text:
147/2011. (XII. 2.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott fellebbezés alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 52/2011. (V. 6.) OVB határozata ellen benyújtott fellebbezést
visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Alkotmánybírósághoz „fellebbezés” megjelöléssel beadvány érkezett az Országos Választási Bizottság
(a továbbiakban: OVB) 52/2011. (V. 6.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A beadványozó 2011. április 18-án országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Megerősíti-e Ön a Magyar Országgyűlés által
2011. április 18-án elfogadott Magyarország Alaptörvényét?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Döntését a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (2) bekezdésére és 26. § (6) bekezdésére,
valamint az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-ára és 10. § b) pontjára alapította.
Az OVB érvelése szerint „törvény – így az Alaptörvény – kihirdetését követően, annak utólagos, választópolgári
kezdeményezés alapján tartott népszavazás útján történő megerősítésére nincsen elvi lehetőség.
Az Alkotmánybíróság több határozatában – így például a 64/2009. (VI. 18.) AB határozatában – leszögezte, hogy mind
[... az Alkotmány], mind az Nsztv. rendelkezéseiből az következik, hogy a választópolgárok közösségének nincs joga
arra, hogy a törvényt megerősítő népszavazás elrendelésére kötelezze az Országgyűlést. A törvény kihirdetését
követően a megerősítő népszavazás okafogyottá válik.”
Az OVB ezen túlmenően megállapította: „[a]z Alkotmány 2. § (2) bekezdése és a 26. § (6) bekezdése biztosítja
a közvetlen demokrácia igénybevételét akkor, amikor az Országgyűlés (mint a közvetett demokrácia intézménye)
törvényhozó munkáját már befejezte. Ezért a törvényt megerősítő népszavazás az utólagos legitimáció eszköze,
melynek igénybevétele minden esetben az Országgyűlés mérlegelésén múlik.”
Az OVB – tekintettel arra, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív hitelesítését
az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében megtagadta.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 48. számában, 2011. május 6-án került közzétételre. A kezdeményező 2011. május
16-án – a törvényes határidőn belül – „fellebbezést” nyújtott be melyben kérte, hogy az Alkotmánybíróság változtassa
meg az OVB kifogással támadott határozatát, adjon helyt a népszavazási kezdeményezésnek és hitelesítse
az aláírásgyűjtő ívet.
A kifogást tevő kifejtette: »[k]ezdeményezésünk nem irányul sem nyílt, sem burkolt Alaptörvény-módosításra, hanem
csupán az Országgyűlés által elfogadott Alaptörvény társadalmi támogatottságát, legitimitását szeretnénk lemérni.
A megfogalmazott kérdés álláspontunk szerint egyértelmű és „Igen”-nel vagy „Nem”-mel megválaszolható. Ha
a feltett kérdésre az „Igen”-ek kerülnek többségbe, úgy a társadalom közvetlenül is elfogadja (megerősíti)
az Alaptörvényt; amennyiben eredményes népszavazás során a „Nem”-ek lesznek túlsúlyban, úgy a népszavazás
eredménye nem kötelezi az Országgyűlést az Alaptörvény módosítására vagy új Alaptörvény elfogadására, mivel
a megerősítésre adott nemleges válasz nem jelent egyértelmű elutasítást.
Mivel a jelenleg hatályos Alkotmány szerint az Országgyűlésnek joga van az új Alaptörvény hatálybalépéséig azt
módosítani vagy helyette másikat elfogadni, ezért az új Alaptörvényt megerősítő országos népszavazás releváns
lehet.”
2. A beadvány érdemi elbírálásra alkalmatlan.
Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 130. §-a határozza meg. A Ve. 130. § (1) bekezdése szerint: „Az Országos Választási Bizottságnak
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat
közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási
Bizottsághoz benyújtani.” A Ve. 130. § (3) bekezdése alapján: „(...) Az Alkotmánybíróság az Országos Választási
Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási
Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
A Ve. 77–78. §-a rendelkezik a kifogásra vonatkozó általános szabályokról. Eszerint: „77. § (1) Kifogást a választásra
irányadó jogszabály, illetőleg a választás és a választási eljárás alapelveinek (3. §) megsértésére (a továbbiakban
együtt: jogszabálysértés) hivatkozással bárki benyújthat. (...)” A Ve. 77. § (2) bekezdése alapján a kifogásnak
tartalmaznia kell: „a) a jogszabálysértés megjelölését, b) a jogszabálysértés bizonyítékait, c) a kifogás benyújtójának
nevét, lakcímét (székhelyét) és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési címét, (...)”. A 77. § (5) bekezdése
szerint „[h]a a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi
vizsgálat nélkül el kell utasítani.”
Tekintettel arra, hogy a jelen beadvány egyrészt formai megnevezését tekintve nem kifogás, hanem fellebbezés,
másrészt nem utal arra, hogy az OVB eljárása során jogszabályt sértett volna és nem mutatja be annak bizonyítékait,
hanem csak az Alaptörvényt megerősítő népszavazás mellett érvel, harmadrészt pedig az Alkotmánybíróságtól nem
a Ve. 130. § (3) bekezdése szerinti jogkövetkezmények alkalmazását, hanem az OVB döntés megváltoztatását és
az aláírásgyűjtő ív hitelesítést kérte, ezért a beadvány nem felel meg a Ve.-ben szabályozott „kifogás” formai és tartalmi
feltételeinek, így érdemi elbírálásra alkalmatlan.
Az Alkotmánybíróság a fentiekből következően a beadványt az Abtv. 22. § (2) bekezdésében, valamint a Ve.
116. §-ában, 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján, illetőleg az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 29. § b) pontja alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
48/2003. (V. 8.) FVM rendelete a túlsúlyos vágósertés piacról történő kivonásának elősegítéséről.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 32. §-a (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Az ország egyes területein bekövetkezett sertéspiaci
gondokra való tekintettel vágósertés felvásárlásának elősegítése érdekében támogatás igényelhető.
(2) Az 1. számú melléklet szerinti pályázati lap alapján a
feldolgozó a legfeljebb 500 millió forint költségvetési forrás erejéig, de legfeljebb hetvenezer darab 145 kg vagy azt
meghaladó, de legfeljebb 200 kg élő testtömegű vágósertés
felvásárlása esetén, élő testtömeg kg-ként 40 Ft támogatást
vehet igénybe.
(3) A feldolgozó a pályázatban elnyert mennyiségű
vágósertés feldolgozása utáni készletezéshez, egyszeri
fagyasztáshoz és hűtőtároláshoz, valamint kamatköltség
térítéshez további 0,55 Ft/hasított súly kg/nap támogatást
vehet igénybe.
(4) A feldolgozónak az alábbi feltételeket kell teljesítenie:
a) csak olyan túlsúlyos sertést vásárol fel, amely a megyei FM hivatalok összeírásában szerepel, valamint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Agrárrendtartási Hivatala (a továbbiakban: ARH) a 3. § (1) bekezdése szerinti értesítésben kijelöl részére, köteles azt 30 napon
belül legalább 210 Ft/nettó élősúly árért felvásárolni, feldolgozni és a feldolgozott és hűtőtárolt sertéshúst legalább
3 hónapig tárolni,
b) rendelkezik EU listás minősítésű vágóhíddal, és c) igazolja, hogy a Vágóállat és Hús Terméktanácsi
(a továbbiakban: VHT) tag legalább 2003. január 1. napjától és a tagságból eredő kötelezettségeinek eleget tett.
