type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1660/2016. (XI. 18.) Korm. határozata a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv módosított 59. cikkének végrehajtása keretében teljesítendő, a szabályozott szakmákra vonatkozó nemzeti szabályozások felülvizsgálata eredményeképpen összeállított Nemzeti Cselekvési Tervről.
A Kormány a  szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a  belső piaci információs rendszer keretében
történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló 2013. november 20-i 2013/55/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2013/55/EU irányelv) által módosított a  szakmai képesítések elismeréséről
szóló 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a  továbbiakban: 2005/36/EK irányelv) egyes
rendelkezéseinek végrehajtása érdekében
 1. elfogadja a  – 2013/55/EU irányelv által módosított 2005/36/EK irányelv 59.  cikkében előírt adatszolgáltatási
kötelezettség keretében összeállított – Nemzeti Cselekvési Terv angol és magyar nyelvű szövegét (a továbbiakban:
Cselekvési Terv), valamint az  annak mellékleteit képező hazai szabályozott szakmák listáját, továbbá
a 2013 decembere óta Magyarországon deregulált szabályozott szakmák listáját;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Cselekvési Terv és mellékletei angol nyelvű szövegét haladéktalanul
küldje meg az Európai Bizottság számára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy működjenek közre a  Cselekvési Tervben meghatározott
intézkedések végrehajtásában.
Felelős: feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: folyamatosan, a Cselekvési Tervben meghatározott határidőkkel összhangban
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1476/2013. (VII. 24.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0002 azonosító számú [„338. sz. főút, Nyíregyháza, nyugati elkerülő út (M3 autópálya és 36. sz. főút között) megvalósítása, I. ütem” című], egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat jóváhagyásáról és a projektjavaslat Közlekedés Operatív Programban történő akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0002 azonosító számú, a „338. sz. főút, Nyíregyháza,
nyugati elkerülő út (M3 autópálya és 36. sz. főút között) megvalósítása, I. ütem” című, egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési
Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2011. (VI. 9.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alkotmányellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Almásfüzitő Község Önkormányzat Képviselő-testületének
a távhőszolgáltatásról szóló 9/1999. (VII. 1.) számú rendelete 16. §-ának 2009. május 4. napjáig hatályos első és második
mondata alkotmányellenes volt, ezért azok a Komáromi Városi Bíróság előtt 7.P.20.792/2009. szám alatti perben nem
alkalmazhatóak.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó bíró az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdése
alapján az előtte folyamatban lévő eljárás felfüggesztése mellett kezdeményezte Almásfüzitő Község Önkormányzat
Képviselő-testületének a távhőszolgáltatásról szóló 9/1999. (VII. 1.) számú rendelete (a továbbiakban: Ör.) 16. §-a
– keresetindításkor hatályban volt – első két mondatának keletkezésükre visszamenőleges (ex tunc) hatályú
megsemmisítését.
Az Ör. kifogásolt rendelkezései értelmében a távfűtésről történő leválás csak a bekötővezetékről ellátott ingatlan
egészének lehetséges, épületrész vagy az ingatlanon belüli fogyasztó nem válhat le. Az indítványozó álláspontja
szerint ez a szabály ellentétes a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Tszt.) 38. § (2) és
(5) bekezdéseiben foglaltakkal, amelyek az épületrész felhasználója számára is lehetővé teszik – meghatározott
feltételekkel – a távhőszolgáltatás igénybevételének megszüntetését, ezért kéri a kifogásolt rendelkezések
keltezésükre visszaható hatályú megsemmisítését az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésére hivatkozással.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más
jogszabállyal.”
2. A Tszt.-nek a helyi önkormányzat rendelalkotási hatáskörét meghatározó szabályai:
„6. § (1) A területileg illetékes települési önkormányzat, a fővárosban a fővárosi önkormányzat (a továbbiakban együtt:
önkormányzat) az engedélyes vagy engedélyesek útján köteles biztosítani a távhőszolgáltatással ellátott
létesítmények távhőellátását.
(2) Az önkormányzat képviselő-testülete:
a) rendeletben határozza meg a távhőszolgáltató és a felhasználó közötti jogviszony részletes szabályait, valamint
a hőmennyiségmérés helyét, ideértve a mérés technológiai helyét is;”
„52. § (1) A távhőszolgáltató, a felhasználó és a díjfizető közötti jogviszony általános szabályait – a kormány az e törvény
végrehajtásáról szóló rendeletével kiadott – a Távhő-szolgáltatási Közüzemi Szabályzat állapítja meg.
(2) A Távhő-szolgáltatási Közüzemi Szabályzatban foglaltakkal összefüggésben az önkormányzat képviselő-testülete
rendeletben további részletes szabályokat határozhat meg.”
„60. § (3) Az önkormányzat képviselő-testülete rendeletben szabályozza a 6. § (2) bekezdésében és az 52. §
(2) bekezdésében meghatározott, hatáskörébe utalt feladatokat.”
3. A Tszt.-nek a távhőszolgáltatásra irányuló közüzemi szerződés felmondására, illetőleg a távhőellátás megszüntetésére
vonatkozó szabályai:
„38. § (1) Az általános közüzemi szerződés határozatlan időre szól. Az egyedi közüzemi szerződés – ha a felek eltérően
nem állapodtak meg – határozott időtartamra szól.
(2) Az általános közüzemi szerződést a felhasználó 30 napos felmondási időpontra, a kormány e törvény
végrehajtásáról szóló rendeletében meghatározott módon mondhatja fel, ha együttes feltételként:
a) a felmondáshoz a távhővel ellátott épület tulajdonosi közössége az összes tulajdoni hányad szerinti legalább
négyötödös szavazattöbbségű határozatával hozzájárul és az épületben a távhőellátással azonos komfortfokozatú
más hőellátást valósít meg;
b) a szerződés felmondása nem okoz jelentős kárt más számára, és nem korlátozza mások tulajdonosi, használói,
bérlői jogait;
c) viseli azokat a költségeket, amelyek a felhasználói berendezéseknek a felmondás következtében szükséges
műszaki átalakításával merülnek fel;
d) a szerződés felmondását a meglévő rendszer műszaki megoldása lehetővé teszi és a felmondás nem ütközik egyéb
jogszabályba.
[...]
(5) Abban az esetben, ha a távhővel ellátott épületben lévő, külön tulajdonban és külön használatban álló
épületrészben kívánják a távhő igénybevételét megszüntetni, az épületrész tulajdonosa és a felhasználó közösen
kezdeményezheti az általános közüzemi szerződés módosítását, ha együttes feltételként:
a) a megszüntetéshez a távhővel ellátott épület tulajdonosi közösségének valamennyi tagja hozzájárul;
b) az épületrészben a távhőellátással azonos komfortfokozatú hőellátást valósítanak meg, amely az épület
távhőellátását biztosító felhasználói berendezéstől függetlenül üzemeltethető;
c) a megszüntetés nem okoz jelentős kárt az épület többi tulajdonosa számára, és nem korlátozza mások tulajdonosi,
használói, bérlői jogait;
d) viseli azokat a költségeket, amelyek a felhasználói berendezéseknek a szolgáltatás igénybevételének
megszüntetésével összefüggésben szükséges műszaki átalakításával merülnek fel;
e) a szolgáltatás igénybevételének megszüntetését a meglévő rendszer lehetővé teszi és az nem ütközik egyéb
jogszabályba.”
4. Az Ör. támadott – 2009. május 4. napjáig hatályos – rendelkezései:
„16. § A távfűtésről történő leválás csak a bekötővezetékről ellátott ingatlan egészének lehetséges.
A fűtési hálózatról nem válhat le épületrész vagy az ingatlanon belüli fogyasztó.”
III. Az indítvány megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az Ör. 16. §-ának az indítvánnyal támadott első két mondatát
Almásfüzitő Község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2009. (V. 4.) Ökr. számú rendelete – a kihirdetés
napjával – hatályon kívül helyezte.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az indítvány benyújtásakor hatályos – és alkalmazás alá eső –
jogszabályi rendelkezést kell vizsgálni, ha az indítvány benyújtására az Abtv. 38. § (1) bekezdése szerinti bírói
kezdeményezés, vagy az Abtv. 48. §-a szerinti alkotmányjogi panasz keretében került sor. [335/B/1990. AB végzés, ABH
1990, 261.; 10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 76.; 1472/B/1996. AB végzés, ABH 1997, 953.; 160/B/1996. AB
határozat, ABH 1999, 875, 876.; 1378/B/1996. AB határozat, ABH 2001, 1609, 1610.; 418/B/1997. AB határozat, ABH
2002, 1627, 1629.]
A jelen ügyben az indítvány az Abtv. 38. § (1) bekezdés alapján bíró által kezdeményezett konkrét utólagos
normakontrollnak minősül, ezért az Alkotmánybíróság az Ör. támadott rendelkezéseinek alkotmányosságát
érdemben megvizsgálta.
2. A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörét az Alkotmány 44/A. §-a, valamint a helyi önkormányzatokról szóló
1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. §-a határozza meg. Az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés a) pontja
alapján a helyi képviselő-testület önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, a 44/A. § (2) bekezdés
kimondja, hogy az önkormányzat rendelete nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. Az Ötv. 16. §
(1) bekezdése szerint a képviselő-testület önkormányzati rendeletet alkot törvény által nem szabályozott helyi
társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására.
Az Alkotmánybíróság már több határozatában – 21/2009. (II. 26.) AB határozat, 22/2009. (II. 26.) AB határozat, 59/2009.
(V. 22.) AB határozat – a Tszt.-re Tszt.2.-ként hivatkozva kifejtette, hogy: „A távhőszolgáltatás helyi közszolgáltatás,
a Tszt.2. 6. § (1) bekezdése alapján a távhőszolgáltatással ellátott létesítmények távhőellátásának biztosítása
a települési önkormányzat kötelezettsége. Így, mint minden közüzemi szolgáltatásra, a távhőszolgáltatásra is
irányadók a polgári jognak a közüzemi szolgáltatásokra vonatkozó általános érvényű jogszabályi előírásai, és
a távhőszolgáltatás sajátosságaira tekintettel a szolgáltatás biztonságának, a fogyasztók érdekeinek védelmében,
valamint más energiaellátást szabályozó jogszabályi előírásokkal való összhang biztosítása érdekében külön törvény,
a Tszt.2. határozza meg a távhőszolgáltatás speciális szabályait. A távhőszolgáltatás biztosítása tehát olyan helyi
közfeladat, amely törvényi szabályozás alatt áll. Erre tekintettel az önkormányzat rendeletalkotási szabadsága
korlátozott, a képviselő-testületet csak a törvény felhatalmazása alapján, a törvények keretei között illeti meg
a szabályozás joga.
A települési önkormányzat rendeletalkotási hatáskörébe tartozó szabályozási tárgyköröket a Tszt.2. 6. § (2) bekezdése,
valamint 52. § (2) bekezdése határozza meg, a 60. § (3) bekezdése kifejezetten kimondja azt is, hogy
a képviselő-testület e szabályok keretei között alkot rendeletet.
A Tszt.2. 6. § (2) bekezdés c) pontja alapján a képviselő-testület arra rendelkezik felhatalmazással, hogy rendeletében
kijelölje azokat a területeket, ahol területfejlesztési, környezetvédelmi és levegőtisztaság-védelmi szempontok
alapján a távhőszolgáltatás fejlesztése célszerű. A Tszt.2. rendeletalkotási felhatalmazást tartalmazó rendelkezései
alapján a képviselő-testületnek arra nincs felhatalmazása, hogy rendeletében kötelezővé tegye a távhőszolgáltatás
igénybevételét és megtiltsa a közüzemi szerződés felmondását.
A távhőszolgáltatás – különösen a lakossági felhasználók tekintetében – természetes monopolhelyzetet élvező
szolgáltatás, ezért a távhőszolgáltatás szabályozásában kitüntetett szerepe van a fogyasztók védelmének.
Amint arra a Tszt.2. indoklása is rámutat, a fogyasztóvédelem egyik fontos eleme a szolgáltatás igénybevevőjének
az a joga, hogy a közüzemi szerződést felmondhatja. Ezért a Tszt.2. a felhasználó jogaként szabályozza az általános
közüzemi szerződés felmondását, azzal, hogy a 38. §-a részletesen szabályozza a felmondás feltételeit, ezzel biztosítva
azt, hogy a szerződés felmondása más felhasználók jogait ne korlátozza, azok tulajdonában kárt ne okozzon, illetőleg
ne veszélyeztesse a szolgáltatói és a felhasználói rendszer zavartalan működését. A Tszt.2. ugyanezen §-a lehetőséget
ad a törvényi feltételek betartása mellett, távhővel ellátott épületben, épületrészben a távhőszolgáltatás
igénybevételének megszüntetésére is.” [126/2009. (XII. 17.) AB határozat, ABH 2009, 1297, 1301.)
Az Alkotmánybíróság a fenti határozataiban tehát megállapította, hogy a Tszt. alapján a távhőszolgáltatás biztosítása
olyan helyi közfeladat, amely törvényi szabályozás alatt áll, ezért a helyi önkormányzatokat csak a törvényi
felhatalmazás keretei között illeti meg a szabályozás joga.
3. Az Ör. 16. §-a a távhőszolgáltatásról történő végleges leválást szabályozza. Az indítványozó által sérelmezett
rendelkezések szerint a fűtési hálózatról csak az épület egésze válhat le, azonban épületrész, illetve az ingatlanon
belüli fogyasztó nem élhet ezzel a lehetőséggel.
Az Alkotmánybíróság az 59/2009. (V. 22.) AB határozatban megállapította: „A Tszt. [...] 6. § (2) bekezdése, 52. §
(2) bekezdése, illetve 60. § (3) bekezdése alapján a helyi képviselő-testületnek nincs felhatalmazása arra, hogy
rendeletében a hőellátó rendszerek kialakítását, átalakítását korlátozza, s az érintettek számára távhőszolgáltatás
igénybevételét tegye kötelezővé.” (ABH 2009, 1152, 1157.) Erre figyelemmel az Ör. 16. §-ának első két mondata
– melyek a távhőszolgáltatást igénybevevő egyedi fogyasztók számára megtiltják a távfűtésről történő leválást és
ezzel lényegében kötelezettséget teremtenek a távhőszolgáltatás igénybevételére – ellentétes a Tszt. 38. §-ával, mely
a felhasználó jogaként szabályozza az általános, illetve az egyedi közüzemi szerződés felmondását, a távhőszolgáltatás
vételezésének megszüntetését. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 16. §-ának
első és második mondata a hivatkozott jogszabályi rendelkezéssel ellentétes, ezért az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése
alapján alkotmányellenes.
4. Az Abtv. 43. § (1) bekezdése értelmében az alkotmányellenes jogszabályt az Alkotmánybíróság erről szóló
határozatának a hivatalos lapban való közzétételét követő naptól nem lehet alkalmazni, a 43. § (4) bekezdése szerint
azonban az Alkotmánybíróság a támadott jogszabály konkrét ügyben történő alkalmazhatóságáról a 43. §
(1) bekezdésében meghatározottól eltérően rendelkezhet, ha ezt a jogbiztonság vagy az eljárást kezdeményező
különösen fontos érdeke indokolja. Az Alkotmánybíróság az alkotmányellenesnek bizonyult rendelkezéseket – azok
hatályon kívül helyezésére való tekintettel – nem semmisíthette meg, azonban az alkalmazási tilalomról rendelkezett.
Az alkotmányellenes rendelkezések konkrét ügyben való alkalmazási tilalmának kimondását az eljárás
kezdeményezőjének, azaz a konkrét ügy felperesének különösen fontos érdeke indokolja, mivel az alkotmányellenes
rendelkezés alapján nem nyílna lehetősége a távhőszolgáltatási közüzemi szerződés felmondására, ezért
az Alkotmánybíróság az alkotmányellenes rendelkezésnek a Komáromi Városi Bíróság előtt 7.P.20.792/2009. szám
alatt folyamatban lévő perben való alkalmazása tilalmát elrendelte.
Az Alkotmánybíróság a határozatnak a Magyar Közlönyben történő közzétételét a támadott jogszabályi rendelkezés
alkotmányellenességének megállapítására figyelemmel rendelte el.
Budapest, 2011. június 6. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
2017. CX. törvény az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, és másrészről a  Vietnami Szocialista Köztársaság
közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a  Horvát Köztársaság Európai
Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyvet (a  továbbiakban: Jegyzőkönyv)
e törvénnyel kihirdeti.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. október 3-i ülésnapján fogadta el.
2. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV
az átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz egyrészről az Európai Unió és
tagállamai, és másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság között a Horvát Köztársaság Európai
Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban:
a tagállamok, melyek képviseletében az Európai Unió Tanácsa jár el, és
AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Európai Unió
egyrészről, és
A VIETNAMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Vietnam,
másrészről,
e jegyzőkönyv alkalmazásában a továbbiakban együttesen: a szerződő felek,
TEKINTETTEL a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei csatlakozására,
MIVEL 2012. június 27-én Brüsszelben aláírták az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Vietnami
Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodást (a  továbbiakban:
a megállapodás);
MIVEL 2011. december 9-én Brüsszelben aláírták a  Horvát Köztársaságnak az  Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló szerződést (a továbbiakban a csatlakozási szerződés);
MIVEL a  Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6.  cikkének (2)  bekezdése szerint a  megállapodáshoz történő
csatlakozása az utóbbihoz csatolt jegyzőkönyv megkötése útján történik,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Horvát Köztársaság részes félként csatlakozik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Vietnami
Szocialista Köztársaság közötti, 2012. június 27-én Brüsszelben aláírt átfogó partnerségi és együttműködési
keretmegállapodáshoz, továbbá az  Európai Unió többi tagállamával megegyező módon elfogadja és tudomásul
veszi a megállapodás és az ahhoz csatolt nyilatkozatok szövegét.
2. cikk
E jegyzőkönyv parafálását követő kellő időben az  Európai Unió továbbítja tagállamainak, valamint a  Vietnami
Szocialista Köztársaságnak a  megállapodás horvát nyelvű változatát. E  jegyzőkönyv hatálybalépésére is
figyelemmel, az e cikk első mondatában említett nyelvi változat a megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn,
francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák,
szlovén és vietnami nyelvű változatára vonatkozóakkal megegyező feltételek mellett válik hitelessé.
3. cikk
Ez a jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
4. cikk
 (1) Ezt a  jegyzőkönyvet az  Európai Unió, a  tagállamok nevében az  Európai Unió Tanácsa, valamint Vietnam saját
eljárásának megfelelően hagyja jóvá. A  szerződő felek értesítik egymást az  e  célból szükséges eljárások
befejezéséről. A jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságán helyezik letétbe.
(2) Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő hónap első napján lép hatályba, de
nem a megállapodás hatálybalépésének napja előtt.
5. cikk
E jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát,
lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és vietnami
nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták e jegyzőkönyvet.
3. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1. § és a 2. § a Jegyzőkönyv 4. Cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Jegyzőkönyv, valamint az 1. § és a 2. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
198/2011. (XII. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. november 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. E. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. Beadványozó 2009. január 29-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e ön azzal, hogy Magyarországon a lakossági ivóvíz szolgáltatás alapdíjának országgyűlés általi
megszüntetésével a szolgáltatás rendelkezésre-állásának költségeit a fogyasztott vízmennyiség arányában kelljen
megfizetni?”
Az Országos Választási Bizottság az 50/2009. (II. 18.) számú határozatával hitesítette az aláírásgyűjtő ívet, amely ellen
kifogást nyújtottak be.
Az Alkotmánybíróság 93/2011. (XI. 17.) AB határozatával az Országos Választási Bizottság 50/2009. (II. 18.) számú
határozatát megsemmisítette és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában megállapította, hogy „a jogalkotói egyértelműséggel
szorosan összefüggő választópolgári egyértelműség követelményének része, hogy a választópolgárok a kérdés
megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Következésképpen az Alkotmánybíróság
álláspontja szerint a választópolgárokat félrevezető, félreérthető kérdések nem felelnek meg az egyértelműség
követelményének” [ABH 2007, 332, 336.].
A népszavazásra feltenni kívánt kérdésben szereplő alapdíj csak egy tényezője a szolgáltatás árának.
Az Alkotmánybíróság szerint a hitelesítésre benyújtott kérdés alapján a választópolgárok nem állapíthatnák meg
egyértelműen, hogy a fogyasztók díjfizetési kötelezettségét az alapdíj eltörlése hogyan befolyásolná.
A választópolgároknak a kérdés alapján úgy kellene döntésüket meghozni, hogy nem lenne egyértelmű számukra
a kezdeményezés sikere esetén kinek és milyen mértékben kellene megtérítenie az ivóvíz szolgáltatási alapdíjat;
döntésük meghozatalakor nem lehetnének tisztában azzal, miről döntenek. A kérdés ezért félrevezető, és ebben
az értelemben nem elégíti ki az Nsztv. 13. § (1) bekezdése szerinti egyértelműség követelményét. [93/2011. (XI. 17.)
ABH]
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
9/2017. (I. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–amerikai kapcsolatok ápolása és elmélyítése iránt elkötelezett munkája elismeréseként
Colleen Bradley Bell, az Amerikai Egyesült Államok budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. január 9.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
41/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson az Alkotmánybíróság előtti eljárás szabályairól, és ennek
keretében meghatározza az alkotmánybírósági eljárásban az indítványozók valamint az Alkotmánybíróság és Hivatala
eljárási jogait és kötelezettségeit, az Alkotmánybíróság által hozható határozatok körét, valamint meghozataluk eljárási
szabályait?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A Bizottság megítélése szerint a kérdés megtévesztő
a tekintetben, hogy azt sugallja, mintha jelenleg nem lenne szabályozva az Alkotmánybíróság által hozható
határozatok köre, valamint meghozataluk eljárási szabályai. Erre vonatkozóan azonban Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény vonatkozó rendelkezései már tartalmaznak szabályokat. Ebből és a kezdeményezés
megtévesztő jellegéből következően a kérdés nem egyértelmű a választópolgár számára, továbbá az Országgyűlés
számára sem lenne világos, hogy milyen jogalkotási kötelezettség terhelné.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, az 1989. évi XXXII. törvényen,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
5/2013. (VII. 12.) Miniszterelnökségi utasítása a Miniszterelnökséggel kormányzati szolgálati jogviszonyban és munkaviszonyban állók létszámcsökkentése második ütemének előkészítéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  alábbiakat
rendelem el:
1. Jelen utasítás hatálya az utasítás 3. pontjában meghatározott szervezeti egységekre beosztott és a Miniszterelnökséggel
a) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) alapján kormányzati
szolgálati jogviszonyban állókra, továbbá
b) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) alapján munkaviszonyban állókra,
terjed ki.
2. Tekintettel a  túlzott hiány eljárás megszüntetése érdekében szükséges intézkedésekről szóló 1259/2013. (V.  13.)
Korm. határozatban elrendelt zárolásra, a  Miniszterelnökség igazgatásában második ütemként, ismételten
létszámcsökkentést rendelek el.
3. A létszámleépítés második üteme által érintett szervezeti egységek a következők:
a) a Kitüntetési Főosztály,
b) a Titkársági Főosztály.
4. A létszámcsökkentés második ütemének végrehajtása a munkaügyi jogszabályok, különösen a Kttv. 63. § (1) bekezdés
a) pontja és 67. § (1)–(2) bekezdése figyelembevételével történik.
5. A létszámleépítés második ütemének előirányzott mértéke – a  Miniszterelnökséggel kormányzati szolgálati
jogviszonyban és munkaviszonyban állók csoportos létszámcsökkentésének előkészítéséről szóló 4/2013. (V. 28.)
Miniszterelnökségi utasítás 5.  pontjában foglalt mértékkel együtt – a  Miniszterelnökség a  Miniszterelnökségen,
a minisztériumokban, az  igazgatási és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél
foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat szerint meghatározott engedélyezett
létszámának 20%-a.
6. A létszámleépítéssel érintett szervezeti egységeket irányító állami vezető a jelen utasítás közzétételét követő 7 napon
belül köteles írásban tájékoztatni a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt az általa irányított szervezeti egységekre
beosztott, létszámleépítéssel érintett foglalkoztatottakról figyelemmel a jelen utasítás 5. pontjában meghatározott
mértékre.
7. Az Mt. szerinti felmondás és a  Kttv. szerinti felmentés legkorábban a  jelen utasítás hatálybalépésének napján és
legkésőbb 2013. július 31. napján közölhető a foglalkoztatottal.
8. Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár


text:
11/2014. (IV. 18.) MNB rendelete az „Egressy Béni” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Egressy Béni születésének 200. évfordulója alkalmából – „Egressy Béni” megnevezéssel
10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. április 22. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 24 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  Szózat kottarészletének ábrázolása látható. A  kottarészlet fölött,
két vízszintes sorban a „10 000” értékjelzés és kissé balra a „FORINT” felirat olvasható. A  kottarészlet alatt, három
vízszintes sorban a „MAGYARORSZÁG” felirat, a „2014” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. Az  emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben Egressy Béni mellképének ábrázolása látható. Az  emlékérme szélén,
félköriratban, a mellképtől balra az „EGRESSY BÉNI”, jobbra az „1814-1851” felirat olvasható. A mellkép és a bal oldali
félkörirat között ifj. Szlávics László tervezőművész mesterjegye, a jobb oldali félkörirat alatt az „EUROPA” nemzetközi
emlékérme-sorozat közös emblémája, az ún. „Euro-Star” jel látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2014. április 22-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
15/2013. (VIII. 22.) HM rendelete a honvédelmi miniszter és a Honvéd Vezérkar főnöke által alapítható és adományozható elismerésekről.
Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 24.  §
(6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető	 intézkedésekről	 szóló	 2011.	 évi	 CXIII.	 törvény	 egyes	 rendelkezéseinek	 végrehajtásáról	 szóló	 290/2011.	 (XII.	 22.)
Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) elismerés: a  honvédelemért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) és a  Honvéd Vezérkar főnöke
által alapított érdemjel, szolgálati jel, kitüntető cím, cím, emlékérem, emlékplakett, emléklap, oklevél, díj,
emléktárgy,
b) személyi állomány tagja: a  hivatásos és a  szerződéses katona (a  továbbiakban együtt: az  állomány tagja),
a  tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona, a  honvéd tisztjelölt, a  honvéd altiszt-jelölt,
honvédségi szervezetnél, illetve a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál (a  továbbiakban: KNBSZ)
foglalkoztatott kormánytisztviselő, közalkalmazott és munkavállaló,
c) tényleges szolgálati viszonyban töltött idő: a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
(a továbbiakban:	Hjt.)	92. §	(1) bekezdésében	meghatározott	időtartam.
2. Alapelvek, általános szabályok 2. § (1) Az érdem utáni elismerések adományozása esetén a tényleges szolgálati viszonyban töltött idő figyelembevételével
az első adományozást megelőzően, és az egymást követő adományozási alkalmak között – a  rendkívüli helytállás
esete kivételével – legalább 4 évnek el kell telnie.
(2) Ha e  rendelet eltérően nem rendelkezik, az  érdem utáni elismerések adományozásánál – rendkívüli kivételektől
eltekintve – be kell tartani a fokozatosság elvét.
(3) Az elismerésekhez magyar nyelvű oklevél jár. Külföldi személynek adományozott elismeréshez angol nyelvű oklevél
jár, kivételesen az adományozott anyanyelvére fordított oklevél készíttethető.
(4) A  KNBSZ állományába tartozó személyek részére adományozható érdem utáni szolgálati jelek és kitüntető címek
számát – az összesen adományozható kereten belül – a miniszter évenként meghatározza.
3. § (1) Az Érdemjelek leírását az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) A Szolgálati Jelek leírását a 2. melléklet tartalmazza.
 (3) A Kitüntető Címek és a Címek leírását a 3. melléklet tartalmazza.
 (4) Az Emlékérmek leírását a 4. melléklet tartalmazza.
 (5) A Honvédségért Emlékplakett leírását az 5. melléklet tartalmazza.
 (6) A Díjak leírását a 6. melléklet tartalmazza.
 (7) A Honvéd Vezérkar főnöke által adományozható elismerések leírását a 7. melléklet tartalmazza.
MÁSODIK RÉSZ
A MINISZTER ÁLTAL ALAPÍTHATÓ ÉS ADOMÁNYOZHATÓ ELISMERÉSEK
I. FEJEZET
AZ éRDEMJElEK 3. Hazáért Érdemjel 4. § A Hazáért Érdemjel a szolgálat vagy a honvédelem ügye érdekében kifejtett kiemelkedő, különleges tevékenység,
bátor helytállás, hősies magatartás elismerésére
a) a személyi állomány tagjának, és
b) különös méltánylást érdemlő hősies, bátor, példamutató helytállásért az a) pont alá nem tartozó személynek
adományozható.
4. Szövetségért Érdemjel 5. § (1) A  Szövetségért Érdemjel a  Magyar Honvédség (a  továbbiakban: Honvédség) korszerűsítése, harckészültségének
erősítése, a  honvédek felkészítése terén a  közös feladatok megoldása érdekében huzamos időn át végzett
áldozatkész tevékenység elismerésére külföldi személyeknek adományozható.
(2) A Szövetségért Érdemjel évente legfeljebb 20 fő részére adományozható.
5. Szolgálati Érdemjel 6. § (1) Az állomány tagjának, a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonának vagy külföldi katonának
a) kiemelkedő szolgálati és kiképzési érdemei elismerésére
aa) Babérkoszorúval ékesített arany,
ab) arany,
ac) ezüst,
ad) bronz
fokozatú Szolgálati Érdemjel,
b) szolgálatteljesítés közben kialakuló tűzharc során tanúsított példaértékű bátorság, kiemelkedő helytállás
elismerésére a Szolgálati Érdemjel arany, ezüst és bronz fokozata kardokkal ékesítve mint Kardokkal ékesített
Szolgálati Érdemjel
adományozható.
 (2) A Szolgálati Érdemjel évente a) babérkoszorúval ékesített arany fokozatban legfeljebb 30 fő,
b) arany fokozatban legfeljebb 50 fő,
c) ezüst fokozatban legfeljebb 80 fő,
d) bronz fokozatban legfeljebb 120 fő
részére adományozható.
(3) A  Babérkoszorúval ékesített arany fokozatú Szolgálati Érdemjel annak adományozható, aki a  Szolgálati Érdemjel
vagy annak elődei legalább két fokozatával rendelkezik, és ezek közül az egyik arany fokozat.
(4) A Kardokkal ékesített Szolgálati Érdemjel adományozásánál a fokozatosság elvének betartásától el lehet tekinteni.
 (5) Ugyanazon személy részére
a) a Szolgálati Érdemjel arany, ezüst, bronz azonos fokozata legfeljebb két alkalommal,
b) a Babérkoszorúval ékesített arany fokozatú Szolgálati Érdemjel egy alkalommal
adományozható.
II. FEJEZET
A SZOlGÁlATI JElEK 6. Első Tűzharcért Szolgálati Jel
7. § (1) Az  Első Tűzharcért Szolgálati Jel a  szolgálatteljesítés közben kialakuló tűzharcban, fegyveres harcban első ízben
történő részvételért az állomány tagja részére adományozandó.
(2) Az Első Tűzharcért Szolgálati Jel egy alkalommal adományozható.
7. Katasztrófa-elhárításért Szolgálati Jel 8. § (1) A  Katasztrófa-elhárításért Szolgálati Jel a  természeti és ipari katasztrófák okozta környezeti károk elhárítása,
megelőzése során tanúsított kimagasló helytállás elismerésére adományozható.
(2) A Katasztrófa-elhárításért Szolgálati Jel ismételt adományozása esetén az adományozások számát jelölő fémszám és
az adományozó oklevél kerül átadásra.
8. Békefenntartásért Szolgálati Jel 9. § (1) A  Békefenntartásért Szolgálati Jel a  nemzetközi szervezet felkérésén alapuló, külföldi szolgálat elismerésére
adományozható azon személy részére, aki a  békeműveletben való részvétel vállalt időtartamát, de legalább
egybefüggően	 90	 napot	 teljesített,	 vagy	 akinek	 hazarendelésére	 a  külföldi	 szolgálat	 legalább	 felének	 letöltését
követően, neki fel nem róható okból kerül sor.
(2) Az  (1)  bekezdés a  műveleti területen fegyver nélküli szolgálatot teljesítő katonai megfigyelők és szaktanácsadók
elismerésére is megfelelően alkalmazandó.
(3) A  Békefenntartásért Szolgálati Jel ismételt adományozása esetén az  adományozások számát jelölő fémszám és
az adományozó oklevél kerül átadásra.
9. Külszolgálatért Szolgálati Jel 10. § (1) A Külszolgálatért Szolgálati Jel a fegyver nélküli, tartós külföldi szolgálat teljesítésének elismerésére adományozható
azon személy részére, aki a külszolgálati tevékenység eredetileg vállalt időtartamát teljesítette, vagy akinek végleges
hazarendelésére a külföldi szolgálat legalább felének letöltését követően neki fel nem róható okból kerül sor.
(2) A  Külszolgálatért Szolgálati Jel ismételt adományozása esetén az  adományozások számát jelölő fémszám és
az adományozó oklevél kerül átadásra.
10. Tiszti, Altiszti-legénységi Szolgálati Jel 11. § (1) Az állomány tagjának
a) Tiszti Szolgálati Jel
aa) Babérkoszorúval ékesített fokozata 40 év után,
ab) I. fokozata 30 év után,
ac) II. fokozata 20 év után,
ad) III. fokozata 10 év után,
b) Altiszti-Legénységi Szolgálati Jel
ba) Babérkoszorúval ékesített fokozata 40 év után,
bb) I. fokozata 30 év után,
bc) II. fokozata 20 év után,
bd) III. fokozata 10 év után
adományozandó a tényleges szolgálati viszonyban töltött idő figyelembevételével.
 (2) Tiszti, Altiszti-legénységi Szolgálati Jel adományozható az  állomány tagjának akkor is, ha a  szolgálatból történő
végleges kiválás évében éri el tényleges szolgálati ideje az (1) bekezdésben meghatározott időtartamot.
III. FEJEZET
A KITüNTETő CíMEK éS A CíMEK
11. Honvédelemért Kitüntető Cím 12. § (1) A  Honvédelemért Kitüntető Cím Babérkoszorúval ékesített és I., II. és III. fokozatban huzamosabb időn át végzett
kiemelkedő szakmai érdemeinek, Honvédséget támogató tevékenységének elismerésére
a) kormánytisztviselőknek, közalkalmazottaknak és munkavállalóknak, évente összesen legfeljebb 300 fő
részére,
b) a személyi állomány tagjának nem minősülő személyeknek, évente összesen legfeljebb 200 fő részére
adományozható.
(2) Ugyanazon személy részére
a) a Honvédelemért Kitüntető Cím I., II. és III. azonos fokozata legfeljebb két alkalommal,
b) a Honvédelemért Kitüntető Cím Babérkoszorúval ékesített fokozatban egy alkalommal adományozható.
12. Magyar Hadisírgondozásért Kitüntető Cím 13. § (1) A Magyar Hadisírgondozásért Kitüntető Cím arany, ezüst és bronz fokozatban a magyar hadisírok, hadi emlékművek
és kegyeleti helyek ápolásának és gondozásának, valamint e  tevékenységek támogatásának elismerésére
adományozható.
(2) A Magyar Hadisírgondozásért Kitüntető Cím évente
a) arany fokozatban legfeljebb 2 fő,
b) ezüst fokozatban legfeljebb 3 fő,
c) bronz fokozatban legfeljebb 4 fő
részére adományozható.
(3) A Magyar Hadisírgondozásért Kitüntető Cím azonos fokozata ugyanazon személy részére legfeljebb két alkalommal
adományozható.
13. Aranykor Kitüntető Cím 14. § (1) Az  Aranykor Kitüntető Cím arany, ezüst és bronz fokozatban adományozható a  nyugállományú katonák érdekeit
érintő kiemelkedően eredményes munka – különösen a  honvédségi nyugdíjas szervezetek, kisközösségek
fenntartásának, kulturális szabadidejük szervezésének, ügyeik intézésének, érdekeik önzetlen képviseletének
felvállalásában nyújtott jelentős teljesítmény – elismerésére nyugállományúak részére.
(2) Az Aranykor Kitüntető Cím évente összesen legfeljebb 100 fő részére adományozható.
14. Év Katonája Kitüntető Cím 15. § (1) A példamutató szolgálatteljesítés, valamint a tárgyévben nyújtott kiemelkedő teljesítmény elismerésére Év Katonája
Kitüntető Cím adományozható az állomány legalább 10 év tényleges szolgálati viszonyban töltött idővel rendelkező
tagjának.
(2) Az  Év Katonája Kitüntető Cím évente tiszti, altiszti, legénységi állománycsoportonként 1-1 fő részére
adományozható.
15. Címzetes Önkéntes Tartalékos Cím 16. § Honvédség Önkéntes Tartalékos rendszerének támogatása, illetve az  önkéntes tartalékosok felkészítésében,
feladatvállalásában nyújtott jelentős támogatás elismeréseként Címzetes Önkéntes Tartalékos Cím adományozható.
IV. FEJEZET
AZ EMléKéRMEK 16. Sebesülési Emlékérem 17. § A Sebesülési Emlékérem a katonai szolgálattal, Honvédség tevékenységét támogató magatartással összefüggésben
ellenséges tevékenység következtében, önhibán kívül elszenvedett, orvosi ellátást igénylő sérülésben
megnyilvánuló áldozatkészség elismerésére adományozandó.
17. Maléter Pál Emlékérem 18. § (1)	 Az  1956-os	 forradalom	 és	 szabadságharc	 eszméjének	 ápolása	 és	 a  honvédelem	 ügye	 érdekében	 kiemelkedő
munkát végzett személyek érdemének elismerésére Maléter Pál Emlékérem adományozható.
(2) A Maléter Pál Emlékérem átadására évente egy alkalommal kerül sor.
 (3) A Maléter Pál Emlékérem évente legfeljebb 50 fő részére adományozható.
V. FEJEZET
AZ EMléKPlAKETTEK, AZ EMléKlAPOK, AZ OKlEVElEK éS AZ EMléKTÁRGyAK
18. Honvédségért Emlékplakett, Honvédségért Emléklap 19. § (1) Huzamosabb időn át teljesített lelkiismeretes szolgálata emlékére Honvédségért Emlékplakett vagy Honvédségért
Emléklap adományozható az állomány tagja és a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona részére
a szolgálatból történő végleges kiválás alkalmával.
(2) A  Honvédségért Emlékplakett annak adományozható, aki legalább 15 év tényleges szolgálati viszonyban töltött
idővel rendelkezik. A  Honvédségért Emléklap annak adományozható, aki 15 évnél kevesebb tényleges szolgálati
viszonyban töltött idővel rendelkezik.
(3) A  Honvédségért Emlékplakett és a  Honvédségért Emléklap adományozására történő felterjesztés során
a felterjesztésre jogosult mérlegeli a szolgálati viszony megszűnésének, megszüntetésének körülményeit.
(4) A  Honvédségért Emlékplakett és a  Honvédségért Emléklap ugyanazon személy részére csak egy alkalommal
adományozható.
19. Honvédségért Oklevél 20. § Huzamosabb időn át teljesített lelkiismeretes szakmai tevékenysége, színvonalas munkája elismerésére
Honvédségért Oklevél a Honvédségnél kormányzati szolgálati jogviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban, illetve
munkaviszonyban töltött 10, 20, 30 és 40 év után kormánytisztviselőnek, közalkalmazottnak és munkavállalónak
adományozható.
20. Elismerő Oklevél 21. § (1) A Honvédség munkáját segítő jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek és magánszemélyek
áldozatkész munkája elismerésére Elismerő Oklevél adományozható.
(2) Az Elismerő Oklevél évente összesen legfeljebb 100 főnek vagy szervezetnek adományozható.
21. Emléktárgyak 22. § (1) Emléktárgy adományozható kiemelt feladat, gyakorlat végrehajtása során nyújtott kiemelkedő teljesítményért,
különleges helytállásért, huzamos időn át példamutatóan ellátott szolgálatteljesítésért, jeles nap alkalmából.
(2) A  szolgálatból történő végleges kiválás alkalmából, ha az  állomány tagja legalább 25 év tényleges szolgálati
viszonyban töltött idővel rendelkezik és 50. születésnapját betöltötte, emléktárgyként adományozható
a) díszkard a tiszti állománycsoport tagjai,
b) dísztőr az altiszti állománycsoport tagjai
részére. E  bekezdés szerinti emléktárgy adományozható rendkívüli érdemeire tekintettel a  tiszti, altiszti
állománycsoport tagjának is, aki 50. születésnapját betöltötte és legalább 15 év tényleges szolgálati viszonyban
töltött idővel rendelkezik, feltéve, hogy szolgálati viszonya megszűnésére vagy megszüntetésére neki fel nem
róható okból kerül sor.
(3) Az életút elismerésére, a személyi állományból történő kiválás alkalmából egyéb emléktárgy is adományozható.
 (4) A személyi állományból történő végleges kiválás alkalmából az emléktárgy mellett más, e rendelet szerinti elismerés
is adományozható. VI. FEJEZET
A DíJAK 22. A szakmai és a művészeti díjakra vonatkozó közös szabályok
23. § (1) Díj évente legfeljebb 11 fő részére adományozható.
 (2) A Díjakhoz oklevél és pénzjutalom jár. A pénzjutalom összege a tárgyévi központi költségvetésről szóló törvényben
a közszolgálati tisztviselőkre meghatározott illetményalap összegének 13-szorosa.
 (3) A díjazott adományozást igazoló okiratot és plakettet kap, valamint jogosult a cím használatára.
23. Szakmai díjak 24. § (1) A  nemzetközi katonai kapcsolatok elmélyítése érdekében tartósan végzett katona-diplomáciai, illetve a  NATO
szövetségi rendszerben nyújtott kiemelkedő tevékenység elismerésére Andrássy Gyula-díj évente, május 21-én,
a Honvédelem Napján adományozható.
(2) A  katonai gazdálkodás megvalósításában végzett közgazdasági, pénzügyi-számviteli, vagyongazdálkodási
munkaterületeken nyújtott kimagasló tudományos és alkotói tevékenység elismerésére Fáy András-díj évente,
november 3-án, a Magyar Tudomány Napján adományozható.
(3) A  katonai közigazgatásban tartósan végzett kiemelkedő munkásság, a  honvédelmi igazgatás korszerűsítése
érdekében kifejtett átlagon felüli teljesítmény elismerésére Ferdinandy Gejza-díj évente, augusztus 20-án, állami
ünnepünkön adományozható.
(4) A  honvéd egészségügyi szolgálat szervezésében, fejlesztésében, a  gyógyító-megelőző munkában,
a  közegészségügyi és járványügyi, a  kutatói, az  anyagellátói munkaterületeken nyújtott kimagasló teljesítmény
elismerésére Flór Ferenc-díj évente, július 1-jén, a Semmelweis Napon adományozható.
(5) A  nyugállományú katonák érdekeinek egészét érintő kiemelkedően eredményes munka elismerésére Hadik
András-díj évente, május 21-én, a Honvédelem Napján adományozható.
(6) A haza védelme érdekében a KNBSZ-nél kifejtett kiemelkedően eredményes tevékenység elismerésére Hajnik Pál-díj
minden páratlan évben, február 14-én, a KNBSZ jogelőd szervezete alapításának évfordulóján adományozható.
(7) A  honvédelem egészét érintő kiemelkedően eredményes munka – különösen a  magas szintű harckészültség
fenntartásának, a  személyi állomány kiképzésének, nevelésének és utánpótlása biztosításának területén nyújtott
jelentős teljesítmény – elismerésére Hunyadi János-díj évente, május 21-én, a Honvédelem Napján adományozható.
(8) A haza védelmében, a katonai felderítés érdekében a KNBSZ-nél kifejtett, kiemelkedően eredményes tevékenység
elismerésére Koncz Márton-díj minden páros évben, november 11-én, a Felderítők Napján adományozható.
(9)	 A  Honvédség	 feladatainak	 megvalósítása	 érdekében	 a  humánpolitika	 munka	 területén	 kifejtett	 kiemelkedően
jelentős elméleti és gyakorlati tevékenység elismerésére Mészáros Lázár-díj évente, augusztus 20-án, állami
ünnepünkön adományozható.
(10) A  Honvédség érdekében kifejtett kiemelkedő tudományos kutatói, tudományszervezői, műszaki fejlesztési
tevékenység és jelentős alkotói munka elismerésére Zrínyi Miklós-díj évente, november 3-án, a Magyar Tudomány
Napján adományozható.
24. Művészeti díjak 25. § (1) A  kiemelkedő katonazenészi és a  katonazenekarok részére zeneszerzői tevékenység elismerésére Egressy Béni-díj
páratlan évente, május 21-én, a Honvédelem Napján adományozható.
(2) A  kiemelkedő irodalmi tevékenység elismerésére Jósika Miklós-díj páros évente, a  május 21-én, a  Honvédelem
Napján adományozható.
(3) A  kiemelkedő képzőművészeti tevékenység elismerésére Mednyánszky László-díj páros évente, május 21-én,
a Honvédelem Napján adományozható.
(4) A  Honvédség közművelődése, a  személyi állomány általános és szakmai műveltségének növelése – különösen
a  katonák művelődésének szervezése, a  honvédő hagyományok ápolása, a  magyar kultúra és művészetek
honvédségen belüli tolmácsolása, kiemelkedő színvonalú terjesztése – érdekében végzett kiemelkedő tevékenység
elismerésére Tinódi Lantos Sebestyén-díj páratlan évente, május 21-én, a Honvédelem Napján adományozható.
VII. FEJEZET
AZ ADOMÁNyOZÁS éS AZ ÁTADÁS RENDJE
25. Az elismerési javaslatok felterjesztése 26. § (1) Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, az elismerés adományozására vonatkozó javaslat személyi javaslati lapon,
vagy elektronikus úton a Honvédség központi személyügyi szervéhez úgy terjeszthető fel, hogy az az adományozás
időpontját megelőzően 60 nappal megérkezzen.
(2) Soron kívül kell felterjeszteni a Honvédség központi személyügyi szervéhez
a) a Hazáért Érdemjel,
b) a Kardokkal ékesített Szolgálati Érdemjel,
c) a Katasztrófa-elhárításért Szolgálati Jel,
d) a Sebesülési Emlékérem
adományozására vonatkozó javaslatot.
(3) Kivételes esetben a Szolgálati Érdemjel adományozására vonatkozó javaslatokat Honvédség központi személyügyi
szervéhez úgy kell felterjeszteni, hogy az  adományozás tervezett időpontját megelőzően legalább 30 nappal
megérkezzen.
(4) A 11. melléklet szerinti névjegyzéken vagy elektronikusan kell felterjeszteni
a) a Katasztrófa-elhárításért Szolgálati Jel,
b) a Békefenntartásért Szolgálati Jel,
c) a Külszolgálatért Szolgálati Jel,
d) a Tiszti, az Altiszti-legénységi Szolgálati Jel,
e) a Honvédségért Oklevél
adományozására vonatkozó javaslatot.
(5) A Honvédségért Emlékplakett és a Honvédségért Emléklap adományozására vonatkozó javaslatot hivatásos katona
esetében a  szolgálati viszony megszüntetési javaslattal együtt, személyi javaslati lapon, vagy elektronikusan,
szerződéses katona esetében névjegyzéken kell felterjeszteni az esedékesség előtt 30 nappal a Honvédség központi
személyügyi szervéhez.
27. § Nem	részesíthető	elismerésben	a személyi	állomány	tagja,	ha	szolgálati	viszonya	a Hjt.	59. §	(1) bekezdés	c) pontja
vagy a  68.  § (1)  bekezdés k)–m)  pontja alapján szűnt meg, továbbá, ha a  kormányzati szolgálati jogviszonya
méltatlanság miatt szűnt meg.
28. § (1) A személyi állomány tagjának nem minősülő személy elismerésére vonatkozó javaslatot a felterjesztő a Honvédelmi
Minisztérium Társadalmi Véleményező Bizottsága (a továbbiakban: HM TVB) elnöke részére küldi meg a 8. melléklet
szerinti	 javaslati	 lapon,	 amelyhez	 csatolni	 kell	 a  9.  melléklet	 szerinti	 személyes	 adatok	 kezeléséhez	 történő
hozzájáruló nyilatkozatot.
(2) Az  (1) bekezdéstől eltérően a nyugállományú katona elismerésére vonatkozó javaslatot az adományozás tervezett
időpontját megelőzően 120 nappal a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervezetének útján
a Honvédség központi személyügyi szervéhez a 8. melléklet szerinti javaslati lapon kell felterjeszteni.
(3) Az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti javaslatnak az  átadás tervezett időpontját megelőző 60. napig meg kell érkeznie
a HM TVB elnökéhez.
(4) A HM TVB véleményét az átadás tervezett időpontját megelőzően 30 nappal terjeszti fel a miniszternek.
29. § (1) A  Magyar Hadisírgondozásért Kitüntető Cím adományozására a  Honvédség hadisírgondozásért felelős szervének
vezetője minden év március 31-ig tehet javaslatot
a) az állomány tagja esetén a Honvédség központi személyügyi szervének,
b) az a) pontba nem tartozó személyek esetén a HM TVB elnökének.
(2) Az Év Katonája Kitüntető Cím adományozására a  javaslatokat az átadás előtt 60 nappal szolgálati úton, a Honvéd
Vezérkar főnöke részére kell felterjeszteni, aki javaslatait jóváhagyásra felterjeszti a miniszternek.
(3) A  Maléter Pál Emlékérmet a  miniszter a  HM TVB javaslata alapján adományozza. A  HM TVB javaslatát évente
szeptember 15-ig terjeszti fel a miniszternek.
30. § (1) Elismerés adományozására javaslatot tehet szervezet vagy személy, így különösen
a) az állományilletékes parancsnok,
b) a kontingens-parancsnok,
c) a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervezetének vezetője a  tényleges szolgálatot
teljesítő önkéntes tartalékos katona és a nyugállományú katona esetén,
d) a nyugdíjasokat tömörítő szervezet a nyugállományú katona és személyi állomány tagjának nem minősülő
személy esetén,
e) a Honvédelmi Ágazati Katasztrófavédelmi Operatív Törzs az  állományilletékes parancsnok egyidejű
tájékoztatása mellett, a Katasztrófa-elhárításért Szolgálati Jel adományozására.
 (2) Külföldi katonai személy elismerésére irányuló felterjesztéshez csatolni kell az  adott ország illetékesének, egyéb
esetben az illetékes külföldi szervezet hozzájárulását.
 (3) A KNBSZ az elismerésekre vonatkozó javaslatait e rendelettől eltérően is felterjesztheti.
26. A díjakra vonatkozó különös szabályok 31. § (1) A díjak odaítélésére személyi javaslatot tehetnek
a) a Honvédelmi Minisztérium állami vezetői, a  Honvéd Vezérkar főnöke, a  főosztályvezetők, csoportfőnökök,
a Honvédség vezénylő zászlós,
b) a Honvédség középszintű vezető szervének parancsnoka,
c) a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalok és a  miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetek vezetői,
d) a KNBSZ főigazgatója és
e) a Honvédséggel kapcsolatban álló kulturális és hagyományőrző civil szervezetek vezetői.
(2) Személyi javaslat olyan személyre tehető, aki
a) katonai életpályája során, huzamosabb időn át parancsnoki, vezetői, kutatói beosztás magas színvonalon
való ellátásával hozzájárult a  honvédelem szakterületét érintő stratégiai döntések kialakításához,
előkészítéséhez, illetve az  azokhoz kapcsolódó, valamint a  szövetségi tagságból adódó feladatok
végrehajtásához,
b) kimagasló tevékenységével hozzájárult a haderő előtt álló – az adott díjra vonatkozó szakterületen jelentkező
– feladatok végrehajtásához szükséges feltételek megteremtéséhez, a  technikai modernizációhoz, új
eljárások kidolgozásához, alkalmazásához,
c) kiemelkedő teljesítményével hozzájárult a  szakterület elismertségének javításához, munkájával, közéleti
tevékenységével, életvitelével példát mutat a honvédelem ügyének szolgálatában,
d) hozzájárult a Honvédség társadalmi elismertségének javításához, a hagyományok megőrzéséhez, a katonai
kultúra fejlesztéséhez, vagy
e) tevékenységével jelentősen hozzájárult Magyarország nemzetbiztonságának védelméhez.
 (3) A  díjak odaítélésére vonatkozó személyi javaslatokat a  díjakra jogosító tevékenység részletes leírásával évenként,
legkésőbb október 30-ig kell megküldeni az azokat véleményező Díjbizottság részére.
 (4) A  díjak adományozásáról a  Díjbizottság javaslata alapján a  miniszter dönt. A  Díjbizottság összetételét, tagjainak
számát és működését utasítás szabályozza. 27. Az elismerések átadása
32. § Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, az elismerések átadására március 15., május 21., augusztus 20. és október
23. alkalmával, továbbá a fegyvernemi napon és a csapatünnepeken kerülhet sor.
33. § (1) Március 15., május 21., augusztus 20. és október 23. alkalmából központi ünnepségeket kell tartani.
 (2) A központi ünnepségen az elismerést a miniszter vagy az általa megbízott személy adja át.
 (3) Az érdem utáni elismeréseket a központi ünnepségen kell átadni.
 (4) A  (3)  bekezdés szerinti átadással nem érintett elismerések átadása állománygyűlésen vagy külön ünnepségen
történhet. Az elismeréseket – az adományozó nevében – az állományilletékes parancsnok adja át.
 (5) A (3) és a (4) bekezdés szerinti ünnepségekre az érintett közvetlen hozzátartozóit is meg lehet hívni.
 (6) A Hazáért Érdemjelet miniszteri ünnepségen kell átadni, melyre meg kell hívni a kitüntetett hozzátartozóit is.
 (7) A KNBSZ állománya tagjának központi ünnepségen történő megjelenésétől a KNBSZ főigazgatójának javaslatára el
kell tekinteni. 34. § (1) A  Katasztrófa-elhárításért Szolgálati Jel a  katasztrófa-elhárítási tevékenység, az  Első Tűzharcért Szolgálati Jel,
a Békefenntartásért Szolgálati Jel és a Külszolgálatért Szolgálati Jel a külföldi szolgálat befejezését követően kerül
átadásra.
(2) A  Tiszti és az  Altiszti-legénységi Szolgálati Jel átadására a  tényleges, ugyanazon állománycsoportban eltöltött
szolgálati idő leteltét követő első nemzeti ünnepen vagy a  Honvédelem Napján, a  11.  § (2)  bekezdése szerinti
esetben a szolgálatból történő végleges kiváláskor kerül sor.
(3) A Magyar Hadisírgondozásért Kitüntető Címet a miniszter vagy a Honvédség hadisírgondozásért felelős szervének
vezetője május 21-én adja át.
(4) Az Aranykor Kitüntető Cím március 15-e, május 21-e, október 1-je, az Idősek Világnapja és október 23-a alkalmával
kerülhet átadásra.
(5) Az Év Katonája Kitüntető Címet a Honvéd Vezérkar főnöke május 21-én adja át.
 (6) A Maléter Pál Emlékérem átadására október 23-án kerül sor.
35. § (1) Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
23.  § (2)  bekezdése szerinti, adományozásról szóló közleményt a  Honvédelmi Minisztérium hivatalos és központi
lapja, valamint a Honvédelmi Minisztérium hivatalos honlapja is közzéteszi.
(2) A KNBSZ állományát érintő közléstől a KNBSZ főigazgatójának javaslatára el kell tekinteni.
VIII. FEJEZET
AZ ElISMERéSEKHEZ KAPCSOlóDó EGyéB SZABÁlyOK 28. Az állami kitüntetési javaslatok felterjesztése
36. § (1) Az állami kitüntetési javaslatokat a 10. melléklet szerinti javaslati lapon
a) a személyi állomány tagja esetén a Honvédség központi személyügyi szerve,
b) a személyi állomány tagjának nem minősülő személy esetén a Honvédség társadalmi kapcsolatokért felelős
szerve
részére kell megküldeni, a kormány határozatában meghatározott beküldési határidő előtt 30 nappal.
(2) Állami kitüntetésre olyan személy javasolható, aki érdemeinek elismeréseként korábban már részesült a  miniszter
által alapított elismerésben, és kiemelkedő teljesítményértékeléssel, minősítéssel rendelkezik.
(3) A KNBSZ állománya tagja esetében az elismerések felterjesztésére vonatkozó szabályoktól a KNBSZ főigazgatójának
javaslatára el kell tekinteni.
29. Elismerések visszavonása 37. § (1) Az  érdem utáni elismerést a  személyi állomány tagjától vissza kell vonni, ha a  bíróság szándékos bűncselekmény
miatt jogerős szabadságvesztés büntetésre ítéli.
(2) Az érdem utáni elismeréseket vissza kell vonni, ha a honvédet a bíróság jogerős határozatával közügyektől eltiltásra,
foglalkozástól eltiltásra vagy lefokozásra ítélte, továbbá, ha lefokozás fegyelmi fenyítést szabtak ki vele szemben.
(3) Az érdem utáni elismerést a kormánytisztviselőtől vissza kell vonni bizalomvesztés esetén, ha arra méltatlanná válik,
vagy ha vele szemben hivatalvesztés fegyelmi büntetést szabtak ki.
(4) A  Szolgálati Érdemjelet vissza lehet vonni, ha a  honvéddel szemben a  bíróság vagy a  fegyelmi jogkört gyakorló
jogerős határozata szolgálati viszony megszüntetése mellékbüntetést vagy fegyelmi fenyítést szabott ki.
30. Posztumusz elismerés 38. § (1)	 Posztumusz	 elismerés	 adományozható	 a  honvédek	 jogállásáról	 szóló	 2012.	 évi	 CCV.	 törvény	 139.  §	 (1)	 és
(2) bekezdése szerint minősített elhunyt személynek.
(2) A  posztumusz elismerést az  elhunyt intézkedésre jogosult hozzátartozójának, a  halálesetet követő első kegyeleti
szertartás alkalmával, kell átadni.
HARMADIK RÉSZ
A HONVÉD VEZÉRKAR FŐNÖKE ÁLTAL ALAPÍTHATÓ ÉS ADOMÁNYOZHATÓ ELISMERÉSEK
IX. FEJEZET
A KITüNTETő CíMEK éS AZ EMléKéRMEK
31. Kiváló Tanulmányokért Kitüntető Cím 39. § A  Kiváló Tanulmányokért Kitüntető Cím a  tanulmányait kiváló eredménnyel befejező honvéd tiszt- és altiszt-jelölt
részére adományozható.
32. Kiemelkedő Helytállásért Emlékérem 40. § Kiemelkedő Helytállásért Emlékérem a  nemzetközi békemisszióban történő szolgálatteljesítés során tanúsított
kimagasló helytállásért, példamutató tevékenységért adományozható.
X. FEJEZET
AZ EMléKlAPOK, AZ OKlEVElEK éS AZ EMléKTÁRGyAK
33. Emléklapok 41. § A  Honvédség munkáját segítő, áldozatkész munka elismerésére, valamint kiemelt esemény, különösen évforduló,
emléknap alkalmából Emléklap adományozható.
34. Emléktárgyak 42. § Emléktárgy adományozható kiemelt feladat, gyakorlat végrehajtása során nyújtott kiemelkedő teljesítményért,
különleges helytállásért, huzamos időn át példamutatóan ellátott szolgálatteljesítésért, jeles nap alkalmából.
XI. FEJEZET
AZ ADOMÁNyOZÁS éS AZ ÁTADÁS RENDJE, A VISSZAVONÁS
35. Az elismerési javaslatok felterjesztése 43. § (1) Az  elismerések adományozására vonatkozó javaslattétel rendjére a  26.  § (1)  bekezdésében, a  27.  §-ban, a  28.  §
(2) bekezdésében, a 30. §-ban, valamint a 36. § (3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A Kiváló Tanulmányokért Kitüntető Cím adományozására a katonai oktatási intézmény vezetője tehet javaslatot.
36. Az elismerések átadása 44. § (1) Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, az elismerések átadására március 15., május 21., augusztus 20. és október
23. alkalmával, továbbá a fegyvernemi napokon és a csapatünnepeken kerülhet sor.
(2) Az elismerések átadása központi ünnepségen, állománygyűlésen vagy külön ünnepségen történhet.
 (3) Az elismerést a Honvéd Vezérkar főnöke vagy az általa megbízott személy adja át.
 (4) A  Kiváló Tanulmányokért Kitüntető Címet a  tanulmányok befejeztével az  első beosztásba történő kinevezéssel
egyidejűleg, ünnepélyes keretek között kell átadni.
 (5) Az elismerések átadására a 33. § (7) bekezdését, a közzétételre a 35. §-t alkalmazni kell.
37. Elismerések visszavonása 45. § Az  elismerések visszavonására a  37.  § (1) és (2)  bekezdései alkalmazhatók azzal, hogy a  Kiváló Tanulmányokért
Kitüntető Címet az érintettől visszavonni nem lehet.
NEGYEDIK RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 46. § Ez a rendelet a kihirdetést követő 5. napon lép hatályba.
47. § (1) A  Tiszti és az  Altiszti-legénységi Szolgálati Jel adományozásánál az  e  rendelet hatálybalépésekor szolgálati
viszonyban állók esetén a  korábbi jogszabályok szerint beszámítható időtartamokat az  elismerésre jogosító
időtartamba be kell számítani.
(2) Az elismerésben részesített személy az e rendelet hatálybalépését megelőzően neki adományozott kitüntetések és
szolgálati jelek viselésére továbbra is jogosult, kivéve azokat, amelyek viselését jogszabály tiltja.
(3) E  rendelet hatályba lépését követően a  7.  §, 8.  §, 11.  §, 17.  §, valamint a  40.  §-ban meghatározott elismerések
beszerzését és első alkalommal történő átadását 2014. június 30-ig végre kell hajtani.
(4) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően alapított elismerés korábbi formájában is adományozható
2016. december 31-ig.
48. § Hatályát veszti
a) a  honvédelmi miniszter által alapítható és adományozható elismerésekről szóló 27/2002. (IV. 17.)
HM rendelet,
b)	 a Maléter	Pál	Emlékérem	alapításáról	szóló	15/1998.	(X.	6.)	HM	rendelet,
c) a  honvédelmi miniszter által adományozható művelődési és művészeti kitüntető díjakról szóló
13/1993.	(XII.	27.)	HM	rendelet. Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
9/2007. (IV. 3.) ÖTM rendelete a területek biológiai aktivitásértékének számításáról.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 62. §-a
(2) bekezdésének m) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának f) pontjában meghatározott feladatkörben
eljárva, – a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladatés hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a környezetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Az Étv.-ben meghatározott biológiai aktivitásértéket
e rendelet alapján kell kiszámítani.
2. § Az egyes területek, valamint a különböző felületminőségek biológiai aktivitásértékét az adott terület hektárban
mért területnagyságának és e rendelet melléklete szerinti
értékmutatójának a szorzata adja.
3. § A terület eredeti (változtatás előtti) biológiai aktivitásértékét
a) hatályos településrendezési eszközök hiányában
beépített területen a kialakult állapot, egyéb területen az
ingatlan-nyilvántartás szerinti művelési ágak,
b) hatályos településrendezési eszközök esetében a
területfelhasználási egységek és az építési övezeti, valamint az övezeti besorolásból adódó építési használat
szerinti
e rendelet mellékletének 1. táblázatában megadott értékmutató alkalmazásával kell kiszámítani.
4. § (1) A melléklet 1. táblázatában a beépítésre szánt területekre megadott értékmutatók az országos településrendezési és építési követelményekről szóló jogszabályban
meghatározott legkisebb zöldfelületi arányok esetére
vonatkoznak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott legkisebb zöldfelületi aránytól eltérő – kialakult, meglévő vagy újonnan
szabályozott – zöldfelület esetén az egyes területek biológiai aktivitásértéke arányosan módosítható, vagy az adott
területhasználaton belüli különböző felületminőségekhez
tartozó, e rendelet mellékletének 2. táblázatában meghatározott értékmutatók segítségével pontosítható (differen
ciált számítás), helyszíni vizsgálat adatai vagy az új szabályozás szerinti különböző felületek alapján.
5. § Az egyes területekre meghatározott biológiai aktivitásérték számítási módja (nem differenciált vagy differenciált
számítás) csak a terület felhasználásának vagy a szabályozásának módosulása esetén változtatható meg.
6. § A fővárosban a biológiai aktivitásérték szinten tartását
a fővárosi önkormányzatnak kell biztosítania.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
1104/2014. (III. 6.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szingapúri Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szingapúri Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  nemzeti fejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2013. (VI. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. május 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  a  személy, aki a  2013-évben kiírt „Nyilvános koncessziós pályázati kiírás dohánytermék
kiskereskedelmi jogosultság átengedésére” című pályázaton nyert és anyagi támogatást nyújt politikai pártnak, bűntettet
követ el és húsz évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikk (3) bekezdés a) pontja rögzíti, hogy „Nem lehet
országos népszavazást tartani az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről.”
A fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi
CXXXIV.  törvény (a továbbiakban: Fdvtv.) előírásai alapján történt a  „Nyilvános koncessziós pályázati kiírás
dohánytermék kiskereskedelmi jogosultság átengedésére” című pályázat kiírása és elbírálása, így a  pályázatot
benyújtó és azon nyertes személyek az  Fdvtv. követelményeinek eleget téve szerezhettek jogosultságot
dohánytermék kiskereskedelmi forgalmazására. Az  Fdvtv. előírásai között nem szerepel olyan feltétel, amely azt
szabályozná, hogy a nyertes pályázók kinek és milyen összegben nyújthatnak támogatást.
A pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló 1989. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Párttv.) IV. fejezete
szabályozza, hogy a pártok részére kik és milyen feltételekkel nyújthatnak támogatást. A Párttv. előírásai között nincs
olyan előírás, mely egyes személyeket azért zárna ki a támogatók köréből, mert a „Nyilvános koncessziós pályázati
kiírás dohánytermék kiskereskedelmi jogosultság átengedésére” című pályázaton nyertek.
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése rögzíti, hogy „Magyarország független, demokratikus jogállam.” Az Országos
Választási Bizottság álláspontja szerint a  demokratikus jogállam egyik jellemzője a  jogbiztonság, és annak
érvényesülése.
A bűncselekménnyé nyilvánításnak és büntetéssel fenyegetésnek alkotmányos indokon kell alapulnia:
szükségesnek, arányosnak és végső soron igénybevettnek kell lennie. Az Országos Választási Bizottság álláspontja
szerint a  kezdeményezésben szereplő kérdés nem felel meg az  alkotmányos büntetőjog fenti követelményének.
A  Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben megjelölt büntetni kívánt cselekmény, a  hozzá rendelni kívánt
szankció és a  kettő közötti összefüggés nem felel meg a  fentiekben megfogalmazott alkotmányos büntetőjog
követelményének. Ennek következtében a  kérdés tiltott tárgykört, az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontját
érintené.
Egyes személyek azzal, hogy egyrészt a  „Nyilvános koncessziós pályázati kiírás dohánytermék kiskereskedelmi
jogosultság átengedésére” című pályázaton nyertek, másrészt azzal, hogy a  jövőben pártok részére támogatást
nyújtanak, mindkét esetben jogszerűen járnak el, így azok miatt büntetőjogi felelősség megállapításának nincs
helye, mert az sértené a demokratikus jogállam alaptörvényi előírását.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint fentiek alapján egyértelmű, hogy eredményes népszavazás
esetén az  Alaptörvény demokratikus jogállamra vonatkozó előírásának módosítása lenne szükséges ahhoz, hogy
a kezdeményezésben szereplő cselekmények miatt büntetőjogi szankció kerüljön megállapításra.
Az Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésén, 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) pontján,
a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, az Fdvtv. és a Párttv. IV. fejezete
előírásain, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1274/2015. (IV. 30.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. prioritása keretében megvalósuló egyes projektek támogatásának növeléséről, valamint a prioritás keretében megvalósuló egyes projektek szakaszolásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek támogatásának növelését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért a  2.  mellékletben felsorolt projektek – a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális
Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti – szakaszolásával,
4. egyetért a 3. pont szerinti projektek forrásszerkezetének 2. melléklet szerinti módosításával,
 5. hozzájárul a  3.  pont szerinti projektek első szakasza tekintetében a  támogatási szerződés módosításához
a 2. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
6. hozzájárul a 3. pont szerinti projektek második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Programban a szakaszolt projektekre vonatkozó
felhívás megjelenését követően azonnal
 7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Programmal összefüggő
tervezési dokumentumok előkészítése során vegye figyelembe a  3.  pont szerinti projektek 2.  mellékletben
meghatározott költségeit,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 8. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  5.  ponttal összefüggésben gondoskodjon a  2.  mellékletben foglalt táblázat
3.  sorában szereplő projektre vonatkozó, a  BM EU Önerő Alap támogatás tárgyában megkötött támogatási
szerződés módosításáról,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 9. felhívja a  belügyminisztert, hogy vizsgálja meg a  8.  pont szerinti projekt második szakaszának megvalósításához
szükséges BM EU Önerő Alap támogatás nyújtása feltételeinek fennállását, és a  második szakaszra vonatkozóan
az  uniós támogatási szerződés megkötését követően gondoskodjon a  BM EU Önerő Alap támogatási szerződés
megkötéséről,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a második szakaszra vonatkozó uniós támogatási szerződés megkötését követően azonnal
10. egyetért a  KEOP-1.2.0/09-11-2012-0014 azonosító számú, „A siófoki szennyvízelvezetési agglomeráció
szennyvízgyűjtése és szennyvíztisztítása” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatási összegének
291 009 213 forinttal történő csökkentésével,
11. egyetért a projekt forrásszerkezetének 3. melléklet szerinti módosításával,
 12. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 3. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 13. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  KEOP-1.2.0/09-11-2012-0005 azonosító számú,
„Okány község szennyvízcsatornázása” című projekt támogatási szerződésének elállással történő felbontásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1054/2003. (VI. 13.) Korm. határozata a 2001. árvíz során károsodott Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei települések helyreállításának, újjáépítésének egyes kérdéseiről.
A Kormány megtárgyalta a a 2001. évi árvíz során károsodott Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei települések helyreállításának, újjáépítésének egyes kérdéseiről szóló előterjesztést és a következő határozatot hozta:
1.a) Tudomásul veszi, hogy a magánszemélyek tulajdonában lévő, műemléki védettséget élvező lakóingatlanok,
az egyházi ingatlanok, valamint a településfejlesztés körében a még be nem fejezett kivitelezési munkálatok befejezési határideje 2003. június 30.
b) Elfogadja a Helyreállítási és Újjáépítési Tárcaközi
Bizottság tájékoztatóját a beregi térségben 2001. év tavaszán keletkezett károk helyreállításának és újjáépítésének
helyzetéről.
c) A belügyminiszter intézkedjen
— a még folyamatban lévő kivitelezési munkák, kifize
tések, a kivitelezők garanciális kötelezettsége teljesülésének folyamatos koordinálásáról és ellenőrzéséről;
— a más szerv hatáskörébe nem tartozó lakossági bejelentések, panaszügyek intézéséről;
— a Kormány tájékoztatásáról a helyreállítási, újjáépítési tevékenység teljes körű kivitelezési, pénzügyi lezárását
követően.
d) A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási
Hivatal 2003. június 30-ig vizsgálja felül a nagy értékű
helyreállítási megállapodások szerinti jelzálogjog-bejegyzéseket, szükség esetén intézkedjen azok módosításáról.
e) Egyetért azzal, hogy a beregi térség helyreállítására,
újjáépítésére biztosított költségvetési pénzeszközből a
Belügyminisztérium fejezetnél még rendelkezésre álló
217,9 millió Ft felhasználása az alábbi sorrendiség figyelembevételével történik:
— szerződéses kötelezettségből fennálló kötelezettség
teljesítésére; — folyamatban lévő peres eljárásokból várhatóan keletkező fizetési kötelezettségek teljesítésére;
— megkezdett, de forráshiány miatt be nem fejezett
önkormányzati beruházások finanszírozására.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos f) Felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a ,,Segítsünk
az árvízkárosultakon’’ alszámlára befizetett adományokat
a természeti katasztrófát szenvedett magánszemélyek megsegítésére használja fel, és arról a mindenkori éves zárszámadás keretében adjon számot.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos 2. A Kormány a Helyreállítási és Újjáépítési Tárcaközi
Bizottságot 2003. június 30. napjával megszünteti, és a
2001. év elején kialakult árvízi katasztrófa helyzet kezelésével kapcsolatos egyes feladatokról szóló 1019/2001.
(III. 9.) Korm. határozat 4., 5. és 7. pontjait hatályon kívül
helyezi.
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
54/2013. (VI. 12.) OGY határozata Szilágyi László országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Szilágyi László országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi
Bíróság 15. B. XX.1550/2012. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
93/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Dehelánné Dörömbözi
Terézt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság mexikóvárosi nagykövetségének
vezetésével, valamint a Magyar Köztársaság Guatemalai Köztársaságban, a Costa Rica-i Köztársaságban, a Hondurasi
Köztársaságban, Jamaicában és az El Salvadori Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2008. november 4. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
85/2015. (X. 6.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
dr. Kelemen Annát,
dr. Nagy Krisztinát és
dr. Szatmári Györgyi Katalint
– 2015. október 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
159/2009. (HK 1/2010.) HM HVKF intézkedése a NATO KFOR kötelékében szolgálatot teljesítő MH KFOR Megelőző Egészségügyi Laboratórium megszüntetéséről és kivonásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK
15.) HM utasításra, valamint a termelői és a fogyasztói logisztikai rendszer szakirányításáról, valamint a logisztikai
gazdálkodásról szóló 6/2008. (HK 4.) számú HM védelmi
tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár intézkedés
ben foglaltakra – a NATO KFOR kötelékében szolgálatot
teljesítő MH KFOR Megelőző Egészségügyi Laboratórium megszüntetéséről és kivonásáról az alábbi
intézkedést adom ki. Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM Honvéd Vezérkar főnökének (a továbbiakban: HM HVKF) közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, illetve a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek az MH KFOR Megelőző Egészségügyi Laboratórium (a továbbiakban: MH KFOR MEL) megszüntetésében és kivonásában érintettek.
Az ideiglenes katonai szervezet megszüntetése 2. Az MH állományából a NATO KFOR kötelékben
működő MH KFOR MEL utolsó minta fogadási napja
2010. január 8., melynek feldolgozásának és kiértékelésének határideje 2010. január 18.
3. Az MH KFOR MEL 2010. január 25.-től kikerül a
KFOR szolgálati alárendeltségéből, majd 2010. február
28-ig kivonásra kerül.
4. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) együttműködve az MH Dr. Radó
György Honvéd Egészségügyi Központtal (a továbbiakban: MH HEK), az MH Műveleti Központtal (a továbbiakban: MH MK), a HM Infrastrukturális Ügynökséggel (a továbbiakban: HM IÜ), a HM Közgazdasági és Pénzügyi
Ügynökséggel, valamint a HM Fejlesztési és Logisztikai
Ügynökséggel (a továbbiakban: HM FLÜ) 2010. január
01-től megkezdi a felszámolás, kivonás, átcsoportosítás,
valamint a megszüntetés szakmai feladatainak tervezését
és előkészítését.
5. Az MH KFOR MEL kivonásának logisztikai támogatását, a hadfelszerelés hazaszállításának előkészítését és
végrehajtását, valamint az elszámolással kapcsolatos feladatokat a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos a Magyar
Honvédséget érintő feladatok logisztikai támogatás végrehajtásának részletes szabályairól szóló 132/2008. számú
HM FLÜ vezérigazgató és MH ÖHP parancsnok együttes
intézkedésében meghatározottaknak megfelelően hajtják
végre.
6. Az MH KFOR MEL Felszámolási Tervét az MH
ÖHP készíti el 2010. január 10-ig, együttműködve az MH
HEK-el, HM IÜ-vel, valamint a HM FLÜ-vel.
7. Az MH ÖHP az erőforrás-, költségszükségleti és kiadási igényterv elkészítéséhez szükséges adatokat 2010.
január 10-ig megküldi a HM HVKF helyettes útján a HM
védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár részére.
8. Az MH KFOR MEL megszüntetésével kapcsolatos
feladatokat az MH ÖHP 2010. április 30-ig hajtja végre.
9. A műveleti tapasztalatok feldolgozását és értékelését
követően az MH ÖHP összefoglaló jelentést terjeszt fel
2010. április 30-ig a HM HVKF helyettes részére. A jelentés egészségügyi szakmai fejezetét az MH HEK felterjeszti az MH ÖHP-nek.
10. Az MH KFOR MEL állományának visszaszűrését
az MH HEK terve alapján hajtják végre.
11. A kivonással összefüggő, nemzetközi kapcsolattartást és az átalárendelés visszavonásával kapcsolatos feladatokat (ReTOA) az MH MK végzi.
12. Az MH ÖHP parancsnoka 2010. május 15-ig jelent a
HM HVKF-nek a megszüntetés végrehajtásáról.
Záró rendelkezések 13. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba
és 2010. május 15-én hatályát veszti.
14. A NATO KFOR kötelékében szolgálatot teljesítő
MH KFOR Megelőző Egészségügyi Laboratórium megalakításáról és felkészítéséről szóló 99/2008. (HK 9.) számú HM HVKF intézkedés 2010. május 15-től hatályát
veszti.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
295/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr.  Drexler András Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország havannai nagykövetségének
a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Dominikai Köztársaságban és Jamaicában való képviseletére kapott
megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarországnak a Dominikai Közösségben és Saint Luciában
való képviseletével.
Budapest, 2017. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1313/2014. (V. 14.) Korm. határozata a TIOP-2.3.3-13/1-2014-0001 azonosító számú [„Nemzeti Egészségügyi Informatikai (e-egészségügy) Rendszer Térségi, funkcionálisan integrált intézményközi információs rendszerek kiépítéséhez szükséges helyi infrastruktúra fejlesztések” című] projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  TIOP-2.3.3-13/1-2014-0001 azonosító számú, „Nemzeti Egészségügyi
Informatikai (e-egészségügy) Rendszer Térségi, funkcionálisan integrált intézményközi információs rendszerek
kiépítéséhez szükséges helyi infrastruktúra fejlesztések” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot (a továbbiakban: projektjavaslat),
2. elfogadja az 1. melléklet szerint a projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését,
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a  projektjavaslat keretében a  Közép-magyarországi
Régióban megvalósuló fejlesztésekhez arányosítás alapján meghatározott 1 555 714 286 forint összegű forrásnak
a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap terhére történő biztosításához szükséges intézkedéseket,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. hozzájárul a projektjavaslat támogatási szerződésének a megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök