text:
14/2010. (IV. 13.) NFGM rendelete a területfejlesztés intézményrendszere 2010. működtetését szolgáló előirányzatok felhasználásának részletes szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pontjának j) alpontjában, valamint a nemzeti fejlesztési és
gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § e) pontjában foglalt feladatkörömben
eljárva, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 1. számú
mellékletében meghatározott, XV. Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium fejezet, 25. fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 4. területfejlesztési és építésügyi feladatok alcím, 4. Területfejlesztési intézményrendszeri feladatok
jogcímcsoport felhasználására, kezelésére és ellenőrzésére terjed ki.
2. § (1) A területfejlesztésért és területrendezésért felelős miniszter (a továb biak ban: miniszter) támogatási szerződés alapján
a jogcímcsoport
a) 1. Regionális Fejlesztési Tanácsok és munkaszervezeteik működési kiadásai jogcím előirányzatából minden
regionális fejlesztési tanács részére 50 millió forint,
b) 2. Megyei Területfejlesztési Tanácsok és munkaszervezeteik működési kiadásai jogcím előirányzatából minden
megyei területfejlesztési tanács részére 4 473 684 forint,
c) 3. Kistérségi fejlesztési tanácsok és munkaszervezeteik támogatása jogcím előirányzatából minden kistérségi
fejlesztési tanács – ahol a kistérségi fejlesztési tanács feladatait többcélú kistérségi társulás látja el, ott a többcélú
kistérségi társulás – részére 1 millió forint,
d) 6. Balaton Fejlesztési Tanács támogatása jogcím előirányzatából a Balaton Fejlesztési Tanács részére 50 millió
forint,
e) 7. Budapest Agglomerációs Fejlesztési Tanács támogatása jogcím előirányzatából a Budapesti Agglomerációs
Fejlesztési Tanács részére 5 millió forint,
f) 8. Egyéb területfejlesztési intézmények működésének támogatása jogcím előirányzatából
fa) a Tisza-tó Térségi Fejlesztési Tanács részére 3 millió forint;
fb) a Velencei-tó-Vértes Térségi Fejlesztési Tanács részére 3 millió forint;
fc) a Szigetköz-Felső-Duna mente Térségi Fejlesztési Tanács részére 3 millió forint;
fd) a 8-as főút Térségi Fejlesztési Tanács részére 3 millió forint;
fe) a Duna-Tiszaközi Hátság és Soroksári Dunaág Térségi Fejlesztési Tanács részére 1 millió forint;
ff) a Dunakanyar Térségi Fejlesztési Tanács részére 1 millió forint
működési támogatást nyújt.
(2) A miniszter a támogatási szerződést az (1) bekezdés szerinti tanáccsal, és annak jogi személyiséggel rendelkező
munkaszervezetével (a továb biak ban együtt: kedvezményezett) köti meg. A támogatási szerződésben rendelkezni
kell többek között a működési támogatás céljáról, az elszámolható költségek köréről, az elszámolással kapcsolatos
tartalmi és formai követelményekről, a kötbér fizetésének eseteiről és mértékéről, valamint a támogatás
visszavonásának eseteiről és módjáról.
(3) A támogatott a szerződés tervezetét annak kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül cégszerűen aláírva,
igazolható módon visszaküldi a miniszter részére az alábbi eredeti dokumentumok, vagy azok közjegyző által
hitelesített másolatának csatolásával:
a) a bejegyzésről szóló okirat;
b) a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeinek igazolására alkalmas iratokról szóló 1/2006. (II. 2.) FMM rendelet
2. § (2) bekezdése szerinti nyilatkozat;
c) a törvényes képviselő személyét igazoló okirat;
d) a támogatott képviselőjének 30 napnál nem régebbi aláírási címpéldánya.
3. § (1) A működési támogatás igénybevétele előfinanszírozás keretében történik.
(2) Ha a működési támogatás az 5 millió forintot
a) nem haladja meg, akkor folyósítására egy összegben, a támogatási szerződés hatálybalépésétől számított
20 munkanapon belül,
b) meghaladja, akkor a támogatás 50%-ának folyósítására a támogatási szerződés hatálybalépésétől számított
20 munkanapon belül, 25-25% folyósítására augusztus 31-ig, illetve október 31-ig
kerül sor.
(3) Ha a támogatás folyósítására tárgyév november 15-ig a kedvezményezettnek felróható okból nem kerül sor,
a miniszter a támogatási szerződéstől eláll. 4. § (1) A működési támogatás terhére működési kiadások keretében személyi jellegű (személyi juttatások, munkaadókat
terhelő járulékok), dologi (készletbeszerzés, szolgáltatások, különféle dologi kiadások, egyéb folyó kiadások) és
felhalmozási kiadások (intézményi beruházások, felújítások, egyéb intézményi felhalmozási kiadások)
finanszírozhatóak.
(2) Pénzeszköz-átadás a működési támogatás terhére csak munkaszervezeti feladatokat ellátó szervezet részére történő
átadás, vagy törvény alapján létrehozott tanács részére teljesített tagdíjfizetés vonatkozásában számolható el.
(3) A működési támogatásból reprezentációs célú kiadásokra legfeljebb a támogatás 5%-a használható fel.
(4) A 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti forrásból régiónként 8,0 millió forint kizárólagos felhasználási célja a régió
képviseletének biztosítása a Magyarországi Régiók Brüsszeli Képviseletében. 5. § (1) A kedvezményezettet beszámolási kötelezettség terheli, amely tartalmazza
a) az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000.
(XII. 24.) Korm. rendelet 7. § (1)–(2) bekezdésében és a 10. § (1) bekezdésében előírt kötelezettség szerinti
tárgyévre vonatkozó költségvetési beszámolót;
b) a kedvezményezett tárgyévi területfejlesztési célú tevékenységéről szóló szakmai beszámolót;
c) a működési támogatás felhasználásáról szóló pénzügyi elszámolást és
d) a működési támogatásban részesülő tanács által tárgyévben, a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló
törvény szerint létrehozott tanáccsal szemben fennálló tagdíjfizetési kötelezettségek kimutatását és az azok
teljesítését igazoló dokumentumokat.
(2) A kedvezményezett az (1) bekezdés a) pontja szerinti dokumentumot 2011. február 28-áig, az (1) bekezdés
b)–d) pontja szerinti dokumentumot pedig 2011. január 31-éig küldi meg a miniszter részére. A beérkezett
dokumentumok hiánypótlására egy alkalommal, a miniszter által hivatalos iratként postára adott felszólítás
kézhezvételét követő 10 munkanapon belül van lehetőség.
6. § (1) A kedvezményezett a miniszter által elfogadott elszámolással nem lefedett működési támogatást legkésőbb
a miniszter erről szóló értesítését követő 10 munkanapon belül visszafizeti.
(2) A működési támogatás teljes összegét vissza kell fizetni, ha a kedvezményezett az e rendeletben vagy a támogatási
szerződésben meghatározott bármely kötelezettségét neki felróható okból 20 munkanapon belül nem teljesíti.
7. § A kedvezményezett kötbért fizet, ha az e rendeletben vagy a támogatási szerződésben foglalt bármely határidőt neki
felróható okból 20 munkanapot nem meghaladó mértékben elmulasztja. A kötbér a késedelembe esés napjától
a teljesítés napjáig kerül felszámításra, amelybe a késedelembe esés napja beleszámít, a teljesítés napja pedig nem.
A kötbér mértéke az 5 millió forintot nem meghaladó működési támogatási összeg esetén a támogatás összegének
munkanaponként 1,5%-a, egyéb esetben munkanaponként 0,3%-a.
8. § A miniszter a 6–7. §-ok alapján fennálló fizetési kötelezettségről hivatalos iratként postára adott levélben tájékoztatja
a kedvezményezettet. A kedvezményezett a tájékoztatás kézhezvételét követő 20 munkanapon belül teljesíti fizetési
kötelezettségét.
9. § A szerződés lezárásáról a miniszter írásban tájékoztatja a kedvezményezettet.
10. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2011. július 1-jén hatályát veszti.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
89/2012. (III. 20.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 100. § b) pontja alapján
– a nemzeti erőforrás miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
dr. Fodorné dr. Nagy Saroltát, a Sárospataki Református Teológiai Akadémia egyetemi docensét és
dr. Gömze Antal Lászlót, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét
2012. március 5. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2012. február 14.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
21/2018. (XII. 13.) BM utasítása a magyar–horvát határforgalom ellenőrzésének a végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § A  személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) szóló,
2016. március 9-i (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (2a) bekezdése alapján az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) ezen utasításban foglaltakra
figyelemmel hajtja végre a határforgalom ellenőrzését.
2. § A rendőrség célzott határforgalom-ellenőrzést végez az alábbi, schengeni külső – magyar–horvát – határátkelőhelyek
kilépő-belépő oldalán:
1. Magyar–horvát határszakasz:
1.1. Letenye–Goričan (Muracsány) II.
1.2. Udvar–Duboševica (Dályok) 3. § A rendőrség a célzott határforgalom-ellenőrzést 2018. december 15-e és 2019. január 15-e között a határforgalom
intenzitásához igazodva végzi.
4. § Ez az utasítás 2018. december 15-én lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
100/2018. (VII. 23.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX.  törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a honvédelmi miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
Siklósi Péter Pálnak, a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása áthelyezésére tekintettel
– 2018. július 22-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 220.  § (2)  bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva, a honvédelmi miniszter javaslatára
dr. Vezekényi Csabát a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2018. július 23-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
70/2017. (VI. 8.) számú NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Bíró Zoltán magánszemély (a továbbiakban: Szervező) által kezdeményezett országos népszavazási kérdés tárgyában – 10 igen és 0 nem szavazattal – meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Egyetért-e Ön azzal, hogy december huszonnegyedike munkaszüneti nap legyen?”
népszavazásra javasolt kérdést hitelesíti. A határozat ellen annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő 15 napon belül az  ügyben
érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy elektronikus
dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti Választási
Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547, e-mail: nvb@nvi.hu).
A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2017. június 21-én 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. [A benyújtás körülményei, az NVI elnök előzetes vizsgálata]
 [1] A népszavazásra javasolt kérdést a  Szervező – magánszemélyként – 2017. május 8-án 9 óra 47 perckor
személyesen nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári
kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.)
3.  § (1)  bekezdése szerinti hitelesítés céljából. A  Szervező a  népszavazásra javasolt kérdéshez 24 választópolgár
támogató aláírását mellékelte, melyek közül 22 felelt meg az  Nsztv. 4.  § (3)  bekezdésében foglalat törvényi
feltételeknek.
[2] A Szervező az  Nsztv. 4.  § (2)  bekezdésében rögzített előzetes feltétel meglétének igazolására csatolta a  Nemzeti
Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) NAIH-118870/2017. számú,
2017. május 3-án kelt határozatát, melyben a  Hatóság a  Szervezőt az  információs önrendelkezési jogról és
az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 68. (6)  bekezdésében foglaltak szerint, mint adatkezelőt
nyilvántartásba vette.
[3] A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  § (1)  bekezdésében rögzített hatáskörében eljárva a  kérdés
benyújtásától számított 5 napon belül elvégezte a  kezdeményezés előzetes formai vizsgálatát. A  népszavazási
kezdeményezés a  jogszabályi követelményeknek megfelelt, így azt a  Nemzeti Választási Iroda elnöke a  Nemzeti
Választási Bizottság elé terjesztette.
II. [A népszavazásra javasolt kérdés hitelesítésének feltételei]
 [4] Az Nsztv. 11.  § (1)  bekezdése szerint a  Nemzeti Választási Bizottság a  kérdést akkor hitelesíti, ha az  az
Alaptörvényben, valamint az Nsztv.-ben a kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel.
 [5] A kérdés az  Országgyűlés hatáskörébe tartozik, a  munkaszüneti napokat törvény határozza meg. A  munka
törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a  továbbiakban: Mt.) 102.  § (1)  bekezdése szerint munkaszüneti nap:
január 1., március 15., nagypéntek, húsvéthétfő, május 1., pünkösdhétfő, augusztus 20., október 23., november 1.
és december 25–26. E mellett az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény, a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény, a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény, a  büntetések, az  intézkedések,
egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény is az Mt.-hez
hasonlóan felsorolja a munkaszüneti napokat.
[6] Ahhoz, hogy az  országos népszavazásra javasolt kérdés szerinti december 24-e munkaszüneti nap legyen,
szükséges a  munkaszüneti napokat meghatározó fenti törvényi rendelkezések módosítása, mely egyértelműen
az Országgyűlés hatáskörébe tartozik.
[7] A kérdés az  Alaptörvényben felsorolt ún. tiltott tárgyköröket sem érinti, így különösen a  javasolt munkaszüneti
nap bevezetése alapján nem határozható meg olyan konkrét változás, amely a költségvetési törvény módosítását
tenné szükségessé. Megjegyzendő, hogy az  Országgyűlés ebben az  évben az  egyes törvényeknek a  nagypéntek
munkaszüneti nappá történő nyilvánításával összefüggő módosításáról szóló 2017. évi XIII. törvénnyel döntött
a  nagypéntek munkaszüneti nappá nyilvánításáról, mely egyéni képviselői indítvány alapján került elfogadásra.
A  törvényjavaslat vitája során a  Kormány egyetértett a  javaslattal, nem fogalmazott meg olyan álláspontot,
amelyben a költségvetésre gyakorolt negatív hatásokra kitért volna.
[8] A fentiekre is tekintettel teljesül a  jogalkotói egyértelműség alapkritériuma, vagyis az, hogy az  Országgyűlés
számára világos legyen az, hogy a  népszavazás eredménye pontosan mire kötelezi, valamely jogalkotástól való
tartózkodásra vagy éppen ellenkezőleg, jogalkotásra. Ez  utóbbinak, konkrétnak és határozottnak kell lennie,
azaz a  törvényalkotó számára világosnak kell lennie, hogy milyen tartalmú és irányú jogalkotásra köteles annak
érdekében, hogy a népszavazási kezdeményezés célba érjen. Jelen kérdés eleget tesz mind a választópolgári, mind
a  jogalkotói egyértelműség kritériumának. A  kérdésben használt dátummegjelölés mind köznapi értelemben
egyértelmű, illetve a jogalkotó számára is pontosan ismert a jogalkotási kötelezettség tartalma.
[9] A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
[Az Nsztv. 8. § (3) bekezdésében meghatározott körülmény fennállásának vizsgálata]
 [10] Az Nsztv. 8.  § (3)  bekezdése szerint „Két kérdés abban az  esetben tekintendő azonos tárgyúnak, ha azok – akár
részben – azonos vagy egymást kizáró kötelezettséget rónának az  Országgyűlésre”. Az  Nsztv. 11.  § (2)  bekezdése
szerint e körülmény fennállásáról a Nemzet Választási Bizottság a kérdést hitelesítő határozatában dönt.
[11] A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a Bizottság és – e határozat meghozatalának időpontjáig – a Kúria
nem hozott olyan döntést, melyben a  jelen eljárásban tárgyalt népszavazásra javasolt kérdéssel azonos tárgyú
kérdés hitelesítéséről rendelkezett volna.
[A határozat indokolásának összegzése]
 [12] A fent leírtak alapján a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésre irányuló kérdést hitelesíti.
III. [A határozat alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezések]
 [13] A határozat az  Nsztv. 3.  §-án, a  8.  §-án, a  11.  §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az  Nsztv. 29.  §-ának
(1)  bekezdésén és a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 223–225.  §-ain, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés
s) pontján alapul.
Budapest, 2017. június 6. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság
 elnöke


text:
1609/2017. (IX. 5.) Korm. határozata a Magyarország 2017. központi költségvetéséről szóló 2016. XC. törvény alapján a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 4. Hit- és erkölcstan oktatás és tankönyvtámogatás jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
17. §-a, valamint a 4. melléklet 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 4. Hit- és erkölcstan oktatás és
tankönyvtámogatás jogcímcsoport kiadási előirányzatának legfeljebb 1684,2 millió forint összeggel történő
túllépését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2013. (I. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a hollandiai magyarság kulturális identitásának megőrzése, valamint a szegény sorsú kárpát-medencei gyermekek
támogatása érdekében végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Küssel József, a Hollandiai Magyar Katolikus Egyházközösségi Tanács amszterdami csoportjának képviselője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. január 21.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
62/2010. (VII. 22.) ME határozata a Központi Statisztikai Hivatal elnökhelyettesének kinevezéséről.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 4. § (2) bekezdése alapján, a közigazgatási és igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Németh Zsoltot a Központi Statisztikai Hivatal elnökhelyettesévé
– 2010. július 12-ei hatállyal – hat évi időtartamra
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1277/2010. (XII. 9.) Korm. határozata a kormányzati informatika konszolidációjához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy jóváhagyásra terjessze elő a Kormány infokommunikációs stratégiáját;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2010. december 31.
2. elrendeli a kormányzati struktúrában történt változásokra tekintettel és a kormányzati informatikai feladatok
konszolidálásának haladéktalan végrehajtása érdekében valamennyi minisztérium, valamint az egyes miniszterek
irányítása, felügyelete alá tartozó szerv tekintetében a következőkre kiterjedő vizsgálat lefolytatását:
a) az egyes szervek informatikai és elektronikus hírközlési (a továbbiakban: informatikai) infrastruktúrájának,
a humánerőforrás felkészültségének feltérképezése, átvilágítása,
b) a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény 2. számú melléklete szerint
elkészített, az információtechnológiai rendszerek átadás-átvételéről szóló jegyzőkönyvek értékelése,
c) az egyes szervek informatikai stratégiáinak, üzemeltetési, fejlesztési és projektvezetési feladatainak teljes körű
számbavétele,
d) informatikai tárgyú utasítások, szabályzatok számbavétele, szabályozási térkép elkészítése,
e) valamennyi hatályos, a már nem hatályosak közül a 2008. január 1-je és 2010. június 30-a között megkötött
informatikai szerződés felülvizsgálata, a kapcsolódó kötelezettségvállalások ellenőrzése,
f) az információbiztonság infrastrukturális és szabályozási helyzetének áttekintése,
g) az adatvagyon és adatfeldolgozás, illetve adatkapcsolatok jogi helyzetének és szerződéses hátterének áttekintése,
h) az érintett szervezetek informatikai finanszírozási helyzetével kapcsolatos valós helyzetkép bemutatása,
i) az érintett szervezetek informatikai területen kiszervezett tevékenységének teljes számbavétele,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter (koordináció és saját intézmények
tekintetében) egyes miniszterek a saját minisztériumuk, valamint az
irányításuk, felügyeletük alá tartozó szervek tekintetében
Határidő: 2011. február 28.
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy figyelemmel az 1. pont szerinti infokommunikációs stratégiára, a
2. pontban foglalt feladat végrehajtásának során nyert eredmények ismeretében terjessze elő a Kormány kormányzati
informatikai konszolidációhoz kapcsolódó intézkedési tervét, továbbá tegyen javaslatot a kapcsolódó jogszabályi
környezetben, valamint intézményi struktúrában szükséges változtatásokra;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. április 30.
4. megbízza a nemzeti fejlesztési minisztert a 3. pont szerinti, a kormányzati informatikai konszolidációhoz kapcsolódó
feladatok végrehajtásához szükséges pénzügyi erőforrásokról és várható megtakarításokról szóló részletes
hatástanulmány elkészítésével.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2003. (I. 31.) ME határozata főiskolai tanárok felmentéséről.
A felsőoktatásról szóló — többször módosított — 1993.
évi LXXX. törvény 73. §-ának a) pontja alapján, az oktatási
miniszter előterjesztésére
dr. Andics Jenőt, a Budapesti Gazdasági Főiskola főiskolai tanárát — közalkalmazotti jogviszonya közös megegyezéssel történő megszüntetésére tekintettel — 2002. december 31-i hatállyal,
dr. Varecza Árpádot, a Nyíregyházi Főiskola főiskolai
tanárát — nyugállományba vonulására tekintettel — 2003.
február 1-jei hatállyal és
dr. Osztroluczky Miklóst, a Szent István Egyetem főiskolai tanárát — közalkalmazotti jogviszonya lemondással
történő megszüntetésére tekintettel — 2003. március 1-jei
hatállyal
e tisztségéből felmentem. Budapest, 2002. december 23. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
2010. XCI. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a közös államhatárt keresztező szénhidrogén szállító vezetékek építésével, üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya
között a közös államhatárt keresztező szénhidrogén szállító vezetékek építésével, üzemeltetésével, fenntartásával,
rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a közös
államhatárt keresztező szénhidrogén szállító vezetékek építésével, üzemeltetésével,
fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos
együttműködésről
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek),
– figyelembe véve a Magyar Köztársaság és a Horvát Köztársaság szénhidrogén szállító rendszerei működésének
megbízhatóságát és szénhidrogén-ellátásának biztonságát, mint stratégia célkitűzést, – elősegítve a két ország földgáz rendszerirányítóinak, és szénhidrogén szállító vezeték üzemben tartására
engedéllyel rendelkezők együttműködését, valamint a regionális szénhidrogén piacok fejlesztését és az országok
közötti szénhidrogén-kereskedelem fejlesztését, – elősegítve és megfelelő körülményeket biztosítva a határkeresztező szénhidrogén vezetékek építésének,
üzemeltetésének, fenntartásának, rekonstrukciójának és üzemzavar elhárításának, – összhangban az Athénban, 2005. október 25-én aláírt, az Energiaközösséget létrehozó szerződés alapelveivel,
– figyelembe véve a Magyar Köztársaság és a Horvát Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös
védelméről, Zágrábban, 1996. május 15-én aláírt Megállapodást, valamint a Magyar Köztársaság és a Horvát
Köztársaság között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről szóló, Barcson,
1996. augusztus 30-án aláírt Egyezményt, a következőkben állapodnak meg:
I. FEJEZET
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI 1. Cikk
(1) A Szerződő Felek ezen Megállapodás végrehajtásával a Magyar Köztársaságban és a Horvát Köztársaságban
az energiaügyekért felelős miniszter által vezetett Minisztériumot (a továbbiakban: Minisztériumok) bízzák meg.
(2) Ezen Megállapodás alkalmazása szempontjából: a) határsáv: az államhatár vonalától számított 100 méteren belülre eső övezet az államhatár mindkét oldalán;
b) vezetékek: a II. Fejezet 9. Cikkében meghatározott vezetékek határsávba eső szakaszai;
A törvényt az Országgyűlés a 2010. szeptember 13-i ülésnapján fogadta el.
c) építés: a vezetékek létesítésének előkészítésével, megvalósításával, üzembe helyezésével kapcsolatos munkálat;
d) üzemeltetés: a vezetékek üzemben tartása, műszaki állapotának folyamatos ellenőrzése, műszaki adatainak
rögzítése és nyilvántartása a folyamatos működés biztosítása érdekében;
e) fenntartás: minden olyan munka, amely a biztonságos üzemeltetés érdekében a vezetékek szokásos
állagmegóvásával és szükség szerinti javításával függ össze; f) rekonstrukció: minden olyan, a c), d) és e) pontba nem sorolt munka, amelynek eredményeként megváltozik
a vezetékek műszaki paramétere; g) üzemzavar-elhárítás: minden olyan munka, amely az élet-, vagyon- és az ellátásbiztonság, valamint a normál
üzemállapot helyreállítását szolgálja. 2. Cikk
(1) A Szerződő Felek támogatják az ezen Megállapodás II. Fejezetének 9. Cikkében megjelölt projektek megvalósulását.
A Megállapodás aláírását követően a Minisztériumok tájékoztatják egymást a projektek megvalósításában
beruházóként és/vagy irányítóként, illetve operátorként részt vevő gazdasági társaságok (a továbbiakban: Társaságok)
nevéről és székhelyéről. (2) A Minisztériumok folyamatosan tájékoztatják egymást a Társaságok nevében és székhelyében bekövetkező minden
változásról, valamint a projektek megvalósításában elért előrehaladásról. 3. Cikk
Az ezen Megállapodás végrehajtásából eredő munkák elvégzéséhez az adott Szerződő Fél államának területén nincs
szükség a másik Szerződő Fél állama által kiadott munkavállalási engedélyre.
4. Cikk
(1) A vezetékek építésének, üzemeltetésének, fenntartásának, rekonstrukciójának és üzemzavar-elhárításának
előkészítésével, tervezésével és kivitelezésével megbízott személyek a beruházások időszakában – a munkavégzés
keretei között – szabadon mozoghatnak a határsávban. (2) A jelen Cikk (1) bekezdésében meghatározott személyek a Szerződő Felek által felhatalmazott ellenőrző szervek
felszólítására az államhatár átlépéséhez szükséges érvényes okmánnyal kötelesek igazolni magukat.
(3) A jelen Cikk (1) bekezdésében meghatározott személyek névjegyzékét a Társaságok a munkák megkezdését
megelőzően legalább 15 nappal megküldik mindkét Szerződő Fél illetékes határőrizeti szerveinek.
(4) Minden olyan építési, üzemeltetési, fenntartási, rekonstrukciós vagy üzemzavar-elhárításra irányuló munkavégzéshez,
amely érintheti a határjeleket vagy az államhatár vonalát, az Államhatár Felújítására, Megjelölésére és Karbantartására
létrehozott Magyar–Horvát Vegyesbizottság jóváhagyására van szükség. (5) A vezetékek építésével, üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos
munkákat úgy kell elvégezni, hogy az államhatár vonalát jelölő határjelek, a határhidakon lévő határtáblák és egyéb
jelek ne sérüljenek. 5. Cikk
A vezetékek építési, üzemeltetési, fenntartási, rekonstrukciós és üzemzavar elhárítási munkáit a Szerződő Felek
államaiban hatályos jogi és műszaki előírásokkal összhangban, annak az államnak a műszaki és jogi előírásai szerint kell
elvégezni, amelynek területén az adott vezeték érintett része található.
6. Cikk
(1) A vezetékek építéséhez, üzemeltetéséhez, fenntartásához, rekonstrukciójához és üzemzavar-elhárításához szükséges
gépeknek, járműveknek, berendezéseknek és eszközöknek a Magyar Köztársaság területére történő behozatala
esetén – a Magyar Szerződő Fél európai uniós tagságából fakadó kötelezettségeivel összhangban – ideiglenes
behozatal vámeljárás keretében behozatali vámok alóli teljes mentesség biztosítható. A Horvát Köztársaság területére
történő behozatal esetén, ugyanezen ideiglenes behozatali vámeljárásra vonatkozó szabályok érvényesek.
(2) A munkák befejezését követően a fel nem használt, valamint az időközben vissza nem szállított vagyontárgyakat
– a Szerződő Felek vámhatóságai által meghatározott időpontig – vissza kell szállítani azon állam területére, ahonnan
azok érkeztek. Azokat a vagyontárgyakat, amelyeknek visszaszállítása ennek ellenére sem történik meg, vám-, adó- és
egyéb díjfizetési kötelezettség terheli azon állam hatályos jogszabályai szerint, amelynek területén a vagyontárgyak
maradtak. (3) A jelen Cikk (1)–(2) bekezdésében foglaltak megvalósulását a Szerződő Felek vámhatóságai ellenőrzik.
7. Cikk
A Szerződő Felek nem viselnek felelősséget a Társaságok azon kötelezettségeiért, amelyek a jelen Megállapodás
szerinti projektek megvalósításából adódnak. Mindkét Szerződő Fél saját belső jogszabályaival összhangban
támogatja, hogy a Társaságok eleget tehessenek a projektek megvalósítása során a vezetékek építésével,
üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatban vállalt kötelezettségeiknek.
8. Cikk
Jelen Megállapodás értelmezésével és végrehajtásával összefüggő esetleges viták rendezése a Minisztériumok
feladata. Megegyezés hiányában a vitás kérdéseket a Szerződő Felek diplomáciai úton rendezik.
II. FEJEZET
EGYÜTTMŰKÖDÉS VEZETÉKEK ÉPÍTÉSE, ÜZEMELTETÉSE, FENNTARTÁSA, REKONSTRUKCIÓJA ÉS ÜZEMZAVAR
ELHÁRÍTÁSA TERÉN
9. Cikk
(1) A Magyar Szerződő Fél a Magyar Köztársaságban hatályos jogszabályokkal összhangban a területén lehetőséget
biztosít a következő vezetékek építésére, üzemeltetésére, fenntartására, rekonstrukciójára és üzemzavarának
elhárítására: a) a Városföld – Drávaszerdahely – Donji Miholjac (Alsómihojlac) – Slobodnica nagynyomású földgázszállító vezeték
Városföld és az államhatár közötti szakasza, amely a C248 és a C249 határjel közelében metszi az államhatárt;
b) a Berzence-Gola vezeték Berzence és az államhatár közötti szakasza, amely a B289 és a B290 számú határjelek
között metszi az államhatárt és kapcsolódik egymáshoz; c) a Százhalombatta – Omisalj közötti Adria kőolaj vezeték Százhalombatta és az államhatár közötti szakasza, amely
a B289 és a B290 számú határjelek között metszi az államhatárt.
(2) A Horvát Szerződő Fél a Horvát Köztársaságban hatályos jogszabályokkal összhangban a területén lehetőséget
biztosít a következő vezetékek építésére, üzemeltetésére, fenntartására, rekonstrukciójára és üzemzavarának
elhárítására: a) a Slobodnica – Donji Miholjac (Alsómihojlac) – Drávaszerdahely – Városföld nagynyomású földgázszállító vezeték,
Slobodnica és az államhatár közötti szakasza, amely a C248 és a C249 határjel közelében metszi az államhatárt;
b) a Berzence-Gola vezeték Gola és az államhatár közötti szakasza, amely a B289 és a B290 számú határjelek között
metszi az államhatárt és kapcsolódik egymáshoz; c) az Omisalj – Százhalombatta közötti Adria kőolaj vezeték Omisalj és az államhatár közötti szakasza, amely a B289
és a B290 számú határjelek között metszi az államhatárt.
(3) A jelen Cikk (1)–(2) bekezdésében megnevezett vezetékek építésének, üzemeltetésének, fenntartásának,
rekonstrukciójának és üzemzavar-elhárításának előkészítésével, tervezésével és kivitelezésével kapcsolatos
tevékenységek a Társaságok közötti vállalati együttműködésben valósulnak meg.
10. Cikk
A Társaságok a 9. Cikk (1)–(2) bekezdésében megnevezett vezetékeken a Megállapodás alapján végzett fenntartási,
rekonstrukciós és üzemzavar elhárítási munkák megkezdéséről – a két állam földgáz rendszereinek rendszerirányítói,
a horvát kőolaj rendszerirányító a magyar kőolaj szállítók, a két állam kőolaj szállítói, valamint a szénhidrogén szállító
vezetékek üzemben tartására engedéllyel rendelkezők között fennálló megállapodások szerint – tájékoztatják
egymást. III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 11. Cikk
(1) Ez a Megállapodás azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől számított 70. (hetvenedik) napon lép hatályba,
amelyben a Szerződő Felek értesítették egymást arról, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
előírásaiknak eleget tettek. (2) Ezen Megállapodást Szerződő Felek határozatlan időre kötik. A Megállapodást bármely Szerződő Fél bármikor
felmondhatja a másik Szerződő Félhez diplomáciai úton intézett írásos értesítéssel. Ebben az esetben a Megállapodás
a felmondásról szóló értesítés kézhezvételének napjától számított 12 (tizenkettő) hónap elteltével veszti hatályát.
(3) A Megállapodást a Szerződő Felek a Megállapodás aláírását követő 70. (hetvenedik) naptól ideiglenesen alkalmazzák.
(4) Ez a Megállapodás a Szerződő Felek közötti közös megállapodással írásban bármikor módosítható vagy kiegészíthető.
Az esetleges módosítások vagy kiegészítések hatálybalépésére az (1) bekezdésben meghatározott szabályokat kell
alkalmazni. Készült Budapesten, a 2010. év július hó 22. napján, két eredeti példányban, magyar és horvát nyelven, mindkét szöveg
egyaránt hiteles. (Aláírások)” 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a Megállapodásnak a Megállapodás 11. Cikkének (3) bekezdésében meghatározott
időponttól kezdődően történő ideiglenes alkalmazását. 5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A törvény 2–3. §-a a Megállapodás 11. Cikkének (3) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A 4. §, valamint az 5. § (4) bekezdése a Megállapodás 11. Cikkének (1) bekezdésében meghatározott időpontban
hatályát veszti. (4) E törvény hatályát veszti, ha a Horvát Köztársaság Kormánya arról értesíti a Magyar Köztársaság Kormányát, hogy nem
kíván a Megállapodásban részes féllé válni. (5) A Megállapodás, illetve a törvény 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott időpontok naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar
Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg. (6) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az energiapolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
176/2011. (VIII. 31.) Korm. rendelete a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről.
A Kormány a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 26. és 27. alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya és alkalmazási köre 1. § (1) E rendelet hatálya a gyorsforgalmi közúthálózat elemeire – beleértve a transzeurópai úthálózat magyarországi részét
képező utakat –, az országos főúthálózat elemeire, a 10.000 E/nap keresztmetszeti forgalomnagyságnál nagyobb
forgalmú közutakra, az ezen közutak közúti biztonsági hatásvizsgálatára, közúti biztonsági auditálására,
közlekedésbiztonsági rangsorolására és közúti biztonsági felülvizsgálatára, valamint a közúti biztonsági auditorokra és
azok képzését végző szervekre terjed ki.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a transzeurópai közúthálózatnak a Magyar Köztársaság területén lévő alagútjaira
vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről szóló 18/2007. (II. 20.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó közúti
alagutakra.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) engedélyezési terv: az építést megelőző hatósági engedélyezési eljárás alapjául szolgáló terv;
b) infrastrukturális projekt: új közúti létesítmény – csomópont, útszakasz – építésére vagy a meglévő közúthálózat
lényeges módosítására irányuló projekt, amely hatással van a forgalomra és a forgalombiztonságra;
c) kiviteli terv: az építési engedély alapján készített, az építmények meg valósítására alkalmas, a műszaki
kialakításokat és megoldásokat részletesen tartalmazó terv;
d) közúti biztonsági audit: a közúti infrastrukturális projekt engedélyezési és kiviteli terveinek, valamint a meg valósult
létesítménynek átadás előtti és az üzemeltetés korai szakaszán végzett független, részletes, módszeres műszaki
biztonsági ellenőrzése;
e) közúti biztonsági felülvizsgálat: a közút közlekedésbiztonsági szempontból meghatározó paramétereinek
rendszeres időközönként történő felülvizsgálata a beavatkozást igénylő jellemzők és hiányosságok feltárása
érdekében;
f) közúti biztonsági hatásvizsgálat: annak a stratégiai összehasonlító elemzése, hogy az új út építése vagy a meglévő
hálózat jelentős mértékű módosítása milyen hatással van a közúthálózat közlekedésbiztonságára;
g) közúthálózati elemek közlekedésbiztonsági rangsorolása: a meglévő közúthálózat részeinek a biztonsági fejlesztési
lehetőségek és a balesetek költségeinek megtakarításai szerinti azonosítására, elemzésére és besorolására
szolgáló módszer;
h) magas baleseti kockázatú helyszínek rangsorolása: a közúti hálózat azon szakaszainak azonosítására, elemzésére,
rangsorolására vonatkozó módszer, amelyeken a forgalomnagysághoz viszonyítva az országos átlag feletti
a személyi sérüléses balesetek száma;
i) tanulmányterv: a közút építési változatainak lehetőségeit feltáró terv, melyben a változatokat az egyes
szempontokból legjobbnak minősülő megoldási lehetőségekre kell kialakítani, értékelni és további kidolgozásra
javaslatot tenni;
j) transzeurópai úthálózat magyarországi része: a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós
iránymutatásokról szóló, 2010. július 7-i 661/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat I. mellékletében
meghatározott országos közutak;
k) üzemeltetés korai szakasza: a létesítmény műszaki átadás átvételi eljárásának lezárásától az egy éves
utó-felülvizsgálati eljárásig tartó időtartam.
3. Közúti biztonsági hatásvizsgálat 3. § (1) A közúti biztonsági hatásvizsgálat feltárja, hogy milyen közlekedésbiztonsági megfontolások járultak hozzá
a legkedvezőbb megoldás kiválasztásához és biztosítja a szükséges közlekedésbiztonsági információkat a különböző
vizsgált változatok költség-haszon elemzéséhez.
(2) Az építtető a gyorsforgalmi közúthálózat elemeire – beleértve a transzeurópai úthálózat magyarországi részét képező
utakat – minden esetben, az országos főúthálózat elemeire, valamint a 10.000 E/nap keresztmetszeti
forgalomnagyságnál nagyobb forgalmú közutakra 1 km-nél hosszabb útépítés vagy fejlesztés esetében köteles
a rendelet hatálya alá tartozó infrastrukturális projektekhez közúti biztonsági hatásvizsgálatot készíttetni.
(3) A közúti biztonsági hatásvizsgálatot – az 1. mellékletben foglaltak figyelembevételével – tanulmánytervi fázisban
a különböző változatokról szóló döntés előtt kell elkészíteni.
4. Közúti biztonsági audit 4. § (1) Az építtető a gyorsforgalmi közúthálózat elemeire – beleértve a transzeurópai úthálózat magyarországi részét képező
utakat –
a) az engedélyezési terv készítése során,
b) a kiviteli terv készítése során,
c) a közforgalom számára történő megnyitás előtt,
d) az üzemeltetés korai szakaszában
köteles az infrastrukturális projektre vonatkozóan – a 2. melléklet 1–4. pontjaiban megjelölt szempontok
figyelembevételével – közúti biztonsági auditot készíttetni.
(2) Az építtető az országos főúthálózat elemeire, valamint a 10 .000 E/nap keresztmetszeti forgalomnagyságnál nagyobb
forgalmú közutakra az engedélyezési terv készítése során köteles az infrastrukturális projektre vonatkozóan –
a 2. melléklet 1. pontjában megjelölt szempontok figyelembevételével – közúti biztonsági auditot készíttetni.
(3) A közútkezelői hozzájárulásban előírható a közúti biztonsági audit lefolytatása.
(4) A közúti biztonsági auditor vizsgálati jelentésében meghatározza a közlekedésbiztonság szempontjából kritikus
elemeket, és ezekre vonatkozóan megfelelő ajánlásokat fogalmaz meg.
(5) Amennyiben a közúti biztonsági auditor vizsgálati jelentése nem biztonságos elemeket állapít meg, amelyet
az építtető nem javít az adott tervezési vagy építési szakasz végéig, az építtető közúti biztonsági auditor vizsgálati
jelentéséhez csatolva köteles a döntését indokolni.
(6) A közúti biztonsági auditor vizsgálati jelentését a projekt meg valósítása alatt
a) a tervezés – engedélyezési terv, kiviteli terv készítése – során a tervhez, valamint
b) az építés – a közforgalom számára történő megnyitás előtt, az üzemeltetés korai szakasza – során a jogszabályban
meghatározott műszaki ellenőri nyilatkozathoz
csatolni kell. 5. Az üzemeltetett úthálózati elemek közlekedésbiztonsági rangsorolása és közlekedésbiztonsági
intézkedések
5. § (1) A közút kezelője legalább évente egyszer gondoskodik a 3. mellékletben meghatározott szempontok
figyelembevételével történő felülvizsgálat elvégzéséről. A felülvizsgálat alapján a közút kezelője gondoskodik
a magas baleseti kockázatú helyszínek és a közúthálózat közlekedésbiztonsági rangsorolásáról.
(2) A közút kezelője biztosítja, hogy a magas baleseti kockázatú helyszínek rangsorolásának és az országos közúthálózat
közlekedésbiztonsági rangsorolásának eredményei alapján kiemelt útszakaszokat a 3. melléklet 3. pontjának
szempontjai alapján a 14. § szerinti szakértői csoportok a helyszínen kiegészített vizsgálattal értékeljék.
(3) Országos és helyi közutak esetében a tulajdonos, valamint koncessziós üzemeltetés esetében a koncesszor köteles
biztosítani, hogy a közlekedés biztonságát javító beavatkozások a (2) bekezdésben említett útszakaszokon
meg valósuljanak. A 3. melléklet 3. pont e) alpontjában meghatározott intézkedések élveznek elsőbbséget, különös
figyelemmel azokra, amelyek a legkedvezőbb költség-haszon arányt mutatják.
(4) A közút kezelője tájékoztatja az úthasználókat a magas baleseti kockázatú helyszínekről. A közút kezelője a magas
baleseti kockázatú útszakaszokra jelzőtáblával, útburkolati jellel felhívja az úthasználók figyelmét, továbbá
a honlapján közzé teszi ezek
a) km-szelvénnyel,
b) településnévvel, utcanévvel és házszámmal,
c) helyrajzi számmal,
d) geodéziai világrendszer (WGS 84 rendszer) szerinti koordinátákkal
azonosított helyét.
6. Közúti biztonsági felülvizsgálat 6. § (1) A közút kezelője a biztonsági jellemzők megállapítása és a baleset-megelőzés érdekében köteles elvégezni
a közutakra vonatkozó biztonsági felülvizsgálatokat a közúti közlekedésről szóló törvény szerinti forgalmi
rend-felülvizsgálattal egyidejűleg.
(2) A közúti biztonsági felülvizsgálat magában foglalja az adott helyszínen a vizsgálat időpontjában meglevő építési és
forgalomtechnikai beavatkozásoknak a forgalom biztonságára gyakorolt tényleges hatásának felmérését.
7. Adatkezelés 7. § (1) Az adatgyűjtést az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló
kormányrendeletben előírt személysérüléses közúti közlekedési balesetre vonatkozó adatgyűjtési kötelezettségen
túlmenően az illetékes közlekedésrendészet a 4. mellékletnek megfelelő adattartalommal kiegészíti. Az így gyűjtött
adatokat kéthavonta a közlekedésért felelős miniszterhez el kell juttatni.
(2) A közút kezelője a rend őrség által gyűjtött baleseti adatok helyazonosításának megfelelőségét rendszeres
időközönként, legalább kéthavonta ellenőrzi.
(3) A közlekedésért felelős miniszter legalább ötévenként megvizsgáltatja a személyi sérüléssel, valamint anyagi kárral
járó balesetek nemzetgazdasági veszteség költségeit, és ezen adatokat honlapján közzéteszi.
8. A közúti biztonsági auditorok képzése és nyilvántartása
8. § (1) Közúti biztonsági auditor tevékenységet az a személy végezhet, aki megfelel a közúti közlekedésről szóló törvényben
meghatározott feltételeknek, valamint rendelkezik az e rendeletben meghatározott közúti biztonsági auditor
képesítéssel és szakmai gyakorlattal.
(2) A közúti biztonsági auditornak képesítési bizonyítványt adó képzésen és ötévente továbbképző tanfolyamon kell részt
vennie.
(3) A képzésben való részvételhez útépítési vagy közlekedési területen szerzett egyetemi (mesterfokozat) vagy főiskolai
(alapfokozat) végzettségen túl, legalább öt év gyakorlati idő szükséges a tervezés vagy balesetek elemzése területén.
(4) Szakmai gyakorlatként
a) felsőoktatási intézményben szaktárgy-oktatói,
b) a közúti forgalombiztonsági szakterülettel kapcsolatos kutatási, fejlesztési, oktatási,
c) közúti üzemeltetői, műszaki ellenőri,
d) közúti közlekedési hatósági,
e) közúti tervezői, beruházói területen végzett
tevékenység vehető figyelembe.
9. § (1) A közúti biztonsági auditori tevékenység végzésére irányuló engedély iránti kérelem tartalmazza:
a) a közúti biztonsági auditori tevékenységet folytatni szándékozó személy (a továbbiakban: kérelmező)
aa) iskolai végzettségét, szakképzettségét, az azt igazoló oklevelének, bizonyítványának számát és keltét,
a kibocsátó felsőoktatási intézmény nevét, nem magyar felsőoktatási intézményben szerzett oklevél
esetében a Magyarországon megszerezhető oklevéllel való egyenértékűség elismerésről szóló határozat
számát,
ab) szakképesítését, az azt tanúsító bizonyítványának, oklevelének számát és keltét, a kibocsátó felnőttképzést
folytató intézmény nevét, nem magyar intézményben szerzett oklevél esetében a Magyarországon
megszerezhető oklevéllel való egyenértékűség elismerésről szóló határozat számát,
ac) amennyiben a kérelmező jogszabályban meghatározott, a tervező- és szakértő mérnökök, valamint
építészek szakmai kamaráiról szóló törvényben meghatározott területi mérnöki kamara (a továbbiakban:
kamara) által nyilvántartott tervezői vagy szakértői jogosultsággal rendelkezik, a kamarai nyilvántartási
számát;
b) a szakterület meghatározását;
c) amennyiben a közúti biztonsági auditori tevékenységet határozott időtartamban kívánja folytatni, a tevékenység
megkezdésének és megszüntetésének időpontját. (2) A kérelemhez csatolni kell:
a) az (1) bekezdés a) pont aa)–ab) alpontja szerinti oklevél, bizonyítvány másolatát;
b) a szakirány elbírálásához az oklevél mellékletét is be kell nyújtani, ha a kérelmező kreditrendszerben szerezte meg
az oklevelét, vagy ha az a szakirány megállapítása érdekében szükséges;
c) az eddigi szakmai tevékenység részletes leírását, amely tartalmazza a szakmai gyakorlat megszerzésének helyét,
idejét, a betöltött munka- vagy feladatkört és a végzett szakmai tevékenységet;
d) a szakmai gyakorlatot igazoló okmányok másolatát.
(3) Ha a végzettséget igazoló oklevélből annak szintje, vagy a szakirány nem állapítható meg, akkor a kamara a feltételek
fennállásának ellenőrzése során az oklevél szintje, szakiránya tekintetében a településtervezési és
az építészeti-műszaki tervezési, valamint az építésügyi műszaki szakértői jogosultság szabályairól szóló 104/2006.
(IV. 28.) Korm. rendelet 3. § (8) bekezdése szerinti bizottság véleményét kéri.
10. § (1) A közúti biztonsági auditori tevékenységet folytató személyekről, valamint azon személyekről, amelyek tekintetében
a tevékenység folytatását megtiltotta, a kamara egységes nyilvántartást vezet, amely nyilvántartás – a szolgáltatási
tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon túlmenően –
a következő adatokat tartalmazza:
a) auditori tevékenység szakterületének megnevezése, jele,
b) nyilvántartási szám,
c) a nyilvántartásba történő felvétel időpontja,
d) az adatváltozás bejelentésének időpontja.
(2) A nyilvántartásban szereplő személy (1) bekezdés a)–c) pontjai szerinti adatai nyilvánosak, azokat a kamara
az interneten bárki számára ingyenesen és korlátozásmentesen megismerhető módon közzéteszi.
11. § (1) Ha az auditor tevékenységével vagy mulasztásával megszegi
a) a tevékenységre vonatkozó jogszabályok rendelkezéseit, vagy
b) a szakmai szabályok rendelkezéseit úgy, hogy azzal kárt okoz és ennek tényét a bíróság jogerősen megállapította,
a területi kamara a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
94. § (1) bekezdés a) pontja szerinti figyelmeztetést követő egy éven belüli ismételt szabályszegés esetében
a tevékenység folytatását legfeljebb három év időtartamra felfüggeszti.
(2) A kamara az (1) bekezdés szerinti intézkedését a nyilvántartásba bejegyzi. A kamara a nyilvántartásból az intézkedéssel
kapcsolatos bejegyzést a felfüggesztés időtartamának lejártával törli.
12. § (1) A képzés és a továbbképző tanfolyam szervezését a közlekedési hatóság annak a szervezetnek engedélyezi, amely
megfelel a következő feltételeknek:
a) közúti biztonsági auditori képzési tantervvel,
b) legalább kettő közúti közlekedési szakmérnöki vagy mérnöktovábbképző tanfolyam lebonyolításával szerzett
tapasztalattal,
c) legalább három, a közúti biztonsági felsőfokú szakképzésben gyakorlott oktatóval
rendelkezik.
(2) A közlekedési hatóság
a) meghatározza aa) a képzési- és vizsgakövetelményeket a képzéshez, a továbbképzéshez előírt tanterveket, az alkalmazható
tansegédleteket, képzési programokat;
ab) a vizsgáztatás módszereit, eljárási rendjét és ügyvitelét;
ac) a képzési és vizsgáztatási tevékenység végzéséhez kötelezően előírt dokumentumok körét;
melyek megfelelősége esetén engedélyezi a képzést; továbbá
b) ellátja a vizsgáztatás ellenőrzését és szakfelügyeletét. 13. § (1) A kamara az engedélyét visszavonja és ezzel egyidejűleg törli a névjegyzékből azt a személyt, aki továbbképzési
kötelezettségét ötévenként nem igazolja.
(2) Az igazolást az engedély lejárta előtt legalább egy hónappal kell benyújtani.
14. § (1) A közúti biztonsági hatásvizsgálat, a közúti biztonsági audit, az üzemeltetett úthálózat közlekedésbiztonsági
rangsorolása, valamint a közúti biztonsági felülvizsgálattal kapcsolatos feladatokat a közúti biztonsági auditor
nyilvántartásban szereplő közúti biztonsági auditor vagy olyan szakértői csoport végezheti, amelynek legalább egy
tagja a közúti biztonsági auditor nyilvántartásban szereplő közúti biztonsági auditor.
(2) A közúti biztonsági auditot tervezőtől és kivitelezőtől független auditor végezheti. Függetlennek az az auditor
minősül, aki
a) az adott projektre vonatkozóan a tervezővel, kivitelezővel nem áll munkaviszonyban vagy munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban,
b) a tervezőnek, kivitelezőnek nem a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti
hozzátartozója. 15. § A közúti biztonsági auditor, valamint a szakértői csoport bármely tagja nem vehet részt az érintett infrastrukturális
projekt engedélyezési és kiviteli terveinek készítésében, kivitelezésében vagy üzemeltetésében.
9. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, rendelkezéseit – a közúti biztonsági hatásvizsgálat és
a közúti biztonsági audit tekintetében – a hatálybalépését követően megkezdett tervezési, építési szakaszokra kell
alkalmazni.
(2) E rendelet rendelkezéseit az országos főutak vonatkozásában a 2014. január 1-je után indult építési engedélyezési
eljárásokban kell alkalmazni.
(3) E rendelet rendelkezéseit a 10.000 E/nap keresztmetszeti forgalomnagyságnál nagyobb forgalmú közutak
vonatkozásában a 2015. január 1-je után indult építési engedélyezési eljárásokban kell alkalmazni.
(4) A közlekedési hatóság biztosítja, hogy a közúti biztonsági auditorok számára a képesítési oklevelet nyújtó képzéshez
szükséges képzési tanterv 2011. szeptember 1-jéig elkészüljön.
(5) A közúti biztonsági hatásvizsgálatot és az engedélyezési tervek közúti biztonsági auditálását nem kell elvégezni azon
projektek esetében, amelyre 2010. december 18-ig építési engedély iránti kérelmet nyújtottak be.
17. § Közúti biztonsági auditálást 2012. december 31-ig útépítési vagy közlekedési területen szerzett egyetemi
(mesterfokozat) vagy főiskolai (alapfokozat) végzettséggel és legalább öt év szakmai gyakorlati idővel rendelkező
személy is végezhet. Szakmai gyakorlatként a 8. § (4) bekezdésben meghatározott tevékenységek vehetők
figyelembe.
18. § Ez a rendelet – a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvénnyel együtt – a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági
kezeléséről szóló, 2008. november 19-i 2008/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést
szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
338/2013. (VII. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–palesztin kétoldalú kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Ahmad M. M. Abdelrazek, a Palesztin Nemzeti Hatóság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. július 4.
Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1022/2015. (I. 29.) Korm. határozata a Határellenőrzési Munkacsoportról.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján, az  egységes határellenőrzési, valamint határátkelőhelyfejlesztéssel kapcsolatos feladatok összehangolására – javaslattevő, véleményező és tanácsadó testületként –
Határellenőrzési Munkacsoportot (a továbbiakban: Munkacsoport) hoz létre.
2. A  Munkacsoport vezetője a  belügyminiszter által kijelölt államtitkár, akit az  általa kijelölt állami vezető
helyettesíthet. A Munkacsoport tagjai:
a) a külgazdasági és külügyminiszter által kijelölt állami vezető,
b) a nemzetgazdasági miniszter által kijelölt állami vezető,
c) az emberi erőforrások minisztere által kijelölt állami vezető,
d) a nemzeti fejlesztési miniszter által kijelölt állami vezető,
e) a Miniszterelnökséget vezető miniszter által kijelölt állami vezető,
f ) a honvédelmi miniszter által kijelölt állami vezető,
g) a földművelésügyi miniszter által kijelölt állami vezető,
h) az országos rendőrfőkapitány vagy az általa kijelölt helyettese,
i) az Alkotmányvédelmi Hivatal vezetője vagy az általa kijelölt helyettese,
j) a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság vezetője vagy általa kijelölt helyettese,
k) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal vezetője vagy az általa kijelölt helyettese,
l) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetője vagy az általa kijelölt helyettese,
m) a Nemzeti Védelmi Szolgálat vezetője vagy az általa kijelölt helyettese.
3. A  Munkacsoport vezetője a  tagokon kívül tanácskozási joggal rendelkező más személyeket is meghívhat
a Munkacsoport üléseire.
4. A Munkacsoport tevékenységének célja a határellenőrzéssel és határátkelőhely fejlesztéssel kapcsolatos megfelelő
tárcaközi koordináció elősegítése.
5. A 4. pontban meghatározott célok elérése érdekében a Munkacsoport az alábbi feladatokat látja el:
a) határátkelőhely, határátlépési pont létesítésére vonatkozó kezdeményezés esetén megvizsgálja
a  kezdeményezés indokoltságát, valamint költségvetési és egyéb hatásait, és ennek alapján javaslatot tesz
a határátkelőhelyek, határátlépési pontok létesítésére, megnyitására,
b) a  Munkacsoport az  a)  alpont szerinti vizsgálat során – a  vonatkozó jogszabályok keretei között –
együttműködik a szomszédos állam illetékes szerveivel,
c) közreműködik a  határátkelőhelyek, határátlépési pontok létesítéséhez, megnyitásához, működtetéséhez,
fejlesztéséhez, megszüntetéséhez, valamint a  határellenőrzési rendszerhez kapcsolódó kormányzati
előterjesztések előkészítésében, ennek során megfelelően összehangolja a  központi államigazgatási
szerveknek a  határátkelőhelyek létesítéséhez, megnyitásához, működtetéséhez, fejlesztéséhez,
megszüntetéséhez, a  belső határon a  határellenőrzés visszaállításához, valamint a  határellenőrzési
rendszerhez kapcsolódó terveit, célkitűzéseit,
d) figyelemmel kíséri – különös tekintettel az  Európai Unió követelményeire – az  egységes határellenőrzési
rendszer létrehozását célzó kormányzati intézkedések megvalósulását, ennek érdekében az  érintett
központi államigazgatási szervektől statisztikai célú, személyes adatnak nem minősülő adatokat kérhet,
illetve a  határátkelőhelyeken a  helyszínen megbizonyosodhat a  megalapozott döntéséhez szükséges
körülményekről, az egységes jogalkalmazási és a hatékony határellenőrzési gyakorlat kialakítása érdekében
javaslatokat, módszertani ajánlásokat fogalmaz meg, szükség esetén javaslatot tehet a Kormány részére,
e) elemzi és értékeli a  határátkelőhelyek működéséről rendelkezésre álló statisztikai célú, személyes adatnak
nem minősülő adatokat,
f ) figyelemmel kíséri, hogy a meglévő határátkelőhelyek működése megfelel-e a jogszabályban meghatározott
feltételeknek, illetve a  határátkelőhely általános követelményeinek, és szükség esetén javaslatot
tesz a  határátkelőhely fejlesztésére, átminősítésére, működésének ideiglenes szüneteltetésére vagy
megszüntetésére,
g) javaslattevő, véleményező szervként segíti a  költségvetési tervezést, ennek keretében elősegíti a  központi
költségvetés, az  európai uniós források, a  nemzetközi források és az  egyes költségvetési fejezetek
határátkelőhely létesítéséhez, a  fejlesztésekhez, illetve a  határellenőrzési rendszerhez kapcsolódó
előirányzatainak összehangolását.
6. A Munkacsoport az ügyrendjét és a munkatervét maga állapítja meg azzal, hogy a Munkacsoportot évente legalább
három alkalommal össze kell hívni.
7. A  Munkacsoport működési feltételeiről a  belügyminiszter gondoskodik. A  Munkacsoport tagjai díjazásban nem
részesülnek.
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1393/2016. (VII. 21.) Korm. határozata az Európai Városok Tudáshálózata Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulásban való részvétel megszüntetéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Miniszterelnökség – a  Belügyminisztérium jogutódjaként – megszüntesse Magyarország
tagságát az Európai Városok Tudáshálózata Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulásban (EUKN EGTC);
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
2. visszavonja az  Európai Városok Tudáshálózata Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulásban való részvételhez
történő hozzájárulásról szóló 1263/2011. (VIII. 4.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1474/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a Komáromi Futball Club által használt sportlétesítmény fejlesztéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Komáromi Futball Club által használt sportlétesítmény (a továbbiakban: Sportlétesítmény) fejlesztésével,
melynek keretében megvalósul a  futballpálya körül meglévő földsánc lebontása, eltávolítsa, új fűtött füves pálya
kialakítása, műfüves pálya kialakítása, a meglévő öltözők és lelátó felújítása, valamint átalakítása, továbbá új lelátó
felépítése;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a Sportlétesítmény fejlesztéséhez szükséges, 5900,0 ezer
eurónak megfelelő forint összegű támogatás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények fejlesztése és
fenntartása jogcímcsoport, 2. Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása jogcím
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy az emberi erőforrások minisztere a 2. pont szerint biztosított összeg terhére külön pályázat és
kérelem benyújtása nélkül támogatást nyújtson a  Magyar Labdarúgó Szövetség (a  továbbiakban: MLSZ) részére,
valamint azzal, hogy a támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést
kössön az MLSZ-szel;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a támogatás Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezethez történő lehelyezését követően
azonnal
 4. egyetért azzal, hogy az emberi erőforrások minisztere a 3. pont szerinti támogatási szerződés megkötését követően
támogatási előlegként folyósítsa a támogatás teljes összegét az MLSZ számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
506/2018. (XI. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Keszler Ágnest
2018. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. november 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2013. (VIII. 1.) VM utasítása az Országos Szakmai Vizsgaelnöki Névjegyzékre vonatkozó pályázatokat elbíráló bizottságról.
Az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendeletben meghatározott feladat- és hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjára – a vidékfejlesztési miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek, a vagyonkezelésébe,
vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok, valamint azok többségi részesedésével működő gazdasági
társaságok fejlesztéseinek és projektjeinek egyes kérdéseiről az alábbi utasítást adom ki.
1. § (1) A  vidékfejlesztésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a  központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján az Országos
szakértői, az Országos vizsgáztatási, az Országos szakmai szakértői és az Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékről,
valamint a szakértői tevékenységről szóló 31/2004. (XI. 13.) OM rendelet 5–6. § alapján Országos Szakmai Vizsgaelnöki
Névjegyzékre vonatkozó pályázatokat elbíráló bizottságot hoz létre és működtet.
(2) Az  Országos Szakmai Vizsgaelnöki Névjegyzékre vonatkozó pályázatokat elbíráló bizottság (a továbbiakban:
Bizottság) a  miniszter hatáskörébe tartozó szakképzések vizsgáztatására vonatkozó névjegyzékbe való felvételre
irányuló kérelmek elbírálásával, felfüggesztésével, törölésével összefüggő kérdésekben konzultatív, véleményező,
javaslattevő testület.
2. § (1) A Bizottság 5 állandó tagból áll, tagjai a miniszter felkérésére
a) a Vidékfejlesztési Minisztérium szakoktatási szakterületének,
b) a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanács,
c) a Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet,
d) a Magyar Agrárkamara és
e) a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara
egy-egy képviselője.
(2) A Bizottság tagjainak megbízatása öt éves időtartamra szól.
 (3) A Bizottságot az elnök a pályázatok bírálatra történő szakmai előkészítésében részt vevő szakértőkkel, szakreferensekkel
egészítheti ki.
 (4) A  Bizottság elnöke Vidékfejlesztési Minisztérium szakoktatási szakterületének képviselője, helyettese a  Nemzeti
Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet képviselője.
 (5) A Bizottság tagjai közül titkárt választ.
3. § A Bizottság titkársági feladatait a Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet látja el.
4. § A Bizottság ügyrendjét a miniszter határozza meg a Bizottság véleményének előzetes megkérését követően.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
459/2016. (XII. 23.) Korm. rendelete a közbeszerzési értékhatárok alatti értékű beszerzések megvalósításával és ellenőrzésével kapcsolatos szabályokról.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
A rendelet személyi és tárgyi hatálya 1. § (1) A  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a  továbbiakban: Kbt.) 195.  §-ának (1)  bekezdésében
meghatározott ajánlatkérő a nettó egymillió forintot elérő vagy meghaladó, de a Kbt. 15. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti nemzeti értékhatárokat el nem érő értékű, a  Kbt. 8.  § (2)–(6)  bekezdésében meghatározott tárgyra
irányuló beszerzésének megvalósításakor – a Kbt. 4. § (3) bekezdése szerinti kötelezettségének teljesítése során –
az e rendeletben foglaltak szerint jár el.
(2) E  rendelet nem alkalmazandó, ha az  (1)  bekezdés szerinti szerződés megkötésére a  Kbt. 31–32.  §-a szerinti
központosított közbeszerzés keretében, vagy a Kbt. 105. § (1) vagy (2) bekezdése szerinti keretmegállapodás alapján
kerül sor.
(3) E rendelet nem alkalmazandó a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény hatálya alá tartozó
szervezetek beszerzéseire.
A beszerzések előkészítése 2. § (1) Az ajánlatkérő az ajánlattételre felhívandó gazdasági szereplők kiválasztásakor diszkriminációmentesen, az egyenlő
bánásmód elvének megfelelően jár el. Az  ajánlattételre felhívandó gazdasági szereplőket lehetőség szerint
az  ajánlatkérő székhelye (telephelye), vagy a  szerződés tárgyát képező szolgáltatás, árubeszerzés, vagy építési
beruházás teljesítésének helye szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozások közül választja ki.
(2) Az ajánlatkérő az e  rendelet szerinti egyes beszerzések esetében ajánlattételre felhívni kívánt gazdasági szereplők
személyét lehetőség szerint változtatja.
(3) Az ajánlatkérő az e rendelet szerinti egyes beszerzések megvalósításakor különös körültekintéssel veszi figyelembe
a Kbt. 19. § (2)–(3) bekezdése szerinti részekre bontás tilalmát.
Kivételek 3. § (1) Az ajánlatkérő a Kbt. 4. § (3) bekezdésében foglalt előírás ellenére nem köteles három ajánlatot bekérni, ha
a) a  beszerzés tárgya a  Kbt.-ben meghatározott kivételek körébe tartozik [Kbt. 9–14.  §, 111.  §], azzal, hogy a
Kbt. 9. § (1) bekezdés a) és b) pontja esetében az Országgyűlés illetékes bizottsága által történő mentesítés
nem szükséges;
b) a  beszerzés tárgya a  Kbt.-ben – vagy a  Kbt. 6–7.  §-a szerinti ajánlatkérők esetében a  közszolgáltatók
közbeszerzéseire vonatkozó sajátos közbeszerzési szabályokról szóló Korm. rendeletben – meghatározott
hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban lenne beszerezhető;
c) a beszerzés kivételesen kedvező feltételei csak rövid ideig állnak fenn, és az ellenszolgáltatás a piaci árakhoz
képest lényegesen alacsonyabb, továbbá e  kedvező feltételek igénybevétele az  ajánlatok bekérésére
vonatkozó e rendelet szerinti szabályok alkalmazása esetén meghiúsulna;
d) a  beszerzés tárgya igazságügyi szakértői megbízás, vagy közbeszerzési eljárásokhoz, pályázatokhoz
kapcsolódó szakmai bírálóbizottsági tag megbízása;
e) a szerződés tárgya közüzemi szolgáltatások (különösen víz, gáz, villamos energia, hőenergia), vagy internet
szolgáltatás megrendelése;
f ) az ajánlatkérő piackutatás eredményeképpen igazolható módon meggyőződött arról, hogy az adott piacon
háromnál kevesebb gazdasági szereplő lelhető fel, így potenciális versenyhelyzet nincs az  adott beszerzési
tárgy tekintetében;
g) a szerződés tárgya egyedi gyártású áru beszerzése, feltéve, hogy az áru egyediségét a gyártó igazolja;
h) a fizetési kötelezettség előzetesen meghirdetett tanfolyamra, képzésre, konferenciára történő jelentkezéssel
kapcsolatos;
i) a szerződést külföldön kell megkötni vagy teljesíteni;
j) a szerződés tárgya repülőjegy vásárlása, illetve utasbiztosítási szolgáltatás megrendelése;
k) a beszerzés közfoglalkoztatási program keretében történik;
l) a szerződés tárgya személyhez kötött, bizalmi jellegű szolgáltatás teljesítése;
m) a  szerződés tárgya állami vezetők hivatali tevékenységéhez kapcsolódó, bizalmi jellegű szolgáltatások
beszerzése (különösen beszédíró, fotós, személyi kommunikációs tanácsadó, személyi tolmácsolás);
n) a  szerződés tárgya állami vezetők képzésére, oktatására vonatkozó, vezetői és személyiségfejlesztési
tanácsadási szolgáltatás;
o) a szerződés tárgya veszélyes hulladék megsemmisítése,
p) a szerződés tárgya emberi erőforrás kezelési tanácsadás,
q) a  szerződés tárgya olyan e  rendelet hatálya alá tartozó korábbi szerződéshez kapcsolódó kiegészítő
árubeszerzés, szolgáltatás megrendelés vagy építési beruházás, amelynek értéke nem haladja meg az eredeti
szerződés értékének ötven százalékát, és az alapszerződésben szerződő partnertől történő beszerzés szakmai
vagy gazdaságossági szempontból indokolt, feltéve, hogy beszerzés teljes becsült értéke nem éri el a nemzeti
közbeszerzési értékhatárokat.
(2) Az  ajánlatkérő eltekinthet attól, hogy a  szerződést a  három ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő valamelyikével
kösse meg, ha a  benyújtott árajánlatok magasabbak az  interneten elérhető és összehasonlítható módon
kiválasztható alacsonyabb vételárú, az  ajánlatkérés tárgyával megegyező árunál, vagy szolgáltatásnál. Ebben
az  esetben az  ajánlatkérő az  interneten történt összehasonlító vizsgálat eredményét dokumentálja, a  szerződést
pedig az interneten történt összehasonlító vizsgálat eredményeként alacsonyabb árat ajánló gazdasági szereplővel
köti meg.
Adatszolgáltatási kötelezettség 4. § (1) Az  ajánlatkérő minden évben június 30-i állapotra, valamint december 31-i állapotra 10 munkanapon belül
adatszolgáltatást teljesít az  e  rendelet hatálya alá tartozó beszerzéseiről a  közbeszerzésekért felelős miniszternek.
Az adatszolgáltatás körében az ajánlatkérő tájékoztatja a közbeszerzésekért felelős minisztert az e rendelet szerinti
beszerzések
a) tárgyáról,
b) nettó értékéről,
c) szerződéskötési időpontjáról, valamint
d) az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplők nevéről és címéről, és
e) az ajánlatkérővel szerződést kötő fél megnevezéséről.
(2) Az  e  rendeletben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztása esetén a  közbeszerzésekért felelős
miniszter kezdeményezheti az  adatszolgáltatásért felelős személy fegyelmi és kártérítési felelősségre vonását
a fegyelmi jogkör gyakorlójánál.
A beszerzések ellenőrzése 5. § (1) A  közbeszerzésekért felelős miniszter a  Kbt. 195.  § (1)  bekezdése szerinti ajánlatkérők körében a  Kbt. 4.  §
(3)  bekezdése szerinti beszerzések esetében az  e  rendeletben foglalt előírások betartását – különös tekintettel
a Kbt. 19. § (2)–(3) bekezdése szerinti részekre bontás tilalmára – éves ellenőrzési terv alapján ellenőrzi.
(2) A közbeszerzésekért felelős miniszter az éves ellenőrzési tervben nem szereplő ajánlatkérő és beszerzés esetében
eseti jelleggel is ellenőrizheti az e rendeletben foglalt előírások betartását.
(3) A  közbeszerzésekért felelős miniszter megkeresésére az  ajánlatkérő a  megkeresésben megjelölt, Kbt. 4.  §
(3) bekezdése szerinti beszerzéseivel kapcsolatos iratanyagot – a Kbt. 195. § (5) bekezdésében foglaltak szerint – öt
munkanapon belül teljeskörűen a közbeszerzésekért felelős miniszter rendelkezésére bocsátja.
Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépése után megkezdett beszerzésekre és megkötött szerződésekre kell
alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2142/2017. (XII. 29.) Korm. határozata a Tatabánya Megyei Jogú Város külterületén fekvő földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Tatabánya Megyei Jogú Város külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint Tatabánya külterület 032/9, 032/10, 032/11, 032/31, 032/32, 032/33, 032/34, 032/35, 032/38
helyrajzi számú földrészleteket, valamint a  Tatabánya külterület 032/13 és 032/14 helyrajzi számú földrészletek
b) alrészletének területét, továbbá az ezen földrészletekből a telekalakítási eljárások befejezését követően kialakított
földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1391/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron, Dunakiliti és Doborgaz (Dobrohošť) között létesítendő, kerékpárosok és gyalogosok közlekedésére szolgáló híd, valamint a hídhoz kapcsolódó létesítmények felépítéséről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  közös államhatáron, Dunakiliti
és Doborgaz (Dobrohošť) között létesítendő, kerékpárosok és gyalogosok közlekedésére szolgáló híd, valamint
a  hídhoz kapcsolódó létesítmények felépítéséről szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás
bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az innovációért és technológiáért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1815/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a Nemzet Sportolója cím adományozásáról.
A Kormány a  sportról szóló 2004. évi I. törvény 62.  § (1) és (2)  bekezdései alapján dr. Kárpáti György vízilabdázó
részére a Nemzet Sportolója címet és az azzal járó életjáradékot adományozza.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1306/2011. (IX. 2.) Korm. határozata a magyar küldöttség részvételéről az ENSZ Közgyűlés 66. ülésszakán.
A Kormány
1. jóváhagyja – a Melléklet szerint – az ENSZ Közgyűlés 66. ülésszakán részt vevő magyar küldöttség tevékenységének
irányelveit;
2. felhatalmazza a külügyminisztert, hogy az ENSZ Közgyűlés 66. ülésszakán részt vevő magyar küldöttség vezetőjének
és tagjainak megbízásáról előterjesztést tegyen a Magyar Köztársaság elnökének.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
29/2016. (VII. 29.) MNB rendelete a „Hetvenéves a forint” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  forint bevezetésének hetvenedik évfordulója alkalmából – „Hetvenéves a  forint”
megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2016. augusztus 1. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapjának szélén, a  jobb oldali érmemező pereméig kifutó gyöngysorszegélyen belül, balra
fent, negyed köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A  felirat mellett, körvonal által határolt mezőben
a 31/2015. (IX. 24.) MNB rendelettel kibocsátott megújított 20 000 forintos címletű bankjegy előoldalán, a vízjelmező
fölött elhelyezett motívum ábrázolása látható, alatta három vízszintes sorban a „10 000” értékjelzés, a „FORINT”
felirat és a  „2016” verési évszám olvasható. A  jobb oldali érmemezőben Magyarország címerének a  31/2015.
(IX.  24.) MNB  rendelettel kibocsátott megújított 20 000 forintos címletű bankjegy előoldalán, az  aláírásoktól balra
elhelyezett, díszítő motívummal körülvett ábrázolása látható. Az  ábrázoláshoz balról – 90 fokkal elforgatott  –
lépcsősor illeszkedik, melyhez – felváltva – az  „MNB” felirat és négy szirmú virágot ábrázoló díszítőmotívumok
kapcsolódnak. Az  egyes lépcsőfokok tetején az  „ÉRTÉKEK”, a  „FEJLŐDÉS”, a  „TRADÍCIÓ”, az  „IDŐTÁLLÓSÁG”, és
a  „STABILITÁS” mikroméretű felirat, a  legalsó lépcsőfok mellett Dr. Matolcsy György névaláírása olvasható.
Az ábrázolás alatt, két négy szirmú virágot ábrázoló díszítőmotívum között a „BP.” verdejel olvasható. A verdejelben
legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került
elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén, bal oldalon a „HETVENÉVES A  FORINT” felirat, lent, középen az „1946” évszám
olvasható. Az  évszám 1-es karakterének ábrázolása az  1946-ban kibocsátott 1 forintos címletű érme értékjelzése
alapján készült. A  felirattól körvonal által elhatárolt középmezőben az  1946-ban kibocsátott forgalmi érmesor
ábrázolása látható – körben, fentről lefelé, egymást részben fedve a 2 filléres, a 10 filléres, a 20 filléres, az 1 forintos,
a 2 forintos és középen az 5 forintos címletű érme –, előtérben az 1946-ban kibocsátott 10 forintos címletű bankjegy
hátoldalán, középen elhelyezett, díszítőmotívummal körülvett Kossuth-címer ábrázolással. Az ábrázolás hátterében,
jobb oldalon az  1946-ban kibocsátott 10 forintos címletű bankjegy hátoldalán, középen található, bankjegyalnyomat jellegű díszítő motívum látható, a bal alsó sarokban Dr. Oltványi Imre névaláírásával. Az emlékérme jobb
oldali szélén, az ábrázolás alatt Kósa István tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2016. augusztus 1-jén lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
35/2017. (VIII. 31.) KKM közleménye a Magyarország és a Kambodzsai Királyság között létrejött, a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. LXXXIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi LXXXIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. június 23-i 97. számában kihirdetett, a Magyarország és
a Kambodzsai Királyság között létrejött, a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás
14. Cikk (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás az attól számított harminc napot követően lép hatályba, hogy a két Szerződő Fél egymásnak
diplomáciai csatornákon megküldte a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi jogszabályi
követelmény teljesüléséről szóló értesítést, s a két értesítés közül a későbbit is kézhez vették.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. július 31.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. augusztus 30.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi LXXXIII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a  Magyarország és a Kambodzsai Királyság között létrejött, a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről
szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. évi LXXXIII. törvény 2. és 3. §-a 2017. augusztus 30-án, azaz kettőezertizenhét augusztus harmincadikán lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
420/2014. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ruzsányi Editet
2014. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. október 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2013. (X. 31.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e Ön, hogy a  fogyasztóval kötött összes deviza alapú hitelszerződés esetén a  pénzügyi intézmény, a  hitelt úgy
tőkésítse, hogy svájci frank esetén 180 HUF/CHF, euró esetén 250 HUF/EUR, japán jen esetén 200 HUF/100 JPY árfolyamot
alkalmazzon abban az esetben, ha ezekkel az árfolyamokkal a hitelezett kedvezőbb feltételekhez jut?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az  Nsztv. 13.  § (1)  bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az  egyértelműség
követelménye a  népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája, melyet a  választópolgár és a  jogalkotó
aspektusából is vizsgálni szükséges. Az  egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a  kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre
igennel vagy nemmel lehessen felelni. A  kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha
igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az alábbi okok miatt nem
felel meg az egyértelműség követelményének.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés valójában három egymástól jól elkülöníthető kérdést foglal
magába, amelyek külön-külön is megválaszolhatók lennének, azonban azok egy kérdésben való szerepeltetése
által azokról a  választópolgárnak nincs lehetősége külön-külön dönteni, illetve megkülönböztetést tenni, és
részkérdésenként véleményt nyilvánítani. A  Bizottság álláspontja szerint az  aláírásgyűjtő íven szereplő kérdésre
ezért nem lehet egyértelműen válaszolni.
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kérdésben szereplő „tőkésítés” és „deviza alapú hitelszerződés” olyan
pénzügyi fogalmak, melyek pontos és precíz ismerete általánosan nem elvárható a  választópolgároktól,
emiatt a  kérdés szintén nem felel meg a  választópolgári egyértelműség követelményének. A  deviza alapú hitel
tekintetében ugyanis a  köznyelv például gyakran a  devizahitel fogalmat használja, miközben a  két hitel között
lényeges különbség van, mely a folyósítás és a törlesztések devizanemében jelenik meg. Devizahitelnél a folyósítás
és a törlesztés is ténylegesen devizában történik. Deviza alapú hitelnél a folyósítás és a törlesztés forintban történik,
de devizában van meghatározva a hitel és a törlesztő részlet összege. Bár az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelménye nem írja elő, hogy a  népszavazás kezdeményezője a  kérdés megfogalmazásakor
az  egyes jogágak kifejezéskészletét, a  jogszabályokban meglévő fogalmakat, illetve az  egyes tudományágak,
szakterületek terminus technicusait vegye alapul, mégis szükséges, hogy a kérdésben olyan kifejezések és fogalmak
szerepeljenek, melyek pontos ismerete általánosan elvárható valamennyi választópolgártól. Tekintettel arra, hogy
a  kezdeményezés által használt két pénzügyi fogalom tekintetében mindez nem elvárható, a  választópolgárok
a kérdésben tartott népszavazás esetén nem tudnák egyértelműen megítélni, hogy pontosan miről döntenek.
A Nemzeti Választási Bizottság az  egyértelműség fentiekben ismertetett követelményén túl hivatkozva
az  Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában kifejtett érvrendszerre, annak szerves részének tekinti
azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan,
következményeiben kiszámíthatatlan. A  Bizottság álláspontja szerint az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kérdésből a  választópolgár számára nem ítélhető meg egyértelműen és kétséget kizáróan, hogy egy olyan
tartalmú törvényi szabályozás esetén, amelyben a  jogalkotó a  hitelszerződések kapcsán a  svájci frank esetén
180 HUF/CHF, euró esetén 250 HUF/EUR, japán jen esetén 200 HUF/100 JPY árfolyam alkalmazását írja elő, ki és
milyen forrásból fogja viselni a  hosszúlejáratú hitelek futamideje alatt bekövetkezett pénzpiaci változások terheit.
Nem lenne egyértelmű, hogy a  kérdésben tartott eredményes népszavazás milyen változásokat okozna a  hazai
pénzpiac rendszerében, és ennek milyen társadalmi, pénzügyi és egyéb hatásaival kellene számolnia. A  Bizottság
megítélése szerint tehát a  kérdés oly módon van megfogalmazva, hogy egy arról tartott népszavazás esetén
a  választópolgároknak az  eredményes népszavazás következményei ismeretének hiányában kellene döntenie
a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről.
A fentiekben ismertetett választópolgári egyértelműségen túl a  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
a kezdeményezés a jogalkotói egyértelműség követelményének sem felel meg.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdésből ugyanis nem derül ki, hogy a  kezdeményezés az  Országgyűlést olyan
tartalmú jogszabály megalkotására kívánja kötelezni, mely szerint a  pénzügyi intézmény a  kezdeményezésben
szereplő árfolyamot a  futamidő végéig alkalmazza vagy olyan tartalmú szabályozás megalkotására irányul, hogy
a  pénzügyi intézmény a  futamidőnek csak egy részéig alkalmazza a  meghatározott árfolyamot. A  Bizottság
álláspontja szerint, tekintettel arra, hogy a  kérdés valójában az  elvárt szabályozásnak csak hozzávetőlegesen adja
meg a  tárgyát, annak tartalmára azonban érdemi utalást nem tesz, nem felel meg a  jogalkotói egyértelműség
követelményének.
Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy a kezdeményezésben foglaltak alapján az Országgyűlésnek olyan tartalmú
szabályozást kellene megalkotnia, mely egyértelműen csak arra ad lehetőséget, hogy a  pénzügyi intézmény
a  kérdésben nevesített „kedvezőbb feltételek” esetén kizárólag egyoldalúan módosítsa a  hitelszerződést, vagy
a  kezdeményező olyan tartalmú szabályozás megalkotását várja el, mely lehetőséget ad arra is, hogy a  szerződő
felek a  hitelszerződésben állapodjanak meg a  pénzpiaci változások esetén, annak feltételeit is meghatározva
az árfolyam alkalmazásának feltételeiről.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy Magyarország Alaptörvényének (a  továbbiakban:
Alaptörvény) B) cikk (1) és (3)–(4) bekezdései szerint Magyarország független, demokratikus jogállam. A közhatalom
forrása a  nép, mely hatalmát választott képviselői útján valamint kivételesen közvetlenül gyakorolja. A  közvetlen
hatalomgyakorlás módja a  népszavazás, melyet az  Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésben lehet tartani.
A  népszavazás, mint a  népszuverenitás gyakorlásának kivételes módja megvalósulása esetén a  képviseleti
hatalomgyakorlás fölé kerül, mely által az  Országgyűlés végrehajtó szerepbe kerül. Az  érvényes és eredményes
népszavazással hozott döntés az  Országgyűlésre a  népszavazás megtartásától számított három évig kötelező és
az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének haladéktalanul eleget tenni.
A népszavazásnak a  fentiekben ismertetett kivételes szerepével a  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
nem összeegyeztethető, hogy a beadványozó egy időben, ugyanabban a tárgykörben, egymáshoz képest minimális
eltérésekkel 12 darab népszavazási kezdeményezést nyújtson be.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontja az  országos népszavazási
kezdeményezések tekintetében a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a  továbbiakban: régi Ve.)
rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó magatartása a  régi Ve.
3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. A  jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára is. A Bizottság
álláspontja szerint – egyetértve az  Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával – a  régi
Ve. egészének rendszerében – a  régi Ve. 3.  §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a  választási eljárás hivatkozott alapelvét. Az  eljárás kezdeményezője ugyanis 12 darab népszavazási
kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  Bizottság
álláspontja szerint közjogi értelemben nem tekinthető sem jóhiszemű, sem rendeltetésszerű joggyakorlásnak
az  olyan kezdeményezői magatartás, amely egy időben és ugyanabban a  tárgykörben több népszavazásra
bocsátandó kérdés hitelesítésére irányul.
A Nemzeti Választási Bizottság tekintettel arra, hogy az  aláírásgyűjtő ív nem felel meg a  régi Ve.-ben foglalt
követelményeknek és a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek az  Nsztv.
10. § c) és e) pontja alapján az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az  Alaptörvény B)  cikkén, a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés
c)  pontján és (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c) és e)  pontján, a  13.  § (1)  bekezdésén, a  régi Ve. 3.  §
d) pontján és a 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. § (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. október 29. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke