text:
32/2004. (III. 2.) Korm. rendelete a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetése tervezésének, pénzellátásának, előirányzat-felhasználásának, kincstári gazdálkodásának és nyilvántartásának egyes szabályairól.
Az államháztartásról szóló — többször módosított —
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
124. §-a (2) bekezdésének d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az Áht. 15/B. §-ának (3) bekezdésére, a Kormány a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokra, így
aa) az Információs Hivatalra,
ab) a Nemzetbiztonsági Hivatalra, és
ac) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra (a továbbiak
ban együtt: Szolgálatok); valamint
b) a Miniszterelnöki Hivatal Nemzetbiztonsági Irodára
(a továbbiakban: Iroda); és
c) a Nemzeti Biztonsági Felügyeletre (a továbbiakban:
NBF). A Szolgálatok felügyelete 2. § (1) A Szolgálatok költségvetési felügyeletét ellátó szerv
az Iroda, a felügyeletet ellátó szerv vezetője a szolgálatok
irányításában közreműködő politikai államtitkár (a továbbiakban: államtitkár).
(2) A Szolgálatok vonatkozásában az államtitkár gyakorolja a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjének jogosultságait és kötelezettségeit is.
(3) A Szolgálatok tekintetében az Iroda belső ellenőrzést végez.
3. § (1) A Szolgálatok önállóan gazdálkodó, teljes jogkörrel
rendelkező központi költségvetési szervek.
(2) A Szolgálatoknál a gazdálkodással szorosan össze
nem függő humánpolitikai tevékenység a gazdasági szervezettől különálló szervezetben is végezhető.
Az Irodára és az NBF-re vonatkozó szabályok 4. §
(1) Az Iroda és az NBF önálló gazdálkodást nem folytat,
az Iroda, illetve az NBF működését szolgáló kiadási, bevételi és támogatási előirányzatokat a Miniszterelnöki Hivatal, illetve a Szolgálatok költségvetésében elkülönítetten
kell szerepeltetni.
(2) Az Iroda, illetve az NBF előirányzatainak a Szolgálatok közötti megosztását, az előirányzatok tervezésének
módját, valamint a megosztott előirányzatok terhére történő kötelezettségvállalás, teljesítésigazolás, utalványozás
és ellenjegyzés rendjét a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter (a továbbiakban: miniszter) külön utasításban szabályozza.
A Szolgálatok és a Magyar Államkincstár kapcsolata 5. §
(1) A Szolgálatok a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) ügyfelei, amelyek saját gazdasági szervezeteik útján a tervezéssel, előirányzat-felhasználással, a hatáskörükbe tartozó előirányzat-módosítással, az üzemeltetéssel, fenntartással, működtetéssel, beruházással, a
vagyon használatával, hasznosításával és nyilvántartásával,
a munkaerő-gazdálkodással, a készpénzkezeléssel, a
könyvvezetéssel, valamint a beszámolási kötelezettséggel
és adatszolgáltatással kapcsolatos feladatokat az e rendeletben meghatározott szabályok figyelembevételével saját
maguk látják el.
(2) A Szolgálatoknak a Kincstárnál vezetett számlái az
erre vonatkozó jogszabály szerinti speciális (bizalmas)
számlák.
(3) A Szolgálatok a Kincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlát érintő kiadások és bevételek teljesítése során a 240, 250, 410, 510 és 620 tranzakciós kódokon kívül más tranzakciós kódot nem használnak.
(4) A Kincstár a Szolgálatok számláinak forgalmáról
— az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési
Hivatal, a Pénzügyminisztérium és az Iroda erre feljogosí
tott munkatársai kivételével — adatot nem szolgáltathat.
A számlák egyenlegéről — az Állami Számvevőszék, a
Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, a Pénzügyminisztérium
és az Iroda kivételével — kizárólag az államtitkár engedélyével közölhető adat. A Szolgálatok számláit vezető kincstári fiók a Szolgálatok számláinak forgalmáról a Kincstár
más szerveinek sem szolgáltathat adatot.
(5) A Szolgálatok házipénztárába befolyt bevételeket
értékhatártól függetlenül a kincstári egységes számlára
nem kell naponta befizetni, azokról minden hónap végén
— a 11. § (7) bekezdése szerinti adatszolgáltatás részeként — kell elszámolni. Ugyanakkor gondoskodni kell
— amennyiben szükséges — a bevételeknek megfelelő
összegű előirányzat-módosítások végrehajtásáról, a bevételek addig is közvetlenül felhasználhatók a kiadások teljesítésére.
(6) A Szolgálatok házipénztárukban az erről szóló miniszteri utasításban meghatározott összegig tarthatnak
készpénzt.
6. § (1) A Szolgálatok a közbeszerzési törvény hatálya alá
tartozó közbeszerzések dologi és intézményi felhalmozási
kiadásokat terhelő kötelezettségvállalásaikat saját hatáskörben vezetik.
(2) A Kincstárnak a Szolgálatok számláinak kifizetés
előtti fedezet vizsgálatakor csak a rendelkezésre álló likviditási fedezetet kell figyelembe vennie.
(3) A Kincstárnak a Szolgálatok esetében az előirányzat-felhasználási keret megállapításánál a megelőző időszakban ténylegesen teljesített saját bevételek összegét
nem kell számításba vennie.
(4) A Szolgálatok esetében az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) 140. §-ának (5) bekezdése szerinti
vizsgálatot nem kell elvégezni.
(5) A Kincstár a Szolgálatokra vonatkozóan a köztartozások befizetésének mértékét nem kíséri figyelemmel.
Gazdálkodás a kincstári vagyonnal 7. § (1) A Szolgálatok gyakorolják a vagyonkezelői jogot a
feladataik ellátásához szükséges kincstári vagyon felett.
(2) A Szolgálatok a kincstári vagyonról saját hatáskörben vezetnek nyilvántartást. A nyilvántartás adattartalmának és részletezettségének — ide nem értve a 10. § (1) bekezdése szerinti ingatlanokat — meg kell felelnie a Kincs
tári Vagyoni Igazgatóság (a továbbiakban: KVI) által előírt adattartalomnak és részletezettségnek.
(3) A Szolgálatok a kincstári vagyonról a könyvviteli
mérleg szerinti részletezettségben küldenek adatot a
KVI-nek. Az Iroda a Szolgálatok által kezelt kincstári
vagyonról vezetett nyilvántartásokban szereplő adatok
megismerésére jogosult.
8. § (1) A Szolgálatok a használatukban, illetve kezelésükben lévő, feladataik ellátásához feleslegessé vált gépeket,
felszereléseket, járműveket, készleteket értékhatártól függetlenül — a költségvetési törvényben meghatározott
egyedi könyv szerinti bruttó értékhatár felett a KVI egyidejű értesítésével — saját hatáskörben értékesíthetik.
(2) A Szolgálatok a használatukban, illetve kezelésükben lévő és feladataik ellátásához feleslegessé vált ingatlanokat — értékhatártól függetlenül — a KVI egyidejű értesítése mellett a kincstári vagyonért felelős miniszter és az
államtitkár együttes engedélyével saját maguk értékesíthetik, illetve adhatják bérbe.
9. § (1) A Szolgálatok évenként felújítási tervet készítenek,
amelyet az elemi költségvetéssel együtt küldenek fel az
Irodának. Az államtitkár a felújítási tervet az elemi költségvetéssel együtt hagyja jóvá. A felújítási terv év közben
történő módosítását, amennyiben az a tervben még nem
szereplő tárgyi eszköz felújítását, vagy a felújítási előirányzat növelését eredményezi, jóváhagyásra meg kell küldeni
az államtitkárnak. A felújítási terv egyéb módosítását a
Szolgálatok saját hatáskörben megtehetik.
(2) A Szolgálatok évenként e rendelet 1. számú melléklete szerinti vagyongazdálkodási tervet, valamint a 2. számú
melléklete szerinti készletgazdálkodási intézkedési tervet
készítenek, amelyeket a tárgyév május 31-éig küldenek
meg tájékoztatásul az Irodának.
(3) A Szolgálatoknak a vagyongazdálkodási tervről a
könyvviteli mérleg szerinti részletezettségben kell adatot
szolgáltatniuk a KVI-nek. A Szolgálatoknak a vagyongazdálkodási terv végrehajtásáról készített értékelést az éves
beszámoló szöveges indoklásával együtt, annak mellékleteként kell tájékoztatásul megküldeniük az Irodának.
(4) A Szolgálatoknak a 14. § (1) bekezdése szerinti kiadások terhére megvalósuló beszerzéseiket, felújításaikat,
illetve a 10. § (1) bekezdése szerinti ingatlanokat érintő
felújításokat a felújítási, a vagyongazdálkodási, valamint a
készletgazdálkodási intézkedési tervben nem kell szerepeltetniük. 10. §
(1) Az alaptevékenység ellátásához szükséges, a speciális működési kiadásokból finanszírozott ingatlanokról a
Szolgálatok elkülönített nyilvántartást vezetnek.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti ingatlanokat a
szolgálatok saját hatáskörben értékesítik, és az így szerzett
bevétel teljes egészét az (1) bekezdés szerinti ingatlanok
vételére, felújítására fordítják, nem kell a 8. § (2) bekezdése szerinti engedélyeket beszerezni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bérelt ingatlanokon végzett
felújítás költségeit a Szolgálatok vagyonában nem kell kimutatni, azt a bérbeadóval egyeztetett módon a bérleti
díjban kell lehetőleg érvényesíteni. Amennyiben a felújítás
költsége a fenti módon nem érvényesíthető, akkor azt a
speciális működési kiadások terhére kell elszámolni.
(4) Az (1) bekezdés szerinti bérlemény létesítéséhez
kapcsolódó, a bérleti díjon felüli letét (kaució) összegét
egyéb követelésként kell kezelni, amelyről a megtérülés
érdekében a Szolgálatok elkülönített nyilvántartást vezetnek.
Beszámolási rendszer és adatszolgáltatás 11. § (1) A Szolgálatok költségvetését (kiadásait és bevételeit)
az éves költségvetési törvény, illetve az éves költségvetés
végrehajtásáról szóló törvény előkészítése és az Országgyűlés elé terjesztése során Szolgálatonként a költségvetési
törvényben szereplő kiemelt előirányzatok szerinti bontásban kell szerepeltetni. A törvényjavaslatok indoklását is
ezen részletezés szerint kell elkészíteni.
(2) A Szolgálatok a Pénzügyminisztérium előírásai szerinti részletes költségvetés tervezetét, illetve az éves költségvetési törvény végrehajtásáról szóló részletes beszámoló tervezetét, továbbá a jogszabályokban előírt adatszolgáltatásokat (elemi költségvetés, elemi beszámoló, féléves beszámoló) az Iroda részére küldik meg.
(3) Az Iroda a Pénzügyminisztérium előírásai szerinti
részletes költségvetés tervezetét, illetve az éves költségvetési törvény végrehajtásáról szóló részletes beszámoló tervezetét a Pénzügyminisztérium illetékes szervének, valamint az Országgyűlés Nemzetbiztonsági Bizottságának küldi
meg. Az elemi költségvetést és az elemi beszámolót az Iroda
a Pénzügyminisztérium illetékes szervének küldi meg.
(4) A Szolgálatok éves beszámolóinak megbízhatósági
ellenőrzését az Iroda külön jogszabályban meghatározott
határidőig elvégzi, s annak eredményéről tájékoztatja az
Állami Számvevőszéket és a Pénzügyminisztériumot. A folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzésről
készített jelentéseket, valamint az éves ellenőrzési jelentést a Szolgálatok az Irodának küldik meg, legkésőbb a
tárgyévet követő év április 30-áig. Az Iroda összevont formában a jelentések beérkezéséről és az ellenőrzési rendszerek működésének értékeléséről ad tájékoztatást a Pénzügyminisztériumnak.
(5) Az Iroda a jogszabályokban előírt, a (2) bekezdésben
fel nem sorolt adatszolgáltatásokat a (9) bekezdés szerint
meghatározott összevont formában a Pénzügyminisztérium illetékes szervének küldi meg.
(6) A (2) bekezdés szerinti részletezések nem tartalmazhatnak a Szolgálatok létszámára és személyi juttatásaira
vonatkozóan ,,hivatásos’’, illetve ,,közalkalmazott’’ felosztásnál részletesebb bontású adatokat.
(7) A Szolgálatok a költségvetésük végrehajtásáról saját
módosított teljesítés szemléletű adataikból a vonatkozó
jogszabály szerinti havi pénzforgalmi jelentést készítenek,
és a Kincstárnak, valamint az Irodának a tárgyhónapot
követő hónap tizedik napjáig küldik meg.
(8) A Szolgálatok időközi mérlegjelentéseit az Iroda a
Kincstárnak nem továbbítja.
(9) Az adatszolgáltatásokról készített összesítésekben a
Szolgálatok által megadott
a) személyi juttatások kiemelt előirányzat alapilletményként, b) a munkaadókat terhelő járulékok, befizetések kiemelt előirányzat társadalombiztosítási járulékként,
c) a dologi kiadások kiemelt előirányzat egyéb dologi
kiadásként,
d) a végleges pénzeszközátadás kiemelt előirányzat
működési célú pénzeszközátadás államháztartáson belülreként,
e) a felhalmozási kiadások kiemelt előirányzat gépek,
berendezések, felszerelések vásárlása, létesítéseként,
f) a felújítási kiemelt előirányzat ingatlanok felújításaként, g) a hitelek, kölcsönök nyújtása kiemelt előirányzat felhalmozási célú támogatási kölcsön nyújtása államháztartáson kívülreként,
h) az intézményi működési bevételek kiemelt előirányzat egyéb bevételként,
i) a felhalmozási és tőke jellegű bevételek kiemelt előirányzat gépek, berendezések, felszerelések értékesítéseként
vehető figyelembe. 12. § A Szolgálatoknak az Áht. 15/B. §-ának (1) bekezdése
szerinti szerződéseiket nem kell nyilvánosságra hozniuk.
13. § Az Áht. 88/A—88/B. §-ai szerinti törzskönyvi nyilvántartás a Szolgálatokról a Szolgálat nevét, nyilvántartási
számát, székhelyét, az alapító nevét, az alapító okirat keltét, az alapítás időpontját, a Szolgálat gazdálkodási jogkörét és alapító okirat szerinti alaptevékenységét tartalmazhatja.
Speciális kiadások és bevételek 14. § (1) A Szolgálatok költségvetéseikben az alaptevékenységgel összefüggő speciális működési kiadásaik fedezésére
elkülönített előirányzatot a dologi kiadások kiemelt előirányzaton belül egy összegben a ,,Egyéb dologi kiadások’’
előirányzaton kell tervezni és elszámolni, függetlenül attól,
hogy az személyi jellegű, felhalmozási, felújítási célú vagy
dologi kiadás.
(2) A speciális működési kiadások körébe eső, a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény
63. §-ának (3) bekezdésében meghatározott, személyi
jövedelemadó-köteles kifizetések után levont adót a Szolgálatok havonta egy összegben utalják át az adóhatóságnak.
(3) A Szolgálatok az alapfeladataik ellátásához szükséges speciális kiadásaik teljesítéséhez Magyarországon működő kereskedelmi bankoknál számlát, devizaszámlát nyithatnak. A számláról, devizaszámláról sem a Szolgálatoknak, sem a számlavezető banknak nem kell a Kincstár
részére adatot szolgáltatnia.
(4) A (3) bekezdésben szereplő számlákra történő átutalások teljes összegét az átutalás időpontjában a megfelelő jogcímeken kiadásként kell könyvelni. A számlák év
végi egyenlegéről, annak indoklásáról az éves beszámoló
szöveges indoklásának külön mellékletében kell — a műveleti szempontokat figyelembe véve — tájékoztatni az
Irodát.
(5) A Szolgálatok áthúzódó speciális kiadásaik fedezetére év végén házipénztárukban elkülönített módon készpénzt tarthatnak. Ebből a tárgyévet követő év január
15. napjáig történő kifizetést a tárgyév terhére kell elszámolni. Az így elkülönítetten kezelt pénzkészlet maradvá
nyát a beszámolóban a házipénztár nyitó állományában fel
kell tüntetni.
(6) A Szolgálatok költségvetéseikben az alaptevékenységgel összefüggő speciális működési bevételeiket a működési bevételek kiemelt előirányzaton belül egy összegben
az ,,Egyéb bevételek’’ előirányzaton tervezik és számolják
el. Az ilyen bevételekről elkülönített nyilvántartást kell
vezetni és azok éves összegéről az éves beszámoló szöveges
indoklásában, annak külön mellékleteként kell — a műveleti szempontokat figyelembe véve — tájékoztatást adni az
Iroda részére. A Szolgálatok az ilyen bevételek 100%-át
felhasználhatják kiadásaik fedezésére.
(7) A Szolgálatok előirányzataik terhére elszámolhatják
a feladataik végrehajtása során felmerülő kiadásaikat a
feladat végrehajtásában érintett munkavállaló nevére,
címére kiállított készpénzfizetési számla alapján is az Ámr.
135. §-ában meghatározott szakmai teljesítésigazolás megléte esetén. Az (1) bekezdés szerinti kiadás esetén fedőnévre kiállított számla is elfogadható belső szabályzatban
meghatározott igazolás megléte esetén.
Záró rendelkezés 15. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetése tervezésének, pénzellátásának, előirányzat-felhasználásának, kincstári gazdálkodásának és nyilvántartásának
egyes szabályairól szóló 19/1997. (II. 23.) Korm. rendelet,
b) a kincstári vagyonért való miniszteri felelősség megváltozásával összefüggő rendelkezésekről szóló 153/1998.
(IX. 25.) Korm. rendelet 2. §-a,
c) az egyes pénzügyi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 141/2001. (VIII. 8.) Korm. rendelet
20—23. §-a, valamint
d) az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet, valamint a Magyar
Államkincstár Részvénytársaság és az Államháztartási
Hivatal átszervezése miatt szükségessé váló kormányrendeletek módosításáról szóló 89/2003. (VI. 25.) Korm. rendelet 50. §-a, 84. §-ának i) pontja és 85. §-ának c) pontja.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
101/2010. (XI. 26.) HM utasítása a szervezeti korszerűsítéssel összefüggésben egyes testületek működését szabályozó HM utasítások hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium Miniszteri
Kabinet létrehozásáról és működési rendjéről szóló
59/2000. (HK 20.) HM utasítás, a Honvédelmi Minisztérium Humánpolitikai Kabinet létrehozásáról és működésének rendjéről szóló 20/2002. (HK 8.) HM utasítás, a Magyar Honvédség Korrupcióellenes Bizottságról szóló
70/2005. (HK 14.) HM utasítás és a Honvédelmi Minisztérium Oktatási és Tudományos Tanács feladatairól és működésének rendjéről szóló 21/2007. (HK 4.) HM utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba,
és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1245/2019. (IV. 30.) Korm. határozata az Igazságügyi Minisztérium tagállami kötelezettségek és kormányzati döntések alapján keletkezett többletfeladatai ellátásának központi forrásigényéről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a tagállami cégnyilvántartásokat összekapcsoló BRIS rendszer folyamatos működtetéséhez és
a fizetésképtelenségi nyilvántartás fenntartásához a 2020. évtől kezdődően többletforrás biztosítása szükséges;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  igazságügyi miniszter bevonásával – gondoskodjon a  tagállami
cégnyilvántartásokat összekapcsoló BRIS rendszer folyamatos működtetésével, valamint a  fizetésképtelenségi
nyilvántartás fenntartásával összefüggő feladatok megvalósításához szükséges 195 900 000 forint forrás beépülő
jelleggel történő biztosításáról a  2020. évtől kezdődően a  központi költségvetés X. Igazságügyi Minisztérium
fejezete javára.
Felelős: pénzügyminiszter
igazságügyi miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
487/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Bucsi-Szabó Edit rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország quitoi nagykövetségének
a vezetésével, valamint Magyarországnak a Kolumbiai Köztársaságban és a Venezuelai Bolivári Köztársaságban való
képviseletével.
Budapest, 2015. május 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2009. (X. 19.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 7,0 %.
2. § (1) Ez a rendelet 2009. október 20-án lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 24/2009. (IX. 28.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
7/2017. (HK 4.) HM VGHÁT szakutasítása a 2016. zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
24/2015. (VI. 15.) HM utasítás 26. §-ra – a 2016. évi zárszámadáshoz kapcsolódó intézményi adatszolgáltatás
összeállítására következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, valamint a honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy szervezete vonatkozásában a jelen szakutasításban foglaltak végrehajtását tegye lehetővé.
3. A szakutasításban foglaltakat
a) az elemi költségvetéssel rendelkező, zárszámadáshoz
kapcsolódó adatszolgáltatásra (a továbbiakban: szöveges
beszámoló) kötelezett 1. és 2. pont szerinti szervezetek
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) intézményi
és központi szöveges beszámolóinak,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodással kapcsolatos szöveges beszámolók, valamint
c) a központi költségvetés XIII. fejezete (a továbbiakban: HM fejezet) szöveges beszámolójának
összeállítása során kell alkalmazni.
4. A 2016. évi szöveges beszámolók összeállítását, felülvizsgálatát és jóváhagyásra történő felterjesztését a
honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás
működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009.
(XII. 30.) Korm. rendelet, valamint a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának
rendjéről szóló 24/2015. (VI. 15.) HM utasítás (a továbbiakban HM utasítás) rendelkezéseinek figyelembe vételével, jelen szakutasításban meghatározott részletes szabályok szerint kell végrehajtani.
5. A szöveges beszámolót és mellékleteit
a) az intézményi
aa) pénzügyi- és logisztikai jellegű előirányzatokkal
történő gazdálkodásról – ide értve a központi pénzügyi
előirányzatokkal és az intézményi és központi nemzetközi
feladatok előirányzataival való gazdálkodást is – a honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli szervezeti eleme
(a továbbiakban: referatúra),
ab) logisztikai gazdálkodásról, alcímre összesítve az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban:
MH ÖHP), az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban:
MH LK) és az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző
Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP)
b) a HM utasítás 36. §-a szerint a központi előirányzatokkal történő gazdálkodásról
ba) az MH LK,
bb) a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban:
HM VGH),
c) a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdál
kodásról a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodás szabályairól és a költségvetési támogatások biztosításának egyes kérdéseiről szóló 14/2015. (IV. 30.)
HM utasítás 24. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak szerint – a gazdálkodó szervek adatszolgáltatása,
bedolgozása alapján – a HM VGH,
d) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár elkülönített gazdálkodó szervezetkódon kezelt
nemzetközi feladatainak végrehajtásáról, továbbá az MH
Katonai Képviselő Hivatala, az MH Nemzeti Katonai
Képviselet, az MH Nemzeti Összekötő Képviselet, az Önálló NATO Beosztásúak, a Magyarország Állandó NATO
Képviselet Védelempolitikai Részleg és a Magyarország
Állandó EBESZ Képviselet Katonai Képviselet pénzügyi
jellegű előirányzatai teljesítéséről a HM VGH,
e) a HM fejezet gazdálkodásáról az a) pont és a b) pont
ba) alpontja szerinti adatszolgáltatások alapján a HM VGH
állítja össze.
6. A szöveges beszámolót az 5. pont
a) esetében az e) pont kivételével a honvédelmi szerve
zet vezetője írja alá,
b) e) alpont esetében, amely tartalmazza a bb)–d) alpon
tok szerinti szöveges beszámolókat is a HM VGH jóváhagyásra, aláírás céljából a miniszter részére terjeszti fel.
7. A szöveges beszámolót a referatúra, illetve a szervezeti működési szabályzókban e feladatra kijelölt szervezeti
elem
a) a pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szervezetek részére is elkészíti,
b) a honvédelmi szervezet szolgálati ágaival, valamint
más szervezeti elemeivel szoros együttműködésben állítja
össze.
8. A szöveges beszámoló számszaki adatainak meg kell
egyeznie az éves költségvetési beszámoló számszaki adataival.
9. A szöveges beszámolás során kiemelt figyelmet kell
fordítani a költségvetési maradványok megalapozott és
részletes indokolására, tekintettel arra, hogy a Kormány az
államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (továbbiakban: Ávr.)
152. § (5) bekezdése és 153. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokat elvonhatja.
2. A szöveges beszámoló tartalmi követelményei 10. A honvédelmi szervezet szöveges beszámolója tartalmazza:
a) a 15. pont a) alpontja szerinti kimutatásban szereplő
adatokkal címrendkódonként (a továbbiakban: CRK)
számszakilag megegyezően, a költségvetés teljesítésének
fő mutatóit és az azokból levonható következtetéseket, különös tekintettel az egyes kiemelt feladatokra jóváhagyott
előirányzatokra és azok teljesítésére;
b) a főbb kiadási tételek feladatteljesítéssel összefüggő
alakulását, így különösen
ba) az eredeti előirányzat terhére tervezett és megvalósított feladatokat,
bb) az előirányzatok évközi változásait,
bc) a tényleges teljesítéseket befolyásoló főbb tényező
ket, így különösen a többletfeladatokat, a rész/feladatok
törlését, átütemezését és
bd) az év közben kapott célelőirányzatokat külön-külön, továbbá azok teljes körű felhasználását, azok esetleges maradványát feladatonként;
c) a szervezeti változásokkal összefüggő évközi feladatokat és feladat-átcsoportosításokat, a megszüntetett, valamint megalakított új szervezeti elemek felsorolását;
d) az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról
szóló 1/2011. (I. 11.) HM utasítás, továbbá a honvédelmi
szervezetek szakmai alapfeladatai ellátását elősegítő tevékenységek szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 19/2015.
(V. 11.) HM utasítás rendelkezéseinek megfelelően, jogcímenként az intézményi saját- és a HM központosított bevételeinek összegét;
e) az éves költségvetési beszámoló 07. űrlapja szerinti
kötelezettségvállalások összegeivel kiemelt előirányzat
mélységben számszakilag egyezően,
ea) a korábbi évek költségvetési maradványa felhasználásának főbb jogcímeit, az azokhoz kapcsolódó előirányzatokat és azok teljesítését, esetleges maradványuk okait,
eb) a 2016. évi költségvetési maradvány alakulását,
összetételét és keletkezésének okait, külön-külön a kötelezettségvállalással terhelt és nem terhelt előirányzatokra
vonatkozóan, beleértve a kötelezettségvállalások leltárának I/B részében kimutatott adatokat is,
ec) a 2016. december 31-ig el nem számolt adott és kapott előlegeket;
f) a gazdaságos működés érdekében tett intézkedéseket
és azok eredményeit;
g) a takarékossági intézkedések gazdálkodásra gyakorolt hatásait; h) az éves gazdálkodás tapasztalatainak összegzett értékelését, a következtetések levonását, továbbá a felmerült
észrevételeket és javaslatokat;
i) az éves költségvetési beszámolót – könyvviteli mérleget – alátámasztó leltározási tevékenység értékelését, azon
belül külön értékelve a befejezetlen beruházások helyzetét, melyben ki kell térni azok leltározásának végrehajtására
és annak bemutatására, hogy a befejezetlen beruházásként
kimutatott tételek miért nem voltak aktiválhatóak 2016.
évben;
j) a követelések év végi állománya előző évhez viszonyított változásának mértékét, a változás okait, az elszámolt értékvesztést, valamint az értékvesztés visszaírásának összegét és a mögötte álló gazdasági eseményeket;
k) a központi feladatok költségvetési előirányzataira
vonatkozóan a kötelezettségek év végi állományának feladatonkénti összetételét;
l) a kölcsönök állományának előző évhez viszonyított
változását, a változás indoklását;
m) a szakágak által végrehajtott, a korlátozottan piacképes eszközök értéke meghatározásának módját és az ahhoz
felhasznált dokumentumok körét, mind a központi mind a
helyi beszerzésű eszközök értékelése vonatkozásában.
3. Az egyes speciális gazdálkodásról szóló
szöveges beszámolók kiegészítő adatszolgáltatásai
11. A szöveges beszámoló részeként az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) bemutatja a részére jóváhagyott működési/felhalmozási célú támogatási
bevételek alakulását – az eredeti és módosított előirányzat,
valamint a teljesítés ismertetésével –, továbbá a tervteljesítésre ható és befolyásoló tényezőket.
12. A HM Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM VFF) kimutatást készít a HM tulajdonosi joggyakorlása alatt álló és az MNV Zrt.-vel kötött megbízási
szerződés alapján kezelt gazdasági társaságok (továbbiakban: Társaságok) mérlegben kimutatott társasági részesedéseiről, melyben kitér a Társaságokba apportként bevitt
eszközök értékére, az alaptőke változására, a Társaságok
tevékenységének bemutatására és annak egy példányát
2017. április 03-ig a HM VGH részére megküldi.
13. A közhasznú nkft.-k 2016. évi működéséről a HM VFF,
az MH Szociálpolitikai Közalapítvány tekintetében a
HVK Személyzeti Csoportfőnökség, a Hadigondozottak
Közalapítványát érintően a HM Társadalmi Kapcsolatokat
Koordináló Főosztály készít értékelést, melyet 2017. április 03-ig a HM VGH részére megküld.
14. 12. és 13. pont szerinti értékelés során be kell mutatni a támogatás összegét, felhasználási célját, a tevékenység fenntartását és a fejlesztését célzó támogatás elkülönítésével kedvezményezettenként, valamint a közhasznú
szervezetek esetében közhasznú tevékenységenként.
Az értékelésnek e mellett ki kell terjednie a 2016. költségvetési év szöveges beszámolójával összefüggésben a beszámolók jogszabályban meghatározott követelményeknek történő megfelelésére is.
4. A szöveges beszámoló mellékletei 15. Az intézményi szöveges beszámoló mellékleteként
a honvédelmi szervezetek
a) elkészítik a kiadási és bevételi előirányzatok, azok
teljesítése, valamint a költségvetési-maradvány várható
felhasználása kiemelt előirányzatonkénti alakulását részletező kimutatást költségvetési (al-)címenként, illetve
azon belül a CRK-nként, a HM Igazgatás esetében szakfeladatonként, az MH Egészségügyi Központ esetében pedig
COFOG kódonként is a melléklet szerint;
b) a melléklet szerinti kimutatásokat a 10. pont e) alpontra,
illetve a kötelezettségvállalások leltárában kimutatott összegekre figyelemmel és azokkal megegyezően kell elkészíteni;
c) jelentést készítenek a honvédelmi szervezet által kötött biztosításokról, melyben be kell mutatni a biztosítás
ca) jogcímét – élet- vagy vagyonbiztosítás –, tartalmát
és a beszámolási időszakban kifizetett biztosítási díjak
összegét,
cb) megkötését engedélyező honvédelmi szervezet
megnevezését és az engedély számát,
cc) szolgáltatójának megnevezését, a biztosítás érvényességének határidejét, cd) szolgáltatója által teljesített szolgáltatásokat, és
azok összegét;
d) összeállítják az MH EK, valamint a Kratochvil Károly Honvéd Középiskola és Kollégium érdekében összegszerűen felmerült kiadásokat feladatonként bemutatva;
e) elkészítik a honvédelmi szervezetek operatív belső
kontrolljai rendszerének kialakításáról, működtetéséről és
fejlesztéséről szóló 12/2013. (II. 22.) HM utasítás
15. §-ában meghatározott nyilatkozatokat.
16. A fejezeti szintű és központi feladatokra, a nemzetközi- és fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó szöveges beszámoló mellékleteként be kell mutatni:
a) a 2016. évi elemi költségvetésben külön soron jóváhagyott, illetve a költségvetési év során elrendelt új fejezeti szintű feladatok előirányzatait és azok teljesítését;
b) az MH NATO Reagáló Erők (NRF) és EU BG feladatokra biztosított célelőirányzatokat, azok felhasználását –
ide nem értve a hazai illetményeket – és értékelését, a kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradványt indoklással;
c) az egyéb – a) és b) alpontban nem szereplő, önálló
CRK-val elkülönített nemzetközi feladatokra biztosított
előirányzatokat, azok felhasználását – (al)címenként, feladatonként, kiemelt előirányzatok szerinti bontásban – és
értékelését, továbbá a kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradványt indoklással;
d) a 2016. évi, Európai Unió támogatásával megvalósuló programok előirányzatainak teljesülését, valamint az EU-s forrást tartalmazó kötelezettségvállalási keret-előirányzatok alakulását a Nemzetgazdasági
Minisztérium (a továbbiakban: NGM) által kiadásra
kerülő zárszámadásra vonatkozó útmutatóban foglaltak
szerinti adattartalommal és határidőre, melyről a HM
VGH az érintetteket tájékoztatja.
5. A szöveges beszámolók megküldésének rendje 17. A HM VGH részére
a) a honvédelmi szervezetek a szöveges beszámolót
mellékleteivel – a b)–d) alpontban foglaltak kivételével –
2017. április 3-ig,
b) a HM fejezet összesített költségvetési maradvány elszámolása érdekében a 15. pont a) alpontja szerint elkészített mellékleteket – a 2 Magyar Honvédség költségvetési
címhez tartozó katonai szervezetek az MH ÖHP, az MH
LK, illetve az MH HFKP egyidejű tájékoztatásával –
2017. március 17-ig,
c) a központi logisztikai előirányzatokról, valamint az
alcímre összesített intézményi logisztikai előirányzatokról
szóló szöveges beszámolót az 5. pont ab) és b) alpontok
szerinti honvédelmi szervezetek 2017. április 10-ig,
d) a 16. pont d) alpont szerinti mellékleteket a HM VGH
külön tájékoztatása alapján,
küldik meg.
18. Az MH LK által elkészítendő összesített intézményi, valamint a központi logisztikai szöveges beszámolóhoz és az MH ÖHP, valamint az MH HFKP által elkészítendő összesített intézményi szöveges beszámolóhoz a katonai szervezetek adatszolgáltatást teljesítenek.
19. A szöveges beszámolót a honvédelmi szervezetek
kettő példányban készítik el, melyből egy példány a honvédelmi szervezetnél marad, egy példányt pedig a HM VGH
részére küldenek meg.
20. Az MH EK a szöveges beszámolóját, az MH LK a
központi logisztikai és az összesített intézményi logisztikai beszámolóját és az MH ÖHP, valamint az MH HFKP
az összesített intézményi logisztikai beszámolóját – a HM
utasítás 51. § (2) bekezdés 6. pontja szerinti feladatok érdekében – a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség útján küldi meg a HM VGH részére.
21. A szöveges beszámolók elkészítésének érdekében
a) a HM utasítás 1. melléklete szerinti központi ellátó
honvédelmi szervezetek összevont intézményi pénzügyi és logisztikai, valamint központi logisztikai előirányzatai
teljesítéséről szóló szöveges beszámolóinak összeállításához az MH LK a rendelkezési jogosultságába, a HM Hadfelszerelés Fejlesztési Főosztály pedig a keretgazda jogkörébe tartozó előirányzatok vonatkozásában 2017. március 29-ig,
b) az 5. pont d) alpont szerinti szöveges beszámolók
összeállításához az 5. pont d) alpont szerinti honvédelmi
szervezetek a 10. pont szerinti szempontoknak megfelelően a HM VGH részére elektronikus úton (hm.vgh.nukpo@hm.gov.hu) 2017. március 29-ig
adatot szolgáltatnak.
6. A fejezeti szöveges beszámoló összeállítása
és megküldése
22. A HM VGH
a) a honvédelmi szervezetek által megküldött szöveges
beszámolókat feldolgozza és a költségvetési törvény szer kezeti rendjének megfelelően összeállítja a HM fejezet
szöveges beszámolóját, melyet előzetes egyeztetés céljából megküld az NGM illetékes főosztálya részére;
b) az a) alpont szerint véglegesített szöveges beszámolót
a miniszter aláírását követően megküldi az NGM részére.
7. Záró rendelkezések 23. Ez a szakutasítás a közzététel napját követő napon
lép hatályba.
24. Hatályát veszti a 2015. évi zárszámadáshoz kapcsolódó
adatszolgáltatás elkészítéséről szóló 10/2016. (HK 4.) HM
VGHÁT szakutasítás.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1527/2015. (VII. 31.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a Kisvárdai Várfürdő és környéke fejlesztése és korszerűsítése érdekében
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján 1000,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím,
23. Kisvárdai Várfürdő és környéke fejlesztése jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszafizetési kötelezettség tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2016. évben 1200,0 millió forint, a  2017. évben
300,0 millió forint XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
33. Hazai fejlesztési programok alcím, 23. Kisvárdai Várfürdő és környéke fejlesztése jogcímcsoport javára történő
biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2016. évi forrás tekintetében a felmerülés ütemében
 a 2017. évi forrás tekintetében a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
231/2007. (XI. 17.) KE határozata dr. Róbel Sándor rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Róbel
Sándor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság
chisinaui nagykövetségének vezetésére kapott megbízása
alól. Budapest, 2007. január 12.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
36/2011. (II. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Hajgató József rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet felmentem a Magyar Köztársaság algíri nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
54/2018. (VI. 11.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Tádzsik Köztársaság Kormánya között az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyi miniszternek a külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a Tádzsik Köztársaság Kormánya között az  elítélt személyek átszállításáról
szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  igazságügyi minisztert, hogy – a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben – az  Egyezmény
létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2012. (I. 31.) Korm. rendelete a Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. menetrend szerinti járatainak leállása miatt beálló válsághelyzet kezeléséhez szükséges rendkívüli intézkedésekről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a közlekedéspolitikai,
repülőtér-biztonsági és repülésbiztonsági szempontok figyelembevételével, a visszautasított beszállás, valamint a légi járatok
törlése miatt az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség pénzügyi fedezetének megteremtése érdekében a következőket
rendeli el: 1. § (1) A Malév Magyar Légiközlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MALÉV Zrt.) stratégiailag
kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet menetrend szerinti járatainak leállása miatt a Magyar Állam kártalanítást és
segítséget nyújt az utasoknak az e rendeletben foglaltak szerint.
(2) A 2. § (1) bekezdésében meghatározott utasok számára nyújtandó kártalanítást és segítséget a Magyar Állam a MALÉV
Zrt. mint szakmai közreműködő bevonásával, valamint a nemzeti fejlesztési miniszter rendeletében kijelölt
közreműködő szervezet (a továbbiakban: közreműködő szervezet) útján biztosítja.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak teljesítéséhez a Magyar Állam megbízza a MALÉV Zrt.-t az e rendelet szerinti feladatok
ellátásával, amellyel összefüggésben felmerülő kiadások kifizetésére a közreműködő szervezet útján, a MALÉV Zrt. által
biztosított bizonylatok alapján kerül sor. 2. § (1) A kártalanítás és segítségnyújtás azon utasok számára biztosítható, akik érvényes menetjegyüket a MALÉV Zrt.
menetrend szerinti járatainak leállását megelőzően vásárolták meg, és
a) akiknek az érvényes MALÉV járatszámú menetrend szerinti járatokra szóló menetjegye a légitársaság üzemelése
beszüntetésének napján, valamint azt követően 3 naptári napon belül biztosít jogot az utazásra; vagy
b) akik a MALÉV Zrt. menetrend szerinti járatának leállása napján vagy azt megelőzően a célállomásra már elutaztak,
és a visszafelé útra 2012. február 29-ig érvényes MALÉV járatszámú menetrend szerinti járatokra szóló
menetjeggyel rendelkeznek. (2) Az (1) bekezdés szerinti igényeket 2012. március 31-ig lehet benyújtani.
3. § A 2. § (1) bekezdésében meghatározott utasok számára az állami forrás terhére a 4. és 5. §-ban foglaltakat kell
biztosítani. 4. § Az utasok eredeti célállomásra történő eljuttatása érdekében, a költségtakarékosság követelményének leginkább
megfelelő módon a MALÉV Zrt.-nek a) gondoskodnia kell a menetjegyek más járatra vagy járatokra történő átfoglalásáról, vagy
b) alternatív közlekedési módok igénybevételét kell biztosítania, vagy az ezzel járó kiadásokat kell megtérítenie,
vagy c) gondoskodnia kell az utasok elszállításáról. 5. § (1) A 2. § (1) bekezdésében meghatározott utasok számára az alábbi ellátások szervezését és költségtérítését kell
biztosítani a MALÉV Zrt. hatályos utazási szerződésében foglalt feltételek szerint:
a) a várakozási idővel ésszerű arányban étkezést és frissítőket;
b) szállodai elhelyezést, ha egy vagy több éjszakás ott tartózkodás szükséges;
c) szállítást a repülőtér és a szálláshely (hotel vagy egyéb) között.
(2) Az ellátásokon túl a 2. § (1) bekezdésében meghatározott utasok számára díjmentesen két telefonhívást, telex vagy
faxüzenet, vagy e-mail küldését kell biztosítani. 6. § Ez a rendelet a térítésmentesen, vagy a nyilvánosság számára közvetlenül vagy közvetetten nem elérhető csökkentett
viteldíjjal utazó utasokra, továbbá azokra az utasokra, akik a menetjegyüket a MALÉV törzsutas-programjában
kizárólag törzsutas pontért vásárolták meg, csak abban az esetben vonatkozik, ha a célállomásra már elutaztak, és
a visszafelé útra érvényes MALÉV járatszámú menetrend szerinti járatokra szóló olyan menetjeggyel rendelkeznek,
amely a MALÉV Zrt. menetrend szerinti járatainak leállása napján és az azt követő 3 napon belül biztosít jogot az
utazásra. 7. § Az e rendelet alapján teljesítendő kifizetésekre, valamint az utasok szervezett módon történő szállításához és az
üzemelés beszüntetése miatt az utasokról való gondoskodással kapcsolatban szükséges azonnali intézkedésekre
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet, XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 41. A légiutas-szállítás rendkívüli feladatainak
ellátása alcím biztosít fedezetet. 8. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 18 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
420/2019. (X. 7.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/1073/3/2019. számú előterjesztésére – Hánhur Román
(névmódosítás előtti neve: Hánhur Román Ivánovics; születési hely, idő: Ungvár [Szovjetunió], 1979. szeptember 10.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. szeptember 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
50/2017. (VI. 8.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Nepáli Szövetségi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti Oktatási, Tudományos és Kulturális Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Nepáli Szövetségi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti Oktatási,
Tudományos és Kulturális Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert,
hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására adandó
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2010. (VII. 14.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 94/2010. (III. 31.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 94/2010. (III. 31.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2010. március 31-i, 48. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság
Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló
Megállapodás 11. cikk c) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék
kézhezvételének napján lép hatályba.”
A magyar jegyzék dátuma: 2010. április 19.
A bosnyák jegyzék kézhezvételének dátuma: 2010. június 11.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2010. június 11.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 94/2010. (III. 31.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 94/2010. (III. 31.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2010.
június 11-én, azaz kettőezer-tíz, június tizenegyedikén hatályba léptek, s ezzel egyidejűleg a kormányrendelet 4. §
(3) bekezdése alapján a Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Kormánya között pénzügyi
együttműködési keretprogram kialakításáról szóló, 2004. november 19-én, Budapesten aláírt Megállapodás
kihirdetéséről szóló 127/2005. (VI. 30.) Korm. rendelet hatályát veszti.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
16/2003. (IV. 18.) BM rendelete az egyes szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A rendelet mellékleteiként kiadom — az Országos Képzési
Jegyzékben szereplő — a belügyminiszter ágazatba tartozó
egyes szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeit.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az az ingatlanközvetítői szakképesítés szakmai és
vizsgáztatási követelményeiről szóló 8/1995. (V. 25.) BM
rendelet, valamint az azt módosító 46/1997. (VIII. 14.) BM
rendelet 3. §-a, az egyes szakmai és vizsgáztatási követelmények kiadásáról szóló 38/1997. (VI. 27.) BM rendelet és
az azt módosító 16/1998. (III. 25.) BM rendelet, a 19/1999.
(VII. 13.) BM rendelet, a 19/2001. (X. 10.) BM rendelet, és
az építési műszaki ellenőrök szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 10/2000. (III. 24.) FVM rendelet.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


text:
85/2011. (IV. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról
szóló 223/2010. (IX. 2.) KE. határozat 3. pontjában foglaltak alapján
több évtizedes táncművészeti, néptáncgyűjtői tevékenységéért, a magyar néptánckultúra ápolása és színpadi
megjelenítése, valamint nemzetközi elismertetése terén végzett kiemelkedő munkásságáért, életműve elismeréseként
Novák Ferenc koreográfusnak, színházi rendezőnek a KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK ÉRDEMÉRME
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. március 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
139/2016. (V. 12.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Michael Barth Kamphambe Nkhoma rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Malawi Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2016. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
50/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon,
hogy az rendelkezzen arról, miszerint fellebbezésnek van helye:
– a határozat kijavítása iránti kérelem tárgyában hozott;
– a kizárási bejelentés tárgyában hozott;
– az eljáró bíróság kijelölése tárgyában hozott bírósági határozat elleni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés
számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak. Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége
az egyes kérdések között különbséget tenni és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
Továbbá nem felel meg a népszavazásra feltenni kívánt kérdés – a jogalkotói és a választópolgári – egyértelműség
követelményének sem, mert a többszörösen összetett mondat nyelvtanilag és logikailag sem értelmezhető.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
180/2003. (XI. 5.) Korm. rendelete a Nemzeti Biztonsági Felügyelet részletes feladatairól és működési rendjéről, valamint az iparbiztonsági ellenőrzések részletes szabályairól.
A Nemzeti Biztonsági Felügyeletről szóló 1998. évi
LXXXV. törvény (a továbbiakban: NBF tv.) 8. §-ának
a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
I. Fejezet A NEMZETI BIZTONSÁGI FELÜGYELET
MŰKÖDÉSE Általános rendelkezések
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed az államtitokról és a
szolgálati titokról szóló 1995. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 5/B. §-a (2)—(6) bekezdésében meghatározott adatokra (a továbbiakban együtt: külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok), az ilyen adatokat kezelő,
valamint az e rendelet keretei között feladatokat ellátó
szervekre, továbbá azon gazdálkodó szervezetekre, melyek
iparbiztonsági ellenőrzését e rendelet szerint kezdeményezték.
(2) E rendeletet hatálya a Ttv. 5/B. § (7) bekezdésében
meghatározott adatokra és az ilyen adatokat kezelő szervekre akkor terjed ki, ha a nemzetközi szerződést kihirdető
törvény biztonsági hatóságként a Nemzeti Biztonsági Felügyeletet (a továbbiakban: Felügyelet) jelöli ki.
2. § A Felügyelet a jogszabályokban meghatározott tevékenységét az Országos Rejtjelfelügyelet, valamint a Nemzetbiztonsági Hivatal és a Katonai Biztonsági Hivatal,
valamint az illetékes biztonsági felügyeletek közreműködésével végzi.
3. § (1) A Felügyelet folyamatos működését a jogszabályok,
valamint az állami irányítás egyéb jogi eszközei határozzák
meg.
(2) A Felügyelet hatósági tevékenysége során hozott
döntésekkel szembeni jogorvoslatra az NBF tv. 2. § (3) bekezdésében foglaltak az irányadóak.
Szakmai Tanácsadó Bizottság 4. § (1) A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
védelmével kapcsolatos tevékenységben részt vevő szervek
a feladataik teljesítése során felmerült szakkérdéseket a
Szakmai Tanácsadó Bizottságban (a továbbiakban: Bizottság) vitatják meg.
(2) A Bizottság tagjait a belügyminiszter, a honvédelmi
miniszter, a külügyminiszter, az Információs Hivatal főigazgatója, a Katonai Felderítő Hivatal főigazgatója, a
Katonai Biztonsági Hivatal főigazgatója és a Nemzetbiztonsági Hivatal főigazgatója nevezi ki.
(3) A Bizottság elnöki feladatait a Felügyelet elnöke,
akadályoztatása esetén a Felügyelet elnökhelyettese
látja el.
(4) A Bizottság titkársági feladatait a Felügyelet látja el.
(5) A Bizottság üléseit legalább félévente egy alkalommal, a Bizottság tagjának írásbeli kérelmére pedig soron
kívül hívja össze a Bizottság elnöke.
(6) A Bizottság ülésére szóló, a napirendi pontokat is
tartalmazó meghívót az ülés napját megelőzően legalább
nyolc nappal kell megküldeni az érintettek részére.
(7) A bizottsági tagok a napirendi pontoktól függően
további szakértőik részvételét is kezdeményezhetik az üléseken.
(8) A Bizottság az egyes napirendi pontokat megvitatja
és azokhoz javaslatokat fogad el.
(9) A Bizottság üléséről emlékeztető készül, amelyet a
levezető elnök hitelesít.
Értelmező rendelkezések 5. § E rendelet alkalmazásában:
1. Tagállam: az az állam, amely tagja az Észak-atlanti
Szerződés Szervezetének (a továbbiakban: NATO), a
Nyugat-európai Uniónak (a továbbiakban: NYEU), illetve az Európai Uniónak (a továbbiakban: EU).
2. Elektronikus adatkezelés: adat elektronikus, elektromagnetikus vagy optikai úton történő feldolgozása (készítése, megjelenítése, tárolása, módosítása, törlése), illetve
továbbítása.
3. Elektronikus biztonság: a kommunikációs, informatikai és más elektronikus rendszerekben alkalmazott biztonsági intézkedések összessége, amelyek biztosítják az elektronikusan kezelt külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adat bizalmasságát, sértetlenségét és rendelkezésre állását.
Összetevői a számítógép- és hálózatbiztonság (hardver,
szoftver és firmver biztonság), kommunikációs biztonság
(rejtjel-, átvitel- és kompromittáló kisugárzás biztonság),
valamint a személyi, fizikai és dokumentum biztonságnak
a rendszerre vonatkozó különös szabályai.
4. Rendszer: külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adat elektronikus kezelésére alkalmas berendezések és
eszközök, módszerek és eljárások összessége. Amennyiben
a rendszer rejtjelző eszközt tartalmaz, a rejtjelzésre vonatkozó biztonsági feladatokat a rejtjelzésre vonatkozó jogszabályok szerint kell végrehajtani. A rendszer lehet nemzeti, NATO, NYEU, illetve EU és összekapcsolt.
5. Nemzeti hatáskörű rendszer: külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adatok elektronikus kezelésére szolgáló,
a tagállamok által létrehozott és elektronikus biztonsági
felügyeleti szempontból nemzeti hatáskörbe tartozó rendszer.
6. NATO, NYEU, illetve EU rendszer: külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adat elektronikus kezelésére
szolgáló, a NATO, a NYEU, illetve az EU által létrehozott,
de a tagállamok területén elektronikus biztonsági felügyeleti szempontból nemzeti hatáskörbe utalt rendszer.
7. Összekapcsolt rendszer: a nemzeti hatáskörű és a
NATO, NYEU, illetve EU rendszerek — hatályos nemzetközi szerződés által engedélyezett — összekapcsolása
révén létrejövő rendszer.
8. Rendszer Biztonsági Utasítás: a NATO, a NYEU,
illetve az EU elektronikus biztonsági követelményeire, a
tagállamok elektronikus biztonsági előírásaira, valamint a
helyszíni kockázat értékelésére alapozva teljes és részletes
leírását adja azon elektronikus biztonsági követelményeknek, amelyek betartása a rendszerre vonatkozóan kötelező.
9. Üzemeltetés Biztonsági Szabályzat: a rendszer egy
meghatározott üzemeltetési helyén alkalmazott biztonsági
előírások, a működtetés során követendő eljárások, valamint a rendszerrel kapcsolatban álló személyek és felelősségi köreik teljes körű leírása.
10. Illetékes biztonsági felügyelet: a külföldi minősítéssel
és jelöléssel ellátott adatot kezelő szervnél, a vonatkozó
jogszabályokban előírt biztonsági feladatokat ellátó szervezeti egység vagy szervezetrendszer központi egysége.
Az illetékes biztonsági felügyelet feladatait a szerv által
kijelölt biztonsági megbízott is elláthatja.
11. Gazdálkodó szervezet: a Polgári Törvénykönyvről
szóló 1959. évi IV. törvény 685. §-ának c) pontjában felsoroltak, továbbá a felsőoktatási intézmények és a kutatóintézetek.
12. NATO minősített szerződés: bármely olyan NATO
minősített adat megismerését igénylő szerződés, amelyet a
NATO vagy egy NATO tagállam bocsátott ki egy NATO
által finanszírozott vagy szervezett projekt/program támogatására.
13. NATO minősített szerződések magyarországi végrehajtásáért felelős szervezet: a NATO Biztonsági Beruházási
Programját érintő hazai feladatokat koordináló szervezet.
14. Projekt Minősítési Jegyzék: a NATO minősített szerződés végrehajtása során keletkező adatok minősítését
segítő útmutató, a védendő tárgykörök és ezek lehetséges
minősítésének meghatározásával.
15. Látogatás: Telephely Biztonsági Tanúsítvánnyal
rendelkező gazdálkodó szervezet alkalmazásában álló személy részéről egy másik Telephely Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet felkeresése a
NATO minősített szerződés végrehajtásához kapcsolódó
és NATO minősített adat megismerésével járó tárgyalás,
egyeztetés stb. céljából.
16. Illetékes nemzetbiztonsági szolgálat: a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény
(a továbbiakban: Nbtv.) 5. §-ának m) pontja és 7. §-ának
m) pontja alapján a gazdálkodó szervezet iparbiztonsági
ellenőrzését végző nemzetbiztonsági szolgálat.
II. Fejezet SZEMÉLYI BIZTONSÁGI ELJÁRÁSREND 6. § A külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokhoz
a hozzáférés csak azon személyek számára engedélyezhető,
akiknek az Nbtv. 71. §-a (2) bekezdésének b) pontjában
meghatározott szintű nemzetbiztonsági ellenőrzése megtörtént, kockázati tényező személyükkel kapcsolatban nem
merült fel, a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adatok ismerete állami vagy közfeladat végrehajtásához
szükséges, és rendelkeznek az erre vonatkozó, a Felügyelet
által nyilvántartásba vett Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal és az erről szóló Igazolással.
7. § (1) A Személyi Biztonsági Tanúsítvány nyilvántartásba
vételét a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
védelmének szakmai irányítását, illetve felügyeletét végző
szerv vagy — ha ilyen nincs — közvetlenül a kezdeményező
szerv (a továbbiakban: kérelmező) biztonsági megbízottja
az 1., 2., illetve a 3. számú mellékletben szereplő Adatlap
kitöltésével kérelmezi a Felügyelettől.
(2) A Személyi Biztonsági Tanúsítvány nyilvántartásba
vételéhez a kérelmező — kivéve azon esetet, amikor az
Nbtv. 69. §-ának (14) bekezdése alapján a Felügyelet elnöke a kezdeményező — az 1., 2., illetve a 3. számú mellékletben szereplő Adatlapot az Nbtv. 72. §-ának (1) bekezdésében meghatározott szakvélemény másolatával együtt
megküldi a Felügyelet részére.
(3) A kérelmező felelőssége, hogy csak olyan személy
részére kérje Személyi Biztonsági Tanúsítvány nyilvántartásba vételét, akinek a külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adat megismerése, illetve kezelése állami vagy közfeladat végrehajtásához szükséges.
8. § (1) A Felügyelet nyilvántartásba veszi a Személyi
Biztonsági Tanúsítványt és kiadja az erről szóló Igazolást.
Az Igazolást a kérelmező szervhez továbbítja, melyet a
biztonsági megbízott köteles kezelni.
(2) Amennyiben a 6. §-ban meghatározott feltételek
nem biztosítottak, a Felügyelet a Személyi Biztonsági
Tanúsítvány nyilvántartásba vételét megtagadja, és ennek
tényéről tájékoztatja a kérelmezőt.
(3) Abban az esetben, ha Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkező személy tekintetében a 6. §-ban meghatározott feltételek a továbbiakban nem állnak fenn, az
érintett szerv biztonsági megbízottja a Felügyeletet haladéktalanul értesíti, amely a Személyi Biztonsági Tanúsítványt visszavonja. A biztonsági megbízott az Igazolást jegyzőkönyv felvétele mellett megsemmisíti.
(4) Abban az esetben, ha a Felügyelet közvetlenül szerez
tudomást arról, hogy a Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal
rendelkező személy tekintetében a 6. §-ban meghatározott
feltételek a továbbiakban nem állnak fenn, a Felügyelet a
Személyi Biztonsági Tanúsítványt visszavonja, és ennek
tényéről tájékoztatja a kérelmezőt. A biztonsági megbízott
az Igazolást jegyzőkönyv felvétele mellett megsemmisíti.
9. § (1) Mindazon NATO, NYEU, illetve EU rendezvényre,
ahol külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatokról
tárgyalnak, vagy ha azt a NATO, NYEU, illetve EU előírások egyébként megkövetelik, a kérelmező nyilvántartásba vett Személyi Biztonsági Tanúsítványáról egy példányban készült angol nyelvű Igazolást a Felügyelet a rendező
szerv biztonsági megbízottjához továbbítja. Az Igazolás
kiállítását minden alkalommal az 1., 2., illetve a 3. számú
mellékletben szereplő Adatlap teljes kitöltésével kell
kérelmezni a Felügyelettől. A kiállított Igazolást a rendező
szerv biztonsági megbízottja kezeli.
(2) Amennyiben egyes NATO, NYEU, illetve EU szervek esetében a kért Igazolás formája eltérő, akkor az ott
alkalmazott formanyomtatvány megküldése is szükséges.
10. § A NATO brüsszeli központjába állandó, éves külső
szakértői belépőhöz szükséges Igazolás csak azon személyek részére igényelhető, akik megfelelnek az illetékes
NATO szerv által meghatározott feltételeknek, és éves
átlagban legalább havonta három alkalommal utaznak ki.
Az Igazolás kérelmezése a Felügyeleten keresztül az 1. számú mellékletben szereplő Adatlap kitöltésével történik.
III. Fejezet FIZIKAI ÉS DOKUMENTUM BIZTONSÁGI
ELJÁRÁSREND 11. §
(1) Minden olyan szervnél, ahol külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adatokat kezelnek, a nemzetközi szerződés alapján átvett, vagy nemzetközi kötelezettségvállalás
alapján készült minősített adat védelmének eljárási szabályairól szóló 179/2003. (XI. 5.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.) meghatározottak szerint I., illetve
II. osztályú biztonsági területet kell, illetve adminisztratív
zónát lehet kialakítani.
(2) A kialakítást követően a külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adat kezelésére vonatkozó engedély
(a továbbiakban: Engedély) kiadását kell kérelmezni a Felügyelet elnökénél, egyidejűleg ügykezelőt és annak helyettesét, valamint biztonsági megbízottat kell kijelölni. A biztonsági megbízott kinevezéséhez az NBF tv. 4. §-ának
d) pontja alapján ki kell kérni a Felügyelet elnökének
egyetértését.
(3) Az Engedély lehet NATO, NYEU, illetve
EU SZIGORÚAN TITKOS, NATO, NYEU, illetve
EU TITKOS, NATO, NYEU, illetve EU BIZALMAS,
valamint NATO, NYEU, illetve EU KORLÁTOZOTT
TERJESZTÉSŰ szintű.
(4) Az Engedély alapján a szerv alkalmas a külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adat kezelésére az (3) bekezdésben meghatározott szintig.
(5) Az Engedély kiadásához a Felügyelet ellenőrzi: a) az I., illetve a II. osztályú biztonsági területre,
továbbá az adminisztratív zónára vonatkozó jogszabályban
meghatározott fizikai biztonsági követelmények érvényesülését;
b) az érintett személyek Személyi Biztonsági Tanúsítványának, betekintési engedélyének, illetve titoktartási
nyilatkozatának meglétét;
c) a Biztonsági Szabályzat, valamint a Vészhelyzeti
Intézkedési Terv meglétét és alkalmazhatóságát;
d) a szükséges nyilvántartási segédletek hiteles felfektetését. (6) Az (5) bekezdésben meghatározott ellenőrzésről
jegyzőkönyv készül, amelyet a Felügyelet az ellenőrzött
szerv részére továbbít.
(7) A Felügyelet nyilvántartást vezet a kiadott Engedélyekről. A nyilvántartásba vételről értesíti a NATO, illetve
NYEU Központi Nyilvántartót vagy az EU Központi
Nyilvántartót és az érintett szervet.
IV. Fejezet ELEKTRONIKUS BIZTONSÁGI ELJÁRÁSREND 12. § A rendszer létesítésére, módosítására vonatkozó dokumentációkat az illetékes biztonsági felügyelet útján engedélyezés céljából a Felügyeletnek kell megküldeni, amely
azokat ellenőrzi, szükség esetén módosításokat javasol.
13. § (1) A rendszer létesítése érdekében a kérelmező írásbeli
megkereséssel fordul az illetékes biztonsági felügyelethez.
A kérelem alapján az illetékes biztonsági felügyelet a
hatályos jogszabályok és az érvényes NATO, NYEU, illetve EU szabályok figyelembevételével meghatározza a megfelelő szintű biztonság kialakítása érdekében teendő valamennyi intézkedést a tervezett rendszer működési követelményeire, a feldolgozni kívánt adat legmagasabb minősítési szintjére és az elhelyezésre vonatkozóan szolgáltatott
adatokra alapozva.
(2) A rendszer és környezetének tényleges kialakítását
követően a rendszer működésére vonatkozó engedély
(a továbbiakban: Rendszerengedély) kiadását kérelmezni
kell a Felügyelet elnökénél.
(3) Megfelelési Nyilatkozatot kell kiállítani a NATO,
NYEU, illetve EU rendszerhez kapcsolódó nemzeti hatáskörű rendszerek esetében. A Megfelelési Nyilatkozatot a
Felügyelet küldi meg a NATO, NYEU, illetve az
EU illetékes szerveinek.
(4) Az engedélyezési eljárás alapja az elkészített, felterjesztett és a Felügyelet által jóváhagyott biztonsági dokumentáció.
(5) A Rendszerengedély kiadását megelőzően a Felügyelet az illetékes biztonsági felügyelet részvételével
együttesen ellenőrzi, hogy a rendszer teljesíti a külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adat elektronikus biztonsági követelményeit.
(6) A (5) bekezdésben meghatározott ellenőrzésről
jegyzőkönyv készül.
(7) A Felügyelet a szükséges feltételek fennállása esetén
a Rendszerengedélyt megadja, amely korlátozó rendelkezéseket tartalmazhat.
(8) Amennyiben NATO, NYEU, illetve EU előírások
ezt megkövetelik, a Felügyelet gondoskodik a további eljárás lefolytatásáról, a szükséges engedélyek beszerzéséről.
(9) A Felügyelet nyilvántartást vezet a kiadott Rendszerengedélyekről. A nyilvántartásba vételről értesíti a
NATO, illetve NYEU Központi Nyilvántartót vagy az
EU Központi Nyilvántartót és az érintett szervet. Az enge
dély lehet NATO, NYEU, illetve EU SZIGORÚAN
TITKOS, NATO, NYEU, illetve EU TITKOS, NATO,
NYEU, illetve EU BIZALMAS, valamint NATO, NYEU,
illetve EU KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ szintű.
(10) A rendszer biztonsági körülményeit lényegesen befolyásoló módosítást, más rendszerrel való összekapcsolást
a Felügyelet engedélyezi.
(11) A Felügyelet az engedélyezési eljárás során — a számítástechnikai eszközök vonatkozásában — figyelembe
veheti a külön jogszabályban meghatározottak szerint
kijelölt, az informatikai alkalmazások minőségének és biztonságának tanúsítására jogosult szervezet által kiadott
tanúsítványt.
14. § (1) A rendszer üzemeltetésére vonatkozó személyi,
fizikai, dokumentum és elektronikus biztonsági szabályok
érvényesítését az üzemeltetési hely szerint illetékes biztonsági felügyelet látja el.
(2) Az üzemeltető szerveknél ki kell jelölni azokat a személyeket, akik felelősek a rendszer elektronikus biztonságáért, így különösen a rendszer biztonsági felelősét, a rendszer üzemeltetési biztonsági felelősét és — szükség esetén — a rendszer vonatkozásában illetékes rejtjelfelügyelőt.
V. Fejezet AZ ELLENŐRZÉSSEL, A BIZTONSÁG
MEGSÉRTÉSÉVEL ÉS AZ OKTATÁSSAL
KAPCSOLATOS SZABÁLYOK 15. § (1) A Felügyelet a NATO, illetve NYEU Központi Nyilvántartóval vagy az EU Központi Nyilvántartóval együttműködve — a külképviseletek esetén a Külügyminisztérium bevonásával — szakmai felügyeleti ellenőrzéseket
végez.
(2) A Felügyelet az illetékes biztonsági felügyelet részvételével végzi a rendszerek szakmai felügyeleti ellenőrzését. Illetékesség fennállása esetén az Országos Rejtjelfelügyeletet az ellenőrzésbe bevonja.
(3) Az (1)—(2) bekezdésben meghatározott ellenőrzésről 30 napon belül jegyzőkönyv készül, amelyet a Felügyelet az ellenőrzött szerv részére továbbít. Amennyiben
a jegyzőkönyvben az ellenőrzést végzők hiányosságot állapítanak meg, a hiányosságok pótlását követően utóellenőrzés rendelhető el.
(4) A Felügyelet az ellenőrzésekről a megelőző év
december 1-jéig ellenőrzési programot készít, amely tartal
mazza a naptári évben ellenőrizendő szervek megnevezését, az ellenőrzést végzők nevét, az ellenőrzés célját, formáját és terjedelmét.
(5) Amennyiben a Felügyelet az ellenőrzés során olyan
hiányosságot tapasztal, amely a külföldi minősítéssel és
jelöléssel ellátott adatok biztonságát veszélyezteti, a szerv
Engedélyét, illetve Rendszerengedélyét felfüggesztheti
vagy visszavonhatja, egyúttal intézkedéseket kezdeményezhet az ott tárolt külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adatok biztonságba helyezésére, továbbá a szabályszerű állapot helyreállítására.
16. § A Felügyelet koordinálja a NATO, a NYEU, illetve az
EU illetékes szerve által a Magyar Köztársaság területén
végrehajtott ellenőrzéseket. Ennek során a Felügyelet
elnöke által jóváhagyott ellenőrzési program készül.
Az ellenőrzések részletes menetéről a Felügyelet tájékoztatja az érintett szervek biztonsági megbízottját.
17. § (1) A Felügyelet az illetékes biztonsági felügyelet bevonásával kivizsgálja a külföldi minősítéssel és jelöléssel
ellátott adatok elvesztésével, illetéktelen személy tudomására jutásával kapcsolatos eseményeket.
(2) A vizsgálatról jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza
a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok elvesztésére, illetéktelen személy tudomására jutására, illetve a
biztonság sérülésére okot adó körülményeket.
(3) A vizsgálat eredményétől függően a Felügyelet a
szükséges mértékig intézkedéseket kezdeményez a külföldi
minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok biztonságát veszélyeztető tényezők felszámolására.
18. § (1) A Felügyelet — a NATO, illetve NYEU és az
EU Központi Nyilvántartó, a Katonai Biztonsági Hivatal,
valamint a Nemzetbiztonsági Hivatal bevonásával — gondoskodik a biztonsági megbízottak és az illetékes biztonsági felügyeletek vezetőinek képzéséről és továbbképzéséről.
A Felügyelet minden év február 28-áig elkészíti a képzés,
illetve továbbképzés programját, melyről az érintetteket
tájékoztatja. A képzésen való részvételről szóló igazolást a
Felügyelet állítja ki.
(2) Az illetékes biztonsági felügyeletek feladata a felügyeletük alá tartozó biztonsági megbízottak, az elektronikus biztonsági feladatokat ellátó személyek és az ügykezelők oktatása és a szükséges továbbképzésük lebonyolítása.
(3) Legalább évente kell képzést, illetve továbbképzést
tartani.
VI. Fejezet AZ IPARBIZTONSÁGI ELLENŐRZÉS 19. § Az iparbiztonsági ellenőrzés általános célja a NATO
minősített adatkezelés teljes körű biztonsági feltételeinek
megteremtése az iparbiztonsági ellenőrzés alanyát képező
gazdálkodó szervezetnél, amelynek igazolására a Telephely Biztonsági Tanúsítvány szolgál.
20. § (1) A Felügyelet összehangolja az e rendeletben meghatározott iparbiztonsági ellenőrzés folyamatát.
(2) Gazdálkodó szervezet iparbiztonsági ellenőrzése
akkor kezdeményezhető, ha a Honvédelmi Minisztérium
védelemgazdasági helyettes államtitkára a gazdálkodó
szervezet szakmai, gazdasági megfelelőségét ,,NATO
Beszállításra alkalmas’’ határozattal tanúsította.
(3) A Biztonsági Beruházási Bizottság titkárságának
erre irányuló kérelmére a Felügyelet elnöke megkeresi az
illetékes nemzetbiztonsági szolgálatot a (2) bekezdésben
meghatározottaknak megfelelő gazdálkodó szervezet iparbiztonsági ellenőrzésének végrehajtása céljából.
(4) A minősítési szint igényét — NATO TITKOS szintig — a gazdálkodó szervezet határozza meg a Felügyelet
véleményének kikérése mellett.
21. § (1) A gazdálkodó szervezet iparbiztonsági ellenőrzése
nemzetbiztonsági és adatbiztonsági fázisból áll. A Felügyelet elnökének megkeresésére a Katonai Biztonsági Hivatal, illetve a Nemzetbiztonsági Hivatal elvégzi a
(2)—(4) bekezdésben meghatározott nemzetbiztonsági,
a Felügyelet pedig a 22. §-ban meghatározott adatbiztonsági feladatokat.
(2) Az iparbiztonsági ellenőrzés során a gazdálkodó
szervezet által kitöltött Cég-adatlapban foglalt adatok
valóságtartalmának ellenőrzésére kerül sor annak megítélése érdekében, hogy a gazdálkodó szervezet jövőbeni bevonása NATO minősített szerződés végrehajtásába sértheti-e a Magyar Köztársaság és NATO szövetségesei nemzetbiztonsági, továbbá a NATO biztonsági érdekeit.
(3) Az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat szakvéleményben foglal állást az ellenőrzött gazdálkodó szervezet
esetében a nemzetbiztonsági szempontú biztonsági kockázati tényező fennállásáról, illetve annak hiányáról.
(4) A Felügyelet elnöke kezdeményezi a gazdálkodó
szervezet vezető testületébe tartozó személyeknek, a kijelölésre kerülő biztonsági megbízottnak, valamint a Nyilvántartó ügykezelőjének és helyettesének nemzetbiztonsági ellenőrzését. A nemzetbiztonsági ellenőrzés befejezését
követően a Személyi Biztonsági Tanúsítvány kérelmezésére a 7. §-ban foglaltak az irányadóak.
22. § (1) A gazdálkodó szervezetnek — a 20. § (4) bekezdésére figyelemmel — meg kell teremtenie a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok védelmének személyi,
fizikai, dokumentum és elektronikus biztonsági feltételeit.
(2) I., illetve II. osztályú biztonsági terület, illetve adminisztratív zóna, továbbá rendszer létesítése érdekében a
gazdálkodó szervezet írásbeli megkereséssel fordul a Felügyelet elnökéhez. A kérelem alapján a Felügyelet helyszíni szemlét tart, és meghatározza a megfelelő szintű biztonság kialakítása érdekében teendő valamennyi intézkedést.
(3) A helyszíni szemlét követően a gazdálkodó szervezet
a I., illetve II. osztályú biztonsági területről, továbbá adminisztratív zónáról alaprajzot és egyszerűsített biztonságtechnikai rendszertervet tartalmazó helyszínrajzot, rendszer esetében az R.-ben meghatározott dokumentációt
készít, amelyet jóváhagyás céljából továbbít a Felügyeletnek.
(4) Az I., illetve II. osztályú biztonsági terület, illetve az
adminisztratív zóna kialakítása csak jóváhagyott helyszínrajz alapján kezdhető meg. Egyéb tekintetben a fizikai,
dokumentum és elektronikus biztonsági eljárást e rendeletben foglaltak szerint kell lefolytatni.
23. § (1) A 21—22. §-okban meghatározott eljárás lefolytatását követően a Felügyelet döntést hoz arról, hogy a gazdálkodó szervezet teljesíti-e a NATO minősített adatok védelme érdekében szükséges követelményeket.
(2) A Felügyelet kiállítja a Telephely Biztonsági Tanúsítványt, amennyiben a gazdálkodó szervezet:
a) érvényes Engedéllyel rendelkezik;
b) az érintett személyi köre rendelkezik érvényes
— biztonsági kockázati tényezőt nem tartalmazó —,
az Nbtv. 71. §-a (2) bekezdésének b) pontjában előírt nemzetbiztonsági ellenőrzéssel és ez alapján a Felügyelet által
kiadott meghatározott szintű Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal;
c) mint jogalany iparbiztonsági ellenőrzése biztonsági
kockázati tényezőt nem tárt fel;
d) saját alkalmazásában álló biztonsági megbízottal
rendelkezik, akinek kinevezésével a Felügyelet elnöke
egyetértett.
(3) A Telephely Biztonsági Tanúsítvány érvényességének általános feltételei, melyeket a gazdálkodó szervezetnek a Telephely Biztonsági Tanúsítvány érvényességi ideje
alatt folyamatosan teljesítenie kell, az alábbiak:
a) kialakított I., illetve II. osztályú biztonsági terület,
illetve az adminisztratív zóna fizikai biztonságát nem gyengíti, és azt a jogszabályoknak és a Biztonsági Szabályzatának megfelelően üzemelteti;
b) a mindenkori biztonsági megbízottját a Felügyelet
elnökének egyetértésével nevezték ki;
c) a NATO minősített adathoz hozzáférők a Felügyelet
által kiadott érvényes Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal
rendelkeznek;
d) a NATO minősített adatok kezelésére vonatkozó
jogszabályokat maradéktalanul érvényesíti;
e) belső rendelkezéssel biztosítja, hogy a birtokában
lévő NATO minősített adatokhoz való hozzáférést csak az
arra jogosultak részére teszi lehetővé;
f) kötelezi magát arra, hogy NATO minősített szerződés végrehajtásába csak olyan alvállalkozót von be, amely
a NATO minősített szerződés minősítési szintjének megfelelő Telephely Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkezik;
g) biztosítja és elősegíti, hogy a Telephely Biztonsági
Tanúsítvány érvényessége alatt a Felügyelet és az illetékes
nemzetbiztonsági szolgálat a jogszabályban meghatározott
feladatát végrehajthassa;
h) eleget tesz az előírt adatszolgáltatási kötelezettségének, így különösen azonnali bejelentési kötelezettsége
keletkezik, ha az iparbiztonsági ellenőrzés folyamán vagy
a Telephely Biztonsági Tanúsítvány érvényességi ideje
alatt a Cég-adatlap tartalmában és a Személyi Biztonsági
Tanúsítvánnyal rendelkező személyek körében változás áll
be, valamint ellene csőd-, felszámolási vagy végelszámolási
eljárás indul.
24. § (1) A Telephely Biztonsági Tanúsítvány NATO
TITKOS, NATO BIZALMAS vagy NATO KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ szintű lehet.
(2) A Telephely Biztonsági Tanúsítvány meghatározza,
hogy a gazdálkodó szervezet milyen minősítési szintig alkalmas NATO minősített adatok kezelésére.
25. § (1) A Felügyelet nyilvántartást vezet a Telephely Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezetekről.
(2) A Felügyelet a kiállított Telephely Biztonsági Tanúsítvány egy-egy másolati példányát megküldi a gazdálkodó
szervezet, valamint a NATO minősített szerződések
magyarországi végrehajtásáért felelős szervezet részére.
(3) A gazdálkodó szervezetet a Felügyelet értesíti,
amennyiben a Telephely Biztonsági Tanúsítvány kiállítását
megtagadta.
26. § (1) A Telephely Biztonsági Tanúsítvány a kiállítástól
számított 5 évig érvényes. Amennyiben a gazdálkodó szervezet a 23. § (3) bekezdésében meghatározott biztonsági
követelményeket nem teljesíti, a Felügyelet a kiadott Telephely Biztonsági Tanúsítványt visszavonja.
(2) A Telephely Biztonsági Tanúsítvány érvényességi
idejének meghosszabbítása érdekében, a Telephely
Biztonsági Tanúsítvány érvényességi idejének lejáratát
megelőző hat hónapon belül a 21—22. §-okban meghatározott ellenőrzések újbóli végrehajtása szükséges. A gazdálkodó szervezet a Telephely Biztonsági Tanúsítvány
megújítására vonatkozó szándékát az érvényességi idő
lejáratát megelőző 6. hónapban a Felügyelet felé jelzi.
27. § (1) A NATO minősített szerződések magyarországi végrehajtásáért felelős szervezet NATO minősített szerződés
végrehajtásába csak érvényes Telephely Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezetet vonhat be.
(2) NATO minősített szerződést végrehajtó, Telephely
Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkező fővállalkozó a szerződés végrehajtásába csak a megfelelő szintű Telephely
Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkező alvállalkozót vonhat be, valamint gondoskodik arról, hogy a minősített szerződés végrehajtásába bevonásra kerülő további alvállalkozók is megfelelő szintű Telephely Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkezzenek.
(3) A NATO minősített szerződések magyarországi végrehajtásáért felelős szervezet, a NATO minősített adat
gazdálkodó szervezetek — beleértve a fő- és alvállalkozókat — részére történő átadása előtt a Felügyeletet minden
esetben tájékoztatni köteles. A megbízási szerződések
— beleértve az alvállalkozói szerződést is — egy példányát
meg kell küldenie a Felügyelet részére.
(4) Amennyiben az alvállalkozó Telephely Biztonsági
Tanúsítvánnyal nem rendelkezik, iparbiztonsági ellenőrzésének kezdeményezésére és az iparbiztonsági ellenőrzés
végrehajtására vonatkozóan a 20. § (2)—(3) bekezdésében, valamint a 21—22. §-okban foglaltak az irányadók.
(5) Amennyiben a NATO minősített szerződések
magyarországi végrehajtásáért felelős szervezet nem a
Magyar Köztársaság területén bejegyzett gazdálkodó szervezetet kíván NATO minősített szerződés végrehajtásába
bevonni, a Felügyelet útján be kell szerezni az adott ország
nemzeti biztonsági hatóságának igazolását az érintett gazdálkodó szervezet Telephely Biztonsági Tanúsítványának
meglétére vonatkozóan.
(6) Amennyiben külföldi gazdálkodó szervezet kíván a
Magyar Köztársaság területén bejegyzett gazdálkodó szervezetet mint alvállalkozót NATO minősített szerződés
végrehajtásába bevonni, a külföldi fél nemzeti biztonsági
hatóságának írásbeli kérésére a Felügyelet elnöke a szükséges ellenőrzések végrehajtásáról a 21. §-ban foglaltak
szerint intézkedik. A Telephely Biztonsági Tanúsítványt az
alvállalkozó részére a Felügyelet a 23. § (2) bekezdésében
foglaltak teljesülése esetén állítja ki.
(7) Telephely Biztonsági Tanúsítványt kaphat azon gazdálkodó szervezet is, amely Engedéllyel nem rendelkezik,
de a 23. § (2) bekezdésének b)—d) pontjaiban foglaltakat
teljesíti. Ebben az esetben a gazdálkodó szervezet kizárólag csak a Telephely Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkező
fővállalkozónak a Felügyelet által kiadott érvényes Engedéllyel rendelkező vagy a NATO minősített szerződések
magyarországi végrehajtásáért felelős szervezet területén
férhet hozzá NATO minősített adatokhoz.
28. § (1) A NATO minősített szerződések speciális biztonsági
előírásait a szerződés részét képező külön dokumentum,
NATO KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ jelöléssel
ellátott NATO minősített adatok esetén a Biztonsági
Melléklet, NATO BIZALMAS és NATO TITKOS esetén
a Projekt Biztonsági Utasítás tartalmazza.
(2) A NATO minősített szerződés Biztonsági Melléklete, illetve Projekt Biztonsági Utasítása összefoglalja azokat
a részletes eljárásokat, amelyek alapján a NATO minősített szerződéssel összefüggő NATO minősített adatokat
kezelni kell. A Biztonsági Mellékletnek és a Projekt
Biztonsági Utasításnak függeléke a Projekt Minősítési
Jegyzék.
(3) A Biztonsági Melléklet és a Projekt Biztonsági
Utasítás a gazdálkodó szervezet Biztonsági Szabályzatában
foglaltakon túlmenően rendelkezik:
a) a bevezető és az értelmező rendelkezésekben a Biztonsági Melléklet és a Projekt Biztonsági Utasítás céljáról,
hatályáról, a részes felek és a Projekt Biztonsági Utasítást
jóváhagyó szervek meghatározásáról, továbbá az előforduló kifejezések definiálásáról;
b) a NATO minősített szerződés végrehajtásában részt
vevő szervek feladat- és hatáskörét taglaló fejezetben
az illetékes biztonsági szervek és személyek, így különösen
a biztonsági megbízottak pontos feladat- és hatásköréről a
NATO minősített szerződés végrehajtására vonatkozóan;
c) a NATO minősített adatok kezeléséről rendelkező
fejezetben a projekthez kötődő NATO minősített adat
kezeléséről és a helyszíni tárolás speciális szabályairól;
d) a NATO minősített adatok továbbítására vonatkozó
fejezetben a NATO minősített adatok belföldi, illetve külföldi továbbításának szabályairól, a megbeszéléseken, előadásokon történő felhasználás egyedi rendelkezéseiről,
továbbá a NATO minősített adatok alvállalkozónak történő átadásának feltételeiről;
e) a NATO minősített adatok minősítéséről és jelöléséről szóló fejezetben az adatok minősítésének szabályairól, figyelemmel arra, hogy a NATO minősített szerződés
végrehajtása során keletkező védendő adatok minősítése a
Projekt Minősítési Jegyzék alapján történik, amely útmutatást nyújt a védendő tárgykörök meghatározásával azok
lehetséges minősítésére;
f) a NATO minősített szerződés teljesítését követő eljárásrendről, így különösen a NATO minősített adatok
átadónak történő visszaszolgáltatásáról.
(4) A fővállalkozó vonatkozásában a Biztonsági Mellékletet vagy a Projekt Biztonsági Utasítást a NATO minősített szerződések magyarországi végrehajtásáért felelős
szervezet biztonsági megbízottja, egyéb esetekben az alvállalkozót megbízó gazdálkodó szervezet biztonsági megbízottja készíti el.
(5) A Projekt Biztonsági Utasítást és annak esetleges
módosításait minden esetben a Felügyelet elnöke, illetve
ha ezt nemzetközi szerződés szükségessé teszi, a részes fél
illetékes nemzeti biztonsági hatósága hagyja jóvá, és azt a
szerződésben részt vevő minden szereplőre alkalmazni
kell.
(6) Alvállalkozó bevonása esetén az alvállalkozói szerződés egy példányát, amely tartalmazza a Biztonsági
Mellékletet vagy a Projekt Biztonsági Utasítást, meg kell
küldeni a NATO minősített szerződés magyarországi végrehajtásáért felelős szervezetnek, amely ezt továbbítja a
Felügyelet részére.
(7) A NATO minősített szerződés végrehajtása során
felmerülő biztonsági kérdésekkel kapcsolatban a Felügyelet, a NATO minősített adatok kezelésével kapcsolatos
kérdésekben a NATO, illetve NYEU Központi Nyilvántartó az illetékes.
29. § (1) Telephely Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkező
gazdálkodó szervezet alkalmazásában álló személyek
NATO minősített szerződés végrehajtásához kapcsolódó
látogatására engedély alapján kerülhet sor.
(2) NATO KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ minősített szerződés végrehajtása esetén az érintett gazdálkodó
szervezetek biztonsági megbízottjai látogatási kérelem
alapján engedélyezik a látogatást.
(3) NATO BIZALMAS és NATO TITKOS minősített
szerződés végrehajtása esetén az engedélyeket a Felügyelet
adja ki látogatási kérelem alapján. A kérelmet a látogatás
tervezett időpontját megelőzően legalább 8 nappal kell
megküldeni a Felügyelet részére. Nemzetközi látogatás
esetén — a Felügyelettől beszerzendő nyomtatvány alapján — a kérelmet a látogatás tervezett időpontját megelőzően legalább 30 nappal kell megküldeni a Felügyelet
részére. Már engedélyezett nemzetközi látogatási kérelem
módosítására a látogatás tervezett időpontját megelőző
15. napig van lehetőség.
(4) A látogatási kérelem tartalmazza a kérelmező
gazdálkodó szervezet megnevezését, címét, a biztonsági
megbízott nevét, telefonszámát, a látogató nevét, születési
adatait, Személyi Biztonsági Tanúsítványának a számát és
a megismerhető legmagasabb minősítési szintet, a látogatás célját, tervezett időpontját, a fogadó gazdálkodó szervezet megnevezését, címét, a biztonsági megbízott nevét,
telefonszámát.
(5) A fogadó fél biztonsági megbízottja köteles biztosítani, hogy a látogatás során a NATO minősített adatokhoz
való hozzáférés kapcsán a személyi, fizikai, dokumentum
és elektronikus biztonság érvényesüljön.
(6) A fogadó fél biztonsági megbízottja a látogatási
kérelmet a projekt befejezését követő 5 évig köteles őrizni.
VII. Fejezet ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 30. §
(1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Nemzeti
Biztonsági Felügyelet részletes feladatairól és működési
rendjéről, valamint az iparbiztonsági ellenőrzések részletes szabályairól szóló 52/2002. (III. 26.) Korm. rendelet.
(2) Az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott Személy
Biztonsági Tanúsítványok és Telephely Biztonsági Tanúsítványok az abban feltüntetett időpontig érvényesek.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1564/2016. (X. 13.) Korm. határozata az IKOP-2.1.0-15-2016-00003 azonosító számú („GSM-R távközlési hálózat kiépítése – szakaszolt projekt” című) kiemelt projekt összköltségének növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az IKOP-2.1.0-15-2016-00003 azonosító számú, „GSM-R távközlési hálózat kiépítése – szakaszolt projekt”
című kiemelt projekt (a továbbiakban: projekt) összköltségének növelését az  Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó
fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés
b)  pontja alapján a  Magyarország központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XIX.  Uniós
fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 9. 2014–2020 közötti kohéziós politikai operatív
programok alcím, 4. Integrált Közlekedésfejlesztési OP jogcímcsoport terhére az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének módosításához az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. október 15.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  belügyminisztert, hogy tegyék meg a  szükséges intézkedéseket
a  támogatást igénylő által az  1.  pont szerinti költségnövelést szükségessé tevő szerződésszegés alapján
érvényesített igények nyomán befolyó összeg
a) a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet Uniós támogatások utólagos megtérülése előirányzatra történő befizetése érdekében az  1.  pont
szerinti költségnövelés összege erejéig, valamint
b) fennmaradó részének a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény Uniós fejlesztések fejezet
Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program hazai társfinanszírozás előirányzatra történő befizetése
érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: folyamatosan
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pontban jóváhagyott költségnövelés 3. pont szerinti megtérülését
követően tegye meg a  szükséges intézkedést a  támogatási szerződés módosítására az  1.  mellékletben foglalt
táblázat D és E oszlopában meghatározott forrásszerkezet visszaállítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
238/2019. (VI. 12.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatáshoz való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 52. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – hozzájárulok, hogy a Budapesti Műszaki
és Gazdaságtudományi Egyetem rektora Nyíri Kingát „Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae” kitüntetéssel
doktorrá avassa.
Budapest, 2019. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
252/2011. (XII. 1.) Korm. rendelete a hatvani Grassalkovich-kastély és parkja rekonstrukciója keretében megvalósuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Hatvan, belterület,
2713/4 helyrajzi számú, kivett kastély megnevezésű, természetben a 3000 Hatvan, Kossuth tér 24. sz. alatt álló
műemlék ingatlan, a hatvani Grassalkovich-kastély főépülete és parkja, valamint a Hatvan, belterület, 2713/6 helyrajzi
számú, kivett beépített terület megnevezésű műemlék ingatlan rekonstrukciójával összefüggő, az 1. mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány a (2) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2018. (HK 7.) HVK LOGCSF szakutasítása a külföldi szolgálatot teljesítő, valamint a külföldi képzésben részt vevő személyi állomány nemzeti támogatásával összefüggő 2018. ellátási normákról és átalány-költségtérítésekről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a külföldi szolgálatot teljesítők egyes járandóságairól szóló 8/2018. (VI. 22.) HM rendelet 15. §
(4) bekezdésében, 18. § (1) bekezdésében, 20. § (3) bekezdésében, 55. § (6) bekezdésében, 73. § (2) bekezdésében,
74. § (9) bekezdésében és 99. § (1) bekezdés a) pontjában,
valamint az illetményekkel és illetményen kívüli juttatásokkal kapcsolatos egyes eljárási szabályokról szóló
15/2015. (IV. 30.) HM utasítás 37. § (1) bekezdésében
foglaltakra – a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya:
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendjébe
tartozó katonai szervezetekre,
b) a Magyarország Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai Részlegre (a továbbiakban: MÁNK VPR), a
Magyarország Állandó EBESZ Képviselet, Katonai Képviseletre (a továbbiakban: MÁEK KK), az MH Katonai
Képviselő Hivatalára (a továbbiakban: MH KKH), az MH
Nemzeti Katonai Képviseletre (a továbbiakban: MH
NKK), valamint az MH Nemzeti Összekötő Képviseletre
(a továbbiakban: MH NÖK, az ezen alpontban felsoroltak
a továbbiakban együtt: képviseletek),
c) az Európai Unió (a továbbiakban: EU) intézményeinél, intézményközi szerveinél és ügynökségeinél (a továbbiakban együtt: EU intézmény) nemzeti szakértőként vagy
egyéb beosztásban külföldi szolgálatot teljesítő kiküldött
(a továbbiakban: EU-beosztást betöltő)
d) a Flying Training Program in Canada (a továbbiakban: NFTC program) keretében, Kanadában külföldi képzésben résztvevőkre,
e) az önálló North Atlantic Treaty Organization (a továbbiakban: NATO) és nemzeti beosztásban tartós külföldi szolgálatot vagy kiküldetést teljesítőkre,
f) a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek munkaköri jegyzékében meghatározott beosztás
vagy munkakör ellátása céljából tartósan külföldön szolgálatot teljesítő vagy munkát végző személyi állományra,
valamint
g) a tartós külföldi képzésben részt vevő személyi állományra
terjed ki.
2. A szakutasítás
a) 1. és 2. mellékletét
aa) a külföldi szolgálatot teljesítők egyes járandóságai
ról szóló 8/2018. (VI. 22.) HM rendelet (a továbbiakban:
Rendelet) 44. § (3) bekezdése alapján külföldi szolgálatot
teljesítő kiküldöttekre, és
ab) a kiegészítő átalány-költségtérítés meghatározásához az EU-beosztást betöltőkre, továbbá
b) 5. mellékletét – amennyiben az EU részükre hasonló
juttatást nem biztosít – az EU-beosztást betöltőkre
is alkalmazni kell. 3. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy – jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz eltérő rendelkezése hiányában – a szakutasítással közzétett ellátási normákat a hatáskörébe tartozó
személyi állomány tekintetében alkalmazni szíveskedjék.
2. Az ellátási normákra és átalány-költségtérítésekre
vonatkozó rendelkezések
4. Az 1. pont
a) b), c), e), f) alpontja szerint külföldön szolgálatot tel
jesítő vagy munkát végző
aa) személyi állomány általános ellátási besorolására az
1. mellékletet kell alkalmazni,
ab) személyi állomány lakhatási átalány-költségtérítése
mértékét a 2. melléklet alapján kell megállapítani, és
ac) személyi állományt megillető lakóingatlan paramé
tereire, berendezésére a 3. mellékletet kell alkalmazni, továbbá
b) d), g) alpontja szerint külföldi képzésben részt vevő
ba) személyi állomány általános ellátási besorolására az
1. mellékletet kell alkalmazni,
bb) személyi állomány lakhatási normája legmagasabb
mértékét a 2. melléklet alapján kell megállapítani, és
bc) személyi állományt megillető lakóingatlan paramé
tereire, berendezésére a 3. mellékletet kell alkalmazni.
5. A bútorozatlan lakóingatlan bérlése esetén, a külföldön
történő egyedi bútorbérlésre – függetlenül a lakásbérleti szer
ződés tényleges értékétől – a 2. mellékletben szereplő táblázat
szerinti értékekből számított összeg használható fel.
6. A képviseletek munkafeltételeinek biztosításához
szükséges fogyóanyagok normáira a 4. mellékletet kell alkalmazni.
7. Az utazási átalány-költségtérítésre vonatkozó normákra, valamint a személyi ingóság és a lakberendezés szállítására vonatkozó normákra az 5. mellékletet kell alkalmazni.
Az 5. mellékletben, a személyi ingóság szállítására vonatkozó normák tekintetében, a normában nem meghatározott további gyermekek után a szállítási normaösszeg gyermekenként minden esetben 30 000 Ft összeggel növekszik.
8. Az NFTC program keretében, Kanadában külföldi
képzésben részt vevő személyi állomány gépjárműbérletére vonatkozó normákra a 6. mellékletet kell alkalmazni.
9. Az EU-beosztást betöltők részére a Rendelet 43. §
(3) bekezdése szerinti kérelemre kiegészítő átalány-költségtérítés folyósítható.
3. Záró rendelkezések 10. Ez a szakutasítás 2018. július 1-jén lép hatályba.
11. Hatályát veszti a külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi képzésben részt vevő személyi állomány nemzeti támogatásával összefüggő 2018. évi ellátási normákról
szóló 1/2018. (HK 2.) HVK LOGCSF szakutasítás.
Kaposvári László dandártábornok s. k.,
mb. csoportfőnök