(5) Az ARH a (4) bekezdés b) pontjában előírt feltételtől eltekinthet a pályázott vágósertés darabszámtól függően és engedélyezheti nemzeti listás feldolgozó pályázatban való részvételét is.
(6) Az ARH a feldolgozó írásbeli kérelmére hozzájárulhat a (4) bekezdés a) pontja szerinti határidő előtti kitároláshoz.
2. § (1) Az 1. számú melléklet szerinti pályázati lapnak
legkésőbb 2003. május 30. napjáig kell beérkeznie az
ARH-hoz. A határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) A benyújtott pályázatokat az ARH a beérkezést
követő munkanapon bírálja el. A pályázatok elbírálásánál
az ARH figyelembe veszi a feldolgozó által a pályázati
lapon közölt felvásárlási árat, ahol a kiinduló legkisebb ár
210 Ft/nettó élősúly kg.
(3) Az elbírálásnál — az egy napon beérkezett pályázatoknál — előnyt élvez az a feldolgozó, aki nettó élősúly
kg-ra vonatkoztatva 210 Ft/kg-nál magasabb felvásárlási
árat fizet az alapanyag termelőnek és aki a pályázott élősertés mennyiséget 15 munkanap vagy ennél rövidebb idő alatt
levágja és feldolgozza.
(4) Alapanyag-termelő e rendelet alkalmazásában az,
aki a megyei (fővárosi) FM hivatal megyesoros árualap
felmérésében szerepel.
3. § (1) Az ARH legkésőbb a pályázat elbírálását követő
munkanapon értesíti a feldolgozókat a pályázat eredményéről. Az értesítés tartalmazza alapanyag-termelőnként a
felvásárlandó vágósertés mennyiségét és a felvásárlás
helyét. A felvásárlás helyének és mennyiségének kiválasztásánál a minisztérium által összesített megyesoros árualap
lista és a falugazdászok jelentését figyelembe véve, előnyt
élvez az az alapanyag-termelő, aki vágósertés értékesítési
szerződéssel rendelkezik, illetve 10 vagy annál kevesebb
145 kg feletti sertést tart.
(2) A feldolgozónak az értesítés kézhez vételét követő
3 munkanapon belül meg kell kezdenie a felvásárlást.
A feldolgozó kizárólag azon sertéseket vásárolhatja fel az
ARH értesítése alapján, amelyeknél a felvásárlási bizonylaton a falugazdász igazolja, hogy az értesítésben foglalt
alapanyag-termelőtől került a vágósertés felvásárlásra.
(3) A feldolgozónak felvásárlási ütemtervet kell készítenie, amelyet a felvásárlás megkezdésével egyidejűleg az
ARH részére meg kell küldenie.
(4) A felvásárlás befejezését követően a feldolgozó a
pályázatban elnyert mennyiség szerinti élő testtömegről,
valamint a betárolt hasított súlyról a 2. számú melléklet
szerinti elszámolást készít az ARH részére, amelyen a
VHT javaslatot tesz a támogatás összegére.
(5) Az 1. § (2) bekezdése szerint igényelhető támogatás
alapja a feldolgozó által az ARH részére benyújtott felvásárlási bizonylat másolata, az 1. § (3) bekezdése szerint
igényelhető támogatást az ARH határozza meg az átvételi
jegy összesítő nettó élő testtömeg kg-jának 1,213-mal történő osztása alapján.
4. § (1) Az ARH a 3. § (3) és (5) bekezdése szerint, az abban
foglaltak ellenőrzését követően a feldolgozó részére igazolást állít ki az igénybe vehető támogatás összegéről a VHT
javaslatát figyelembe véve.
(2) Az Agrárintervenciós Központ és az ARH a 3. §-ban
foglaltakat jogosult ellenőrizni.
5. § (1) A támogatás az illetékes adóhatóságtól igényelhető
a 4. § (1) bekezdése szerinti igazolás csatolásával.
(2) A támogatást a 10032000-01905630 számú APEH
Piacrajutást segítő támogatások folyósítási számláról kell
igényelni.
(3) Amennyiben a feldolgozó a támogatás összegének
megállapításához valótlan tényeket közölt, adatokat eltitkolt vagy a feldolgozó a felvásárlás végrehajtásával kapcsolatos vizsgálatot vagy ellenőrzést akadályozza az igénybevett támogatás jogosulatlannak minősül és visszafizetésére
az agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének
általános feltételeiről szóló 290/2003. (XII. 16.) Korm.
rendeletben foglaltakat kell alkalmazni.
6. § E rendelet kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
69/2008. (HK 14.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 32. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a honvédelmi miniszter felügyelete alá tartozó Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi
Központtal (Honvéd, Rendészeti és Vasútegészségügyi
Központ) (a továbbiakban: HM ÁEK) kapcsolatos koordinációs feladatok végrehajtására az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen
és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetre, valamint
a feladattal érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A HM ÁEK-val kapcsolatos koordinációs feladatok
végrehajtása érdekében miniszteri biztossá nevezem ki
dr. Szeredi Pétert, a HM kabinetfőnökét (a továbbiakban:
miniszteri biztos).
(2) A miniszteri biztos e tevékenységét hat hónap időtartamra, 2008. augusztus 16-tól kezdődően látja el.
3. § A miniszteri biztos
a) a miniszter által átruházott jogkörben irányítja a
HM ÁEK egy telephelyen történő elhelyezésével kapcso latos előkészítő és koordinációs feladatokat, ennek körében meghozza a miniszteri felügyeleti jogosítványokból
eredő szükséges döntéseket. E körben – szükség esetén –
soron kívüli eljárásra kéri fel a HM ÁEK illetékes vezetőit;
b) felügyeli a telephelyek összevonásának előkészítésével
és a megvalósítással, a szükséges beruházásokkal kapcsolatos költségek tervezését, a miniszter által jóváhagyott költségvetési kereten belül engedélyezi azok felhasználását;
c) feladatkörében jogosult az utasítás hatálya alá tartozó
szervezetek vezetőitől információk, adatok, tájékoztatók
és jelentések bekérésére, illetve jogosult intézkedni a hatáskörét meghaladó döntések előkészítésére;
d) feladatkörében jogosult közvetlen utasítások kiadására. 4. §
Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, és 2009.
február 17-én hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
10/2019. (II. 6.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és
kölcsönös védelméről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a szerződés létrehozását követően
a  szerződés szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1489/2013. (VII. 26.) Korm. határozata a KEOP-2.5.0/B-09-12-2013-0001 azonosító számú („Árvízi kockázati térképezés és stratégiai kockázati terv készítése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-2.5.0/B-09-12-2013-0001 azonosító számú, „Árvízi kockázati térképezés és
stratégiai kockázati terv készítése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1048/2011. (III. 17.) Korm. határozata a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezésére létrejött egyeztető bizottság elnökének megbízásáról.
1. A Kormány a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1991. évi XXXII. törvény szerinti
egyeztető bizottságok elnöki teendőinek ellátásával Szászfalvi László államtitkárt, a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi kapcsolatokért felelős államtitkárát megbízza, egyidejűleg
dr. Csepregi András, az Oktatási és Kulturális Minisztérium volt politikai főtanácsadójának az e feladatra irányuló
megbízását visszavonja.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezésére létrehozott egyeztető bizottságok
elnökének megbízásáról szóló 1090/2006. (IX. 27.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
276/2014. (XI. 6.) Korm. rendelete a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről, valamint az ezzel összefüggő átmeneti rendelkezésről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182.  § (1)  bekezdés 12.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 9. § (1) bekezdés a) pontja szerinti kivételi
esetben nem indítható beszerzési eljárás a  Kbt. 182.  § (1)  bekezdés 12.  pontjában kapott felhatalmazás alapján
kiadott kormányrendelet hatálybalépéséig.
2. § Hatályát veszti a  minősített adatot, az  ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy
a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § A minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági
intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendeletet
a) az e  rendelet hatálybalépését megelőzően megkezdett beszerzésekre, beszerzési eljárások alapján
megkötött szerződésekre és az azokkal kapcsolatos jogorvoslati eljárásokra,
b) azon beszerzésre, amelyre vonatkozóan a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági
érdekeit érintő vagy a  különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló
218/2011. (X. 19.) Korm. rendeletet 3. § (2) bekezdése szerint az Országgyűlés illetékes bizottsága e rendelet
hatálybalépéséig a Kbt. alkalmazását kizáró előzetes döntést hozott
alkalmazni kell. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1379/2013. (VI. 27.) Korm. határozata az Országos Halgazdálkodási Tanácsról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján a  halgazdálkodási ágazatot érintő javaslatok kormányzati
munkába való becsatornázása céljából, a kormányzati halgazdálkodási politika, továbbá a speciális halgazdálkodási
szakmai szempontok hatékonyabb érvényesítésére Országos Halgazdálkodási Tanácsot hoz létre és működtet.
2. Az  Országos Halgazdálkodási Tanács (a  továbbiakban: Tanács) a  Kormány halgazdálkodási ágazattal összefüggő
döntéseinek előkészítésében közreműködő előkészítő konzultatív, véleményező, javaslattevő testület.
3. A Tanács a halgazdálkodásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) felkérésére
a) elősegíti a  halászati jog gyakorlásával összefüggő egyéni, szervezeti és közérdek közötti összhang
megteremtését;
b) véleményt nyilvánít halgazdálkodási szakmai kérdésekben, valamint az  azokra vonatkozó jogalkotási
elképzelésekről;
c) véleményezi az európai uniós alapokból nyújtható támogatások esetében a beérkezett pályázatokat;
d) véleményezi és rangsorolja a nemzeti forrásokból megvalósuló pályázatokat;
e) véleményezi a  közös halászati politika és a  halgazdálkodási ágazat stratégiai irányait meghatározó
dokumentumokat, összegyűjti és közvetíti a halgazdálkodási szakmai szervezetek javaslatait;
f ) véleményezi az állami halászjegy váltására feltételként előírt halászvizsgához szükséges tanfolyam részletes
szakmai anyagát;
g) javaslatot tesz az  állami horgászjegy váltására feltételként előírt horgászvizsgához szükséges tanfolyam
részletes szakmai anyagának összeállításához;
h) figyelemmel kíséri az európai uniós és hazai költségvetési forrású halgazdálkodási témájú pályázati kiírások
főbb elveit és feltételrendszerét;
i) figyelemmel kíséri és értékeli a  halászat nemzetközi kapcsolatrendszerének fejlődését és a  halászat
nemzetközi trendjeit;
j) figyelemmel kíséri és értékeli a hazai halgazdálkodási ágazat alakulását;
k) megtárgyalja a halgazdálkodási ágazatot érintő egyéb időszerű kérdéseket.
4. A Tanács létszáma legfeljebb 11 fő, melynek tagjai a miniszter felkérése alapján
a) Elnök: a miniszter által kijelölt kormánytisztviselő;
b) az akvakultúra kutatási, fejlesztési, oktatási területét képviselő 1 fő felkért tudományos szakértő;
c) a Magyar Akvakultúra Szövetség (MASZ) 1 fő delegáltja;
d) a Magyar Haltermelők és Halászati Vízterület-hasznosítók Szövetsége (MAHAL) 1 fő delegáltja;
e) horgász érdekképviseletek legfeljebb 2 fő képviselője;
f ) természetvédelmi állami szervezetek 1 fő képviselője;
g) önkormányzatok képviseletében 1 fő felkért szakértő;
h) természetes vizek halgazdálkodásának 1 fő felkért szakértője;
i) természetes vizek horgászturisztikai hasznosításának 1 fő felkért szakértője;
j) a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal 1 fő delegáltja.
5. A Tanácsba tag delegálására jogosult szervezetek és szakértők felkéréséről a miniszter a határozat hatálybalépését
követő 30 napon belül gondoskodik.
6. A  Tanács az  Elnök kérésére véleményezi a  halászati vízterület Magyar Államot megillető halászati jogának
haszonbérbe adására vonatkozó pályázat elbírálásánál a  beérkezett pályázatokat, majd a  pályázatok elbírálásánál
javaslatot tesz a nyertes pályázóra.
7. A Tanács ülésén tanácskozási joggal részt vehet az, akit az elnök az ülésre meghív.
 8. A Tanács üléseit az elnök vezeti, ezen jogkörét átruházhatja egy általa kijelölt személyre.
 9. A Tanács tagjainak megbízatása határozatlan időre szól.
 10. A Tanács tagjának tagsága megszűnik, amennyiben
a) lemond,
b) a miniszter felmenti, vagy
c) a delegálásra jogosult szervezet új tagot delegál.
11. A Tanács működési költségét a miniszter által vezetett minisztérium költségvetésében külön címen kell biztosítani.
 12. A Tanács szükség szerint, eseti jelleggel ülésezik.
13. A  Tanács ülései nem nyilvánosak, azokon csak a  hivatalosan kijelölt tagok és helyetteseik, illetve a  meghívottak
vehetnek részt.
14. A Tanács titkársági feladatait a  miniszter által vezetett Minisztériumnak az  elnök által kijelölt kormánytisztviselője
látja el.
15. A Tanács működésének részletes szabályait, valamint az elnök, a titkár és a tagok helyettesítésének rendjét a Tanács
ügyrendjében a miniszter által vezetett Minisztérium miniszter által kijelölt kormánytisztviselője állapítja meg.
16. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2011. XXXIX. törvény a Magyar Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, légimarsallok alkalmazásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött,
légimarsallok alkalmazásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hivatalos magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KÖZÖTT LÉGIMARSALLOK
ALKALMAZÁSÁRÓL
A Magyar Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok („Felek”)
a nemzetközi polgári repülésről Chicagóban, 1944. december 7-én kelt Egyezmény („Chicagói Egyezmény”) Szerződő
Államaiként;
azzal a szándékkal, hogy a Chicagói Egyezmény 17. függelékében, különösen, annak 4.7.4, 4.7.5 és 4.7.7 pontjaiban
foglalt rendelkezéseknek megfeleljenek,
a légijárművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló, Tokióban, 1963.
szeptember 14-én aláírt Egyezmény („Tokiói Egyezmény”) Szerződő Államaiként,
megállapodnak abban, hogy engedélyezik a Magyar Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok légimarsalljainak
alkalmazását a kombinált légi szolgáltatást végző, az egyik Fél által lajstromozott, a Felek területére, területéről vagy
területei között közlekedő légi járműveken.
1. cikk
Cél és fogalommeghatározások 1. Jelen Megállapodás célja, hogy növelje a Felek területére, területéről vagy területei között működő kombinált légi
szolgáltatás biztonságának hatékonyságát azáltal, hogy megteremti a légimarsallok meghatározott járatokon történő
alkalmazásának kereteit. Mindkét Fél fenntartja annak eldöntésével kapcsolatos hatáskört, hogy az általa lajstromozott
légi járműveken alkalmaz-e légimarsallt.
2. Jelen Megállapodás alkalmazásában:
a) „Légimarsall” a Küldő Állam Kormánya által alkalmazott, kiképzett és akkreditált személy, aki annak érdekében
utazik a légi járművön, hogy gondoskodjon a légi jármű, az utasok és a személyzet biztonságáról.
b) „Küldő Állam” azon állam, amely, mint a jelen Megállapodásban részes Fél, az általa lajstromozott légi járművön
légimarsallt alkalmaz.
c) „Fogadó Állam” a jelen Megállapodásban részes másik Fél.
d) „Kombinált légi szolgáltatás” olyan kereskedelmi, menetrend szerinti vagy nem menetrend szerinti (charter) légi
szállítási szolgáltatás, amely kombinálja a személy- és teherszállítást.
e) „Harmadik Állam” olyan állam, amely a jelen Megállapodásban nem részes Fél.
2. cikk
A Megállapodás hatálya 1. Jelen Megállapodás alkalmazása kiterjed a kombinált légi szolgáltatást végző, az egyik Fél által lajstromozott, a Felek
területei között közlekedő légi járművekre.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. április 26-i ülésnapján fogadta el.
2. Jelen Megállapodás alkalmazása kiterjed az egyik Fél által lajstromozott, az egyik Fél és egy Harmadik Állam területei
között közlekedő, de a másik Fél területére elirányított légi járművekre is.
3. Jelen Megállapodás alkalmazása kiterjed az egyik Fél által lajstromozott, a másik Fél és egy Harmadik Állam területei
között kombinált légi szolgáltatást végző légi járművekre is. Ilyen esetekben az alkalmazás a Fogadó Állam és
a Harmadik Állam közötti megállapodástól függően valósulhat meg.
3. cikk
A Küldő Állam általános kötelezettségei 1. Azon járatok vonatkozásában, amelyek a Küldő Állam és a Fogadó Állam területei között közlekednek, a Küldő Állam
köteles
a) a légimarsalljait szállító járat indulását megelőzően biztosítani, hogy valamennyi légimarsall rendelkezik
a megfelelő úti okmánnyal;
b) a légimarsalljait szállító járat indulását megelőzően utasítani a légimarsallokat, hogy a Fogadó Állam területére
történő belépés előtt valamennyi fegyverüket és felszerelésüket jelentsék be és adják át az illetékes
hatóságoknak, továbbá, hogy tartsák be a Fogadó Állam vámelőírásait és más vonatkozó jogszabályait;
c) a légimarsalljait szállító járat indulását megelőzően legalább 30 nappal írásban tájékoztatni a Fogadó Államot
a légi jármű fedélzetén lévő légimarsallok személyazonosságáról, valamint az általuk viselni kívánt fegyverek és
felszerelések típusáról és számáról;
d) amennyiben közvetlen veszély vagy sürgős szükség indokolja a légimarsallok alkalmazását, a lehető legkorábbi
időpontban, de minden esetben a Fogadó Államba tartó járat menetrend szerinti indulását megelőzően,
a Fogadó Állam 30 napnál rövidebb határidőn belüli írásbeli értesítésével tájékoztatni a Fogadó Államot a légi
jármű fedélzetén lévő légimarsallok személyazonosságáról, valamint az általuk viselni kívánt fegyverek és
felszerelések típusáról és számáról;
e) amennyiben a légi jármű fedélzetén incidens történik, amint a Küldő Állam erről tudomást szerez, azonnal
tájékoztatni a Fogadó Államot az incidens összes körülményéről; továbbá,
f) amennyiben a légi jármű fedélzetén incidens történik és a feltételezett elkövetőket elfogták vagy őrizetbe vették,
de nem szállították vissza a Küldő Államba, a légimarsallokat utasítani arra, hogy a leszállást követően adják át az
elkövetőket a Fogadó Államnak, a Tokiói Egyezmény rendelkezéseivel összhangban.
2. Azon járatok vonatkozásában, amelyek a Fogadó Állam és egy Harmadik Állam területei között közlekednek, a Küldő
Állam köteles:
a) a légimarsalljait szállító járat indulását megelőzően biztosítani, hogy valamennyi légimarsall rendelkezik
a megfelelő úti okmánnyal;
b) a légimarsalljait szállító járat indulását megelőzően legalább 30 nappal írásban tájékoztatni a Fogadó Államot
a légi jármű fedélzetén lévő légimarsallok személyazonosságáról, valamint az általuk viselni kívánt fegyverek és
felszerelések típusáról és számáról;
c) amennyiben közvetlen veszély vagy sürgős szükség indokolja a légimarsallok alkalmazását, a lehető legkorábbi
időpontban, de minden esetben a járat menetrend szerinti indulását megelőzően, 30 napnál rövidebb határidőn
belüli írásbeli értesítéssel tájékoztatni a Fogadó Államot a légi jármű fedélzetén lévő légimarsallok
személyazonosságáról, valamint az általuk viselni kívánt fegyverek és felszerelések típusáról és számáról;
d) amennyiben a légi jármű fedélzetén incidens történik, amint a Küldő Állam erről tudomást szerez, azonnal
tájékoztatni a Fogadó Államot; továbbá,
e) amennyiben a légi jármű fedélzetén incidens történik, a feltételezett elkövetőket elfogták vagy őrizetbe vették, és
a légi jármű a Fogadó Államban landol, a légimarsallokat utasítani arra, hogy a leszállást követően adják át az
elkövetőket a Fogadó Államnak, a Tokiói Egyezmény rendelkezéseivel összhangban.
3. Azon járatok vonatkozásában, amelyek a Küldő Állam és egy Harmadik Állam területei között közlekednek, és
amelyeket a másik Fél területére elirányítottak, a Küldő Állam köteles:
a) amint az elirányításról tudomást szerez, azonnal tájékoztatni a Fogadó Államot a közelgő elirányításról, valamint,
hogy fegyveres légimarsallok tartózkodnak a légi jármű fedélzetén, azok személyazonosságáról, illetve az általuk
viselt fegyverek és felszerelések típusáról és számáról;
b) utasítani a légimarsallokat arra, hogy haladéktalanul keressék meg a Fogadó Állam illetékes hatóságának
képviselőjét, ne szálljanak ki a légi járműből, amíg nem találkoznak a Fogadó Állam tisztviselőivel, valamint arra,
hogy a Fogadó Állam területére történő belépés előtt jelentsék be és adják át valamennyi fegyverüket és
felszerelésüket az illetékes hatóságnak; továbbá
c) amennyiben a légi jármű fedélzetén incidens történik és a feltételezett elkövetőket elfogták vagy őrizetbe vették,
de nem szállították vissza a Küldő Államba, a légimarsallokat utasítani arra, hogy a leszállást követően adják át az
elkövetőket a Fogadó Államnak, a Tokiói Egyezmény rendelkezéseivel összhangban.
4. cikk
A Fogadó Állam általános kötelezettségei
A Fogadó Állam illetékes hatóságai kötelesek, államuk belső jogszabályaival összhangban:
a) lehetővé tenni a Küldő Állam légimarsalljai számára az államterületükre történő be- és kilépést;
b) átvenni a Küldő Állam légimarsalljainak valamennyi fegyverét és felszerelését a Fogadó Állam területére történő
belépés előtt, biztonságban tárolni a fegyvereket és felszereléseket, és kilépéskor visszaadni azokat a Küldő Állam
légimarsalljainak; valamint,
c) a Fogadó Államba történő megérkezéskor átvenni a repülőút során elfogott vagy őrizetbe vett, a Küldő Állam
légimarsalljainak őrizetében lévő személyt vagy személyeket, a Tokiói Egyezmény rendelkezéseivel összhangban.
5. cikk
Műveleti Szabályzat 1. Jelen Megállapodást a Felek illetékes hatóságai által írásban meghatározott és kölcsönösen elfogadott műveleti
szabályzattal kell kiegészíteni.
2. E műveleti szabályzatnak összhangban kell állnia a jelen Megállapodásban foglaltakkal.
3. A műveleti szabályzat tartalmát egyik Fél sem teheti hozzáférhetővé harmadik fél számára a másik Fél beleegyezése
nélkül, kivéve, ha törvény ettől eltérően rendelkezik. Az a Fél, amelyik valamely információt hozzáférhetővé kíván
tenni, ezen szándékáról a tervezett időpontot megelőzően legalább 10 nappal köteles értesíteni a másik Felet.
Amennyiben bármely Fél tudomására jut, hogy a működési szabályzathoz előzetes értesítés nélkül, engedéllyel vagy
anélkül, bizonyosan vagy feltehetően hozzáfértek, a hozzáférésről tudomást szerző Fél azonnal köteles értesíteni erről
a másik Felet.
6. cikk
A Küldő Állam jogának a légimarsallok által történő alkalmazása
A Felek megállapodnak abban, hogy a jelen Megállapodás alapján eljáró légimarsallok kötelezettségeik teljesítése
során a Küldő Állam jogszabályaival összhangban gyakorolják jogköreiket a Küldő Államban, valamint, a légi jármű
ajtóinak a felszálláshoz történő bezárásától kezdve bármely külső ajtónak a kiszálláshoz történő kinyitásáig.
7. cikk
A légimarsallok irányítása
A Küldő Állam irányítja a légimarsalljai tevékenységét a Küldő Államban, valamint a légi jármű ajtóinak a felszálláshoz
történő bezárásától kezdve bármely külső ajtónak a kiszálláshoz történő kinyitásáig.
8. cikk
Záró rendelkezések 1. Jelen Megállapodás a Felek közötti későbbi, a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi belső eljárás
teljesítését igazoló, írásbeli értesítés kézhezvételét követő harmincadik napon lép hatályba. Jelen Megállapodás
mindaddig hatályban marad, amíg azt bármely Fél fel nem mondja a másik Félhez intézett, legalább kilencven
(90) nappal megelőzően történő írásbeli értesítéssel.
2. A jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a Felek egyéb nemzetközi szerződéseiben szereplő
kötelezettségvállalásait.
Készült Budapesten, 2011. április 13-án, két példányban, magyar és angol nyelven, mindkét szöveg egyaránt hiteles.
(Signatures)” 4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2. és 3. §-a a Megállapodás 8. cikkének 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e törvény 2. és 3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a rendészetért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
2/2011. (HK 12.) HM VGHÁT s z a k utasítása a 9M113 KONKURSZ típusú irányított páncéltörő rakéták üzemképességi idejéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (1) bekezdése alapján a
9M113 KONKURSZ típusú irányított páncéltörő rakéták
üzemképességi idejéről az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség 9K113
KONKURSZ páncéltörő rakétatechnikai eszközöket üzemeltető, hitelesítő és javító szervezeteire, valamint a
9M113 KONKURSZ típusú rakétákat tároló szervezeteire
terjed ki.
2. A Magyar Honvédség készletében lévő 9M113
KONKURSZ típusú irányított páncéltörő rakéták üzemképességi idejét, az üzembentartás feltételeinek változatlanul
hagyása mellett, 2013. november 30-ig meghosszabbítom.
3. Az üzemképességi idő meghosszabbítása a 2010. évi
műszaki felülvizsgálaton megfelelőnek minősített 9M113
típusú rakétákra vonatkozik.
4. A felülvizsgálatról készült jegyzőkönyvek megállapításai alapján a 9M113 rakéták további kezelésével, illetve tárolásával kapcsolatban az alábbiakat rendelem el:
a) a tárolás-üzemeltetés előírásait és feltételeit minden
tárolási és alkalmazási helyen maradéktalanul be kell tartani;
b) a technikai kiszolgálások, és dokumentálásuk rendje
változatlan marad;
c) a rakéták ellenőrzéseit és igénybevételét a műszeres
ellenőrzések számának egyenletes elosztásával, és a tárolási helyzetekben eltöltött idő egyenletes elosztásának figyelembe vételével kell biztosítani;
d) a tárolás során kiemelt figyelmet kell fordítani a tárolóeszközök kifogástalan állapotának biztosítására, a nedvesség megkötő-indikáló (szilikagél) anyagok ellenőrzésére, illetve cseréjére;
e) a rakétatároló helyiségek hőmérsékletét és relatív páratartalmát munkanapokon ellenőrizni és dokumentálni
kell, valamint a paramétereket az előírt határok között kell
tartani;
f) a rakétatároló helyiségekben elhelyezett hőmérséklet-páratartalom mérő műszerek működőképességét hetente legalább egyszer ellenőrizni kell;
g) a rakéták tároló ládáit minden tárolási helyen le kell
plombálni, és a ládák felnyitását az elvégzett művelettel
együtt kell dokumentálni;
5. A kiképzési éleslövészeteken, a 3. pont előírásainak
alkalmazásával, elsőként az eredeti törzskönyvvel nem
rendelkező 9M113 rakétákat kell felhasználni. Ezt követően a rakéták felhasználása a gyártásuk időrendi sorrendjében, a legrégebbi sorozattal kezdve történik.
6. Az új üzemképességi időt a rakéták törzskönyveibe
be kell vezetni.
7. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba.
A szakutasítás hatályba lépésével egyidejűleg hatályát
veszti a 9M113 KONKURSZ páncéltörő rakéták üzemképességi idejéről szóló, 24/2008. számú HM FLÜ vezérigazgatói intézkedés.
Márki Gábor s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős


text:
4/2017. (XII. 20.) MBFSZ utasítása a hatósági ellenőrzést végző kormánytisztviselők hatósági jelzéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján a  Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat
kormánytisztviselőinek hatósági ellenőrzése során alkalmazandó hatósági azonosító ruházat-eszköz használatának részletes
szabályait a következők szerint állapítom meg:
1. Az utasítás hatálya kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat (a továbbiakban: MBFSZ) kinevezett, munkaköri
leírásuk szerint hatósági ellenőrzés végrehajtására utasítható kormánytisztviselőire.
2. Az  MBFSZ hatáskörébe tartozó tevékenységek és területek hatósági ellenőrzését végző kormánytisztviselőnek
–  az  adott helyre külön szabályzatban meghatározott egyéni védőeszközökön túl – az  időjárási viszonyoknak
megfelelően az ellenőrzés elengedhetetlen eszközeként, a hatósági azonosítás céljából, az MBFSZ által biztosított,
azonosító jelzéssel ellátott zubbonyt vagy a hideg, illetve esővíz ellen védő rövidkabátot kötelező használni.
3. A kormánytisztviselő a részére kiadott 2. pont szerinti eszközöket csak hatósági ellenőrzés céljára használhatja, felelős
azok tisztán tartásáért, épségének megőrzéséért. Ha a  kormánytisztviselő kormányzati szolgálati jogviszonya
megszűnik, akkor a részére kiadott eszközöket köteles az MBFSZ-nek visszaadni.
4. A fekete színű zubbony és a sötétkék színű rövidkabát bal karjának felső, külső részén a bányafelügyelet jelvényképét
kell elhelyezni, és azokat hátfelületükön fehér színű „BÁNYAFELÜGYELET” felirattal kell ellátni.
5. A  2.  pont szerinti eszközök számlával igazolt tisztítási díját az  MBFSZ megfizeti, illetve az  elhasználódottakat
leselejtezi,  és pótlásukról gondoskodik. Figyelemmel az  esetleges létszámváltozásra, illetve az  eszközök
elhasználódására, megfelelő számú tartalékról kell gondoskodni.
6. Új dolgozó felvétele esetén az eszközt a kormánytisztviselő közvetlen felettesének a szükséges méretek megadásával
az MBFSZ Pénzügyi és Számviteli Főosztályától kell igényelnie.
7. A használatra kiadott eszközökről nyilvántartást kell vezetni.
8. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
9. Jelen utasítás végrehajtásáért
– a 2–3. pontok esetében az érintett kormánytisztviselő,
– a 4–7. pontokban foglaltakért az MBFSZ Pénzügyi és Számviteli Főosztálya
a felelős.
10. Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökének 7/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök


text:
321/2016. (IX. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Magyarország és az Iráni Iszlám Köztársaság közötti kapcsolatrendszer fejlesztése érdekében végzett kimagaslóan
eredményes tevékenysége elismeréseként
Mohammad Reza Morshedzadeh, az  Iráni Iszlám Köztársaság budapesti rendkívüli és meghatalmazott nagykövete
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. szeptember 12.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
173/2011. (XII. 21.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 58/2011. (VI. 7.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
visszautasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Alkotmánybírósághoz „fellebbezés” megjelöléssel beadvány érkezett az Országos Választási Bizottság
(a továbbiakban: OVB) 58/2011. (VI. 7.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A beadványozó alapítvány 2011. május 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselők, valamint
az európai parlamenti képviselők választásán a választójog 2012. január 1-jétől is magyarországi lakóhelyhez
kötődjön?” Az OVBh. megtagadta az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Döntését a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 24. § (3) bekezdésére, valamint
az Nsztv. 2. §-ára és 10. § b) pontjára alapította.
Az OVB határozatának indokolásában – az Alkotmány 24. § (3) bekezdésére és az alkotmánybírósági gyakorlatra
hivatkozva – leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben és csak
az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által kerülhet sor. Az OVB erre tekintettel megállapította, hogy
az Alkotmány módosítására, illetve az Alkotmány egyes rendelkezéseinek a jövőbeni megváltoztathatóságának
kizárására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye és ezért – az Nsztv.
10. § b) pontja alapján – megtagadta az aláírásgyűjtő ív hitelesítését.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 60. számában, 2011. június 7-én került közzétételre. A kezdeményező 2011.
június 17-én – a törvényes határidőn belül – „fellebbezést” nyújtott be, melyben kérte, hogy az Alkotmánybíróság
változtassa meg az OVBh.-t, adjon helyt az országos népszavazási kezdeményezésnek, illetve hitelesítse az ahhoz
kapcsolódó aláírásgyűjtő ívet. A kifogást tevő kifejtette: „a fenti kérdés nem irányul az Alkotmány módosítására, mivel a kérdésfeltevés a 2012. január
1-jétől kezdődő időszakra vonatkozik, amikorra jelen állás szerint az Alkotmány már nem lesz hatályban”. Álláspontja
szerint a kérdés tartalmát Magyarország Alaptörvénye rendelkezései alapján kell értelmezni, illetve vizsgálni annak
Magyarország Alaptörvényébe ütközését. Idézte az Alaptörvény XXIII. cikk (1) bekezdését és (4) bekezdését, majd
a fenti rendelkezéseket akként értelmezte, hogy az (1) bekezdés főszabályként megengedő, általánosan rögzíti
a választójoghoz való jogosultságot, majd a (4) bekezdésben felhatalmazza a mindenkori törvényhozó hatalmat, hogy
külön törvényben, ún. „sarkalatos törvényben” szűkítse a választójogot és azt magyarországi lakóhelyhez kösse.
A kifogást tevő megerősítette, hogy népszavazási kezdeményezése arra irányul, hogy a törvényhozó hatalomnak
kötelező jelleggel külön törvényben korlátoznia kelljen az országgyűlési képviselők, valamint az európai parlamenti
képviselők választását azon nagykorú magyar állampolgárokra, akik Magyarországon lakóhellyel rendelkeznek.
2. A kifogás érdemi elbírálásra alkalmatlan. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §-a határozza meg. A Ve. 130. §
(1) bekezdése szerint: „Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet –
az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.” A Ve. 130. § (3) bekezdése
alapján: „ (...) Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát
helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra
utasítja.” A Ve. 77.–78. §-ai rendelkeznek a kifogásra vonatkozó általános szabályokról. A 77. § (1) bekezdése szerint: „Kifogást
a választásra irányadó jogszabály, illetőleg a választás és a választási eljárás alapelveinek (3. §) megsértése
(a továbbiakban együtt: jogszabálysértés) hivatkozással bárki benyújthat. (...) A Ve. 77. § (2) bekezdése alapján
a kifogásnak tartalmaznia kell: „a) a jogszabálysértés megjelölését, b) a jogszabálysértés bizonyítékait, c) a kifogás
benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét) és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési címét, (...).” A 77. §
(5) bekezdése szerint „[h]a a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat,
a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani.”
Tekintettel arra, hogy a jelen beadvány egyrészt formai megnevezését tekintve nem kifogás, hanem fellebbezés,
másrészt nem utal arra, hogy az OVB eljárása során jogszabályt sértett volna, és nem mutatja be annak bizonyítékait,
hanem csak amellett érvel, hogy a kérdést Magyarország Alaptörvényének rendelkezései alapján kell vizsgálni,
harmadrészt pedig az Alkotmánybíróságtól nem a Ve. 130. § (3) bekezdése szerinti jogkövetkezmények alkalmazását,
hanem az OVB döntés megváltoztatását és az aláírásgyűjtő ív hitelesítését kérte, ezért a beadvány nem felel meg
a Ve.-ben szabályozott „kifogás” formai és tartalmi feltételeinek, így érdemi elbírálásra alkalmatlan.
Az Alkotmánybíróság a fentiekre tekintettel a beadványt az Abtv. 22. § (2) bekezdésében, valamint a Ve. 116. §-ában,
a 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján, illetőleg az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009.
január, 3.) 29. § b) pontja alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. december 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1106/2015. (III. 5.) Korm. határozata a „Szabad útvonalú (Free route) légtér a Fekete-erdőtől a Fekete tengerig” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2014. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  „Szabad útvonalú (Free route) légtér a  Fekete-erdőtől a  Fekete tengerig” című projektjavaslattal
(a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  projektjavaslat vonatkozásában gondoskodjon az  Európai
Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a  913/2010/EU rendelet módosításáról és a  680/2007/EK és
67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami egyetértő nyilatkozat kiállításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1187/2012. (VI. 8.) Korm. határozata önkormányzatok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10. §-a és az adósságot keletkeztető ügyletekhez
történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján a következő határozatot hozza:
A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügyletek 2012. évben történő megkötéséhez az alábbi kiegészítő
feltételekkel.
1. Az önkormányzat az 1. mellékletben megjelölt ügyletértékek teljes összegétől és az önkormányzatot terhelő
tőkefizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését
egyik évben sem.
2.1. A fejlesztési célú ügyletekkel összefüggésben felvett hitelt, vagy a kötvénykibocsátásból származó bevételt csak
az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
2.2. Az önkormányzat az 1. mellékletben meghatározott fejlesztéshez kapcsolódó ügyletértéktől lefelé eltérhet.
3. Adósságmegújító ügyletek esetén az önkormányzat az ügyletből származó bevételét kizárólag már meglévő
adósságának visszafizetésére fordíthatja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
37/2012. (III. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. február 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Z. Zs. J. S.
magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott 7 darab országos népszavazási kezdeményezés
tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányainak hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2; fax:
06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. február 13-án 7 darab aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy a Ve. egészének rendszerében – a Ve. 3. §-ában foglalt
általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az
aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezések megfelelnek-e a Ve. 3. §-ában
szabályozott eljárási alapelveknek, ezek között a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének.
A rendeltetésszerű joggyakorlás követelménye a hitelesítési eljárás kezdeményezése során azt jelenti, hogy az
aláírásgyűjtés kezdeményezőjének az országos népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen
hatalomgyakorlás kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel kell eljárnia.
Felelősségteljesen, annak tudatában kell benyújtania kezdeményezését, hogy az általa „útjára indított” népszavazási
eljárás állásfoglalásra készteti az ország valamennyi választópolgárát, és annak eredményeként az Országgyűlést
kötelező döntés születik, amely országgyűlési döntéssé, törvénnyé válva hosszabb távon meghatározza a polgárok
jogait, kötelezettségeit, befolyásolja a társadalom életét. [18/2008. (III. 12.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint, melyet a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továbbiakban: Alkotmány) rendelkezéseinek értelmezése során alakított ki, a taxatív módon felsorolt tiltott
tárgykörökön kívül a népszavazásnak más korlátai is levezethetők [75/2009. (VII. 10.) AB számú határozat, 26/2007.
(IV. 25.) AB számú határozat, 25/1999. (VII. 7.) AB határozat]. Ilyen korlát, hogy csak olyan népszavazási kérdés
tekinthető alkotmányosan megengedhetőnek, mely nem áll ellentétben a népszavazásnak az alkotmányos
berendezkedésben betöltött szerepével. Az országos népszavazás intézménye ugyanis – amint arra az Nsztv.
preambuluma is rámutat – a választópolgároknak az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében, illetőleg
a képviseleti döntések befolyásolásában vagy megváltoztatásában való részvételével valósul meg.
Az Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság fenti álláspontját jelen ügyben is mérvadónak tekinti,
tekintettel arra, hogy az Alkotmány azon szabályozási elvei és rendelkezései, amelyből az Alkotmánybíróság
gyakorlatát levezette, az Alaptörvényben is szerepelnek. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint
a beadványozó által benyújtott, országos népszavazáson feltenni kívánt kérdések az Alaptörvény és az Nsztv.
preambuluma alapján összeegyeztethetetlenek a népszavazás alkotmányos szerepével és szabályaival, egyértelműen
kívül esnek az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek körén.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó magatartása a Ve. 3. § d) pontjában szabályozott
jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. A jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elve kiterjed
a választási eljárás minden szakaszára és az eljárások minden résztvevőjére, így irányadó az országos népszavazási
kezdeményezési eljárás benyújtójára is. Az országos népszavazás során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdései, mintáját
a Ve. 153. § e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet melléklete határozza meg. Az
Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányaival kapcsolatban
megállapította, hogy azok nem felelnek meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.)
ÖTM rendelet mellékletében lévő mintának. Tekintettel arra, hogy az aláírásgyűjtő ívet a beadványozó az „aláírást
gyűjtő polgár aláírása” rovatban aláírta, ezért e formai hiba miatt sem kerülhet sor az aláírásgyűjtő ív hitelesítésére.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdések és az aláírásgyűjtő ívek nem
felelnek meg a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § b) és e) pontja értelmében az
aláírásgyűjtő ívek hitelesítését megtagadja. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és e) pontjain és a Ve. 3. § d) pontján, 118. § (3)–(5) bekezdésein és a 153. §
e) pontján, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendeleten, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az
illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
2/2017. (V. 11.) FM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Dr. Mezőszentgyörgyi Dávidot a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján a  Földművelésügyi
Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) kiemelt génmegőrzési feladatokért felelős miniszteri biztosának
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos
a) koordinálja és összehangolja a  genetikai sokféleség megőrzésének érdekében végzett ex situ és in situ
tevékenységet az  érintett szervezeti egységekkel, háttérintézményekkel, más tárcákkal, felsőoktatási
intézményekkel és civil szervezetekkel e feladat hatókörébe eső témákban;
b) kidolgozza és felügyeli a  Minisztérium génmegőrzési feladatokat ellátó egyes háttérintézményeinek
tevékenységét és fejlesztését biztosító intézkedések jogi szabályozásának és intézményi modelljének
koncepcióját;
c) koordinálja az egyes háttérintézményeknél (Haszonállat-génmegőrzési Központ, Növényi Diverzitás Központ,
Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ, Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, nemzeti park
igazgatóságok) meglévő állományok fejlesztését és állami génbanki hálózat kialakítását, együttműködve
az e témakörben érintett tenyésztőszervezetekkel és agrár-felsőoktatási intézményekkel;
d) koordinálja a génmegőrzési feladatokkal kapcsolatos szakmai-tartalmi fejlesztési munkákat, segíti a társadalmi
kapcsolatok kialakítását és ennek érdekében kapcsolatot tart más tárcákkal, érintett szervezetekkel és piaci
szereplőkkel.
3. § A miniszteri biztos megbízatása 2017. május 1. napjától 2017. október 31. napjáig terjedő időtartamra szól.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdése alapján a földművelésügyi miniszter irányítja.
5. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 350 000 forint
összegű díjazásra jogosult.
6. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásának segítésére a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontját kell alkalmazni.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 12/2016. (XI. 10.) FM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
139/2013. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
több évtizedes, a kereskedelem- és gazdaságfejlesztést és új munkahelyek teremtését szolgáló munkája, egyedülálló,
a magyar kultúrát, oktatást és sportot támogató tevékenysége elismeréseként
Demján Sándor, a Trigranit Fejlesztési Zrt. Állami-díjas elnöke részére,
a számelméleten, a kombinatorikán és a számítástudományon átívelő kiemelkedő kutatásaiért, nemzetközileg is
a legmagasabbra értékelt világhírű eredményeiért
Szemerédi Endre Széchenyi-díjas matematikus, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Magyar Tudományos
Akadémia Rényi Alfréd Matematikai Kutatóintézet professor emeritusa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND NAGYKERESZTJE
polgári tagozata; iskolateremtő építészeti munkásságáért, történelmi hagyományaink és a modern technika ötvözésével készült
épületeiért, oktatói és közéleti tevékenysége, példaértékű életpályája elismeréseként
Csete György Kossuth-díjas építész részére,
a vallásos néphagyomány, a népköltészet szimbolikájának kutatása és megismertetése érdekében végzett
munkássága, közéleti szerepvállalása és nemzetközileg is nagyra becsült életműve elismeréseként
Erdélyi Zsuzsanna Kossuth-díjas néprajztudós, folklorista részére,
világszerte nagyra becsült, egyedülálló technikai tudással tolmácsolt, a magyar zeneművészet és zenekultúra hírnevét
öregbítő szerepformálásaiért, rendkívül eredményes zenepedagógiai tevékenységéért
Hamari Júlia operaénekes részére,
a néprajz, a magyar népművészet és a magyar kultúrtörténet örökségének új értéket teremtő közvetítéséért,
műfajgazdag, világszerte nagyra becsült művészi alkotómunkája, közéleti tevékenysége, életpályája elismeréseként
Jankovics Marcell Kossuth-díjas rajzfilmrendező, grafikus, művelődéstörténész részére,
nemzetközileg is nagyra becsült, a XX. századi magyar balettművészetet meghatározó és reprezentáló művészi
pályafutásáért, kiemelkedő művészetoktatói tevékenysége elismeréseként
Kun Zsuzsa Kossuth-díjas balettművész részére,
világszerte nagyra becsült sportolói pályafutásáért, a sakk népszerűsítése és pedagógiai alkalmazása érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Polgár Judit sakkozó, nemzetközi nagymester részére,
sokoldalú, hazánk irodalmi életét gazdagító munkásságáért, publicisztikai tevékenységéért, példamutató életpályája
elismeréseként
Sárközi Mátyás József Attila-díjas író, újságíró részére,
a tudásalapú nemzetgazdaság megteremtése érdekében végzett sokoldalú munkája, közéleti tevékenysége
elismeréseként
Széles Gábor üzletember részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL
polgári tagozata; a hagyományápolás, a bajtársi közösségek összefogása érdekében végzett kitartó, átlagon felüli tevékenysége,
példaértékű pályafutása elismeréseként
dr. Végh Ferenc nyugalmazott vezérezredes, a Bajtársi Egyesületek Országos Szövetsége Tanácsadó Testületének
elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL
katonai tagozata; az érsebészet területén végzett – nemzetközileg is elismert – tudományos kutatói munkásságáért, új gyógyító
műtéttechnikák bevezetéséért, orvosgenerációk képzéséért, valamint intézményvezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Acsády György, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Semmelweis Egyetem Ér- és Szívsebészeti Klinikájának
volt igazgatója, egyetemi tanár részére,
a magyar és a világirodalom remekművei, a nemzeti önazonosságot szolgáló hiánypótló művek közkinccsé tételéért,
több mint fél évszázados, a könyvkiadásban végzett értékmegőrző és értékalkotó tevékenysége, példaértékű életútja
elismeréseként
Bedő György könyvkiadó, a Kairosz Kiadó alapító tulajdonosa részére,
rendkívül sokoldalú, közönségét varázslatos alakításaival megörvendeztető több mint fél évszázados, a magyar
színházművészetet gazdagító művészi életpályája elismeréseként
Béres Ilona Kossuth-díjas színművész részére,
több mint fél évszázados, nagy népszerűségnek örvendő művészetéért, legendás film- és színházi szerepek
emlékezetes megformálásáért, művészi életpályája elismeréseként
Bitskey Tibor Kossuth-díjas színművész részére,
az antikvár könyvkultúra megismertetésében és fejlesztésében játszott meghatározó szerepéért, a kultúra- és
értékmentő, a könyv tiszteletére nevelő történelmi-irodalmi kincseinket megőrző fáradhatatlan munkássága
elismeréseként
Borda Lajos antikvárius, könyvkiadó részére,
nemzetközileg is nagyra becsült sportolói pályafutásáért, az utánpótlás nevelésében szerzett érdemeiért, edzői
tevékenységéért
Dunai Antal labdarúgó, edző részére,
sokoldalú, az építészeti hagyományokat továbbvivő, egyben új értéket teremtő tervező munkája, példamutató
oktatói tevékenysége elismeréseként
Ferencz István Kossuth-díjas építész, tervezőművész, a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem egyetemi tanára részére,
több évtizedes kimagasló művészettörténészi és muzeológiai tevékenységéért, jelentős publikációiért, a nagy
szakmai és közönségsikert arató Cézanne és a múlt című nemzetközi nagykiállítás megrendezéséért
dr. Geskó Judit művészettörténész, a Szépművészeti Múzeum osztályvezetője részére,
a legnemesebb építészeti hagyományokat megőrző, s azt az újjal ötvöző tervezőmunkája, közel öt évtizedes
eredményes munkássága, életpályája elismeréseként
Janáky György Ybl Miklós-díjas építész, a Janáky és Füredi Építészstúdió Kkt. alapítója, tulajdonosa részére,
a régi magyar irodalom és színjátszás terén végzett több évtizedes tudományos kutatói munkássága, oktatói és
ismeretterjesztői tevékenysége elismeréseként
dr. Kilián István irodalomtörténész, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Miskolci Egyetem professor emeritusa
részére,
Kodály Zoltán szellemi és tárgyi hagyatékának megőrzését, ápolását szolgáló elhivatott, példamutató életútja
elismeréseként
Kodály Zoltánné Péczely Sarolta énekművész részére,
a szilárd testek mechanikája területén elért kimagasló, a tudományterület fejlődését elősegítő elméleti eredményeiért,
továbbá a mechanika műszaki egyetemi oktatásának sokoldalú fejlesztéséért, tudományos közéleti tevékenységéért,
példaértékű életpályája elismeréseként
Kozák Imre Széchenyi-díjas gépészmérnök, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Miskolci Egyetem
Mechanikai Tanszékének professor emeritusa részére,
sokoldalú és szerteágazó irodalmi munkásságáért, pedagógiai, szerkesztői és közéleti tevékenységéért, példaértékű
életpályája elismeréseként
dr. Kulin Ferenc író, irodalomtörténész, politikus részére,
a fényszabályozott növényi életfolyamatok molekuláris alapjai és a növényi molekuláris foto- és kronobiológia
vizsgálatáért, határainkon túl is számon tartott iskolateremtő kutatói és oktatói tevékenysége elismeréseként
Nagy Ferenc Széchenyi-díjas biológus, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Magyar Tudományos
Akadémia Szegedi Biológiai Kutatóközpontja Növénybiológiai Intézetének tudományos tanácsadója,
igazgatóhelyettese részére,
az operairodalom szoprán főszerepeinek varázslatos tolmácsolásáért, határainkon túl is méltán népszerű
előadóművészi pályafutásáért
Pitti Katalin Liszt Ferenc-díjas operaénekes, érdemes művész részére,
a magyar úszósportban végzett, olimpiai bajnokokat nevelő eredményes tevékenysége elismeréseként
Széles Sándor úszó szakedző részére,
a nukleáris, biológiai, vegyi- és hagyományos fegyverzetkorlátozás, non-proliferáció és leszerelés területén végzett
több évtizedes kiemelkedő diplomáciai munkássága elismeréseként
Tóth Tibor nagykövet, az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezete Előkészítő Bizottságának (CTBTO) végrehajtó titkára
részére,
a magyar gyógyszeripar vállalataival folytatott több évtizedes eredményes együttműködéséért, eredményes
kutatómunkájáért, a gyógyszerkémiai oktatás megújításáért, továbbá a magas szintű ismeretekkel rendelkező
szakmai utánpótlást biztosító oktatói tevékenységéért
Tőke László Állami-díjas vegyészmérnök, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Szerveskémia és Technológia Tanszékének professor emeritusa részére,
több évtizedes tudományos, kutatói és oktatói munkássága, az Ópusztaszeri Nemzeti Történeti Emlékpark létrehozása
érdekében végzett sokirányú tevékenysége elismeréseként
dr. Trogmayer Ottó Széchenyi-díjas muzeológus, régész, a történettudomány kandidátusa, nyugalmazott egyetemi
tanár részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata; a diktatúra ellen, a független, demokratikus Magyarország megteremtése érdekében vívott önfeláldozó harcáért,
példaértékű életútja elismeréseként
Petrusz Tibor ezredes, a Politikai Elítéltek Közösségének társelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. március 8.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
168/2003. (IX. 16.) KE határozata politikai államtitkár felmentéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 23. §-a alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Kökény Mihályt, az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium politikai államtitkárát
e tisztségéből — más fontos megbízatása miatt —
2003. szeptember 14-i hatállyal felmentem. Budapest, 2003. szeptember 12.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke