type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
393/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a gépjárműadóról szóló 1991. évi
LXXXII. törvény 6. § (1) bekezdése, valamint 7. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó a gépjárműadóról szóló 1991. évi
LXXXII. törvény (a továbbiakban Gjt.) 6. § (1) bekezdésében és 7. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését
kérte. Álláspontja szerint az, hogy az adó alapját a gépjárműnek a hatósági nyilvántartásban feltüntetett, kilowattban kifejezett teljesítménye képezi, sérti az Alkotmány
70/I. §-ában meghatározott jövedelmi és vagyoni viszonyoknak megfelelő közteherviselés elvét. Az indítványozó
azzal érvelt, hogy a gépjármű teljesítménye és értéke (beszerzési ára) között nincs közvetlen összefüggés, így a nagyobb teljesítményű gépjármű értéke nem szükségszerűen
nagyobb. Meglátása szerint a gépjárműadó alapjának a
gépjármű beszerzési árához kellene igazodnia, azaz kizárólag a vagyontárgy értéke lehetne az adó alapja.
Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az
indítvány benyújtását követően a Gjt. kifogásolt 7. §
(1) bekezdését 2010. január 1-jei hatállyal a közteherviselés rendszerének átalakítását célzó törvénymódosításokról
szóló 2009. évi LXXVII. törvény 78. §-a módosította.
A változás az adó mértékét érintette, az indítványozó által
felvetett alkotmányossági problémát nem szüntette meg.
A vizsgálatot ezért az Alkotmánybíróság – gyakorlatának
megfelelően – az elbíráláskor hatályos törvényszöveg vonatkozásában folytatta le.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„70/I. § Minden természetes személy, jogi személy és
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.”
2. A Gjt. támadott rendelkezései:
„6. § (1) Az adó alapja személyszállító gépjármű – ide
nem értve az autóbuszt – hatósági nyilvántartásban feltüntetett teljesítménye, kilowattban kifejezve. Ha a hatósági
nyilvántartásban a személyszállító gépjármű teljesítménye
csak lóerőben van feltüntetve, akkor a lóerőben kifejezett
teljesítményt 1,36-tal kell osztani, s az eredményt a kerekítés általános szabályai szerint egész számra kell kerekíteni. Ha a hatósági nyilvántartás a személyszállító gépjármű
teljesítményét nem tartalmazza, akkor az adóhatóság a
személyszállító gépjármű azonosító adataival megkeresi
az illetékes közlekedési hatóságot a személyszállító gépjármű teljesítménye közlése végett. Ez esetben ezt az adatot kell a személyszállító gépjármű adóalapjának tekinteni.”
„7. § (1) Az adó mértéke a 6. § (1) bekezdése szerinti
adóalap után a gépjármű
– gyártási évében és az azt követő 3 naptári évben
345 Ft/kilowatt,
– gyártási évet követő 4–7. naptári évben 300 Ft/kilowatt,
– gyártási évet követő 8–11. naptári évben 230 Ft/kilowatt,
– gyártási évet követő 12–15. naptári évben 185 Ft/kilowatt,
– gyártási évet követő 16. naptári évben és az azt követő
naptári években 140 Ft/kilowatt.”
III. Az indítvány az alábbiak szerint nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság a 221/B/1997. AB határozatá
ban (ABH 2000, 683.) a Gjt. 7. §-át az Alkotmány 57. §
(5) bekezdése, 64. §-a és 70/K. §-a vonatkozásában, míg a
126/B/1999. AB határozatában (ABH 2000, 1048.; a továbbiakban: Abh.) a Gjt. 6. és 7. §-ait az Alkotmány
70/I. §-ában megfogalmazott arányos közteherviselés elve
vonatkozásában már megvizsgálta. Ezért az Alkotmánybíróságnak előbb abban kellett állást foglalnia, hogy az indítvány nem minősül-e ítélt dolognak. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. §
c) pontja értelmében az Alkotmánybíróság az eljárást megszünteti, ha az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az Alkotmánynak ugyanarra a §-ára, illetőleg alkotmányos elvére (értékére) – ezen belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alkotmánysértést
megállapítani.
Az Alkotmánybíróság egyrészt megállapította, hogy a
221/B/1997. AB határozatban elbírált indítványhoz képest
jelen ügyben a vizsgálat alapját nem az Alkotmány 57. §
(5) bekezdése, 64. §-a, illetve 70/K. §-a, hanem 70/I. §-a
képezi. Másrészt, a Gjt.-nek az adó alapját és mértékét
meghatározó 6. és 7. §-át az Abh.-ban elbírált szöveghez
képest a jogalkotó több alkalommal módosította. A korábbi alkotmányossági vizsgálat során arról kellett döntenie
az Alkotmánybíróságnak, hogy összhangban áll-e az arányos közteherviselés elvével az, hogy a gépjárműadó alapját a gépjárműnek a forgalmi engedélyben feltüntetett saját
tömege (önsúly) képezi. A jelenleg hatályos szabályozás
szerint az adó alapja már nem az önsúly, hanem a gépjárműnek a hatósági nyilvántartásban feltüntetett teljesítménye kilowattban kifejezve. Emellett az adó mértékének
meghatározásánál a törvény figyelemmel van a gépjármű
korára is, mellyel arányosan az adó mértéke fokozatos
csökken. Tekintettel arra, hogy a jelen ügyben megvizsgálandó rendelkezés tartalmában más, mint az Abh.-ban
vizsgált szabályozás, e vonatkozásban sem áll fenn ítélt
dolog esete. Ezért az Alkotmánybíróság az indítványt érdemben bírálta el.
2. Az Alkotmány 70/I. §-a előírja, hogy minden természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni. Az
Alkotmánybíróság – az Abh.-ban is megerősített (ABH
2001, 1048, 1051.) – gyakorlatában ez azt jelenti, hogy a
közterhekhez való hozzájárulási kötelezettség feleljen
meg a kötelezett jövedelmi és vagyoni viszonyainak.
Mindazonáltal az Alkotmány idézett rendelkezése nem
követeli meg, hogy minden egyes adó megállapításánál az
adó mértékét az adó tárgyaként megállapított jövedelem
vagy vagyon nagyságától, illetőleg értékétől függően,
differenciáltan, azzal arányosan kell meghatározni.
(66/B/1992. AB határozat, ABH 1992, 735, 737.) Az Alkotmány továbbá azt sem követeli meg, hogy a közteherviselési kötelezettség alapjává tenni, s ezáltal adóztatni csak
jövedelmet és vagyont lehet (kell) (448/B/1994. AB határozat, ABH 1213, 1216.). A jogalkotónak – mindaddig,
amíg a kötelezettek jövedelmi és vagyoni viszonyaival való közvetlen kapcsolat és arányosság fennáll – nagy a szabadsága abban a kérdésben, hogy a közteherviselési kötelezettség kiindulópontjaként milyen gazdasági forrást választ ki, és ennek alapján mit jelöl a közteher tárgyának, illetve alapjának. (620/B/1992. AB határozat, ABH 1994,
539, 541.)
Bár az Abh.-ban az Alkotmánybíróság a gépjármű önsúlya alapján történő adóztatást bírálta el, egyes megállapításai megfelelően irányadók a jelen ügyben is. Eszerint
„[a] gépjárműadó évente visszatérő fizetési kötelezettséget jelent, a gépjármű értéke azonban évről-évre jelentősen változhat, a tényleges (forgalmi) érték a gépjármű
meghatározott időpontban fennálló állapotát adja, amelyet
a használati mód befolyásol. Mindezekre tekintettel célszerűtlen és az adóigazgatási eljárásban gyakorlatilag kivitelezhetetlen helyzetet teremtene, ha az adóalap a nehezen
követhető és jogvitát gerjesztő – meghatározott időpontban fennálló, vagy évente folyamatosan változó – érték
alapján kerülne meghatározásra. A katalógus ár alkalmazása sem tükrözné a tényleges értéket. Mind az adófizető
gépjármű-tulajdonos, mind az adóhatóság számára kiszámíthatóbb, egyszerűbb adózástechnikai megoldás a Gjt.
által alkalmazott adómegállapítási módszer.” (ABH 2001,
1048, 1051.)
Az Alkotmánybíróság a 125/B/1999. AB határozatban a
gépjárművek tulajdonjogának megszerzése esetén fizetendő, a hajtómotor hengerűrtartalmán, illetve tömegén alapuló vagyonszerzési illeték alkotmányosságát vizsgálta az
arányos közteherviselés elvével összefüggésben. Ennek
során megállapította: „Az Itv. megalkotásakor az Országgyűlés figyelemmel volt a gépjármű, mint adótárgy sajátos
jellegére. Egyfelől figyelembe vette, hogy a gépjármű jellemzően értékes vagyontárgy, amelynek mind a megszerzése, mind pedig a fenntartása feltételez egy megfelelő vagyoni, jövedelmi helyzetet, azaz teherviselő képességet.
Ennek megfelelően vonta a gépjármű megszerzését a
visszterhes vagyonátruházási illeték körébe. Másfelől
azonban figyelembe vette azt is, hogy a gépjármű olyan
használati eszköz, amelynek használati értéke – használhatósága – és forgalmi értéke között nincs feltétlenül szoros összefüggés. Egy adott használt gépjármű forgalmi értékét alapvetően meghatározza annak műszaki állapota,
azaz a gépjármű használhatósági foga. A gépjárművek forgalmi értékét (piaci értékét) befolyásolja azonban – még az
évszakoktól is függő – piaci helyzet és szubjektív szempontok is.” (ABH 2006, 1213, 1216.) Az Alkotmánybíróság nem találta az arányos közteherviselés elvét sértőnek
azt, hogy az illeték alapja nem a gépjármű forgalmi értéke,
hanem a motor hengerűrtartalma, illetve tömege volt, melyek nagyságára tekintettel a jogalkotó differenciáltan határozta meg az illeték mértékét.
Az Alkotmánybíróság a 8/2010. (I. 28.) AB határozatában foglalkozott a gépjárművek teljesítmény alapján történő adóztatásának és az Alkotmány 70/I. §-ának a kapcsolatával. Ennek keretében – megerősítve korábbi megállapításait – kimondta, hogy nem alkotmányellenes, ha a jogalkotó az adókötelezettség megállapítása kapcsán olyan
adótechnikát választ, amely szerint nem az adóköteles vagyontárgy értéke képezi az adó alapját. Ez különösen a
gépjárművek adóztatása esetében tűnik indokoltnak.
A törvényalkotó figyelemmel lehet a gépjármű, mint adótárgy sajátos jellegére, s ennek megfelelően a gépjárművek
adóztatása esetén nem feltétlenül a gépjármű értéke kell
hogy az adó alapja legyen. Mindez nem alkotmányellenes,
ha az adókötelezettség alá vont jármű után fizetendő adó
közvetlen összefüggésben áll és arányos az állampolgár
jövedelmi és vagyoni viszonyaival, helyzetével. Az Alkotmánybíróság fenti határozatában megállapította, hogy az
adó mértéke az adott jármű valamely lényeges sajátosságához (személygépjármű tekintetében a teljesítmény) igazodik úgy, hogy az adó mértéke a jármű életkorával, vagyis
értékvesztésével csökken. Ez az adótechnika garantálni
képes azt, hogy a járművek után fizetendő adó mértéke a
tényleges vagyoni viszonyokhoz közelítsen, s ilyen módon közvetlen összefüggésben álljon az állampolgár jövedelmi és vagyoni viszonyaival. (MK 2010, 10. szám,
7060., 7077. o.)
Az Alkotmánybíróság a gépjárműadóval kapcsolatos
jelen ügy kapcsán is irányadónak tekintette fenti megállapításait. Nem ellentétes ezért az arányos közteherviselés
elvével, hogy a jogalkotó az adó alapjaként nem a gépjármű forgalmi értékét, hanem annak teljesítményét határozta
meg. Mivel az adó mértéke a jármű lényeges tulajdonságához igazodik, és a jármű életkorával – így az értékvesztésével – csökken, az állampolgárok jövedelmi és vagyoni
viszonyai, valamint az adó közötti közvetlen összefüggés
és arányosság kimutatható. Mindezekre tekintettel az
Alkotmánybíróság az indítványt elutasította.
Budapest, 2010. március 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
7/2010. (IV. 30.) EüM utasítása az Egészségbiztosítási Felügyelet Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 72. §
(1) bekezdésében foglaltak alapján – a miniszterelnök jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § Az Egészségbiztosítási Felügyelet Szervezeti és Működési Szabályzatát jelen utasítás melléklete tartalmazza.
2. § (1) Ez az utasítás a Magyar Közlönyben történő közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az Egészségbiztosítási Felügyelet Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2007. (MK 70.) EüM
utasítás. Dr. Székely Tamás s. k.,


text:
1740/2013. (X. 14.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0022 azonosító számú [„8. sz. főút Várpalota–Veszprém I. szakasz 33+100–39+600 km sz. (Pétfürdő–Hajmáskér) közötti szakasz 115 kN-os burkolat-megerősítése, korszerűsítése” című] projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0022 azonosító számú, „8. sz. főút Várpalota–Veszprém
I. szakasz 33+100–39+600 km sz. (Pétfürdő–Hajmáskér) közötti szakasz 115 kN-os burkolat-megerősítése,
korszerűsítése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul a  támogatási szerződés Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító
Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárások eredményeként
a nyertes ajánlattevőkkel történő szerződéskötést követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
97/2017. (IX. 14.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere javaslatára
Azbej Tristant az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2017. szeptember 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2006. (III. 19.) GKM utasítása a befogadó nemzeti támogatás ágazati feladatainak előkészítéséről, megtervezéséről, illetve végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 53. §-a (2)
bekezdésének a) pontja alapján – a befogadó nemzeti
támogatás egyes kérdéseiről szóló 176/2003. (X. 28.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 8. §-ában foglaltakra,
valamint a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 171/2002. (VIII. 9.) Korm. rendelet 8.
§-ának a) pontjában és a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló 131/2003. (VIII. 12.) Korm. rendelet 1. számú mellékletében a gazdasági és közlekedési miniszter
számára meghatározott feladatokra figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1.§ (1) Az utasítás hatálya kiterjed
a) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a további
akban: GKM) Szervezeti és Működési Szabályzatában
megjelölt főosztályaira,
b) a miniszter irányítása és felügyelete alá tartozó, a befogadó nemzeti támogatás (a továbbiakban: BNT) feladatainak ellátására a mellékletben kijelölt ipari, energetikai,
közlekedési és kereskedelmi költségvetési szervekre és
gazdálkodó szervezetekre.
(2) Az R. 8. §-ának c) pontjában meghatározottak alapján a BNT feladatok tervezésére és a végrehajtás előkészítésének szervezésére, ezzel kapcsolatos adatok szolgáltatására a mellékletben felsorolt szervezeteket jelölöm ki.
(3) A BNT ágazati feladatainak végrehajtásáért a közigazgatási államtitkár felelős, az előkészítéssel, a tervezéssel, valamint a végrehajtás szervezésével kapcsolatos feladatokat a közlekedési helyettes államtitkár irányításával a
Védelem-koordinációs Főosztály – az ágazati feladatokban érintett minisztériumi szakmai főosztályok bevonásával – végzi.
(4) Az R. 6. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
Tárcaközi Tervező Bizottság (a továbbiakban: TTB) munkájában a GKM-et a Védelem-koordinációs Főosztály vezetője képviseli, akadályoztatása esetén helyettesítéséről a
közlekedési helyettes államtitkár gondoskodik.
2. § A BNT ágazati feladatait az R. 2. §-ának (1) bekezdése
szerinti szövetséges fegyveres erők Magyarország terüle
tén történő működéséhez szükséges ipari-, kereskedelmi-,
közlekedési- és energetikai szolgáltatások biztosításának
előkészítése, illetve a benyújtott igények kielégítésének
megszervezése jelenti.
3. § (1) Az R. 3. §-ában meghatározott BNT feladatok előkészítését tárca szinten a Védelem-koordinációs Főosztály
– az érintett ágazati szakmai főosztályokkal együttműködve – tervezi és irányítja, amely keretében:
a) a TTB által jóváhagyott Tervezési Módszertani Útmutató alapján szervezi és végzi az ágazati rész- és összesített tervek kidolgozását;
b) előkészíti az ágazati feladatok végrehajtásába bevonható szervezetek kijelölését, gondoskodik a kijelölési okmányok összeállításáról és azoknak az érintettek részére
történő eljuttatásáról, továbbá a megyei és fővárosi védelmi bizottságok tájékoztatásáról a területén működő szervezetek kijelöléséről;
c) a Hvt. 34. §-a (1) bekezdésének d) pontja szerint meghatározza a mellékletben kijelölt szolgáltatók adatszolgáltatási kötelezettségét és a szakmai követelmények egyidejű átadásával kezdeményezi az Informatikai Főosztálynál
az adatok évenkénti összegyűjtését, feldolgozását, valamint azoknak a Honvédelmi Minisztériumhoz történő
eljuttatását;
d) kialakítja a BNT igények fogadásának, feldolgozásának és továbbításának rendjét annak érdekében, hogy azok
a kijelölt szolgáltatók részére pontosítva és időben rendelkezésre álljanak;
e) szervezi és irányítja az ágazati feladatokban részt
vevő szervezetek felkészítését, gondoskodik a kijelölt
szervezetek meghatározott képességeinek és feladatvégrehajtási készségének ellenőrzéséről.
(2) A BNT feladatokban érintett szakmai főosztályok a
Védelem-koordinációs Főosztály útmutatása szerint
a) végzik:
aa) az ágazati feladatok meghatározását,
ab) a szakmai irányításuk (felügyeletük) alá tartozó
szervezetek kijelölését és egyedi feladataik meghatározását, ac) a Hvt. 34. §-a (1) bekezdésének d) pontja szerinti
adatszolgáltatások teljesítését,
ad) a szakterületre vonatkozó feladatok tervezését,
megvalósítását, a működési feltételek kialakítását, meglétének ellenőrzését,
ae) a szakállomány felkészítését; b) közreműködnek:
ba) az ágazati és a tárca adatbázisának kialakításában,
bb) a feladatok végrehajtásához szükséges ágazati rész
és összesített tervek kidolgozásában,
bc) a különböző szintű együttműködések szervezésében
és fenntartásában. 4. § (1) Konkrét BNT feladat előkészítése és végrehajtása
időszakában a tárcánál megjelent BNT igény kielégítésének szervezésére a minisztériumban munkacsoportot kell
létrehozni és működtetni.
(2) A munkacsoport vezetője a Védelem-koordinációs
főosztályvezető. (3) A munkacsoport tagjai:
a) a Védelem-koordinációs Főosztály,
b) a feladatban érintett szakmai főosztályok, és
c) a bevonásra kerülő intézmények, társaságok, szolgál
tató szervezetek kijelölt munkatársai. (4) A bevonásra kerülő intézményeket, társaságokat és
szolgáltató szervezeteket, valamint a szakmai főosztályok
munkatársait – az érintett szakmai főosztályvezetőkkel
egyeztetve – a Védelem-koordinációs Főosztály vezetőjének javaslatára a közigazgatási államtitkár jelöli ki.
5.§ A BNT ágazati feladatainak megtervezése a szövetséges fegyveres erők parancsnoksága, illetve a küldő nemzetek által adott szükségleti jegyzék alapján történik, amelynek során a következő feladatok végrehajtására kell
felkészülni:
a) a szükségleti jegyzéken szereplő igények és az igénykielégítési lehetőségek összevetése útján a tárca válaszainak megfogalmazására,
b) a TTB döntésének megfelelően az igények egyeztetésére a szövetségesekkel, illetve a kijelölt szolgáltatókkal,
c) az Egyetértési Nyilatkozat kimunkálásában, valamint
a kezdeti szükségleti jegyzék alapján a R. 2. §-ának (9) bekezdésében meghatározott Technikai Megállapodás kidolgozásában való közreműködésre,
d) a R. 19. §-ának (1) bekezdésében meghatározott helyszíni szemlék megszervezésében és végrehajtásában történő részvételre,
e) a részletes szükségleti jegyzék alapján az igényelt
szolgáltatások pontosítására, annak eredményéről a szolgáltatók értesítésére,
f) a Kormány által elfogadott és véglegesített válaszok,
valamint a Megállapodás alapján a BNT feladatok végrehajtásának megtervezésére,
g) a BNT végrehajtása folyamatában felmerülő új igényekkel kapcsolatos ágazati feladatok tervezésére a BNT
Koordinációs Irodával együttműködésben.
6. § (1) A szövetséges erők részéről igénybevételre tervezett
polgári szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződések
alapját az elfogadott Egyetértési Nyilatkozat, valamint
Technikai Megállapodás képezi.
(2) A BNT tárca feladatainak végrehajtásához szükséges személyi-, tárgyi- és anyagi feltételek megteremtéséről
a Védelem-koordinációs Főosztály vezetőjének javaslata
alapján a közigazgatási államtitkár gondoskodik.
(3) A BNT feladatai koordinálására – az R. 20. §-ában
meghatározott – létrehozásra kerülő koordinációs iroda
munkájában a GKM-et a közigazgatási államtitkár által
felhatalmazott személy képviseli.
7. § Ez az utasítás 2006. április 1-jén lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1395/2014. (VII. 18.) Korm. határozata a parlagfű elleni védekezést szolgáló intézkedések támogatása érdekében a Vidékfejlesztési Minisztérium és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 24.  § (1)  bekezdés
d)  pontjában meghatározottak alapján, a  fővárosi és megyei kormányhivataloknak a  parlagfű elleni közérdekű
védekezések végrehajtása kapcsán felmerült költségeik fedezetére 38,1 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár
célelőirányzatok alcím, 10. Parlagfű elleni közérdekű védekezés végrehajtásának támogatása jogcímcsoport terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és
járási kormányhivatalok cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: földművelésügyi miniszter
 igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1799/2015. (XI. 10.) Korm. határozata az Iparművészeti Múzeum Transzparencia Programjának támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Iparművészeti Múzeum (a  továbbiakban: Múzeum) Transzparencia Programjának (a  továbbiakban:
Program) támogatásával, melynek célja, hogy a  Múzeum műtárgyainak adatai digitalizált formában elérhetőek
legyenek az interneten;
2. a Program 2015. évi támogatása érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy 115 millió forint összegű
forrást biztosítson a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. a Program 2016–2017. évre vonatkozó elemeinek támogatása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági
minisztert, hogy évente 100 millió forint összegű forrást biztosítson az  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet
költségvetésében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a) 2016. évre vonatkozóan: a 2016. évi központi költségvetés végrehajtásával,
 b) 2017. évre vonatkozóan: a 2017. évi központi költségvetés tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2011. (V. 26.) OGY határozata Káli Sándor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Káli Sándor országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Miskolci Városi Bíróság
12. B. 4049/2010/7. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1668/2016. (XI. 23.) Korm. határozata egyes fejezetek közötti előirányzat átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
19.  § (5)  bekezdésében és az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva – az  előirányzatokon keletkezett megtakarításokat figyelembe véve – elrendeli a  Kvtv.
1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 31. Szociálpolitikai menetdíj támogatás
cím terhére 7000,0 millió forint, a  33. Állam által vállalt kezesség és viszontgarancia érvényesítése cím terhére
15 800,0 millió forint, valamint a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 33. Országvédelmi Alap cím terhére
25  200,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását, elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a Kvtv. 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár cím javára,
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2013. (VII. 19.) NGM utasítása a fejezetet irányító szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 173.  § (1)  bekezdése alapján
– a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára figyelemmel – a  Nemzetgazdasági Minisztérium
fejezetét érintő egyes, a fejezetet irányító szerv vezetője hatáskörébe utalt jogok átruházásáról, valamint az irányító szervi feladatok
ellátásáról a következők szerint rendelkezem:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az  utasítás hatálya a  Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) fejezetébe tartozó költségvetési
intézményi és a fejezeti kezelésű költségvetési előirányzatokra terjed ki.
2. A költségvetési javaslat összeállítása, elemi költségvetés 2. § (1) A tervezést és annak megalapozását szolgáló előkészítés feladatait, az ágazati stratégiai célok és prioritások mentén,
fejezeti szinten a közigazgatási államtitkár irányítja.
(2) A fejezetbe sorolt intézmények tervezett bevételeit és kiadásait az ágazati prioritások figyelembevételével az NGM
tervezési tájékoztatója alapján meghatározott részletezettséggel – a  szakmai felügyeletet gyakorló helyettes
államtitkár egyetértésével – a  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály tervezi meg az  érintett intézmények
közreműködésével.
(3) A  fejezeti kezelésű előirányzatok tervezésének előkészítését a  kötelezettségek, determinációk számbavételével,
az  NGM tervezési tájékoztatója alapján a  szakmai kezelők bevonásával a  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály
látja el.
(4) A  (2) és (3)  bekezdés szerinti előkészítést követően a  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály döntési javaslatot
terjeszt elő a közigazgatási államtitkár részére.
(5) A (4) bekezdés szerinti közigazgatási államtitkári döntés alapján a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály véglegezi
az  intézmények és a  fejezeti kezelésű előirányzatok tervezett bevételeit és kiadásait és az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 13.  § (4)  bekezdése, valamint az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 17. § (2) bekezdés c) pontja alapján
összeállított költségvetési javaslatot megküldi az államháztartásért felelős államtitkárnak.
(6) A  központi költségvetési törvény kihirdetését követően a  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály megállapítja
a  fejezet irányítása alá tartozó intézmények kiemelt kiadási és bevételi előirányzatait, továbbá a  fejezeti kezelésű
előirányzatok kiemelt kiadási és bevételi előirányzatai meghatározása érdekében egyeztet a szakmai kezelőkkel.
(7) A  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály az  előzetes kincstári költségvetést december 20-áig, a  kincstári
költségvetést a költségvetési év január 10-éig megküldi az érintett intézményeknek, a fejezeti kezelésű előirányzatok
kezelő szerveinek, valamint a Magyar Államkincstárnak (a továbbiakban: Kincstár).
(8) Amennyiben a  központi költségvetési törvényben megállapított fejezeti kezelésű előirányzat több részfeladatra
kerül felhasználásra, a részfeladatok szerinti felosztást a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály koordinálja, melyet
közigazgatási államtitkár hagy jóvá. A részfeladatokra jóváhagyott keretek évközi módosítását az előirányzat szakmai
kezelőjének kezdeményezése alapján, a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály terjeszti a közigazgatási államtitkár
elé jóváhagyásra. A részfeladatok közötti átcsoportosításról a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály az előirányzat
szakmai kezelőjét tájékoztatni köteles.
(9) A fejezeti kezelésű előirányzatok elemi költségvetését a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály készíti el a szakmai
kezelők bevonásával. A szakmai kezelőktől kért adatok körét és az adatszolgáltatás formáját előzetesen a Költségvetési
és Gazdálkodási Főosztály határozza meg.
(10) A fejezet irányítása alá tartozó intézmények és a fejezeti kezelésű előirányzatok elemi költségvetését – irányító szervi
hatáskörben – a  közigazgatási államtitkár hagyja jóvá. A  jóváhagyott elemi költségvetésekről a  Költségvetési és
Gazdálkodási Főosztály adatot szolgáltat a Kincstár részére a költségvetési év február 28-áig.
3. Az előirányzatok irányítási jogkörben történő átcsoportosítása, módosítása, nyilvántartása
3. § (1) A közigazgatási államtitkár hatáskörébe tartozik:
a) Az Áht. 33. § (3) bekezdése szerinti, fejezeten belül, az intézmények előirányzatai terhére történő átcsoportosítás
jóváhagyása. A jóváhagyás a szakmai felügyeletet ellátó felsővezetőnek az egyetértésével történik.
b) Az Áht. 33.  § (4)  bekezdés a)  pont szerinti, fejezeten belül a  fejezeti kezelésű előirányzatok terhére történő
átcsoportosítás kezdeményezése – a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály javaslatára – a Nemzetgazdasági
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 11/2013. (VI. 3.) NGM utasítás (a továbbiakban:
SZMSZ) 1. melléklet, 4. függelék, IV. pont 5. alpontjában delegált címzettnél.
c) Az Áht. 33.  § (4)  bekezdés b)  pont szerinti, fejezeti általános tartalék fejezeten belüli átcsoportosításának
jóváhagyása.
d) Az Ávr. 35. § (3) bekezdése szerinti, intézmények és fejezeti kezelésű előirányzatok 30 millió forintot meghaladó
többletbevétel felhasználásának engedélyezése.
e) Az Ávr. 35. § (2)  bekezdése szerinti, intézmények és fejezeti kezelésű előirányzatok többletbevétel
felhasználásának kezdeményezése – a  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály javaslatára – az  SZMSZ
1. melléklet, 4. függelék, IV. pont 47. alpontjában delegált címzettnél.
f ) Az Ávr. 43.  § (3)  bekezdése szerinti, intézmények és fejezeti kezelésű előirányzatok személyi juttatások
előirányzataira történő átcsoportosítás kezdeményezése – a  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály
javaslatára – az SZMSZ 1. melléklet, 4. függelék, IV. pont 49. alpontjában delegált címzettnél.
g) Az intézményeket és a fejezeti kezelésű előirányzatokat érintő zárolás mértékének meghatározása a Kormány
által a fejezet részére előírt zárolási kötelezettség alapján.
(2) A Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály feladatkörébe tartozik:
a) Kormányrendelet, kormányhatározat alapján történő előirányzat-módosítás végrehajtása.
b) Az Ávr. 35. § (3)  bekezdése szerinti, a  fejezeten belül, az  intézmények és a  fejezeti kezelésű előirányzatok
30 millió forintot el nem érő többletbevétel felhasználásának engedélyezése.
c) Az Ávr. 36. § (4) bekezdése szerinti fejezeti kezelésű előirányzat-maradvány előirányzatosítása.
d) Az Ávr. 36. § (4) bekezdése szerinti, fejezeti kezelésű előirányzatok kiadási-bevételi előirányzatának a növelése
a módosított előirányzaton felüli pénzügyileg teljesült összeggel.
e) Az Ávr. 43. § (1)  bekezdése szerinti, fejezeti kezelésű előirányzat kiemelt előirányzatai közötti előirányzat
átcsoportosítás jóváhagyása.
 (3) Az  (1) és (2)  bekezdésben nem szabályozott előirányzat-átcsoportosítás jóváhagyására a  közigazgatási államtitkár
jogosult.
 (4) A  fejezetek közötti, továbbá kezelő és lebonyolító szervekkel kötött megállapodások aláírására a  közigazgatási
államtitkár jogosult.
 (5) Többletbevétel keletkezése esetén az intézmények és a fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelői a felhasználásra
vonatkozó igényüket a  tárgyhónapot követő hónap 15-éig (december hónapban folyamatosan) a  Költségvetési
és Gazdálkodási Főosztály részére benyújtják. Az  intézmény és a  szakmai kezelők által megküldött kérelemnek
tartalmaznia kell a  többletbevétel keletkezésének okát, a  bevétel jellegét, a  tervezett felhasználás módját, külön
megjelölve, ha annak felhasználási célja jogszabály, szerződés, nemzetközi kötelezettség vagy más hasonló okból
kötött. A  kérelmeket a  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály felülvizsgálja és szükség esetén gondoskodik
az engedélyezésről.
(6) Amennyiben a  többletbevétel felhasználása nem kerül engedélyezésre, abban az  esetben a  Költségvetési és
Gazdálkodási Főosztály erről az érintetteket értesíti, és a felhasználásra nem engedélyezett többletbevételt a döntés
közlésétől számított öt napon belül az irányító szerv számlájára szükséges befizetni.
(7) A többletbevétel felhasználásának engedélyezése után lehet a bevételi előirányzatot módosítani.
 (8) A  Kincstár részére benyújtásra kerülő és az  előirányzat-módosítások végrehajtását kezdeményező nyomtatványok
elkészítése és rögzítése a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály feladata.
 (9) A költségvetés végrehajtása során az intézményi és a fejezeti kezelésű előirányzatokról, azok módosításairól, valamint
az  intézmények irányítási jogkörben történő előirányzat-módosításairól és felhasználásáról a  Költségvetési és
Gazdálkodási Főosztály nyilvántartást vezet. Az irányítási jogkörben történő előirányzat-módosítások a Költségvetési
és Gazdálkodási Főosztály vezetőjének egyetértésével kerülnek jóváhagyásra.
(10) Az előirányzat-módosításokkal összefüggésben az Ávr. 41. § (4) bekezdése, illetve 44. § (1) bekezdése szerinti pénzügyi
ellenjegyzési feladatokat az Ávr. 55. § szabályainak megfelelően a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály vezetője,
vagy az általa kijelölt pénzügyi ellenjegyző látja el.
4. Költségvetési beszámolás, zárszámadás, előirányzat-maradvány megállapítása, felhasználása 4. § (1) A költségvetés teljesítéséről készülő időközi mérlegjelentés, féléves és éves beszámolók tekintetében a Költségvetési
és Gazdálkodási Főosztály vezetője irányító szervi hatáskörben meghatározza a beszámolók beküldési határidejét.
Mind az intézmények esetében, mind a fejezeti kezelésű előirányzatoknál a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály
vezetője meghatározza a szöveges indokolás részletes szabályait, a kötelezően előírtakon túlmenő adatszolgáltatást.
(2) A  fejezeti kezelésű előirányzatok és az  intézmények időközi mérlegjelentését, féléves és éves beszámolóit
a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály vizsgálja felül.
(3) Az  intézmények beszámolóit – az értékelést követően – a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá. A  jóváhagyásról
a  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály – az elfogadott beszámolási dokumentáció visszaküldésével – értesíti
az intézmények vezetőjét.
(4) A  fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolóját – mint a  beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy – a
Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály vezetője, a szerv vezetőjeként pedig közigazgatási államtitkár írja alá.
(5) A fejezet maradvány elszámolásának elkészítését a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály fogja össze, és a maradvány
elszámolása számadatainak felülvizsgálatát követően a fejezeti szintű, összesített adatokat előkészíti a közigazgatási
államtitkár részére jóváhagyásra.
(6) A zárszámadással kapcsolatos munkálatokat a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály koordinálja.
5. Vegyes rendelkezések 5. § (1) Az intézmények törzskönyvi nyilvántartásba vételéről, valamint a törzskönyvi nyilvántartás adatait érintő változások
– ideértve a nyilvántartásból való törlést is – átvezetéséről a Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály gondoskodik.
(2) Amennyiben a  fejezetre összesített, éves halmozott kiadási, illetve bevételi teljesítési adatok 5%-át két egymást
követő hónapban meghaladják a  függő, átfutó, kiegyenlítő kiadások, illetve a  függő, átfutó, kiegyenlítő bevételek
és a  nem azonosított bevételek, a  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály köteles megvizsgálni annak okait, és
megtenni a szükséges intézkedéseket ezen kiadások és bevételek rendezésére.
(3) Az irányító szerv vezetője belső ellenőrzést végezhet az irányítása alá tartozó bármely intézménynél.
 (4) A  Költségvetési és Gazdálkodási Főosztály gondoskodik a  jogszabályokban előírt adatszolgáltatási kötelezettség
teljesítéséről, szükség szerint az adatok bekéréséről. 6. Záró rendelkezések
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a  fejezetet irányító szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló 5/2012. (III. 9.)
NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
269/2016. (VIII. 5.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993.  évi LV.  törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/11372-2/2016. számú előterjesztésére – Lőrinc Csaba (névmódosítás előtti
neve: Levrinc Csaba Olekszandrovics; más átírással: Levrints Chobo; születési hely, idő: Nagymuzsaly [Szovjetunió],
1990. május 4.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. július 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
46/2010. (HK 11.) HM FLÜ intézkedése.  a „RÁBA H-sorozatú gépjárművek csapatjavítási szakutasítás” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az „RÁBA H-sorozatú gépjárművek csapatjavítási szakutasítás” című főnökségi kiadvány hatályba
léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség Rába H-sorozatú gépjárműveket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. Az „RÁBA H-sorozatú gépjárművek csapatjavítási
szakutasítás” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés
mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt a Rába H-sorozatú gépjárműveket alkalmazó katonai szervezetek üzemeltető szakszemélyzete
részleteiben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététele napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József vezérőrnagy s. k.,
vezérigazgató


text:
265/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kazsimérszki Líviát
2017. július 15. napjától 2020. július 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
270/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Székely Zsófiát
2017. július 15. napjától 2020. július 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2006. (III. 14.) NKÖM rendelete az „art” mozi-hálózat fejlesztésének támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 5. számú
mellékletének 12. pontjában foglalt felhatalmazás alapján
az „art” mozi-hálózat fejlesztését szolgáló előirányzat felhasználására vonatkozó részletes szabályok megállapítása
céljából a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma
(a továbbiakban: minisztérium) a Tv. 5. számú mellékletének 12. pontjában meghatározott 100 millió Ft támogatási
előirányzatot az e rendeletben előírt pályázati eljárás
(a továbbiakban: pályázat) útján osztja el a támogatottak
között.
(2) A támogatás visszatérítési kötelezettség nélküli juttatás, amely az e rendeletben és a pályázati felhívásban
meghatározott módon, csak a pályázati támogatást elnyerő
fejlesztésekre használható fel.
2. § A pályázat célja, hogy
a) elősegítse az „art” mozik korszerűsítését és ezáltal a
nézői igények magas technikai színvonalon való kielégítésének lehetőségét, ideértve a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi
XXVI. törvénynek a középületek akadálymentesítésére
vonatkozó rendelkezései megvalósulását;
b) elősegítse a helyi önkormányzatok (a továbbiakban:
önkormányzat) által fenntartott vagy támogatott mozik
olyan fejlesztéseinek megvalósulását, amelyek a filmszínházak műszaki, illetve kényelmi feltételeire vonatkozó
nemzetközi paraméterek kialakítását szolgálják;
c) a fővároson kívül az ország más településein is lehetőséget teremtsen a magyar és európai, illetve az egyéb
„art” besorolású filmalkotások megfelelő körülmények
között történő bemutatására, és ezzel ösztönözze e filmek
széles körű terjesztését;
d) segítse több éves mozi-fejlesztési program keretében az „art” mozik korszerűsítését, illetve kialakítását.
3. § (1) A pályázaton önkormányzatok vehetnek részt. Pályázatot nyújthatnak be
a) azok az önkormányzatok, amelyek a fejleszteni kívánt mozi vagy a mozit tulajdonló gazdasági társaság
többségi tulajdonosai (fenntartók), vagy
b) azok az önkormányzatok, amelyek vállalják, hogy a
más tulajdonú mozi működéséhez a pályázat megvalósulását követő három évben folyamatosan, az éves működési,
üzemeltetési költségek legalább 15%-át biztosítják.
(2) A támogatás nyújtásának feltétele, hogy a fejleszteni
kívánt mozit a Nemzeti Filmiroda az „art” mozik minősítésének, valamint a filmalkotások korhatár szerinti megjelölésének feltételeiről szóló 24/2004. (XII. 8.) NKÖM rendelet ( a továbbiakban: „art” mozi rendelet) alapján „art”
mozinak minősítette.
4. § (1) Támogatás csak olyan fejlesztéshez adható, amelynél a fejlesztés bekerülési összegének legalább 25%-át a
pályázó saját forrásból biztosítja.
(2) Megkezdett, illetve folyamatban lévő fejlesztéshez,
beruházáshoz támogatás nem adható, kivéve a 2003.,
2004. vagy 2005. évi „art” mozi pályázat keretében támogatásban részesített azon mozikat, amelyek a korábban
vállalt fejlesztést időarányosan teljesítették. A pályázat
szempontjából megkezdett beruházásnak minősül az,
amelynél a pályázatban szereplő bármely kiviteli munkafázis elkezdődött vagy a kivitelezésre szerződést kötöttek.
(3) Több éves fejlesztési program esetén a 2003., 2004.
vagy a 2005. évi pályázaton vállalt önrész összege a jelen
pályázaton önrészként beszámítható, ha a korábban támogatott fejlesztés önrészének összege eléri a pályázatban
szereplő fejlesztés összegének 25%-át.
(4) Pályázni a 2006. évben megvalósuló fejlesztéssel,
több éves fejlesztési program esetén annak önállóan is működőképes ütemével lehet. A támogatás szempontjából a
fejlesztés bekerülési összege nem tartalmazhatja a pályázat beadási határidejét megelőző hat hónapnál régebben a
fejlesztéssel összefüggésben felmerült tervezési és előkészítési költségeket. A fejlesztés bekerülési összegébe beszámítható a pályázat beadási határnapját megelőző hat
hónapon belül a fejlesztéssel összefüggésben felmerült
tervezési, építési engedélyezési díj, továbbá a lebonyolítás
díja, amely a pályázói saját forrás részeként elismerhető,
kivéve, ha ezeket a díjakat és költségeket a pályázó
2005-ben elnyert állami támogatásból fedezte.
5. § (1) Támogatás igényelhető: a) a fejleszteni kívánt mozi meglévő vetítőterme műszaki, kényelmi feltételeinek fejlesztéséhez, ezen belül az
alábbi fejlesztések együttes vagy önálló megvalósítására:
aa) megfelelő kényelmű székek beszerelése,
ab) megfelelő minőségű és paraméterű vászon beszere
lése,
ac) megfelelő minőségű audiovizuális technika (vetítő berendezés, DVD-, videokivetítő hangberendezés) beszerelése,
ad) megfelelő minőségű fűtő- és légkondicionáló berendezés beszerelése;
b) a mozi számítógépes jegykiadó rendszerének, illetve
internetes kapcsolatának kialakításához;
c) a mozi belsőépítészeti átalakításához többletszolgáltatások – így különösen büfé, kávézó, videotéka, illetve
DVD-kölcsönző – bevezetése céljából;
d) a mozi egyéb szolgáltatásainak – így különösen az
előcsarnok, a mellékhelyiségek, a ruhatár, a mozi közmű
és épületgépészeti rendszerének – fejlesztéséhez;
e) a mozi homlokzatának, külső falainak felújításához;
f) a mozi elektronikus vetítési technikájának kialakítá
sára, fejlesztésére, ha a mozi már rendelkezik kifogástalan
műszaki állapotú 35 mm-es vetítőtechnikával,
g) a különböző fogyatékossági csoportok speciális igényeinek megfelelő akadálymentesítési munkálatokra.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő fejlesztési céloktól
való eltérést csak kivételesen, a pályázatban leírt fejlesztés
sajátosságaival indokolt esetben fogadhat el a Bíráló Bizottság (9. §).
6. § A támogatás nem haladhatja meg a bekerülési költség
75%-át, felső határa pályázatonként a 20 millió Ft-ot.
7. § A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) tartalomjegyzéket a benyújtott dokumentumokról;
b) a rendelet 1. számú mellékletét képező kitöltött pá
lyázati adatlapot;
c) a jelen rendelet 2. számú melléklete szerint az igé
nyelt támogatás összegének kiemelt előirányzatok szerint
bontását; d) a pályázó nyilatkozatát az alábbi kérdésekben:
da) a fejleszteni kívánt mozit, illetve mozitermet a pá
lyázó a fejlesztés igazolt befejezésétől számított öt éven
keresztül az „art” mozi rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően „art” moziként működteti,
db) a mozi tulajdonjogának vagy üzemeltetési jogának
átadása esetén úgy köt szerződést az új tulajdonossal vagy
üzemeltetővel, hogy a pályázatban meghatározott feltéte
lek a da) pontban megjelölt határidő leteltéig az új tulajdonost, illetve üzemeltetőt is kötelezzék;
dc) ha a pályázó nem tulajdonosa a fejleszteni kívánt
mozinak, a tulajdonosnak a da), db), dd) pontok szerinti
tartalmú nyilatkozatát;
dd) ha az önkormányzat pályázati jogosultsága nem tulajdonjogon, hanem a mozi támogatásán alapul, az önkormányzat által kiadott kötelezettségvállaló nyilatkozattal
igazolni kell, hogy a mozi részére e rendelet 3. §-a (1) bekezdésének b) pontja szerint az önkormányzat támogatást
biztosít. A 2003., 2004. vagy 2005. évi pályázaton nyert
önkormányzatoknak ilyen nyilatkozatot nem kell csatolniuk;
e) a pályázó szöveges indokolását a tervezett fejlesztés
céljáról, annak esetleges hosszabb távú mozifejlesztési
tervvel való összefüggéséről, illetve arról, mindez miként
illeszkedik az önkormányzat kulturális területre vonatkozó fejlesztési terveihez;
f) a fejleszteni kívánt mozi ingatlan tulajdonjogának
igazolását;
g) a fejlesztés pénzügyi hátterének bemutatása céljából: ga) a pályázónak a saját forrásrész biztosítására vonatkozó igazolását:
gb) egyéb külső, illetőleg helyi hozzájárulás esetén
– hat hónapnál nem régebbi és a 2006. évre érvényes – kötelezettségvállalási nyilatkozatot a hozzájáruló részéről;
gc) a fejlesztés megvalósításához rendelkezésre álló,
pályázaton kívüli központi költségvetési forrás fedezetigazolását;
gd) a fejlesztésre vonatkozó költségvetési tervet;
ge) a fejleszteni kívánt mozi üzemeltetésére vonatkozó
üzleti tervet;
gf) megvalósíthatósági tanulmányt, amely a fejlesztés
szakmai, gazdaságossági, pénzügyi és működtetési feltételeit mutatja be, különös tekintettel arra, hogy a működtetés
milyen reális piaci igényeken alapul, illetve miként illeszkedik a településen, illetve annak körzetében már működő
mozi szolgáltatásokhoz;
h) a fejlesztés műszaki hátterének bemutatása céljából:
ha) tervjegyzéket;
hb) műszaki leírást;
i) ha a mozi a 2003., 2004. vagy 2005. évben az „art”
mozi pályázat keretében fejlesztési támogatásban részesült, csatolni kell a korábbi pályázat megvalósításáról
szóló szakmai beszámolót, melynek tartalmaznia kell a korábbi pályázati cél leírását és annak tényleges kivitelezését;
j) igazolást arról, hogy a fejleszteni kívánt mozit a
Nemzeti Filmiroda az „art” mozik minősítésének,
valamint a filmalkotások korhatár szerinti megjelölésének
feltételeiről szóló 24/2004. (XII. 8.) NKÖM rendelet alapján „art” mozinak minősítette.
8. § (1) A pályázatot egy eredeti és négy másolati példányban az önkormányzat székhelye szerint illetékes Magyar
Államkincstár Megyei Területi Igazgatóságaihoz, illetve a
Budapesti és Pest Megyei Regionális Igazgatóságához
(a továbbiakban: Igazgatóság) kell benyújtani 2006. április 28-áig.
(2) Az Igazgatóság a pályázatokat megvizsgálja és hiányos pályázat esetén a benyújtást követő 8 napon belül haladéktalan hiánypótlásra szólítja fel a pályázót.
(3) Az Igazgatóság a felülvizsgált pályázatok egy eredeti és három másolati példányát 2006. május 20-áig továbbítja a minisztériumnak.
9. § (1) A pályázatok értékelésére és javaslattételre a nemzeti kulturális örökség minisztere (a továbbiakban: miniszter) Bíráló Bizottságot hoz létre.
(2) A Bíráló Bizottság tagjai megbízási díjban részesülnek, illetve megbízási jogviszonyban állnak a Nemzeti
Kulturális Örökség Minisztériumával. A megbízási díj
mértékét a miniszter állapítja meg.
10. § (1) A bírálatra alkalmas, tartalmilag és formailag megfelelő pályázatokat a Bíráló Bizottság részletesen elbírálja
és a bírálatakor előnyben részesíti azt a pályázót, amely
a) a 2003., 2004. vagy 2005. évi „art” mozi pályázat során több évre szóló fejlesztési programot nyújtott be, és pályázatát a Bíráló Bizottság a 2005. évben támogatásban részesítette, a pályázó pedig annak időarányos részét sikeresen megvalósította;
b) a mozi egyes részeit vagy szolgáltatásait érintő fejlesztésre kér támogatást, de a fejlesztés többéves korszerűsítési vagy átalakítási terv része, amely a pályázatban meghatározott minőségi paraméterekkel rendelkező „art” mozi
kialakításához vezet;
c) a fejlesztéssel nemcsak az adott település, hanem
annak vonzáskörzetében lakók filmigényét is kielégíti;
d) ,,art” mozi fejlesztési koncepciója kialakítása során
figyelembe veszi a település piaci adottságait, várható fejlődési irányát és ennek alapján a gazdaságos működtetés
valószínűsíthető feltételeit;
e) többéves „art” mozi üzemeltetési gyakorlattal rendelkezik; f) a 4. § (1) bekezdésében meghatározottnál nagyobb
mértékű önrész biztosítását vállalja.
(2) A Bíráló Bizottság munkájához szakértőket vehet
igénybe. A szakértők ezért a tevékenységükért külön díjazásban nem részesülnek.
11. § (1) A Bíráló Bizottság a javaslatát a pályázatok hozzá
való beérkezésétől számított 30 napon belül készíti el.
(2) A Bíráló Bizottság a javaslatát jegyzőkönyvben rögzíti.
12. § A pályázat alapján nyújtható támogatásról a Bíráló Bizottság javaslata alapján a miniszter 2006. július 7-éig
dönt.
13. § (1) A minisztérium a támogatási döntést 2006. július
10-éig közzéteszi a minisztérium honlapján.
(2) A támogatásban részesült önkormányzatokat a minisztérium írásban is tájékoztatja.
14. § (1) A minisztérium a támogatott pályázóval – a támogatás igénybevételéről, felhasználásának feltételeiről, folyósításának ütemezéséről, rendeltetésszerű felhasználásának
ellenőrzéséről és elszámolásáról, valamint a szerződésszegés jogkövetkezményeiről, az elállás jogáról – szerződésben állapodik meg.
(2) A támogatási összeg vagy annak részletei folyósítására a támogatott pályázóval kötött szerződés alapján kerülhet sor.
(3) A kedvezményezett a támogatási összegből finanszírozott beszerzéseit a közbeszerzésekre vonatkozó hatályos jogszabályi előírások szerint köteles megvalósítani.
15. § A minisztérium utalványozás céljából a támogatásban
részesült önkormányzatok és a részükre jóváhagyott és kifizetendő támogatás összegének jegyzékét, valamint a támogatási szerződés egy-egy példányát megküldi a Belügyminisztériumnak.
16. § (1) A támogatásban részesült önkormányzat köteles biztosítani, hogy a támogatás az e rendeletben előírt célra kerüljön felhasználásra.
(2) Az önkormányzat a fejlesztés befejezését követő
15 napon belül értesíti a minisztériumot a fejlesztés befejezéséről, és köteles lehetővé tenni a megvalósítás helyszíni
ellenőrzését.
(3) Az önkormányzatnak biztosítania kell a rendelkezésre bocsátott támogatás elkülönített kezelését és analitikus nyilvántartását annak érdekében, hogy a támogatás
tényleges felhasználása ellenőrizhető legyen.
(4) Az önkormányzat a támogatás felhasználásáról a
tárgyévben december 31-ei határnappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni. A
központi támogatás tárgyév december 31-én feladattal terhelt maradványával úgy köteles elszámolni, hogy a fel
nem használt támogatás a központi költségvetésbe a tárgyévet követő június 30-áig visszafizetésre kerüljön.
(5) A támogatások igénybevételének és az elszámolás
szabályszerűségének vizsgálatát az Igazgatóságok végzik.
(6) A támogatások felhasználását alkalomszerűen, helyszíni ellenőrzés keretében a minisztérium illetékes szakfőosztálya is ellenőrizheti.
(7) A pályázati rendszerrel, a támogatások folyósításával, teljesítésével, ellenőrzésével, valamint a nyilvántartásokkal kapcsolatosan e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvény, valamint az államháztartás működési rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet rendelkezéseit
kell megfelelően alkalmazni.
17. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az „art”
mozi-hálózat fejlesztésének támogatásáról szóló 6/2005.
(III. 1.) NKÖM rendelet hatályát veszti.
Dr. Bozóki András s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
22/2011. (IX. 14.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a kötelező kőolajés kőolajtermék-készletek kölcsönös tárolásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2011. XXVII. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2011. évi XXVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2011. március 22-i, 30. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és
a Horvát Köztársaság Kormánya között a kötelező kőolaj- és kőolajtermék-készletek kölcsönös tárolásáról szóló Megállapodás
7. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„E Megállapodás attól a naptól számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amikor a Felek mindegyike kézhez
vette azt az írásbeli értesítést, amelyben a Szerződő Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy a
hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárások befejeződtek.” A későbbi jegyzék kézhezvétele napja: 2011. augusztus 29.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2011. szeptember 28. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2011. évi XXVII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a kötelező kőolaj- és kőolajtermék-készletek
kölcsönös tárolásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2011. évi XXVII. törvény 2. és 3. §-ai 2011. szeptember
28-án, azaz kettőezer-tizenegy szeptember huszonnyolcadikán hatályba lépnek. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
12/2016. (HK 4.) HM VGHÁT szakutasítása a HM fejezet egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
24/2015. (VI. 15.) HM utasításban foglaltakra – a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen irányítása alá
tartozó központi hivatalokra, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, valamint a honvédelemért felelős miniszter
fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy a szakutasítás végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye lehetővé.
3. A HM fejezet központi gazdálkodásának és könyvvezetésének egységes elveire és gyakorlati alkalmazására tekintettel, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013.
(I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 50. § (1) be
kezdése alapján elkészítendő Honvédelmi Minisztérium
fejezet egységes számviteli politikáját tartalmazó szabályzatát (a továbbiakban: Számviteli Politika) a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) a teljes
HM fejezetre nézve egységesen készíti elő. A Számviteli
Politikát a HM VGH rendszeresen felülvizsgálja, és szükség esetén előkészíti annak módosítását.
4. A Számviteli Politikát e szakutasítás 1. mellékleteként kiadom. A Számviteli Politikát az érintettek külön elosztó szerint kapják meg.
5. A Számviteli Politikában az Áhsz. 51. § (2) bekezdése szerinti követelményekre figyelemmel meghatározott
kötelező tartalmi elemek és szempontok alapján a HM
VGH állítja össze a HM fejezet egységes számlarendjét
(a továbbiakban: HM Egységes Számlarend), és azt elektronikus úton biztosítja a honvédelmi szervezetek részére,
valamint – a jogszabályi változásoknak és a felmerült információs igényeknek megfelelően – folyamatosan gondoskodik annak karbantartásáról.
6. A HM Egységes Számlarendjét a honvédelmi szervezetek könyvvezetési feladataik ellátása során kötelezően
alkalmazzák, attól nem térhetnek el.
7. Ez a szakutasítás 2016. március 31-én lép hatályba.
8. Hatályát veszti a HM fejezet egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről szóló 4/2012. (HK 5.) HM
VGHÁT szakutasítás.
Dr. Firicz László s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1297/2011. (VIII. 31.) Korm. határozata géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett termelők kártalanítása forrásának biztosításáról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
3948,7 millió forint átcsoportosítását rendeli el a Melléklet szerint a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről
szóló 2010. évi CLXIX. törvény XI. Miniszterelnökség fejezet 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: szeptember 15. 2. A fel nem használt pénzeszközökről a vidékfejlesztési miniszter 2011. december 15-ig elszámol a nemzetgazdasági
miniszter felé, és gondoskodik annak visszafizetéséről.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
281/2018. (VI. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tauber Tündét
a 2018. június 15. napjától 2021. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1252/2019. (IV. 30.) Korm. határozata az erdélyi magyar kulturális intézmények programjainak, működésének és beruházásainak támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az erdélyi magyar kulturális intézmények programjainak, működésének és beruházásainak támogatásával;
 2. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott feladat
megvalósításáról, és tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) a meghatározott kedvezményezett szervezetekkel a támogatási jogviszony létrehozása, valamint
b) a költségvetési támogatások egy összegben történő kifizetése
érdekében;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott feladat megvalósítása érdekében gondoskodjon
a  2019. évben a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XLII.  A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap
támogatása alcím javára egyszeri 1 480 000 000 forint forrás biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök általános helyettese Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2015. CXLVI. törvény az egyes polgári és büntető ügyekben eljáró bíróságok illetékességéről.
1. A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosítása
1. § A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 326. § (14) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(14) A  menedékjogról szóló törvény szerinti határon lefolytatott eljárások eredményeként az  elfogadhatatlanság
tárgyában hozott menekültügyi határozat bírósági felülvizsgálati eljárására
a) a – b) és c) pontban meghatározott kivétellel – Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság,
b) a  Barcsi Járásbíróság illetékességi területéhez tartozó települések területén és Baranya megye területén
benyújtott kérelmek tekintetében a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság,
c) a Zala megye és Somogy megye – a Barcsi Járásbíróság illetékességi területéhez tartozó települések területének
kivételével – területén benyújtott kérelmek tekintetében a Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
illetékes.”
2. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosítása
2. § (1) A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 17. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A  radioaktív anyaggal visszaélés (Btk. 250.  §), nukleáris létesítmény üzemeltetésével visszaélés (Btk. 251.  §),
atomenergia alkalmazásával visszaélés (Btk. 252.  §), a  gazdasági csalás (Btk. 374.  §), az  információs rendszer
felhasználásával elkövetett csalás (Btk. 375.  §) – kivéve a  különösen nagy vagy különösen jelentős kárt okozó
információs rendszer felhasználásával elkövetett csalást [Btk. 375.  § (3)  bekezdés a)  pont, (4)  bekezdés], valamint
a  különösen nagy vagy különösen jelentős kárt nem okozó elektronikus készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel
elkövetett információs rendszer felhasználásával elkövetett csalást [Btk. 375.  § (5)  bekezdés] –, a  pénzhamisítás
(Btk. 389.  §), a  pénzhamisítás elősegítése (Btk. 390.  §), a  bélyeghamisítás (Btk. 391.  §), a  költségvetést károsító
bűncselekmények (Btk. XXXIX. Fejezet) – kivéve a  különösen nagy vagy a  különösen jelentős vagyoni hátrányt
okozó költségvetési csalást [Btk. 396.  § (4)  bekezdés a)  pont és (5)  bekezdés] és az  ezzel összefüggésben
elkövetett költségvetési csaláshoz kapcsolódó felügyeleti vagy ellenőrzési kötelezettség elmulasztását (Btk.
397.  §) –, a  pénzmosással kapcsolatos bejelentési kötelezettség elmulasztása (Btk. 401.  §), a  gazdálkodás
rendjét sértő bűncselekmények (Btk. XLI. Fejezet), a  fogyasztók érdekeit és a  gazdasági verseny tisztaságát sértő
bűncselekmények (Btk. XLII. Fejezet), a  tiltott adatszerzés és az  információs rendszer elleni bűncselekmények (Btk.
XLIII. Fejezet) esetén a törvényszék székhelyén lévő járásbíróság, a Fővárosi Törvényszék területén a Pesti Központi
Kerületi Bíróság jár el a megye, illetve a főváros területére kiterjedő illetékességgel. Az 542/D. §-ban meghatározott
bűncselekmények esetén a  járásbíróság hatáskörébe tartozó ügyben – a  (6a)  bekezdésben meghatározott
kivétellel – a Szegedi Járásbíróság, törvényszék hatáskörébe tartozó ügyben a Szegedi Törvényszék jár el.”
(2) A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 17. §-a a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) Az 542/D. §-ban meghatározott bűncselekmények esetén a járásbíróság hatáskörébe tartozó ügyben
a) a  Barcsi Járásbíróság illetékességi területéhez tartozó települések területén és Baranya megye területén Pécsi
Járásbíróság, törvényszék hatáskörébe tartozó ügyben a Pécsi Törvényszék,
b) a  Zala megye, Somogy megye – a  Barcsi Járásbíróság illetékességi területéhez tartozó települések területének
kivételével – területén a  Zalaegerszegi Járásbíróság, törvényszék hatáskörébe tartozó ügyben a  Zalaegerszegi
Törvényszék
jár el.”
(3) A  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 17.  § (7)  bekezdésében az „(5)–(6)  bekezdés” szövegrész helyébe
az „(5)–(6a)  bekezdés”, 308.  § (1)  bekezdésében az „(5)–(6)  bekezdése” szövegrész helyébe az „(5)–(6a)  bekezdése”,
310. § (4) bekezdésében az „(5), illetve (6)” szövegrész helyébe az „(5)–(6a)” szöveg lép.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. szeptember 29-i ülésnapján fogadta el.
3. Záró rendelkezés 3. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
135/2003. (VIII. 29.) Korm. rendelete az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatalról.
A Kormány a lakás- és építésügyhöz fűződő össztársadalmi érdekek jelentőségét szem előtt tartva, a szakterületek egységes kormányzati irányításának és intézményrendszere korszerűsítésének érdekében az alábbiakat
rendeli el:
1. § A Kormány lakás- és építésügyi feladatai egységes kormányzati végrehajtására és az építésügyi hatósági intézményrendszer hatékonyabb irányítására és működtetésére
önálló központi hivatalként Országos Lakás- és Építésügyi
Hivatalt hoz létre.
Az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatal jogállása 2. §
(1) Az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a belügyminiszter felügyelete és irányítása alatt álló, önálló jogi személyiséggel rendelkező,
országos hatáskörű, államigazgatási szerv, amely a gazdálkodás megszervezésének módjára tekintettel részben önállóan gazdálkodó, az előirányzatok feletti rendelkezési
jogosultság szempontjából teljes jogkörrel rendelkező
központi költségvetési szerv.
(2) A belügyminiszter lakás- és építésügyi feladatait a
Hivatal útján látja el, a Hivatal feladat- és hatásköre nem
érinti más szervek jogszabályban meghatározott feladat- és
hatáskörét, továbbá a sajátos építményfajtákra vonatkozó
feladat- és hatásköröket.
(3) Költségvetése a Belügyminisztérium költségvetési
fejezetében a Belügyminisztérium igazgatása címen belül
önálló alcímként szerepel.
A Hivatal feladatai 3. § A Hivatal előterjeszti a belügyminiszter számára a lakásés építésügy átfogó stratégiájára vonatkozó javaslatot, a
rövid, közép- és hosszú távú célokra javaslatot tesz, elemzi
a célok elérését biztosító gazdasági, műszaki, jogi változásokat és szükséges szabályozásokat, és ezek eredményeire
alapozva javaslatot tesz a lakás- és építésügy egységes kormányzati irányítása és intézményrendszerének hatékony
átalakítása érdekében szükséges jogi és szervezeti rendszer
változtatására, elősegíti a lakáshoz jutás, a lakásépítés és
-fenntartás, valamint az építészeti és környezetkultúra fejlődését, továbbá az akadálymentes és biztonságos épített
környezet megteremtésével összefüggő feladatok megvalósítását.
4. § A Hivatal lakáspolitikával kapcsolatos feladatkörében a
belügyminiszter számára:
a) előkészíti a szabályozási koncepciókat és a jogszabályok szakmai tervezeteit;
b) figyelemmel kíséri és vizsgálja a szakterületet érintő
döntések társadalmi és gazdasági hatásait;
c) javaslatokat tesz a lakástámogatási rendszerek kialakítására, d) kezeli a lakáspályázatokra biztosított, a feladatkörébe tartozó központi költségvetési előirányzatokat,
e) irányítja a különböző programokra benyújtott pályázatok elbírálásának előkészítését, közreműködik a döntés
előkészítési folyamatban, javaslatokat tesz a pályázati
rendszer továbbfejlesztésére,
f) kidolgozza — a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium közreműködésével — a fiatalok önálló lakáshoz jutását elősegítő koncepciót és cselekvési tervet,
g) javaslatot tesz az ingatlanközvetítés-értékbecslés, a
társasházkezelés és az ingatlankezelés szakképzések szakmai és vizsgáztatási követelményrendszerének jogszabályi
kialakítására, figyelemmel kíséri a hatályosulásukat, javaslatokat dolgoz ki a szükséges módosításokra,
h) javaslatokat tesz az egységes közigazgatási informatikai rendszerhez kapcsolódóan, a lakáspolitikai informatikai rendszer kialakítására és működtetésére.
5. § (1) A Hivatal — ideértve a településrendezést is —
előkészíti a belügyminiszter számára az építésüggyel kapcsolatos jogszabályok szakmai tervezeteit.
(2) A Hivatal szakmai irányítási és felügyeleti jogkört
gyakorol az építésügyhöz tartozó szakterületeken: építészeti-műszaki tervezés, településrendezés, építésügyi hatósági tevékenység, építőipari kivitelezés és építésfelügyelet,
továbbá:
a) ellátja a külön jogszabályban meghatározott szakmai önkormányzatok (kamarák) szakmai felügyeletét;
b) működteti a külön jogszabályokban meghatározott településrendezési, illetve építészeti-műszaki tervtanácsokat;
c) javaslatot tesz az építési, műszaki, tervezési tevékenységek gyakorlásának szakmai feltételeire;
d) javaslatot tesz az építés-kivitelezés és ellenőrzés ágazati szakképzésére, szabályozásának kereteire, irányítja és
ellenőrzi a hatósági képzést és vizsgáztatást, gondoskodik
a feladatellátás minőségbiztosításáról;
e) együttműködik a szakterülethez kapcsolódó képzést
folytató felsőoktatási intézményekkel, és támogatja az
alapképzési, a szakirányú továbbképzési és felsőfokú szakképzési programok kidolgozását, megvalósítását.
(3) A Hivatal településrendezési feladatkörében véleményezi az önkormányzatok településrendezési szabályzatait, rendezési terveit, támogatja az önkormányzatok településrendezési tevékenységét.
(4) A Hivatal hatósági és ellenőrzési feladatkörében:
a) végzi a hatáskörébe tartozó építésügyi hatóságok
szakmai irányítását és ellenőrzését, rendszeresen vizsgálja
ezek jogalkalmazási tevékenységét,
b) ellátja a hatáskörébe utalt hatósági engedélyezési,
jogorvoslati, szakhatósági és ellenőrzési feladatokat.
(5) A Hivatal feladatai az építőipari kivitelezés és az
építésfelügyelet területén:
a) ellátja a hatáskörébe utalt építésfelügyeleti hatósági
feladatokat;
b) közreműködik a megyei és a fővárosi közigazgatási
hivatalok építésfelügyeleti és jogalkalmazási tevékenységének ellenőrzésében;
c) egyetértési jogot gyakorol az Építőipari Műszaki Engedélyek (ÉME) kidolgozására jogosult szervezet kijelölésénél, valamint közreműködik az építési termékek és felvonók megfelelőségét vizsgáló tanúsító és ellenőrző szervezetek kijelölési eljárásában,
d) javaslatot tesz — a Gazdasági és Közlekedési Minisztériummal egyetértésben — a felvonók és mozgólépcsők
létesítésére és működtetésére vonatkozó szabályokra, és
kijelöli a biztonságtechnikai felülvizsgálatra jogosult szervezeteket, gondoskodik ezek szakmai felügyeletéről, továbbá az országos nyilvántartás vezetéséről,
e) ellátja a hatáskörébe utalt minőségügyi, termékbiztonsági, tanúsítási, minőségbiztosítási, hatósági felügyeleti
feladatokat, az áruk és szolgáltatások biztonságára vonatkozó szabályozási feladatokat, közreműködik a nemzeti
szabványok kidolgozásában, továbbá a nemzetközi és az
európai kötelezettségeken alapuló, a nemzeti szabványosítással és akkreditálással kapcsolatos jogszabály-előkészítő
munkában.
(6) A Hivatal építészeti kultúrához kapcsolódó feladatkörében: a) elősegíti és támogatja az építészeti és építési kultúra
fejlesztését, védelmét, az értékes hagyományok megőrzését, a helyi építészeti örökség megóvásával kapcsolatos
feladatokat, a korszerű műszaki és tervezési megoldások
elterjesztését;
b) javaslatot tesz a miniszteri szintű építészeti díjak
(Ybl Miklós-díj, Kós Károly-díj, Pro Architectura-díj)
adományozására, illetve új szakmai kitüntetések alapítására;
c) elősegíti pályázatok kiírásával az építésügy körébe
tartozó tevékenységek magas színvonalú ellátását;
d) szakmai és az építészeti kultúrát népszerűsítő kiadványokat készíttet, kiállításokat szervez;
e) közreműködik a kiemelkedő építészeti és régészeti
emlékek országos védetté nyilvánításában, illetve a védettség megszüntetésében.
(7) A Hivatal egyes, jogszabályban meghatározott
feladatait a területi főépítészek útján látja el. A területi
főépítészi irodák jogállásáról, szervezetéről, hatásköréről
külön jogszabály rendelkezik.
6. § (1) A Hivatal a lakás- és építésügy gazdaságélénkítő
szerepének erősítésére és az építő- és építőanyag-ipar
nemzetközi versenyképességének javítása érdekében építésgazdasági feladatkörében javaslatokat dolgoz ki a rövid,
közép- és hosszú távú célok kialakítására, és a jogi, műszaki, gazdasági változások elemzése alapján javaslatokat tesz
a szükséges szabályozások és programok kialakítására.
(2) A Hivatal javaslatot tesz:
a) az energia- és anyagtakarékos építési hulladékot újra
hasznosító környezetbarát építés feladataival összefüggő,
b) az épületek energiaellátásával, az épületgépészettel,
épületvillamossággal kapcsolatos,
c) az időszaki és rendkívüli helyzetből adódó (pl. ár-,
belvíz, martinsalak, azbesztmentesítés),
d) az építőipart, építőanyag-ipart érintő állami támogatá
sok, pályázatok kiírásával, lebonyolításával kapcsolatos feladatok ellátására, valamint módszertani útmutatót ad ki az
új építés-műszaki megoldásokra.
(3) Az építőipar, építőanyag-ipar szakterületen közreműködik: a) az állami tulajdonú (tulajdonrészű) építőipari, építőanyag-ipari vállalkozások tulajdonosi intézkedéseinek
és döntéseinek előkészítésében,
b) az egységes közigazgatási informatikai rendszerhez
kapcsolódóan, az ágazati informatikai rendszer kialakításában és működtetésében,
c) a szakterület kiemelkedő művelését végzők szakmai
elismerésére (miniszteri elismerő oklevél, kitüntetések
stb.) vonatkozó javaslatok kialakításában.
7. § A Hivatal szakmai szervezetekkel és az Európai Uniós
csatlakozással kapcsolatos feladatkörében:
a) végzi az EU forrásokkal kapcsolatos ágazati feladatok koordinálását,
b) közvetlen kapcsolatot tart fenn a szakterületein tevékenykedő érdekképviseleti szervekkel, hazai és nemzetközi szakmai és társadalmi szervezetekkel, kamarákkal,
oktatási-kutatási és fejlesztési szervezetekkel, közhasznú
és egyéb alapítványokkal.
8. § A Hivatal közreműködik a közhasznú társaságok, alapítványok tevékenységével kapcsolatos tulajdonosi, illetve
alapítói döntéseket megalapozó előterjesztések előkészítésében, valamint a kapcsolódó szakmai irányítási, felügyeleti feladatok ellátásában.
A Hivatal szervezete, irányítása és felügyelete 9. §
(1) A Hivatalt elnök vezeti. (2) Az elnököt a közigazgatási államtitkár javaslatára a
belügyminiszter nevezi ki, illetve menti fel. A kinevezés
határozatlan időre szól.
(3) Az elnök felett a munkáltatói jogkört — a kinevezés
és a felmentés esetét kivéve — a közigazgatási államtitkár
gyakorolja.
10. § A Hivatal elnökévé szakirányú, felsőfokú végzettségű,
legalább 5 éves közigazgatási gyakorlattal, kiemelkedő
szakmai tekintéllyel rendelkező személy nevezhető ki.
11. § A Hivatal alkalmazottai közszolgálati jogviszonyban állnak, rájuk a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) rendelkezéseit kell
alkalmazni.
12. § A Hivatal működésével kapcsolatban a belügyminiszter:
a) jóváhagyja a Hivatal Szervezeti és Működési
Szabályzatát,
b) jóváhagyja a Hivatal éves munkaprogramját, költ
ségvetését, beszámolóját,
c) ellenőrzi és beszámoltatja a Hivatal vezetőjét.
Záró rendelkezés 13. § Ez a rendelet 2003. szeptember 1-jén lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
88/2011. (HK 1/2012.) HM FHH intézkedése az „AN/PRC-150(C) ADVANCED TACTICAL HF RADIO, Kezelési útmutató” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az „AN/PRC-150(C) ADVANCED TACTICAL HF RADIO, Kezelési útmutató” című főnökségi
kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség
AN/PRC-150(C) RH rádió berendezéseket üzemeltető
szervezeteire terjed ki.
2. Az „AN/PRC-150(C) ADVANCED TACTICAL HF
RADIO, Kezelési útmutató” című főnökségi kiadványt
ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN/PRC-150(C) RH rádió berendezéseket alkalmazó, üzemeltető, karbantartó katonai szervezetek mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya részletesen, a logisztikai szakbeoszlást ellátó állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Keszthelyi Gyula s. k.,
főigazgató


text:
6/2003. (III. 31.) IHM rendelete a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról.
A hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvény (a továbbiakban: Hkt.) 107. §-a (3) bekezdésének a), c), g), j), m) és
n) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel
a Hkt. 69. §-ának (3) bekezdésében foglaltakra — a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed:
a) a Frekvenciasávok Nemzeti Felosztási Táblázatának
megállapításáról szóló 284/2002. (XII. 21.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. számú melléklete
Táblázatának (a továbbiakban: FNFT) ,,Polgári’’ és
,,Közös’’ oszlopaiban feltüntetett — kijelölhető kategóriájú vagy korlátozott használhatóságú — polgári célra
használható frekvenciasávokra és az ezekben a frekvenciasávokban meghatározott rádióalkalmazásokra,
A rendelet mellékleteit a Magyar Közlöny 2003. évi 32. számának
II. kötete tartalmazza, melyet az előfizetők kérésre megkapnak (telefon:
266-9290/237 és 238 mellék; fax: 338-4746; postacím: 1394 Budapest 62,
Pf. 357).
b) a frekvenciasávok felhasználási szabályaira, beleértve a rádióhálózatok és rádióállomások (a továbbiakban:
rádiórendszerek) és rádióberendezések frekvenciagazdálkodási jellemzőit, a frekvenciaelosztás módját, a frekvenciahasználat egyedi engedélyezéstől eltérő eseteit, a rádiórendszerek üzemben tartásával kapcsolatos műszaki követelményeket és használati feltételeket, továbbá
c) frekvenciát rádió-távközlési vagy rádiócsillagászati
célból igénylő vagy használó, illetve magyarországi felhasználás céljából rádióberendezést gyártó, forgalomba hozó,
forgalmazó természetes személyekre, jogi személyekre és
jogi személyiség nélküli szervezetekre.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a műsorszórási célú
frekvenciák frekvenciaelosztási módjára.
Frekvenciasávok felhasználási szabályai 2. § (1) A rádiórendszerek összehangolt működését biztosító frekvenciagazdálkodási követelmények az alábbiak:
a) csatornaosztás, csatornaképzési szabály, védősáv,
b) adásmód, moduláció, hozzáférés módja,
c) kisugárzott jel polarizációja és jellemzőinek határ
értéke,
d) jelvételhez szükséges minimális térerősség vagy be
menőjel, vagy
e) zavarvédelmi kritériumok. (2) A rádióberendezés — a Hkt. 8. §-ának (2) bekezdése
szerinti alapvető követelmény teljesítéséhez szükséges —
frekvenciagazdálkodási jellemzői az alábbiak:
a) adójellemzők: frekvenciaeltérés, frekvenciastabilitás, teljesítmény, szomszédoscsatorna-teljesítmény, mellékhullám sugárzás, intermodulációs csillapítás, feléledési
idő, tranziens viselkedés, moduláció pontossága, kitöltési
tényező,
b) vevőjellemzők: legnagyobb használható érzékenység,
azonoscsatorna-szelektivitás, szomszédoscsatorna-szelektivitás, mellékhullám szelektivitás, intermodulációs
szelektivitás, lefulladás vagy érzékenységcsökkenés,
mellékhullám sugárzás, többutas érzékenység,
c) antennajellemzők: nyereség, iránypontosság, keresztpolarizációs csillapítás, karakterisztika, aktív antenna mellékhullám sugárzása.
(3) A frekvenciaengedélyezéssel és -használattal kapcsolatos sávhasználati feltételek az alábbiak:
a) egyedi engedélyezési kötelezettség alóli mentesítés,
b) a frekvenciaelosztás módja (érkezési sorrend, árve
rés, pályázat),
c) a rádióalkalmazás célja, a szolgáltatások lehetősége,
d) a rádióalkalmazás távközlési jellemzői,
e) frekvenciakiosztási tervek,
f) blokkgazdálkodás és szabályai,
g) a rádióalkalmazás használatára vonatkozó előírások,
h) a frekvenciasáv, illetve a rádióalkalmazás harmonizáltsága, i) a nemzetközi kötelezettségek végrehajtási rendelkezései,
j) a frekvenciahasználati jogosultság megszerzésének
preferenciái, k) a frekvencia továbbhasznosítás esetleges lehetőségei, feltételei, vagy
l) adatszolgáltatási és -közzétételi kötelezettségek. Szabályozási rendszer 3. §
A frekvenciasávokhoz rendelt rádióalkalmazásokat, az
egyes frekvenciasávok általános felhasználási szabályait az
1. számú mellékletet képező Rádióalkalmazási Táblázat
(a továbbiakban: RAT), a rádiórendszerek részletes frekvenciagazdálkodási követelményeit és a sávhasználati feltételeket a 2., 3. és 4. számú melléklet tartalmazza.
4. § A RAT ,,FNFT-ben meghatározott polgári célra használható frekvenciasávok és rádióalkalmazások’’ fejlécű
része tartalmazza:
a) az FNFT vonatkozó nemzeti lábjegyzeteivel együtt
azokat a frekvenciasávokat, amelyekben
aa) az FNFT alapján meghatározott polgári célra használható rádióalkalmazások részére jelölhető ki frekvencia
(jelölése K), vagy
ab) nem jelölhető ki frekvencia, de korlátozott használattal még megengedett a berendezések üzemben tartása
(jelölése Ü),
b) a frekvenciasávokhoz tartozó elsődleges vagy
másodlagos rádiószolgálatokat, valamint azok keretében
polgári célra használható rádióalkalmazásokat az FNFT
nemzeti felosztása alapján, a rádiószolgálati sávhatárokhoz igazodóan,
c) rádiószolgálathoz nem rendelt, illetve harmadlagos
jelleggel működtethető rádióalkalmazásokat.
5. § (1) A RAT ,,Sávhasználati szabályok’’ fejlécű része meghatározza az egyes rádióalkalmazásokra vonatkozó, a 2. §
(1)—(3) bekezdéseiben felsorolt, kötelező frekvenciagazdálkodási követelményeket és jellemzőket, valamint
sávhasználati feltételeket az alábbi módon:
a) nemzetközi és hazai szabályozó szervezetek dokumentumaira való hivatkozással, ha azok tartalmazzák azokat a frekvenciagazdálkodási követelményeket és jellemzőket, valamint sávhasználati feltételeket, amelyek teljesí
tése kötelező — a (2) bekezdésben hivatkozott szabványok
kivételével — a rádiórendszerek és rádióberendezések
üzemben tartásához,
b) az állandóhelyű és a földi mozgószolgálatban megkötött két- és többoldalú nemzetközi koordinációs megállapodásokra való hivatkozással, amelyek országonkénti és
frekvenciasávonkénti felsorolását a 3. számú melléklet tartalmazza,
c) speciális hazai frekvenciagazdálkodási követelmények és sávhasználati feltételek megadásával — szükség
szerint a 2. számú mellékletben részletezetten —, amelyek
az a) és a b) pont szerint dokumentumokra történő hivatkozással nem rendelhetők el.
(2) A dokumentumok között a RAT megadja azokat a
nemzeti és európai szabványokat, amelyeknek alkalmazása
nem kötelező, azonban útmutatást adnak az alkalmazható
rádióberendezések és rádiórendszerek műszaki jellemzőiről. A hivatkozott harmonizált vagy honosított harmonizált szabványokban, illetőleg e szabványok részeiben meghatározott műszaki jellemzők teljesítése esetében vélelmezni kell, hogy a rádióberendezés megfelel a Hkt.
8. §-ának (2)—(3) bekezdése szerinti egyes alapvető követelményeknek.
(3) A rendeletben alkalmazott rövidítések értelmezését
az 1. számú függelék, a hivatkozott dokumentumok jegyzékét a 2. számú függelék tartalmazza.
(4) A rendelet 2. számú függelékében hivatkozott ERC
és ECC határozatok a frekvenciasávok felhasználási szabályai szempontjából teljesülnek.
6. § (1) Amennyiben az adott frekvenciasávra vonatkozó felhasználási szabályok másként nem rendelkeznek:
a) a frekvenciaigény kielégítése érkezési sorrendben,
egyedi engedélyezési eljárás keretében történik;
b) a csak vételre szolgáló rádióállomások — kivéve az
állandóhelyű és mozgószolgálati állomásokat — az egyedi
engedélyezési kötelezettség alól mentesülnek;
c) a frekvenciakijelölési engedély és a rádióengedély
nem ruházható át és a jogosultság másnak nem engedményezhető.
(2) Amennyiben a RAT második részében az adott
rádióalkalmazásra vonatkozó rovat kitöltetlen, akkor az
(1) bekezdésben meghatározottakon túl e rendelet — a
gyártó, illetve a forgalomba hozó által meghatározott műszaki jellemzőkön, valamint a Nemzetközi Rádiószabályzat és a nemzetközi szakmai szervezetek által esetleg meghatározottakon túl — nem ír elő további követelményeket.
(3) A rádióberendezés forgalomba hozatali szándékát
— külön jogszabály szerint — be kell jelenteni, kivéve, ha
a rádióberendezés harmonizált frekvenciát vagy frekvenciasávot használ. A harmonizált sávú rádióalkalmazások
rádióberendezéseinek jegyzékét a 4. számú melléklet tartalmazza. Értelmező rendelkezések
7. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) Belföldi víziút: a víziközlekedésről szóló 2000. évi
XLII. törvény alapján meghatározott, az ország határain
belül lévő nemzetközi vagy nemzeti víziút.
b) Blokkgazdálkodás: frekvenciablokk felhasználásának frekvenciakijelölési engedélyben megadott feltételek
között szabadon történő tervezése.
c) D-, K- és G-rendszerek: televízió-rendszerek osztályozása, figyelembe véve a televízió-rendszerekhez tartozó
jellemzőket, amelyeket az ITU-R BT.470-6 Ajánlás tartalmaz.
d) Duplex frekvencia: frekvenciapár, amelynek rendeltetés szerinti használata alapján adás és vételi üzemmód
lehetséges egyidejűleg.
e) Effektív kisugárzott teljesítmény (a továbbiakban:
ERP) (egy adott irányban): az antennára juttatott teljesítmény és az antenna félhullámú dipólra vonatkoztatott
adott irányú nyereségének szorzata.
f) Frekvenciakiosztási terv: a rádióalkalmazásra vonatkozó frekvenciasáv-használati, illetve csatornaelrendezési
terv.
g) Gyűjtőállomás: az állandóhelyű szolgálat olyan központi állomása, amely csak vételre szolgál.
h) Harmonizált frekvencia vagy frekvenciasáv: az a frekvencia vagy frekvenciasáv, amelyet az Európai Unió tagállamaiban és Magyarországon azonos rádióalkalmazás
részére osztottak fel azonos frekvenciafelhasználási feltételekkel. Az ilyen rádióalkalmazások rádióberendezései az
Európai Unió tagállamaiban és Magyarországon korlátozás nélkül forgalomba hozhatók és üzemben tarthatók.
i) Hatósági frekvenciajegyzék: frekvenciakiosztási terv
alapján készült frekvenciakijelölési terv (jegyzék), amelyet
a hírközlési hatóság más hatóságokkal való szükség szerinti egyeztetés után hivatalos lapjában közzétesz.
j) Korlátozott használhatóságú frekvenciasáv: olyan
frekvenciasáv, amelyben ja) a rádiórendszerek, illetve rádióberendezések meghatározott időpontig üzemelhetnek,
jb) új frekvenciakijelölés nem adható ki az adott rádióalkalmazás részére, vagy
jc) újabb rádióberendezések részére nem jelölhető ki
frekvencia.
k) Rádióalkalmazás: egy frekvenciasáv vagy meghatározott frekvencia igénybevétele rádiótávközlés vagy rádiócsillagászat meghatározott céljaira.
l) Szimplex frekvencia: frekvencia, amelynek rendeltetés
szerinti használata alapján egyidejűleg csak egyirányú
összeköttetés valósulhat meg (vagy adás, vagy vételi üzemmód).
(2) Az e rendeletben alkalmazott egyéb frekvenciagazdálkodási fogalmakat a Korm. rendelet szerint kell értelmezni.
Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2003. április 1-jén lép hatályba.
9. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a) a 3,5 GHz-es sávú frekvenciahasználat feltételeinek
megállapításáról szóló 5/2001. (II. 6.) MeHVM rendelet,
b) a 417,25—420/427,25—430 MHz sávú frekvencia
használat feltételeinek megállapításáról szóló 21/2001.
(XII. 12.) MeHVM rendelet,
c) a frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól
szóló 2/2001. (I. 31.) MeHVM rendelet 2. §-ának 7. pontja,
3. §-a (1) bekezdésének a) pontja, 7. §-a, 8. §-a, 15. §-a
(1) bekezdésének d) pontja, 1. számú melléklete, 2. számú
melléklete és Függeléke,
d) a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük elismeréséről szóló
3/2001. (I. 31.) MeHVM rendelet 8. számú melléklete.
10. § (1) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól szóló 2/2001.
(I. 31.) MeHVM rendelet (a továbbiakban: MeHVM rendelet) 1. §-a (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A rendelet hatálya — a (3) bekezdésben meghatározott
kivétellel — kiterjed mindazokra, akik Magyarország területén]
,,a) polgári célra rádióberendezést, rádióállomást, rádiótávközlő hálózatot (a továbbiakban: hálózat) telepítenek, üzemben tartanak,’’
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a MeHVM
rendelet 9. §-a (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nem kell frekvenciakijelölési határozat:)
,,f) azon rádióállomások, hálózatok esetében, amelyek a
frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló miniszteri rendelet alapján az egyedi engedélyezési kötelezettség alól mentesülnek.’’
(3) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a MeHVM
rendelet 12. §-a a következő h) ponttal egészül ki:
[A frekvenciakijelölés iránti kérelemnek a 4. § (1) bekezdésben meghatározottakon túl tartalmaznia kell:]
,,h) a tervező — számításokkal alátámasztott — nyilatkozatát a sugáregészségügyi követelmények betartásáról.’’
(4) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a MeHVM
rendelet 15. §-a (1) bekezdésének c) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
(Üzemben tartható az a rádióberendezés, amely teljesíti a
forgalomba hozatalra vonatkozóan külön jogszabályban
meghatározott követelményeket, és)
,,c) olyan rádióállomás vagy hálózat része, amely a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról
szóló miniszteri rendelet alapján az egyedi engedélyezési
kötelezettség alól mentesül,’’
(5) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a MeHVM
rendelet 17. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
,,(8) A földi mozgószolgálat vagy a földfelszíni műsorszóró szolgálat 400 W ERP-t bármely irányban meghaladó
teljesítményű rádióállomása rádióengedély iránti kérelméhez csatolni kell a ,,Fodor József’’ Országos Közegészségügyi Központ Országos ,,Frédéric Joliot-Curie’’ Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutató Intézetének a sugáregészségügyi követelményekre vonatkozó, mérések alapján kiadott szakvéleményét, amennyiben a rádióállomás
telepítése — külön jogszabály szerint — beépítésre szánt
lakó-, vegyes, kereskedelmi, szolgáltató, valamint üdülőterületen történt, kivéve, ha
a) az állomás üzemeltetési ideje nem haladja meg a
30 napot,
b) a kérelmező igazolni tudja, hogy a szakvélemény
nem került 30 napon belül kiadásra, vagy
c) a rádióengedély módosítási, hosszabbítási kérelem
nem vonatkozik a sugárzási jellemzők megváltoztatására.’’
(6) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a MeHVM
rendelet 34. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(2) E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt
Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, az
Európai Parlament és a Tanács a rádióberendezésekről és
a távközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük
kölcsönös elismeréséről szóló 1999/5/EK irányelve 7. cikkének 2. bekezdésével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.’’
11. § (1) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint
megfelelőségük elismeréséről szóló 3/2001. (I. 31.)
MeHVM rendelet 2. §-ának f) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában)
,,f) harmonizált frekvencia vagy frekvenciasáv: az a frek
vencia vagy frekvenciasáv, amelyet az Európai Unió tagállamaiban és Magyarországon azonos rádióalkalmazás
részére osztottak fel azonos frekvenciafelhasználási feltételekkel. Az ilyen rádióalkalmazások rádióberendezései az
Európai Unió tagállamaiban és Magyarországon korlátozás nélkül forgalomba hozhatók és üzemben tarthatók;’’
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint
megfelelőségük elismeréséről szóló 3/2001. (I. 31.)
MeHVM rendelet 6. §-a (4) bekezdésének utolsó mondata
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,A harmonizált sávú rádióalkalmazások rádióberendezéseinek jegyzékét a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló miniszteri rendelet tartalmazza.’’
12. § A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a rádióamatőr
szolgálatról szóló 8/2002. (XII. 25.) IHM rendelet 6. számú
melléklete helyébe e rendelet 5. számú melléklete lép.
13. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai
Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz:
a) az Európai Parlament és a Tanács a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló 1999/5/EK
irányelve 3. cikkének 2. bekezdése, 4. cikkének 1. bekezdése és 5. cikkének 1. bekezdése,
b) a Bizottság 1999/569/EK határozata a transzeurópai
nagysebességű vasúti rendszerrel kapcsolatos irányítóellenőrző és jelző alrendszerek alapvető jellemzőiről,
c) a Bizottság 2000/299/EK határozata a rádióberendezések és a távközlő végberendezések kiinduló osztályozásáról, valamint a kiosztott azonosítókról 1. cikkének
1. pontja,
d) a Bizottság 2000/637/EK határozata a belvizeken
alkalmazott rádiótelefon szolgálatról,
e) a Bizottság 2001/148/EK határozata a lavina vészjeladó berendezésekről.
Kovács Kálmán s. k.,
informatikai és hírközlési miniszter