text:
29/2014. (IV. 10.) EMMI rendelete a muzeális intézményekben őrzött kulturális javak kölcsönzéséről, valamint a kijelölési eljárásról.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (3) bekezdés
k)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. állományvédelem: a  kulturális javak állapotának megóvására irányuló tisztítási, konzerválási és restaurálási
tevékenység, továbbá a kulturális javak számára biztosítandó fényviszonyok és klimatikus feltételek, valamint
a kulturális javak szállítása, csomagolása, raktározása és kiállítása során biztosítandó feltételek összessége,
2. elhelyezési dokumentáció: a  kulturális javak kölcsönzésével összefüggésben a  kölcsönvevő muzeális
intézmény által vagy a kijelölési eljárásban a kérelmező által készített felmérés, amely tartalmazza
a) a kiállítótér alaprajzát, műszaki adatait és a tűzvédelmi előírásokat,
b) a kulturális javak állományvédelmére vonatkozó előírásokat, valamint
c) a kulturális javak, továbbá a kiállítótér vagyonbiztonságára vonatkozó előírásokat,
3. kijelölési eljárás: a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló
1997. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Kultv.) 38/B. §-a szerinti eljárás,
4. vagyonbiztonság: a  kulturális javak vagyonvédelme, biztonságos őrzése, szállítása során a  muzeológusi,
rendőrségi vagy egyéb fegyveres kíséret biztosítása, továbbá a kulturális javak biztosítása.
2. Általános rendelkezések 2. § A  kultúráért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) a  Kultv. 38/A.  § (4) és (5)  bekezdésében, továbbá
38/C.  §-ában biztosított jogkörében, valamint a  kijelölési eljárás során a  nemzeti kulturális érdek fennállásának
vizsgálata során a következő szempontokat mérlegeli:
a) a muzeális intézmény raktárában őrzött, kiállításon nem szereplő kulturális javaknak a  látogatók számára
történő hozzáférhetővé tétele,
b) a kulturális javak tudományos vagy szakmai véleményezése, vizsgálata, restaurálása, preparálása, valamint
c) a kulturális javak közfeladat ellátásával összefüggő reprezentációs célú bemutatása.
3. Kölcsönzés 3. § (1) A  kölcsönkérő a  kölcsönzést megelőzően a  kölcsönözni szándékozott kulturális javakra vonatkozó elhelyezési
dokumentációt készít.
(2) Az elhelyezési dokumentációban foglalt feltételek fennállását a kölcsönadó saját költségén a kölcsönzési szerződés
megkötését megelőzően ellenőrizheti. A kölcsönkérő köteles az ellenőrzést tűrni és az ellenőrzés lefolytatása során
a kölcsönadóval együttműködni.
4. § Ha a kölcsönadó és a kölcsönvevő eltérően nem állapodnak meg, a kölcsönvevő viseli a kölcsönzéssel összefüggő
alábbi költségeket:
a) a kulturális javak állományvédelmét szolgáló költséget,
b) a kulturális javak vagyonbiztonságát szolgáló költséget, valamint
c) az adminisztrációs költséget, ideértve a postai, nyomtatási és fénymásolási költséget is.
5. § (1) Az  állami tulajdonú kulturális javak állami vagy önkormányzati fenntartású muzeális intézmények közötti,
országhatáron belüli kölcsönzése mentes a kölcsönzési díj és a pénzügyi biztosíték megfizetése alól.
(2) Az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó állami tulajdonú kulturális javak muzeális intézmények közötti kölcsönzése
esetén a  kölcsönzési díj és a  pénzügyi biztosíték megfizetése alóli mentesség iránti kérelem (a  továbbiakban:
mentesítési kérelem) a kölcsönzési szerződés megkötése előtt nyújtható be a miniszternél.
(3) A mentesítési kérelem tartalmazza a kölcsönzés céljának és indokoltságának bemutatását, a kölcsönzési díj, illetve
a pénzügyi biztosíték összegét és a mentesítés kérelmezett mértékét.
(4) A mentesítési kérelemhez csatolni kell
a) az elhelyezési dokumentációt, valamint
b) a kölcsönzési díj, illetve a pénzügyi biztosíték összegét igazoló dokumentumot, vagy a kölcsönzési szerződés
tervezetét.
 (5) A miniszter a mentesítési kérelem elbírálása során vizsgálja
a) a kölcsönzéshez fűződő nemzeti kulturális érdek fennállását, valamint
b) az elhelyezési dokumentációban megállapított feltételek megfelelőségét.
(6) Ha az (1) bekezdés vagy a miniszter mentesítése alapján létrejött kölcsönzési szerződés megkötésével elengedésre
kerülő kölcsönzési díj és pénzügyi biztosíték összege meghaladja a  100 millió forintot, az  az Európai Bizottság
SA.34770 (2012/N-2). számú határozata szerinti kulturális célú állami támogatásnak minősül.
(7) A kölcsönvevő a (6) bekezdés szerinti összegről a kölcsönzési szerződés megkötését követő 30 napon belül írásban
értesíti a minisztert.
4. Kijelölési eljárás 6. § (1) A kijelölési eljárás írásbeli kérelemre indul. A kérelmet az nyújtja be, aki a kulturális javakat őrizni vagy bemutatni
kívánja.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelemmel érintett kulturális javak azonosításra alkalmas megjelölését,
b) a kérelemmel érintett kulturális javak őrzési vagy bemutatási helye kijelölésének indokait, illetve, ha
a  kérelem a  kulturális javak tudományos vagy szakmai véleményezésére, vizsgálatára irányul, az  ehhez
szükséges feltételek igazolását,
c) a kérelmezett őrzési vagy bemutatási hely meghatározását és az arra vonatkozó elhelyezési dokumentációt,
d) a kijelölés kérelmezett időtartamát,
e) a kérelmező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  kérelmezett őrzési vagy bemutatási helyen a  kulturális
javak kölcsönzés, múzeumi letét vagy egyéb jogcímen történő elhelyezésére nem volt mód, valamint
f ) a kérelmezőnek a 8. § (2) bekezdése szerinti költségek vállalásáról szóló nyilatkozatát.
(3) A miniszter a kérelem elbírálása során vizsgálja
a) a nemzeti kulturális érdek fennállását,
b) az elhelyezési dokumentációban megállapított állományvédelmi és vagyonbiztonsági feltételek
megfelelőségét,
c) a kérelemmel érintett kulturális javak vagyonkezelője által biztosított állományvédelmi, vagyonbiztonsági és
látogatói hozzáférési feltételeket,
d) a (2) bekezdés e) pontja szerinti nyilatkozat megalapozottságát, valamint
e) a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvényben (a továbbiakban: Nvtv.) foglaltakat, ha a kérelemmel
érintett kulturális javak a nemzeti vagyon részét képezik.
 (4) A miniszter döntéséhez a kérelemmel érintett kulturális javak vagyonkezelőjétől beszerzi
a) a  kérelemmel érintett kulturális javak leltári számmal ellátott jegyzékét, a  fizikai állapotot dokumentáló
szakleírását és képi ábrázolását,
b) a (3) bekezdés c) pontja szerinti feltételek biztosításának részletes dokumentációját, valamint
c) a (3) bekezdés b) és d) pontjában foglaltakkal kapcsolatos álláspontját.
(5) A miniszter a kérelemnek helyt adó döntésében meghatározza
a) az őrzésre vagy bemutatásra kijelölt személyt vagy szervezetet (a  továbbiakban együtt: kijelölt személy) és
a kulturális javak őrzési vagy bemutatási helyét,
b) a kijelöléssel érintett kulturális javak körét, a kijelöléskor fennálló fizikai állapotuk rögzítésével,
c) a kijelölés időtartamát,
d) a kijelöléssel érintett kulturális javak állományvédelme és vagyonbiztonsága érdekében biztosítandó
feltételeket,
e) a kijelöléssel érintett kulturális javakra vonatkozó széles körű látogatói hozzáférés, tudományos kutatás és
szakmai vizsgálat biztosításának feltételeit, valamint
f ) a d) és e)  pontban foglaltaknak a  kijelöléssel érintett kulturális javak vagyonkezelője (a  továbbiakban:
vagyonkezelő) által történő ellenőrzésének eljárásrendjét. (6) A  miniszter a  kérelemnek helyt adó döntését megküldi a  kijelöléssel érintett kulturális javak feletti tulajdonosi
joggyakorló számára is.
7. § (1) A kulturális javak őrzési vagy bemutatási helyének kijelölése legfeljebb 15 évre szólhat. A kijelölés – az Nvtv. 11. §
(10) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel – új eljárás keretében meghosszabbítható.
(2) A  kijelölés meghosszabbítását a  kijelölés időtartamának lejáratát megelőzően legalább 3 hónappal kell
kezdeményezni.
(3) A kijelölés meghosszabbítására irányuló eljárás során a kijelölési eljárásra meghatározott rendelkezések irányadók
azzal, hogy nem kell alkalmazni a  6.  § (2)  bekezdés a)  pontjában és a  6.  § (4)  bekezdés a) és b)  pontjában foglalt
előírásokat.
(4) A miniszter a kijelölés meghosszabbítására irányuló kérelemmel érintett kulturális javak fizikai állapotának felmérése
céljából helyszíni ellenőrzést tart.
8. § (1) A kijelölt személy a kijelöléssel érintett kulturális javakért sajátjaként felel, azokat másnak át nem engedheti, köteles
azokat épségben fenntartani, őrzésükről, szakszerű kezelésükről és megóvásukról gondoskodni.
(2) A  kijelölés időtartama alatt a  kijelölt személy viseli a  kijelöléssel érintett kulturális javak állományvédelmét és
vagyonbiztonságát szolgáló, valamint a  kulturális javakban bekövetkezett károsodásából adódó, másra át nem
hárítható költségeket.
(3) A kijelöléssel érintett kulturális javak fizikai állapotában bekövetkezett változásról a kijelölt személy haladéktalanul,
de legkésőbb a tudomására jutástól számított 8 napon belül köteles tájékoztatni a vagyonkezelőt és a minisztert.
(4) A kijelöléssel érintett kulturális javakkal kapcsolatos tisztítási, konzerválási vagy restaurálási munkák elvégzéséhez
a vagyonkezelő előzetes egyetértése szükséges.
9. § A  kijelöléssel érintett kulturális javak fizikai állapotát és a  6.  § (5)  bekezdése szerinti határozatban foglaltak
betartását a miniszter szükség szerint, de évente legalább egyszer ellenőrzi. A kijelölt személy köteles az ellenőrzést
tűrni és az ellenőrzés lefolytatása során együttműködni.
10. § (1) A miniszter a kijelölést hivatalból visszavonja, ha
a) a kijelölt személy meghal vagy jogutód nélkül megszűnik,
b) nem teljesül a 6. § (5) bekezdés d) vagy e) pontjában meghatározott feltétel, vagy
c) nem teljesül az Nvtv. 11. § (10) bekezdésében meghatározott feltétel.
(2) A miniszter a kijelölést visszavonja
a) a kijelölt személy vagy
b) az (1) bekezdés b) pontjában foglalt esetben a vagyonkezelő
kérelmére.
(3) A kulturális javak visszaszállításának költségeit
a) kérelemre történő visszavonás esetében a kérelmező,
b) a kijelölés időtartamának lejártakor és az  (1)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti esetben a  kijelölt személy,
valamint
c) az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a vagyonkezelő
viseli.
(4) A  kijelölés időtartamának lejárta előtti visszavonás esetében a  kijelölt személy viseli a  vagyonkezelőnél
a  visszavonással kapcsolatban felmerült költséget, kivéve az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetet, valamint ha
az eljárás a vagyonkezelő kérelmére indul.
5. Záró rendelkezés 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1318/2012. (VIII. 30.) Korm. határozata az állami vagyonnal kapcsolatos többletbevétel felhasználásáról.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 6. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján jóváhagyja, hogy a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási
jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport,
1. Az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcímet terhelő kifizetések 19 900,0 millió forinttal
meghaladják a módosított kiadási előirányzat összegét. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2015. (VI. 8.) BM OKF utasítása a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjának felhatalmazása alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: BM OKF), valamint annak
területi és területi jogállású szerveire terjed ki.
2. § A BM OKF Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) jelen utasításom mellékleteként
közzéteszem.
3. § A főigazgató közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeti egység vezetője – a Szabályzat rendelkezéseivel
összhangban – az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül új ügyrendet ad ki, vagy a hatályban lévő ügyrendjét
módosítja, valamint azt jóváhagyás céljából a főigazgató részére felterjeszti.
4. § A főigazgató-helyettesek a közvetlen alárendeltségükbe tartozó szervezeti egységek módosított ügyrendjeit az
utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül hagyják jóvá.
5. § A főigazgató és a főigazgató-helyettesek közvetlen alárendeltségébe tartozó vezetők – a Szabályzattal és ügyrendjükkel
összhangban – az ügyrendek jóváhagyását követően 15 napon belül elkészítik a beosztott vezetők és munkatársak
munkaköri leírásait. A főigazgató közvetlen alárendeltségébe tartozó vezető munkaköri leírását a főigazgató hagyja
jóvá.
6. § A BM OKF területi és területi jogállású szerve vezetője intézkedik a Szervezeti és Működési Szabályzatának az utasítás
hatálybalépését követő 30 napon belüli elkészítéséről, és jóváhagyásra felterjeszti a főigazgató részére, továbbá
a Szervezeti és Működési Szabályzat jóváhagyását követő 30 napon belül intézkedik az új ügyrend kiadásáról vagy
a hatályban lévő ügyrend módosításáról. Az ügyrendek jóváhagyását követő 15 napon belül intézkedik a beosztott
vezetők és a foglalkoztatottak munkaköri leírásának elkészítéséről és jóváhagyásáról.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 1/2013. (IV. 24.) BM OKF utasítás.
Dr. Tollár Tibor tű. vezérőrnagy s. k.,
 mb. főigazgató


text:
192/2013. (IV. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – sziklavári vilmos
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország minszki nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2012. március 5. schmitt Pál s. k.,
 köztársasági elnök


text:
29/2011. (III. 10.) HM utasítása a 2011–2012. évekre vonatkozó esélyegyenlőségi irányelvek kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján – figyelemmel az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény rendelkezéseire – a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire terjed ki.
2. § Az utasítás mellékleteként kiadom a Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterének 2011–2012. évekre vonatkozó esélyegyenlőségi irányelveit.
3. § Az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Ezzel egyidejűleg „a Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterének 2009–2010. évekre vonatkozó esélyegyenlőségi irányelvei” kiadásáról szóló 58/2009. (VII. 17.) HM
utasítás hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
40/2012. (IV. 27.) VM rendelete az élelmiszerlánc-felügyeleti díj bevallásának és megfizetésének szabályairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 43. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 94. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában: a) kistermelő: a kistermelői élelmiszer-termelés, -előállítás és -értékesítés feltételeiről szóló 52/2010. (IV. 30.) FVM
rendelet 2. § 1. pontja szerinti fogalom; b) kisvállalkozás: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 3. §
(2) bekezdése szerinti fogalom; c) mezőgazdasági kistermelő: a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 19. pontja szerinti
fogalom; d) mikrovállalkozás: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 3. §
(3) bekezdése szerinti fogalom. 2. § (1) Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvényben (a továbbiakban: Éltv.) meghatározott
felügyeleti díj (a továbbiakban: felügyeleti díj) összegét a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban:
NÉBIH) 10032000-00289782-30006016 számú fizetési számlájára kell megfizetni ezer forintra kerekítve.
(2) A felügyeleti díj megfizetését átutalással kell teljesíteni. A befizetési bizonylatnak a közlemények rovatban
tartalmaznia kell a felügyeleti díj fizetésére kötelezett adószámát (adóazonosító jelét) és a 3. § (5) bekezdése szerinti
tranzakció azonosítót. 3. § (1) A felügyeleti díjat ezer forintra kerekítve kell bevallani a NÉBIH honlapján közzétett formanyomtatvány szerinti
bevallási nyilatkozattal (a továbbiakban: bevallási nyilatkozat), az alábbi adattartalommal:
a) a bevallási nyilatkozatot tevő neve (cégneve), lakhelye (székhelye, telephelye), természetes személy esetében
anyja neve, születési helye és ideje; b) adóazonosító jele (adószáma);
c) előző évi nettó árbevétel, illetve jövedelem mértéke;
d) felügyeleti díj alapjául szolgáló előző évi nettó árbevétel, illetve jövedelem mértéke tevékenység szerinti
bontásban; e) felügyeleti díj összege; f) bevallás időszaka (naptári évtől eltérő üzleti év jelzése);
g) kapcsolattartó (képviselő) neve és elérhetősége; h) fizetési számla száma, amelyről a felügyeleti díj utalásra kerül a NÉBIH számlaszámára;
i) a bevallásra kötelezett által végzett, élelmiszerlánc-felügyelet alá tartozó tevékenység megnevezése, és a
tevékenység végzésének helye. (2) Az (1) bekezdés szerinti bevallási kötelezettség elektronikus úton ügyfélkapu használatával teljesíthető a NÉBIH
honlapján közzétett elektronikus bevallási nyilatkozat formanyomtatvány kitöltésével. (3) A bevallásra kötelezett a képviseletének ellátására állandó meghatalmazást vagy megbízást adhat írásban
ügyfélkapus regisztrációval rendelkező természetes személy számára. A képviseletet a NÉBIH-hez be kell jelenteni,
a NÉBIH honlapján közzétett elektronikus formanyomtatvány kitöltésével. A meghatalmazás vagy megbízás eredeti
vagy hiteles másolati példányát postai úton is meg kell küldeni a NÉBIH számára.
(4) Amennyiben olyan természetes személy nyújt be bevallási nyilatkozatot, akinek képviseleti jogosultsága a
(3) bekezdés szerint nem igazolt, a NÉBIH hiánypótlás keretében a képviseleti jogosultság igazolására szólítja fel
a benyújtót. (5) A NÉBIH a bevallásról elektronikus úton egyedi tranzakció azonosítót tartalmazó visszaigazolást küld az ügyfél
részére. (6) A bevallási nyilatkozatban a kötelezettnek nyilatkoznia kell arról, hogy
a) mezőgazdasági kistermelőnek minősül-e, és a mezőgazdasági kistermelői tevékenységből származó jövedelme
mellett rendelkezik-e a felügyeleti díj alapját képező egyéb jövedelemmel,
b) élelmiszert kizárólag végső fogyasztó számára értékesítő mikrovállalkozásnak minősül-e,
c) élelmiszert kizárólag végső fogyasztó számára értékesítő kistermelőnek minősül-e,
d) élelmiszert kizárólag végső fogyasztó számára értékesítő kisvállalkozásnak minősül-e, amennyiben az Éltv. 47/B. §
(5) bekezdés b) pontja szerinti felügyeleti díj fizetési kötelezettséget választja,
e) termelői szerveződésnek minősül-e, amennyiben a termelői szerveződés tagjától az Éltv. 47/B. §
(4) bekezdésében foglaltak szerint a felügyeleti díj fizetési kötelezettséget átvállalja, vagy
f) a termelői szerveződés és annak tagjai kizárólagos tulajdonában lévő vállalkozás, amennyiben a termelői
szerveződés tagjától az Éltv. 47/B. § (4) bekezdésében foglaltak szerint a felügyeleti díj fizetési kötelezettséget
átvállalja. (7) A mezőgazdasági kistermelő bevallási nyilatkozatot csak akkor köteles kitölteni, ha az Éltv. 47/B. § (2) bekezdése
szerinti tevékenységet nem őstermelői tevékenység keretében is végez.
(8) Amennyiben a termelői szerveződés vagy a termelői szerveződés és annak tagjai kizárólagos tulajdonában lévő
vállalkozás az Éltv. 47/B. § (4) bekezdésében foglaltak szerint a felügyeleti díj fizetési kötelezettséget tagjától átvállalja,
a bevallási nyilatkozat benyújtásával egyidejűleg köteles a felügyeleti díj fizetési kötelezettség átvállalására vonatkozó
szerződés eredeti vagy hiteles másolati példányát a NÉBIH részére megküldeni.
(9) Az Éltv. 47/B. § (4) bekezdése szerinti átvállalás esetén, a termelői szerveződés vagy a termelői szerveződés és annak
tagjai kizárólagos tulajdonában álló vállalkozás és annak tagja közötti értékesítésből származó árbevétel nem része
az Éltv. 47/B. § (3) bekezdése szerinti értékesítés nettó árbevételének.
4. § (1) Amennyiben a felügyeleti díj fizetésére kötelezett gazdasági társaság a naptári évtől eltérő üzleti évet választ, az Éltv.
47/B. § (3) bekezdés a) pontja szerinti előző évi nettó árbevétel alatt a május 31-ét megelőzően benyújtott társasági
adóbevallás szerinti időszak nettó árbevétele értendő. (2) Költségvetési szervek esetében az Éltv. 47/B. § (3) bekezdése szerinti éves nettó árbevétel alatt a költségvetési szerv
vállalkozási tevékenységéből befolyt árbevételét kell érteni. (3) Az Éltv. 47/B. § (3) bekezdése szerinti értékesítés nettó árbevételének, illetve jövedelemnek nem része a jogszabály
alapján kapott állami támogatás összege. 5. § (1) A felügyeleti díj fizetésére kötelezett a bevallási nyilatkozatban feltüntetett felügyeleti díj alapját képező előző évi
nettó árbevétel, illetve jövedelem mértékét, valamint a felügyeleti díj összegét módosíthatja.
(2) A felügyeleti díj fizetésére kötelezett köteles a bevallási nyilatkozatot módosítani, ha
a) a társasági adóbevallásban a nettó árbevétel összege,
b) az egyszerűsített vállalkozói adóbevallásban a bevétel összege,
c) a személyi jövedelemadó bevallásban az egyéni vállalkozói, illetve mezőgazdasági őstermelői tevékenységből
származó jövedelem összege ezen bevallások önellenőrzése vagy adóhatóság általi ellenőrzése eredményeként akként módosul, hogy az a
felügyeleti díj alapjául szolgáló előző évi nettó árbevétel, illetve jövedelem mértékét, illetve a felügyeleti díj összegét is
érinti. (3) A bevallás módosítását a NÉBIH honlapján közzétett formanyomtatványon kell teljesíteni elektronikus úton, amelynek
a 3. § (1) bekezdésében foglaltakon túl tartalmaznia kell az alábbi adatokat:
a) módosítással érintett időszak; b) felügyeleti díj alapjául szolgáló előző évi nettó árbevétel, illetve jövedelem módosított mértéke;
c) felügyeleti díj módosított összege; d) visszajáró, illetve fizetendő felügyeleti díj összege.
6. § A felügyeleti díj fizetésére kötelezett a bevallást és az azt alátámasztó nyilvántartásokat, bizonylatokat a bevallás
teljesítésének évét követő ötödik naptári év végéig köteles megőrizni.
7. § Amennyiben a felügyeleti díj fizetésére kötelezett az Éltv. 47/B. § (3)–(5) bekezdésében meghatározottnál nagyobb
összegű felügyeleti díjat fizetett meg, a NÉBIH a túlfizetés visszafizetéséről, annak megállapítását követő harminc
napon belül intézkedik. 8. § Ez a rendelet 2012. május 1-jén lép hatályba.
9. § A 2012. évben a felügyeleti díj bevallási kötelezettség teljesítésével az ügyfél az Éltv. 38/B. §-a szerinti FELIR
regisztrációra vonatkozó kötelezettségének is eleget tesz. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
11/2012. (I. 23.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy dr. Zombor Ferencnek, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása
a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 49. § (2) bekezdése a) pontja alapján történő
áthelyezésére tekintettel
– 2011. december 31-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
73/2009. (HK 8.) HM HVKF intézkedése a nyugállományt kifejező jelvény rendszeresítéséről.
A Honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a csapatkarjelzések,
csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről
szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás (továbbiakban:
Utasítás), valamint a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire – a nyugállományt kifejező jelvény
rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált, felterjesztett nyugállományt kifejező jelvényt a nyugállományú katonák társasági és köznapi öltözetéhez rendszeresítem.
2. A rendszeresített nyugállományt kifejező jelvény
szöveges leírását, és képi ábrázolását ezen intézkedés
1–6. melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése alapján a jóváhagyott
nyugállományt kifejező jelvény rendszeresítéséből adódó
költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, legyártásáról a
HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség, a nyugállományba vonult katonák ellátásáról az MH Összhaderőnemi Parancsnokság gondoskodik.
4. Jelen intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
26/2015. (V. 26.) NFM rendelete az energetikai auditokkal kapcsolatos adatszolgáltatásra és a regisztráló szervezetek éves jelentésére vonatkozó részletes szabályokról.
Az energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvény 45. § c)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 7. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalra (a  továbbiakban: Hivatal), a  regisztráló
szervezetekre, valamint az energetikai auditorokra és az energetikai auditáló szervezetekre terjed ki.
2. § (1) Az  energetikai auditról az  energetikai auditor, vagy energetikai auditáló szervezet által lefolytatott energetikai
auditálás esetében az energetikai auditáló szervezet a Hivatal által üzemeltetett internetes felületen keresztül nyújt
adatszolgáltatást a Hivatal számára.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás tartalmazza
a) az  energetikai auditálást lefolytató energetikai auditor nevét, az  energetikai audit azonosítószámát,
elkészültének időpontját;
b) annak megjelölését, hogy az energetikai audit
ba) háztartásról,
bb) kis- és középvállalkozásról,
bc) nagyvállalatról,
bd) közcélú intézményről, létesítményről,
be) önkormányzatról,
bf ) településről vagy
bg) egyéb energiarendszerről
készült;
c) annak megjelölését, hogy az energetikai audit mely műszaki rendszerre vonatkozik;
d) kötelező energetikai auditálás esetén a  megbízó cégnevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, valamint azon
vállalkozás cégnevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, amelyre az energetikai audit kiterjed;
e) az energetikai auditban meghatározott potenciális energia-megtakarításnak az energiahatékonyságról szóló
törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározott beavatkozási módok szerinti mértékét;
valamint
f ) korábbi energetikai auditálás lefolytatása esetén a korábbi auditálást követően megvalósult intézkedésekből
származó megtakarítás mértékét, a korábbi auditálást lefolytató energetikai auditor és energetikai auditáló
szervezet által lefolytatott energetikai auditálás esetében az energetikai auditáló szervezet nevét és a korábbi
audit azonosítószámát.
3. § (1) A regisztráló szervezet a regisztráló szervezeti tevékenységéről évente jelentést készít (a továbbiakban: jelentés), és
azt köteles a tárgyévet követő év január 31-ig elektronikusan megküldeni a Hivatal számára.
(2) A jelentés tartalmazza
a) a  regisztráló szervezet tevékenységével szemben érkezett panaszok felsorolását és azok kivizsgálásának
eredményét,
b) a megrendezett felkészítő tanfolyamok kezdő és záró időpontját, a tanfolyamon résztvevők számát,
c) a  megrendezett szakmai vizsgák időpontját, a  vizsgákon résztvevők számát és kimutatást
a vizsgaeredményekről. 4. § (1) Ez a rendelet 2015. június 7-én lép hatályba.
 (2) Ez  a  rendelet az  energiahatékonyságról, a  2009/125/EK és a  2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint
a  2004/8/EK és a  2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1581/2012. (XII. 13.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Lungo Drom Országos
Cigány Érdekvédelmi és Polgári Szövetség székházának felújítására és a szervezet működési támogatására 150,0 millió
forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében
visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 25. Felújítások központi támogatása, egyéb fejlesztési támogatások alcím, 12. Lungo Drom Országos Cigány
Érdekvédelmi és Polgári Szövetség székházának felújítási és működtetési támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv.
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1086/2015. (III. 3.) Korm. határozata egyes, a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve KEOP-1.1.1. konstrukciója keretében megvalósuló projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek támogatásának növelését,
 2. hozzájárul az 1. melléklet szerinti projektek támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2014. (II. 6.) VM rendelete a termésbecslésről.
A szakmaközi szervezetekről és az agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről szóló 2012. évi CXXVIII. törvény 23. § h) pontjában
foglalt felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  várható termés előzetes felmérése érdekében a  búza, az  őszi durum búza, a  rozs, az  őszi árpa, a  tavaszi árpa,
a tritikálé, az őszi káposztarepce, a zab, a fénymag, a magborsó, a szója, a rizs, a kukorica, a burgonya, a napraforgó,
a  cukorrépa, a  dohány, a  vöröshagyma, a  paradicsom, a  fűszerpaprika, a  kajszibarack, az  alma és a  csemegeszőlő
termésbecslését el kell végezni.
(2) A  termésbecslés a  mezőgazdasági hasznosítású földterülettel rendelkező, mezőgazdasági tevékenységet
folytató jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet (a továbbiakban: gazdálkodó szervezet), valamint
a  mezőgazdasági hasznosítású földterülettel rendelkező, mezőgazdasági tevékenységet folytató természetes
személy, egyéni vállalkozó vagy családi gazdálkodó (a továbbiakban: egyéni gazdálkodó) termelésre vonatkozó
adatai alapján készül.
2. § A termésbecslést
a) a gazdálkodó szervezet vezetője által kijelölt mezőgazdasági szakember,
b) az  egyéni gazdálkodó földterületére a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara
(a továbbiakban: NAK) megyei ügyintéző szervezete
végzi. 3. § (1) A  termésbecslés keretében – az  1.  mellékletben meghatározott határidő szerint – állapotminősítést, előzetes,
majd végleges termésbecslést kell végezni. A  termésbecslés eredményét az  agrárpolitikáért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) által kiadott, egységes szerkezetbe foglalt jelentőtömbben kell rögzíteni.
A  jelentőtömböt a  NAK megküldi a  megyei ügyintéző szervezete részére. A  NAK megyei ügyintéző szervezete
a jelentőtömböt továbbítja a gazdálkodó szervezetek részére.
(2) A  termésbecslést végző mezőgazdasági szakember az  általa megállapított termelési adatokat tartalmazó
termésbecslést a  jelentőtömbben – az 1. mellékletben meghatározott határidő szerint – küldi meg a NAK megyei
ügyintéző szervezete részére. A  NAK megyei ügyintéző szervezete a  megküldött termelési adatokat kizárólag
statisztikai célra használhatja fel.
(3) A NAK megyei ügyintéző szervezete a beérkezett termésbecslések alapján megyei összesítést készít.
 (4) A  NAK a  megyei összesítésekről országos jelentést készít, amelyet – az  1.  mellékletben meghatározott határidő
szerint – megküld a miniszter részére.
 (5) A  miniszter ellenőrzi a  megyei összesítéseket és az  országos jelentést, szükség esetén utasítja a  NAK-ot a  megyei
összesítések felülvizsgálatára.
 (6) Az országos jelentés eredményét a miniszter a Vidékfejlesztési Minisztérium honlapján teszi közzé.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a termésbecslésről szóló 109/2007. (IX. 28.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter