type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
36/2010. (VII. 16.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 13/2010. (II. 5.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 13/2010. (II. 5.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2010. február 5-i, 14. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és
Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás 11. cikk c) bekezdése
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről: „A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék
kézhezvételének napján lép hatályba.” A magyar jegyzék dátuma: 2010. február 11.
A mongol jegyzék kézhezvételének dátuma: 2010. május 12.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2010. május 12. A fentiekre tekintettel, összhangban a 13/2010. (II. 5.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 13/2010. (II. 5.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2010. május 12-én,
azaz kettőezer-tíz, május tizenkettedikén hatályba léptek. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
128/2014. (III. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Polgár Andrást
2014. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2018. (IX. 18.) OGY határozata a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága elnökének és tagjainak megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 14. § (4) bekezdés a) és b) pontja alapján
a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága
elnökévé dr. Papcsák Ferencet, tagjává Madarász Lászlót,
dr. Nyikos Lászlót és
dr. Szényei Gábor Andrást
2018. szeptember 18-i hatállyal megválasztja. 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
193/2006. (X. 30.) KE határozata Nemzeti Sporttanács elnökének kinevezéséről.
A sportról szóló 2004. évi I. törvény 53. § (2) bekezdése
alapján, a miniszterelnök előterjesztésére kinevezem Vitray Tamást a Nemzeti Sporttanács elnökévé.
Budapest, 2006. október 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
39/2017. (XII. 29.) EMMI rendelete a kulturális szakemberek szakmai továbbképzési programjának nyilvántartásba vételével, valamint a népművészeti és népi iparművészeti alkotások minősítési eljárásával összefüggő igazgatási szolgáltatási díjról.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (6) bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
48. § 9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 90. § 1. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –,
a 2. alcím tekintetében a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi
CXL. törvény 100. § (6) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 9.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben –,
az 5.  § tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 9. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A kulturális szakemberek szakmai továbbképzési programjának nyilvántartásba vételével
összefüggő igazgatási szolgáltatási díj
1. § (1) A  kulturális szakemberek szakmai továbbképzési programjának a  kulturális szakemberek szakmai
továbbképzésének nyilvántartásba vételi szabályairól szóló kormányrendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti
eljárásában az igazgatási szolgáltatási díj összege – szakmai továbbképzési programonként –
a) 104 000 forint, ha a képzési idő összóraszáma legalább 30 óra, de nem haladja meg a 60 órát,
b) 115 000 forint, ha a képzési idő összóraszáma meghaladja a 60 órát, de nem haladja meg a 90 órát,
c) 132 000 forint, ha a képzési idő összóraszáma meghaladja a 90 órát, de nem haladja meg a 120 órát,
d) 144 000 forint, ha a képzési idő összóraszáma meghaladja a 120 órát.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjat az Emberi Erőforrások Minisztériuma Magyar Államkincstárnál
vezetett 10032000-01425190-00000000 számú számlájára kell átutalással megfizetni.
(3) A megfizetett igazgatási szolgáltatási díj nem igényelhető vissza.
 (4) Az (1) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díj a kultúráért felelős miniszter által vezetett minisztérium bevétele,
amely a nyilvántartásba vételi eljárással kapcsolatos feladatok ellátására használható fel.
2. A népművészeti és népi iparművészeti alkotások minősítési eljárásával összefüggő igazgatási
szolgáltatási díj
2. § (1) A  népművészeti és népi iparművészeti alkotások tekintetében a  hagyományőrzéssel és a  néphagyomány
gondozásával kapcsolatos állami szerv kijelöléséről, valamint a  népi iparművészeti és a  népművészeti alkotások
minősítéséről szóló kormányrendelet szerinti minősítési eljárásban az  igazgatási szolgáltatási díj összege
–  a  népi előadó-művészeti alkotások kivételével – alkotásonként vagy tárgycsoportot, tárgyegyüttest alkotó
hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotások és népi iparművészeti alkotások esetén tárgycsoportonként,
tárgyegyüttesenként 1500 forint.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjat postai úton vagy átutalással a Hagyományok Háza 1003200001739716-00000000 számú számlájára kell befizetni.
(3) A megfizetett igazgatási szolgáltatási díj nem igényelhető vissza.
 (4) Az  (1)  bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díj a  Hagyományok Háza bevétele, amely a  minősítési eljárással
kapcsolatos feladatok ellátására használható fel. 3. Záró rendelkezések
3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 4. § 2018. február 1-jén lép hatályba.
4. § A 2.  § (1)  bekezdésében az „– a  népi előadó-művészeti alkotások kivételével – alkotásonként” szövegrész helyébe
az „alkotásonként” szöveg lép.
5. § Hatályát veszti
a) az  egyes kulturális közalkalmazotti munkakörök betöltéséhez szükséges képesítési és egyéb feltételekről
szóló 2/1993. (I. 30.) MKM rendelet,
b) a  népi iparművészettel kapcsolatos állami feladatok végrehajtásáról szóló 12/2004. (V. 21.) NKÖM rendelet,
valamint
c) a kulturális szakértői tevékenység folytatásának feltételeiről és a kulturális szakértői nyilvántartás vezetéséről
szóló 19/2010. (IV. 23.) OKM rendelet. Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
484/2013. (XII. 17.) Korm. rendelete a Nemzeti Kiberbiztonsági Koordinációs Tanács, valamint a Kiberbiztonsági Fórum és a kiberbiztonsági ágazati munkacsoportok létrehozásával, működtetésével kapcsolatos szabályokról, feladat- és hatáskörükről.
A Kormány az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24. § (1) bekezdés
f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Nemzeti Kiberbiztonsági Koordinációs Tanács 1. § (1) A  Nemzeti Kiberbiztonsági Koordinációs Tanács (a továbbiakban: Tanács) az  állami és önkormányzati szervek
elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény (a továbbiakban: Ibtv.) 21.  § (1)  bekezdése
szerinti elnökét (a továbbiakban: a  Tanács elnöke) akadályoztatása esetén a  Miniszterelnökség által delegált
kiberkoordinátor (a továbbiakban: kiberkoordinátor) helyettesíti.
(2) A Tanács tagjai:
a) a belügyminiszter,
b) az emberi erőforrások minisztere,
c) a honvédelmi miniszter,
d) a közigazgatási és igazságügyi miniszter,
e) a külügyminiszter,
f ) a nemzeti fejlesztési miniszter,
g) a nemzetgazdasági miniszter,
h) a vidékfejlesztési miniszter
által delegált 1 fő állami vezető.
(3) A Tanács tagja továbbá a kiberkoordinátor.
 (4) A Tanács munkáját a Tanács elnökének felkérésére
a) az Állami Számvevőszék elnöke,
b) a Magyar Nemzeti Bank elnöke,
c) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke,
d) a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnöke,
e) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke,
f ) a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnöke
segítheti.
(5) A  Tanács (2)  bekezdésben meghatározott tagjainak megbízatása az  állami vezetői megbízatás időtartamára szól.
A tagok visszahívásáról a Tanács elnökének javaslatára a tagot delegáló miniszter dönt.
(6) A Tanács elnöke a Tanács munkájáról legalább félévente beszámol a miniszterelnöknek.
2. Kiberbiztonsági Fórum 2. § Az  Ibtv. 21.  § (3)  bekezdésében meghatározott tagokból álló Kiberbiztonsági Fórum (a továbbiakban: Fórum)
vezetését a Tanács elnöke, munkájának szakmai koordinálását a kiberkoordinátor látja el.
3. Kiberbiztonsági Munkacsoportok 3. § (1) A Tanács koordinációs tevékenységét, valamint döntéseinek végrehajtását ágazati és funkcionális kiberbiztonsági
munkacsoportok (a továbbiakban: Kiberbiztonsági Munkacsoportok) segítik a következő szakterületeken:
a) eseménykezelés,
b) belbiztonság,
c) e-közigazgatás,
d) energetika,
e) gyermekvédelem.
(2) Az  (1)  bekezdésben jelölt szakterületeken kívül a  Tanács felkérésére további Kiberbiztonsági Munkacsoportok is
létrehozhatóak.
(3) A  Kiberbiztonsági Munkacsoportok tagjai a  kiberkoordinátor, és az  általa felkért állami szervek által delegált
közszolgálati tisztviselők. A Kiberbiztonsági Munkacsoportok üléseinek állandó résztvevője a kiberkoordinátor által
felkért nem kormányzati szakértő.
(4) A  Kiberbiztonsági Munkacsoportok javaslatára a Tanács jogi kötelező erővel nem rendelkező ajánlásokat adhat ki
a kibertámadások kezelése és az elektronikus információbiztonság területén alkalmazandó legjobb gyakorlatokról.
4. Titkárság 4. § A  Tanács, a  Fórum és a  Kiberbiztonsági Munkacsoportok működtetésével kapcsolatos adminisztratív teendőket
a  kiberkoordinátor irányításával, a  Miniszterelnökségen működő titkárság (a továbbiakban: Titkárság) látja el.
A Titkárság ellátja a kiberkoordinátor szakértői támogatását is.
5. Kormányzati koordinációs szervek feladatai 5. § (1) A  Tanács feladata a  Magyarország Nemzeti Kiberbiztonsági Stratégiájában meghatározott cselekvési területeken
a kormányzati tevékenység koordinációjának elősegítése és a végrehajtás figyelemmel kísérése.
(2) A Tanács a Fórum javaslatainak és véleményének figyelembevételével, az (1) bekezdésben meghatározott cselekvési
területekhez társított kormányzati intézkedéseket tartalmazó akciótervet (a továbbiakban: Nemzeti Kiberbiztonsági
Akcióterv) a  Kiberbiztonsági Munkacsoportok és a  kiberkoordinátor irányításával készíti el, melynek elfogadásáról
a Kormány dönt. A Nemzeti Kiberbiztonsági Akciótervet a Tanácsnak évente felül kell vizsgálnia.
(3) A  Nemzeti Kiberbiztonsági Akcióterv éves felülvizsgálatának koordinációját – a  Kiberbiztonsági Munkacsoportok
bevonásával – a Titkárság látja el.
6. § (1) A Tanács a  feladatai ellátásához igazodva szükség szerint, de legalább félévente tart ülést, melyet a Tanács elnöke
hív össze a kiberkoordinátor által.
(2) A Tanács üléseit a Tanács elnöke vagy az általa kijelölt tag vezeti. Az ülésekről emlékeztetőt a Titkárság készít.
7. § (1) A Fórum a  feladatai ellátásához igazodva szükség szerint, de legalább félévente tart ülést. Üléseit a Tanács elnöke
vagy az általa kijelölt tag hívja össze.
(2) A Fórum üléseit a Tanács elnöke vagy az általa kijelölt tag vezeti. Az ülésekről emlékeztetőt a Tikárság készít.
8. § (1) A Kiberbiztonsági Munkacsoportok a feladataik ellátásához igazodva szükség szerint, de legalább félévente tartanak
ülést, üléseit a Kiberbiztonsági Munkacsoportok (2) bekezdésben meghatározott vezetői hívják össze.
(2) A  Kiberbiztonsági Munkacsoportokat a  kiberkoordinátor vagy az  általa kijelölt nem kormányzati szakértő mellett
a Kiberbiztonsági Munkacsoportok tagjai által kijelölt szerv képviselője vezeti. Az ülésekről emlékeztetőt a Tikárság
készít.
9. § A Tanács, a  Fórum és a  Kiberbiztonsági Munkacsoportok működésére vonatkozó eljárási szabályokat a  tagok által
készített és a Tanács elnöke által jóváhagyott ügyrend tartalmazza.
10. § A  Tanács, a  Fórum, és a  Kiberbiztonsági Munkacsoportok tagjai, valamint a  munkájukban közreműködő állami
vezető, közszolgálati tisztviselő, közalkalmazott, hivatásos szolgálati jogviszonyban foglalkoztatott, kizárólagos
állami tulajdonban álló gazdasági társaság vezető tisztségviselője vagy munkavállalója díjazásban nem részesül.
11. § A Tanáccsal kapcsolatos kommunikációs feladatokat a Tanács elnökének irányításával a kiberkoordinátor látja el és
felügyeli.
6. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
256/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a külügyminiszter előterjesztésére
Anton Dronkersnek, a De Bakkerij Diakóniai Alapítvány alapító tagjának,
Jacqueline Schoonwaternek, a De Bakkerij Diakóniai Alapítvány alapító tagjának,
Johannes Jacobus Schipaanboordnak, a Kom over en Help szervezet alapító tagjának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. október 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2015. (X. 15.) Miniszterelnökség KÁT utasítása a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget érintő egyes szabályokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontja alapján, az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről
szóló 2007. évi CLII. törvény 11.  § (6)  bekezdésében, illetve a  14.  § (3)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
– a Magyar Kormánytisztviselői Kar elnökével egyeztetve – a következő utasítást adom ki:
1. § A Miniszterelnökség Vagyonnyilatkozat-tételi Eljárási Szabályzatát jelen utasítás 1. melléklete tartalmazza.
2. § Ez az  utasítás a  közzétételét követő tizenötödik napon lép hatályba, rendelkezéseit a  folyamatban lévő
vagyonnyilatkozat-tételi eljárásokra is alkalmazni kell.
Dr. Vidoven Árpád s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
47/2010. (IV. 27.) FVM rendelete a globális műholdas helymeghatározó rendszerek alkalmazásával végzett pontmeghatározások végrehajtásáról, dokumentálásáról, ellenőrzéséről, vizsgálatáról és átvételéről.
A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény 29. § (2) bekezdés b) és d) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. GNSS: a globális műholdas helymeghatározó rendszerek (GPS NAVSTAR, GLONASSZ, Galileo, COMPASS, GINSS) közös
elnevezése;
2. WGS 84: a GPS rendszer hivatalos vonatkoztatási rendszere, geocentrikusan elhelyezett ellipszoid;
3. ETRS89: a GNSS méréseknek az európai kontinensen érvényes térbeli derékszögű (XYZ) vonatkoztatási rendszere;
4. EUREF: az európai szintű geodéziai vonatkoztatási rendszerek fenntartásáért és fejlesztéséért felelős szakmai szervezet;
5. EPN (EUREF Permanens Hálózat): az ETRS89 referencia rendszert a gyakorlatban megtestesítő aktív GNSS hálózat;
6. Aktív GNSS hálózat: GNSS referencia állomások magyarországi hálózata;
7. EOV (Egységes Országos Vetületi rendszer): ferdetengelyű, szögtartó, süllyesztett hengervetület, az állami térképek
vetületi rendszere;
8. HD72: a magyarországi vízszintes alappont-hálózat vonatkoztatási rendszere;
9. EOVA (Egységes Országos Vízszintes Alaphálózat): az egységes országos vetületi rendszert fizikailag képviselő vízszintes
alappontok hálózata;
10. OGPSH (Országos GPS Hálózat): az EOVA hálózatból kiválasztott, az ETRS89 rendszerben GPS mérésekkel
meghatározott alappontokból álló hálózat;
11. EOMA (Egységes Országos Magassági Alaphálózat): a balti alapszintre vonatkozó normál magassági rendszer;
12. Integrált geodéziai alappont: több mérési technikával – GNSS, szintezés, és lehetőleg gravimetriai mérés is –
meghatározott mérőszámokkal jellemzett alappont;
13. Permanens állomás: ismert alapponton folyamatosan észlelő GNSS vevőberendezés;
14. Referencia állomás: az aktív GNSS hálózat részét képező, hitelesített és minőségbiztosítással ellátott permanens
állomás;
15. Bázisállomás: korábban meghatározott alapponton felállított, a relatív helymeghatározásokhoz szükséges
referencia-méréseket végző GNSS vevőberendezés;
16. Virtuális állomás: a referencia állomások méréseire támaszkodva, az aktív GNSS hálózattal lefedett terület tetszőleges
helyére generált virtuális mérési adatok, korrekciók;
17. Fázis-többértelműség: a GNSS vevő és a műhold közötti távolságra eső vivőhullám egész ciklusszámának
bizonytalansága;
18. Fix megoldás: a fázis-többértelműség egész számként történő meghatározása;
19. Float megoldás: sikertelen fix megoldás esetén alkalmazott közelítő megoldás;
20. PDOP: a műholdak geometriai helyzetéből levezethető, a háromdimenziós pozíció várható pontosságát jellemző
mérőszám;
21. Ppm (parts per million): relatív pontossági egység, az adott egység egy milliomod része;
22. Konfidencia intervallum: adott szignifikancia-szinten a becsült változó alsó és felső korlátja;
23. Root Mean Square (RMS): a térbeli vektor meghatározási középhibája;
24. RTK (Real Time Kinematic): valós idejű kinematikus helymeghatározás, amikor a helymeghatározást végző vevők
különálló bázis-, permanens- vagy referencia állomásokra támaszkodnak;
25. Hálózati RTK: az országos hálózatban elhelyezett referencia állomások méréseire támaszkodó, a felhasználó pozíciójára
optimalizált valós idejű adatok előállítása a homogén pontosságú helymeghatározások biztosítására;
26. Félkinematikus módszer: „stop and go” technikával végzett mérés;
27. RINEX: utófeldolgozáshoz használt, a vevők típusától független egységes GNSS ASCII adatformátum;
28. EHT2 (EUREF-EOV Hivatalos Helyi Térbeli Transzformáció): az OGPSH-ra támaszkodó, egységes, országos, ETRS89-EOV
referencia rendszerek közötti lokális, 7 paraméteres Helmert transzformáció;
29. VITEL: valós idejű GNSS helymeghatározásnál használatos terepi transzformációs eljárás, az EHT2 valós idejű változata;
30. GNSS Szolgáltató Központ: a helymeghatározás pontosságának javítására a beérkezett GNSS mérési adatok
feldolgozásával valós idejű korrekciókat és utófeldolgozáshoz szükséges adatokat előállító és szolgáltató szervezet.
31. Epocha: GNSS mérések egységnyi időtartama, átlagos értéke utófeldolgozással való mérés esetén 15 másodperc, valós
idejű mérésnél 1 másodperc. II. FEJEZET
GNSS VONATKOZTATÁSI RENDSZEREK
2. § (1) A GNSS vonatkozatási rendszerének a fizikai meg valósítását az OGPSH-, valamint az aktív GNSS hálózat pontjai
képezik. E hálózatok létesítése, fenntartása és üzemeltetése a Földmérési és Távérzékelési Intézet (a továb biak ban:
FÖMI) hatáskörébe tartozik.
(2) Az OGPSH hálózat létesítése során 80 km2/pont sűrűséggel kell biztosítani az EOVA, EOMA geodéziai vonatkoztatási
rendszerekkel való kapcsolatot, valamint az OGPSH vonatkozási rendszere és az EOV közötti transzformáció
végrehajtását.
(3) Az aktív GNSS hálózat pontjait képező referencia állomások létesítése során biztosítani kell a 3000 km2/állomás
pontsűrűséget az általános földmérési és térképészeti feladatok ellátásához.
(4) A GNSS referencia állomások létesítését, fenntartását, üzemeltetését, a valós idejű korrekciók és utólagos
felhasználású referencia mérések előállítását, valamint a GNSS felhasználók támogatását a FÖMI GNSS Szolgáltató
Központja végzi.
3. § (1) Az aktív GNSS hálózat referencia állomásának létesítése során biztosítani kell, hogy
a) a referencia pont periodikus mozgásának amplitúdója vízszintes értelemben kisebb legyen, mint 5 mm és
magassági értelemben kisebb legyen, mint 10 mm;
b) a pontnak a környező pontokhoz viszonyított relatív sebessége ne haladja meg az 5 mm/év értéket.
(2) A referencia állomás pontleírásának tartalmaznia kell a) a referencia pont koordinátáinak értékeit ETRS89 (X, Y, Z és j, l, h), valamint EOV(y, x, H) vonatkozási
rendszerekben, és
b) az antenna és környékének fényképét az elsődleges környezeti hatások bemutatása céljából.
(3) A felhasználók számára tájékoztatás céljából nyilvános számítógépes hálózaton on-line módban a referencia
állomásokra vonatkozóan a FÖMI GNSS Szolgáltató Központjának elérhetővé kell tenni a következő adatokat:
a) valós időben mely műholdakra történik az észlelés,
b) az észlelt műholdak számát az idő függvényében lehetséges, vagy tényleges ábrával, és
c) a referencia állomás koordinátáinak változását éves idősor ábrában, a napi rendszerességgel végzett ellenőrző
feldolgozások eredményének grafikus ábrázolásával. 4. § (1) Új referencia állomás létesítése esetén az állomás tervezett helyén a GNSS frekvenciákon interferencia-méréseket kell
végezni. Zavaró rádiójelek kimutatása esetén, annak megszüntetése céljából, értesíteni kell a zavarás
megszüntetésére hatáskörrel rendelkező hatóságot.
(2) A referencia állomás tervezett helyén el kell végezni az észlelést befolyásoló környezeti hatások vizsgálatát.
A referencia állomást úgy kell elhelyezni, hogy 15 fokos magassági szög felett ne legyen kitakaró objektum, és ez
az állapot hosszabb távon is fenntartható legyen.
(3) Az új referencia állomás koordinátáit az állami földmérés aktív GNSS hálózatára, valamint az EPN-re támaszkodva kell
meghatározni.
(4) A meghatározást legkevesebb három hétig tartó, napi 24 órás mérésekkel, tudományos szintű feldolgozó programmal
kell elvégezni.
III. FEJEZET
A GNSS ALKALMAZÁSÁVAL VÉGZETT PONTMEGHATÁROZÁSOK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
1. Az alappontok meghatározása 5. § Az állami alapadatok felhasználásával végzett földmérési és térképészeti tevékenység keretében a GNSS technológia
alkalmazásával történő pontmeghatározásokat – a felmérési alappontok és részletpontok meghatározása – csak a 2. §
(1) bekezdésében meghatározott vonatkoztatási rendszerekre támaszkodva kell végezni.
6. § (1) A rendelet alkalmazásában az ötödrendű és a felmérési alappontok (a továb biak ban: felmérési alappontok)
meghatározásának módja és pontossága azonos. Az újonnan meghatározott pontok állandósítását a rendűségének
meg fele lően kell elvégezni.
(2) Alappontok meghatározását utólagos vagy valós idejű feldolgozással kell végrehajtani.
(3) A felmérési alappontok meghatározásához szükséges állami alapadatok:
a) a megyei földhivataloktól, országos szinten a FÖMI adat- és térképtárától,
b) nyilvános számítógépes hálózaton keresztül a FÖMI szolgáltatása alapján, vagy
c) valós idejű meghatározáshoz a FÖMI GNSS Szolgáltató Központ által nyújtott szolgáltatás keretében szerezhetők
be.
(4) Alappontot egyetlen ismert pontról mért vektorral meghatározni nem szabad, ilyen esetekben a pont
meghatározásához további fölös méréseket kell mérni ismert pontokra. A fölös méréseket be kell vonni az új pontok
koordinátáinak meghatározásába.
(5) Alappont meghatározást kézben tartott vevővel végezni tilos. Az antennát a meghatározandó ponton a mérés idejére
műszerállványon vagy igazított libellával és kitámasztókkal ellátott antennatartó rúdon kell helyezni és a ponton
rögzíteni.
7. § (1) Korábban meghatározott, adott koordinátájú pontok esetében azon a pontjelen kell a mérést végezni, amelyen
az eredeti meghatározás történt. A vasbetonlapos védőberendezéssel ellátott pontokon a fejelőkövet el kell távolítani
és az anyaponton kell a mérést végezni.
(2) Az iránypontok eredeti koordinátái a vasbetonlapokkal körülvett felső kőre vonatkoznak, ezért ezeknek a pontoknak
a védőberendezését megbontani tilos.
8. § (1) A GNSS mérésekről a mérés helyszínén mérési jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyv lehet elektronikus vagy
manuális. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell
a) az álláspont azonosítóját, valamint utalást arra, hogy mérés végrehajtása virtuális állomás- vagy hálózati RTK
alkalmazásával történt,
b) a mérés dátumát, a GNSS vevő és GNSS antenna azonosítóját, az antennamagasságot, és
c) az észlelő nevét.
(2) Elektronikus jegyzőkönyvezésre nem alkalmas vevőknél manuális jegyzőkönyvben kell rögzíteni a mérési periódus
kezdetének és befejezésének időpontját, a mérési fájl azonosítóját, valamint a mérést végző nevét.
(3) A nem valós idejű méréseket úgy kell dokumentálni, hogy a dokumentáció alapján a mérési adatokból
a pontmeghatározás nyomon követhető és újból számítható legyen.
(4) Az antennának az alappont fölötti magasságát az antenna vonatkoztatási pontjáig kell mérni. A konkrét megoldást
rajzzal vagy fotóval is lehet dokumentálni.
(5) Egyfrekvenciás vevők geodéziai célú pontmeghatározásnál legfeljebb 15 km-es bázistávolságig használhatók.
(6) Minden mérésnek ki kell elégítenie a pontmeghatározásra vonatkozó hibahatárt, az 1. mellékletben megadott
követelmények szerint. 2. Utólagos feldolgozással végzett alappont-meghatározás 9. § (1) Saját bázisállomására támaszkodó alappont-meghatározás esetén a mérés szempontjából referencia pontként kell
felhasználni
a) OPGSH pontot, integrált geodéziai alappontot vagy az OPGSH vonatkoztatási rendszerében korábban már
meghatározott, állami alapadatként elfogadott pontot, vagy
b) ideiglenes, a mérés végrehajtása előtt még ismeretlen pontot, amelynek ETRS89 rendszerű koordinátáit legalább
két OGPSH pontra vonatkozó GNSS-mérések felhasználásával, vagy az aktív GNSS hálózatra támaszkodva meg
kell határozni.
(2) A térbeli vektorok mérése szempontjából az alappont-sűrítést poláris vagy hálózatszerű elrendezéssel kell megoldani.
(3) Poláris elrendezés esetén a relatív méréshez kiválasztott referencia ponton fel kell állítani a referencia-vevő antennáját
és mindaddig végezni kell a folyamatos észlelést, ameddig az újonnan meghatározandó pontokon mérések folynak.
(4) Hálózatszerű elrendezést akkor kell alkalmazni, ha az új pontok meghatározása azonos időintervallumban, több vevő
alkalmazásával történik.
(5) Az új pontokon végzett méréseknél a mérés időtartamát – a referencia vevő távolságának, az észlelhető műholdak
számának, valamint a PDOP értékének függvényében – úgy kell megválasztani, hogy a fázis-többértelműség feloldása
egész számként, fix megoldással nagy biztonsággal elvégezhető legyen. Alappont-meghatározás esetén float
megoldás nem fogadható el.
10. § (1) Alappontok meghatározásánál ellenőrzés céljából fölös mérési adatokat kell biztosítani.
(2) Egyetlen referencia pont használata esetén a mérést egyszerre több új ponton, több vevővel, szinkronban kell
végrehajtani. Ebben az esetben a feldolgozás során vektorzárást vagy térbeli hálózatkiegyenlítést kell végezni.
A referencia pont ellenőrzésére az új – meghatározandó – pontok közé fel kell venni legalább egy ismert, korábban
már meghatározott pontot is.
(3) Ha a mérés csak egy vevőpárral történik, az új pontok meghatározását legalább két referencia pontról kell elvégezni.
(4) Az ellenőrzés elvégezhető hagyományos mérőeszközzel végzett irány- és távméréssel is. Irány- és távmérésnél két
tájékozó irány és egy távolság mérését biztosítani kell. Csak irányméréssel történő ellenőrzés esetén legalább két – de
lehetőség szerint több – korábban meghatározott alappontra menő tájékozó irányt kell mérni, ahol az iránypároknak
90 ±30 fokos szöget kell bezárni; a megengedett legnagyobb irányeltéréseket az 1. melléklet tartalmazza.
(5) A hagyományos mérőeszközökkel végzett ellenőrző méréseket mérési és számítási jegyzőkönyvben dokumentálni
kell. 11. § (1) GNSS infrastruktúrára támaszkodó alappont-meghatározás során a mérések végrehajtásához szükséges valós vagy
virtuális referencia állomásokra vonatkozó ETRS89 rendszerbeli koordinátákat, nyers mérési adatokat RINEX
formátumban a GNSS Szolgáltató Központ biztosítja. A hozzáférési jogosultsággal rendelkező felhasználók részére
a referencia állomások adatai nyilvános számítógépes hálózaton keresztül letölthetők.
(2) Alappont-meghatározás céljából végzett mérések ellenőrzését fölös mérési adatokat kell biztosítani
a) két vagy több referencia állomás, vagy virtuális referencia állomás mérési adatainak felhasználásával,
b) egy referencia állomás használata esetén több vevővel egyidejűleg több új ponton történő méréssel, amellyel
meghatározható a vektorzárás, vagy elvégezhető a hálózatkiegyenlítés,
c) egy referencia állomásra támaszkodó méréssel abban az esetben, ha legkevesebb 15 perc elteltével – új
inicializálás mellett – megismételt mérést végeztek, vagy
d) hagyományos mérőeszközökkel a 10. § (4) és (5) bekezdése szerint.
3. Valós időben végzett alappont-meghatározás 12. § (1) A valós időben végzett alappont-meghatározások vonatkoztatási rendszereként az OGPSH hálózatot vagy az aktív
GNSS hálózatot kell használni. Ha a meghatározás egyedi alappontokra támaszkodva történik, akkor referencia
pontként az OGPSH rendszerében korábban, vagy a munka során már meghatározott és a rendűségének meg fele lően
azonosítható alappont használható fel.
(2) A meghatározandó ponton a mérést az RTK fix megoldás elérése után – másodpercenkénti beállítással – legkevesebb
180 epochán keresztül kell folytatni.
13. § (1) Saját bázisállomásra támaszkodó, saját bázist használó RTK mérésnél alappont-meghatározás ellenőrzéséhez
szükséges fölös mérési adatokat kell biztosítani.
(2) Ha az alappont-meghatározás egyetlen OGPSH hálózatban meghatározott ponton létesített bázisállomásra
támaszkodik, valamennyi új alappontra vonatkozóan legalább 15 perc elteltével – új inicializálás mellett – megismételt
mérést kell végezni. A bázisállomás ellenőrzésére a meghatározandó pontok közé legalább egy másik, az OGPSH
hálózatban már meghatározott ponton is kell mérni. Ha a bevont OGPSH pont esetében hibahatárt meghaladó eltérés
jelentkezik, akkor az ellenőrzésbe másik ismert OGPSH pontot is be kell vonni, és a hibahatárt meghaladó eltéréssel
rendelkező pontról a FÖMI-t tájékoztatni kell.
(3) A fölös mérési adatok valamennyi új alappontra vonatkozó, egy másik bázisállomásra támaszkodó megismételt
méréssel is biztosíthatók.
(4) Hagyományos mérőeszközökkel végzett mérés esetében a 10. § (4) és (5) bekezdése szerint kell eljárni.
14. § (1) GNSS infrastruktúrára támaszkodó, alap- és részletpontok meghatározására irányuló mérések esetében
a hagyományos alappontokkal meghatározott referencia rendszert az aktív GNSS hálózat helyettesíti. RTK mérést csak
az aktív GNSS hálózatra támaszkodva lehet végezni.
(2) A FÖMI által működtetett hálózaton kívüli külső permanens állomás koordinátáit minden földmérési munkánál
ismételten meg kell határozni a hivatalos vonatkoztatási rendszerben, és csatolni kell a leadandó munkarészekhez.
A külső permanens állomás meghatározása és az új alappontok meghatározására irányuló mérések között eltelt idő
nem lehet több 7 napnál.
(3) Az alappont-meghatározást egyetlen referencia állomásra vagy több referencia állomás adatainak együttes
felhasználására, hálózati RTK-ra támaszkodva kell elvégezni. Mindkét esetben a mérés megismétlése szükséges,
az ismételt mérést új inicializálással kell végezni. Az alappont-meghatározásra referencia állomásokat használó RTK
mérésnél az ellenőrzéshez szükséges fölös mérési adatokat kell biztosítani.
(4) Egyetlen referencia állomásra támaszkodó alappont-meghatározás esetén valamennyi új alappontra vonatkozóan
legkevesebb 15 perc elteltével – új inicializálás mellett – a mérést meg kell ismételni. Ha a referencia állomás távolsága
és a feldolgozó szoftver lehetővé teszi, az újbóli RTK méréshez az elsőtől különböző referencia állomást kell választani.
(5) Ha az alappont-meghatározás valamelyik hálózati RTK módszerrel történik, akkor valamennyi új alappontra
vonatkozóan a mérést legkevesebb 15 perc elteltével, új inicializálás mellett meg kell ismételni.
(6) Hagyományos mérőeszközökkel végzett mérés esetében a 10. § (4) és (5) bekezdése szerint kell eljárni.
IV. FEJEZET
A GNSS RÉSZLETMÉRÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 4. A részletpontok meghatározása
15. § (1) Részletpontok meghatározása esetén referencia állomás lehet
a) az aktív GNSS hálózat referencia állomása,
b) a virtuális referencia állomás, az aktív GNSS hálózat vonatkoztatási rendszerének felhasználásával,
c) az aktív GNSS hálózaton kívül üzemeltetett külső permanens állomás a 13. § (1) bekezdésében meghatározottak
szerint,
d) OGPSH hálózat pontja, vagy az OGPSH rendszerében korábban meghatározott és a földhivatal által átvett pont,
vagy
e) EOVA alappont, EOV-OGPSH transzformációval a 22. § elő írásai szerint.
(2) Az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott esetben a vonatkoztatási rendszer ellenőrzésére a meghatározandó
pontok közé legalább egy másik, már korábban meghatározott országos alappontot is be kell vonni.
(3) Ideiglenes WGS 84 koordinátákkal meghatározott helyi térbeli rendszerű, vagy közelítő koordinátákkal rendelkező
ismeretlen pont esetében a végleges koordinátákat csak EOV rendszerben kell kiszámítani.
(4) Az egyedi transzformációs paraméterekkel végzett lokális transzformáció végrehajtását dokumentálni kell.
5. Utólagos feldolgozással végzett részletmérés 16. § (1) Utólagos feldolgozással végzett részletmérés során csak azok a mért pontok fogadhatók el, amelyekre
a fázis-többértelműség értékét egész számként lehetett meghatározni. A részletpontok koordinátáinak
meghatározására a float megoldás nem fogadható el.
(2) A részletpontok koordinátáinak meghatározását ellenőrző méréssel vizsgálni kell. Az ellenőrzött részletpontok számát
a 2. mellékletben megadott táblázat szerint kell meghatározni.
(3) A mintavételezés a minőségellenőrzés tárgyát képező adatállomány által lefedett földrajzi térség teljes területét
kihasználva, véletlenszerű kiválasztással történik. A mintaelemek kiválasztásakor ügyelni kell arra, hogy
meghatározott részletpontokból a megfelelő mennyiségű részletpont kiválasztása történjen meg, a mérés kiterjedése
szerinti csoportokban és területileg is egyenletes eloszlásban.
(4) A félkinematikus módszerrel mért részletpontok ellenőrzése történhet:
a) új inicializálással történő megismételt félkinematikus GNSS méréssel, ugyanazon referencia pont mellett,
b) megismételt GNSS méréssel, az eredetitől eltérő referencia pont alkalmazásával,
c) megismételt GNSS méréssel, az eredetitől eltérő mérési módszerrel, utófeldolgozással vagy valós idejű (RTK)
módszerrel, vagy
d) a részletpontok közötti távolságok mérésével, legalább két, korábban már meghatározott ismert pont
bevonásával.
(5) A részletmérés során meghatározott részletpontok ellenőrzése elvégezhető hagyományos mérőeszközökkel végzett
irány- és távméréssel, az alábbi módon:
a) alapponton vagy az ellenőrzésbe bevont pontokkal azonos rendű részletponton létesített álláspontról
az ellenőrzendő részletpontokra vagy korábban meghatározott alappontokra irány- és távolságmérést, vagy
távolságmérést kell végezni,
b) a mérési eredmények alapján számítani kell a tájékozás irány- és hossz eltéréseit, az ellenőrzésbe vont
részletpontok poláris koordinátaméréssel meghatározott koordinátáit, és
c) az irány-, hossz- és a koordináta eltérések mértékét az 1. melléklet szerint kell meghatározni.
6. Valós időben végzett részletmérés 17. § (1) Saját bázisra támaszkodó, valós időben végzett részletmérés esetén a saját bázist az OPGSH pontjaira vagy az ETRS89
rendszerben korábban meghatározott és a földhivatal által átvett alappontokra támaszkodva kell létesíteni. Mérési
adatok rögzítését akkor szabad megkezdeni, amikor a mérőeszközön kijelzett pontossági érték – vízszintes értelmű
ponthiba, 95%-os konfidenciánál – el nem éri a ±3 cm-t. A részletponton a mérést – másodpercenkénti mérés
beállítással – legkevesebb 2 epochán keresztül kell folytatni.
(2) A részletpontok ellenőrzését a 16. § (2)–(5) bekezdése szerint kell elvégezni.
18. § (1) GNSS infrastruktúrára támaszkodó, valós időben végzett részletmérés során a mérési adatok rögzítését akkor szabad
megkezdeni, amikor a mérőeszközön kijelzett pontossági érték – vízszintes értelmű ponthiba, 95%-os konfidenciánál –
el nem éri a ±3 cm-t. A részletponton a mérést – másodpercenkénti mérés beállítással – legkevesebb 2 epochán keresztül
kell folytatni.
(2) A részletpontok ellenőrzését a 16. § (2)–(5) bekezdése szerint kell elvégezni.
19. § Részletpontok GNSS technikával való kitűzése során a kitűzést köve tően valamennyi kitűzött részletpontot be kell
mérni. Az ellenőrző RTK bemérés dokumentálására a 29. § elő írásait kell alkalmazni.
V. FEJEZET
A GNSS MÉRÉSEK FELDOLGOZÁSA 7. Az utófeldolgozás szabályai
20. § (1) Térbeli vektorok számítása esetén a vektorszámítást a mérést végző akkor fogadhatja el, ha a fázis-többértelműség
egész szám. A fázis-többértelműségre vonatkozó információt a vektorkiértékelési naplófájlban tárolni kell.
(2) Egy térbeli vektor meghatározási középhibája nem haladhatja meg a ±10 mm + 1 ppm értéket.
(3) Ha a meghatározott térbeli vektorokból zárt poligonokat alakítanak ki, akkor a vektorzárás komponensenként nem
haladhatja meg a ±2 cm-t. A vektorzárás számítható külön vízszintes és magassági komponensekre, ez esetben
a ±2 cm-es hibahatár csak a vízszintes komponensekre vonatkozik. Hálózatkiegyenlítés esetén a vektorzárás
bemutatása nem szükséges.
21. § (1) Az új pontok ETRS89 rendszerű koordinátáinak számításához adott pontként az OGPSH hálózat pontjait, az aktív GNSS
hálózat referencia állomásait, valamint az ETRS89 rendszerben meghatározott EOVA alappontokat kell felhasználni.
(2) Az új pontok ETRS89 végleges koordinátáit – az adott pontok és a mért vektorok felhasználásával – közepeléssel vagy
térbeli hálózat-kiegyenlítéssel kell kiszámítani.
(3) Ha az alappontok térbeli koordinátáinak számítása közepeléssel történik, és csak egy referencia pont kerül
felhasználásra, akkor a koordináta középértéke és a számításba bevont koordináta közötti eltérés nem lehet több mint
±3 cm.
(4) Ha az alappontok számítása közepeléssel történik, és több adott pont kerül felhasználásra, akkor a koordináta
középértéke és a számításba bevont koordináta közötti eltérés nem lehet több mint ±3 cm.
(5) Ha az alappontok térbeli koordinátáinak számítása hálózatkiegyenlítéssel történik, a kiegyenlítés akkor fogadható el,
ha az új pontok koordináta középhibái vízszintes értelemben nem haladják meg a ±3 cm-t.
(6) Az ETRS89 rendszerű koordinátákat térbeli derékszögű koordináták (X, Y, Z), vagy földrajzi ellipszoidi koordináták
(j, l, h) formájában lehet dokumentálni. A metrikus adatokat mm élességgel, a földrajzi koordinátákat 0,0001”
élességgel kell közölni.
22. § (1) A GNSS eljárásokkal meghatározott pontokat OGPSH-EOV transzformáció alkalmazásával az állami térkép vetületi
rendszerébe kell transzformálni.
(2) Utófeldolgozás esetében a hitelesített EHT2 alkalmazást vagy azzal egyenértékű szoftvert kell használni.
(3) Nem hitelesített transzformációs eljárás alkalmazása esetén az eljárás megfelelőségét az EHT2 alkalmazással kell
ellenőrizni, legalább két pont újbóli átszámításával.
(4) Utófeldolgozás esetében a hitelesített EHT2 alkalmazást kell használni, mely esetben az ott megadott dokumentáció
csatolása szükséges digitálisan vagy nyomtatott formában. (5) Bármely más, azonos eredményt szolgáltató, nem hitelesített transzformációs eljárás vagy transzformációs modell
alkalmazása esetén az eljárás megfelelőségét az EHT2 alkalmazással kell ellenőrizni, legalább két pont újbóli
átszámításával.
23. § (1) A geocentrikus koordináták átszámítását az EOV/EOMA rendszerbe nem hitelesített transzformációs eljárás
alkalmazásával, legkevesebb 4 közös pont alapján kell elvégezni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a közös pontokat elsősorban a munkaterületen lévő, valamint az azt körülvevő OGPSH
pontokból, vagy integrált geodéziai alappontok közül úgy kell kiválasztani, hogy
a) a legtávolabbi közös pontok közötti távolság ne haladja meg a 30 kilométert,
b) a jobb vízszintes értelmű helyi illeszkedés érdekében a közös pontok közé be lehet vonni az ETRS89 rendszerben
adott koordinátákkal is rendelkező EOVA alappontok is, és
c) a közös pontok geometriája optimális legyen, minden égtáj irányában legyen kiválasztott pont.
24. § (1) A transzformáció végrehajtása után a maradék ellentmondások vízszintes értelemben nem léphetik túl a ±10 cm-t.
Azokat a pontokat, ahol a maradék ellentmondás ±10 cm-nél nagyobb, a transzformációból ki kell zárni, valamint felül
kell vizsgálni a pontok EOV és OGPSH koordinátáit. Ha a felülvizsgálat során egy OGPSH pont koordinátáinak
megbízhatósága kérdésessé válik, arról a FÖMI-t tájékoztatni kell.
(2) Ha a mérés során a pontok magasságágának meghatározását is végzik, a magasságmérés megbízhatóságának
fokozása érdekében szintezési alappontokat és integrált geodéziai alappontokat is be kell vonni a GNSS mérésbe,
valamint a transzformációba.
8. A valós idejű feldolgozás szabályai 25. § (1) Valós idejű mérések esetében a feldolgozást a mozgó vevő végzi a helyszínen. A mérési paraméterek megfelelő
beállítása és a beállított hibahatárok ellenőrzése a mérést végző feladata.
(2) A mérés során a beállított mérési paraméterekre, a felhasznált referencia pontra és a részletpontok pontossági
mérőszámaira vonatkozó adatokat 28. § elő írásai szerint kell dokumentálni.
VI. FEJEZET
ELLENŐRZÉS 26. § (1) Ha az alappont meghatározásakor a mérést végző az ellenőrző méréshez szükséges fölös méréseket biztosította, és
a számítást az összes mérés figye lembe véte lével, a megadott hibahatárok betartásával végezte el, további ellenőrző
méréseket nem kell végezni.
(2) Ellenőrzési jegyzőkönyvet kell készíteni, ha külön ellenőrző mérésekre kerül sor, vagy olyan mérések esetében,
amelyeket az új pontok meghatározásába nem vontak be.
(3) Ha az új pontok között ellenőrzés céljából adott koordinátájú pontokat is meghatároztak, akkor az EOV rendszerben
adott koordináták és a GNSS mérés alapján számított vízszintes koordináták közötti eltérés legfeljebb ±5 cm lehet.
Ennél nagyobb eltérés esetén a pontot ellenőrzésbe bevonni nem lehet.
(4) Alappontok mérése esetén, ha az eredeti pontmeghatározástól függetlenül, de ugyanazon adott pontok, vagy
az eredeti meghatározásba bevont pontok felhasználásával az alappontok koordinátáit újból meghatározzák, akkor
az eredeti és az újbóli mérésből kapott EOV koordináták közötti eltérés legfeljebb ±3 cm lehet.
(5) Részletpontok ismételt meghatározása során az eredeti és az ismételt mérésből kapott EOV koordináták közötti eltérés
meghatározására az állami alapadatok felhasználásával végzett sajátos célú földmérési és térképészeti tevékenységről
 szóló 46/2010. (IV. 27.) FVM rendelet 3. mellékletének A) táblázatában foglalt eltéréseket kell figye lembe venni.
27. § (1) Hagyományos mérőeszközök alkalmazásával végzett ellenőrző mérések kiértékelése esetén az irány- és
távolságeltéréseket az 1. melléklet elő írásai szerint kell számítani.
(2) A GNSS vektorok vagy GNSS koordináták, valamint az irány- és távmérések felhasználásával együttes hálózat
alakítható ki. Ebben az esetben az irányeltérésekre és a távolságeltérésekre vonatkozó hibahatárként
az 1. mellékletben szereplő hibahatár 75%-át kell figye lembe venni.
VII. FEJEZET
A GNSS PONTMEGHATÁROZÁS DOKUMENTÁLÁSA 9. Utófeldolgozással történő mérés dokumentálása
28. § (1) A GNSS mérések utófeldolgozása során a mérőeszközhöz tartozó feldolgozó programmal előállított dokumentumban
szereplő idegen nyelvű meghatározásokat magyar nyelvű fordítással kell ellátni.
(2) A mérés dokumentálásához szükséges munkarészeket – a mérési és feldolgozási folyamat automatizáltságára és
az adatok nagy terjedelmére tekintettel – csak elektronikus formában kell elkészíteni. Az elektronikus munkarészek
elkészítése meghatározott formátumhoz nincs kötve.
(3) A mérőeszközhöz tartozó feldolgozó program által előállított elektronikus munkarészek alapvető tartalmi
követelményeit a 30. és 31. § elő írásai határozzák meg. A munkarészek ennél több adatot is tartalmazhatnak, ha
a megjelenő adatok mennyisége és formátuma a felhasználó által szabályozható.
(4) Elektronikusan vagy nyomtatott formában a 30. § (2)–(3) és (5) bekezdésében, valamint a 31. § (1),
(4)–(6) bekezdésében meghatározott munkarészeket kell leadni.
(5) A nyomtatásban leadandó munkarészeket címlappal kell ellátni. A címlapnak tartalmaznia kell
a) a munkaterület megnevezését,
b) a készítés időpontját,
c) a munka elvégzésével megbízott vállalkozás nevét és
d) a munka azonosítóját, valamint a munkaszámot.
A rajzi munkarészekhez külön címlapot készíteni nem kell, a szükséges adatokat a rajzon kell feltüntetni.
(6) A GNSS mérés végeredménye az újonnan meghatározott pontok koordináta-jegyzéke EOV rendszerben a balti
alapszintre vonatkozó magassági adatokra vonatkoztatva.
10. A valós idejű mérés dokumentálása 29. § (1) A valós idejű mérés dokumentációját úgy kell elkészíteni, hogy az egybázisos RTK eljárás, és a hálózati RTK eljárás
alkalmazása megkülönböztethető legyen. Az egybázisos RTK eljárásban a referencia pont lehet bázisállomás,
permanens állomás, valamint referencia állomás.
(2) Az egybázisos valós idejű mérést a (3) bekezdésben és a 31. §-ban meghatározott munkarészekkel, valamint olyan RTK
jegyzőkönyvvel kell dokumentálni, amely tartalmazza
a) a felhasznált referencia pont azonosítóját és ETRS89 vagy EOV rendszerbeli koordinátáit, valamint
b) az aktív GNSS hálózat állomásai kivételével a referencia pont antennamagasságát és az antenna típusát.
(3) Mindkét mérési típusnál dokumentálni kell
a) az aktív GNSS hálózat használatánál a GNSS Szolgáltató Központ honlapjáról letölthető igazolást, a méréseket
dokumentáló, kódszámmal ellátott listával,
b) a méréseket végző személy nevét,
c) a mért részletpontokon használt antenna típusát és az antennamagasságot,
d) az alkalmazott OGPSH-EOV transzformációs eljárás dokumentációját,
e) VITEL alkalmazása esetén a felhasználói licenc számát,
f) saját számítású lokális transzformáció esetén az alkalmazott szoftver nevét, azonosítóját,
g) a mért pontok koordinátáit EOV rendszerben és a pont mérésének időpontját, valamint
h) a mért pontok pontossági mérőszámait (vízszintes ponthiba, magassági középhiba, térbeli ponthiba és
koordináta-középhibák). 11. A GNSS pontmeghatározás leadandó munkarészei 30. § (1) A GNSS pontmeghatározások földhivatali vizsgálatához és átvételéhez a (2)–(6) bekezdésben és a 31. §-ban
meghatározott munkarészeket kell leadni.
(2) A pontmeghatározásokról meghatározási tervet kell készíteni, amely alkalmas méretarányban megjeleníti
a felhasznált, már korábban meghatározott alappontokat, az újonnan meghatározott alappontokat és a számított
vektorokat. Poláris elrendezés esetén referencia pontonként külön-külön is elkészíthető.
(3) Ha a rajz telítettsége miatt a vázlat nem áttekinthető, akkor a meghatározási terv helyettesíthető a mérések időbeli
lefolyását bemutató grafikonnal (idődiagram, Gannt diagram). Hálózatkiegyenlítés esetén a meghatározási tervnek
ábrázolnia kell a kiegyenlítésbe bevont összes vektort, valamint az adott és új pontokat.
(4) A mérési jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a 8. § (1), (2) és (4) bekezdésében meghatározott adatokat elektronikus
formában vagy manuálisan elkészítve. Az elektronikus mérési jegyzőkönyvet a vektorkiértékelési naplófájl helyettesíti,
ha az a megadott adatokat tartalmazza. Utólagos feldolgozásnál a nyers mérési adatokat – beleértve
a referencia-méréseket is – elektronikus (RINEX) formátumban kell benyújtani.
(5) Az ellenőrzési jegyzőkönyvben dokumentálni kell a felhasznált pontok koordinátáit vagy az azokból számított
adatokat, a vizsgálati adatokat, az eltéréseket és a hibahatárokat.
(6) A térbeli kiegyenlítés jegyzőkönyvének tartalmaznia kell a felhasznált pontok és az újonnan meghatározott pontok
koordinátáit, az új pontok kiegyenlített koordinátáit és középhibáit, a számításba bevont vektorok összetevőit és
javításaikat.
31. § (1) A transzformációs jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a transzformációs eljárás jellegét, a közös pontok azonosítóit és
a maradék-ellentmondásokat, külön vízszintes és magassági értelemben (EHT2 output lista).
(2) A transzformációs vázlaton a közös pontok elhelyezkedését kell ábrázolni alkalmas méretarányban, a munkaterület
körvonalával kiegészítve. Ha a transzformáció a VITEL vagy az EHT2 alkalmazással történt, transzformációs vázlatot
nem kell készíteni.
(3) A vektorkiértékelési naplófájlnak tartalmaznia kell a kiértékelt vektor kezdő- és végpontjának azonosítóját, a mérés
kezdő és záró időpontját (vagy időtartamát), a vektor-összetevőket és a kovariancia elemeket. A fázis-többértelműség
feloldására alkalmazott megoldásra utalni kell. Ha a naplófájl a mérőeszköz pontraállásra (antennatípusra,
antennamagasságra) vonatkozó adatait is tartalmazza, külön mérési jegyzőkönyvet nem kell készíteni.
(4) Az ETRS89 koordináta-jegyzékben számsorrendben fel kell tüntetni a felhasznált alappontok és az újonnan
meghatározott pontok számát, állandósításának módját és ETRS89 koordinátáit, X, Y, Z vagy j, l, h formában.
Részletmérés esetén csak a felhasznált alappontok ETRS89 koordinátáit kell közölni.
(5) Az EOVA és az EOMA koordináta-jegyzékben számsorrendben kell feltüntetni a felhasznált pontok és az újonnan
meghatározott pontok számát, állandósításának módját, EOV koordinátáit (y, x) és Balti alapszint feletti M magasságát
cm élességgel, valamint az ingatlan-nyilvántartás tartalmát érintő sajátos célú földmérési és térképészeti tevékenység
végzésének általános elő írásairól szóló jogszabály szerinti pontkódokat. A felhasznált vízszintes és magassági
alappontokat a pontok rendűségének meg fele lően el kell különíteni.
(6) Műszaki leírást kell készíteni az elvégzett munkafeladat és az alkalmazott technológia rövid leírásával, amely
tartalmazza a vonatkoztatási rendszerre, a transzformációs megoldásra, valamint a mérés és feldolgozás
körülményeire utaló leírást is.
VIII. FEJEZET
A GNSS TECHNIKÁVAL VÉGZETT MUNKÁK FÖLDHIVATALI VIZSGÁLATA ÉS ÁTVÉTELE
32. § GNSS alkalmazásával végzett geodéziai munkák földhivatali átvételét a 3. mellékletben meghatározott „GNSS
alkalmazásával végzett pontmeghatározások és kitűzések átvételi jegyzőkönyve” alapján kell végezni.
33. § (1) Az átvételi jegyzőkönyv 1–2. pontjában a hivatalos referencia rendszer és a hivatalos transzformáció kötelező
használatának ellenőrzését kell dokumentálni.
(2) A felhasználónak a 29. § (3) bekezdés a) pontjában foglaltak szerint igazolnia kell, hogy a munka során az állami
földmérés referencia rendszerére támaszkodott.
(3) Az igazolást a regisztrált felhasználóknak kell lekérni a GNSS Szolgáltató Központ honlapján található ellenőrző
rendszer segítségével. Az igazolás lista formátumban tartalmazza, hogy az aktív GNSS hálózatot használva mely
időpontokban történtek a be- és kilépések.
(4) Az igazolásnak tartalmaznia kell a GNSS Szolgáltató Központ által adott, 8 karakterből álló azonosítót, amely alapján
a földhivatal ellenőrizheti a mérés helyére és idejére vonatkozó információkat.
34. § (1) Az egységes transzformációs eljárás használatának ellenőrzése érdekében a felhasználónak kell igazolnia, hogy
a GNSS koordinátarendszerből az EOV rendszerbe való átszámítást milyen transzformációs eljárással végezte el.
(2) Valós idejű pontmeghatározás és a VITEL alkalmazás használata esetén a földhivatalnak az ellenőrzést a felhasználó
által leadott VITEL licencszám, és műszerszám beírásával a GNSS Szolgáltató Központ adatbankjából kell elvégeznie.
(3) Utólagos feldolgozással történő pontmeghatározásnál az EHT2 használatának ellenőrzését az alkalmazás output
listájának megtekintésével, azonosításával kell elvégezni.
(4) Más transzformációs eljárás használata esetén a földhivatalnak az ellenőrzést az EHT2 alkalmazással, legalább két
pontra kell elvégezni. A transzformációt akkor lehet elfogadni, ha a lineáris eltérések (térbeli távolság) nagysága
±3cm-nél kisebb.
(5) Ha az EHT2 alkalmazásával végzett ellenőrzés szisztematikus eltéréseket mutat, a 24. § (1) bekezdésében foglaltak
szerint kell eljárni. 35. § (1) Az ellenőrzés során kiemelten vizsgálni kell:
a) felmérési alappontok meghatározását (ha végeztek ilyen meghatározást),
b) részletpontok meghatározását,
c) készítő által végzett ellenőrző méréseket, és
d) a mérés dokumentálását.
(2) A földhivatal a munkát akkor veheti át, ha az a 3. mellékletben foglalt követelmények valamennyi pontjának megfelelt.
(3) A munka átvétele az átvevő földhivatal vizsgálója által aláírt átadási jegyzőkönyv kiadásával zárul.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 36. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
97/2015. (IV. 10.) Korm. rendelete a nemzetbiztonsági ellenőrzéssel összefüggő lényeges adatokról, valamint a lényeges adatok bejelentésének rendjéről.
A Kormány a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 77. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 9.  § tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a  továbbiakban: Nbtv.) 2. számú mellékletében
meghatározott biztonsági kérdőív szempontjából lényeges adatok, tények és körülmények (a továbbiakban: adatok)
körét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  Nbtv. szerint nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy (a  továbbiakban: ellenőrzött személy)
az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokban történt változást az  e  rendeletben foglaltak szerint köteles
bejelenteni a nemzetbiztonsági ellenőrzést kezdeményező (a továbbiakban: kezdeményező) felé.
(3) Az Nbtv. 71/A. § (3) bekezdésében – a változás-bejelentési kötelezettség teljesítésére – meghatározott határidőt
a) az 1. melléklet 9., 10., 15. és 16. pontja szerinti változás esetében a tárgyévet követő év május 31. napjától,
b) a jogszabály alapján bírósági, hatósági nyilvántartásba vétellel bekövetkező változás tekintetében a határozat
jogerőre emelkedésének napjától
kell számítani. (4) A  kezdeményező a  nemzetbiztonsági ellenőrzés alapjául szolgáló jogviszonyba jelölt személyt tájékoztatja
a változás-bejelentési kötelezettségéről és a bejelentési kötelezettség alá eső lényeges adatok köréről.
2. § (1) A  változás-bejelentési kötelezettség a  kitöltött és aláírt biztonsági kérdőívnek a  kezdeményező számára történő
átadását követő naptól kezdődően áll fenn az Nbtv. 71/A. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint.
(2) A  változás-bejelentési kötelezettség teljesítése során az  adatoknak a  biztonsági kérdőívben feltüntetett
adatállapothoz, ha már történt változás-bejelentés, az  utolsó változás-bejelentésben feltüntetett adatállapothoz
képest történt változását kell figyelembe venni.
(3) Ha az  ellenőrzött személy vagy – az  5.  § szerinti esetben – a  kezdeményező az  adatokban történt változás
bejelentésére az Nbtv.-ben vagy e rendeletben előírt határidőt elmulasztja, a bejelentésében az akadályoztatás okát
is meg kell jelölnie.
3. § (1) A  változás-bejelentési kötelezettséget a  2.  mellékletben meghatározott adattartalom szerinti adatlap kitöltésével
kell teljesíteni.
(2) Az  ellenőrzött személy a  kitöltött és aláírt adatalapot zárt borítékban személyesen, meghatalmazott útján, postai
úton vagy kézbesítő igénybevételével juttatja el a kezdeményező számára. A zárt borítékon a címzettként megjelölt
kezdeményező és az  átadóként megjelölt ellenőrzött személy mellett fel kell tüntetni, hogy nemzetbiztonsági
ellenőrzéssel kapcsolatos adatváltozást tartalmaz a küldemény.
(3) A  küldemény postai úton vagy kézbesítő igénybevételével történő továbbítása esetén a  (2)  bekezdésben
meghatározott zárt borítékot egy másik borítékba helyezve, a külső borítékon a küldemény tartalmára utalás nélkül
kell továbbítani.
4. § A kezdeményező a  3.  § (2)  bekezdésében meghatározott küldeményt felbontás nélkül, haladéktalanul továbbítja
a  nemzetbiztonsági ellenőrzést folytató nemzetbiztonsági szolgálat (a  továbbiakban: nemzetbiztonsági szolgálat)
számára.
5. § Az 1.  melléklet szerinti olyan adatokban bekövetkezett változásokról, amelyeket az  ellenőrzött személy Nbtv.
74.  §-a szerinti foglalkoztató szervezete jogszabály alapján vezetett személyügyi nyilvántartása tartalmaz,
az ellenőrzött személy erre vonatkozó írásbeli hozzájárulása esetén, a nemzetbiztonsági ellenőrzésnek az Nbtv. 70. §
(1) bekezdésében, valamint az Nbtv. 70. § (2) bekezdés d), f ) és g) pontjában megjelölt kezdeményezője a változás
tudomására jutásától számított 15 napon belül tájékoztatja a nemzetbiztonsági szolgálatot.
6. § A kezdeményező a  nemzetbiztonsági szolgálatnak az  adatváltozással összefüggő megkeresését haladéktalanul
továbbítja az ellenőrzött számára.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
8. § (1) Az  Nbtv. 76/A.  § (1)  bekezdése szerinti, valamint az  e  rendelet hatálybalépésekor érvényes kockázatmentes
biztonsági szakvéleménnyel rendelkező személy, továbbá az  5.  §-ban meghatározott kezdeményező változásbejelentési kötelezettsége – a 2. § (1) és (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően – első alkalommal az 1. mellékletben
meghatározott adatoknak az e rendelet hatálybalépésének időpontjában fennálló állapotához képest bekövetkező
változásaira vonatkozóan áll fenn.
(2) Az 1. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott adatokban bekövetkezett változásokról első alkalommal,
a) az (1) bekezdésben meghatározott személyek a 2015. január 1-jétől 2015. december 31-ig terjedő időszakra
vonatkozóan,
b) az  e  rendelet hatálybalépése után nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső jogviszonyba lépők, a  biztonsági
kérdőívnek a kezdeményező részére történő átadásától 2015. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan
2016. május 31-ig kötelesek bejelentést tenni.
(3) A  nemzetbiztonsági ellenőrzésnek az  5.  §-ban meghatározott kezdeményezője az  e  rendelet hatálybalépésétől
számított 30 napon belül, a (4) bekezdésben foglalt jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel írásban felhívja
a  vele foglalkoztatási jogviszonyban álló, nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyt a  változás-bejelentés
kezdeményező általi teljesítéséhez szükséges írásbeli hozzájárulás átadására. A  nemzetbiztonsági ellenőrzés alá
eső személy nyilatkozata alapján, a  hozzájárulásban megjelölt adatkörre nézve a  kezdeményező az  e  rendelet
hatálybalépését követő 90. naptól kezdve teljesíti változás-bejelentési kötelezettségét az (1) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével.
(4) Ha a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy az e rendelet hatálybalépését követő 60. napig nem, vagy nem
teljes körűen járul hozzá a  változás-bejelentés kezdeményező általi teljesítéséhez, az  5.  §-ban meghatározott
adatokra (vagy ezen adatoknak a  hozzájárulással nem érintett körére) vonatkozó bejelentési kötelezettségét
az e rendelet hatálybalépését követő 90. napig köteles teljesíteni az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
(5) Az  e  rendelet hatálybalépésekor érvényes nemzetbiztonsági szakvéleménnyel rendelkező, nemzetbiztonsági
ellenőrzés alapjául szolgáló jogviszonyban álló személyt a  kezdeményező az  e  rendelet hatálybalépését követő
15 napon belül írásban tájékoztatja a  változás-bejelentési kötelezettségéről és a  bejelentési kötelezettség alá eső
lényeges adatok köréről.
9. § Hatályát veszti az  egyes nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső jogviszonyokról és a  nemzetbiztonsági ellenőrzéssel
összefüggő lényeges adatokról, valamint a  lényeges adatok bejelentésének rendjéről szóló 303/2013. (VII. 31.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
116/2016. (HK 4.) HVKF intézkedése az AS-350B típusú helikopterek alkalmazásba vételével összefüggő feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése és a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
12. pontja alapján a következő
intézkedést adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar főnökének
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Az intézkedés célja az MH részére felajánlott 2 db
AS-350B típusú könnyű helikopter alkalmazásba vételével kapcsolatos feladatok meghatározása.
3. Az MH helikopter képességének bővítése érdekében
az Országos Mentőszolgálat (a továbbiakban: OMSZ) által felajánlott 2 db AS-350B típusú helikopter átvételéről
született döntés. A helikopterek alkalmasak kiképzési, légi
megfigyelő, felderítő repülésekre, valamint futár feladatok
ellátására, továbbá felhasználhatók az alapképzés, valamint az induló új állami légijármű vezető képzés megvalósításában.
2. A feladat végrehajtása 4. A HVK Logisztikai Csoportfőnökség:
a) A szolgálati út betartásával kérje fel a Nemzeti Köz
szolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát a típus
üzemeltetéséhez szükséges képzés megszervezésére, valamint annak lefolytatására.
b) Hajtsa végre az egyeztetést a HVK Hadműveleti csoportfőnökséggel, valamint MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) légierő haderőnem főnökével a helikopterek MH-ban alkalmazott fedélzeti azonosítója és külső festésére vonatkozóan. A festési terv elkészítésére intézkedjen az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) felé, majd a tervet jóváhagyásra ter
jessze fel Nemzeti Közlekedési Hatóság (a továbbiakban:
NKH) részére.
c) Hajtsa végre légi és földi üzemeltetési dokumentációk angol nyelvű bevezetését.
d) A légi és földi üzemeltetési dokumentációkat terjessze fel az MH Kiképzési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: KDK) részére a hatályba léptetés feladatainak
végrehajtására, valamint a NKH részére jóváhagyásra.
e) Az állami légijárművek nyilvántartásáról, gyártásról
és javításáról, valamint a típus- és légialkalmasságról
szóló 21/1998 (XII. 21.) HM rendelet 5.§ alapján kezdeményezze a NKH-nál a helikopterek nyilvántartásba vételét, egyidejűleg az első légialkalmassági bizonyítvány kiállításával.
f) Kezdeményezze a HVK Személyzeti Csoportfőnökségnél a típus üzemeltetéséhez szükséges tanfolyam képzési katalógusba történő felvételét és a tanfolyam meghirdetését.
5. A HVK Személyzeti Csoportfőnökség intézkedjen a
tanfolyam kiajánlására és a vezényléshez szükséges személyügyi eljárás lefolytatására.
6. A HVK Hadműveleti Csoportfőnökség adja meg a
helikopterek MH-ban alkalmazott fedélzeti azonosító és
külső festésére vonatkozó követelményeket.
7. Az MH Kiképzési Doktrinális Központ:
a) Együttműködésben az MH ÖHP-val hajtsa végre a
képzési terv kidolgozását.
b) Tervezze be és koordinálja a helikopterek légi és földi
üzemeltetéséhez szükséges szabályzók kiadását. 8. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság:
a) Intézkedjen a helikopterek üzemeltetésében résztvevő
hajózó és repülőműszaki állomány kijelölésére és vezénylésére a típus üzemeltetéséhez szükséges tanfolyamra.
b) Hajtsa végre a típus specifikus légi és földi üzemeltetési dokumentációk kidolgozását, majd azt terjessze fel a
HVK Logisztikai Csoportfőnökség részére jóváhagyásra.
c) Együttműködésben az MH KDK-val hajtsa végre a
képzési terv kidolgozását.
9. Az MH Logisztikai Központ:
a) Hajtsa végre a légijárművek és kapcsolódó dokumen
táció mennyiségi és minőségi átadás-átvételét együttműködve a HVK LOGCSF, az MH ÖHP, valamint az üzemeltető képviselői által kijelölt bizottságban.
b) Hajtsa végre a légijárművek bevételezését a HM és
OMSZ között létrejött megállapodás alapján.
c) Kezdeményezzen a helikopterek üzemeltetéséhez elengedhetetlen hajózó és repülőműszaki képzések végrehajtása érdekében forrás átcsoportosítást, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem részére.
d) Intézkedjen a MH Légijármű Javítóüzem felé a helikopterek átfestése érdekében festési vázlat elkészítésére,
valamint a festés végrehajtására a HVK HDMCSF útmutatásának megfelelően.
e) Hajtsa végre a helikopterek üzemben tartásához nélkülözhetetlen fenntartási szerződés megkötésére irányuló
beszerzési eljárás kezdeményezését, amely magába foglalja
az alkatrész utánpótlást, az üzemeltetési dokumentációk,
bulletinek frissítését, valamint az olyan mélységű karbantartási munkák elvégzését, amelyek meghaladják az MH
kapacitásait.
3. Záró rendelkezések 10. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba, és 2016. december 31-én hatályát veszti
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
1776/2016. (XII. 15.) Korm. határozata Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata ingatlanvásárlásának támogatásáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a 27. Zalaegerszeg Megyei Jogú Város
Önkormányzata ingatlanvásárlásának támogatása cím létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok kiegészítő
támogatásai cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 27. Zalaegerszeg
Megyei Jogú Város Önkormányzata ingatlanvásárlásának támogatása cím javára 950,0 millió forint
1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter az 1. pont b) alpontja szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat
és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben nyújtson 950,0 millió forint támogatást
Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) részére a  Zalaegerszeg
0781/2 helyrajzi számú és a 0779 helyrajzi számú földterületek megvásárlásához a járműipari tesztpálya beruházás
megvalósítása érdekében; valamint hogy a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről
az Önkormányzattal támogatási szerződést kössön;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti támogatási szerződés megkötését követően folyósítsa
a támogatást az Önkormányzat számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
429/2017. (XII. 20.) Korm. rendelete az anyakönyvezési feladatok ellátásának részletes szabályairól.
A Kormány az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény 94 § (2) bekezdésében,
a 30. § tekintetében az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény 94. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Az anyakönyvvezetők működésének feltételei 1. § (1) Minden képviselő-testület hivatalában legalább egy, városban, megyei jogú városban és fővárosi kerületben
legalább két anyakönyvvezetőt kell megbízni az anyakönyvvezetői feladatok ellátásával.
(2) Az anyakönyvi feladatok ellátásához szükséges tárgyi feltételeket az 1. melléklet tartalmazza.
2. Az anyakönyvi esemény bejelentése 2. § A házasságkötési vagy a  bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándék bejelentési időpontjának
az alábbi időpontok közül a legkésőbbit kell tekinteni:
a) amikor az anyakönyvvezetőnél a bejelentést megtették,
b) ha a  házasságkötési vagy bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándékot a  hivatásos konzuli
tisztviselőnél jelentették be, amikor a  hivatásos konzuli tisztviselő által megküldött jegyzőkönyv és annak
mellékletei az illetékes anyakönyvvezetőhöz megérkeztek,
c) amikor az  anyakönyvi szervnek a  külföldi okiratok elfogadhatóságáról vagy a  felmentésről szóló döntése
az anyakönyvvezetőhöz megérkezett.
3. Az anyakönyvi bejegyzés teljesítése és a bejegyzést követő feladatok
3. § Hivatalból kell elvégezni az  anyakönyvezést megkeresésre, más szerv értesítése alapján vagy akkor, ha annak
szükségessége más módon jut az  anyakönyvvezető tudomására. A  magyar állampolgár külföldön bekövetkezett
halálesetét a  hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv – ha arról hivatalos tudomást szerez –
hivatalból is anyakönyvezheti.
4. § (1) Az  anyakönyvezés – az  anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvényben (a  továbbiakban: At.) meghatározott
kivételekkel – a magyar helyesírás szabályai szerint történik, a személynevek és a földrajzi nevek bejegyzése során
csak a 44 betűs magyar ábécé betűit lehet használni.
(2) Az adatokat az anyakönyvi esemény időpontjának megfelelően kell bejegyezni az anyakönyvbe.
 (3) Az  anyakönyvi bejegyzés teljesítésére jogosult szerv az  ugyanarra a  személyre vonatkozó adatokat a  korábbi
bejegyzés adataival összehasonlítja, az  összehasonlítás eredménye alapján a  téves vagy jogsértő bejegyzésből
fakadó eltéréseket – hivatalból vagy az összehasonlítást elvégző más szerv megkeresésére – a téves vagy jogsértő
bejegyzés adatmódosításával vagy adattörléssel megszünteti.
5. § (1) Az anyakönyvbe az anyakönyvi esemény helyeként a település hivatalos közigazgatási elnevezését kell bejegyezni.
Ha az  igazgatási kerület száma ismert, azt a  Budapest közigazgatási területén történt anyakönyvi eseményeknél
minden esetben fel kell tüntetni, megyei jogú városoknál abban az  esetben, ha az  az esemény időpontjában
létezett. A fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület esetén a területnek a  lakcímnyilvántartásban
használt megnevezését kell feltüntetni.
(2) Ha a külföldi helység az anyakönyvi esemény időpontjában Magyarország területéhez tartozott, a  település nevét
a hivatalos magyar elnevezéssel kell anyakönyvezni.
(3) Ha a  külföldi helység az  anyakönyvi esemény időpontjában nem, de azt megelőzően vagy azt követően
Magyarország területéhez tartozott és volt hivatalos magyar elnevezése, a  település nevét a  hivatalos magyar
elnevezéssel, valamint az  adott országban az  anyakönyvi esemény időpontjában alkalmazott hivatalos elnevezés
feltüntetésével kell anyakönyvezni.
(4) Ha a külföldi helységnek nem volt hivatalos magyar elnevezése, a település nevét az adott országban alkalmazott
hivatalos elnevezéssel kell anyakönyvezni.
(5) A (3) és (4) bekezdésben meghatározott esetben a helységnév anyakönyvezésekor – ha az iratokból megállapítható –
az adott kanton, tartomány vagy szövetségi tagállam nevét, illetve a helység kerületének megjelölését is fel kell tüntetni
az adott országban alkalmazott hivatalos elnevezéssel. Az ország nevét minden esetben hivatalos magyar elnevezésével
kell bejegyezni.
(6) Ha az  anyakönyvi bejegyzés a  (2)–(5)  bekezdésben meghatározott szabályoktól eltérően tartalmazza a  külföldi
település nevét, az anyakönyvi bejegyzéssel érintett személy, elhalt személy esetén a Polgári Törvénykönyvről szóló
2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szerinti közeli hozzátartozója kérheti annak adatmódosítását.
6. § (1) A  tévesen holtnak nyilvánított vagy a  halál tényének téves megállapításával érintett személy családi állapotát, ha
volt házastársa vagy bejegyzett élettársa a holtnak nyilvánítás hatálya alatt újabb házasságot kötött vagy bejegyzett
élettársi kapcsolatot létesített – a  korábbi házasságra vagy bejegyzett élettársi kapcsolatra utalóan – „házassága
megszűnt”, illetve „bejegyzett élettársi kapcsolata megszűnt” családi állapottal kell az  anyakönyvbe bejegyezni.
A  tévesen holtnak nyilvánított vagy a  halál tényének téves megállapításával érintett személy volt házastársának
vagy bejegyzett élettársának a tévesen megállapított haláleset időpontja és az új házasság vagy bejegyzett élettársi
kapcsolat létrejötte közötti időszakban fennálló családi állapotát – a  korábbi házasságra vagy bejegyzett élettársi
kapcsolatra utalóan – „házassága megszűnt”, illetve „bejegyzett élettársi kapcsolata megszűnt” családi állapottal kell
az anyakönyvbe bejegyezni.
(2) Az  érvénytelen házasságot vagy bejegyzett élettársi kapcsolatot megelőző állapot szerint kell bejegyezni
a  házasságkötéskor, a  bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésekor és a  haláleset anyakönyvezésekor annak
a  személynek a  családi állapotát, akinek korábbi házasságát vagy bejegyzett élettársi kapcsolatát a  bíróság
érvénytelennek nyilvánította.
7. § A névváltoztatásért felelős anyakönyvi szerv a  nem megváltoztatásáról, valamint az  ennek következtében
szükséges utónév módosításáról a  nem megváltozását támogató egészségügyi szakvélemény beérkezését követő
8 napon belül értesíti a  születést nyilvántartó anyakönyvvezetőt az  anyakönyvben történő átvezetés érdekében.
A  nyilvántartó anyakönyvvezető a  nem megváltozását a  névváltoztatásért felelős anyakönyvi szerv alapiratnak
minősülő értesítése és az egészségügyi szakvélemény hitelesített fénymásolata alapján jegyzi be az anyakönyvbe.
8. § A családi név korrekcióját az  anyakönyvvezető a  2.  mellékletben rendszeresített adattartalmú kérelem vagy
nyilatkozat alapján jegyzi be.
9. § (1) Az  anyakönyvi eljárás befejezése után az  anyakönyvi alapiratot az  anyakönyvi irattárban kell elhelyezni.
Az iratkezelés szabályait a 3. melléklet tartalmazza.
(2) Az  anyakönyvi alapiratot az  anyakönyvi eseményt nyilvántartó anyakönyvvezető őrzi. Ha az  elektronikus
anyakönyvben nyilvántartott anyakönyvi eseménnyel kapcsolatban adatváltozást kell az elektronikus anyakönyvbe
bejegyezni, az  adatváltozás alapjául szolgáló anyakönyvi alapiratot a  bejegyző anyakönyvvezető az  anyakönyvi
eseményt nyilvántartó anyakönyvvezetőnek öt napon belül megküldi. Az  elektronikus anyakönyvbe bejegyzést
teljesítő anyakönyvi szerv a  bejegyzés alapjául szolgáló anyakönyvi alapiratokat az  anyakönyvi eseményt
nyilvántartó anyakönyvvezetőnek öt napon belül megküldi.
(3) A  hazai anyakönyvezési tevékenység tekintetében a  nyilvántartó anyakönyvvezető Budapest Főváros
Kormányhivatala.
(4) A  hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szervek a  hazai anyakönyvezés alapiratait félévente egy
alkalommal küldik meg Budapest Főváros Kormányhivatala részére.
4. Az anyakönyvezéshez szükséges adatok, anyakönyvezés hiányos adatokkal
10. § (1) A születés bejelentésének tartalmaznia kell legalább a gyermek
a) születési helyét,
b) születési idejét,
c) születési családi és utónevét, ezek hiányában születési családi vagy utónevét, azonos nemű ikergyermekek
esetén legalább a születési utónevét,
d) nemét,
e) anyja születési családi és utónevét.
(2) A haláleset bejelentésének – ideértve a bíróságnak a holtnak nyilvánításról vagy a halál tényének megállapításáról
szóló értesítését – tartalmaznia kell legalább
a) a holtnak nyilvánítás kivételével a haláleset helyét,
b) a haláleset idejét,
c) az elhalt személy születési helyét,
d) az elhalt személy születési idejét,
e) az elhalt személy születési családi és utónevét.
(3) Ha a  gyermek születését azért nem lehet anyakönyvezni, mert sem születési családi, sem utóneve nem ismert,
az anyakönyvvezető haladéktalanul értesíti a gyámhivatalt. Az anyakönyvvezető a gyámhivatal határozata alapján
jegyzi be az anyakönyvbe a gyermek születésével összefüggő adatokat.
(4) Ha a  haláleset bejelentésével összefüggésben a  (2)  bekezdés c)–e)  pontjában foglalt adatok nem válnak
ismertté, a  rendőrség feladat- és hatáskörrel rendelkező szervének értesítése alapján az  ismeretlen holttest
anyakönyvezésének szabályait kell alkalmazni.
(5) Ha a haláleset pontos éve, hónapja és napja nem volt megállapítható, az anyakönyvben és az anyakönyvi okiraton
a  halottvizsgálati bizonyítványon szereplő vagy egyébként megállapított időpontot vagy időintervallumot kell
feltüntetni.
(6) Mindkét házastárs vagy mindkét bejegyzett élettárs halála esetén, ha a  halottvizsgálati bizonyítványból
az elhalálozás sorrendje nem állapítható meg, az anyakönyvvezető a családi állapotra vonatkozó adatot nem jegyzi
be.
5. Hazai anyakönyvezés 11. § (1) A születés hazai anyakönyvezése során a gyermek családi neveként a külföldi okiratban szereplő családi nevet kell
bejegyezni, ha az a magyar névviselés szabályainak megfelel. Ha a külföldi okiratban szereplő családi név nem felel
meg a magyar névviselés szabályainak, a szülők, vagy nagykorú gyermek születésének hazai anyakönyvezése során
az érintett nyilatkozata alapján kell a magyar névviselés szabályainak megfelelő családi nevet bejegyezni, kivéve, ha
a  nemzetközi magánjogról szóló előírások alapján a  születés anyakönyvezésekor a  névviselésre külföldi jogot kell
alkalmazni.
(2) Ha a  külföldi házassági okirat házassági nevet nem tartalmaz, a  magyar állampolgárságú fél a  Ptk.-ban felsorolt
házassági névviselési formák közül választhat, külföldi fél házassági nevét a rendelkezésre álló egyéb külföldi okirat
alapján lehet a  hazai anyakönyvbe bejegyezni. Ha az  ügyfél házassági névviselésre vonatkozó nyilatkozata nem
szerezhető be, a házassági név elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzését mellőzni kell.
(3) A hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv törli az adatokat az anyakönyvből, ha az állampolgársági
ügyekben eljáró szerv megállapítja, hogy az érintett személy a hazai anyakönyvezés időpontjában nem volt magyar
állampolgár.
6. Anyakönyvi okiratok 12. § (1) Anyakönyvi kivonat kiállítására csak a  nyilvántartó szerv által rendszeresített, központilag előállított anyakönyvi
kivonat-nyomtatvány, annak aláírására a nyilvántartó szerv által rendszeresített, biztonsági tintával töltött íróeszköz
használható.
(2) Anyakönyvi kivonat kizárólag az  elektronikus anyakönyvi nyilvántartás informatikai rendszeren (a  továbbiakban:
EAK rendszer) keresztül, a nyilvántartó szerv, valamint a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium
által rendszeresített, biztonsági patronnal ellátott nyomtató használatával állítható ki. A  kiállított anyakönyvi
kivonaton javítást, törlést vagy adattal történő kiegészítést végezni nem lehet.
(3) Az  anyakönyvi kivonatok megrendelésének, átvételének, bevételezésének, érvénytelenítésének és selejtezésének
szabályait a 4. melléklet tartalmazza.
13. § (1) Az  anyakönyvi bejegyzés teljesítésére jogosult szerv az  adatoknak az  anyakönyvbe történő bejegyzését követően
születés, házasságkötés, bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése, valamint haláleset anyakönyvezésekor hivatalból
kiadja az anyakönyvi kivonatot.
(2) A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény (a továbbiakban: Ápt.) 4. § (3) bekezdése, 4. § (3a) bekezdése,
illetve 5. §-a szerinti eljáráshoz kapcsolódó hazai anyakönyvezési eljárásban anyakönyvi kivonatot csak erre irányuló
kérelem esetén kell kiadni.
(3) Ha az  anyakönyvi kivonattal igazolandó anyakönyvi eseménnyel érintett személynek az  At. 46.  § (1)  bekezdése
szerinti neve szerepel az  anyakönyvben, az  anyakönyvi kivonaton feltüntetett rovatok megnevezését kérelemre
az anyakönyvi kivonat az érintett nemzetiségi nyelven is tartalmazza.
14. § Az anyakönyvi hatósági bizonyítványt kizárólag elektronikai eszközök felhasználásával lehet kiállítani és
kinyomtatni. A  kiállított hatósági bizonyítványon javítást, törlést vagy adattal történő kiegészítést végezni nem
lehet.
15. § Az anyakönyvi szerv az ügyfélnek a nála vagy az anyakönyvvezetőnél előterjesztett kérelmére a külpolitikáért felelős
miniszter útján – ha azt a  fogadó ország jogszabályai lehetővé teszik – külföldről beszerzi a  külföldi anyakönyvi
okiratot.
7. Az EAK rendszer 16. § (1) Az anyakönyvi eljárásban az adatok bejegyzése, módosítása, törlése, az anyakönyvi okiratok kiállítása, az értesítések,
az  adatszolgáltatás és a  jogszabályban meghatározott egyéb feladatok elvégzése az  EAK rendszer alkalmazásával
történik.
(2) Egy személyhez csak egy egyedi elektronikus anyakönyvi azonosító rendelhető.
 (3) Ha egy személynek több egyedi elektronikus anyakönyvi azonosítója képződött, az egynél többet az ahhoz tartozó
eseménnyel vagy eseményekkel együtt az elektronikus anyakönyvből törölni kell. A törölt eseményeket a nem törölt
elektronikus anyakönyvi azonosító felhasználásával haladéktalanul újra rögzíteni kell.
8. Az EAK rendszerhez való hozzáférési jogosultság 17. § (1) Az EAK rendszerhez való hozzáférési jogosultságot a nyilvántartó szerv biztosítja.
 (2) Az  EAK rendszer működtetéséhez szükséges, településenként legalább egy darab számítógépet, az  anyakönyvi
kivonat kiállításához és a felhasználói kártya használatához szükséges számítástechnikai eszközöket és feltételeket
a  Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. (a  továbbiakban: NISZ) biztosítja az  anyakönyvvezetők és
az anyakönyvi szervek részére.
(3) Az EAK rendszerhez történő hozzáférési jogosultság megszűnik a közszolgálati jogviszony megszüntetésével vagy
a hozzáférési jogosultság visszavonásával.
18. § (1) A hozzáférési jogosultság biztosítását, módosítását, illetve visszavonását a munkáltató írásban igényli a nyilvántartó
szerv által rendszeresített igénylőlapon.
(2) A  hozzáférési jogosultság első alkalommal történő igénylése esetén az  elektronikus anyakönyvbe bejegyzés
teljesítésére jogosult települési anyakönyvvezető részére felhasználói kártyát kell kiállítani.
(3) A jogosult a felhasználói kártya használatát más személynek nem engedheti át, az annak használatához szükséges
kódokat más személynek nem hozhatja tudomására. Helyettesítő anyakönyvvezető kijelölése esetén az anyakönyvi
szerv intézkedik az EAK rendszer használatához szükséges jogosultság módosításával kapcsolatban.
(4) A  jogosult a  kártya gyártás- vagy gyártmányhibáját, elvesztését, megrongálódását, megsemmisülését,
a  használathoz szükséges kódok elvesztését, illetéktelen birtokába kerülését és a  kártyán szereplő adatok
megváltozását haladéktalanul köteles bejelenteni az  igénylésre jogosult munkáltatónak. Az  előbbi tényekről,
körülményekről az  igénylő haladéktalanul, de legkésőbb a  bekövetkezést követő munkanapon írásban köteles
tájékoztatni az  igénylés továbbítására jogosult szervet a  szükséges intézkedések végrehajtása érdekében.
A felhasználói kártyát öt napon belül pótolni kell.
(5) A  jogosult a  felhasználói kártyát a  jogosultság megszűnése vagy új kártya kibocsátása esetén leadja a  kártya
igénylésére jogosult munkáltatónak, aki az  átvételt írásban igazolja, majd a  felhasználói kártyát lyukasztással
érvényteleníti, és az anyakönyvi szerv útján megküldi a nyilvántartó szervnek a bevonás és érvénytelenítés technikai
műveletei és a selejtezés végrehajtása érdekében.
9. Adatszolgáltatás, adattovábbítás 19. § (1) Az  anyakönyvi értesítés tartalmazza az  adattovábbítás iránti kérelemmel érintett adatokat, vagy az  anyakönyvi
eseménnyel érintett személy természetes személyazonosító adatait és az anyakönyvi esemény típusát, időpontját és
helyét.
(2) Anyakönyvi értesítést az  At. alapján az  adat kezelésére jogosult szerv vagy személy számára kell kiállítani.
Anyakönyvi értesítést kell kiállítani akkor is, ha nem tűnik ki, hogy a  hivatalos szerv milyen anyakönyvi okirat
kiadását kezdeményezte.
(3) A nem közvetlen hozzáféréssel teljesített adatszolgáltatást az EAK rendszerből kell elvégezni.
 (4) A  nyilvántartó szervhez az  At. 81–81/D.  §-a alapján közvetlen hozzáférésre és adatátadásra jogosult szerv
az adattovábbítás iránti igényét elektronikus úton nyújthatja be.
 (5) Ha az  At. 81–81/D.  §-a alapján közvetlen hozzáférésre és adatátadásra jogosult szerv anyakönyvi kivonat
kiállítását kéri, és jogszabály nem írja elő az  anyakönyvi kivonat kötelező bizonyítási eszközként való használatát,
az adattovábbítást anyakönyvi kivonat kiállítása helyett az igényelt adatok közlésével kell teljesíteni.
20. § A Magyar Nemzeti Levéltár (a  továbbiakban: Levéltár) értesítését évente, március hó utolsó napjáig
az  EAK  rendszerből kiállított jegyzékkel, papíralapú anyakönyvenkénti bontásban, a  Levéltárral történt
megállapodás szerinti formában kell teljesíteni.
21. § Az anyakönyvvezető a  gyámhivatalt érintő anyakönyvi eseményekről haladéktalanul, de legkésőbb nyolc napon
belül értesítést állít ki, és megküldi az illetékes gyámhivatalnak.
22. § (1) Az  anyakönyvvezető a  külföldi állampolgár vagy hontalan személy anyakönyvi eseményéről és gyermeke
születéséről az  EAK rendszeren keresztül anyakönyvi értesítést küld az  anyakönyvi szervnek. Ha nemzetközi
szerződés azt előírja, az anyakönyvi szerv az anyakönyvi eseményről anyakönyvi kivonatot állít ki.
(2) Az  anyakönyvi szerv a  menekültként elismert személyek kivételével az  anyakönyvi kivonatot nemzetközi
szerződésben meghatározott időtartamon, ennek hiányában harminc napon belül közvetlenül a  külföldi személy
állampolgársága szerinti állam illetékes magyarországi külképviseleti hatóságának megküldi. Ha a külföldi személy
állampolgársága szerinti államnak Magyarországon nincs külképviselete, a  kivonatot a  külpolitikáért felelős
miniszternek kell megküldeni.
10. A papíralapú anyakönyv bejegyzéseinek rögzítésére vonatkozó szabályok
23. § (1) A  papíralapú anyakönyvben szereplő bejegyzésekből az  elektronikus anyakönyv adattartalmát képező adatokat
a  papíralapú anyakönyvben szereplő bejegyzés teljesítésének időpontjában hatályos anyakönyvi jogszabályoknak
megfelelően kell az elektronikus anyakönyvben rögzíteni.
(2) A  papíralapú anyakönyvből az  elektronikus anyakönyvbe történő rögzítéskor a  papíralapú anyakönyvi bejegyzést
az  anyakönyv utólagos bejegyzések rovatában „Az elektronikus anyakönyvben rögzítve.” szöveggel le kell
zárni. A  bejegyzés lezárását a  bejegyzés dátumával és a  bejegyző aláírásával kell ellátni. A  bejegyzés lezárását
a betűrendes névmutatóban is fel kell tüntetni.
(3) A papíralapú anyakönyvben szereplő alapbejegyzést az ahhoz tartozó utólagos bejegyzésekkel együtt kell rögzíteni.
Ha az alapbejegyzést újbóli anyakönyvezés eredményeként rögzítették, elsőként az eredeti és azt követően az újból
anyakönyvezett bejegyzés adattartalmát is rögzíteni kell.
24. § (1) Ha a papíralapú anyakönyvben szereplő bejegyzést törölni kell, és az anyakönyvi bejegyzés törlése következtében
új anyakönyvi bejegyzés teljesítése nem szükséges, vagy azt más szervnek kell teljesítenie, az  anyakönyvvezető
a  bejegyzést az  anyakönyv utólagos bejegyzések rovatában „A bejegyzést törlöm. A  bejegyzést az  elektronikus
anyakönyvben nem rögzítettem.” szöveggel, valamint a törlés dátumával és aláírásával zárja le.
(2) Nem kell bejegyezni a papíralapú anyakönyvi bejegyzésben szereplő téves, helyesbített vagy kijavított adatot.
(3) Ha az alapiratok alapján megállapítható, hogy a papíralapú anyakönyvben hibás adat szerepel, az anyakönyvvezető
már az alapiratoknak megfelelő helyes adatot rögzíti az elektronikus anyakönyvben.
(4) Ha a papíralapú anyakönyv ismeretlen holttesttel összefüggő adatokat tartalmaz, az elhalt személyazonosságának
ismertté válásakor az  anyakönyvvezető az  ismeretlen holttestre vonatkozó bejegyzést az  (1)  bekezdés szerint
lezárja. Az elektronikus anyakönyvbe az anyakönyvvezető csak az elhalt személyazonosító adatait és a halálesettel
kapcsolatos adatokat jegyzi be.
(5) Az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott esetben az  anyakönyvvezető a  törlés, illetve a  javítás okáról feljegyzést
készít, és azt az alapiratok között helyezi el, valamint a bejegyzés lezárását feltünteti a betűrendes névmutatóban.
25. § (1) Ha az elektronikus anyakönyvbe bejegyzendő külföldi helység az anyakönyvi esemény időpontjában Magyarország
területéhez tartozott, vagy volt hivatalos magyar megnevezése, a  település nevét az  elektronikus anyakönyvbe
történő bejegyzés teljesítésének időpontjában hatályos szabályok szerint kell bejegyezni.
(2) A  törvény alapján nem viselhető vagy be nem jegyezhető adatok nem jegyezhetőek be az  elektronikus
anyakönyvbe.
(3) A  papíralapú anyakönyvben szereplő kétes vagy vitás állampolgárságot ismeretlen állampolgárságként kell
az elektronikus anyakönyvbe bejegyezni.
(4) Ha az anyakönyvi bejegyzésből a külföldi állampolgárság nem állapítható meg, a papíralapú anyakönyvbe külföldi
illetőségűként bejegyzett személyt ismeretlen állampolgárságú személyként kell az  elektronikus anyakönyvbe
bejegyezni.
(5) Ha a  papíralapú anyakönyvbe történő bejegyzéskor a  személy állampolgársága ismeretlen volt, de a  bejegyzés
utólagos bejegyzésként tartalmazza a bejegyzéskor fennálló, később ismertté vált állampolgárságát, az elektronikus
anyakönyvbe csak az ismertté vált, igazolt külföldi állampolgárságot kell bejegyezni.
(6) Az  elektronikus anyakönyvben a  papíralapú anyakönyvben rövidítésként feltüntetett adatokat azok teljes
szövegével kell az elektronikus anyakönyvbe bejegyezni.
26. § (1) A papíralapú születési anyakönyvbe bejegyzett, 1947. június 1-je előtt tett apai elismerő nyilatkozat alapján az apa
adatait akkor kell az elektronikus anyakönyvbe bejegyezni, ha az apai elismerő nyilatkozatot az apa 1947. június 1-jét
követően nyilatkozattal megerősítette.
(2) Ha a gyermek anyja 1947. június 1-je előtt kötött utólagos házasságot, a férjet a házasságkötés alapján akkor lehet
a gyermek apjaként a papíralapú bejegyzés elektronikus rendszerbe történő bejegyzésekor bejegyezni, ha
a) a férj a gyermeket magáénak elismerte, és az elismerést az anyakönyvbe bejegyezték,
b) a  férj a  gyermeket anyakönyvvezető, gyámhivatal, bíróság, közjegyző vagy magyar külképviseleti hatóság
előtt tett és jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozattal a magáénak elismerte, de a nyilatkozatot az anyakönyvbe
nem jegyezték fel, vagy
c) jogerős bírósági határozat megállapította, hogy az  utólagos házasságkötés folytán a  férjet kell a  gyermek
apjának tekinteni.
27. § (1) Ha az  1953. január 1-jét megelőzően keletkezett házassági anyakönyvi bejegyzés a  feleség házassági nevét nem
tartalmazza, az elektronikus anyakönyvbe a Ptk. 4:27. § (1) bekezdés b) pontjának első fordulata szerinti házassági
nevet kell bejegyezni.
(2) Ha az  1953. január 1-jét megelőzően keletkezett születési anyakönyvi bejegyzés a  gyermek születési családi
nevét nem tartalmazza, a  gyermek születési családi neveként a  gyermeket megillető születési családi nevet kell
bejegyezni.
(3) Örökbefogadást tartalmazó anyakönyvi bejegyzés esetén az 1953. január 1-jét megelőzően létrejött örökbefogadás
és a  házasságról, a  családról és a  gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény alapján létrejött örökbefogadások tény
szerinti anyakönyvezése esetén az At. 69/B. § (1) bekezdés b) pont bf ) és bg) alpontjában foglalt adatokhoz a vér
szerinti szülők adatait kell bejegyezni.
11. Eljárási szabályok 28. § (1) Ha jogszabály az  anyakönyvvezetőre vagy az  anyakönyvi szervre vonatkozóan mást nem állapít meg,
az  anyakönyvvezető vagy az  anyakönyvi szerv öt napon belül vagy az  első diplomáciai postával tesz eleget
a továbbítási és tájékoztatási kötelezettségeinek.
(2) Ha jogszabály az  anyakönyvi igazgatási feladatok végrehajtásával összefüggésben a  konzuli tisztviselőre
vonatkozóan mást nem állapít meg, a  hivatásos konzuli tisztviselő az  első diplomáciai postával tesz eleget
a továbbítási és tájékoztatási kötelezettségeinek.
(3) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, az  anyakönyvvezető az  anyakönyvi igazgatási feladatokkal
összefüggő kérelem átvétele során a  kérelmet, valamint a  jegyzőkönyv felvétele során a  jegyzőkönyvet rögzíti
az EAK rendszerbe.
(4) Az Ápt. 4. §-ában, 5. §-ában, 5/A. §-ában, 11. §-ában és 12. §-ában meghatározott eljárásokban előterjesztett hazai
anyakönyvezésre irányuló kérelmeket a hatáskörrel rendelkező hazai anyakönyvi szerv rögzíti az EAK rendszerbe.
12. Záró rendelkezések 29. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2018. január 1. napján lép hatályba.
 (2) A 30. § (1) és (3) bekezdése 2018. február 1. napján lép hatályba.
30. § (1) Az anyakönyvvezető és az anyakönyvi szervek eljárásáról és kijelöléséről, valamint az anyakönyvezéshez szükséges
képesítési feltételekről szóló 174/2017. (VI. 30.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 174/2017. (VI. 30.) Korm. rendelet]
1. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(A Kormány anyakönyvvezetőként)
„e) – a  (10)  bekezdésben meghatározott esetben – a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium
kormánytisztviselőjét”
(jelöli ki.)
(2) A 174/2017. (VI. 30.) Korm. rendelet 1. §-a a következő (5)–(9) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az anyakönyvvezető illetékességi területe a  kinevezése és megbízása szerinti képviselő-testület hivatalához
tartozó települési önkormányzatok területére terjed ki.
(6) A fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott területen történt anyakönyvi esemény anyakönyvezésére
a Budapest XIII. kerületi önkormányzat képviselő-testülete hivatalának anyakönyvvezetője illetékes.
(7) A házasságkötésnél és a  bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésénél az  anyakönyvvezető csak az  illetékességi
területén járhat el.
(8) A házasságkötésnél vagy bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésénél a  település polgármestere kizárólag
a település közigazgatási határain belül működhet közre.
(9) Ha a  településen az  anyakönyvi igazgatási feladatok az  anyakönyvvezető akadályoztatása vagy
az anyakönyvvezetői feladatokat ellátó személy hiánya miatt nem láthatóak el, az anyakönyvi szerv az illetékességi
területén működő más anyakönyvvezetőt jelöl ki az  anyakönyvi igazgatási feladatok ellátására. A  polgármesteri
hivatal vagy a közös önkormányzati hivatal, amelynek az illetékességi területén az anyakönyvi igazgatási feladatok
kijelölés alapján kerülnek ellátásra, köteles a  kijelölt anyakönyvvezető illetményével megegyező összegű
költségtérítést fizetni a kijelölt anyakönyvvezető munkáltatójának.”
(3) A 174/2017. (VI. 30.) Korm. rendelet 1. §-a a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) A  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium kormánytisztviselője jogosult az  anyakönyvi
kivonat kiállítására irányuló kérelem esetén eljárni.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök