text:
70/2011. (VI. 30.) HM utasítása.  a honvédelmi tárca 2011. tevékenysége fő irányainak és fő feladatainak meghatározásáról
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján a honvédelmi tárca 2011. évi fő
feladatainak és a 2012–2013. évi tevékenysége fő irányainak meghatározására a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói
irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre,
továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. § Ezen utasításban kijelölt fő irányok, feladatok, valamint
ezeknek a HM 2011. évre vonatkozó rövid távú tervében
rögzített – költségvetési fedezettel támogatott – részletes
feladatok képezik az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek 2011. évi tevékenységének alapját.
1. A HM 2011. évi tevékenységének fő irányai
és feladatai
3. § (1) A 2011. évi tevékenység fő irányait a nemzeti haderő kiépítéséből, Magyarország és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO) fegyveres védelméből, az Európai Unió (a továbbiakban: EU) biztonsági rendszeréből – kiemelten a soros elnökségből – a nemzetközi válságkezelésben való részvételből, a nemzetközi
béke és biztonság fenntartásához történő hozzájárulásból,
valamint a békeidőben végzett honvédelmi tevékenységből eredő feladatok végrehajtása képezik.
(2) A HM 2011. évi fő feladatai a rendelkezésre álló erőforrások optimális felhasználásával az MH megújulására,
működőképességének, harcértékének javítására, a hiányzó, de szükséges katonai képességek visszanyerésére,
a meglévők további fejlesztésére, az MH eszközeinek, a
katonák egyéni felszerelésének modernizálására, a minőségi fejlesztésre összpontosulnak.
(3) A 2011. évi tevékenység főbb célkitűzései:
a) az alkotmányos és törvényi védelmi feladatok végre
hajtása, a nemzetközi válságkezeléshez, a nemzetközi
béke és biztonság fenntartásához, a terrorizmus és az új típusú fenyegetések elleni tevékenység katonai feladataihoz, valamint a katasztrófaelhárításhoz való hozzájárulás;
b) a nemzeti és szövetségi követelményeknek egyaránt
megfelelő, képesség- és hálózatalapú hadviseléshez igazodó haderő kialakítása, a kialakított haderőstruktúra és irányítási-vezetési rendszer stabilizálása, szükség szerinti továbbfejlesztése;
c) az MH elmúlt időszakban elveszített képességeinek
– különösen a tartalékképzés – kiépítése, az önkéntes tartalékos komponenshez kötődő munkáltatói ösztönző, valamint kompenzációs rendszer kialakítása;
d) a védelmi igazgatás rendszerében folytatott honvédelmi felkészítés ágazati követelményeinek érvényesítése;
e) a rendelkezésre álló erőforrások megalapozott tervezése, takarékos, hatékony felhasználása, az államháztartási belső kontrollrendszer és a független államháztartási
belső ellenőrzés erősítése;
f) 2012. évtől a Nemzeti Közszolgálati Egyetembe önálló
egyetemi karként integrált Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi
Egyetem bázisán a korszerű, ugyanakkor nemzeti hagyományainkat tükröző tisztképzés megkezdésének előkészítése;
g) a Magyar Köztársaság 2011. első félévi EU-elnökségéhez kapcsolódó tárcaszintű feladatok végrehajtása;
h) a haderő társadalmi támogatottságának növelése, a
célkitűzések hatékony kommunikációja;
i) a technikai modernizáció, ezzel együtt a felhalmozódott, rendszerben nem tartható anyagok és technikai eszközök felszámolásának folytatása;
j) az új humánstratégia megalkotása, az állomány megtartása, a hivatásos és szerződéses állomány szociális-,
élet- és munkakörülményei színvonalának lehetőség szerinti javítása.
4. § A honvédelmi vezetés-irányítás fő feladatai:
a) Az MH folyamatos irányításának, vezetésének, szer
vezeti és működési rendjének biztosítása, az új törvényi
szabályozásnak megfelelő irányítási, vezetési rend és
rendszer kialakítása.
b) A HM adminisztrációs rendszerének felülvizsgálata,
a szervezetelemzések folytatása, a működés bürokratikus
elemeinek csökkentése.
c) A Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek biztosításával kapcsolatos ágazati feladatok végrehajtása.
d) A NATO válságreagálási rendszerével összhangban
álló nemzeti intézkedési rendszer és az alkalmazás feltételeinek kialakítása.
e) Az MH tartalékos rendszerének fejlesztése, a működés hatékonyságának növelését szolgáló ágazati feladatok
végrehajtása.
f) A tárcaszintű létszámgazdálkodás keretében a feltöltöttség és az állományarányok alakulásának elemzése,
a létszámgazdálkodásra vonatkozó szabályozók aktualizálása, pontosítása.
g) A nemzetközi szerződésekből fakadó, valamint a hazai válságkezelési gyakorlatok végrehajtása.
h) A Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszerrel
(HKR) összefüggő feladatok terén a riasztási és működési
feltételek biztosítása, részvétel a hazai és nemzetközi katasztrófavédelmi gyakorlatokon, a Kormányzati Koordinációs Bizottság tevékenységével összefüggő ágazati feladatok végrehajtása.
i) A HM felelősségi körébe tartozó légiforgalom-szervezési, biztonsági, biztosítási feladatok hazai és nemzetközi vonatkozású feladatainak végrehajtása.
j) A polgári veszélyhelyzeti tervezési, kritikus infrastruktúra védelmi, terrorizmus elleni, valamint a Befogadó
Nemzeti Támogatáshoz kapcsolódó feladatok előkészítésének és végrehajtásának biztosítása, a RENEGADE tárcaszintű feladatainak koordinálása.
5. § A humánpolitika fő feladatai:
a) A szakterületet meghatározó új stratégia, programok,
akciótervek kidolgozása, a szakterület intézményrendszerének kialakítása, az alrendszerek megújítása, az új humán
stratégiával való összhang biztosítása.
b) A szükséges humán erőforrások biztosítása. A közés felsőoktatásban a honvédelmi ismeretek és honvédelem
ügye iránti elkötelezettséget fejlesztő program („KatonaSuli”) folytatása. A romák társadalmi integrációját segítő
programok megvalósítása.
6. § A jogi és igazgatási terület fő feladatai:
a) A honvédelmi jogi szabályozó rendszer aktualizálásá
nak előkészítése az Alaptörvény elfogadására figyelemmel.
b) A jogi képviselet, az ügyfélszolgálati tevékenység, a
törvényességi felügyelet, a nemzetközi jogi, katonai fegyelmi feladatok eredményes megvalósítása; az ágazatot
érintő szabályozás monitoringja.
7. § A védelempolitikai terület fő feladatai:
a) Az új stratégiai célok, az MH jogszabályok által elv
árt képességeinek megfogalmazása; a nemzetközi válságkezelés védelempolitikai feladataiban való eredményes
részvétel; a HM hatékony képviselete a nemzetközi szervezetekben. A NATO új stratégiai koncepciójához kapcsolódó nemzeti feladatok végzése.
b) A Magyar Köztársaság által ratifikált szerződésekben, dokumentumokban és megállapodásokban foglalt kötelezettségek teljesítése. A magyar–ukrán, magyar–szerb
és magyar–montenegrói kétoldalú megállapodásokban
rögzített feladatok végrehajtása.
c) A magyar–olasz–szlovén Többnemzeti Szárazföldi
Kötelék (MLF) Politikai-Katonai Irányító Csoport
(PMSG) olaszországi üléseinek előkészítése, végrehajtása, az MLF alapdokumentumainak felülvizsgálata, az
MLF NATO Gyorstelepítésű Hadtestéhez (NRDC ITA)
való affiliációs menetrendjének kidolgozása, valamint a
V4-es együttműködéssel kapcsolatos tárcaszintű feladatok
végzése, a katonai feladatok koordinálása.
d) A Magyar Köztársaság 2011. I. félévi soros EU-elnökségének ágazati feladatai. A 2012. évi multilaterális
együttműködésre vonatkozó miniszteri irányelvek és a
Multilaterális Együttműködési Terv (MET) kidolgozása,
a magyar–olasz–szlovén (MLF) alapon 2012. második felében létrehozásra kerülő EU-Harccsoport kialakítása.
8. § A nemzetközi együttműködés fő feladatai:
a) A nemzetközi kapcsolatok elveinek alakítása. A két
oldalú megállapodások alapján a HM képviseletéből, illetve az együttműködési tevékenység végrehajtásából adódó
feladatok végzése. A magyar–amerikai együttműködés
keretében a Koalíciós Támogatási Alap felhasználás, közreműködés az IMET-programok végrehajtásában, valamint a brit–francia helikopterkezdeményezésben való magyar részvétel amerikai támogatásának elérése.
b) Az Ohio Nemzeti Gárdával közösen vállalt afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők Műveleti
Tanácsadó és Összekötő Csoport (ISAF OMLT) működtetése, a Nemzeti Partnerségi Program keretében biztosított
felzárkóztató programok közös szervezése és végrehajtása.
c) A Tartományi Újjáépítési Csoport (a továbbiakban:
PRT) és más műveletek fenntartásával, a szállítások szervezésével összefüggő együttműködés megvalósítása.
d) A Franciaországgal folytatott stratégiai együttműködés
során az afrikai műveleti tapasztalataik tanulmányozása.
e) A Magyar Köztársaság 2011. I. félévi soros EU-elnökségével kapcsolatos kétoldalú programok szervezése
és koordinálása, a magyar érdekek képviselete. A tapasztalatok megosztása Lengyelország 2011. II. félévi soros
EU-elnökségre való eredményes felkészülése érdekében.
f) A V-4 országokkal történő együttműködésből adódó
kétoldalú programok előkészítése, koordinálása és végrehajtása. A nyugat-balkáni országokkal folytatandó együttműködés erősítése. Horvátország, Albánia, Bosznia-Hercegovina és Macedónia esetében a magyar integrációs tapasztalatok átadása, Horvátország mielőbbi EU-tagságának elősegítése.
g) A szomszédos országok tekintetében a légtérrendészeti és légierő együttműködési feladatokhoz kapcsolódó
együttműködési megállapodások (MOU – Memorandum
of Understanding) elkészítésének feladatai.
h) A magyar–svéd együttműködés keretében a Gripen-repülőgépek folyamatos műveleti alkalmazásához
szükséges feltételek biztosítása.
i) A Magyar–Indiai Katonai Vegyes Bizottság által
meghatározott feladatok végrehajtása és a magyar–algériai,
illetve magyar–egyiptomi katonai együttműködés fejlesztése.
j) Kínai relációban a kétoldalú tárcaközi megállapodásra alapozva a felső szintű kapcsolatok fenntartása mellett
az együttműködés kiszélesítése.
k) A tervezett katonai együttműködési megállapodások
kidolgozása. l) Térképészeti és katonaföldrajzi együttműködés kidolgozása Litvániával, Görögországgal, Lettországgal és
Spanyolországgal, valamint az érvényben lévő megállapodás megújítása az Amerikai Egyesült Államokkal.
m) A katonadiplomáciai képviseleti rendszer átalakítása. Magyarország szövetségesi feladatköréből és EU-tagságából adódó külföldi szerepvállalásai és különleges képességei, a haderő-korszerűsítés eredményeinek képviselete, valamint a védelmi ipari együttműködés katonadiplomáciai eszközökkel történő támogatása.
n) A Budapesten akkreditált katonai attasék 2011. évi
programjainak szervezése, 2012. évi programtervezetének
kidolgozása. Az új attasék működési engedélye beszerzésének biztosítása, az attasék akkreditálása, a katonadiplomáciai programok tervezése, szervezése és végrehajtása.
9. § A védelmi és gazdasági tervezés fő feladatai:
a) A Honvédelmi Tárca Védelmi Tervező Rendszer
(HTVTR) működési hatékonyságának növelése, az alrendszerek tevékenységének összehangolása, a HM fejezet Feladatrend és az Egységes Védelmi Szakfeladatrendszer pontosítása, a tervezési és ellenőrzési folyamatok
összehangolása.
b) A 2012–2021. évekre vonatkozó stratégiai terv kidolgozásával kapcsolatos feladatok végrehajtása.
c) A NATO Képesség Kérdőív 2010-zel, a NATO védelmi tervezési és áttekintési eljárással, valamint az EU
képességfejlesztéssel összhangban a 2014–2023. évekre
vonatkozó stratégiai és a 2012–2015. évekre vonatkozó
rövid távú terv kidolgozásával kapcsolatos feladatok végrehajtása.
d) A gazdasági tervezés területén az erőforrás-tervezés
módszereinek és a folyamatok informatikai támogatásának
fejlesztése, a képesség/szervezet programok kialakítása.
10. § A gazdálkodás és vagyonfelügyelet fő feladatai:
a) A HM gazdálkodási fegyelmének megszilárdítása, az
operatív és stratégiai szintű kontrolling megvalósítása.
Az új felsőszintű normatív szabályozók és a HM korrupció
elleni stratégiájának kidolgozása, megvalósítása.
b) A többpólusú lakhatástámogatási rendszer fenntartása, működtetése a humánstratégiában foglalt elveknek
megfelelően.
c) A feleslegessé nyilvánított ingatlanok vagyonkezelési
jogának átadásával a fenntartás költségeinek csökkentése.
A HM vagyonkezelésében csak az MH működéséhez
szükséges ingatlanállomány megtartása. A nem hasznosítható, felesleges anyagok és eszközök felszámolása.
d) A Középtávú Infrastrukturális Fejlesztési Terv véglegesítése, a katonai objektumok őrzés-védelmi – élőerőt
részben kiváltó – technikai fejlesztésének előkészítése.
e) A HM–MH ingatlangazdálkodásának fenntartása,
működtetése. Az ingatlangazdálkodási rendszer és a naprakész nyilvántartás kialakítása.
f) A Nemzeti Földalap vagyoni körébe tartozó termőföldek vagyonkezelői joga átadásának előkészítése.
g) A Kormány által elrendelt „Országleltár” végrehajtásához kapcsolódó feladatok végrehajtása.
h) Az ingóvagyon-kezelés keretében a felesleges ingóságok hasznosítási folyamatának felülvizsgálata, az eljárások átfutási idejének csökkentése, új hasznosítási lehetőségek feltárása.
11. § A katonai személyzeti fő feladatok:
a) A katonai felsőoktatás és a tanfolyamrendszerű kép
zések felülvizsgálata, a tiszthelyettesképzés szerkezeti átalakítása, szakmai színvonalának emelése.
b) Az önkéntes tartalékos rendszerrel kapcsolatos feladatok végrehajtása, a hadkötelezettség bevezetéséhez
szükséges képesség fenntartása. Az önkéntes tartalékos,
valamint szerződéses állomány toborzása, a katonai tanintézetek beiskolázási létszámainak biztosítása.
c) Az integrált ügyfélszolgálati irodák kialakításának
megkezdése és 2011. év végére 3-4 helyőrségben az irodák működésének beindítása.
12. § A hadművelet, fegyvernemi szakterület fő feladatai:
a) Az ország fegyveres védelmi tervéhez kapcsolódó
okmányok pontosítása az országvédelmi koncepció vezetési-irányítási rendszere elemeinek figyelembevételével,
az MH műveleti vezetési rendszerének kialakítása.
b) A különleges műveleti képesség további fejlesztése,
illetve a valós – országvédelmi feladatokra és szövetségesi
felajánlásra egyaránt alkalmas – képesség eléréséhez
szükséges szervezeti struktúra és vezetési rendszer kialakítása, a kijelölt erők feltöltöttségének és magas készenlétének biztosítása.
c) Javaslat kidolgozása az MH Atom-, Biológiai, Vegyi
Riasztási és Értesítési Rendszere működési rendje korszerűsítésére, a vegyivédelmi-tűzszerész képesség kialakításával kapcsolatos koncepcióra; a JAS-39 Gripen repülőgépek önvédelmi rendszeréhez tartozó „könyvtárak” és a földi telepítésű légvédelmi koncepció kidolgozása, valamint
a légvédelmi rakéta kötelékek harc- és tűzvezetési rendszerének megvalósítása.
d) A TISZA többnemzetiségű műszaki zászlóalj vezető
nemzeti szerepéből adódó feladatok végzése.
e) A szak-szakirány referensi jogkörök alapján a katonai felsőoktatás felülvizsgálata, valamint a kamarai jogkörök a tiszthelyettesi és a tanfolyamrendszerű képzések
képzési és vizsgakövetelményeinek kidolgozása.
f) Az önkéntes védelmi tartalékos rendszer működtetésével a kritikus katonai infrastruktúra őrzés-védelmének
biztosítása. Az élőerőt kiváltó technikai fejlesztések követelményrendszerének kidolgozása.
g) A Szent Korona és a Sándor-palota őrzés-védelmének átvétele. Az elidegenített, átadott objektumok őrzésének megszüntetése, a kiürülő objektumok őrzésének átszervezése.
13. § A haderőtervezés fő feladatai:
a) A „Javaslat az MH képességeinek fejlesztésére” című
okmány elkészítése, a Magyar Honvédség Katonai Képességkatalógusa kidolgozása, a 10 éves stratégiai tervhez
kapcsolódó végrehajtási tervek összeállítása.
b) Az MH szervezeti korszerűsítéséből adódó feladatok
végrehajtása, a békétől eltérő időszak hadrendjének pontosítása, aktualizálása, az új békeidőszaki állománytábla-sorozat kiadása.
c) Az MH állománytábláiban alkalmazandó hadfelszerelések lajstromának módosítása, a manővererők tüzérségi
tűztámogató elemeinek, valamint a rendszeresített harceszközeihez rendelt állományának felülvizsgálata.
14. § A híradó-, informatikai, információvédelmi tevékenység fő feladatai:
a) A HM-I új Híradó Informatikai Központ beruházásának megvalósítása; az MH Vezetési Információs Rendszere (MH VIR) fejlesztése, azon belül az Elektronikus Iratkezelő Rendszer és az Elektronikus Hitelesítő Alrendszer
2012. december 31-ig történő bevezetése.
b) Az MH híradó- és informatikai rendszerével, az Egységes Digitális Távközlő Rendszerrel kapcsolatos szabályozók felülvizsgálata; az állandó telepítésű zártcélú hálózat üzemeltetési szabályozóinak átdolgozása; az MH NATO-futárszolgálati tevékenység HM rendelkezéseinek kidolgozása.
c) 2012. december 31-ig a kormányzati egységes dokumentumkezelő és a kormányzati vezetői értekezleteket támogató elektronikus rendszer bevezetése; a zászlóalj szintű tábori C2 szoftver szerződés teljesítési és rendszeresítési eljárásának lefolytatása.
d) Az Egységes Kormányzati Gerinchálózat (EKG) és
az MH VIR és egyéb célrendszerek összekapcsolásának
terén az EKG nyújtotta szolgáltatások körének vizsgálata.
e) Az MH Központi Tapasztalat-adatbázis Rendszer hiányzó részadatbázisainak kialakításához kapcsolódó feladatok végrehajtása.
f) Az elektronikus információvédelmi belső szabályozás folytatása, az MH hálózatbiztonsága megerősítését
célzó kezdeti képesség kialakítására (Cyber Defence) vonatkozó koncepció kidolgozása.
g) A NATO Irodaautomatizálási Rendszer (NIAR) alhálózat korszerűsítése információvédelmi feladatainak
végrehajtása, a BICES magyarországi alhálózat tárcaszintű kialakításának elindítása.
h) Az elektronikus rejtjelző menedzsmentrendszer akkreditálásának folytatása a teljes rendszerre vonatkozóan.
i) A fizikai biztonsági rendszerek fenntartása, a minősített adatok védelméhez meghatározott személyi, fizikai és
dokumentumbiztonsági követelmények megteremtése.
15. § A katonai egészségügy fő feladatai:
a) A Magyar Köztársaság 2011. I. félévi soros EU-el
nökségével összefüggő szakbiztosítási feladatok végrehajtása, valamint a NATO Egészségügyi Szolgálatfőnökök
Tanácsa plenáris ülésének és a XIX. Amerikai–Magyar
Katonaorvosi Konferencia magyarországi megszervezése
és végrehajtása. Az állomány edzettségi állapotát ellenőrző metodikák fejlesztése; genetikai ujjlenyomat adatbázis
létrehozása személyazonosítás céljából. Az MH csapatpszichológiai rendszerének kialakításával összefüggő feladatok, az egészségfejlesztési és drogprevenciós programok folytatása.
b) Az egészségügyi ellátás szakirányítása, feltételeinek,
az igényjogosult és területi ellátási kötelezett állomány
alap-, járó- és fekvőbeteg-ellátásának folyamatos és magas
színvonalú biztosítása. A missziók egészségügyi felkészítése és megelőző egészségügyi ellátása, a NATO-kötele
zettségek, a ROLE 3- és ROLE 4-szervezetek minősített
időszaki igénytervezési feladatainak tervszerinti végrehajtása.
16. § A társadalmi kapcsolatok, kommunikáció, hadisírgondozás, kultúra fő feladatai:
a) Az MH társadalmi elismertségének és a lakossági bizalom erősítése; a toborzás és megtartás támogatása, a védelmi feladatok sikeres végrehajtásához kedvező társadalmi környezet biztosítása.
b) Az MH-hoz kötődő társadalmi szervezetekkel való
kapcsolattartás, azok támogatása, tevékenységük átvilágítása és valós társadalmi hasznosságának felmérése.
c) A meghatározott közérdekű adatok nyilvánosságának, a jogszabályban meghatározott adatok közzétételének és az adatigénylések teljesítésének biztosítása.
d) A hadisírgondozó kormánymegállapodások előkészítése. e) Az MH-n belüli hagyományápolás feladatrendszerének meghatározása. Kiállítás megszervezése a 48-as
szablyák bemutatására, a központi haditechnikai park kialakítása Budapesten.
17. § Az államháztartási belső ellenőrzés fő feladatai:
a) A fejezet- és az intézményi szintű államháztartási bel
ső ellenőrzések szervezése, végzése, az azokkal kapcsolatos koordinációs és harmonizációs feladatok végrehajtása.
b) Az ellenőrzési tevékenységet támogató informatikai
rendszeralkalmazások fejlesztése.
18. § A logisztikai támogatás fő feladatai:
a) A műveleti területen lévő és felajánlott erők, valamint
kiemelten az MH Ludovika Zászlóalj logisztikai támogatásának végzése, az alárendelt katonai szervezetek működési feltételeinek biztosítása, az önkéntes tartalékos rendszer
bevezetéséből adódó logisztikai feladatok kidolgozása.
b) A készenlétfenntartás és -fokozás, valamint a katasztrófavédelem logisztikai támogatási feladatai rendszerének
felülvizsgálata.
c) A C-17-es program befogadó nemzeti támogatási feladatai; a NATO egységes légvédelmi rendszerében működtetett radarok hadrafoghatóságával, a radareszközök
beszerzésével és rendszerbe állításával kapcsolatos tevékenység végzése.
d) A repülőeszközök maximális üzemképességi szintjének fenntartása és a lerepülhető maximális repülési idő
biztosítása.
e) Az újonnan beszerzett optikai és helymeghatározó
rendszerek szakanyagainak rendszerbe állítása.
f) A ruházattal történő ellátás, az élelmezési és a üzemanyag tábori ellátás szaktechnikai feltételeinek fejlesztésével kapcsolatos feladatok végrehajtása.
g) A missziós feladatokhoz kapcsolódó beszerzési szakfeladatok eredményes végrehajtása, a szükséges hadfelszerelés, a stratégiai légi és tengeri szállítás keretében
megvalósuló szállítási kapacitások biztosítása.
h) A légvédelmi rakéta fegyverrendszerek képességfejlesztése kialakításának folytatása, a mobil SIGINT-állomás rendszerbe állítása, a BAK-12 típusú repülőgép vészelfogó berendezéssel kapcsolatos feladatok végzése.
i) A haditechnikai kutatás és fejlesztés MH-n belüli helyének és szerepének vizsgálata, a fő irányok meghatározása. A haditechnikai K+F tevékenység lehető legnagyobb
mértékű ráépítése a hazai tudásbázisra és a hazai hadiipari
kapacitásokra.
19. § Az elhelyezés, infrastruktúra, környezetvédelem fő feladatai:
a) A HM és az MH katonai szervezetei elhelyezését,
működését biztosító, feladatainak ellátáshoz szükséges ingatlanok biztosítása, a szolgálati feltételek, a szerződéses
állomány élet- és munkakörülményeinek javítása.
b) A katonai létesítmények folyamatos energia- és közműellátásának, a csapatok kiképzéséhez, működéséhez
szükséges alapellátások biztosítása.
c) Elő kell készíteni és 2012-től az objektumok műszaki
állagmegóvása érdekében vissza kell térni a tervszerű
megelőző karbantartási tevékenység és az egyéb karbantartási feladatok biztosítására.
d) Az ingatlanok használata, a katonai tevékenységek
tervezése és végrehajtása során a NATO és az Európai
Unió környezet- és természetvédelmi követelményrendszerének, a nemzeti környezetpolitikában megfogalmazott
elveknek az érvényre juttatása, feladatok végrehajtása, az
elérhető európai uniós források megpályázása.
20. § A pénzügy és számvitel fő feladatai:
a) A fejezet költségvetési gazdálkodásának megszerve
zése, a gazdálkodás helyzetéről naprakész információk
biztosítása, valamint az év során felmerülő rendkívüli feladatok költségvetési fedezetbiztosítása.
b) A HM háttérintézményei átszervezésének pénzügyi
és számviteli biztosítása, az újonnan létrehozott honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli ellátásának meg
szervezése, a honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli ellátásának folyamatos biztosítása.
c) A HM fejezet számviteli rendjének kialakítása és felügyelete, a költségvetési beszámolók, adatszolgáltatások
összeállítása. A gazdálkodás racionalizálását és a kiadásokat csökkentő intézményi és tárcaszintű feladatok végrehajtása.
d) A közbeszerzések, a közbeszerzési értékhatárt el nem
érő értékű beszerzések, a HM Éves Beszerzési Tervének
(ÉBT) pénzügyi ellenjegyzése, a kötelezettségvállalások
Magyar Államkincstár részére történő bejelentése.
e) A jutalom-, katonai, illetve külső (polgári) megbízásidíj-, illetményelőleg-, parancsnokisegély-, családalapítási támogatás keretek, valamint a személyi állomány
pénzügyi juttatásainak kezelése.
f) A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának
rendjéről, illetve az intézményi költségvetési javaslatok
elkészítésének és jóváhagyásának rendjéről szóló szabályozók elkészítése. A költségvetési tervjavaslat összeállítása, a költségvetések kiadása.
g) A NATO és az EU közös finanszírozású pénzügyi
alapokhoz történő hozzájárulások tervezése, átutalása.
A külföldi szolgálatot ellátó személyi állomány pénzügyi
biztosítása.
h) A HM belső kontrollfolyamatai működtetése és fejlesztése.
21. § A geoinformációs támogatás fő feladatai:
a) Katonaföldrajzi kiadványok készítése a HM, az MH
számára fontos válságterületekről.
b) A Katonaföldrajzi Információs Rendszer kialakításá
nak folytatása; a katonai rendezvények meteorológiai támogatása. 22. §
A katonai biztonság, információszerzés, -feldolgozás és
-értékelés fő feladatai:
a) Az ország biztonsági helyzetének folyamatos értékelése, a potenciális fenyegetések és kockázatok időbeni felfedése, az ország ellen irányuló, biztonságát közvetlenül
fenyegető folyamatok és törekvések felderítése. A szövetségi (NATO, EU) és a kétoldalú nemzetközi együttműködés keretében folytatandó információcsere növelése, a rádióelektronikai felderítő rendszer korszerűsítésének folytatása.
b) A válságkörzetekben települt magyar kontingensek
felderítő információkkal történő ellátása, a kihelyezett felderítő erők tevékenységének szakmai irányítása. A kontingensek rádióelektronikai felderítő biztosítása.
23. § A fejlesztési programokkal kapcsolatos fő feladatok:
a) A híradó- és informatikai képesség fejlesztése, a
szaktechnikai eszközbeszerzések eredményes lebonyolítása, az egységes állandó híradó- és informatikai rendszer
kialakítása, fejlesztése, biztonságos üzemeltetése.
b) A tábori SIGINT-képesség fokozását biztosító beszerzések folytatása. A HM és az MH információs rendszereinek integrálása, a NATO-vállalásokkal összefüggő
fejlesztési feladatok időarányos végrehajtása; az MH Vezetési Információs Rendszer és a NATO Irodaautomatizálási Rendszer szolgáltatásainak kiterjesztése. A nemzeti
Telepíthető Híradó és Informatikai Alegység felállításának folytatása.
c) A telepíthető tábori híradó-informatikai rendszer
program feladatainak végrehajtása olyan módon, hogy a
szükséges eszközök elsődlegesen a felajánlott erők részére
kerüljenek biztosításra.
d) A tábori területi híradó-, informatikai és információvédelmi rendszer beszerzésével kapcsolatos előkészítő
feladatok végrehajtása úgy, hogy a kialakítandó rendszer
képezzen alapot nagy kapacitású egységes, hang- és adatszolgáltatások konvergenciáját biztosító, szolgáltatásorientált IP-alapú rendszer kialakításhoz.
e) A Gripen-program folytatása. Az AEREVAC/MEDEVAC-képesség kialakítása; a Link-16 harcászati adatkapcsolati képesség megteremtése. Az afganisztáni helikopter felajánlással kapcsolatos feladatok folytatása, valamint a rendelkezésre álló erőforrások szerint a MI-8,
MI-24 helikopterek nagyjavítása, felújítása.
f) A Gépjármű Beszerzési Program időarányos feladatainak végrehajtása.
g) A NATO Biztonsági Beruházási Programok magyarországi megvalósításának folytatása. Ezen belül a háromdimenziós radarok rendszerbe állításának folytatása, a harmadik radarhelyszínnel kapcsolatos feladatok megkezdése. A NATINADS-képességek – kiemelten a Föld-Levegő-Föld híradás – kialakításának folytatása, illetve az MH
zártcélú távközlő hálózatának fejlesztése. Az ACCS-programhoz – kiemelten a veszprémi ARS-rendszer telepítéséhez – kapcsolódó feladatok végzése.
h) A BTR-harcjármű, valamint a harckocsi-váltótípus
tervezési feladatainak végrehajtása, valamint a közepes és
nagy hatótávolságú páncéltörő rakétarendszer alkalmazói
követelményeinek kidolgozása.
i) A kollektív védelmi építményekkel kapcsolatos alkalmazási koncepció kialakítása. A mozgásakadályozás elvi
felépítése és a hozzá tartozó alkalmazási elvek kialakítása.
A repülőterek üzemeltetését és karbantartását biztosító
eszközök cseréjének folytatása. A mozgástámogató és
életképesség megóvását biztosító programok végrehajtásának megkezdése.
j) Az MH Pápa Bázis Repülőtér régiós logisztikai központ kialakítása lehetőségének vizsgálata a SAC-program
kapcsán.
24. § A haderő felkészítésének, kiképzésének fő feladatai:
a) A kiképzés hatékonyságát, eredményességét növelő
feladatok végzése, különös tekintettel a külföldi alkalmazásra felajánlott alegységek, készenléti alegységek felkészítésére, a tapasztalatok feldolgozására; az önkéntes tartalékosok differenciált kiképzési rendszerének kidolgozására; a megalapozott tiszti, tiszthelyettesi képzési követelményekre.
b) Az önkéntes tartalékosok felkészítése részletes feladatainak kidolgozása. A szabályzó és doktrinafejlesztő
tevékenység folytatása. Az MH-szintű TACEVAL, CREVAL értékelő- minősítő programok végrehajtása.
c) A parancsnokságok és törzsek képességeinek további
erősítése az MH alkotmányos kötelezettségeiből adódó
feladatok végrehajtásában, a harctevékenységek megtervezésében és megszervezésében.
d) A kötelékek kiképzése terén a katonai szervezetekre
háruló országvédelmi feladatok, a békeműveletek katonai
feladatai, valamint a terrorizmus elleni védelem és a katasztrófavédelmi feladatokra történő kiképzés, a nemzeti
és nemzetközi gyakorlatok során az ezekre történő felkészítés, az együttműködési feladatok gyakorlásának, valamint az NRF-váltásokba kijelölt erők felkészítésének és az
önkéntes tartalékosok kiképzésére való felkészülés kiemelt kezelése.
e) A hatályos kiképzési dokumentumok felülvizsgálata,
korszerűsítése. A papír alapú kiképzési dokumentumok digitalizálásának megkezdése. A digitalizált dokumentumok, a kiképzést segítő egyéb anyagok és információk feltöltése az MH Kiképzési Adatbázisba.
f) Az MH tapasztalatfeldolgozó rendszere 2010. évi
működésének felülvizsgálata, a további fejlesztési irány
meghatározása, a tevékenység integrálása a tervezési rendszerekbe, a műveletekre történő felkészülésbe.
g) A házilag készített robbanóeszközök elleni védelem
(C-IED) magyarországi regionális nemzetközi iskola tanfolyamának NATO-akkreditációja, teszttanfolyamok végrehajtása.
25. § (1) A védelmi felkészítés éves feladatairól szóló kormány-előterjesztés kidolgozása, felügyeleti ellenőrzés lefolytatása Pest, Komárom-Esztergom és Veszprém megyékben.
(2) A gazdaság védelmi felkészítésére vonatkozó új
Korm. rendelet és a speciális objektumok üzemeltetésére,
fenntartására, a NATO válságreagálási rendszerrel
(NCRS) összhangban álló Nemzeti Intézkedési Rendszerről (NIR) szóló kormány-előterjesztés kidolgozása, a HM
minősített időszaki igényterveinek és a rögzített ipari kapacitások összeállítása és a BNT Képesség Katalógus pontosítása.
26. § (1) A NATO- és EU-műveletek tekintetében az erőgenerálási konferenciákra történő felkészülés feladatainak
végzése. Az afganisztáni szerepvállalás, ezen belül az MH
PRT struktúrájának és feladatrendszerének átalakítása; a
béketámogató és válságreagáló műveletekre vonatkozó
kormányhatározat-módosítások, nemzeti fenntartások és
át-alárendelések elkészítése; a Mi-17 Air Mentor Team
felkészítésének folytatása és kiküldése; a Mi-24/35 Air
Mentor Team szolgálatának folytatása; a Különleges Műveleti Csoport folyamatos tevékenysége; a műveletekben
részt vevő erők logisztikai támogatása, a békeszabályozók
felülvizsgálata.
(2) A válságkezelési és béketámogató műveletekben beosztásba kerülő állomány felkészítése, kiképzése, a váltások végrehajtása, valamint a műveletek monitoring jelleggel történő elemzése, értékelése, a tapasztalatok feldolgozása, azok kiképzésbe történő beépítése, felhasználása.
A Magyar Köztársaság 2011. évi soros EU-elnökségének
időszakában tervezett tartalékerők esetleges alkalmazásának előkészítése.
2. Záró rendelkezések 27. § A jelen utasítással meghatározott fő feladatok végrehajtásának részfeladatait és azok ütemezését a honvédelmi
tárca 2011. évre vonatkozó rövid távú terve tartalmazza.
28. § Az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek vezetői az
utasításban meghatározott célkitűzések elérése, fő feladatok végrehajtása érdekében, a HM 2011. évre vonatkozó
rövid távú tervében foglalt feladatok figyelembevételével
határozzák meg szervezetük, alárendeltjeik 2011. évi
részletes feladatait, készítik el saját terveiket.
29. § Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép
hatályba, és 2012. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
180/2010. (VI. 2.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
A miniszterelnök javaslatára, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 59. § (5) bekezdése alapján
Varga Mihályt a Miniszterelnökség államtitkárává, valamint központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
dr. Kontrát Károlyt és
Tállai Andrást
a Belügyminisztérium államtitkárává,
dr. Simicskó Istvánt
a Honvédelmi Minisztérium államtitkárává, Balog Zoltánt,
dr. Kovács Zoltánt,
dr. Répássy Róbertet,
dr. Rétvári Bencét,
dr. Szabó Erikát és
Szászfalvi Lászlót
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium államtitkárává,
Németh Zsoltot
a Külügyminisztérium államtitkárává, dr. Becsey Zsoltot,
Bencsik Jánost,
dr. Cséfalvay Zoltánt,
Czomba Sándort,
Kármán Andrást és
Naszvadi Györgyöt
a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárává,
Czene Attilát,
Halász Jánost,
dr. Hoffmann Rózsát,
Soltész Miklóst,
dr. Szócska Miklóst és
Szőcs Gézát
a Nemzeti Erőforrás Minisztérium államtitkárává,
dr. Fónagy Jánost,
dr. Halasi Tibort,
Hegmanné Nemes Sárát,
dr. Molnár Ágnest,
dr. Nyitrai Zsoltot és
dr. Völner Pált
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárává,
dr. Ángyán Józsefet,
Czerván Györgyöt,
dr. Illés Zoltánt,
dr. Kardeván Endrét és
V. Németh Zsoltot
a Vidékfejlesztési Minisztérium államtitkárává
kinevezem. Budapest, 2010. június 1. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1020/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének vizsgálatára és megsemmisítésére irányuló indítvány alapján meghozta az alábbi
Az Alkotmánybíróság az Állami Számvevőszékről
szóló 1989. évi XXXVIII. törvény 9. § (1) és (2) bekezdései, továbbá 14. § (2) és (4)–(13) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó az Alkotmánybírósághoz fordult az
Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Ásztv.) egyes rendelkezéseinek alkotmányossági vizsgálatát kezdeményezve.
1. Az Ásztv. 9. § (1) és (2) bekezdései az Állami Számvevőszék elnökének és alelnökeinek az országgyűlési képviselőkkel azonos mentelmi jogot biztosítanak. Az indítványozó szerint alkotmánysértő e törvényi szabály, mert
az országgyűlési képviselők mentelmi jogát az Alkotmány
szabályozza, illetve úgy véli, hogy a törvény előtti egyenlőséget sérti, ha az országgyűlési képviselőkön kívül más
személyek is megkapják ezt a jogot.
2. Az Ásztv. 14. § (2) bekezdése az Állami Számvevőszék elnökének és alelnökeinek díjazását a miniszteri díjazáshoz viszonyítva határozza meg. Az indítványozó álláspontja, hogy az egyenlő munkáért egyenlő bér elvével ellentétes az Ásztv. jelzett rendelkezési szerinti – a miniszteri díjazáshoz képest meghatározott – illetménypótlékra
vonatkozó szabály.
3. Az Ásztv. 14. § (4)–(13) bekezdései a számvevők besorolásáról, pótszabadságáról, alapilletményéről, vezetői
illetménypótlékáról, külön juttatásaikról, és illetményeltérítéseiről szólnak. Az indítványozó szerint az egyenlő
munkáért egyenlő bér elvét sérti, hogy az Állami Számvevőszéknél dolgozókra vonatkozó szabályok eltérnek a
köztisztviselőkre irányadó rendelkezésektől.
II. 1. Az Alkotmány vonatkozó rendelkezései szerint:
„20. § (3) Az országgyűlési képviselőt – az országgyű
lési képviselők jogállásáról szóló törvényben szabályozottak szerint – mentelmi jog illeti meg.
(…)
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt min
denki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és
kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
(…)
70/B. § (2) Az egyenlő munkáért mindenkinek, bármi
lyen megkülönböztetés nélkül, egyenlő bérhez van joga.” 2. Az Ásztv. vonatkozó szabályai szerint:
„9. § (1) Az Állami Számvevőszék elnökét és alelnökeit
az országgyűlési képviselővel azonos mentelmi jog illeti
meg.
(2) A mentelmi joggal kapcsolatos eljárásokra az országgyűlési képviselők mentelmi jogával kapcsolatos eljá-
rási szabályokat kell alkalmazni. A mentelmi jog felfüggesztése tárgyában az Országgyűlés a képviselők kétharmadának a szavazatával dönt, a mentelmi jog megsértése
esetén szükséges intézkedést az Országgyűlés elnöke teszi
meg.
(…)
14. § (1) Az Állami Számvevőszék szervezeti felépíté
sét és éves költségvetését az Országgyűlés hagyja jóvá.
(2) a) Az Állami Számvevőszék elnökét a miniszterével
azonos díjazás illeti meg. Vezetői illetménypótléka az
alapilletmény 100%-a. Egyebekben az Állami Számvevőszék elnöke a minisztert megillető juttatásokra jogosult.
b) Az Állami Számvevőszék alelnökeit a minisztereknek
a köztisztviselők jogállásáról szóló törvényben foglaltak
szerint megállapított havi alapilletményének 85%-ával azonos díjazás illeti meg. Vezetői illetménypótlékuk az alapilletményük 85%-a. Egyebekben az alelnökök az Állami
Számvevőszék elnökét megillető juttatásokra jogosultak.
(3) Számvevő az Állami Számvevőszék feladat- és hatáskörében eljáró ügydöntő, illetőleg ellenőrzési és azt
közvetlenül segítő érdemi feladatokat ellátó felsőfokú
végzettségű személy lehet.
(4) A számvevőt
– számvevő gyakornok,
– számvevő, vagy
– számvevő tanácsos kategóriába kell sorolni.
(5) Az elnök a számvevőt elkülönült szervezeti egység
vezetőjévé határozatlan időre számvevő főtanácsosnak,
számvevő igazgatóhelyettesnek, számvevő igazgatónak,
főtitkárnak vagy számvevő főigazgatónak kinevezheti.
A főtitkár, a számvevő főigazgató az államtitkárt, a számvevő igazgató a szakállamtitkárt megillető juttatásokra jogosult.
(6) A számvevőt 11, a számvevő tanácsost 12 munkanap pótszabadság illeti meg. A vezetőt megillető pótszabadság mértéke számvevő főtanácsosnál és számvevő
igazgatóhelyettesnél 13, számvevő főigazgatónál, számvevő igazgatónál 14 munkanap.
(7) A számvevő alapilletménye a külön törvényben
megállapított illetményalap szerint:
a) a számvevő gyakornok esetében az illetményalap
3,9-szerese,
b) a számvevő esetében az illetményalap 7-szerese,
c) a számvevő tanácsos esetében az illetményalap
7,5-szerese,
d) a számvevő főtanácsos esetében az illetményalap
8-szorosa,
e) a számvevő igazgatóhelyettes esetében az illetmény
alap 8,5-szerese,
f) a főtitkár, a számvevő főigazgató és a számvevő igaz
gató esetében az illetményalap 9-szerese.
(8) A vezetői illetménypótlék mértéke:
a) a főtitkár, a számvevő főigazgató és a számvevő igaz
gató esetén az alapilletmény 50%-a,
b) számvevő igazgató-helyettes esetén az alapilletmény
40%-a,
c) számvevő főtanácsos esetén az alapilletmény 30%-a.
(9)–(10)
(11) Az Állami Számvevőszéknél dolgozók minden naptári évben külön juttatásként kéthavi illetményre jogosultak. Ezt az összeget a tárgyfélévet követő hónap végéig
kell kifizetni, akkor is, ha a kifizetés időpontjában a dolgozó számvevőszéki munkaviszonya már megszűnt.
Amennyiben a dolgozó számvevőszéki munkaviszonya év
közben szűnik meg, a külön juttatás az ÁSZ-szal munkaviszonyban töltött teljes naptári hónapok után, időarányosan
jár, ha a jogviszony naptári féléven belül legalább öt hónapig fennáll.
(12) Az Állami Számvevőszék elnöke át nem ruházható
hatáskörében – a megállapított személyi juttatások előirányzatán belül, munkája értékelésétől függően, a számvevő e §-ban megállapított alapilletményét a (13) bekezdésben foglaltak kivételével – legfeljebb 40%-kal megemelheti, vagy legfeljebb 20%-kal csökkentett mértékben
állapíthatja meg.
(13) Az Állami Számvevőszék elnöke a főtitkár, a számvevő főigazgató, a számvevő igazgató és a számvevő igazgatóhelyettes és a számvevő főtanácsos alapilletményét –
vezetői munkájuk értékelésétől függően – át nem ruházható hatáskörében legfeljebb 40%-kal megemelheti.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság először az Állami Számvevőszék elnökét és alelnökeit megillető mentelmi joggal
összefüggő indítványt vizsgálta meg.
Az Alkotmány 20. § (3) bekezdése szól az országgyűlési képviselőket megillető mentelmi jogról. Az Alkotmány
e tekintetben nem tartalmaz részletszabályokat, a mentelmi jog „az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló törvényben szabályozottak szerint” illeti meg a képviselőket.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint e szabályból – de
az Alkotmány más rendelkezéseiből – sem vonható le
olyan következtetés, hogy a mentelmi jog szabályozása kizárólagos alkotmányozási tárgykör, azaz az Alkotmányból
nem vonható le az a következtetés, hogy az országgyűlési
képviselőkön kívül más személyek mentelmi joggal nem
rendelkezhetnek. A jogrendszerben az Ásztv.-en kívül
számos más törvény tartalmaz mentelmi jogot biztosító
rendelkezést. A Magyar Köztársaság Ügyészségéről szóló
1972. évi V. törvény 23. § (1) bekezdése szerint a legfőbb
ügyészt és az ügyészeket, az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 14. § értelmében az alkotmánybírákat, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
szóló 1993. évi LIX. törvény 11. § (1) bekezdése szerint az
országgyűlési biztost, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 5. § (1) bekezdése
alapján a hivatásos bírót stb. az országgyűlési képviselővel
azonos mentelmi jog illeti meg. A mentelmi jogra vonatkozó szabályozást legutóbb az egyes törvények mentelmi
jogra vonatkozó rendelkezéseinek módosításáról szóló
2006. évi LXXXVII. törvény közelítette egymáshoz,
módosítva egyben az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvénynek a mentelmi jogról rendelkező 4–5. §-ait.
Az Alkotmánybíróság a 865/B/2003. AB határozata az
ügyészeket (a fenti törvény alapján) megillető mentelmi
jog alkotmányosságát vizsgálta. A határozat – többek között – megállapította:
„A kontinentális jogrendszerekben ismert mentelmi jog
kettős természetű: egyrészt anyagi jellegű szabályként kizárja a felelősségre vonást azért a tevékenységért, amelyet
a jogosult hivatalának gyakorlása kapcsán fejt ki (felelősségmentesség, immunitás), másrészt eljárási jellegű szabályként hozzájárulástól teszi függővé a felelősségre vonást célzó eljárás megindítását (sérthetetlenség, inviolabilitás). [34/2004. (IX. 28.) AB határozat, ABK 2004.
augusztus-szeptember 659, 661, 662.]” (ABH 2004, 1791,
1793.).
E döntés rámutatott továbbá, hogy „A hatályos szabályozás szerint a mentelmi jog intézménye tehát elsődlegesen az alkotmányos szervek, azok tagjai, tisztségviselői
védelmét szolgálja, a más hatalmi ágakkal szemben is, s
működésük függetlenségét, befolyásmentességét és zavartalanságát hivatott biztosítani.” (ABH 2004, 1791, 1795.)
A bírák mentelmi jogát vizsgáló 723/B/2006. AB határozat pedig kiemelte, hogy „A mentelmi jog terjedelme
– éppen azért, mert a jogintézmény feladathoz, funkcióhoz
kötődő garancia – eltérő lehet. A jogtudomány is megkülönböztet abszolút és relatív mentelmi jogot, illetve ún.
(adott feladathoz kötődő) részvételi garanciát. Más csoportosítás szerint a mentelmi jog anyagi és eljárásjogi biztosíték, amelyhez a különböző jogágak annak rendeltetését figyelembe vevő, eltérő biztosítékokat kapcsolnak. Az
utóbbi időben a jogalkotásban a mentelmi jog területén
szűkítő és egységesítő tendencia érvényesül.” (ABK 2009,
október 1200.)
A mentelmi jog fent bemutatott alkotmányjogi sajátosságai alapján megállapítható, hogy a mentelmi jog – a jogosult személyek immunitásán és inviolabilitásán túl – az
adott szerv (Országgyűlés, Alkotmánybíróság, Állami
Számvevőszék stb.) alkotmányos státuszának a védelmét
is szolgálja. Így a jogintézmény törvényi meghatározása
– az indítványozó állításával ellentétben nem sérti az Alkotmányt, hanem épp ellenkezőleg – az Alkotmány rendelkezéseinek – ezen belül a hatalommegosztás elvének –
érvényesülését elősegítő garancia. Az, hogy a törvényhozás az országgyűlési képviselőkön kívül is mentelmi jogot
biztosít más hatalmi ág képviselőinek működésük függetlenségének, zavartalanságának biztosítására, nem sérti az
Alkotmánynak sem az országgyűlési képviselők mentelmi
jogára vonatkozó 20. § (3) bekezdését, sem a törvény előtti
egyenlőség elvét kimondó 57. § (1) bekezdését. Az Ásztv.
9. § (1)–(2) bekezdéseiben az Állami Számvevőszék elnökének és alelnökeinek (mint az alkotmányos szerv vezetőinek) biztosított mentelmi jog alkotmányellenessége ezért
nem állapítható meg.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az Ásztv. 9. §
(1)–(2) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
2. Az indítványozó az egyenlő munkáért egyenlő bér elvének a sérelmét állította az Ásztv. 14. § (2) bekezdése vonatkozásában, mert e rendelkezés az Állami Számvevőszék elnökének és alelnökeinek díjazását a miniszteri díjazáshoz és juttatáshoz képest határozza meg. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az, hogy az elnök és az alelnök díjazása a miniszteri díjazáshoz képest kerül kiszámításra technikai jellegű norma, hátrányos – Alkotmány
által tiltott – megkülönböztetést semmilyen vonatkozásban nem tartalmaz. Bizonyos közjogi tisztséget betöltők
díjazásának a miniszterelnöki illetve miniszteri díjazáshoz, illetményhez viszonyított meghatározása a jobb áttekinthetőséget – az állami vezetők juttatásainak összehangolását – biztosító jogalkotási technika, amely nem veti fel
sem az Alkotmány 70/A. §-ának, sem a 70/B. § (2) bekezdésének a sérelmét. (A díjazásra lásd például: a köztársasági elnök, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az
Alkotmánybíróság elnöke és a Legfelsőbb Bíróság elnöke
tiszteletdíjáról és juttatásairól szóló 2000. évi XXXIX.
törvényt, illetve az Ásztv.-en kívül lásd az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 13-át.)
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az Ásztv. 14. §
(2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
3. Az indítványozó az Ásztv. 14. § (4)–(13) bekezdéseivel összefüggésben is az egyenlő munkáért egyenlő bérhez
való jog sérelmét állítja, mert a számvevők besorolásáról,
pótszabadságáról, alapilletményéről, vezetői illetménypótlékáról, külön juttatásaikról, és illetményeltérítéseiről
szóló szabályok eltérnek a köztisztviselőkre irányadó rendelkezésektől.
Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/B. § (2) bekezdését több döntésében értelmezte. Az értelmezés kiindulópontjának tekinthető 137/B/1991. AB határozat szerint
„[a]z Alkotmány 70/B. §-a ... helyes értelme szerint az
általános diszkrimináció-tilalmat megfogalmazó 70/A. §-
nak a munka világára vonatkoztatott konkretizálása”
(ABH 1992, 456, 459.). Jelen ügyben a munka világára vonatkozó diszkrimináció az eljárás tárgya, nevezetesen: az
Állami Számvevőszék tisztségviselőinek, számvevőinek a
köztisztviselőkhöz képet eltérő díjazása, besorolása, juttatásai.
Az Alkotmánybíróság a 198/B/1998. AB határozatában
a munka világával kapcsolatos eltérő törvényi (köztisztviselőkre, közalkalmazottakra és a Munka Törvénykönyve
hatálya alá tartozókra vonatkozó) szabályok egymáshoz
való viszonyát elemezve rámutatott, hogy „[a] munkával
kapcsolatos viszonyok vázolt különbözősége, továbbá az
egyes jogviszonyokban ellátott munkatevékenységek egymástól nyilvánvalóan eltérő jellege is indokolja a jogi szabályozás differenciálását. A három törvény a munkavállalók három valóságos csoportjára vonatkozóan szab meg
– a bérre, az illetményre, az illetménykiegészítésre és pótlékokra, a jubileumi jutalom, a 13. havi fizetés feltételeire
is kiterjedő – eltéréseket, s ezek nem tekinthetők diszkriminációnak. Alkotmányellenes megkülönböztetés ugyanis az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint
[pl. a 4/1993. (II. 12.) AB határozatában] csak összehasonlítható jogosultak vagy kötelezettek között vethető fel.
(ABH 1993, 65.) A köztisztviselők, a közalkalmazottak, s
a Munka Törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalók pedig olyan egymástól elkülönült csoportokba sorolhatók, amelyekre az eltérő munkajogi szabályozás alkotmányosan indokolt.” (ABH 1999, 668, 669.)
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint tehát
alkotmányellenes megkülönböztetés csak akkor állapítható meg, ha a jogszabály a szabályozás szempontjából azonos csoportba tartozó jogalanyok között anélkül tesz különbséget, hogy ennek alkotmányos indoka volna
(191/B/1992. AB határozat, ABH 1992, 592, 593.). Így a
diszkrimináció vizsgálatánál alapkérdés, hogy azonos csoportba tartoznak-e azok, akik között a hátrányos megkülönböztetés felmerül. A fentebb bemutatott alkotmánybírósági határozatok világosan kijelölték, hogy a munka világával összefüggő kérdések szabályozásakor figyelembe
lehet – sőt figyelembe is kell – venni a munkavégzés sajátosságait; így pl. nem tartoznak azonos csoportba a köztisztviselők és közalkalmazottak. Az Alkotmánybíróság
megítélése szerint jelen esetben az azonos csoportba tartozó személyi kört az Állami Számvevőszéknek az Ásztv.
(4)–(13) bekezdéseiben meghatározott tisztségviselői és
számvevői képezik, ezért az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése és 70/B. § (2) bekezdése szempontjából alkotmányellenes megkülönböztetés nem állapítható meg.
Mivel az indítványozó által kifogásoltak nem azonos
csoportba tartozó személyek közötti különbségtételre vonatkoznak, ezért az Alkotmánybíróság a Ásztv. (4)–(13)
bekezdései alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt is elutasította.
Budapest, 2010. május 31. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1644/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a „Komplex Tisza-tó projekt” című projekt KEHOP-1.3.1-15-2015-00001 azonosító számú szakasza támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. hozzájárul a  „Komplex Tisza-tó projekt” című projekt (a  továbbiakban: projekt) KEHOP-1.3.1-15-2015-00001
azonosító számú szakasza támogatásának az 1. mellékletben foglalt táblázat 3. sora szerinti növeléséhez,
 2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  Kormány részére a  Környezeti és
Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1084/2016.
(II. 29.) Korm.  határozat (a  továbbiakban: éves fejlesztési keret) módosítására a  projekt 1.  pont szerinti
többlettámogatásához szükséges 1,081 milliárd forint többletforrás biztosítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az éves fejlesztési keret soron következő módosítására vonatkozó javaslat megtételével
egyidejűleg Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1174/2018. (III. 28.) Korm. határozata a Budapest–Varsó nagysebességű vasútvonal részletes megvalósíthatósági tanulmányának elkészítéséről.
A Kormány
 1. egyetért a Budapest–Varsó nagysebességű vasútvonal előkészítésével;
 2. az  1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti
előkészítési fázisára – a  kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díj összegével együtt –
500 000 000 forint forrást biztosít a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy – figyelemmel az 5. pontban meghatározott 2019. évi
forrásrész felhasználására is – az előkészítési fázist legkésőbb 2019. december 31-éig kell megvalósítani;
3. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki;
 4. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, az  1.  pont szerinti beruházás előkészítési fázisa finanszírozása érdekében 500 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 31. Kiemelt célú beruházások támogatása
alcím, 10. Vasúthálózat fejlesztése jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint, a fel nem használt rész tekintetében
a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a  7.  pont a)  alpontja szerinti jelentés
tudomásulvételét követő 15 napon belül
 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével gondoskodjon
az  1.  pontban meghatározott beruházás előkészítésével összefüggő feladatok – a  2.  pontban biztosított forráson
felül történő – finanszírozása érdekében a  2019. évben szükséges – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi
tranzakciós illeték és kincstári díj összegével együtt – 1 000 000 000 forint forrás biztosításáról a  központi
költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, Kiemelt célú
beruházások támogatása alcím, Vasúthálózat fejlesztése jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
6. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti előkészítési fázist a NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: NIF Zrt.) valósítsa meg, és felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
– a 4–5. pont szerint biztosított forrás terhére – kössön támogatási szerződést a NIF Zrt.-vel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) készítsen jelentést a  Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése
érdekében a 2. pontban meghatározott előkészítési fázis végrehajtásának állapotáról, valamint a felhasznált
forrás összegéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2020. január 31.
b) az  előkészítési fázis eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti
beruházás megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2020. március 15.
8. A  Magyarország vasúthálózat-fejlesztéseihez szükséges kötelezettségvállalásról szóló 1154/2018. (III. 27.) Korm.
határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) felvezető szövege a következő francia bekezdéssel egészül ki:
(A Kormány tekintettel)
„– a  Budapest–Varsó nagysebességű vasútvonal részletes megvalósíthatósági tanulmányának elkészítéséről szóló
1174/2018. (III. 28.) Korm. határozatra”
9. A Korm. határozat a) pontjában a „16 610 558 545 forint” szövegrész helyébe a „17 607 070 752 forint” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
403/2018. (VIII. 23.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/52/3/2018. számú előterjesztésére – Grkovic Maja (születési
hely, idő: Zombor [Jugoszlávia], 1992. február 14.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
126/2017. (XII. 13.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
a  Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló megállapodás szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  megállapodás
kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét a  megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök