárellenőrzés megtörténtét az aktuális „Napi
pénztárjelentésen” kell feltüntetni. A záradékban az ellenőrzés által megállapított észrevételeket rögzíteni kell.
27. Az ellenőrzési záradékban az észrevételek között
mind a pénztárhiány, mind a pénztártöbblet összegét és az
eltérés rendezésének módját – a HM Fejezet Egységes
Számviteli Politikájának Szabályzatában (a továbbiakban:
számviteli politika) meghatározottaknak megfelelően –
rögzíteni kell. A pénztárellenőrzésnél előtalált pénztártöbbletet, vagy pénztárhiányt – amennyiben az ellenőrzéskor annak okát felfedni nem lehetett – a pénztárossal jegyzőkönyv alapján „egyéb működési bevétel” címen be kell
vételeztetni, vagy „egyéb dologi kiadás” címen kiadásba
kell helyezni. Amennyiben a pénztártöbblet, vagy a pénztárhiány eredete tisztázódott, a többletet az eredeti rendeltetésének megfelelően kell kezelni, a hiány miatt esetleg levont, vagy az eljáráson kívül befizetett összeget
– a hiány keletkezési okát is figyelembe véve – a jogosult
részére vissza kell téríteni.
28. A szakellenőrzések végrehajtása során az ellenőrzésben érintett honvédelmi szervezet személyi állományának meghallgatására az ellenőrzést végrehajtók részéről
– fogadóóra keretében – lehetőséget kell biztosítani. A felmerült pénzügyi és számviteli szakterületet érintő kérdéseket, panaszokat és egyéb bejelentéseket az ellenőrzés vég
rehajtása során meg kell vizsgálni, azokra az ellenőrzés
befejezéséig választ kell adni, a rendezésükre pedig
a honvédelmi szervezetek vezetői felé intézkedést kell
kezdeményezni.
29. A helyszíni ellenőrzés lezárásaként a szakellenőrzés
vezetőjének az ellenőrzésben érintett honvédelmi szervezet vezetőjét tájékoztatnia kell a fontosabb megállapításokról, valamint a feltárt hiányosságokról. A szakellenőrzések részletes megállapításait, tapasztalatait a helyszíni
ellenőrzés befejezését követően jelentés formájában írásba
kell foglalni, amelyet átfogó szakellenőrzés esetén
– a HM VGH főigazgatójának jóváhagyását megelőzően –
egyeztetés céljából meg kell küldeni a honvédelmi szervezet vezetője részére, akinek a jelentés tervezet kézhezvételétől számítva 5 munkanap áll rendelkezésére az észrevételek írásban történő megtételére.
30. A szakellenőrzésnek a feltárt hibák, hiányosságok
megszüntetése és azok jövőbeni megelőzése érdekében az
érintett honvédelmi szervezet vezetője részére intézkedési
javaslatokat kell megfogalmazni. Az intézkedési javaslatok alapján az ellenőrzésben érintett honvédelmi szervezet
vezetőjének az ellenőrzési jelentés kézhezvételét követően
30. napig Intézkedési tervet, majd az abban meghatározott
végső határidő lejártát követő 15. napig a feltárt hiányosságok felszámolásáról foganatosítási jelentést kell készítenie, melyeket a HM VGH főigazgató részére tájékoztatásul meg kell küldeni. A foganatosítási jelentésben részletesen számot kell adni az Intézkedési tervben meghatározott
feladatok végrehajtásáról, továbbá az esetleges elmaradások okáról.
31. A Szakellenőrzési Osztály az általa, valamint a végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek által végrehajtott szakellenőrzések teljesítéséről és főbb tapasztalatairól minden év március 31-ig összefoglaló jelentést
készít a HM VGH főigazgató részére.
32. Az összefoglaló beszámoló jelentés az alábbiakat
tartalmazza:
a) a HM VGH szintű éves szakellenőrzési terv megvalósulását, az esetleges eltérések okait,
b) a végrehajtott szakellenőrzések főbb tapasztalatait
a 2. melléklet szerint,
c) kimutatást a végrehajtott szakellenőrzésekről a 3. melléklet szerint,
d) a szakellenőrzések által feltárt károkat az 5. melléklet
szerint,
e) a szakellenőrzésekre fordított munkanapok számát
a 6. melléklet szerint, valamint
f) a szakellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos egyéb
észrevételeket, szakmai javaslatokat.
4. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek
által végzett intézményi szintű szakellenőrzések rendje 33. A végrehajtó szintű pénzügyi és számviteli szervezeti elemek intézményi szintű szakellenőrzésével szemben
támasztott alapvető követelmény, hogy
a) a munkafolyamatba építve képes legyen időben jelezni
a vonatkozó szabályoktól, követelményektől való eltérést,
továbbá
b) segítse elő a hiányosságok és szabálytalanságok megelőzését, a káros következmények elhárítását, azok csökkentését, valamint a kincstári vagyon védelmét.
34. Az intézményi szintű szakellenőrzés megszervezése, irányítása és végrehajtása terén
a) a HM VGH főigazgató hatáskörébe tartozik:
aa) a HM VGH szervezetén belül működő referatúrák, a
NUKPO, valamint az NBO éves szakellenőrzési tervének
jóváhagyása,
ab) meghatározott időközönkénti beszámoltatás a szakellenőrzések végrehajtásáról, az ellenőrzések észrevételeiről, az esetlegesen feltárt hiányosságokról,
ac) a szakellenőrzések megállapításai alapján – a szabálytalanságok megszüntetése, jövőbeni előfordulásuk
megelőzése érdekében – a szükséges intézkedések, javaslatok megtétele, azok foganatosításának megkövetelése,
valamint a HM VGH személyi állományába nem tartozók
tekintetében a személyi, anyagi felelősség megállapításának kezdeményezése, és
ad) a végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek részére indokolt esetben – az éves szakellenőrzési tervekben rögzített kötelmeken felül – további ellen-őrzési
feladatok meghatározása,
b) a katonai szervezet vezetőjének hatáskörébe tartozik:
ba) a szakutasítás 1. mellékletében meghatározott ellen
őrzési gyakoriság növelése,
bb) az éves szakellenőrzési terv jóváhagyása, valamint
bc) a szakellenőrzések megállapításai alapján – a sza
bálytalanságok megszüntetése, jövőbeni előfordulásuk
megelőzése érdekében – a szükséges intézkedések megtétele, azok foganatosításának megkövetelése, valamint
a személyi állományba tartozók tekintetében a személyi,
anyagi felelősség megállapítása,
c) a végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elem
vezetőjének hatáskörébe tartozik:
ca) a szakellenőrzések követelményeknek megfelelő,
feladatok szerinti megtervezése,
cb) a szakellenőrzések tervszerű végrehajtása,
cc) a beosztottak által végrehajtott szakellenőrzések
gyakorlati, valamint módszertani támogatása,
cd) az elvégzett szakellenőrzések előírtak szerinti doku
mentálása,
ce) a tapasztalatok, megállapítások hasznosításához, va lamint a feltárt hibák, hiányosságok megszüntetéséhez
szükséges javaslatok megtétele és azok végrehajtásának
folyamatos figyelemmel kísérése, továbbá
cf) a szakellenőrzések teljesítéséről és eredményeiről
való beszámolás határidőre történő végrehajtása.
35. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek vezetői az intézményi szintű szakellenőrzések éves
tervét a szakutasítás 7. mellékletében meghatározott formában és tartalommal készítik el úgy, hogy azok az ellátott
honvédelmi szervezetek állományilletékes vezetői által a
tárgyévet megelőző év december 15-ig jóváhagyásra kerüljenek. A szakellenőrzések éves tervét a jóváhagyást
megelőzően – szakmai egyeztetés céljából – a HM VGH
főigazgató részére elektronikus formában a tárgyévet megelőző év november 30-ig meg kell küldeni.
36. Az előzőekben részletezettektől eltérően:
a) az év közben megalapításra kerülő önálló honvédel
mi szervezetek, valamint a nemzetközi válságkezelő és béketámogató műveletekbe felajánlott ideiglenes katonai
szervezetek pénzügyi és számviteli ellátását biztosító szervezeti elemek vezetői az előző pontban meghatározott
tárgyévre vonatkozó kötelemnek a megalapítást követő
30. napig – a HM VGH-val történt szakmai egyeztetést követően – tesznek eleget,
b) a nemzetközi válságkezelő és béketámogató műveletekbe felajánlott ideiglenes katonai szervezetek HM VGH
szakmai irányítása alá tartozó szervezeti elemeinek vezetői a pénzügyi és számviteli feladatok átadás-átvételét követő 30. napig, a váltás időtartamára vonatkozóan készítik
el a szakellenőrzési tervet, amelynek jóváhagyása a szervezet parancsnokának hatáskörébe tartozik.
37. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek központilag előírt szakellenőrzési feladatait, valamint
azok gyakoriságát a szakutasítás 1. melléklete határozza
meg. A honvédelmi szervezetek vezetői – a szervezet sajátosságától és gazdálkodásától függően – az 1. mellékletben
rögzítettnél gyakoribb végrehajtást határozhatnak meg.
38. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek vezetőjének – az NBO és a NUKPO esetében az osztályvezetőnek, vagy a vezető kiemelt főtisztnek – havonta
egy alkalommal váratlan pénztárellenőrzést kell végrehajtani – beleértve mind a forint, mind pedig a valuta pénztárat is – a szakutasítás 1. melléklet 1.1-1.10. alpontjaiban
meghatározott vizsgálati területekre kiterjedően. Az ellenőrzés nem eshet egybe a pénztár átadás-átvételekhez,
valamint a különböző elöljárói és fejezetszintű ellenőrzésekhez kapcsolódóan végrehajtott pénztárellenőrzésekkel.
39. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemeknek az általuk végrehajtott szakellenőrzéseket
– a 40. pontban meghatározottak kivételével – külön e célból vezetett, a szakutasítás 8. melléklete szerinti „Ellenőrzési napló”-ban kell dokumentálni.
40. A 39. pontban előírtaktól eltérően, nem kell dokumentálni azon – az éves szakellenőrzési tervben rögzítetteknek megfelelően – munkafolyamatba építetten megvalósuló kontrollokat, melyek hibát, szabálytalanságot,
vagy bűncselekményre utaló jelet nem állapítottak meg.
41. Ha a szakellenőrzés hiányosságot tárt fel, annak
megszüntetését 30 napon belül vissza kell ellenőrizni,
melynek tényét az „Ellenőrzési napló” megfelelő rovatában dokumentálni kell. Az ellenőrzés által vizsgált területek felelős vezetői és az érintett ügyintézők részére az ellenőrzés megállapításainak megismerését és az esetleges
észrevételek megtételének lehetőségét abban az esetben is
biztosítani kell, amennyiben az ellenőrzési naplót elektronikus formában vezetik.
42. Amennyiben a szakellenőrzés bűncselekmény,
pénzügyi visszaélés alapos gyanúját, vagy 500 000 Ft-ot
meghaladó bruttó összegű jogalap nélküli kifizetést,
visszatartást állapított meg, az ellenőrzés megállapításairól a végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elem vezetője a HM VGH főigazgatóját soron kívül – a szolgálati
út betartásával – tájékoztatja.
43. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek vezetői a szakutasítás 37. pontjában meghatározottakra
kiterjedően – a HM VGH főigazgató egyidejű tájékoztatása mellett – az állományilletékes parancsnok részére tárgyévet követő év február 15-ig számolnak be az általuk végrehajtott szakellenőrzések teljesítéséről és azok eredményéről.
44. A szakellenőrzési tevékenységről szóló beszámoló
jelentésnek tartalmaznia kell:
a) a szakellenőrzési feladatok teljesülését,
b) a szakellenőrzésekre fordított munkanapok számát
a 6. melléklet szerint,
c) a központilag meghatározott szakellenőrzési felada
tok végrehajtásának tapasztalatait, az esetleges elmaradások okát, a terven felül elrendelt ellenőrzéseket, azok
eredményét,
d) a saját hatáskörben végrehajtott szakellenőrzések felsorolását, értékelését,
e) az ellenőrzések kapcsán tett intézkedéseket,
f) a szakellenőrzések által feltárt pénzügyi károkat, így
különösen a jogtalan kifizetéseket, a követelések érvényesítésének elmulasztását, a pénztárhiányokat, továbbá
a visszaéléseket a 4. melléklet szerint,
g) az ellenőrzött területeken tapasztalt súlyos, ismétlődő
hibákat, hiányosságokat, azok okait, továbbá a megszüntetésük érdekében tett intézkedéseket és azok teljesülését,
h) a szakellenőrzések végrehajtását és eredményességét
akadályozó tényezőket, a szakellenőrzések korszerűsítését
elősegítő észrevételeket és javaslatokat, valamint
i) a központi rendelkezésekkel kapcsolatos egyéb észrevételeket, szakmai javaslatokat.
45. Az előzőekben részletezettektől eltérően:
a) a megszüntetésre kerülő önálló honvédelmi szerveze
tek, valamint a nemzetközi válságkezelő és béketámogató
műveletekbe felajánlott ideiglenes katonai szervezetek
pénzügyi és számviteli ellátását biztosító szervezeti elemek a szakutasítás 43. pontja szerinti jelentési kötelezettségüknek a megszűnés napjáig tesznek eleget,
b) a nemzetközi válságkezelő és béketámogató műveletekbe felajánlott ideiglenes katonai szervezetek HM VGH
szakmai irányítása alá tartozó szervezeti elemei a szakutasítás 43. pontja szerinti jelentési kötelezettségüknek a
pénzügyi és számviteli szakmai feladatok átadás-átvételével egyidejűleg tesznek eleget.
46. A több honvédelmi szervezet pénzügyi és számviteli
ellátását biztosító referatúrák vezetői a szakellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos tervezési, végrehajtási, nyilvántartási és beszámolási kötelezettségüknek ellátott – önálló
állománytáblával rendelkező – szervezetenként tesznek
eleget.
5. A parancsnoki pénztárellenőrzések rendje 47. Az önálló házipénztárral rendelkező honvédelmi
szervezetek referatúrájánál az állományilletékes vezetőnek, vagy felhatalmazás alapján annak helyettesének negyedévente egy alkalommal váratlan pénztárellenőrzést
kell végrehajtania.
48. Az ellenőrzés során a szakutasítás 2. melléklet
2. pontjában felsoroltak közül a 2.1.–2.4., valamint a
2.7. alpontokban meghatározott területeket kell részletesen vizsgálni és értékelni. Az ellenőrzés által tett megállapításokat a szakutasítás 26. pontjában meghatározottaknak
megfelelően kell dokumentálni.
49. A HM VGH szervezetében működő referatúrák parancsnoki pénztárellenőrzése a HM VGH Vezetés és Gazdálkodás Támogató Igazgatóság állományából kijelölt
személy tevékenysége útján valósul meg.
6. Záró rendelkezések 50. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba.
51. Hatályát veszti a pénzügyi és számviteli szakellenőrzés rendjéről szóló 13/2013. (HK 8.) HM VGHÁT szakutasítás.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
70/2012. (X. 16.) OGY határozata az új Országos Fogyatékosügyi Program, valamint a végrehajtására vonatkozó középtávú intézkedési tervben foglalt feladatok megvalósításának időarányos teljesítéséről (2007–2010.) szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az új Országos Fogyatékosügyi Program, valamint a végrehajtására vonatkozó középtávú intézkedési
tervben foglalt feladatok megvalósításának időarányos telejesítéséről (2007–2010.) szóló jelentést elfogadja.
2. Ez az országgyűlési határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke