type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
17/2014. (III. 12.) EMMI rendelete a tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás, a tankönyvtámogatás, valamint az iskolai tankönyvellátás rendjéről.
A nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvény 5.  § (3) és (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a szakképzési tankönyvek, az igazgatási szolgáltatási
díj és az állami tankönyvtámogatás rendje tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § c) és n)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
A TANKÖNYVVÉ NYILVÁNÍTÁS, PEDAGÓGUS-KÉZIKÖNYVVÉ NYILVÁNÍTÁS 1. Általános rendelkezések
1. § (1) A  rendelet hatálya kiterjed a  nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvény
(a továbbiakban: Ntt.) 1. § (1) bekezdésében meghatározott természetes és jogi személyekre.
(2) Könyvet az Ntt.-ben és az e  rendeletben meghatározott részletes szabályok szerint lehet tankönyvvé, pedagóguskézikönyvvé nyilvánítani.
(3) Az  elektronikus úton rögzített (digitális) tananyag (a továbbiakban: digitális tananyag) jóváhagyására a  könyv
tankönyvvé nyilvánítására vonatkozó rendelkezéseket a 22. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
2. Az eljárás megindítása 2. § (1) A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási eljárás kérelemre indul.
 (2) A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási kérelmet
a) – a b) pontban meghatározott eltéréssel – az Ntt. 3. § (3) bekezdésében meghatározottak (a továbbiakban:
kérelmező) nyújthatják be az Oktatási Hivatalhoz (a továbbiakban: hivatal),
b) a könyvkiadást folytató jogi személy – ide nem értve az állami tankönyvfejlesztésért és kiadásért felelős szerv
feladatait ellátó Oktatáskutató és Fejlesztő Intézetet (a továbbiakban: intézet) – az  Ntt. 7.  § (2)  bekezdése
szerinti nyilvános felhívás esetén nyújthatja be.
(3) Szakképzési tankönyv esetén az Ntt. 3. § (7) bekezdésében meghatározott szervhez kell a kérelmet benyújtani.
 (4) A kérelmet írásban, papír alapon és a köznevelés információs rendszere (a továbbiakban: KIR) részeként működtetett
tankönyvi adatbázis kezelő rendszer alkalmazásával lehet benyújtani. A  kérelem az  adott könyv tankönyvvé vagy
pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítására irányulhat.
(5) A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási kérelemhez – a 24. § szerinti eljárás kivételével – csatolni kell:
a) az 1. mellékletben meghatározott adatokat tartalmazó dokumentumot, valamint – az 5. §-ban szabályozott
eljárások kivételével – a  kiadói-szerkesztői jelentést, amely a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé
nyilvánításra benyújtott könyv vonatkozásában a  könyv tartalmi vonatkozásait meghatározó kerettanterv
tankönyvvel lefedett tananyagának tanévhez igazodó felosztását tartalmazza,
b) azt a könyvet, amelynek tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítását kérik,
c) a  kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás időtartama alatt
folyamatosan rendelkezni fog a könyv teljeskörű felhasználási jogaival,
d) a  kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a  könyv tartalmaz-e átvett szerzői művet vagy kapcsolódó jogi
teljesítményt, és amennyiben tartalmaz, akkor a  nyilatkozatnak ki kell terjednie arra is, hogy a  kérelmező
a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás időtartama alatt folyamatosan rendelkezni fog az  átvett
szerzői mű vagy szomszédos jogi teljesítmény felhasználási jogaival, valamint
e) a 2. mellékletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj megfizetéséről szóló igazolást.
 (6) A  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási kérelemnek az  (5) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott
mellékleteit kettő, az (5) bekezdés c) és d) pontja szerinti mellékleteit egy példányban kell benyújtani.
 (7) Az eljárás tartama alatt a benyújtott könyvet – a 9. § (1) bekezdésében meghatározott eset kivételével – a kérelmező
sem tartalmában, sem kivitelében nem változtathatja meg. (8) Az e §-ban foglaltakat nem kell alkalmazni azon tankönyv esetében, amelyet adott évfolyamra, műveltségi területre,
tantárgyra az  Ntt. 3.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján az  oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
választott ki.
(9) Az  Ntt. 3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti tankönyvek, pedagógus-kézikönyvek esetén a  pályázat elbírálása
során kell az  e  rendeletben foglalt, a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási szakmai követelmények
teljesítéséről meggyőződni.
(10) Az 1., a 7. és a 10. §-ban, valamint a 11. § (2)–(4) bekezdésében foglaltak kivételével az I. Fejezetben foglaltakat nem
kell alkalmazni abban az esetben, ha a tankönyvet a miniszter kezdeményezésére az Ntt. 3. § (1) bekezdés c) pontja
alapján fejlesztették ki.
3. § A könyv különböző kötésmódban megjelenő változatainak tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítása iránt
külön kérelmet kell benyújtani. Kérelmet kell benyújtani abban az  esetben is, ha a  könyv borítója, impresszuma
változik. A  2.  mellékletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kérelmenként kell megfizetni. A  kérelmek
egyidejűleg is benyújthatóak.
4. § (1) Ha a  tankönyvet, pedagógus-kézikönyvet tartalmában vagy kivitelében megváltoztatták, ide nem értve
az  5.  §  (5)  bekezdése szerint egybeszerkesztett könyveket, a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási
eljárást ismételten le kell folytatni az igazgatási szolgáltatási díj újbóli megfizetését követően.
(2) Nem jelenti a könyv tartalmi változtatását a benne szereplő helyesírási és nyomdahibáknak, továbbá a tankönyvvé,
pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás ideje alatt megváltozott tényeknek, adatoknak a  tankönyv, pedagóguskézikönyv adott oldalain történő javítása, feltéve, hogy a  javítás miatt nem változik meg a  lapok számozása, és
a  javításról készült jegyzéket a  kérelmező – saját költségén – megküldi a  hivatalnak és azoknak az  iskoláknak,
amelyek az adott tankönyvből, pedagógus-kézikönyvből a javítás évét megelőző három évben rendeltek.
(3) Javítási kérelmet kell benyújtani akkor, ha a  jóváhagyott tankönyvben, pedagógus-kézikönyvben a  jóváhagyási
eljárásban a  szakértők által feltárt, helyesírási és nyomdahibának nem minősülő hibákat javítani kívánják.
A kérelemhez – a hibák jellegétől, mennyiségétől függően – csatolni kell
a) a könyv javított oldalait, részeit vagy a javított könyvet kettő példányban,
b) a 2. melléklet szerinti igazgatási szolgáltatási díj befizetéséről szóló igazolást,
c) a javítások tételes felsorolását, továbbá
d) nyilatkozatot arról, hogy a  jóváhagyott tankönyvet, pedagógus-kézikönyvet – a  javításokon túl – sem
tartalmában, sem kivitelében nem változtatták meg.
 (4) A javítás tényét a benyújtott tankönyvben, pedagógus-kézikönyvben fel kell tüntetni.
5. § (1) Ha a jogosult – a tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás ideje alatt – a könyv felhasználási jogait másnak
átengedi, erről a hivatalt harminc napon belül értesíti.
(2) A tankönyvvé nyilvánítás folyamatossága érdekében az új jogosultnak – a  jogok átengedésétől számított harminc
napon belül – a  2.  melléklet szerint befizetett igazgatási szolgáltatási díj igazolásával együtt kérelmet kell
benyújtania. A kérelemhez csatolni kell az új jogosult kérelmező nyilatkozatát arról, hogy
a) a  tankönyvet, pedagógus-kézikönyvet – ide nem értve a  tankönyv, pedagógus-kézikönyv borítójának,
impresszumának, kötésmódjának a  megváltoztatását – sem tartalmában, sem kivitelében nem változtatták
meg,
b) a tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás időtartamára az új jogosult kérelmező rendelkezik a könyv
kiadói szerződésben rögzített felhasználási jogaival,
c) a  tankönyv, pedagógus-kézikönyv tartalmaz-e átvett szerzői művet vagy kapcsolódó jogi teljesítményt, és
amennyiben tartalmaz, a nyilatkozatnak ki kell terjedni arra is, hogy a tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé
nyilvánítás időtartama alatt az új jogosult kérelmező folyamatosan rendelkezni fog az átvett szerzői mű vagy
szomszédos jogi teljesítmény felhasználási jogaival, továbbá
d) a tankönyv, pedagógus-kézikönyv megfelel az e rendeletben meghatározott technológiai feltételeknek.
 (3) Kérelmet kell benyújtania a kérelmezőnek a hivatalhoz a jóváhagyott tankönyv, pedagógus-kézikönyv megváltozó
borítójára, impresszumára, kötésmódjára tekintettel is.
 (4) A (3) bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell
a) a  megváltoztatott borítójú tankönyv, pedagógus-kézikönyv esetében az  eredeti és a  megváltozott borítót
PDF formátumban elkészítve, kinyomtatva papír alapon egy példányban, a  megváltoztatott kötésmódú
tankönyv, pedagógus-kézikönyv esetében az  eredeti és a  megváltozott könyvet egy példányban, továbbá
mindkét esetben a  2.  melléklet szerinti igazgatási díj befizetéséről szóló igazolást, valamint a  nyilatkozatot
arról, hogy a jóváhagyott tankönyvet, pedagógus-kézikönyvet – a borítón, az impresszumon, a kötésmódon
kívül – sem tartalmában, sem kivitelében nem változtatták meg; a  változtatás tényét a  benyújtott
tankönyvben, pedagógus-kézikönyvben fel kell tüntetni,
b) amennyiben a  tankönyv, pedagógus-kézikönyv borítója, impresszuma, kötésmódja kizárólag
a (2) bekezdésben foglaltak miatt változott meg:
ba) a  megváltoztatott borítójú tankönyv, pedagógus-kézikönyv esetében az  eredeti tankönyvet,
pedagógus-kézikönyvet,
bb) kizárólag PDF formátumban a tankönyvet, pedagógus-kézikönyvet,
bc) a 2. melléklet szerinti igazgatási szolgáltatási díj befizetéséről szóló igazolást, továbbá
bd) az  új jogosult nyilatkozatát arról, hogy a  tankönyvet, pedagógus-kézikönyvet – a  borítón,
az impresszumon, a kötésmódon kívül – sem tartalmában, sem kivitelében nem változtatta meg.
 (5) A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánításának időtartama alatt a felhasználási jog 2. § (2) bekezdés szerinti
tulajdonosa jogosult a tulajdonában álló egyes tankönyvek egy tankönyvvé történő egybeszerkesztésére.
 (6) Ha az  egybeszerkesztés során az  annak alapjául szolgáló – külön-külön tankönyvvé nyilvánított – tankönyvek
tartalmához képest az új tankönyv
a) tartalma érdemben nem módosult, továbbá
b) ára nem haladja meg a  miniszter által évenként október 1-jéig rendeletben meghatározott legmagasabb
fogyasztói árat (a továbbiakban: árkorlát),
a jogosult erre irányuló kérelmére a hivatal – külön tankönyvvé nyilvánítási eljárás lefolytatása nélkül – a tankönyvet
a tankönyvjegyzékre felveszi.
(7) Az  (5)  bekezdés alapján egybeszerkesztett új tankönyv tankönyvvé nyilvánításának időtartama nem haladhatja
meg az  alapul szolgáló tankönyvek közül a  legkorábban lejáró tankönyv tankönyvvé nyilvánítási engedélyében
meghatározott időpontot.
3. A kérelmek elbírálásának rendje 6. § Ha a kérelem és mellékletei megfelelnek az e rendeletben meghatározott követelményeknek, a hivatal – legfeljebb
huszonöt napos határidő kitűzésével – szakértőket rendel ki a  benyújtott könyv véleményezésére. A  3.  §-ban,
valamint a 4. § (3) bekezdésében és az 5. § (3) bekezdésében szabályozott eljárás esetén legalább egy szakértőt kell
kirendelni.
7. § (1) A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási eljárásban vizsgálni kell, hogy a könyv
a) a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) felhatalmazása alapján
kiadott Nemzeti alaptanterv rendelkezéseinek megfelelően alkalmas-e az  adott műveltségi terület,
tantárgy tananyagtartalmának oktatására, továbbá pedagógus-kézikönyv esetén a  tananyagtartalmak és
fejlesztési feladatok iskolai oktatásának szakmódszertani támogatására (tartalmilag követi-e a  megnevezett
kerettantervet), szakképzési tankönyv esetén a  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény szerinti
szakképzési kerettantervek rendelkezéseinek megfelel-e, alkalmas-e az  adott szakképesítés szakképzési
kerettantervében meghatározott szakmai tantárgyak, szakmai követelménymodulok, témakörök oktatására,
b) biztosítja-e a szaktudományok megfelelő szintű, tudományos, hiteles, tárgyilagos feldolgozását,
c) biztosítja-e az  ismereteknek, fejlesztési feladatoknak az  érintett tanulói korosztályoknak megfelelő
pedagógiai módszerekkel történő közvetítését, továbbá pedagógus-kézikönyv esetén az adott tantárgyhoz
kapcsolódó pedagógiai-szakmódszertani támogatást, tartalmaz-e részletes bibliográfiai hivatkozást,
d) nyelvezete, közérthetősége, stílusa megfelel-e az e rendeletben foglaltaknak,
e) technológiai kivitelezése megfelel-e az  esztétikai (tipográfia, grafikai szerkesztés, színdinamika),
egészségügyi (betűméret, könyvsúly, könyvméret, nyomdafesték) követelményeknek, továbbá
f ) technológiai kivitelezése alkalmas-e a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás időtartama alatt
történő felhasználásra.
 (2) A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási eljárásban vizsgálni kell továbbá, hogy a könyv alkalmas-e
a) a  tankönyv előállításának alapjául szolgáló, a  kerettantervek kiadásának és jóváhagyásának rendjéről szóló
51/2012. (XII. 21.) EMMI rendelet (a továbbiakban: kerettantervi rendelet) alapján kiadott vagy jóváhagyott
kerettantervek tananyagtartalmának a  kerettantervben meghatározott időkeretben történő elsajátítására
abban az esetben, ha kiadásra vagy jóváhagyásra került kerettanterv az adott könyv által lefedett pedagógiai
szakaszra, továbbá pedagógus-kézikönyv esetén támogatja-e szakmai iránymutatással az  időkeretek
megtartását,
b) a tantárgyi, műveltségi területi követelmények elsajátítására az adott iskolatípusban és évfolyamon, továbbá
pedagógus-kézikönyv esetén a követelményekre vonatkozó előírásoknak a tanulói fejlesztés céljából történő
a támogatására,
ba) a nemzetiségi nevelést-oktatás esetén a nemzetiség óvodai nevelésének irányelve és a nemzetiség
iskolai oktatásának irányelve kiadásáról szóló rendeletben foglaltak megvalósítására,
bb) a  két tanítási nyelvű iskolai oktatás esetén a  két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvéről szóló
rendeletben foglaltak megvalósítására,
bc) a  sajátos nevelési igényű tanulók iskolai nevelése és oktatása esetén a  sajátos nevelési igényű
gyermekek óvodai nevelésének irányelve és a  sajátos nevelési igényű tanulók iskolai oktatásának
irányelve kiadásáról szóló rendeletben foglaltak megvalósítására,
bd) az  alapfokú művészeti iskolában az  alapfokú művészetoktatás követelményei és tantervi
programjának bevezetéséről és kiadásáról szóló rendeletben meghatározottak szerint a művészeti
ismeretek közvetítésére,
c) szakképzési tankönyv esetén, amennyiben szakképzési kerettanterv kiadásra került, az  abban
meghatározottak szerint a  szakmai tantárgyak, szakmai követelménymodulok, témakörök oktatására,
továbbá
d) középiskolai tankönyv esetén az érettségi vizsga részletes követelményeiről szóló rendeletben foglalt egyes
tantárgyakhoz rendelt részletes vizsgakövetelményekre való felkészítésre.
(3) A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási eljárás során a vizsgálatnak ki kell térnie arra is, hogy
a) a könyv
aa) a  tanítási-tanulási folyamatban a  szaktudományok eredményeit az  adott évfolyamon
vagy évfolyamokon a  tanulók tipikus fejlettségi szintjéhez igazodóan, a  kognitív fejlődés
törvényszerűségeinek figyelembevételével a  Nemzeti alaptanterv összefüggésrendszerében
jeleníti-e meg, és az  ismeretek elsajátítását az  életkornak megfelelően differenciált didaktikai
eszköztárral segíti-e,
ab) segíti-e a tanulói képességek, készségek kialakítását,
ac) valamint a  könyvhöz tartozó munkafüzet idegen nyelvi könyvek esetében 1–8. évfolyamon
tartalmaz-e kétnyelvű szószedetet a köteten belül mellékletként, továbbá
b) a  tankönyvhöz kapcsolódó pedagógus-kézikönyv érdemi segítséget nyújt-e a  tankönyvben foglaltak
változatos eljárásokkal történő iskolai feldolgozásához, azok használatához.
 (4) A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási eljárásban vizsgálni kell azt, hogy a könyv
a) összhangban áll-e a Magyarország Alaptörvényében foglalt általános emberi normákkal, egyetemes, nemzeti
és nemzetiségi értékekkel,
b) tartalmaz-e az  egyenlő bánásmódról és az  esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény
rendelkezéseibe ütköző tartalmakat, különösen az egyenlő bánásmódot, a nemek egyenlőségét sértő vagy
a  nemzetiségi, vallási közösségre nézve sértő, gyűlöletkeltő, továbbá a  társadalmi esélyegyenlőtlenséget
erősítő sztereotípiát, kijelentést, ábrát, fotót, grafikát,
c) mentes-e a politikai állásfoglalástól, továbbá
d) ütközik-e az iskolai reklámcélú tevékenység korlátozására vonatkozó jogszabályi előírásokba.
(5) Nem nyilvánítható tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé az a könyv, amelyik nem felel meg az (1)–(4) bekezdésben
foglaltaknak.
8. § (1) A 7. §-ban meghatározottak vizsgálatát a hivatal által kirendelt szakértők végzik. A szakértői véleményt írásban kell
elkészíteni.
(2) A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási eljárásban
a) a  pedagógiai szakértő a  feldolgozott tananyag szaktudományi, tantárgyi pontosságáról, tudományos
hitelességéről, terminológiájáról, továbbá a  tananyag taníthatóságáról és tanulhatóságáról, a  tartalmi
szabályozással kapcsolatos összhangról, a  Nemzeti alaptantervben meghatározott kiemelt fejlesztési
feladatoknak történő megfelelésről, továbbá kizárólag tankönyvek esetében az  érintett korosztály életkori
sajátosságainak figyelembevételével a  tankönyvben alkalmazott szövegezés és ábrák érthetőségéről,
kommunikációjáról, nyelvhelyességéről és helyesírásáról, továbbá nyelvi szabatosságáról,
b) a  technológiai szakértő a  technológiai kivitelezésről, az  esztétikai és az  egészségügyi követelményeknek
való megfelelésről, az  elektronikus adathordozón megjelenő könyv esetén a  felhasználói igényeknek való
megfelelésről, a kivitelezésről,
c) a  nemzetiségi nyelven írt, valamint a  nemzetiségi nyelvre vagy idegen nyelvre történt fordítást ellenőrző
szakértő a  fordításnak a szakmai, szaktudományi szempontoknak való megfeleléséről, az érintett korosztály
tipikus fejlettségi szintjét figyelembe vevő érthetőségéről, az adott nyelven való szakmai megfelelőségéről,
kommunikációjáról, nyelvhelyességéről és helyesírásáról, nyelvi és stilisztikai szabatosságáról
készít szakértői véleményt azzal, hogy a  könyv pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítása során meg kell győződni
a pedagógus-kézikönyvnek a pedagógus pedagógiai, szakmódszertani munkája támogatásának mértékéről.
(3) A  (2)  bekezdés a)–b)  pontjában felsorolt szakértők a  7.  § (1)–(4)  bekezdésének való megfelelésről készítenek
szakértői véleményt a  3.  melléklet A) Bírálati szempontok a  könyvekhez alcímben meghatározott szempontok
alapján.
(4) A  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás meghosszabbítási eljárásban a  szakértő a  (2)  bekezdés
a) pontjában meghatározott szempontoknak való megfelelőségről készít szakértői véleményt.
(5) Az  5.  § (4)  bekezdés b)  pontjában foglalt eljárás során a  hivatal, illetve az  általa kirendelt szakértő csak a  könyv
technológiai szempontoknak történő megfelelését vizsgálja.
(6) A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási eljárásban az rendelhető ki pedagógiai szakértőként,
a) akit a  közoktatási szakértői tevékenység, valamint az  érettségi vizsgaelnöki megbízás feltételeiről szóló
38/2009. (XII. 29.) OKM rendelet (a továbbiakban: szakértői rendelet) 1. § (2) bekezdés e) pont ec) alpontjában
meghatározott tankönyv, taneszköz szakértői szakirány vagy tantervi szakértői szakirány köznevelési
szakértőjeként tartanak nyilván,
b) aki az adott szakterületen tudományos címmel vagy tudományos fokozattal rendelkezik, vagy
c) aki az  adott szakterületen, a  felsőoktatásban, a  szakképzés tankönyvei esetén a  középfokú oktatásban
szerzett 10 év oktatói, pedagógus gyakorlati idő meglétét igazolja.
 (7) Ha nincs olyan szakértő, aki megfelel a (6) bekezdésben meghatározott feltételeknek, vagy a szakértő az eljárásban
nem működhet közre vagy a közreműködést nem vállalja, a szakértői vélemény elkészítésére a hivatal
a) a Nemzeti Tankönyvtanács,
b) szakképzési tankönyv esetén a Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Tanács
szakértői véleménye alapján megfelelő felkészültségű és hozzáértéssel rendelkező szakértőt rendel ki.
(8) A  nemzetiségi iskolai nevelés-oktatáshoz készített tankönyv esetén az  Országos Nemzetiségi Tanács által javasolt
szakértő is kirendelhető.
(9) Nem lehet szakértő az, akitől nem várható tárgyilagos szakértői vélemény szolgáltatása, továbbá e  személynek
a  Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója. E  rendelkezés alkalmazásában nem várható tárgyilagos
szakértői vélemény attól,
a) aki az eljárást megindító kérelem benyújtásának évét megelőző három éven belül tankönyvnek, pedagógus
kézikönyvnek volt
aa) szerzője,
ab) szerkesztője,
ac) kiadója, vagy
ad) forgalmazója,
b) akinek a neve alatt az eljárást megindító kérelem benyújtásának évét megelőző három éven belül tankönyv
szerepelt a tankönyvjegyzéken,
c) akinek a  neve alatt szereplő könyvet, pedagógus-kézikönyvet az  eljárást megindító kérelem benyújtásának
évét megelőző három éven belül az  iskolai oktatásban tankönyvként használt kiadványként forgalmaztak,
vagy
d) aki olyan könyv, pedagógus-kézikönyv szerzője, amelynek tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási
kérelmét az eljárást megindító kérelem benyújtásának évét megelőző három éven belül elutasították.
(10) Az eljárásban közreműködő szervezet és a döntéshozó szerv tagjaként nem járhat el az, aki a könyv elkészítésében
– különösen annak írásában, szerkesztésében, szakmai vagy nyelvi lektorálásában és fordításában – részt vett, vagy
a  könyv kiadójával közvetlenül vagy gazdasági társaságon keresztül az  eljárást megindító kérelem benyújtásának
évét megelőző három éven belül munkavégzésre irányuló jogviszonyban vagy megbízási jogviszonyban állt.
(11) A  szakértő kirendelése előtt ötnapos határidő kitűzésével be kell szerezni az  érintett szakértő írásos nyilatkozatát
arról, hogy vele szemben nem áll fenn összeférhetetlenségi ok.
(12) A  (2) és (6)  bekezdésben meghatározott szakértőket szakértői véleményük elkészítéséért a  8.  mellékletben
meghatározott díjazás illeti meg.
9. § (1) A  hivatal a  rendelkezésére álló dokumentumok, adatok, szakértői vélemények alapján mérlegelve dönt.
A  hivatal a  nem egybehangzó szakértői vélemények esetén felhívja a  kérelem benyújtóját arra, hogy a  szakértői
véleményekben foglaltakról és a  hivatal által kért javítások teljesítéséről a  kézhezvételtől számított tíz napon
belül nyilatkozzon. Ha a kérelem benyújtója a hivatal által meghatározottak teljesítését vállalja, az általa megadott
határidőig – kérelmére – az eljárást legfeljebb hat hónapig fel lehet függeszteni.
(2) A  jogszabályban meghatározott feltételek teljesítésének ellenőrzésére – legfeljebb tíznapos határidő kitűzésével –
a hivatal szükség esetén szakértőt rendel ki.
(3) Amennyiben a  kérelem benyújtója a  szakértői véleményekben foglaltakkal nem vagy csak részben ért egyet,
a  hivatal a  megalapozott döntés meghozatala érdekében további (bírálati) szakértőt rendelhet ki, aki a  vitatott
kérdésekben foglal állást.
10. § (1) Ha a  könyv a  nemzetiségi nevelés-oktatás céljaira készült, a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási
eljárásra vonatkozó rendelkezéseket azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  hivatal – az  5.  § (1) és
(3)  bekezdésében foglalt eljárások kivételével – a  kérelmet, annak mellékleteit és a  szakértői véleményeket
véleményezés céljából megküldi az Országos Nemzetiségi Tanácsnak.
(2) Az Országos Nemzetiségi Tanács a megküldött iratok kézhezvételétől számított tizenöt napon belül a rendelkezésre
álló iratok alapján elkészíti véleményét, és megküldi a hivatalnak.
11. § (1) Azt a  könyvet, amelyet adott évfolyamra, műveltségi területre, tantárgyra a  miniszter – szakértői vélemények
figyelembevételével – nyilvános pályázati eljárás során választott ki az  Ntt. 3.  § (1)  bekezdés b)  pontjára, továbbá
(6) bekezdésére figyelemmel, a hivatal a miniszter döntése alapján tizenöt napon belül tankönyvvé nyilvánítja.
(2) Azt a  könyvet, amelyet az  Ntt. 3.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerint a  miniszter kezdeményezésére a  kísérleti
tankönyvfejlesztési program keretében fejlesztettek ki, a  hivatal – legfeljebb a  (4)  bekezdésben meghatározott
időtartamra – a  miniszter Nemzeti Tankönyvtanács szakértői véleményének mérlegelésével hozott döntésének
megfelelően tizenöt napon belül tankönyvvé nyilvánítja.
(3) A kísérleti tankönyv kipróbálási folyamata a következőket kell, hogy magába foglalja:
a) a  hatásvizsgálatot, amely felméri, hogy a  tankönyv miként befolyásolja a  tanulók tanulását és tanulási
eredményeit (ismeret, tudás, képesség, attitűd), valamint felméri azt is, hogy a  tankönyv által elérni
szándékozott pedagógiai hatásokon felül várható-e további, nem tervezett pedagógiai hatás,
b) a  gyakorlati alkalmazhatóság vizsgálatát, amelynek során óralátogatások, kérdőíves felmérések és interjúk
által a  vizsgálatokat végző szakértők összegyűjtik és értékelik a  tankönyveket használó tanárok, tanulók és
szülők tapasztalatait, továbbá amennyiben a  kísérleti tankönyv nemzetiségi nevelés-oktatás céljára készült,
az érintett országos nemzetiségi önkormányzat véleményét,
c) a  hatásvizsgálat és a  gyakorlati alkalmazhatóság vizsgálati eredményeinek összegzését és értékelését,
a továbbfejlesztésre vonatkozó javaslatok megfogalmazását,
d) a tankönyv átdolgozását a vizsgálati eredmények és a továbbfejlesztésre vonatkozó javaslatok alapján.
 (4) A kísérleti tankönyv kipróbálási időszaka legfeljebb három tanévre szólhat, amely nem hosszabbítható meg.
 (5) A vizsgálatba legalább tíz iskolát be kell vonni.
 (6) A  kísérleti tankönyv kipróbálási időszaka végén a  miniszter a  Nemzeti Tankönyvtanács szakértői véleményének
mérlegelésével hozott döntése alapján az Ntt. 2. § (1) bekezdés a) pont ac) alpontja szerinti feladatkörében eljáró
intézet a kísérleti tankönyv tankönyvvé nyilvánítását kezdeményezheti.
12. § (1) A  könyv tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánításának hatálya annak a  tanévnek az  utolsó napjáig tart,
amelyik a  határozat jogerőre emelkedését követő ötödik naptári évben fejeződik be. A  tankönyv, pedagóguskézikönyv borítójának, impresszumának, kötésmódjának a  3.  § szerinti megváltozása miatt indult, valamint
az 5. § (3) bekezdése szerinti eljárásban a könyv megváltozott borítójú, impresszumú, kötésmódú, valamint a 4. §
(3)  bekezdése szerinti javításokat tartalmazó változatának tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítása
a megváltoztatott kivitelű és javított könyv tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánításáról rendelkező jogerős
határozatban megjelölt időpontig tart.
(2) A  nevelési-oktatási program (pedagógiai rendszer) részeként jóváhagyott információhordozó tankönyvvé,
pedagógus-kézikönyvvé nyilvánításáról szóló határozatnak tartalmaznia kell a  nevelési-oktatási programnak
(pedagógiai rendszernek) a  megnevezését, továbbá azt a  rendelkezést, hogy a  tankönyv, pedagógus-kézikönyv
kizárólag a nevelési-oktatási program (pedagógiai rendszer) részeként alkalmazható.
4. A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás megszűnése, megszüntetése 13. § (1) Megszűnik a könyv tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítása, ha
a) lejárt az  az időszak, amelyre a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás szólt, és annak lejárta
előtt legalább százhúsz nappal a  kiadó nem kérte a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás
meghosszabbítását,
b) az  5.  § (3)  bekezdésében meghatározott kérelem benyújtását elmulasztották, a  kérelem benyújtásának
kötelezettsége lejártát követő harmincadik napon,
c) a  tankönyvet, pedagógus-kézikönyvet tartalmában vagy kivitelében megváltoztatták – az  e  rendeletben
meghatározott kivétellel –, és azt külön eljárás lefolytatása nélkül mint az eredetileg tankönyvvé, pedagóguskézikönyvvé nyilvánított könyvet tankönyvként, pedagógus-kézikönyvként forgalmazzák, a  tankönyvvé,
pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás megszűnését kimondó határozat jogerőre emelkedésének napján.
(2) A  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás megszűnésének tényét a  hivatal bejelentés alapján vagy
egyébként hivatalból állapítja meg.
14. § (1) A  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás megszüntetését a  hivataltól az  kérheti, aki valószínűsíti,
hogy a  tankönyv, pedagógus-kézikönyv nem felel meg a  7.  §-ban foglaltaknak. A  kérelemhez mellékelni kell
a 2. mellékletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj megfizetéséről szóló igazolást.
(2) A hivatal a kérelemben leírtak megítéléséhez szakértőt rendel ki a 8. § szerint.
 (3) A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvé nyilvánítás megszüntetési eljárásban a 9–10. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
15. § A  tankönyvvé nyilvánítási eljárásban hozott elsőfokú döntések elleni fellebbezés elbírálásáról szóló döntését
a miniszter a Nemzeti Tankönyvtanács szakértői véleményét mérlegelve hozza meg.
5. A tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás meghosszabbítása 16. § (1) A  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás legfeljebb három alkalommal meghosszabbítható.
Az  e  rendeletben foglaltakat a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás meghosszabbítása során azzal
az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  eljárást a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás határidejének
lejártát megelőző legalább százhúsz nappal korábban kell kezdeményezni. A kérelemhez a tankönyvet, pedagóguskézikönyvet egy példányban kell megküldeni a hivatalnak.
(2) A  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás meghosszabbításával kapcsolatos eljárásban a  7–10.  §-ban
foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a hivatalnak legalább egy szakértőt kell kirendelnie a tankönyv,
pedagógus-kézikönyv ellenőrzésére.
(3) A  nemzetiségi nyelv és irodalom, népismeret, az  önálló fejlesztésű nemzetiségi nyelvű közismereti tankönyvek,
valamint a  magyar nyelven jóváhagyott tankönyvek nemzetiségi nyelvre történő fordítása tankönyvvé
nyilvánításának meghosszabbítása során – az  Országos Nemzetiségi Tanács támogató véleménye esetén –
a meghosszabbítási eljárásban szakértőt nem kell kirendelni.
(4) A  sajátos nevelési igényű tanulók neveléséhez-oktatásához készített tankönyvek, pedagógus-kézikönyvek
tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánításának meghosszabbítása során a meghosszabbítási eljárásban nem
kell szakértőt kirendelni, amennyiben legalább öt iskola igazolja, hogy a tankönyv, pedagógus-kézikönyv bevált, és
az  a  kérelem benyújtását megelőző tanévben szerepelt az  iskola tankönyv-, pedagóguskézikönyv-rendelésében.
Ebben az esetben a kiadványt egy példányban kell megküldeni a hivatalnak.
(5) A  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás meghosszabbítása – a  12.  § (1)  bekezdésben meghatározottak
szerint – öt évre szól.
6. A tankönyv, pedagógus-kézikönyv gyakorlati beválásának vizsgálata 17. § (1) A  hivatal – költségvetésének terhére – szervezi meg a  tankönyv, pedagógus-kézikönyv gyakorlati beválásának
vizsgálatát azon tankönyv, pedagógus-kézikönyv esetében, amely folyamatosan kilenc éven keresztül
a tankönyvjegyzéken volt.
(2) A  gyakorlati beválás vizsgálatába legalább három, legfeljebb tíz olyan iskolát kell bevonni, amely a  tankönyvet,
pedagógus-kézikönyvet legalább két éven át alkalmazta. A  gyakorlati beválás vizsgálatába bevont iskolák által
adott szakvéleménynek tartalmaznia kell a vizsgálat szempontjainak figyelembevételével az érintett pedagógusok,
tanulók, szülők, továbbá, amennyiben a  tankönyvet nemzetiségi nevelés-oktatás céljára alkalmazták, az  Országos
Nemzetiségi Tanács véleményét.
(3) A  hivatal honlapján nyilvánosságra hozza a  gyakorlati beválásvizsgálatok minősítését azzal, hogy azt az  adott
tankönyv, pedagógus-kézikönyv vizsgálatához kirendelt, könyvtípusonként kettő-kettő szakértő véleménye alapján
kell megállapítani az alábbiak szerint:
a) egybehangzó támogató szakvélemény esetén a  tankönyv, pedagógus-kézikönyv neve mellett
„a gyakorlatban bevált”,
b) nem egybehangzó támogató szakvélemény esetén a  tankönyv, pedagógus-kézikönyv neve mellett
„a gyakorlatban nem vált be”
minősítés szerepel. (4) A  hivatal a  (2)–(3)  bekezdésben foglaltak mérlegelésével hoz döntést a  tankönyv, pedagógus-kézikönyv
tankönyvjegyzékről való törléséről azzal, hogy a törölt tankönyvre tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítás
meghosszabbítási kérelem már nem nyújtható be.
II. FEJEZET
A TANKÖNYVJEGYZÉK 7. A tankönyvjegyzék vezetése
18. § (1) A  tankönyvnek, pedagógus-kézikönyvnek tankönyvjegyzékre történő felvételét a  kérelmező kérheti a  hivataltól
a hivatal által a KIR rendszereként működtetett elektronikus rendszeren keresztül.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem tartalmazza:
a) a tankönyvjegyzékre felkerülő adatokat,
b) a tankönyvjegyzékre felkerülő adatok közzétételéhez történő hozzájáruló nyilatkozatot,
c) szakképzési tantárgyak tankönyvei esetében a  kérelmező nyilatkozatát a  tankönyv forgalmazni tervezett
példányszámáról és az  ez  alapján meghatározott árat alátámasztó adatokról (így különösen az  előző
tanévben eladott példányszám; más, a példányszámot befolyásoló változás).
(3) A tankönyvjegyzékre kerülés feltétele, hogy a kérelmező vállalja
a) a  tankönyv, valamint a  digitális tananyag elektronikus úton történő átadását a  Magyar Vakok és
Gyengénlátók Országos Szövetsége részére, annak megkeresésére,
b) a tankönyv árkorlátnak megfelelő értékesítését az iskolai tankönyvellátás keretében,
c) azt, hogy a tankönyvből, kísérleti tankönyvből egy példányt archiválás céljából átad a hivatalnak.
(4) Azt a  tankönyvet, pedagógus-kézikönyvet, amelyet adott évfolyamra, műveltségi területre, tantárgyra az  Ntt.
3. § (6) bekezdése alapján a miniszter nyilvános pályázati eljárás során választott ki vagy amelyet adott évfolyamra,
műveltségi területre, tantárgyra az  Ntt. 3.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerint a  miniszter kezdeményezésére kísérleti
tankönyvként fejlesztettek ki, vagy pedagógus-kézikönyv fejlesztés keretei között hoztak létre, a hivatal a miniszter
Nemzeti Tankönyvtanács szakértői véleményének mérlegelésével hozott döntésének megfelelően felveszi
a tankönyvek hivatalos jegyzékére.
19. § (1) A  hivatal évente összeállítja a  tankönyvek, pedagógus-kézikönyvek adott tanévre vonatkozó hivatalos
tankönyvjegyzékét, és legalább húsz nappal az  iskolai tankönyvrendelés határidejét megelőzően megküldi
a  miniszter részére az  oktatásért felelős minisztérium honlapján való közzététel céljából, továbbá gondoskodik
a tankönyvjegyzék folyamatos felülvizsgálatáról. A tankönyvjegyzék a 4. melléklet alapján a kérelemben feltüntetett
adatokat tartalmazza.
(2) A  tankönyvnek az  adott tanévben alkalmazott tankönyvjegyzékre történő felvétele az  árkorlát meghatározásától
kezdődően folyamatos, és a következő tanévre vonatkozóan június 15-ig lezárul.
(3) A  tankönyvjegyzékre azt a  tankönyvet, pedagógus-kézikönyvet kell kérelemre felvenni, amely legalább a  kérelem
benyújtásának tanévét követő tanév végéig hatályos tankönyvvé nyilvánítási, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási
határozattal rendelkezik.
(4) A  tankönyvjegyzékre történő felvétel iránti kérelem benyújtásakor a  könyvkiadást folytató jogi személynek
a 2. melléklet szerinti igazgatási szolgáltatási díjat kell megfizetnie. Az igazgatási szolgáltatási díj magában foglalja
az  elektronikus formában megjelenő nyilvántartásba történő felvétel költségeit is, beleértve a  bemutató rész és
az elektronikus megrendelés elérhetőségét.
(5) Az adott tanévi tankönyvjegyzékre felvett tankönyv, pedagógus-kézikönyv ára az adott tanévre vonatkozóan nem
emelhető.
20. § (1) El kell utasítani az adott tanévi tankönyvjegyzékre történő felvételre benyújtott kérelmet, ha a könyvkiadást folytató
jogi személy
a) a tankönyv árát az előző tanévben alkalmazott árhoz képest változatlan közgazdasági feltételek mellett a KSH
által előző naptári évre közzétett ipari termelői árindex száz százalékát meghaladóan meg kívánja növelni,
b) nem vállalja a 18. § (3) bekezdésében meghatározott kötelezettséget,
c) adott könyvét, amellyel a  miniszter által kiírt nyilvános pályázati eljárásban részt vett, a  miniszter nem
választotta ki, vagy
d) kérelmét június 15-ét követően nyújtotta be.
(2) A tankönyvet törölni kell a tankönyvjegyzékről, ha utóbb bebizonyosodik, hogy
a) a tankönyvjegyzékre kerülés iránti kérelmet el kellett volna utasítani,
b) a könyvkiadást folytató jogi személy utóbb nem tesz eleget a tankönyvvé nyilvánítás valamely feltételének,
c) nem felel meg a miniszter által kiírt nyilvános pályázati eljárás során vállalt bármely feltételnek, vagy
d) a könyvkiadást folytató jogi személy a 18. § (3) bekezdésében vállalt kötelezettségeit megszegte.
(3) A  tankönyvjegyzékre történő felvételről, illetve a  tankönyvjegyzékről történő törlésről – az  Ntt. 3.  §
(7) bekezdésében, illetve e rendelet 11. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott kivétellel – a hivatal dönt.
(4) Az Nkt. 7. § (1) bekezdés d)–e) pontja szerinti szakképző iskola szakképzési tankönyve tankönyvjegyzékre történő
felvételéről a  szakképesítésért felelős miniszter a  Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Tanács véleménye alapján
dönt. A szakképesítésért felelős miniszter az általa jóváhagyott és a jegyzékről törölt tankönyvek jegyzékét megküldi
a hivatalnak, amely gondoskodik a tankönyvek jegyzékre vételéről, törléséről.
8. Az árkorlát 21. § (1) A  tankönyvjegyzékre tankönyv – ideértve a  fakultatív hitoktatáshoz, a  hit- és erkölcstanoktatáshoz alkalmazott
tankönyvet is – csak abban az esetben vehető fel, ha az ára az adott tanév vonatkozásában megfelel az árkorlátnak,
függetlenül attól, hogy a tankönyv többszörözése és terjesztése üzletszerű vagy sem. E rendelkezés alkalmazásában
a tankönyv többszörözése és terjesztése akkor üzletszerű, ha annak célja a nyereség elérése vagy a vagyonszerzés.
(2) Az árkorlát meghatározásakor a tankönyv-előállítás és -forgalmazás tényleges és várható költségeit, így különösen
a  tankönyv terjedelmét, kivitelezését, várható példányszámát kell mérlegelni. A  miniszter több összeghatárt is
meghatározhat figyelemmel arra, hogy a miniszter által kezdeményezett kísérleti tankönyvfejlesztés keretei között
létrehozott és tankönyvjegyzékre vett tankönyv ára legfeljebb az  ötven százaléka lehet annak az  árnak, amely
azon tankönyv vonatkozásában kerül meghatározásra, amely a  nem a  miniszter által kezdeményezett kísérleti
tankönyvfejlesztés keretei között került kifejlesztésre.
III. FEJEZET
EGYES SPECIÁLIS TANKÖNYVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK
9. A digitális tananyag jóváhagyása 22. § (1) Ahol e rendelet kérelmezőről rendelkezik, a digitális tananyag jóváhagyási eljárásában a felhasználási jog jogosultját
kell érteni.
(2) A  digitális tananyag jóváhagyása iránti kérelemhez a  2.  § (5)  bekezdés a) és c)–e)  pontjában meghatározottakat,
továbbá
a) online digitális tananyag esetén
aa) az elérési útvonalát, ab) a véleményezéshez szükséges hozzáférési jogokat biztosító információt,
ac) azt a nyilatkozatot, amelyben a kérelmező garantálja az anyag elérhetőségét és változatlanságát,
b) nem online digitális tananyag esetén a jóváhagyandó tananyagot
kell csatolni.
(3) A  technológiai szakértő a  technológiai kivitelezésről, valamint a  szabványoknak való megfelelésről, a  képernyőelrendezésről, a  kivitelezésről, a  pedagógiai-didaktikai eszköztár támogatottságáról, az  elektronikus adathordozón
megjelenő könyv esetén a felhasználói igényeknek való megfelelésről készít szakvéleményt.
(4) A digitális tananyag bírálati szempontjait a 3. melléklet B) része tartalmazza.
 (5) A  digitális tananyag jóváhagyása, valamint a  jóváhagyás meghosszabbítása a  12.  § (1)  bekezdésében
meghatározottak szerint öt évre szól. 10. A szakképzési tankönyvek
23. § (1) Az e rendeletben foglaltakat a szakképzési tankönyvek tekintetében a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a kérelmezőnek a tankönyvvé nyilvánítási kérelmet – feltéve, hogy a szakképesítésért felelős miniszter nem
élt az  Ntt. 3.  § (7)  bekezdésében meghatározott delegálási jogkörével, illetve a  szakképesítés nem tartozik
az  (5)  bekezdésben meghatározott körbe – a  szakképesítésért felelős miniszterhez kell benyújtania, és
az igazgatási szolgáltatási díjat is ide kell befizetnie;
b) a  miniszter, valamint a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter hatáskörébe tartozó
szakképesítések szakképzési tankönyvei tekintetében a tankönyvvé nyilvánítással összefüggő javaslattétellel
kapcsolatos feladatokat a  beérkezett iratok alapján a  szakmacsoportonként létrehozott bizottságai
közreműködésével a  Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Tanács látja el azzal a  megszorítással, hogy
a  Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Tanácsnak csak a  nem egybehangzó szakértői vélemények, valamint
a feltételt szabó szakértői vélemények esetében kell javaslatot tennie;
c) a  nem a  miniszter és nem a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter hatáskörébe tartozó
szakképesítések szakképzési tankönyvei tekintetében
ca) a  tankönyvvé nyilvánítással összefüggő javaslattétellel kapcsolatos feladatokat a  beérkezett iratok
alapján az  adott szakképesítésért felelős miniszter által létrehozott Szakmai Tankönyv Bizottság
látja el azzal, hogy a  Szakmai Tankönyv Bizottságnak csak a  feltételt szabó szakértői vélemények
esetében kell javaslatot tennie,
cb) a  tankönyvjegyzékre kerülés iránti kérelmet az  adott szakképesítésért felelős miniszterhez kell
megküldeni,
cc) a  tankönyvjegyzéket az  adott szakképesítésért felelős miniszter állítja össze és küldi meg
közzététel céljából – az  adott tanévi tankönyvjegyzék esetében első alkalommal november
20-áig – a hivatalnak,
d) ha a  szakképzési tankönyv a  nemzetiségi iskolai nevelés-oktatásához készült, az  érintett szakképesítésért
felelős miniszter beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét.
(2) A Szakmai Tankönyv Bizottság legalább öt főből áll, működése feltételeit az adott szakképesítésért felelős miniszter
biztosítja, a bizottság szervezeti és működési szabályzatát az adott szakképesítésért felelős miniszter hagyja jóvá.
(3) A  Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Tanács tagjait és elnökét a  Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanács
javaslata alapján a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, a  Szakmai Tankönyv Bizottság tagjait és
elnökét az adott szakképesítésért felelős miniszter kéri fel és bízza meg öt évre.
(4) A  Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Tanács működésének feltételeit a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős
miniszter biztosítja.
(5) A  hivatal irányítási jogai gyakorlójának – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41.  § i)–j)  pontja alapján – a  hatáskörébe tartozó
szakképesítésekhez készített tankönyvei benyújtásakor a hivatal jár el azzal, hogy a 8. § (7) bekezdésben foglaltak
fennállása esetén a  Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Tanács szakmacsoport szerint illetékes tagjához kell
fordulnia. A hivatalnak ebben az esetben a 9. §-ban foglaltakat kell alkalmaznia.
11. A hitoktatásban, hit- és erkölcstanoktatásban alkalmazott tankönyvekre vonatkozó
különös szabályok
24. § Ha az  egyházi jogi személy az  Nkt. 35.  §-a alapján a  nevelési-oktatási intézményben fakultatív hitoktatást, hit- és
erkölcstanoktatást szervez, a  lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az  egyházak, vallásfelekezetek és
vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény szerinti bevett egyház kezdeményezésére a  fakultatív
hitoktatásban, a  hit- és erkölcstanoktatásban alkalmazott könyv az  e  rendeletben szabályozott jóváhagyási
eljárás mellőzésével az  egyháznak a  hivatalhoz tett bejelentése alapján tankönyvnek minősül és az  adott tanévre
vonatkozó tankönyvjegyzékre történő felvétel lezárásáig teljesített bejelentés esetén fel kell venni az adott tanévi
tankönyvjegyzékbe, ha a  tankönyv ára az  adott tanév vonatkozásában megfelel az  árkorlátnak. A  fakultatív
hitoktatásban, továbbá a  hit- és erkölcstanoktatásban alkalmazandó tankönyvek jegyzékét a  tankönyvjegyzék
külön-külön részeként kell közzétenni.
IV. FEJEZET
A TANULÓI TANKÖNYVTÁMOGATÁS, A TANKÖNYVELLÁTÁS, A PEDAGÓGUSKÉZIKÖNYYV-ELLÁTÁS RENDJE
12. Az iskolai tankönyv-támogatási és -megrendelési igények felmérésének folyamata
25. § (1) Az  iskola igazgatója minden év június 10-éig köteles felmérni, hány tanulónak kell vagy lehet biztosítani
a  tankönyvellátást az  iskolai könyvtárból, könyvtárszobából történő tankönyvkölcsönzés útján, hányan kívánnak
használt tankönyvet igénybe venni vagy új tankönyvet vásárolni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti felmérés során tájékoztatni kell a  szülőket arról, hogy várhatóan mely tanulók lesznek
jogosultak
a) az Ntt. 4. § (1) bekezdése alapján ingyenes tankönyvellátásra,
b) az Ntt. 4. § (2) bekezdése alapján ingyenes tankönyvellátásra,
c) nemzetiségi tankönyvellátásra az  Ntt. 4.  § (2)  bekezdése alapján ingyenes tankönyvellátásra nem jogosult
tanulók közül.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti felméréssel egyidejűleg tájékoztatást kell adni arról, hogy az  iskola, az  iskola fenntartója
vagy működtetője, illetve más támogató kíván-e biztosítani bármely további tankönyv-támogatási kedvezményt.
Az iskolába belépő új osztályok tanulói esetében a felmérést a beiratkozás napjáig kell elvégezni.
(4) Az iskola igazgatója az (1) bekezdésben meghatározott felmérés alapján megállapítja, hány tanuló
a) esetében kell biztosítani az Nkt. 46. § (5) bekezdésben meghatározott ingyenes tankönyveket,
b) esetében kell biztosítani az Ntt. 4. § (2) bekezdése szerinti normatív kedvezményt,
c) esetében kell biztosítani a  miniszter által megállapított tanulói térítési díj ellenében a  nemzetiségi
tankönyveket,
d) igényel és milyen típusú tankönyvtámogatást az a)–b) pontokban foglaltakon túl.
(5) A  (4)  bekezdés a), illetve b)  pontja szerinti igényeket az  5.  mellékletben meghatározott igénylőlapon lehet
benyújtani. Az  igénylőlap benyújtásával egyidejűleg be kell mutatni a normatív kedvezményre való jogosultságot
igazoló iratokat vagy az  5.  melléklet szerinti igénylőlapon nyilatkozni kell a  normatív kedvezményre való
jogosultság későbbi időpontban történő igazolásáról. Az iratok bemutatásának tényét az iskola igazgatója rávezeti
az igénylőlapra.
26. § (1) A 25. § szerinti kedvezményre való jogosultság igazolásához a következő okiratok bemutatása szükséges:
a) a családi pótlék folyósításáról szóló igazolás,
b) tartósan beteg tanuló esetén szakorvosi igazolás vagy a magasabb összegű családi pótlék folyósításáról szóló
igazolás,
c) a sajátos nevelési igényű tanuló esetén a szakértői bizottság szakvéleménye,
d) rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény esetén az erről szóló határozat.
(2) A családi pótlék folyósításáról szóló igazolásként el kell fogadni a bérjegyzéket, a  lakossági folyószámla-kivonatot,
a postai igazolószelvényt.
(3) Az  iskola – a  helyben szokásos módon – hirdetményben teszi közzé a  normatív kedvezményen túli további
kedvezmények körét, feltételeit, az igényjogosultság igazolásának formáját és az igénylés elbírálásának elveit.
(4) Az  iskola nem kérhet igazolást olyan adatokról, amelyek tekintetében az  Ntt. vagy az  Nkt. alapján adatkezelőnek
minősül, illetve amelyeket a szülő hozzájárulásával kezel.
(5) A 25. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott felmérés eredményéről az iskola igazgatója minden év június 15-éig
tájékoztatja nevelőtestületet, az  iskolaszéket, a  szülői szervezetet, közösséget (a továbbiakban: szülői szervezet),
az  iskolai diákönkormányzatot, az  iskola fenntartóját, és kikéri a  véleményüket az  iskolai tankönyvtámogatás
rendjének meghatározásához.
(6) Az  iskola igazgatója az  (5)  bekezdésben meghatározott véleményezésre jogosultak véleménye alapján minden
év június 17-ig meghatározza az  iskolai tankönyvellátás rendjét, és erről a  helyben szokásos módon tájékoztatja
a szülőt vagy a nagykorú cselekvőképes tanulót, továbbá a fenntartót.
(7) Az  iskola – az  (5)  bekezdésben meghatározott ideig – kezdeményezheti a  tankönyvellátás támogatásának
megállapítását a  fenntartónál az  állami tankönyvtámogatásra nem jogosult tanulók részére, egyidejűleg jelenti
a fenntartó részére a 25. § (2) bekezdése szerinti támogatásra jogosultak számát.
13. Az országos tankönyvellátás, pedagóguskézikönyv-ellátás szereplőinek együttműködése 27. § (1) A tankönyvek országos megrendelése, beszerzése és az iskoláknak történő eljuttatásának megszervezése, valamint
a  tankönyvek vételárának beszedése az  Ntt. 1.  § (2)  bekezdése értelmében állami közérdekű feladat, amelyet
a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról,
valamint a tankönyvellátásban közreműködők kijelöléséről szóló 501/2013. (XII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
R.) 1. § b) pontjában kijelölt szerv (a továbbiakban: Könyvtárellátó) lát el.
(2) A  Könyvtárellátó közfeladata ellátása érdekében a  Könyvtárellátó és a  KIR adatkezelője együttműködik, amelynek
keretében a  KIR adatkezelője a  Könyvtárellátó részére átadja az  átadáskor hatályos tankönyvjegyzéket, továbbá
a KIR-ben szereplő és a tanulókra vonatkozóan az Ntt. 3. § (12)–(13) bekezdésében meghatározott adatokat.
(3) A  Könyvtárellátó a  közfeladata körébe tartozó tankönyvbeszerzés és tankönyvterjesztés ellátásának biztosítása
érdekében a 9. mellékletben meghatározott kereskedelmi feltételeket érvényesíti.
(4) A Könyvtárellátó a 10. mellékletben meghatározottak szerint
a) az  állami intézményfenntartó központ (a továbbiakban: központ) fenntartásában működő iskolák
tankönyvellátása vonatkozásában a központtal,
b) a nem a központ által fenntartott iskolák ellátása vonatkozásában az iskolákkal
tankönyvellátási szerződést köt.
28. § (1) A Könyvtárellátót a tankönyvterjesztési feladata ellátása ellenértékeként a tankönyv kiadójától a feladata ellátásának
költségeit fedező díjazás illeti meg, amelynek mértéke az  adott kiadótól terjesztésre átvett tankönyvek iskolai
terjesztési árának a 20%-a.
(2) A  Könyvtárellátó a  tankönyvterjesztéssel összefüggésben felmerült kiadásai és a  feladata ellátásának költségei
levonását követően fennmaradó összeget az iskolai tanulólétszámok arányában átadja
a) a központ által fenntartott iskolák esetében a központ bevonásával az iskoláknak,
b) a nem a központ által fenntartott iskolák esetében az iskoláknak
az iskola könyvtári állományának a  Nemzeti alaptantervben meghatározott célok teljesítését támogató könyvtári
dokumentumokkal történő fejlesztésére.
(3) A  Könyvtárellátó nem tagadhatja meg a  központtól vagy a  nem a  központ által fenntartott iskoláktól érkező
a tankönyv-forgalmazási szerződés megkötésére irányuló megkeresést.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározottakon túl a  Könyvtárellátó köteles segítséget nyújtani a  központnak és a  nem
a központ által fenntartott iskoláknak
a) a használt tankönyvek iskoláknak történő forgalmazásához, kölcsönzéséhez,
b) a szükséges tankönyvek, ajánlott és kötelező irodalom beszerzéséhez,
c) az e rendelet alapján meghatározott külföldi tankönyvek beszerzéséhez.
14. Az iskolai tankönyvrendelés és -ellátás, a pedagóguskézikönyv-rendelés és -ellátás rendje
29. § (1) Az  iskolai tankönyvrendelést az  iskola a  fenntartója egyetértésének beszerzését követően közvetlenül
a Könyvtárellátó által működtetett elektronikus információs rendszer alkalmazásával a Könyvtárellátónak küldi meg
azzal, hogy a tanévenkénti:
a) tankönyvrendelés határideje április utolsó munkanapja,
b) tankönyvrendelés módosításának és a  normatív kedvezményben részesülők feltüntetésének határideje
június 30.,
c) pótrendelés határideje szeptember 5. [az a)–c) pontban foglaltak együtt a továbbiakban: tankönyvrendelés].
 (2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti tankönyvrendelést a  tankönyvrendelés időpontjában rendelkezésre álló
információk alapján kell megtenni, legalább a kiválasztott tankönyvek címének, darabszámának, a kísérleti tankönyv
megnevezésének, az  érintett tanulóknak – ha ismertek – és a  tanulókat esetlegesen megillető támogatásoknak
– amennyiben ismertek – a feltüntetésével. Az iskolának a megrendelés során azokat a tanulókat is fel kell tüntetnie,
akik számára nem rendel tankönyvet, az okok megjelölésével.
(3) A  módosítás az  iskola által rendelt tankönyvek számát tekintve tankönyvenként legfeljebb 15%-ban térhet el
az eredeti rendeléstől. Módosításra és pótrendelésre akkor kerülhet sor, ha a módosítás oka
a) az osztálylétszám változása,
b) az, hogy az  adott tanévi tankönyvjegyzék az  (1)  bekezdés a)  pontjában fogalt határidőt követően újabb
tankönyvvel, pedagógus-kézikönyvvel egészült ki, és az  iskola a  fenntartója engedélyével ezek közül
választott.
(4) A  tankönyvrendeléseket a  Könyvtárellátó – az  (1)  bekezdés szerinti tankönyvrendelési határidőtől számított – tíz
napon belül összesíti, és az adott tanévi tankönyvellátásban érintett kiadónak továbbítja.
(5) A kiadó a Könyvtárellátótól kapott megrendeléseket öt napon belül a Könyvtárellátó által működtetett elektronikus
rendszeren keresztül a  Könyvtárellátónak visszaigazolja, amiről a  Könyvtárellátó a  rendelést leadó intézményeket
értesíti.
(6) Amennyiben a kiadó a Könyvtárellátó megrendelését nem tudja elfogadni, kezdeményeznie kell – a visszaigazolásra
rendelkezésére álló határidőn belül – a  Könyvtárellátó által működtetett elektronikus rendszeren keresztül annak
módosítását vagy visszavonását, ami a  jogszabályokban és tankönyvterjesztési szerződésben meghatározott
jogkövetkezményeket vonja maga után.
(7) A  tankönyvrendelés leadására jogosult intézmény a  pótrendelés leadásán túli időszakban a  tankönyvellátási
szerződésben meghatározott feltételekkel is jogosult tankönyvrendelést leadni, amelyet a Könyvtárellátó teljesít.
(8) Az  iskola az  iskolában alkalmazott és az  adott tantárgyhoz kifejlesztett, továbbá a  tankönyvjegyzéken lévő
pedagógus-kézikönyvek beszerzésére vonatkozó igényeit minden év június 30-áig pedagógus-kézikönyvenként
összesítve meghatározza, és a pedagóguskézikönyv-ellátással kapcsolatos rendelését – amely bármely iskola esetén
legfeljebb kettő, adott köznevelési tankönyvhöz fejlesztett pedagógus-kézikönyv lehet – a  tankönyvrendelés
módosításának határidejéig megküldi a  Könyvtárellátó részére. A  kiadó az  adott tankönyvéhez fejlesztett
pedagógus-kézikönyveket térítésmentesen átadja a  Könyvtárellátó részére, amely azokat az  iskolák részére
továbbítja.
(9) Az  iskola a  hit- és erkölcstanoktatáshoz a  bevett egyház által alkalmazott tankönyvekre vonatkozó rendelését
tankönyvenként és egyházanként összesítve küldi meg a Könyvtárellátó részére. A Könyvtárellátó az adott egyházra
vonatkozó adatok összesítését követően megküldi az  adatokat az  érintett bevett egyház számára. A  hit- és
erkölcstanoktatáshoz alkalmazott tankönyvek beszerzéséről és az  iskolákhoz tanévkezdésre történő eljuttatásáról
a bevett egyház gondoskodik.
30. § (1) Az  iskolai tankönyvrendelésnél az  iskolába belépő új osztályok tanulóinak várható, becsült létszámát is
figyelembe kell venni. Az  iskolai tankönyvrendelést oly módon kell elkészíteni, hogy a  tankönyvtámogatás,
a  tankönyvkölcsönzés, a  tankönyv tanórán kívüli elhelyezése az  iskola minden tanulója részére biztosítsa
a tankönyvhöz való hozzájutás lehetőségét.
(2) A  tankönyvrendelés végleges elkészítése előtt az  iskolának lehetővé kell tennie, hogy azt a  szülők megismerjék.
A  tankönyvrendelés elkészítésénél a  szülői szervezet a  tankönyvek grammban kifejezett tömegére tekintettel
véleménynyilvánítási joggal rendelkezik. A  szülő nyilatkozhat arról, hogy gyermeke részére az  összes tankönyvet
meg kívánja-e vásárolni, vagy egyes tankönyvek biztosítását más módon, például használt tankönyvvel kívánja
megoldani.
(3) Az  egyes osztályokba beiratkozott tanulók szüleit tájékoztatni kell az  adott osztályban használni szándékozott
tankönyvek össztömegéről. Az  1–4. évfolyamokra beiratkozott tanulók heti órarendjét úgy kell kialakítani, hogy
az egyes tanítási napokon használt tankönyvek tömege a három kilogrammot ne haladhassa meg.
(4) Az  iskolának legkésőbb május 31-ig – a  helyben szokásos módon – közzé kell tennie azoknak a  tankönyveknek,
ajánlott és kötelező olvasmányoknak a jegyzékét, amelyeket az iskolai könyvtárból a tanulók kikölcsönözhetnek.
(5) Az iskola igazgatója a Nemzeti alaptanterv felmenő rendszerű bevezetésével érintett iskolai évfolyamokon bármely
tantárgyhoz, műveltségi területhez csak olyan tankönyvet rendelhet az  iskolai tankönyvrendelés keretei között,
amelyiknek a tankönyvvé nyilvánítása a kerettantervi rendelet kihirdetését követően történt, feltéve, hogy az adott
tantárgyhoz, műveltségi területhez a kerettantervi rendelet alapján került kiadásra vagy jóváhagyásra kerettanterv,
továbbá szerepel ilyen tankönyv a hivatalos tankönyvjegyzéken.
31. § (1) A vak és gyengénlátó tanulókkal foglalkozó iskola igazgatója az iskolai tankönyvellátást vagy annak egy részét
a) a Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége (a továbbiakban: Szövetség),
b) a Vakok Óvodája, Általános Iskolája, Speciális Szakiskolája, Egységes Módszertani Intézménye, Diákotthona és
Gyermekotthona,
c) általános iskolai oktatásban részesülő tanulók esetén a  Vakok Óvodája, Általános Iskolája, Speciális
Szakiskolája, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézménye, Kollégiuma és Gyermekotthona
[az a)–c)  pontban foglaltak a  továbbiakban együtt: közreműködők] bevonásával is megszervezheti, figyelemmel
az R. 8. §-ára.
(2) Ha a  vak és gyengénlátó tanulókkal foglalkozó iskola a  közreműködőket kéri az  iskolai tankönyvellátás
megszervezéséhez, a  tankönyvrendelést a  közreműködőknek kell megküldeni. A  közreműködőhöz beérkező
tankönyvrendelések összesítése alapján a  közreműködő megkeresi az  érintett kiadót, hogy a  kívánt tankönyvet
elektronikus úton bocsássa a  Szövetség rendelkezésére. Pontosan meg kell határoznia, hogy a  kért tankönyvet
melyik iskolába, hány példányban kívánják megküldeni. A kiadó a megkeresést tíz napon belül ingyenesen köteles
teljesíteni.
(3) Ha a kiadó a megkeresésnek nem vagy késve tesz eleget, a közreműködő írásos tájékoztatása alapján a tankönyvet
a hivatal törli a tankönyvjegyzékből. A közreműködő írásos tájékoztatásához csatolja az adott tankönyv kiadójának
küldött megkeresésének másolatát. A  közreműködők az  elektronikus úton megküldött tankönyveket a  vak és
gyengénlátó tanulók részére alkalmazható formára átdolgozzák, és a  beérkezéstől számított hatvan napon belül
megküldik az  iskoláknak. Az  előállított tankönyveket sorszámmal kell ellátni. A  közreműködők az  előállított és
az iskoláknak megküldött tankönyvekről nyilvántartást vezetnek.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti nyilvántartást oly módon kell elkészíteni, hogy abból meg lehessen állapítani, melyik
iskolának hány darab és milyen sorszámú könyvet küldtek meg.
32. § (1) A  tankönyvrendelés, pedagóguskézikönyv-rendelés elkészítésével egyidejűleg az  iskolai tankönyvellátás helyi
rendjében az iskola igazgatójának meg kell neveznie a tankönyvfelelőst, annak feladatait, az iskolai tankönyvellátás
során elvégzésre kerülő munka ellenértéke elismerésének elveit.
(2) Az  iskola a  tankönyveket, pedagógus-kézikönyveket a  Könyvtárellátótól a  tanulók, a  pedagógusok részére
megbízásából átveszi, majd a  tankönyvellátás helyi rendjének elkészítésében foglaltaknak megfelelően
a tankönyvfelelős részt vesz a tankönyvellátással, pedagóguskézikönyv-ellátással kapcsolatos iskolai helyi feladatok
ellátásában.
(3) A  központ által fenntartott iskola esetében a  központon keresztül az  iskolának, a  nem a  központ által fenntartott
iskola esetében az iskolának a Könyvtárellátó díjazást fizet.
(4) A díjazás forrása
a) a nem a központ által fenntartott iskolák esetében a Könyvtárellátó által a tankönyvellátási szerződés alapján
az iskolának,
b) a  központ által fenntartott iskolák esetében a  Könyvtárellátó által a  tankönyvellátási szerződés alapján
a központon keresztül az iskolának
átengedett összeg. (5) Az  iskola igazgatója gondoskodik arról, hogy az  Nkt. 46.  § (5)  bekezdése alapján az  állam által térítésmentesen
biztosított tankönyveket – a  munkafüzetek kivételével –, továbbá a  pedagógus-kézikönyveket az  iskola könyvtári
állomány-nyilvántartásába vegyék, a  továbbiakban az  iskolai könyvtári állományban elkülönítetten kezeljék,
és a  tanuló, illetve a  pedagógus részére a  tanév feladataihoz az  iskola házirendjében meghatározottak szerint
bocsássák rendelkezésre.
(6) A tanulói tankönyvtámogatás módjáról a nevelőtestület dönt.
 (7) Az iskolának a 26. §-ban meghatározottak szerint közzé kell tennie az iskolai tankönyvellátás helyi rendjét.
 (8) Az iskolai tankönyvrendelés elkészítésének és az ahhoz kapcsolódó fenntartói egyetértő nyilatkozat beszerzésének
módját, továbbá e rendeletben nem szabályozott kérdéseit az iskola házirendjében kell meghatározni.
V. FEJEZET
VEGYES RENDELKEZÉSEK 15. A tankönyvfejlesztési felhívás rendje, a nemzetiségi, sajátos nevelési igényű tanulók részére
készített tankönyvekre vonatkozó részletes szabályok
33. § (1) Ha az  Ntt. 7.  § (2)  bekezdésében meghatározottak alapján a  miniszter a  Nemzeti Tankönyvtanács szakértői
véleményének kikérésével köznevelési célú nyilvános felhívást tett közzé a  tankönyvfejlesztésre, a  felhívásra
benyújtott könyvek esetében a részt vevő kiadónak eleget kell tennie a
a) 2. § (6)–(7) bekezdésében, a 7. §-ban, továbbá
b) az 1., 2., 3. és a 6. mellékletben
foglalt elvárásoknak azzal, hogy a felhívásra benyújtott könyvek elbírálásához a szakértők személyére a hivatal tesz
javaslatot.
(2) A  miniszternek az  Ntt. 3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti nyilvános pályázati felhívására elkészített könyvek
benyújtásáért a  kiadónak a  benyújtott könyv, digitális tananyag, hangzó vagy videó anyag esetén a  2.  melléklet
1.  pontjában meghatározott igazgatási szolgáltatási díjaknak megfelelő pályázati díjat kell fizetnie az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma 10032000-01425190-00000000 számú fizetési számlájára, amelyet a felhívásra benyújtott
pályázatok elbírálásába bevont szakértők díjazására és a  pályázatok lebonyolításával összefüggő költségekre kell
fordítani.
34. § (1) A  nemzetiségi oktatás nyelvének megfelelő, a  nemzetiségi iskolai oktatáshoz külföldről behozott tankönyv
tankönyvjegyzékre vételét az érintett országos nemzetiségi önkormányzat kezdeményezésére az intézet kérelmezi.
A tankönyvet a kérelem alapján – feltéve, ha az a 7. §-ban foglaltaknak megfelel – fel kell venni a tankönyvjegyzékre.
A könyvet a hivatal egy szakértővel megvizsgáltatja abból a szempontból, hogy megfelel-e a 7. § (4) bekezdésében
meghatározott követelményeknek.
(2) Ha nincs a tankönyvjegyzéken a két tanítási nyelvű oktatáshoz alkalmazható tankönyv, és az intézet által fejlesztett
tankönyv előállítására sincs lehetőség, akkor a  tankönyvellátást az  oktatás nyelvének megfelelő, külföldről
behozott tankönyvvel is biztosítani lehet az adott tanévben. Ebben az esetben a  tankönyvvé nyilvánítási eljárásra
vonatkozó rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a jegyzékre történő felvételt az iskola is kérheti,
amennyiben kérelmében nyilatkozik arról, hogy az  adott könyvet külföldön tankönyvként használják. A  könyvet
a  hivatal egy, a  célnyelv adott iskolatípusban történő tanításra megfelelő képzettséggel rendelkező szakértővel
megvizsgáltatja abból a szempontból, hogy a 7. § (4) bekezdésben meghatározott követelményeknek megfelel-e.
A szakértői díjazás mértéke a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban fizetendő szakértői díjazás 10%-a. Az iskola kérelme
esetén a  tankönyvek után fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértéke a  tankönyvvé nyilvánítási eljárásban
fizetendő igazgatási szolgáltatási díj 10%-a.
(3) A  nemzetiségi nyelv és irodalom, a  nemzetiségi népismeret, valamint a  nemzetiségi nyelvű közismereti
munkatankönyvek esetében a  tankönyvvé nyilvánítás meghosszabbítására nincs mód, a  tankönyvvé nyilvánítás
megszűnését követően a  munkatankönyveket át lehet alakítani tartós tankönyvvé és munkafüzetté. A  tartós
tankönyvek után fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértéke a  tankönyvvé nyilvánítási eljárásban fizetendő
igazgatási szolgáltatási díj 40%-a. A  tartós tankönyvek szakértői díjazásának mértéke a  pedagógiai szakértő
esetében a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban fizetendő szakértői díjazás 50%-a, a technológiai szakértő esetében
annak 100%-a. Az átalakítás költségeit, valamint a tankönyvvé nyilvánítás igazgatási szolgáltatási díját az átalakítás
kezdeményezője vagy az eljárás megindítója viseli.
(4) A  nemzetiségi iskolai nevelésben és oktatásban – a  tankönyvvé nyilvánítás, a  tankönyvtámogatás, valamint
az  iskolai tankönyvellátás rendjéről szóló 23/2004. (VIII. 27.) OM rendelet (a továbbiakban: tankönyvrendelet)
rendelkezései alapján lefolytatott eljárásban tankönyvvé nyilvánított könyvekhez hasonlóan – tankönyvként
alkalmazandók azok a  könyvek, amelyek 2001-ben szerepeltek a  segédkönyvek jegyzékén, feltéve, hogy az  adott
tantárgyhoz 2001. augusztus 1-jét követően nem hagytak jóvá tankönyvet. Ezeket a  könyveket – kérelemre –
az adott tanévi tankönyvjegyzékre is fel kell venni. Az érintett kiadó kérelmére és az Országos Nemzetiségi Tanács
javaslatára a  tankönyvjegyzékre fel kell venni azokat a nemzetiségi nevelés-oktatás céljára készített tankönyveket,
amelyek engedélyszáma 2001. augusztus 1-jét követően lejárt, és az adott oktatási formában, évfolyamon az adott
tantárgyhoz nem áll rendelkezésre más tankönyv.
(5) A sajátos nevelési igényű tanulók nevelésében, oktatásában – a tankönyvrendelet rendelkezései alapján lefolytatott
eljárásban tankönyvvé nyilvánított könyvekhez hasonlóan – tankönyvként alkalmazandók azok a  könyvek,
amelyek 2004. január 1-jén szerepeltek a  tankönyvjegyzéken, feltéve, hogy az  adott tantárgy adott évfolyamára
2005. január 1-jét követően nem hagytak jóvá tankönyvet.
(6) A tankönyvben a 6. mellékletben meghatározott adatokat kell feltüntetni.
16. Az igazgatási szolgáltatási díjra, a tartós tankönyv előállítására vonatkozó szabályok
35. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díjat a 7. mellékletben felsorolt fizetési számlára kell befizetni azzal, hogy
a) a szakképzési tankönyvek kivételével a tankönyvvé nyilvánítási eljárásban a 7. melléklet h) pontja,
b) a  szakképzési tankönyvek esetén a  tankönyvvé nyilvánítási eljárásban, a  tankönyvjegyzék vezetésével
kapcsolatos eljárásban az  illetékes szakképesítésért felelős miniszter által vezetett minisztérium –, illetve
az Ntt. 3. § (7) bekezdése szerint kijelölt szerv – 7. melléklet a)–i) pontja,
c) a  szakképzési tankönyvek kivételével a  tankönyvjegyzék vezetésével kapcsolatos eljárásban a  7.  melléklet
h) pontja
szerinti fizetési számlára kell a befizetést teljesíteni.
 (2) A  befizetett igazgatási szolgáltatási díj – a  fellebbezés díja kivételével – az  (1)  bekezdésben meghatározott szerv
bevétele.
 (3) A  szakképesítésekhez alkalmazott szakképzési tankönyvek esetén a  tankönyvjegyzékre kerülésnek, a  hibajavítás
bejelentésének, a tankönyvvé nyilvánításnak, a tankönyvvé nyilvánítás megszüntetésének, a tankönyv felhasználási
jogai átengedésének, valamint a  fellebbezésnek a  díját az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti költségvetési szerv
számlájára kell befizetni.
(4) A  befizetett igazgatási szolgáltatási díj az  e  rendeletben meghatározott feladatok ellátására, személyi, tárgyi
kiadások fedezetére használható fel.
(5) A  befizetett igazgatási szolgáltatási díjat a  tankönyvvé nyilvánítási, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánítási
kérelem visszavonása esetén – a  tankönyvvé, pedagógus-kézikönyvvé nyilvánításban közreműködő szakértők
felkéréséig, az adott üggyel összefüggésben keletkezett költségekkel csökkentve – vissza kell fizetni a befizetőnek.
A  fellebbezéssel befizetett eljárási díjat vissza kell fizetni, ha a  hatósági vagy a  bírósági eljárásban felülvizsgált
határozat vagy intézkedés az ügyfél hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult.
(6) Ha az ügyfél az előírt díjnál többet fizetett meg, a többletet az eljáró hatóság visszatéríti. A visszatérítést hivatalból,
a többletbefizetés megállapítását követő nyolc napon belül, ha a többletfizetést az ügyfél jelzi az eljáró hatóságnak,
a  visszatérítésre vonatkozó kérelem beérkezését követő nyolc napon belül kell elrendelni, és a  visszatérítés
teljesítése iránt a visszatérítés elrendelését követő harminc napon belül intézkedni kell.
(7) A díj vonatkozásában az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 28. § (2) bekezdés a) és b) pontját és (3) bekezdését
a  díjfizetési kötelezettség keletkezése és fennállása, 31.  §-át a  díjfizetésre kötelezettek körének megállapítása
tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy illetéken a díjat kell érteni.
(8) A  díjak nyilvántartására és elszámolására az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet
előírásait kell alkalmazni.
36. § A  tankönyvjegyzéken a  miniszter által kiadott nevelési-oktatási programokat (pedagógiai rendszereket) és
pedagógus-kézikönyveket is fel kell tüntetni.
37. § Az  e  rendeletben foglalt eljárásra a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény rendelkezéseit az Nkt. 96. § (3) bekezdésében foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
38. § A tartós tankönyvre vonatkozó technológiai követelmények:
a) a tankönyv lapjainak cérnafűzéses vagy szálfelsütéses kötészeti eljárással történő összeillesztése,
b) időtálló, ugyanakkor könnyű kötésmód: megerősített kartonált (a borító: legalább 260 gramm/négyzetméter,
cellulóz tartalmú karton négyszer bígelve), vagy, keménytáblás, vagy flexibilis kötésmód,
c) B/5-ös vagy A/4-es méretű könyvtest,
d) könnyű belív papír használata,
e) borító felületkezelése (thermofólia).
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 39. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 35. § és a 7. melléklet az e rendelet kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
40. § Az adott tanévre vonatkozó tankönyvjegyzékre
a) legfeljebb a tankönyvvé nyilvánítási engedélyben meghatározott időtartamra,
b) az Ntt. 3. § (11) bekezdésben foglalt feltétel teljesüléséig
át kell venni a  kiadó kérésére azokat a  tankönyveket, amelyeket a  tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi
XXXVII.  törvény alapján tankönyvvé nyilvánítottak és az  Ntt. hatálybalépését megelőzően tankönyvjegyzékre
vettek, feltéve, ha a  tankönyv megfelel az  adott tanévre vonatkozó árkorlátnak, valamint a  kiadó az  adott tanévi
tankönyvjegyzékre vételhez szükséges igazgatási szolgáltatási díjat megfizette.
41. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
42. § Hatályát veszti a  tankönyvvé nyilvánítás, a  tankönyvtámogatás, valamint az  iskolai tankönyvellátás rendjéről szóló
16/2013. (II. 28.) EMMI rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1340/2013. (VI. 14.) Korm. határozata a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek között a határon túli magyar köz- és felsőoktatási feladatok ellátása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  határon túli magyar köz- és felsőoktatási feladatok ellátása érdekében a  Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Egyéb feladatok támogatása alcím, 18. Határon
túli oktatási és kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport, 1. Határon túli oktatási feladatok támogatása jogcím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 12. Balassi Intézet cím javára
80 660 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2011. (X. 6.) NMHH rendelete a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság egyes eljárásainak igazgatási szolgáltatási díjairól és a díjfizetés módjáról.
A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) 206. § (1) bekezdés
b) és c) pontjaiban, valamint az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 67. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az Mttv. 149. § (3) bekezdésében és az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény
(a továbbiakban: Eht.) 29. § (3) bekezdésében foglaltakra – a következőket rendelem el:
1. § A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalának (a továbbiakban: Hivatal), a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
Elnökének (a továbbiakban: Elnök), a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának (a továbbiakban:
Médiatanács) e rendeletben meghatározott – az Mttv.-ben, az Eht.-ban és a műsorterjesztés és a digitális átállás
szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvényben (a továbbiakban: Dtv.) szabályozott – egyes eljárásaiért igazgatási
szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni. 2. § (1) Amennyiben az Mttv., az Eht., a Dtv., illetve e rendelet másként nem rendelkezik, a Nemzeti Média- és Hírközlési
Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) kérelemre induló hatósági eljárásaiért díjat kell fizetni. A fizetendő díj összege
azonos mértékű az Itv. mindenkor hatályos rendelkezése szerinti, az első fokú közigazgatási hatósági eljárásért
fizetendő általános tételű eljárási illeték összegével. (2) Nem tárgya a közigazgatási hatósági eljárási illetéknek az e rendeletben szabályozott eljárás, ideértve az
(1) bekezdésben foglalt és az olyan eljárásokat is, amelyek tekintetében az eljárási díj 0 Ft-ban került megállapításra.
A Hivatal egyes eljárásaiért fizetendő díjak Médiaigazgatási eljárásokért fizetendő díjak
3. § Az Mttv. 41. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott bejelentés-köteles médiaszolgáltatás, illetve sajtótermék
nyilvántartása keretében a változás-bejelentésre, valamint a nyilvántartásból való törlésre irányuló eljárás díja 0 Ft.
4. § A médiaszolgáltatások felajánlásának kötelezettsége körében a Hivatal általános szerződési keretfeltételek
ellenőrzésére irányuló, kérelemre induló eljárásáért fizetendő díj összege 10 000 Ft.
Elektronikus hírközlési igazgatási eljárásokért fizetendő díjak 5. § (1) A Hivatal építésügyi hatósági eljárásaiért az e §-ban meghatározott mértékű díjat kell fizetni.
(2) Az elvi építési engedélyezési eljárás díja 20 000 Ft.
(3) Az építési engedélyezési eljárás díja a nyomvonal hossza (nyomvonal-kilométer két tizedesre kerekített értéke) alapján
számítandó a következő módon: a) 0 km–2,99 km között: 30 000 Ft/km, de minimum 20 000 Ft,
b) 3,00 km–9,99 km között: 90 000 Ft, és ezen felül arányosan a 3 és 9,99 km közé eső rész után 20 000 Ft/km,
c) 10 km felett: 230 000 Ft, és ezen felül arányosan a 10 km feletti rész után 10 000 Ft/km, de legfeljebb 600 000 Ft.
(4) A használatbavételi engedélyezési eljárás díja a nyomvonal hossza (nyomvonal-kilométer két tizedesre kerekített
értéke) alapján számítandó a következő módon: a) 0 km–2,99 km között: 16 000 Ft/km, de minimum 10 000 Ft,
b) 3,00 km–9,99 km között: 48 000 Ft, és ezen felül arányosan a 3 és 9,99 km közé eső rész után 10 000 Ft/km,
c) 10 km felett: 118 000 Ft, és ezen felül arányosan a 10 km feletti rész után 6000 Ft/km, de legfeljebb 300 000 Ft.
(5) A fennmaradási engedélyezési eljárás díja a nyomvonal hossza (nyomvonal-kilométer két tizedesre kerekített értéke)
alapján számítandó a következő módon: a) 0 km–2,99 km között: 40 000 Ft/km, de minimum 20 000 Ft,
b) 3,00 km–9,99 km között: 120 000 Ft, és ezen felül arányosan a 3 és 9,99 km közé eső rész után 25 000 Ft/km,
c) 10 km felett: 295 000 Ft, és ezen felül arányosan a 10 km feletti rész után 15 000 Ft/km, de legfeljebb 800 000 Ft.
(6) Az építési engedélytől való eltérés engedélyezése iránti eljárás díja a módosítással érintett építményrész tekintetében
az alapeljárás díjával egyező mértékű. (7) Az építési engedély érvényességének meghosszabbítása iránti eljárás díja 30 000 Ft.
(8) A jogutódlás bejelentésének díja 10 000 Ft.
(9) A bontási engedélyezési eljárás díja 0 Ft.
(10) A távközlési építmények engedélyezéséről és ellenőrzéséről szóló 29/1999. (X. 6.) KHVM rendelet 4. § (2) bekezdés
d), e), g), h) és j) pontjai szerinti bejelentés alapján induló eljárásért fizetendő díj összege 10 000 Ft.
(11) Építésügyi hatósági ügyben a másodfokú eljárás díja: 40 000 Ft.
(12) A Hivatal építésügyi hatósági ügyben lefolytatott újrafelvételi eljárásának díja azonos mértékű az első fokú eljárás
díjával. 6. § Az ingatlan használatát korlátozó szolgalmi vagy más használati jogot alapító határozat iránti kérelem díja 25 000 Ft.
A kérelem elektronikus hírközlési építmény létesítésére vonatkozó engedélyezési eljárásban történő benyújtása
esetén az eljárás díja 0 Ft. 7. § Az ingatlan tulajdonosának, birtokosának az elektronikus hírközlés védelmével összefüggő munkálatok elvégzésére
kötelezés iránti eljárásért fizetendő díj összege 25 000 Ft.
8. § Az elektronikus hírközlési szolgáltatás nyilvántartása keretében a változás-bejelentésre, valamint a nyilvántartásból
való törlésre irányuló eljárás 0 Ft. 9. § A kérelemre induló hírközlési általános hatósági felügyeleti eljárásért fizetendő díj összege 3000 Ft.
10. § A Hivatal frekvenciagazdálkodással kapcsolatos egyes hatósági eljárásaiért fizetendő díj összege:
a) a frekvenciakijelölés kiadása és módosítása iránti eljárás díja 0 Ft,
b) a rádióengedély kiadása és módosítása iránti eljárás díja 0 Ft,
c) a frekvenciahasználati jog jogutódlása és egyéb változások bejelentésének díja 0 Ft,
d) a frekvenciahasználati jog kérelemre történő visszavonására irányuló eljárás díja 0 Ft,
e) a frekvenciakijelöléssel kapcsolatos, a műszaki terv elkészítéséhez szükséges tervezési adatszolgáltatási eljárás
díja 15 000 Ft, f) az Mttv. 49. § (8) bekezdése szerinti adatszolgáltatási eljárás díja 350 000 Ft,
g) az egyszerűsített rádióengedélyezési eljárás díja 0 Ft,
h) a rádióberendezés megfelelőségének vizsgálatára irányuló eljárás díja 5000 Ft,
i) rádióamatőr engedély kiadása iránti eljárás díja 0 Ft.
11. § A Hivatal azonosítókkal kapcsolatos hatósági eljárásaiért (azonosító kijelölés, lekötés) fizetendő díj összege
eljárásonként 10 000 Ft. 12. § A Hivatal zavarvizsgálatra, zavarelhárításra irányuló eljárásáért fizetendő díj összege 0 Ft.
Postaigazgatási eljárásokért fizetendő díjak 13. § (1) A postai szolgáltatások engedélyezésével kapcsolatos eljárásokért fizetendő díj összege 175 000 Ft.
(2) Az egyetemes postai szolgáltatási körbe tartozó szolgáltatást nyújtó postai szolgáltató üzletszabályzatának
jóváhagyására irányuló eljárásért fizetendő díj összege 25 000 Ft. Az üzletszabályzat postai szolgáltatás engedélyezése
iránti eljárásban történő jóváhagyása esetén a díj 0 Ft.
(3) A postai szakértői tevékenység bejelentésére irányuló eljárásért fizetendő díj összege 10 000 Ft.
(4) A postai szolgáltatási engedély iránti kérelem, valamint a postai szolgáltatás nyilvántartása céljából tett bejelentés
kötelező tartalmi elemeiben bekövetkezett változás bejelentése esetén a díj 0 Ft.
14. § A 13. § (1)–(4) bekezdéseiben nem szabályozott postaigazgatási eljárások díja egységesen 5000 Ft eljárásonként.
Az Elnök egyes eljárásaiért fizetendő díjak 15. § (1) Az Elnöknek a referenciaajánlat jóváhagyása, illetőleg módosítása érdekében induló eljárásáért fizetendő díj összege
750 000 Ft. (2) Az Elnöknek az (1) bekezdésben foglalt eljárásokon kívüli egyéb kérelemre induló eljárásaiért fizetendő díj összege
175 000 Ft. (3) A (2) bekezdésben meghatározott díj a 100 000 000 Ft árbevételt el nem érő elektronikus hírközlési szolgáltatók
esetében 87 500 Ft. E bekezdés alkalmazása szempontjából árbevétel alatt az elektronikus hírközlési szolgáltató
hírközlési tevékenységgel kapcsolatos értékesítésből származó – a kérelem előterjesztésének időpontjához képest –
előző üzleti évi nettó árbevételét kell érteni. Árbevétel hiányában az e bekezdésben foglalt díj, árbevételi adatok
szolgáltatása, igazolása hiányában a (2) bekezdésben foglalt díjak alkalmazandók.
16. § Az Elnök másodfokú eljárásáért – amennyiben a fellebbezési eljárás tárgyának értéke pénzben megállapítható –
a fellebbezéssel érintett vagy vitatott összeg minden megkezdett 10 000 forintja után 400 Ft, de legalább 5000 Ft,
legfeljebb 500 000 Ft összegű díj fizetendő. Ha a fellebbezési eljárás tárgyának értéke pénzben nem állapítható meg,
a fellebbezés díja 5000 Ft. A Médiatanács egyes eljárásaiért fizetendő díjak
17. § (1) A Médiatanácsnak a médiaszolgáltató műsorszámának kategóriába sorolása érdekében indult eljárásáért fizetendő díj
összege 20 000 Ft. (2) A Médiatanácsnak a médiaszolgáltató közleményének politikai reklámmá, közérdekű közleménnyé és társadalmi célú
reklámmá történő minősítése érdekében indult eljárásáért fizetendő díj összege 20 000 Ft.
(3) A Médiatanács jogvitás eljárásáért fizetendő díj összege 100 000 Ft.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott díj a 10 000 000 Ft árbevételt el nem érő médiaszolgáltatók, kiegészítő
médiaszolgáltatást nyújtók, sajtóterméket kiadók, műsorterjesztők esetében 5000 Ft. E bekezdés alkalmazása
szempontjából árbevétel alatt a médiaszolgáltató, kiegészítő médiaszolgáltatást nyújtó, sajtóterméket kiadó,
műsorterjesztő médiaszolgáltatási, kiegészítő médiaszolgáltatási, sajtótermék kiadási, illetve műsorterjesztési
tevékenységgel kapcsolatos értékesítésből származó – a kérelem előterjesztésének időpontjához képest – előző üzleti
évi nettó árbevételét kell érteni. Árbevétel hiányában az e bekezdésben foglalt díj, árbevételi adatok szolgáltatása,
igazolása hiányában az (1)–(3) bekezdésben foglalt díjak alkalmazandók.
(5) A Médiatanácsnak a médiaszolgáltató médiapiac sokszínűségének növelésére irányuló intézkedéseire vonatkozó
hatósági szerződés megkötése tárgyában induló eljárásának díja 0 Ft. A Médiatanácsnak a médiaszolgáltató
médiapiac sokszínűségének növelése érdekében tervezett intézkedéseinek jóváhagyása érdekében induló eljárásáért
fizetendő díj összege 100 000 Ft. (6) Az Mttv. 65. § (1) bekezdése szerinti ideiglenes médiaszolgáltatási hatósági szerződés megkötésére irányuló eljárásért
fizetendő díj összege 40 000 Ft. Az Mttv. 65. § (10) bekezdése szerinti ideiglenes médiaszolgáltatási hatósági szerződés
megkötésére irányuló eljárásért fizetendő díj összege országos médiaszolgáltatás esetében 30 000 Ft, helyi, valamint
körzeti médiaszolgáltatás esetében 5 000 Ft. Az Mttv. 65. § (11) bekezdése szerinti eljárás tekintetében e rendelet
2. § (1) bekezdése irányadó. (7) A hálózatba kapcsolódás engedélyezésére irányuló eljárásért fizetendő díj összege hálózatba kapcsolódó
médiaszolgáltatási jogosultságonként 15 000 Ft. (8) A vételkörzet-bővítés (a médiaszolgáltató azonos jellegű jogosultságainak egy jogosultsággá történő összevonása)
engedélyezésére irányuló eljárásért fizetendő díj összege 30 000 Ft.
(9) A pályázati eljárás keretében kezdeményezett hálózatba kapcsolódási, illetve vételkörzet-bővítési, illetve
közösségiként elismerésre irányuló eljárásért fizetendő díjat a pályázati díj tartalmazza, így ezen eljárásokért külön
igazgatási szolgáltatási díjat nem kell fizetni. (10) Közösségi médiaszolgáltatásként való elismerésre irányuló eljárásért fizetendő díj összege 15 000 Ft.
(11) Az Mttv. 48. § (4) bekezdése szerinti közfeladat ellátása érdekében történő médiaszolgáltatás végzésére feljogosító
eljárásért fizetendő díj összege 50 000 Ft. (12) Az Mttv. 20–21. § szerinti műsorkvóták teljesítése alóli éves mentesítésre irányuló eljárásért fizetendő összeg
közösségi médiaszolgáltatás esetében 20 000 Ft, körzeti médiaszolgáltatás esetében 30 000 Ft, országos
médiaszolgáltatás esetében 50 000 Ft. (13) Amennyiben a mentesítési kérelem több évre vonatkozik, az eljárás díja a (12) bekezdésben megállapított díj és
a mentesítéssel érintett évek számának szorzata. (14) Az Mttv. 22. § (3) bekezdése szerinti tartós mentesítési eljárás díja országos lineáris médiaszolgáltatás esetében
200 000 Ft, körzeti lineáris médiaszolgáltatás esetében 120 000 Ft, közösségi lineáris médiaszolgáltatás esetében
80 000 Ft, lekérhető médiaszolgáltatás esetében 15 000 Ft.
(15) Az Mttv. 22. § (3) bekezdése szerinti állandó mentesítési eljárás díja országos lineáris médiaszolgáltatás esetében
250 000 Ft, körzeti lineáris médiaszolgáltatás esetében 150 000 Ft, közösségi lineáris médiaszolgáltatás esetében
100 000 Ft, lekérhető médiaszolgáltatás esetében 20 000 Ft.
(16) Az Mttv. 48. § (5) bekezdés szerinti megújítási kérelem díja helyi médiaszolgáltatás esetében 10 000 Ft, körzeti
médiaszolgáltatás esetében 30 000 Ft, országos médiaszolgáltatás esetében 50 000 Ft.
(17) A Médiatanácsnak az Mttv. 75. § (3) bekezdése alapján a továbbítási kötelezettség tekintetében szerződéskötési
kötelezettség alá eső médiaszolgáltatók meghatározására irányuló eljárásáért fizetendő díj összege 10 000 Ft.
(18) A Médiatanács másodfokú eljárásáért – amennyiben a fellebbezési eljárás tárgyának értéke pénzben megállapítható –
a fellebbezéssel érintett vagy vitatott összeg minden megkezdett 10 000 forintja után 400 Ft, de legalább 5000 Ft,
legfeljebb 500 000 Ft összegű díj fizetendő. Ha a fellebbezési eljárás tárgyának értéke pénzben nem állapítható meg,
a fellebbezés díja 5000 Ft. A díjfizetésre kötelezett, a díj esedékessége és megfizetésének módja
18. § (1) Az e rendelet szerinti díjak megfizetésére a Hatóság eljárását kezdeményező kérelmező, nyilvántartásba vételre
irányuló bejelentést tevő köteles. Az Mttv. 145. § és az Eht. 25. § szerinti bejelentőt díjfizetési kötelezettség nem terheli.
A közszolgálati médiaszolgáltató a Hatóság eljárását díjmentesen kezdeményezheti.
(2) A díjfizetésre kötelezettnek a díjat a kérelem benyújtását megelőzően, átutalással kell megfizetni, a Hatóság Magyar
Államkincstárnál vezetett 10032000-00300939-00000017 számú pénzforgalmi számlájára. Az átutalási megbízás
közlemény rovatában a kérelmező nevét, adószámát és az eljárás tárgyát kötelező feltüntetni. A természetes személy
kérelmező a díj megfizetését a Hatóság fenti számlaszámára készpénzátutalási megbízás útján is teljesítheti, ez
esetben a közlemény rovatban kötelező feltüntetnie az eljárás tárgyát.
(3) A díjfizetés megtörténtének igazolását – a bankszámla megterhelését tartalmazó napi bankkivonatot (a továbbiakban:
befizetési bizonylat) – a kérelemnek tartalmaznia kell. A befizetési bizonylaton a befizetés jogcímét fel kell tüntetni.
A természetes személy kérelmező készpénzátutalási megbízás útján történő díjfizetése esetén a díjfizetésének
igazolását – a feladóvevényt – a kérelemnek tartalmaznia kell.
(4) A díj a Hatóság bevétele. A befizetett díjról a befizetési bizonylat, illetve a feladóvevény alapján a Hatóság számlát
állít ki. (5) A Hatóság túlfizetés esetén a díjtöbbletet kérelemre, a díjtöbblet visszatérítésére irányuló beadvány beérkezésétől
számított harminc napon belül visszatéríti, ha a befizetést igazoló iratok alapján megállapítható, hogy a díjfizetésre
kötelezett a meghatározott mértéket meghaladó összegű díjat fizetett meg.
19. § (1) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekre az Itv. 3. § (4) bekezdésében, 28. § (2)–(4) bekezdésében, 31. §
(1)–(3) bekezdésében, (5)–(6) bekezdésében és 32. §-ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Ahol az Itv. illetékről rendelkezik, e rendelet alkalmazásában díjat és költségtérítést, illetve ott, ahol illetékfizetési
kötelezettséget említ, díjfizetési és költségtérítési kötelezettséget kell érteni.
(3) Az e rendeletben meghatározott díjak mértéke az adott eljárással kapcsolatban a Hatóságnál felmerülő és másra át
nem hárítható valamennyi költségre fedezetet biztosít. A díj nyilvántartása és elszámolása
20. § A Hatóság a díjakról külön nyilvántartást vezet. A Hatóság eljárásaiért fizetendő díj nyilvántartására, kezelésére és
elszámolására az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
jogszabály előírásait kell megfelelően alkalmazni. Záró rendelkezés 21. § Ez a rendelet 2011. november 1. napján lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban
kell alkalmazni. Az Európai Unió jogának való megfelelés
22. § Ez a rendelet az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló
2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (engedélyezési irányelv) 12–13. cikkének való
megfelelést szolgálja. Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
1990/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a költségvetési szervek és az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjainak 2013. kompenzációjához nyújtott támogatással összefüggő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a költségvetési szerveknél és az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatottak 2013. évi
kompenzációjának elszámolása keretében
a) a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. Céltartalékok cím, 2. Közszférában
foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére 643 222 ezer forint egyszeri átcsoportosítását,
b) a Kvtv. 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. Céltartalékok cím,
2. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím javára visszarendezésként 4 680 237 ezer forint
egyszeri átcsoportosítását
rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter,
 érintett fejezeteket irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
111/2006. (HK 23.) HM határozata a Magyar Honvédség Kelet-magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokság alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, valamint a honvédelmi
szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.) foglaltakra – az alábbi alapító okiratot adom ki:
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2007. január 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. 2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Kelet-magyarországi Hadkiegészítő Parancsnokság.
Rövidített megnevezése: MH KMHP 3.3 A költségvetési szerv székhelye: 5000 Szolnok, Táncsics Mihály út 5–7.
Postacíme: 5001 Szolnok, Pf. 10. 4.4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődjei és azok székhelye:
– MH Budapest Fővárosi Hadkiegészítő Parancsnokság, Budapest XIII., Dózsa György út. 51.;
– MH Bács-Kiskun Megyei Hadkiegészítő Parancsnokság, Kecskemét, Lunkányi János u. 1.;
– MH Békés Megyei Hadkiegészítő Parancsnokság, Békéscsaba, Andrássy út 67–69.;
– MH Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Hadkiegészítő Parancsnokság, Miskolc, Hatvanötösök útja 2.;
– MH Csongrád Megyei Hadkiegészítő Parancsnokság, Szeged, Hattyas sor 6–10.;
– MH Hajdú-Bihar Megyei Hadkiegészítő Parancsnokság, Debrecen, Péterfia u. 58/A;
– MH Heves Megyei Hadkiegészítő Parancsnokság, Eger, Hatvanasezred út 3.;
– MH Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Hadkiegészítő Parancsnokság, Szolnok, Táncsics u. 5–7.;
– MH Nógrád Megyei Hadkiegészítő Parancsnokság, Salgótarján, Ady Endre út 3/C;
– MH Pest Megyei Hadkiegészítő Parancsnokság, Budapest XIII., Dózsa György út 51.;
– MH Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Hadkiegészítő Parancsnokság, Nyíregyháza, Bessenyei tér 15.
5.5 6 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; egyes
logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.7 A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751416 Magyar Honvédség parancsnoksága és katonai igazgatási tevékenysége.
1 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 38. pont.
7 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
7.8 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, ezred jogállású katonai szervezet.
Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére
biztosított létszámkeretbe tartozik. 8.9 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.10 A költségvetési szerv a HM Honvéd Vezérkar főnök szolgálati alárendeltségébe tartozik, aki e jogkörét – a
munkáltatói és a fegyelmi jogkör gyakorlása, valamint az állomány tagjának szolgálati beosztásból való felfüggesztése
kivételével – az MH központi személyügyi szervének vezetőjére ruházta át. Az MH központi személyügyi szervének
vezetője e jogkörét a Hvt. 103. § (1)–(2) bekezdésében foglalt követelmények szerint – szolgálati elöljárói minőségben
gyakorolja. 10.11 A költségvetési szerv illetékessége Bács-Kiskun, Békés, Borsod-Abaúj-Zemplén, Budapest főváros, Csongrád,
Hajdú-Bihar, Heves, Jász-Nagykun-Szolnok, Nógrád, Pest, Szabolcs-Szatmár-Bereg megyék közigazgatási területére
terjed ki. 11.12 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.13 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem.
13.14 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 1% a költségvetési szerv kiadásaiban.
14.15 16 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: parancsnok; b) a parancsnokot a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14.17 18 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 8 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
11 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
12 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
13 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
14 Hatályba léptette az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 38. pont.
15 Módosította: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
16 Átsorszámozta az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 38. pont.
17 Hatályba léptette: 24/2009. (VI. 5.) HM határozat 2. pont.
18 Átsorszámozta az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 38. pont.
15.19 20 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
16.21 22 A hadkiegészítő parancsnokság szervezeti felépítését, vezetési rendjét, működésének sajátos szabályait a
Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot a hadkiegészítő parancsnok
2007. január 1-jét követő 60 napon belül elkészíti és azt a HM személyzeti főosztályvezető útján a HM Honvéd Vezérkar
főnök részére jóváhagyásra felterjeszti. 17.23 24 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
3/2019. (VI. 6.) BM OKF utasítása a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján kiadom az  alábbi
utasítást:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban:
BM OKF), valamint az irányítása alatt álló területi, területi jogállású szervekre és a helyi szervekre.
2. § A BM OKF Szervezeti és Működési Szabályzatát a Melléklet tartalmazza.
3. § A területi és területi jogállású szervek vezetői az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül a BM OKF Hivatala
részére, főigazgatói jóváhagyásra felterjesztik a szervükre vonatkozó szervezeti és működési szabályzatot.
4. § Az utasítás mellékletében meghatározott vezetők saját szervezetükre vonatkozóan ügyrend, az ügyrendek alapján
alárendeltjeik vonatkozásában munkaköri leírás készítésére kötelezettek. Az  ügyrendeket az  utasítás
hatálybalépését követő 30 napon belül kell felterjeszteni a jóváhagyásra jogosult vezetőhöz. A munkaköri leírásokat
el kell készíteni és fel kell terjeszteni az ügyrendek jóváhagyását követően 15 napon belül.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a  BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
9/2018. (X. 4.) BM OKF utasítás.
Dr. Góra Zoltán tű. vezérőrnagy s. k.,
 főigazgató