text:
1/2013. (I. 8.) ORFK utasítása a gyermekmeghallgató szoba használatbavételéről, használatának rendjéről.
A rendőrség nyomozó hatóságainál létesítendő gyermekmeghallgató szobák kialakításáról szóló 32/2011. (XI. 18.) KIM rendelet
egységes végrehajtása érdekében, a gyermekmeghallgató szobák használatbavétele részletszabályainak, valamint a használatuk
során követendő egységes eljárás meghatározására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) központi nyomozó
hatóságára (a továbbiakban: ORFK); b) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra;
c) a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Irodára (a továbbiakban: KR NNI);
d) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra (a továbbiakban: RRI);
[a b)–d) alpontban foglaltak a továbbiakban együtt: területi nyomozó hatóságok];
e) a rendőrkapitányságokra (a továbbiakban: helyi nyomozó hatóságok).
2. Az utasítás alkalmazásában: a) mentor: a területi nyomozó hatóságok állományából a szerv vezetője által kijelölt hivatásos állományú
személy, aki aa) részt vett az ORFK által szervezett oktatáson és
ab) megszervezi, valamint lebonyolítja a területi, illetve helyi nyomozó hatóságok érintett állományának
oktatását; b) gyermekmeghallgató szoba: a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok illetékességi területén a rendőrség
nyomozó hatóságainál létesítendő gyermekmeghallgató szobák kialakításáról szóló KIM rendelet 1. mellékletében
meghatározott szakmai követelményeknek (a továbbiakban: szakmai követelmények) megfelelően kialakított, az
alkalmasságot igazoló tanúsítvánnyal (a továbbiakban: tanúsítvány) rendelkező helyiség.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A gyermekmeghallgató szoba használatbavétele
3. A szakmai követelményeknek megfelelő gyermekmeghallgató szoba kialakítását követően az érintett megyei
(fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetője – a tanúsítvány kiállítása érdekében az utasítás 1. melléklete szerinti – írásbeli
javaslatot (a továbbiakban: írásbeli javaslat) terjeszt fel az országos rendőrfőkapitány részére, amelyben
fénykép-dokumentáció egyidejű csatolása mellett a kialakított szoba pontos helyén túl az alkalmasság
megállapításához szükséges részletességgel be kell mutatni a gyermekmeghallgató szoba jellemzőit.
4. Az országos rendőrfőkapitány – az írásbeli javaslat alapján a rendészetért felelős miniszter útján – soron kívül kérelmezi
a tanúsítvány kiállítását az igazságügyért felelős minisztertől, amelyet a kiállítását követően továbbít a kezdeményező
megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetőjének. 5. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály vezetője tájékoztatja a KR NNI és az RRI igazgatóját a
gyermekmeghallgató szobák számáról és helyéről először az utasítás hatályba lépésétől számított tíz napon belül, azt
követően minden új gyermekmeghallgató szoba használatbavételekor. 6. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság vezetője a gyermekmeghallgató szoba használatbavételéről haladéktalanul
tájékoztatja a) az irányítása alatt álló helyi nyomozó hatóságokat,
b) az illetékességi területén működő ba) megyei (fővárosi) főügyészséget,
bb) törvényszéket, valamint bc) igazságügyi pszichológus szakértőt. 2. A gyermekmeghallgató szoba használatának esetei
7. A KR NNI, illetve az RRI a 14. életévét meg nem haladott személy nyomozási bíró általi kihallgatására irányuló, eljáró
ügyésznél előterjesztendő indítványa megtételét megelőzően – a gyermekmeghallgató szoba igénybevételének
lehetőségével összefüggésben – egyeztet a gyermekmeghallgató szoba helye szerint illetékes megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitánysággal. 8. A gyermekmeghallgató szoba használata kötelező a büntetőeljárás során a 14. életévét meg nem haladott személy
kihallgatása során azon területi, vagy helyi nyomozó hatóságoknál, amelyek illetékességi területén rendelkezésre áll
tanúsítvánnyal rendelkező gyermekmeghallgató szoba és a nyomozási bíró a gyermekkorú személy általa történő
meghallgatására irányuló ügyészi indítványt elutasítja. 9. A gyermekmeghallgató szoba használata a büntetőeljárás során azon területi, vagy helyi nyomozó hatóságnál,
amelynek illetékességi területén tanúsítvánnyal rendelkező gyermekmeghallgató szoba van
a) kötelező aa) fiatalkorú sértett tanúként történő kihallgatása során akkor, ha a sérelmére elkövetett bűncselekmény
természetére tekintettel megalapozottan feltehető, hogy az olyan mértékben érintette testi, értelmi, erkölcsi,
érzelmi fejlődését vagy állapotát, hogy kihallgatását a lehető legkíméletesebb módon kell végrehajtani;
ab) fiatalkorú tanúként történő kihallgatása során, ha a tanú fokozott kímélete a bűncselekmény természetére
figyelemmel indokolt; ac) fiatalkorú elkövető kihallgatásakor, ha megalapozottan feltehető, hogy a bűncselekménnyel összefüggésben
más bűncselekmény áldozatává vált; b) ajánlott ba) fiatalkorú sértett, fiatalkorú tanú kihallgatása során;
bb) fiatalkorú elkövető kihallgatása esetén. 10. A kihallgatást megelőzően a nyomozási cselekmény rögzítése érdekében a büntetőeljárás lefolytatására hatáskörrel
és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóság vezetője, vagy általa az erről szóló döntés kiadmányozására
feljogosított vezető elrendeli a gyermekmeghallgató szobában biztosított, kép- és hangfelvétel készítésére alkalmas
technikai eszközök igénybe vételét azzal, hogy arra a belügyminiszter irányítása alá tartozó nyomozó hatóságok
nyomozásának részletes szabályairól és a nyomozási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való
rögzítésének szabályairól szóló együttes rendelet megfelelően irányadó. 11. A büntetőeljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóság vezetője, vagy általa az
erre a feladatra kijelölt vezető körültekintő mérlegelést követően dönt a gyermek kihallgatása során közreműködő,
megfelelő szakértelemmel rendelkező szakértő, vagy szaktanácsadó igénybevételéről. 3. Oktatás, a mentorok feladatai
12. A mentor köteles a) az ORFK által szervezett központi továbbképzéseken részt venni;
b) gondoskodni a területi nyomozó hatóság vezetője által kijelölt állomány képzéséről;
c) szervezni és lebonyolítani a területi nyomozó hatóság illetékességi területén működő helyi nyomozó hatóságok
érintett hivatásos személyi állományának oktatását, kiemelt figyelmet fordítva az új felszerelők képzésére.
13. A területi nyomozó hatóság vezetője köteles intézkedni a mentorok kijelöléséről a következők szerint:
a) 2 fő a bűnügyi állományból azzal, hogy a kijelölt személyek egyike a bűnmegelőzési szakterületről kerüljön ki;
b) 1 fő a rendészeti állományból; c) 1 fő pszichológus, amennyiben az az állománytáblázatban rendszeresített beosztás.
14. A területi nyomozó hatóság vezetője gondoskodik arról, hogy
a) a bűnügyi állomány a gyermekmeghallgató szoba használatával kapcsolatos feladatokról, a kihallgatás,
b) a rendészeti állomány a gyermekkorúakkal való kommunikáció
során alkalmazandó speciális ismeretekről oktatásban részesüljön. III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
15. Az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
16. Az ORFK Humánigazgatási Szolgálat vezetője – az ORFK bűnügyi és rendészeti főigazgatójával együttműködve – az
utasítás közzétételétől számított 60 napon belül köteles intézkedni a területi nyomozó hatóság állományába tartozó
mentorok oktatásának megszervezésére. 17. A központi, a területi és a helyi nyomozó hatóságok vezetői – 2013-ban április 30-ig, majd a Rendőrség bűnmegelőzési
tevékenységéről szóló ORFK utasításban meghatározott éves jelentési kötelezettség részeként évente – kötelesek
jelentést felterjeszteni a gyermekmeghallgató szoba használatával kapcsolatos szakmai tapasztalataikról az ORFK
bűnügyi főigazgatója részére az alábbi tartalommal: a) az utasítás 2. melléklete szerinti táblázat formájában kimutatás
aa) életkor, nem és bűncselekmény szerinti bontásban az adott nyomozó hatóság, vagy a nyomozási bíró által a
tárgyidőszakban foganatosított meghallgatások, a kirendelt igazságügyi pszichológus szakértő vizsgálatok,
valamint a szaktanácsadói részvételek számáról; ab) a tárgyidőszakban szervezett képzések, valamint a képzéseken részt vettek számáról, állománycsoport szerinti
bontásáról; b) írásbeli értékelés a gyermekmeghallgató szoba alkalmazásáról, a használat során felmerült problémákról,
javaslatokról. 18. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály Bűnmegelőzési Osztálya a felterjesztett összefoglaló jelentéseket
összesíti és azt elsőként 2013. május 31-ig, majd a Rendőrség bűnmegelőzési tevékenységéről szóló ORFK utasításban
meghatározott éves összefoglaló jelentés részeként minden év február 28-ig felterjeszti az ORFK vezetője részére.
Dr. Hatala József r. altábornagy s. k.,
országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
89/2008. (HK 17.) HM utasítása a vilniusi helikopter-felajánláshoz kapcsolódó feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a vilniusi helikopter-felajánláshoz kapcsolódó feladatok végrehajtása érdekében az
alábbi
utasítást
adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire terjed ki.
2. § (1) A vilniusi helikopter felajánlás kapcsán meg kell
vizsgálni az esetleges magyar katonai (szállító) helikopter
rendelkezésre bocsátásának lehetőségét és feltételeit,
melynek érdekében munkacsoportot hozok létre.
(2) A munkacsoport vezetője a HM védelempolitikai
szakállamtitkára.
(3) A munkacsoport vezető-helyettese a HM VPF főosztályvezetője.
(4) A munkacsoport titkára: a HM VPF SETO vezetője
(5) A munkacsoport tagjai:
a) a HM VTF;
b) a HM HKF;
c) a HM HTF;
d) a HM FLÜ;
e) az MH ÖHP;
f) a HM KPÜ kijelölt ügyintézője.
3. § (1) Működésének rendjét a munkacsoport vezetője határozza meg. Üléseiről jegyzőkönyv készül, melyet a munkacsoport titkára a résztvevőknek minden ülést követően 3
napon belül megküld.
(2) A munkacsoport vezetője a feladatok koordinálása
érdekében szakmai utasítást adhat a bizottságban résztvevő szervezetek vezetőinek.
(3) Az utasítás hatályba lépését követő 30 napon belül a
munkacsoport titkára összeállítja és megtárgyalásra a
munkacsoport ülésére beterjeszti a munkacsoport részletes
feladat- és ütemtervét tervét. A feladat- és ütemtervet a
munkacsoport vezetője hagyja jóvá.
4. § A munkacsoport feladatai:
a) A helikopter felajánlás szakmai feladatainak stratégi
ai szintű koordinálása, a NATO és az EU illetékeseivel,
valamint a projektben résztvevő nemzetekkel történő kapcsolattartás és folyamatos, közvetlen együttműködés;
b) A felajánlás tényleges mértékére vonatkozó döntési
alternatívák kidolgozása, a lehetséges települési helyszínek, a műveleti alkalmazási követelmények és alternatívák
figyelembe vételével költségvetési számvetések kidolgozása a helikopterek felújítása, a kiképzési szükségletek, a
műveleti telepítés és a műveleti alkalmazás vonatkozásában;
c) A felajánlás szándékával összhangban álló, NATO-tól érkező kérdések válaszainak összeállítása;
d) Kapcsolatfelvétel összehangolása a helikopterek
esetleges nagyjavítását és modernizálását vállaló hazai és
külföldi partnerekkel;
e) Az humán- és költségvetési erőforrás szükséglet
meghatározása a különféle döntési alternatívák tekintetében;
f) Kapcsolat felvétel és folyamatos konzultáció a helikopterek üzemeltetésére potenciálisan szóba jöhető
nemzetekkel;
g) A felajánlott helikopter repülőkapacitás kiesése miatti hazai hatások vizsgálata;
h) Javaslattétel a szükségessé váló beszerzési eljárásokra és azok ütemezésére a NATO igények figyelembe
vételével.
5. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
304/2018. (HK 9.) HVKF szakutasítása a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Híradó és Informatikai Doktrína 1. kiadás felülvizsgálatáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség szabványosítási, doktrinális és terminológiai tevékenységének részletes szabályozásáról szóló 104/2016.
(HK 11.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés 3. mellékletében foglaltakra az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Híradó és Informatikai Doktrína 1. kiadás [a továbbiakban: HID 6 (1)]
felülvizsgálata érdekében a Honvéd Vezérkar Híradó,
Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) vezetésével Doktrína Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban: DKM) hozok
létre.
3. A DKM vezetője: a HVK HIICSF csoportfőnöke.
4. A DKM vezetőjének helyettese: az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság Doktrinális
és Szabályfejlesztési Osztály (a továbbiakban: MH
HFKP DSZO) osztályvezetője.
5. Tagjai:
a) a HVK HIICSF,
b) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
c) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár,
d) az MH HFKP DSZO, és
e) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban:
NKE) Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar
kijelölt személyi állománya.
6. Az MH HFKP DSZO osztályvezetője készítse el
a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorának szóló,
a Honvéd Vezérkar főnökének (a továbbiakban: HVKF)
helyettese által aláírt felkérést a munkacsoport tevékenységében történő közreműködésre.
7. A DKM a kidolgozói szakasz feladatainak befejezése
után megszűnik, a további tevékenységeket az MH HFKP
DSZO hajtja végre.
8. A kiadvány kidolgozásának főbb szakaszai:
a) Alakuló munkacsoportülés megtartása: 2018. szep
tember;
b) A doktrína aktualizált szinopszisának felterjesztése jóváhagyásra: 2018. október;
c) A doktrínamódosítás első tervezetének elkészítése:
2019. október;
d) Az első tervezet véleményeztetése: 2019. november
[MH Szabványosítási és Doktrinális Tanács (a továbbiakban: MH SZDT) ülés];
e) A második tervezet elkészítése és véleményezése:
2020. január;
f) A végleges változat elfogadása: 2020. március (MH
SZDT ülés);
g) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2020. április;
h) A doktrínát hatályba léptető HVKF szakutasítás kiadása: 2020. április;
i) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása: 2020.
május;
9. A DKM végezze el az elemző és értékelő munkát
a következő pontokban foglaltak szerint:
a) A kiadvány címe: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Híradó és Informatikai Doktrína 2. kiadás.
b) A kiadvány kódszáma: HID 6 (2).
c) A kidolgozás elrendelője: HVKF.
d) A kiadvány jóváhagyója: HVKF.
e) A kiadvány megjelentetésének célja: A HID 6 (1) ki
adás kerüljön aktualizálásra a hatályba léptetés óta eltelt
öt év szövetségesi és hazai műveleti és kiképzési követelményei, az MH képességeibe és, struktúrájában bekövetkezett és bekövetkezendő változások, illetve az átdolgozásra került MH Összhaderőnemi Doktrína 4. kiadás új elvei által a híradó-informatikai szakterületen jelentkezett
funkcionális és szakági ismeretekkel, eljárásrendekkel és
fogalmakkal.
f) A kidolgozandó kiadvány minősítése: „Nem minősített”. g) A kiadvány formája: lapcserés módosítás.
h) A kiadvány célközönsége, felhasználói: az MH sze
mélyi állománya, különös tekintettel a híradó-informatikai
feladatokban részt vevő parancsnokokra és törzstisztekre.
10. A HID 6 (2) kiadású doktrína kidolgozására készített szinopszis tartalmazza az egyes fejezetek és azok fő
pontjainak felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a kidolgozói munka részletes időrendjét.
11. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba, és
a HID 6 (2) kódszámú doktrínát kiadó HVKF szakutasítás
hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
7/2015. (V. 11.) ORFK utasítása a Rendőrség közegészségügyi-járványügyi és egészségfejlesztési tevékenységének ellátásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja, a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6.  §
(1)  bekezdés b)  pontja alapján, az  egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 2.  §
(3a) bekezdésében és 10. § (1) bekezdésében, a rendvédelmi szervek, a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat,
az  Országgyűlési Őrség, valamint a  honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok
közegészségügyi-járványügyi feladatait ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló 4/2014. (I. 10.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésében,
5. § (2) bekezdésében, valamint 7. §-ában, továbbá a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek közegészségügyijárványügyi és egészségfejlesztési feladatainak ellátásáról, valamint a  védőoltás elrendelésének rendjéről szóló 1/2014. (I. 10.)
BM rendeletben foglaltakra figyelemmel kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség)
terjed ki.
II. FEJEZET
A RENDŐRSÉG KÖZEGÉSZSÉGÜGYI-JÁRVÁNYÜGYI TEVÉKENYSÉGÉNEK SZERVEZETI RENDSZERE
2. A Rendőrség egészségügyi szakterületének irányításával megbízott szervezeti elem vezető főorvosa – ha
a rendvédelmi szervek, a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az Országgyűlési Őrség, valamint
a  honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok közegészségügyijárványügyi feladatait ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló 4/2014. (I. 10.) Korm. rendelet 2. §-ában meghatározott
feltételeknek megfelel – a Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa.
3. A Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa irányítja a Rendőrség egészségügyi szolgálatai által végzett közegészségügyijárványügyi tevékenységet.
4. Az alapellátó orvosok, a  közegészségügyi-járványügyi felügyelők és az  egészségvédelmi megbízottak szakmai
koordinálását – a Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa felügyeletével – a Rendőrség közegészségügyi főfelügyelője
(a továbbiakban: közegészségügyi főfelügyelő) látja el.
5. A közegészségügyi-járványügyi felügyelőket az  érintett rendőri szerv egészségügyi szolgálata állományában kell
foglalkoztatni.
6. A Rendőrség egyes szerveinek közegészségügyi-járványügyi ellenőrzését ellátó szervek és a  Rendőrség
közegészségügyi-járványügyi hatósági tevékenységében részt vevő szervek felsorolását és illetékességét
az 1. melléklet tartalmazza.
III. FEJEZET
A HATÓSÁGI HELYSZÍNI ELLENŐRZÉS ÉS A HATÓSÁGI HATÁROZAT ELŐKÉSZÍTÉSE
7. Hatósági ellenőrzés kizárólag a Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa előzetes jóváhagyásával végezhető.
8. A tervezett, illetve a rendkívüli hatósági ellenőrzéseket az 1. mellékletben meghatározott felelős közegészségügyijárványügyi felügyelő akadályoztatása esetén a  közegészségügyi főfelügyelő által kijelölt közegészségügyijárványügyi felügyelő végzi.
9. A közegészségügyi-járványügyi felügyelő a  helyszíni ellenőrzés során – az  ellenőrzés jellegének megfelelően –
a 2. melléklet, illetve a 3. melléklet szerinti jegyzőkönyvben rögzíti az ellenőrzés tapasztalatait.
10. A közegészségügyi-járványügyi felügyelő a  helyszíni ellenőrzésről készített jegyzőkönyvet – ha további hatósági
eljárás indítása nem szükséges – 8 napon belül terjeszti fel a Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa részére.
11. A közegészségügyi-járványügyi felügyelő további hatósági eljárás kezdeményezése esetén a 4. mellékletben szereplő
minta szerint haladéktalanul határozattervezetet készít, és szakmai felülvizsgálat céljából – a  hatósági ellenőrzési
jegyzőkönyvvel együttesen – megküldi a  közegészségügyi főfelügyelőnek. A  közegészségügyi főfelügyelő
a határozatot – felülvizsgálatot követően – aláírás céljából a rendvédelmi tisztiorvos részére előterjeszti.
12. Az ellenőrzött szervezeti egység vezetője a  hiányosságok megszüntetésére tett intézkedésekről a  Rendőrség
rendvédelmi tisztiorvosát a 11. pont szerinti határozatban meghatározott időtartamon belül tájékoztatja.
IV. FEJEZET
A KÖZEGÉSZSÉGÜGYI-JÁRVÁNYÜGYI FELADATOK VÉGREHAJTÁSA 1. Ellenőrzés
13. A Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa és a  közegészségügyi főfelügyelő jogosult a  közegészségügyi-járványügyi
felügyelők, alapellátó orvosok és egészségvédelmi megbízottak szakmai tevékenységének szakfelügyeleti és
szakirányítói ellenőrzésére.
14. A közegészségügyi főfelügyelő az  általa végrehajtott szakfelügyeleti és szakirányítói ellenőrzésről jegyzőkönyvet
készít, melyet felterjeszt a Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa részére.
15. A személyi állománnyal kapcsolatos általános, foglalkozás-egészségügyi ellátással összefüggő feladatokat, ezen belül
a közegészségügyi-járványügyi ellenőrzést – azon szervek vonatkozásában, amelyek közegészségügyi-járványügyi
ellenőrzését az  1.  mellékletben megjelölt közegészségügyi-járványügyi felügyelő végzi, a  közegészségügyijárványügyi ellenőrzés kivételével – az érintett személyi állomány ellátásáért felelős alapellátó orvos végzi.
16. A Rendőrség szerveinél foglalkoztatott személyek egészségének megóvása érdekében az általános közegészségügyijárványügyi ellenőrzéseket a  foglalkozás-egészségügyi bejárással egy időben, lehetőleg a  munkavédelmi
ellenőrzésekkel közösen kell végrehajtani.
17. A 16. pontban leírt feladatok teljesítése során feltárt közegészségügyi-járványügyi hiányosságok megszüntetésére
tett intézkedéseket az  ellenőrzést követő hatodik hónap utolsó munkanapjáig utóellenőrzések formájában kell
az ellenőrzést végzőnek vizsgálni.
2. Egyéb intézkedések, jogosultságok 18. A Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa, a  közegészségügyi főfelügyelő, a  közegészségügyi-járványügyi felügyelők,
az  alapellátó orvos és az  egészségvédelmi megbízottak (a továbbiakban együtt: közegészségügyi-járványügyi
szakemberek) súlyos közegészségügyi-járványügyi szabálytalanság vagy hiányosság esetén közvetlenül fordulnak
az érintett vezetőhöz, és közösen teszik meg a halaszthatatlan intézkedéseket. Súlyos közegészségügyi-járványügyi
szabálytalanságnak vagy hiányosságnak minősül a  legalább két személy egészségét közvetlenül veszélyeztető
biológiai vagy kémiai veszélyforrás jelenléte.
19. A Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa a közegészségügyi főfelügyelő útján közvetlenül kérhet be a szakirányítása
alatt álló közegészségügyi-járványügyi szakemberektől tevékenységi körükbe tartozó adatokat, statisztikákat vagy
egyéb dokumentumokat, valamint az  érintett közegészségügyi-járványügyi szakemberek számára a  közvetlen
irányításukat végző vezetőnél kezdeményezheti szakmai feladatok meghatározását. A közegészségügyi-járványügyi
szakemberek a közegészségügyi főfelügyelőnek közvetlen adatszolgáltatásra irányuló megkereséséről, és a bekért
adatok köréről az  adatkérés beérkezését követően haladéktalanul tájékoztatják a  közvetlen irányításukat végző
vezetőiket.
20. Az alapellátó orvos és a  közegészségügyi-járványügyi felügyelő az  általa észlelt súlyos, egészséget veszélyeztető
szabálytalanságot haladéktalanul jelenti a  közegészségügyi főfelügyelő részére, valamint jogosult kezdeményezni
a súlyos hiányosságok azonnali megszüntetését, a munkavégzés felfüggesztését.
3. Együttműködés 21. Azon szerveknél és szervezeti elemeknél, amelyek vonatkozásában az  1.  melléklet szerint a  közegészségügyijárványügyi felügyelők közegészségügyi-járványügyi ellenőrzést végeznek, közvetlenül segítik az illetékes alapellátó
orvost általános közegészségügyi-járványügyi feladatai ellátásában.
22. A közegészségügyi-járványügyi szakemberek a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek
közegészségügyi-járványügyi és egészségfejlesztési feladatainak ellátásáról, valamint a  védőoltás elrendelésének
rendjéről szóló 1/2014. (I. 10.) BM rendeletben (a továbbiakban: BM rendelet) meghatározott közegészségügyi
(a környezet- és település-, élelmezés- és táplálkozás-, illetőleg sugár-egészségügyi, kémiai biztonsági), a járványügyi,
az  egészségfejlesztési (egészségvédelmi, egészségnevelési és egészségmegőrzési) feladataik ellátása során
közreműködnek a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 8. §-ában és a belügyminiszter irányítása alá tartozó
rendvédelmi szervek munkavédelmi feladatai, valamint foglalkozás-egészségügyi tevékenysége ellátásának
szabályairól szóló 70/2011. (XII. 30.) BM rendelet 2. § h) pontjában meghatározott feladatok ellátásában.
23. A közegészségügyi-járványügyi szakemberek szaktevékenységük ellátása során együttműködnek a Rendőrség
munkavédelmi főfelügyelőjével, a  működésük szerinti rendőri szerv alapellátó pszichológusával, munkavédelmi
felügyelőjével, egészségügyi szakasszisztensekkel, egészségvédelmi megbízottaival, valamint az  érintett rendőri
szerv környezetvédelmi és tűzvédelmi szakembereivel.
24. A 23.  pontban meghatározott együttműködés keretében az  alapellátó orvos – amely szervnél, szervezeti elemnél
az 1. melléklet szerint közegészségügyi-járványügyi felügyelő végez közegészségügyi-járványügyi ellenőrzést, azzal
közösen – a BM rendeletben meghatározottak alapján köteles:
a) a személyi állomány által alkalmazott biológiai, kémiai és egyes fizikai (ionizáló és nem ionizáló sugárzás)
kockázati tényezők elleni egyéni védőeszközök használata vagy a  kollektív technikai védelmi eszköz
üzemeltetése során a  személyi állomány tagjának egészségét közvetlenül veszélyeztető esemény esetén
– a 15. pontban foglaltaktól eltérően – soron kívüli ellenőrzést folytatni és a szükségessé váló intézkedéseket
megtenni;
b) a szolgálati és munkahelyek, valamint a személyi állomány szervezett tevékenységével összefüggő biológiai,
kémiai és egyes fizikai (ionizáló és nem ionizáló sugárzás) kockázatok értékelését elvégezni;
c) a biológiai, kémiai, illetve fizikai (ionizáló és nem ionizáló sugárzás) eredetű foglalkozási megbetegedésekről
érkező bejelentéseket a munkavédelmi szakterülettel együttműködve kivizsgálni;
d) a Rendőrség Védőoltási Szabályzatáról szóló ORFK utasításban meghatározott biológiai monitoring vizsgálatok
végrehajtását ellenőrizni, valamint az indokoltnak vélt szűrővizsgálatokat kezdeményezni;
e) gondoskodni a munkakörhöz kötött kötelező védőoltások juttatásával összefüggő belső rend kialakításáról;
f ) a személyi állomány egészségének megőrzése, fejlesztése érdekében egészségfejlesztő programokat
kezdeményezni, illetve részt venni azok eredményes végrehajtásában;
g) betartani az egészségügyi államigazgatási szerv szakmai irányelveit és vele együttműködni.
V. FEJEZET
RÉSZVÉTELI, NYILVÁNTARTÁSI, BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉGEK 25. A személyi állomány, valamint a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 97.  § (1)  bekezdés h)  pontjában
meghatározott fogvatartottak élelmezési ellátására vonatkozó, külső szolgáltatóval kötendő megbízási szerződések
megkötésekor a  közegészségügyi szakvéleményben meghatározott követelmények figyelembevétele szükséges.
A  közegészségügyi szakvéleményt az  érintett rendőri szerv kérésére az  1.  mellékletben meghatározott felelős
közegészségügyi-járványügyi felügyelő adja ki.
26. Az illetékes közegészségügyi-járványügyi felügyelőt be kell vonni a  rendőri szervek objektumaiban, épületeiben
végzett átépítési munkálatok vagy új rendőri objektum létesítésének tervezési szakaszába. Az  elkészített
tervdokumentációkat település-egészségügyi szakhatósági véleménykérés céljából előzetesen meg kell küldeni
a  közegészségügyi főfelügyelőnek. A  műszaki átadáson a  közegészségügyi-járványügyi szakember részvételét
biztosítani szükséges.
27. A Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa vagy a  közegészségügyi főfelügyelő részt vesz a  kényszerítő eszközök,
védőeszközök, biológiai, kémiai és fizikai (ionizáló, nem ionizáló sugárzás) veszélyforrást jelentő gépek, berendezések
használatba-, alkalmazásba vételi, illetve rendszeresítési eljárásában.
28. A rendőri szervek az  5.  mellékletben meghatározott minta alapján, az  ott szereplő adattartalommal bejelentik
a  közegészségügyi főfelügyelő részére a  veszélyes anyagokkal, veszélyes keverékekkel, készítményekkel végzett
tevékenységüket, illetve az abban bekövetkezett változást.
29. A közegészségügyi főfelügyelő az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 4. §
(3)  bekezdése alapján a  rendőri szerveknél felhasznált veszélyes anyagokról, készítményekről toxikológiai
nyilvántartást vezet.
30. A Rendőrség egészségügyi szolgálatai az egészségügyi szolgálat egészségügyi igazgatási eljárás keretében történő
engedélyeztetését, illetve működési engedélyének módosítását megelőzően minden esetben kikérik a Rendőrség
rendvédelmi tisztiorvosának szakmai véleményét. A  népegészségügyi szakigazgatási szervhez benyújtandó új
működési engedély iránti vagy meglévő módosítására irányuló kérelemhez csatolni kell a Rendőrség rendvédelmi
tisztiorvosának szakmai véleményét.
31. A rendőri szerveknél felhasznált ionizáló és nem ionizáló sugárforrásokat, illetve berendezéseket a  rendőri szerv
– a 6. melléklet szerinti adatlapon – bejelenti a közegészségügyi főfelügyelő részére. A közegészségügyi főfelügyelő
a bejelentett adatok alapján a rendőri szerveknél felhasznált sugárforrásokról nyilvántartást vezet.
32. A gyermekek részére tábort szervező rendőri szervek a  7.  melléklet szerinti bejelentőlapon kötelesek bejelenteni
a tábort a tervezett nyitása előtt 6 héttel a közegészségügyi főfelügyelőnek.
VI. FEJEZET
AZ ELLENŐRZÉSEK TAPASZTALATAINAK HASZNOSÍTÁSA,
A KÖZEGÉSZSÉGÜGYI-JÁRVÁNYÜGYI HELYZET ÉRTÉKELÉSE
33. A közegészségügyi-járványügyi szakemberek által elvégzett általános közegészségügyi-járványügyi ellenőrzések,
valamint a rendvédelmi tisztiorvos, illetve a közegészségügyi főfelügyelő és a közegészségügyi-járványügyi felügyelők
által végrehajtott hatósági ellenőrzések tapasztalatainak eredménye alapján az  érintett vezetők kötelesek
az  elvégzendő feladatok meghatározására, illetve a  hatáskörükben szükségessé váló intézkedések megtételére.
A  Rendőrség használatában, de nem a  Rendőrség tulajdonában lévő épületek vagy létesítmények esetében
az ellenőrzések tapasztalatairól, a feltárt hiányosságokról a létesítmény tulajdonosát, üzemeltetőjét vagy fenntartóját
haladéktalanul tájékoztatni kell.
34. Az érintett vezetők a Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa által a tárgyév november 30-ig megküldött – a BM rendelet
2.  mellékletének figyelembevételével összeállított – szempontrendszer alapján intézkednek a  közegészségügyi,
járványügyi, egészségfejlesztési tevékenység helyzetértékeléséről szóló éves értékelő jelentés elkészítésére, és azt
a közegészségügyi főfelügyelőnek a tárgyévet követő év január 15. napjáig, kizárólag elektronikus úton, közvetlenül
megküldik.
VII. FEJEZET
A KÖZEGÉSZSÉGÜGYI-JÁRVÁNYÜGYI TEVÉKENYSÉG FELTÉTELEINEK BIZTOSÍTÁSA 35. Az érintett rendőri szerv humánigazgatási szakszolgálatának vezetője a BM rendelet 1. mellékletében meghatározottak
alapján intézkedik a feladatellátás személyi feltételeinek biztosítására, valamint a hatóság elérhetőségével kapcsolatos
adatok nyilvánosság számára történő hozzáférhetőségére.
36. Az ORFK állományában foglalkoztatott közegészségügyi-járványügyi felügyelők munkavégzés helyén való
elhelyezését, a  feladataik ellátásához szükséges gépjárművet, valamint egyéb infrastrukturális feltételeket
az 1. mellékletben meghatározottak szerint a munkavégzés helye szerint illetékes rendőr-főkapitányság biztosítja.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 37. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
363/2007. (XII. 23.) Korm. rendelete az Országos Labdarúgópálya Létesítési Program keretében megvalósuló beruházások támogatásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az Országos Labdarúgópálya Létesítési Program
(a továbbiakban: Program) keretében megvalósuló beru
házásokhoz a szükséges forrást a Magyar Fejlesztési Bank
Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Rt.) a „Sikeres
Magyarországért” Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram keretösszegén belül biztosítja, és a hitelt
közvetlen finanszírozásban nyújtja helyi önkormányzatok
vagy társulásaik részére, az önkormányzati tulajdonban
lévő labdarúgó és sportpályák műfüves borítására, továbbá
a korszerű infrastrukturális feltételek megteremtésére. A
Programot a részt vevő önkormányzatok, illetve társulásaik az OLLÉ-Programiroda Kht. közreműködésével valósítják meg.
2. § (1) Hitelfelvételre nem jogosult az a helyi önkormányzat, illetve társulás, amely:
a) adósságrendezési eljárás alatt áll;
b) nem felel meg a helyi önkormányzatokról szóló
1990. évi LXV. törvény 88. §-ában meghatározott hitelfelvételi korlátnak;
c) lejárt esedékességű adó vagy adók módjára behajtható köztartozással, vagy hiteltartozással rendelkezik, kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy
részletfizetést engedélyezett;
d) a hitelkérelem benyújtását megelőző három éven belül az államháztartás alrendszereiből juttatott valamely állami támogatással összefüggésben nem számolt el az államháztartás működésére vonatkozó jogszabályokban
foglaltaknak megfelelően, illetve a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét nem, vagy csak részben teljesítette.
(2) A hitel nyújtásának feltétele, hogy a hitelfelvevő a
beruházás költségének legalább öt százalékát saját forrásból biztosítsa.
(3) Az MFB Rt. a hitelprogram keretében, a hitelprogramban rögzített feltételekkel éven túli lejáratú beruházási
hitelt nyújt. A hitelprogram keretében alkalmazható kamat
mértéke évente három havi Euribor és legfeljebb
1,58%/év. A hitelprogram keretében kezelési költség, folyósítási jutalék, szerződés-módosítási díj, rendelkezésre
tartási díj és előtörlesztési díj nem számítható fel. A hitel
lejárata húsz év, a szerződéskötéstől számított legfeljebb
három évig köthető ki rendelkezésretartási idő és türelmi
idő.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1309/2016. (VI. 13.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös
védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1950/2017. (XII. 12.) Korm. határozata a KEOP-2.2.1/2F/09-2010-0003 azonosító számú („Mosoni-Duna és Lajta folyó térségi vízgazdálkodási rehabilitációja” című) projekt vonatkozásában megállapított pénzügyi korrekció teljesítéséhez szükséges költségvetési forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  KEOP-2.2.1/2F/09-2010-0003
azonosító számú, „Mosoni-Duna és Lajta folyó térségi vízgazdálkodási rehabilitációja” című projekt vonatkozásában
meghatározott 657 476 778 forint pénzügyi korrekció finanszírozásáról a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 8. Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék alcím terhére, az Uniós fejlesztések fejezetbe
tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 21.  §
(1) bekezdés f ) pontja alapján.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
214/2012. (VII. 30.) Korm. rendelete az Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központról.
A Kormány az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés k) pontjában,
a 24. § tekintetében az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi
XLVII. törvény 38. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el: 1. Általános rendelkezések
1. § (1) Az Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ (a továbbiakban: OBDK)
az egészségügyért felelős miniszter irányítása alatt álló központi hivatal.
(2) Az OBDK székhelye Budapest. (3) Az OBDK vezetője a főigazgató.
(4) A főigazgató általános helyettese a főigazgató-helyettes. (5) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 2. § (3) bekezdésében meghatározott hatásköröket az ellátottjogi és a gyermekjogi képviselők
tevékenységével összefüggésben a szociálpolitikáért felelős miniszter gyakorolja. 2. § (1) Az OBDK látja el
a) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 32. § (1) bekezdése,
b) a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 94/K. §
(3) bekezdése és c) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 11/A. §
(4) bekezdése szerinti szervezet feladatait, továbbá d) az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény
30. § (4) bekezdés b) pontja szerinti, egyéb egészségügyi dokumentációt kezelő szerv működésével és
e) a betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselők (e rendelet alkalmazásában a továbbiakban: jogvédelmi
képviselők) Nyilvántartásával (a továbbiakban: Nyilvántartás) kapcsolatos feladatokat. (2) Az OBDK ellenőrzi az egészségügyi szolgáltatások hozzáférhetőségét az egészségügyi ellátórendszer betegellátási
kapacitásának szabályozására vonatkozó jogszabályok keretei között, melynek keretében:
a) egyedi ügyekben vizsgálhatja az egészségügyi szolgáltatás hozzáférésével – így az ellátásszervezéssel, a beutalási
renddel, a betegek tájékoztatásával – kapcsolatos szabályok érvényesülését,
b) javaslatot tehet az ellátások hozzáférhetőségére vonatkozó jogszabályok tartalmára vonatkozóan,
c) tájékoztatást kérhet az ellátásszervezést végző szervtől, illetve az egészségügyi államigazgatási szervtől egyedi
esetekben az ellátások hozzáférhetőségére vonatkozó szabályok érvényesüléséről, d) javaslatot tehet az ellátásszervezést végző szerv, illetve az egészségügyi államigazgatási szerv részére
az ellátásszervezéssel összefüggő tapasztalatai alapján intézkedés megtételére. 2. A jogvédelmi képviseletre vonatkozó szabályok
3. § A 2. § (1) bekezdés a)–c) pontjában foglalt jogkörében eljárva az OBDK
a) gondoskodik a betegek, ellátottak és gyermekek külön törvényben meghatározott jogainak érvényesüléséről,
védelméről, b) ellátja a jogvédelmi képviselők foglalkoztatásával összefüggő feladatokat, működteti a jogvédelmi képviselők
hálózatát, irányítja, szervezi és ellenőrzi a jogvédelmi képviselők szakmai munkáját,
c) közzéteszi a jogvédelmi képviselő elérhetőségét, a szolgáltatónál, illetve a területi irodában meghatározott
fogadó órájának beosztását, d) az egészségügyi szolgáltatásokat, a személyes gondoskodást nyújtó szociális alapszolgáltatást, a gyermekjóléti
alapellátást, a szakosított szociális ellátást biztosító intézményi elhelyezést, továbbá a gyermekvédelmi
gondoskodást (a továbbiakban együtt: szolgáltatás) igénybevevők, illetve törvényes képviselőik, valamint
a szolgáltatást nyújtók számára tájékoztatást ad a betegjogokkal, az ellátotti- és gyermekjogokkal összefüggő
kérdésekben, e) képzési és továbbképzési feladatokat lát el a jogvédelmi képviselők munkájához kapcsolódóan,
f) kidolgozza, és szükség szerint felülvizsgálja a jogvédelmi képviselői tanfolyam és a kötelező továbbképzés
tananyagát és vizsgakövetelményeit, g) ellátja a 19. § szerinti jogvédelemmel kapcsolatos módszertani feladatokat,
h) a tárgyévet követő év március 31-ig közzéteszi a jogvédelmi képviselők tevékenységéről szóló éves beszámolót.
3. A jogvédelmi képviselő jogállásának szabályai 4. § (1) A jogvédelmi képviselő az OBDK-val a képviselői feladatok ellátására munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll.
(2) Jogvédelmi képviselő – törvényben meghatározott feltételeken túl – az a (3) bekezdésben meghatározott felsőfokú
végzettséggel rendelkező személy lehet, a) aki legalább 3 éves, a (4) bekezdés szerinti szakmai gyakorlattal rendelkezik,
b) aki az 5. §-ban meghatározott tanfolyam elvégzését követően sikeres vizsgát tett, és
c) akivel szemben nem áll fenn kizáró ok.
(3) Jogvédelmi képviselő lehet a) jogász, általános orvos, pszichológus, szociális munkás, gyógypedagógus, teológus, illetve kommunikációs
szakon szerzett szakképzettségű személy, továbbá az a) pontban foglaltakon túl
b) betegjogi képviselő lehet fogorvos, gyógyszerész, egyetemi szintű okleveles ápoló, főiskolai szintű diplomás
ápoló, egészségügyi intézetvezető vagy szakoktató, védőnő, egyéb egészségügyi felsőoktatásban
szakképzettséget szerzett személy, c) ellátottjogi képviselő lehet szociológus, szociálpolitikus, szociális szervező, szociálpedagógus, államigazgatási és
szociális igazgatási felsőoktatásban szerzett szakképzettségű, egészségügyi felsőoktatásban szerzett
szakképzettségű személy, hittan tanár, hittanár, bölcsész, andragógus, d) gyermekjogi képviselő lehet pedagógus, gyermek- és ifjúságvédelmi szakokleveles vagy jogi szakokleveles
családvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező védőnő, pszichopedagógus, bölcsész, szociológus,
szociálpolitikus, szociálpedagógus, szociális szervező szakképzettségű személy, hittan tanár és hittanár.
(4) A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazásában szakmai gyakorlaton
a) a betegjogi képviselő esetében az egészségügyi szolgáltatások szervezésében és nyújtásában, az egészségügyi
igazgatási területen, az egészségügy területén működő egyházi jogi személynél, civil szervezetnél, alapítványnál,
közalapítványnál, közhasznú társaságnál, egyéni vagy társas vállalkozásnál, illetve az ellátottjogi vagy
gyermekjogi képviselőként végzett tevékenységet, b) az ellátottjogi képviselő esetében a szociális szolgáltatások szervezésében és nyújtásában, a szociális igazgatási
területen, a szociális területen működő egyházi jogi személynél, civil szervezetnél, alapítványnál,
közalapítványnál, közhasznú társaságnál, egyéni vagy társas vállalkozásnál, illetve a betegjogi vagy gyermekjogi
képviselőként végzett tevékenységet, c) a gyermekjogi képviselő esetében a gyermekjóléti alapellátási és gyermekvédelmi szakellátási, illetőleg
a gyermekvédelmi vagy gyámügyi igazgatási területen, a gyermekvédelem területén működő egyházi jogi
személynél, civil szervezetnél, alapítványnál, közalapítványnál, közhasznú társaságnál, egyéni vagy társas
vállalkozásnál, illetve a betegjogi vagy ellátottjogi képviselőként végzett tevékenységet
kell érteni. (5) Ügyvéd – az ügyvédekről szóló törvény szerint az ügyvédi tevékenységét szüneteltető ügyvéden kívül – nem lehet
jogvédelmi képviselő. (6) A jogvédelmi képviselői feladatok ellátására az OBDK pályázatot ír ki. A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell
a) a munkakör megnevezését, b) az ellátási terület meghatározását,
c) a pályázat elnyeréséhez szükséges valamennyi feltételt, d) a bérezésre, megbízási díjra és egyéb juttatásokra vonatkozó tájékoztatást,
e) a pályázat benyújtásának feltételeit, határidejét, f) a pályázati eljárásra, a pályázat elbírálásának módjára és határidejére vonatkozó tájékoztatást,
g) a pályázathoz csatolandó dokumentumok felsorolását. (7) Az OBDK a pályázati felhívást az egészségügyért felelős miniszter, valamint a szociálpolitikáért felelős miniszter
hivatalos lapjában közzéteszi. 5. § (1) A jogvédelmi képviselő foglalkoztatásának feltétele a legalább 120 órás jogvédelmi képviselői tanfolyam elvégzése, és
ezt követően a vizsga eredményes letétele. (2) Az OBDK az (1) bekezdés szerinti tanfolyam megszervezésére olyan egészségügyi, szociális, illetve gyermekvédelmi
szakképzést folytató intézményt (a továbbiakban: tanfolyamot szervező) választ ki pályázat útján, amely szerepel
a felnőttképzésről szóló törvényben szabályozott felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásában. Az OBDK
a tanfolyamot szervezővel megállapodást köt. (3) A jogvédelmi képviselői tanfolyamon részt vevők a tanfolyam sikeres elvégzéséről a tanfolyamot szervező által kiadott
tanúsítványt kapnak. A tanúsítványban szereplő tanfolyami képzettség megnevezése a szakterülettől függően:
betegjogi képviselő, ellátottjogi képviselő vagy gyermekjogi képviselő. (4) A jogvédelmi képviselői tanfolyamra történő jelentkezésről és elvégzésének feltételeiről az OBDK évente közleményt
tesz közzé az egészségügyi, valamint a szociális ágazati feladatokat ellátó minisztérium hivatalos lapjában és az OBDK
honlapján. (5) Az OBDK-val munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló jogvédelmi képviselő évente legalább egyszer
továbbképzésen vesz részt, melynek időtartama legalább 14 óra. A továbbképzést az OBDK vagy a (2) bekezdés
szerinti szakképző intézmény végzi. A továbbképzés a munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló jogvédelmi
képviselő számára térítésmentes. 6. § (1) A jogvédelmi képviselő képviselői tevékenysége alatt, és e tevékenység megszűnésétől számított egy éven belül
a) azt az egészségügyi szolgáltatót, azt a személyes gondoskodást nyújtó alap- és szakosított ellátást biztosító
intézményt és azt a gyermekvédelmi gondoskodást biztosító intézményt (a továbbiakban együtt: szolgáltató),
ahol képviselői tevékenységet fejtett ki, hatóság vagy egyéb szervezet előtt, illetve permegelőző eljárásban nem
képviselheti, részükre jogi szolgáltatást nem nyújthat és tőlük ügyvédi megbízást nem fogadhat el,
b) azoktól a személyektől, illetve törvényes képviselőjüktől, akiknek ügyével jogvédelmi képviselőként foglalkozott,
ügyvédi megbízást nem fogadhat el. (2) A jogvédelmi képviselő nem láthat el jogvédelmi képviselői feladatokat annál a szolgáltatónál, amelynek felelősségét
– egyéb feladatkörében eljárva, vagy általános ellenőrzési, felügyeleti jogkör gyakorlása során – egy éven belül
vizsgálta, illetve amelynek működését egy éven belül ellenőrizte.
(3) A jogvédelmi képviselő nem járhat el olyan ügyben,
a) amelyben ő vagy közeli hozzátartozója érdekelt vagy ellenérdekű fél,
b) amely azt a szolgáltatót érinti, amellyel ba) munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, illetve amelyben más, szakképző
intézmény oktatójaként szakmai gyakorlatot szervez, irányít vagy bb) a képviselői tevékenységét megelőző egy éven belül munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban állt, c) amelyben tőle egyéb ok miatt elfogulatlan eljárás nem várható.
(4) A (2)–(3) bekezdésben meghatározott kizáró okok bármelyikének fennállását a képviselő haladéktalanul köteles
munkáltatójának bejelenteni. 4. A jogvédelmi képviselők feladatának ellátására vonatkozó szabályok
7. § (1) A betegjogi képviselő az Eütv.-ben meghatározott feladatainak ellátása során
a) a beteg számára az egészségügyi dokumentáció kezelésével kapcsolatos jogairól az érintett szolgáltatónál
alkalmazott gyakorlatra figyelemmel nyújt tájékoztatást, b) az érintett szolgáltatónál alkalmazott gyakorlat figyelembevételével tájékoztatja a beteget a megtett panasz
tartalmáról, folyamatosan tájékoztatást nyújt a beteg részére továbbá az eljárási cselekmények helyzetéről,
a válasz tartalmáról és az azzal szembeni esetleges jogorvoslat, vagy további eljárások kezdeményezésének
lehetőségéről, c) az egészségügyi dolgozók tájékoztatását az egészségügyi szolgáltató vezetőjének előzetes tájékoztatása mellett
végzi, d) az Eütv. 30. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, az érintett betegek jogainak védelme
érdekében figyelemmel kíséri különösen a fizikai és infókommunikációs akadálymentesítés helyzetét az érintett
szolgáltatónál, az érintett betegekkel kapcsolatosan meghatározott és indokolt speciális követelmények
alkalmazásával összefüggő szolgáltatói gyakorlatot, szükség esetén kezdeményezi az érintett betegek speciális
jogvédelmével összefüggő szervezet bevonását konkrét, egyedi jogok gyakorlásával összefüggő módszerek,
technikák alkalmazása érdekében. (2) Az ellátottjogi képviselő az Szt.-ben meghatározott feladatainak ellátása során
a) az általános tájékoztatási kötelezettségen túlmenően további tájékoztatást nyújt az ellátott részére az érintett
szolgáltatónál alkalmazott gyakorlatról, b) tájékoztatja az ellátottat, törvényes képviselőjét, hogy panaszát mely személy vagy szerv részére továbbíthatja,
továbbá a kialakult konfliktus rendezése érdekében az érintettek bevonásával egyeztetést tarthat,
c) folyamatosan tájékoztatást nyújt az ellátott, valamint a törvényes képviselője részére a meghatalmazás alapján
megtett intézkedésekről, eljárási cselekményekről, a kivizsgálás aktuális helyzetéről, a lehetséges jogorvoslati,
illetve egyéb panasztételi lehetőségekről, d) tájékoztatást kérhet a szolgáltató képviselőjétől az ellátással összefüggésben alkalmazott gyakorlatról,
tájékozódik arról, hogy a szakmai feladatok ellátása megfelel-e a jogszabályokban meghatározott feltételeknek,
e) tájékoztatást kérhet az alkalmazott korlátozó intézkedések okairól, előzményeiről, és szükség esetén javaslatot
tehet a korlátozó intézkedéssel összefüggő szolgáltatói gyakorlat szakmai tartalmára vonatkozóan.
(3) A gyermekjogi képviselő a Gyvt.-ben meghatározott feladatainak ellátása során
a) érthető tájékoztatást nyújt a gyermek részére – figyelembe véve korát, érettségét, a felmerült panasz jellegét,
súlyát – a panaszával kapcsolatos ismeretekről, segíti, hogy mely személy vagy szerv részére fogalmazhatja meg
panaszát, személyesen keresi meg az intézmény vezetőjét, vagy az érdekképviseleti fórum képviselőjét a panasz
megválaszolása érdekében, valamint – a hatáskörébe tartozó feladatok tekintetében – az érdekképviseleti fórum
megkeresésére haladéktalanul felveszi a kapcsolatot a gyermekkel, b) a megfelelő szolgáltatásnyújtáshoz való hozzájutás segítésében lehetőség szerint személyes részvétel mellett
fogalmazza meg észrevételeit, megjegyzéseit, c) a gyámhivatal kirendelésében foglaltak figyelembevételével személyesen képviseli a gyermeket, megismeri
az eljárás során keletkezett dokumentáció tartalmát és folyamatosan figyelemmel kíséri a gyermek jogainak
az eljárás során történő érvényesítését, d) a gyermekvédelmi bírság kiszabására irányuló javaslattétele során figyelembe veszi a jogsértés jellegét, súlyát,
az érintettek létszámának nagyságát a szolgáltatás jellegének arányában, javaslatát megfelelően indokolja.
(4) A jogvédelmi képviselő feladatellátása során a betegek, az ellátottak és a gyermekek jogainak érvényesítésével
összefüggésben felmerült és a részére megfogalmazott panaszok kezelése során elsődlegesen a beteg, az ellátott,
a gyermek valamint a szolgáltató közötti megegyezés létrehozására törekszik, amely – ha a panasz megalapozott –,
a) a jog gyakorlásának nem megfelelő biztosításakor a jogszabályokban megfogalmazott követelményeknek
a szolgáltató részéről – a szolgáltatás, vagy a jog gyakorlásának jellegére figyelemmel – annak megfelelő
biztosítását, b) valamely jog gyakorlásának elmaradása, vagy a jog gyakorlásához kapcsolódó szolgáltatás nyújtásának
elmulasztásakor annak haladéktalan teljesítését, c) az ellátott vagy a gyermek jogai gyakorlásának súlyos megsértésekor a jogviszony megszüntetését és másik,
megfelelő ellátást nyújtó szolgáltatóhoz történő áthelyezés kezdeményezését eredményezi.
(5) Feladat- és hatáskörének gyakorlása során a jogvédelmi képviselő
a) együttműködik a szolgáltatást nyújtókkal, azok fenntartóival és a szolgáltatást igénybe vevőkkel,
b) a 9. § (1) bekezdésben és a 10. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltakon túl meghatározott rendszerességgel és
időpontban fogadóórát tart az OBDK által működtetett területi irodákban,
c) a megkereséseket, valamint eljárását és intézkedéseit írásban dokumentálja, tevékenysége során
az adatvédelemre vonatkozó jogszabályoknak megfelelően jár el, d) eljárásáról és annak eredményéről írásban tájékoztatja a jogosultat, illetve a panaszost, a szolgáltatót, szükség
esetén a fenntartót, e) munkájáról, eljárásának tapasztalatairól, valamint a jogok gyakorlásával és a szolgáltatásnyújtással kapcsolatos
tapasztalatairól – az OBDK által meghatározott formában – évente beszámolót készít.
8. § (1) A szolgáltató gondoskodik arról, hogy a jogvédelmi képviselő
a) neve, elérhetősége, fogadóóráinak helye és időpontja a szolgáltató területén jól látható helyen kifüggesztésre
kerüljön, b) a szolgáltató területére beléphessen, munkáját zavartalanul végezhesse,
c) látogatása során a szolgáltató területén belül könnyen megközelíthető és négyszemközti beszélgetés
lefolytatására alkalmas helyiség álljon rendelkezésre, d) a vonatkozó iratokba, dokumentációba – a szolgáltató munkaidejét is figyelembe véve – betekinthessen,
e) a helyszínen tájékozódhasson, az alkalmazottakhoz és a szolgáltatást igénybe vevőkhöz kérdést intézhessen,
velük megbeszélést, egyeztetést kezdeményezhessen és folytathasson, f) értesüljön az érdekképviseleti fórum ülésének időpontjáról, amennyiben a szolgáltatónál működik ilyen fórum.
(2) A szolgáltató köteles együttműködni a jogvédelmi képviselővel.
(3) Az egészségügyi szolgáltató vezetője a betegjogi képviselőtől, a szociális szolgáltató vezetője az ellátottjogi
képviselőtől érkező, a) panasz kivizsgálására irányuló megkeresésre 30 napon belül, ha a panasz kivizsgálásához, orvoslásához más szerv,
hatóság megkeresése szükséges, 60 napon belül érdemben válaszol,
b) a szolgáltató működésével kapcsolatos észrevételre 15 napon belül érdemben válaszol,
c) a szolgáltatást igénybe vevővel kapcsolatos dokumentáció megtekintésére, illetve a dokumentációról való
másolat készítésére vonatkozó megkeresést, amennyiben a dokumentáció helyben rendelkezésre áll azonnal,
egyéb esetben 5 munkanapon belül teljesíti. 5. Betegjogi képviselőkre vonatkozó külön szabályok
9. § (1) A betegjogi képviselő az OBDK által meghatározott időtartamban fogadóórát tart a 100 ágyasnál nagyobb kapacitású
fekvőbeteg-szakellátást nyújtó szolgáltatóknál. Amennyiben a betegjogi képviselő feladatának ellátásához szükséges,
a panaszok kezelésének, illetve a jogok gyakorlásának figyelemmel kísérése érdekében intézménylátogatást végez.
(2) A betegjogi képviselő szükség szerint ismerteti a panaszossal és az egészségügyi szolgáltatóval a panasz tárgyában,
a betegjogi képviselő közvetítésével történő egyezségkötés lehetőségét, illetve tájékoztatja a feleket a külön
jogszabály szerinti egészségügyi közvetítői eljárásról, és az abban való részvételhez segítséget nyújthat.
(3) A betegjogi képviselő működési területén kapcsolatot tart az egészségügyi szolgáltatást nyújtókkal és fenntartóikkal,
a térségi egészségszervezési központokkal, az Országos Tisztifőorvosi Hivatallal, a fővárosi és megyei kormányhivatal
népegészségügyi szakigazgatási szervével és egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervével, a területi
igazságügyi szakértői kamarákkal, az ellátási területét illetően az egészségügyi közvetítői névjegyzéken szereplőkkel,
egyházakkal és az egészségügy területén működő civil szervezetekkel és köztestületekkel, valamint a Nemzeti
Betegfórummal. 6. Az ellátottjogi képviselőre vonatkozó külön szabályok
10. § (1) Az ellátottak jogérvényesítésének elősegítése érdekében az ellátottjogi képviselő
a) évente legalább egy alkalommal részt vesz az ellátási területén lévő tartós bentlakásos szociális intézményben
rendezett érdekképviseleti fórum ülésén, ahol tájékoztatja az ellátottakat a jogaikról, azok érvényesítésének
módjáról, az ellátottjogi képviselő elérhetőségéről és a segítő szervezetekről, továbbá válaszol az ellátottak
kérdéseire; b) az OBDK által meghatározott időtartamban fogadóórát tart a bentlakásos szociális intézményben;
c) működési területén kapcsolatot tart a megyei (fővárosi) módszertani intézménnyel, valamint a szociális
hatósággal; d) szükség szerint, az intézmény működésének zavarása nélkül közvetlenül felkeresheti az ellátottakat
a lakószobákban; e) felveszi a kapcsolatot az intézményben működő ellátotti önkormányzattal.
(2) Ha az intézmény vezetője az Szt. 94/G. §-ának (3) bekezdésében foglaltak alapján korlátozó intézkedés alkalmazásáról
értesíti, az ellátottjogi képviselő tájékozódik az ügyben, megvizsgálja a korlátozás szükségességét és az eljárás
jogszerűségét. A korlátozó intézkedés jogszerűségének vizsgálatáról az ellátottjogi képviselő dokumentációt vezet és
éves beszámolójában összegzi a korlátozó intézkedésekkel kapcsolatos tapasztalatait.
7. A gyermekjogi képviselőre vonatkozó külön szabályok 11. § A gyermekjogi képviselő működési területén kapcsolatot tart
a) a gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző személyekkel, illetve szervezetek vezetőivel,
b) a közoktatási intézmény vezetőivel, gyermek- és ifjúságvédelmi felelőseivel, a diákönkormányzat működését
segítő tanárral, valamint a tanuló tájékoztató, tanácsadó szolgálat munkatársával,
c) a fővárosi és megyei kormányhivatal szociális és gyámhivatala gyermekjóléti alapellátási és gyermekvédelmi
szakellátási referensével, d) a városi gyámhivatal vezetőjével, annak hiányában a gyámügyi ügyintézővel.
12. § Az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és tartós nevelésbe vett gyermekek jogérvényesítésének elősegítése
érdekében a gyermekjogi képviselő a) vizsgálja a gyermek elhelyezésének megfelelőségét a Gyvt.-ben szabályozott fokozatosság figyelembevételével,
b) a gyermekotthonban vagy a nevelőszülőnél elhelyezett gyermekek számára elérhetővé teszi telefon-, e-mail,
illetve elektronikus felületű elérhetőségét, c) évente legalább egy alkalommal részt vesz a gyermekotthonban működő gyermek-önkormányzat ülésén, vagy
ennek hiányában az intézményben elhelyezett valamennyi gyermek részvételével megtartott fórumon, ahol
tájékoztatja a gyermekeket a jogaikról, azok érvényesítésének módjáról, a segítő szervezetekről.
8. Az OBDK dokumentációs feladatai 13. § (1) Az OBDK
a) nyilvántartást vezet a jogutód nélkül megszűnt egészségügyi intézményekről,
b) az adatkezelése alá tartozó egészségügyi dokumentációból – az előírt megőrzési időn belül – az érintett
kérelmére, vagy jogszabályban feljogosított szerv vagy személy indítványa alapján betekintést engedélyez,
adatot szolgáltat, másolatot ad ki. (2) Az OBDK őrzi
a) a jogvédelmi képviselők lezárt ügyeinek irattárba helyezett dokumentációját,
b) az Irányított Betegellátási Rendszer működtetése során keletkezett betegdokumentációt,
c) a külön jogszabály szerinti klinikai vizsgálati törzsdossziékat,
és rendelkezik azok archiválásáról. (3) Az OBDK gondoskodik arról, hogy a kezelésében lévő, illetve általa feldolgozott dokumentáció olvashatósága
a törvényben előírtak szerint fennmaradjon. (4) Az OBDK az (1) és (3) bekezdés szerinti dokumentáció elhelyezésére szerződést köt az Egészségügyi
Készletgazdálkodási Intézettel. 9. A Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Képviselők Nyilvántartásával kapcsolatos feladatok
14. § (1) A Nyilvántartás a jogvédelmi képviselői tevékenység folytatására jogosult személyekre vonatkozó adatokat
tartalmazza. (2) A Nyilvántartás szakterületei: a) betegjogi képviselők
b) ellátottjogi képviselők c) gyermekjogi képviselők nyilvántartása. (3) A nyilvántartásba vételt a 22. § (9) bekezdésében foglaltak kivételével a jogvédelmi képviselő kezdeményezi.
15. § (1) Az OBDK nyilvántartásba veszi azt a kérelmezőt, aki megfelel a jogvédelmi képviselői tevékenység ellátására
vonatkozó feltételeknek. (2) A nyilvántartásba vételhez szükséges feltételek teljesülése esetén a jogvédelmi képviselő a Nyilvántartás több
szakterületén is nyilvántartásba vehető. (3) A 14. § (3) bekezdés szerinti esetben a jogvédelmi képviselő a nyilvántartásba vétel iránti kérelmét a 1. melléklet
szerinti adattartalommal, az OBDK honlapján, valamint a kormányzati portálon közzétett űrlap szerinti formátumban
nyújtja be. (4) A jogvédelmi képviselő a feltételek teljesülését a nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolt okiratokkal igazolja.
A kérelemhez mellékelni kell a) a szakképesítési feltételeknek való megfelelést tanúsító okiratok másolatát, külföldi felsőoktatási intézmény által
kiállított oklevél esetén annak hiteles magyar fordítását, az elismerésről, valamint a honosításáról szóló iratot,
b) a szakmai gyakorlat meglétét igazoló dokumentumot, és
c) a jogvédelmi képviselői tanfolyam elvégzését igazoló tanúsítványt.
(5) Az OBDK a nyilvántartásba vételi eljárás során beszerzi a büntetlen előéletet igazoló okiratot.
16. § (1) Az OBDK a 2. melléklet szerinti tartalommal vezeti a Nyilvántartást.
(2) A nyilvántartásba vétel esetén az OBDK gondoskodik a vele munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló jogvédelmi
képviselői nyilvántartási igazolvány (a továbbiakban: igazolvány) kiállításáról. (3) Az igazolvány személyazonosító igazolvánnyal együtt érvényes.
(4) A nyilvántartásba vett jogvédelmi képviselő 14. § (2) bekezdése szerinti szakterületének megjelölése mellett
használhatja a „regisztrált” jelzőt. (5) Az elveszett, megrongálódott vagy megsemmisült igazolvány pótlásáról, illetve cseréjéről az OBDK gondoskodik.
(6) A nyilvántartásban szereplő jogvédelmi képviselő – az 5. § (5) bekezdésében foglaltak kivételével – legalább évi 6 óra,
az OBDK vagy az 5. § (2) bekezdésében meghatározott szakképző intézmény által szervezett, térítésköteles
továbbképzést köteles teljesíteni. A továbbképzések időpontját az OBDK a honlapján közzéteszi. A kötelező
továbbképzés óraszáma töredékévben sem csökken, azt minden megkezdett naptári évben teljesíteni kell.
(7) A jogvédelmi képviselő a nyilvántartott adataiban bekövetkezett változást köteles 30 napon belül az OBDK-nak
bejelenteni, amely a változást a Nyilvántartáson átvezeti, és szükség szerint gondoskodik a (2) bekezdés szerinti
igazolvány újólagos kiadásáról. A változás kérelemre történő átvezetése esetén a kérelemhez mellékelni kell
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényben (a továbbiakban:
Ket.) meghatározottak kivételével az adatváltozást igazoló eredeti okiratot vagy annak hiteles másolatát.
17. § (1) A jogvédelmi képviselő kérheti a nyilvántartás szüneteltetését a kezdőnap és az időtartam megjelölésével.
A szünetelés tényét az OBDK a Nyilvántartáson átvezeti.
(2) A szünetelés ideje alatt a jogvédelmi képviselő továbbképzési kötelezettsége nem áll fenn.
(3) A jogvédelmi képviselő nyilvántartása szünetel továbbá, ha a tárgyévre vonatkozó továbbképzési kötelezettségének
– a tárgyévet követő év március 31. napjáig – nem tett eleget.
18. § (1) A jogvédelmi képviselőt a Nyilvántartásból törölni kell
a) a jogvédelmi képviselő kérelmére, b) a jogvédelmi képviselő halála esetén,
c) ha a képviselő nem felel meg a Nyilvántartásba vétel feltételeinek.
(2) A Nyilvántartásból történő törlés esetén az OBDK a törlés tényét, okát és időpontját a Nyilvántartásban feltünteti és
a kiállított igazolványt – lehetőség szerint – érvényteleníti.
(3) Az igazolvány érvénytelenségének tényét a szakterület szerint illetékes miniszter hivatalos lapjában közzé kell tenni.
10. Az OBDK módszertani feladatai 19. § (1) Az OBDK módszertani fejlesztési tevékenységet végez, módszertani útmutatókat dolgoz ki az egészségügyi
szolgáltatók adatkezelésével kapcsolatban. Ennek keretében a) folyamatosan figyelemmel kíséri az új, adatkezeléssel összefüggő fejlesztéseket, nemzetközi irányvonalakat,
b) közreműködik az új technológiák, az egészségügyben alkalmazható új elektronikus eljárások, megoldások
(e-health) elterjesztésében, módszertani segítséget nyújt azok alkalmazásában, c) továbbképzést szervez a szolgáltatók adatvédelmi felelősei számára.
(2) Az OBDK a) módszertani útmutatókat dolgoz ki a jogvédelmi képviselők tevékenységével, a beteg-, az ellátotti és
a gyermekjogok védelmével, e jogok érvényesítésével, az egységes jogértelmezéssel és joggyakorlattal
kapcsolatban, részt vesz az ezen jogokkal kapcsolatos tudományos kutatásokban,
b) összegzi a jogvédelmi képviselők működésének gyakorlati tapasztalatait, a jogvédelmi képviselők éves
beszámolója alapján az egészségügyi, szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatást nyújtó
szakembereknek szakmai segítséget, módszertani útmutatást nyújt, szakmai műhelyt és továbbképzési
programot szervez a betegek, ellátottak, gyermekek jogainak érvényesülésével, illetve sérelmével kapcsolatos
tapasztalatok alapján, c) felkérésre előzetesen véleményezi a szolgáltatók panaszkezelésre vonatkozó, illetve a beteg-, az ellátotti és
a gyermekjogokat érintő előírásait, szabályzatait. 11. Nemzetközi és európai uniós tevékenységek
20. § (1) Az OBDK feladat- és hatáskörében eljárva ellátja a két- és többoldalú kormányközi nemzetközi kapcsolatokból és
az európai uniós tagságból eredő feladatokat, együttműködve az illetékes magyar szervekkel.
(2) Az Európai Unión belüli határon átnyúló egészségügyi ellátáshoz való jogok érvényesítése érdekében az OBDK
tájékoztatást nyújt a betegek és az egészségügyi szakemberek számára
a) a határon átnyúló egészségügyi ellátás igénybevételével kapcsolatos jogaikról és jogosultságaikról, a panasztételi
eljárásokról és jogorvoslati mechanizmusokról, valamint a vitarendezésre szolgáló jogi és közigazgatási
lehetőségekről, beleértve a határon átnyúló egészségügyi ellátásokból eredő károk esetét is,
b) a magyar egészségügyi szolgáltatókról, egy adott szolgáltató szolgáltatásnyújtáshoz való jogáról vagy
működésének korlátozásáról, c) a Magyarországon érvényes minőségi és biztonsági előírásokról és iránymutatásokról, beleértve a felügyeletre
vonatkozó rendelkezéseket, az egészségügyi szolgáltatók értékelését és a fogyatékkal élők számára
akadálymentesített kórházakról szóló tájékoztatást, d) a más tagállamban levő nemzeti kapcsolattartó pont vagy pontok elérhetőségéről.
(3) Az OBDK a (2) bekezdésben írt jogkörében eljárva együttműködik más nemzeti kapcsolattartó pontokkal, az Európai
Bizottsággal, betegszervezetekkel, egészségügyi szolgáltatókkal és egészségbiztosítókkal, az európai uniós
szabályokkal összhangban. 12. Működéssel kapcsolatos szabályok 21. § (1) Az OBDK ellátja a betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselők foglalkoztatása vonatkozásában a jogszabályban
meghatározott feladatokat, a jogvédelmi képviselővel a képviselői feladatok ellátására munkavégzésre irányuló
szerződést köt. (2) Az OBDK alaptevékenységének teljes körű ellátása mellett – az alapító okiratában meghatározott arányban –
vállalkozói tevékenységet végezhet. (3) Az OBDK ellátja a jogszabályban, valamint az alapító okiratában, Szervezeti és Működési Szabályzatában
meghatározott egyéb feladatokat. 13. Záró rendelkezések 22. § (1) E rendelet 2012. augusztus 1-jén lép hatályba.
(2) Az OBDK alapításának időpontja 2012. szeptember 1.
(3) A 4. § (3) bekezdésében szereplő képesítési előírásokat a rendelet hatálybalépését követően meghirdetett
foglalkoztatásra irányuló pályázat esetén kell alkalmazni. (4) Az 5. § (1) bekezdésében írt 120 órás tanfolyami végzettséget a 2014. január 1-jét követően kiírt pályázatoknál kell
a foglalkoztatás feltételeként kikötni. Az ezen időpontot megelőzően közzétett pályázatok esetében a jogvédelmi
képviselő foglalkoztatásának feltétele az e rendelet hatálybalépését megelőzően előírt tanfolyam és vizsga.
(5) Az e rendelet hatálybalépésének napján a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatallal (a továbbiakban: NRSZH)
munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló jogvédelmi képviselők az egy szakterületen általuk teljesített jogvédelmi
képviselői tanfolyami óraszám és az 5. § (1) bekezdésében szereplő tanfolyami óraszám különbözetét és az azt követő
vizsgát 2014. június 30-ig kötelesek teljesíteni. (6) Mentesül a tanfolyami óraszám különbözet és vizsga letétele alól a jogi szakokleveles betegjogi, ellátottjogi és
gyermekjogi jogvédői képesítéssel rendelkező személy. (7) A (6) bekezdés szerinti eset kivételével 120 órás tanfolyami végzettség hiányában 2014. július 1-jét követően
jogvédelmi képviselő nem foglalkoztatható. (8) Az OBDK a) a betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselő működésének feltételeiről szóló 1/2004. (I. 5.) ESZCSM
rendeletben meghatározott feladatai, az azok ellátásához kapcsolódó jogviszonyok, a jogvédelmi képviselők
foglalkoztatása tekintetében, valamint b) a TÁMOP 5.5.7. „Betegjogi, ellátottjogi, gyermekjogi hálózat és civil jogvédő munka fejlesztése” kiemelt projekt
tekintetében az NRSZH jogutódja. (9) Az OBDK a jogosultsági feltételek egyidejű vizsgálata mellett hivatalból intézkedik az NRSZH-tól a (8) bekezdés
a) pontja szerinti jogutódlás keretében átvett jogvédelmi képviselők nyilvántartásba vételéről.
23. § E rendelet a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló, 2011. március 9-i
2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
24. § Az egészségügyi dokumentációt kezelő jogutód nélküli megszűnése esetén adatkezelési feladatokat ellátó szerv
kijelöléséről szóló 44/2008. (II. 29.) Korm. rendelet 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § A Kormány az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi
XLVII. törvény 30. § (4) bekezdés b) pontja szerinti adatkezelőként a költségvetési szervek esetében az Országos
Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központot, egyéb intézmények esetében a fővárosi, megyei
kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervét jelöli ki.” 25. § Hatályát veszti a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint a szakmai irányítása alá tartozó rehabilitációs
szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló 95/2012. (V. 15.) Korm. rendelet 8. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
217/2012. (VIII. 9.) Korm. rendelete az állam által elismert szakképesítések szakmai követelménymoduljairól.
A Kormány a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88. § (3) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
Magyarország Alaptörvénye 15. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. § (1) Az 1. melléklet tartalmazza az Országos Képzési Jegyzékben (a továbbiakban: OKJ) szereplő azon egyes
szakképesítések felsorolását, amelyek a 2. mellékletben felsorolt egyes szakmai követelménymodulokból állnak.
(2) A 2. melléklet tartalmazza az 1. mellékletben feltüntetett szakképesítések szakmai követelménymoduljainak
felsorolását a szakmai követelménymodulok azonosító számának és megnevezésének feltüntetésével.
(3) A 3. melléklet tartalmazza a 2. mellékletben felsorolt szakmai követelménymodulok részletes tartalmi leírását
a 2. melléklet szerinti sorrendben. 2. § Ez a rendelet 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök