text:
25/2004. (III. 3.) FVM rendelete a 2004. nemzeti hatáskörben nyújtott agrárés vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről.
Az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi
CXIV. törvény 10. §-a (2) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában
a) minisztérium: Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium; b) miniszter: földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter;
c) MVH: Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal; d) Hivatal: a területileg illetékes földművelésügyi hivatal;
e) mezőgazdasági tevékenység: a Gazdasági Tevékenységek Egységes Ágazati Osztályozási Rendszeréről szóló
9003/2002. (SK 6.) KSH Közlemény (a továbbiakban:
TEÁOR) szerinti növénytermelési, állattenyésztési,
vegyes gazdálkodási (TEÁOR 01.1—01.3), növénytermelési, állattenyésztési szolgáltatás (TEÁOR 01.4), erdőgazdálkodási termékelőállítás, erdőgazdálkodási szolgáltatás
(TEÁOR 02), vadgazdálkodási (TEÁOR 01.50, kivéve a
vadgazdálkodási szolgáltatást), illetve halgazdálkodási
(TEÁOR 05.0, kivéve a halászati szolgáltatást) tevékenység;
f) mezőgazdasági termelő: az e) pont szerinti tevékenységet folytató, a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. tv.) szerinti, állandó
belföldi lakhellyel rendelkező magánszemély, egyéni vállalkozó, valamint belföldi székhelyű jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, aki/amely eleget tett az
Európai Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben
érintett ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről szóló
141/2003. (IX. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: regisztrációs rendelet) szerinti regisztrációs kötelezettségének;
g) integrátor: e rendelet 41. és 42. számú mellékletei
alapján az illetékes Hivatal nyilvántartásában szereplő
igénylő;
h) zöldség-gyümölcs értékesítő szervezet (TÉSZ): a zöldség-, gyümölcstermelői, -értékesítő szervezetekről szóló
25/1999. (III. 5.) FVM rendelet (a továbbiakban: elismerési rendelet) alapján létrehozott, előzetesen elismert vagy
elismert termelői értékesítő szervezet;
i) egyes termékek beszerzését, értékesítést, szolgáltatást
nyújtó szövetkezések és egyéb gazdálkodó szervezetek
(BÉSZ): a 1992. évi I. törvény, valamint a 2000. évi
CXLI. törvény, illetve az 1997. évi CXLIV. törvény alapján
alakult vagy átalakult szervezet;
j) termelői csoport: a termelői csoportokról szóló
85/2002. (IX. 18.) FVM rendelet alapján létrehozott termelői csoport;
k) R: az Európai Unió közös forrásaiból származó agrártámogatások, az azokhoz kapcsolódó, nemzeti költségvetésből nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a nemzeti hatáskörben nyújtott agrártámogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 6/2004. (I. 22.) Korm.
rendelet;
l) erdőgazdálkodó: az erdő tulajdonosa vagy az erdőgazdálkodási tevékenységet folytató jogszerű használó, illetve
az a földhasználó, aki nem erdőművelési ágú földterületen
erdőt telepít;
m) halászatra jogosult: a halászatról és horgászatról
szóló 1997. évi XLI. törvény szerint nyilvántartott jogosult;
n) vadászatra jogosult: a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény
(a továbbiakban: Vtv.) alapján nyilvántartott jogosult;
o) vízgazdálkodás: a vizek hasznosítása, hasznosítási lehetőségeinek megőrzése, a vizek kártételei elleni védelem
és védekezés (vízkárelhárítás);
p) közcélú vízgazdálkodási feladatok: a víztársulatok
érdekeltségei területén ingatlan tulajdonnal rendelkező
vagy ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi
személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaságok érdekében végzett vízrendezési és vízkárelhárítási feladatok összessége;
q) nemzeti hatáskörben nyújtott támogatás: az Európai
Unió vonatkozó jogszabályai alapján állami támogatásnak
minősülő, hazai költségvetési forrásból biztosított támogatás;
r) intézményi kezességvállalás: az Agrárvállalkozási
Hitelgarancia Alapítvány, illetve a Hitelgarancia Rt. által
vállalt készfizető kezesség vállalás.
2. § (1) E rendelet a Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az államháztartás három éves kereteiről szóló
2003. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Költségvetési
törvény) 1. számú mellékletének XII. Földművelésügyi és
Vidékf ejlesztési Minisztérium fejezet, 10. címszám, 5. alcím
szám Nemzeti támogatások 1. Központosított bevételből
működő támogatások és a 2. Költségvetésből működő támogatások, 1. Fejlesztési típusú támogatások, 2. Folyó
kiadások és jövedelem támogatások előirányzatainak,
valamint az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi
XVI. törvény eszközrendszerének működtetéséből származó bevételekből képződött forrásnak az R. 1. számú
mellékletében részletezett jogcímek szerinti felhasználására terjed ki.
(2) Az e rendeletben szabályozott támogatások igénybevételére — ha e rendelet kivételt nem tesz — csak a regisztrációs rendelet szerint nyilvántartásba vett igénylők jogosultak.
3. § (1) Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivataltól (a továbbiakban: adóhatóság) igényelhető támogatást a kedvezményezett a lakóhelye, illetve székhelye szerint illetékes adóhatóságtól igényelheti az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) előírásainak megfelelően. A kedvezményezett a támogatás jogosultságát
bizonyító dokumentumokat az Art. előírásaira is figyelemmel köteles kezelni.
(2) Amennyiben az adóhatóság által folyósított támogatások esetében a támogatás igénybevételét jogszabály más
szerv igazolásához köti, jogszabály eltérő rendelkezése
hiányában a támogatás e rendelet 1. számú melléklete szerint — az arra a miniszter által felhatalmazott szerv és az
e célra rendszeresített számítógépes program által — kiállított igazolás alapján igényelhető az adóhatóságtól.
Az igazolás kiállítása nem érinti az illetékes adóhatóságnak a támogatásra való jogosultság megállapításával kapcsolatos külön törvényben foglaltak szerinti jogát.
(3) A támogatott köteles biztosítani az Állami Számvevőszék és a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal számára az
ellenőrzés lehetőségeinek feltételeit.
(4) Amennyiben e rendelet az adott támogatási jogcímnél hiánypótlásra ad lehetőséget, a pályázatot/kérelmet
befogadó szerv tizenöt napos határidő tűzésével írásban
egyszeri alkalommal hiánypótlásra szólítja fel az igénylőt a
hiányosan benyújtott (hiányos kitöltés, téves adatközlés)
támogatási kérelem vagy pályázat esetén. Ha az igénylő a
hiánypótlási felszólításnak határidőn belül nem tesz eleget,
az elbíráló a kérelmet/pályázatot elutasítja.
(5) A határidőn túl benyújtott támogatási kérelmet/pályázatot az elbíráló érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(6) A vállalt kötelezettségek, a támogatási feltételek
nem teljesítése, valamint a támogatás rendeltetéstől eltérő
felhasználása jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak
minősül. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését az elbíráló, illetve az elbíráló kezdeményezésére,
vagy a saját hatáskörében végzett vizsgálat alapján az illetékes adóhatóság rendeli el.
(7) Az agrár- és vidékfejlesztési célok megvalósítását
elősegítő támogatás esetén fejlesztési költségeket terhelő
általános forgalmi adóhoz (a továbbiakban: áfa) csak
akkor igényelhető támogatás, ha a támogatottnak a támogatásból finanszírozott beszerzéshez kapcsolódóan áfalevonási joga nincs.
II. Fejezet KÖZPONTOSÍTOTT BEVÉTELBŐL MŰKÖDŐ
TÁMOGATÁSOK I. AZ ERDÉSZETI FELADATOK TÁMOGATÁSA
1. Az erdészeti közcélú feladatok ellátásának támogatása 4. §
A támogatások rendeltetése az erdők természetes, illetőleg mesterséges felújítása, valamint az erdők ápolásának
és nevelésének támogatásával az erdők területének
(mennyiségének), természeti egyensúlyának és egészségi
állapotának (minőségének) megőrzése.
5. § (1) A támogatást
a) az erdőgazdálkodó,
b) az erdővédelmi mérő- és megfigyelőrendszert és az
erdészeti nyilvántartási és azonosítási rendszert működtető, c) a magán-erdőgazdálkodás területén erdészeti szakirányú oktatást végző, valamint
d) az erdészeti kutatást, ismeretterjesztést végző
veheti igénybe, amennyiben eleget tett a nyilvántartásba
vételi kötelezettségnek.
(2) Az erdőgazdálkodó — jogszabály eltérő rendelkezése hiányában — támogatásban akkor részesülhet, ha
a) az erdészeti hatóság által határozatban megállapított befizetési kötelezettségeit teljesítette, valamint
b) az erdőről és az erdő védelméről szóló 1996. évi
LIV. törvény (a továbbiakban: Evt.) 14. § (2) bekezdésében foglaltak szerint kijelölés alapján az erdőgazdálkodási
tevékenységet ellátja.
6. § Támogatás vehető igénybe:
a) az erdő természetes, illetőleg mesterséges felújításá
hoz, valamint a fiatal erdők ápolásához és neveléséhez,
tuskózáshoz, nyiladékok és határjelek karbantartásához,
az alábbi mértékek szerint:
Az erdőfelújítás és erdőnevelés támogatásának mértéke E Ft/hektár
I. Természetes mageredetű erdőfelújítás a talaj-előkészítéssel együtt célállománytípus
tölgy bükk egyéb
fafaj befejezett felújítás 346 267 200
egyéves 177 170 129 II. Természetes sarjeredetű felújítás valamennyi engedélyezett fafajra
befejezett felújítás 52 egyéves 28 III. Mesterséges erdőfelújítások talaj-előkészítéssel együtt
célállománytípus tölgy bükk akác egyéb
kem.
lomb. nemes
nyár
egyéb
lágy lomb. fenyők a) tíz fokos és ez alatti lejtésű, géppel járható terepen
befejezett felújítás 280 255 120 185 133 172 146
egyéves 171 168 83 126 97 112 110
b) tíz fok feletti lejtésű és géppel nem járható terepen
befejezett felújítás 320 293 133 240 — 172 185
egyéves 205 173 91 167 — 112 137
IV. Befejezett erdősítés ápolása a revízióig, valamennyi engedélyezett fafajra az erdészeti hatóság által jóváhagyott esetekben
1. természetes mag, mesterséges tíz fok felett 34
2. természetes sarj 13 3. mesterséges tíz fok alatt 21
V. Állománynevelés (tisztítás) támogatása 1. természetes mag, mesterséges tíz fok felett 25
2. természetes sarj 13 3. mesterséges tíz fok alatt 13
4. fenyőtisztítási anyag megsemmisítésére további 26 VI. Tuskózás támogatása, ha az erdészeti hatóság által elfogadott felújítási technológia indokolja
Fafaj Talaj homok vályog agyag akác 67 80 94
egyéb 53 67 80 VII. A célállománytípus tíz—harminc százalékos, elszórtan jelen lévő elegyfafajjal történt megvalósulásakor az elegyesség
értékelhető, az erdőfelújítási támogatás befejezett erdőre vonatkozó összegének 10 százalékáig
VIII. Tűzpászták és nyiladékok karbantartása 1. tűzpászták 8
2. nyiladékok 11 IX. Határjelek karbantartására
 (Ft/db) 1300
b) az erdőállományok szerkezet-átalakításához;
c) a közcélból fenntartott, gyenge termőhelyi adottságú
erdők felújításához;
d) az elhúzódó kárpótlási és részaránytulajdon átadási
folyamatokban keletkezett rontott erdőállomány-szerkezet helyreállításához; e) az erdőgazdálkodási üzemterv, üzemtervi kivonat
készítéséhez;
f) az erdészeti hatóság javaslata alapján a miniszter
által elrendelt közérdekű erdővédelmi munkák költségeinek fedezetéhez, feltéve, hogy a munkák elvégzése nem a
gazdálkodó mulasztása miatt vált szükségessé;
g) a kijelölés alapján végzett erdőgazdálkodási tevékenység költségeinek fedezetéhez, amennyiben az ezzel
kapcsolatos költségek meghaladják az erdei haszonvételből származó bevételeket;
h) a nemzetközi szerződés alapján működtetett erdővédelmi mérő- és megfigyelőrendszer működtetéséhez és
adatainak kezeléséhez;
i) közjóléti erdészeti létesítmények és erdőtelepítések
nyilvántartási és azonosítási rendszerének működtetésére
és fenntartására;
j) a nemzetközi erdészeti szervezetekben a nemzeti
képviselet ellátásához, valamint
k) az erdei természeti rendszerek, az erdő természeti
egyensúlyának és egészségi állapotának megőrzéséhez, az
erdészeti ismeretterjesztés, oktatás, kutatás költségeihez.
7. § A 6. § a) pontjában foglalt támogatás elnyerése és elszámolása érdekében az erdőgazdálkodónak költségvetést
kell készítenie. A költségvetést legkésőbb e rendelet megjelenését követő harminc napon belül — kivételes esetekben (pl. elemi károk esetén, új erdőgazdálkodó belépésekor stb.) az éves erdőgazdálkodási tevékenység megkezdésének tervezett vagy szükséges időpontja előtt harminc
nappal — kell elkészíteni, és az erdészeti hatósághoz elbírálásra és jóváhagyásra három példányban benyújtani.
Az éves terv évközi változása esetén a kérelemhez módosított költségvetést is mellékelni kell. A költségvetés határidőn túli benyújtása esetén támogatás nem folyósítható,
illetve a felvett támogatás jogosulatlanul igénybe vett
támogatásnak minősül.
8. § (1) Az Evt. 101. §-ában meghatározott erdőfenntartási
járulékbefizetési kötelezettséget az erdészeti hatóság határozatban közli az erdőgazdálkodóval. Az erdészeti hatóság
a beérkezett járulékok összegét minden hónap 27. napjáig
köteles a Magyar Államkincstárnál vezetett központosított bevételi számlára átutalni.
(2) Az erdészeti hatóság által jóváhagyott támogatás
összegének
a) negyven százalékát 2004. április 10. napjától,
b) negyven százalékát 2004. október 10. napjától,
c) a fennmaradó részt a műszaki átvétel során megálla
pított sikeresség arányában legkésőbb a tárgyévet követő
február 15-éig igényelheti az erdőgazdálkodó,
d) hárommillió forint összeget meg nem haladó támogatási igény esetén április 10. napjától egyszeri, ötven százalékos előleg igényelhető. A támogatás fennmaradó része
az elvégzett munkák műszaki átvételét követő elszámolás
alapján kerülhet kifizetésre.
(3) Az erdőgazdálkodó köteles — a tárgyévet követő év
február 15-éig — az éves költségvetési elszámolását jóváhagyásra az erdészeti hatósághoz megküldeni. Az elszámolás alapján az erdészeti hatóság gondoskodik a tárgyévet
lezáró támogatások kifizetéséről, a fennálló befizetési kötelezettségek elrendeléséről. A befizetési kötelezettséget
az erdészeti hatóság az elszámolás benyújtásának elmaradása esetén a rendelkezésre álló adatok alapján rendeli el.
A költségvetési elszámolás szerinti támogatási kérelem
határidőn túli benyújtása jogvesztő hatályú, és igazolási
kérelem benyújtásának nincs helye.
(4) Az év végi elszámolások alapján még járó támogatások összegét az erdészeti hatóság legkésőbb 2005. március
31-ig köteles folyósítani.
9. § (1) A támogatás igénybevételének rendjét az e rendelet
2. számú melléklete tartalmazza.
(2) Az erdőgazdálkodó által benyújtott költségvetés felülvizsgálatát az erdészeti hatóság végzi el. Az elszámolás
alapján a támogatás igénybevételének jogosságát, valamint
összegét az erdészeti hatóság állapítja meg, és intézkedik a
támogatás összegének a kiutalásáról.
(3) A Honvédelmi Minisztérium kezelésében lévő, honvédelmi érdekeket szolgáló erdők esetében az (1)—(2) bekezdésben foglaltakat a nevezett területekre vonatkozó
külön jogszabályban jelzett eltérésekkel kell alkalmazni.
10. § (1) A 6. § b) pontja szerint a termőhelyi adottságoknak
megfelelő erdőszerkezet-átalakítás támogatásának mértéke:
Az erdőszerkezet-átalakítás előtti állapot,
készültségi fok Célállománytípus
az erdőszerkezet
átalakítás után tölgy és bükk 1. Az első kivitel évében (T és B sarj
kivételével)
20 000 Az erdőszerkezet-átalakítás előtti állapot,
készültségi fok
Célállománytípus
az erdőszerkezet átalakítás után tölgy és bükk
2. Befejezéskor
 a) akác (mag és sarj), valamint
ártéri nemesnyárasok 50 000
 b) sarjeredetű bármely fafaj 40 000
 c) mageredetű bármely lomb 30 000
 d) fenyő 20 000
(2) A véghasználat előtti állományt eredet szerint az
üzemtervi leírás alapján kell megosztani. A sarjeredetű
tölgyes és bükkös erdőrészletek mageredetű, azonos fafajú
átalakításakor az (1) bekezdés táblázatának 1. pontja alatti
összeg nem számolható el. Az erdőszerkezet-átalakítás
megvalósulását befejezéskor és az öt éves felülvizsgálat
során kell elbírálni. A gazdálkodó hibájából meghiúsult
erdőszerkezet-átalakításra kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, és azt a jegybanki
alapkamat kétszeres mértékének megfelelő kamattal
növelve kell visszafizetni.
(3) A támogatás kifizetésének feltétele az erdészeti
hatóság által jóváhagyott éves költségvetés, mértéke pedig
az erdészeti hatóság által éves műszaki átvételeken megállapított teljesítményérték (eredményesség).
11. § (1) A közcélból fenntartott, gyenge termőhelyi adottságú erdők felújításának támogatása [6. § c) pont] azokra az
üzemterv szerint elsődlegesen védelmi rendeltetésű,
V—VI. fatermési osztályú erdőrészletekre — ideértve az
erdősztyepp erdők területét is — adható, melyeket mageredetű, őshonos fafajjal újítottak fel.
(2) A támogatás az erdészeti hatósághoz a rendelet megjelenését követő harminc napon belül benyújtott kérelemre, a felújítás során egy alkalommal, befejezéskor vehető
igénybe. A támogatás igénybevételének rendjét az e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza. A kifizetés az erdészeti hatóság igazolása alapján történik.
(3) A támogatás összege a 6. § a) pontjában erdőfelújításra meghatározott, befejezéskori támogatási érték
ötvenöt százaléka.
12. § (1) Az elhúzódó kárpótlási és részaránytulajdon átadási
folyamatokban keletkezett, leromlott szerkezetű erdőállomány helyreállításához [6. § c) pont] támogatás igényelhető azokra a folyamatban lévő erdősítésekre vagy üres
vágásterületekre, amelyekre együttesen fennáll, hogy
a) az erdőfelújítási kötelezettség az eredeti tulajdonszerzéssel (kárpótlás vagy részaránytulajdon nevesítés)
kapcsolatos határozat jogerőre emelkedése előtt keletkezett, és b) az erdőfelújítási kötelezettség teljesítése (a szerkezetátalakítás) legalább ötezer négyzetméter összefüggő
részleges vagy teljes területen végrehajtott mesterséges
erdősítéssel érhető el.
(2) Nem terjed ki a támogatás igénylésének lehetősége
az e rendelet 2. számú mellékletében meghatározott esetekre.
(3) A támogatás mértéke a 6. § a) pontjában erdőfelújításra meghatározott támogatáson felül:
Célállomány Ezer Ft/hektár tölgy, bükk mesterséges erdőfelújítás 150
egyéb fajú mesterséges erdőfelújítás 90
(4) A támogatás az erdészeti hatósághoz e rendelet megjelenését követő harminc napon belül benyújtott kérelemre, erdőrészletenként egy alkalommal vehető igénybe.
A 2003/2004-es tenyészeti évben szakszerűen elvégzett és
legalább hetven százalék sikerességű erdősítés műszaki
átvételét követően a támogatás kifizethető.
(5) A támogatási kérelmet az e rendelet 3. számú mellékletében foglaltak alapján az erdőgazdálkodó területe
szerint illetékes erdészeti hatósághoz kell benyújtani.
13. § (1) Kijelölt erdőgazdálkodó csak olyan erdőgazdálkodó
lehet, aki/amely a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
(a továbbiakban: Szvt.) hatálya alá tartozik.
(2) A kijelölt erdőgazdálkodó a haszonvételekből és a
támogatásokból származó bevételeket és a kijelölés alapján végzett erdőgazdálkodási tevékenység költségeit (áfa
nélkül) évente — helyrajzi számonként és összesítve —
köteles megtervezni, számba venni és a munka elvégzését
követően az elszámolásokat az erdészeti hatóságnál meglévő, a támogatási okirat mellékletét képező formában és
tartalommal, a tárgyévet követő év február 15-éig elkészíteni. A kijelölt erdőgazdálkodási tevékenységhez kapcsolódó bevételeket és közvetlen költségét az Szvt. 93. §
(3) bekezdése alapján a kiegészítő mellékletben részletesen be kell mutatni a folyósított támogatás felhasználás
tervezett és tényleges összegének viszonyításával, melyet a
végelszámoláshoz csatolni kell. A szakmai és pénzügyi terveket, a támogatási okiratot és a pénzügyi elszámolásokat
a kijelölt erdőgazdálkodó nevében csak a felelős ügyvezető
írhatja alá. A pénzügyi és számviteli helyességért a kijelölt
erdőgazdálkodó számviteli vezetője aláírásával is megerősített felelősséggel tartozik.
(3) A kijelölt erdőgazdálkodó könyvvizsgálója auditálja
az éves erdőgazdálkodási tevékenység pénzügyi terveit és
annak megvalósítását követően a pénzügyi elszámolásokat
abból a szempontból, hogy a tervek és az elszámolások
megfelelnek-e az Szvt.-ben, e rendeletben, valamint a támogatási okiratban foglaltaknak. Felelős a könyvvizsgáló
azért is, hogy az elszámolásokban szereplő adatok egyezzenek a kijelölt erdőgazdálkodó könyvelési adataival.
(4) A kijelölt erdőgazdálkodó szakmai terveit és költségvetéseit az erdészeti hatóság a jóváhagyását követő tizenöt
napon belül köteles a minisztériumhoz továbbítani a támogatási okirat elkészítése céljából.
(5) A minisztérium a beküldött dokumentumok alapján
előkészíti a támogatási okiratot, és azt az erdészeti hatóságon keresztül a kijelölt erdőgazdálkodó részére megküldi.
(6) A támogatás a kijelölt erdőgazdálkodási tevékenység
összes költségének (harminc százalék fedezeti hányaddal
növelt közvetlen költség) az erdei haszonvételből származó bevétel és az erdőfelújítás normatív támogatás együttes
összegét meghaladó különbözetéig igényelhető. Amennyiben a normatív támogatással növelt haszonvételekből származó bevételek összege meghaladja a kijelölt erdőgazdálkodási tevékenység költségeit, akkor a kijelölt erdőgazdálkodó köteles a többletbevételt a határozatban megjelölt
időpontokig a 10032000-01220191-52000001 számú Erdészeti közcélú feladatok előirányzat felhasználási keretszámlára átutalni. A többletráfordítások beszedéséről, a
teljesítés elmaradása miatti behajtásról, a késedelmi kamat
felszámításáról, illetve az adott erdőterületekre vonatkozó
jelzálog állam javára történő bejegyzéséről a minisztérium
gondoskodik. A kijelölt erdőgazdálkodónak a többletráfordításait ugyanakkor a minisztérium megtéríti.
(7) A támogatás összegét a minisztérium határozza meg
és intézkedik a támogatási okiratban meghatározottak szerinti időpontban történő kiutalásáról.
(8) A kijelölt erdőgazdálkodó támogatás igénylésére
való jogosultsága megszűnik
a) ha az erdőtulajdonos vállalja, hogy a jogszabályokban előírt erdőgazdálkodási tevékenységének eleget tesz.
Ebben az esetben a kijelölt erdőgazdálkodó a minisztériumon keresztül köteles az erdészeti hatósággal és a tulajdonosokkal elszámolni;
b) amennyiben a kijelölt erdőgazdálkodó a tulajdonosokkal és a minisztériummal szemben az előírt elszámolási
kötelezettségének nem tesz eleget.
14. § (1) Az erdőgazdálkodási üzemterv, üzemtervi kivonat
készítéséhez [6. § e) pont] a támogatás mértéke a körzeti
erdőterv érvénybelépésének évében készített üzemterv
esetén a költségek nyolcvan százaléka, de legfeljebb alapdíjként ötezer forint és erdőrészletenként négyszáz forint.
Ugyanilyen mértékű támogatás adható a körzeti erdőterv
érvénybelépésének időpontjától függetlenül az újonnan
nyilvántartásba vett erdőgazdálkodónak is. A támogatás
mértéke minden más esetben a költségek ötven százaléka,
de legfeljebb alapdíjként kettőezer forint és erdőrészletenként kettőszáz forint.
(2) Az üzemterv készítéséhez az erdőgazdálkodót megillető támogatás a gazdálkodó hozzájárulásával közvetlenül az üzemterv készítőjének is kifizethető.
(3) A támogatási kérelmet az e rendelet 3. számú mellékletében foglaltak szerint az erdőgazdálkodó területe
szerint illetékes erdészeti hatósághoz kell benyújtani.
A kérelem benyújtásával egyidejűleg számlával igazolni
kell az üzemterv elkészíttetésének költségét.
15. § (1) A közérdekű erdővédelmi munkák költségeinek
fedezetéhez [6. § f) pont] támogatást az erdőgazdálkodó
által benyújtott, Szvt. előírásai szerint összeállított, és a
könyvekben kimutatott tényleges költségek alapján
a minisztérium állapítja meg.
(2) Az erdővédelmi mérő- és megfigyelőrendszer működtetéséhez és adatainak kezeléséhez [6. § g) pont] az
ENSZ 1979. évi genfi konvenciója, valamint a
2152/2003/EK Rendelet alapján meghatározott feladatok
elvégzéséhez adható támogatás összegét a minisztérium
állapítja meg. A támogatás folyósítására a minisztérium
megállapodást köt.
(3) A nemzetközi erdészeti szervezetekben a nemzeti
képviselet ellátására [6. § g) pont] (ICP FORESTS,
EUFORGEN, EOMF, CEPF) tagdíjakra, az Európai
Erdők Védelme Miniszteri Konferenciái, az OECD és az
ENSZ szakosított szervezetei (FAO, CSD, EGB, ILO,
UNFF), valamint egyéb, kormányközi és nemzetközi rendezvényeken való részvétel költségeire adható támogatás
összegét
a) tagdíjak esetében a számla alapján,
b) rendezvényeken való részvétel esetén (a költségek
előzetes dokumentálása mellett) kérelem alapján
a minisztérium állapítja meg.
16. § (1) Közjóléti erdészeti létesítmények és erdőtelepítések
nyilvántartási és azonosítási rendszerének működtetésére
és fenntartására [6. § i) pont] támogatást az e feladatot
ellátó szervezet igényelhet.
(2) A támogatás mértéke:
a) közjóléti létesítmény-csoportonként (a létesítmény
csoport térképi elhelyezkedése, ábrázolása és nyilvántartásba vétele) ötezer forint;
b) műtárgyanként (a létesítmény-csoporthoz tartozó
műtárgyak: kilátó, sétaút, asztal, pad, forrás, pihenőház,
vadászház stb. nyilvántartása, állapotváltozásának aktualizálása) egyezer forint; c) első kivitelű erdőtelepítések térképi ábrázolása, a
helyszínen ellenőrzött erdőrészlet leírása, adatok rögzítése, nyilvántartásba vétele hektáronként ötezer forint;
d) a folyamatos erdő helyszínen felvett adatainak és
térképi változásának átvezetése, nyilvántartása hektáronként háromezer forint.
(3) A támogatási kérelmet a minisztériumhoz kell benyújtani a támogatási igény megjelölésével.
(4) A támogatási kérelmet a minisztérium harminc
napon belül bírálja el, és dönt a támogatás igénybevételének jogosságáról és összegéről. A minisztérium a támogatás odaítéléséről támogatási okiratot állít ki.
17. § (1) A 6. § a)—e) pontjaiban foglalt célok esetén a támogatásra való jogosultságot az erdészeti hatóság állapítja
meg, és intézkedik a támogatás kiutalásáról.
(2) A 6. § f)—j) pontjaiban foglaltak szerint a feladatok
elvégzését és a támogatásra való jogosultságot a minisztérium állapítja meg. Ezt követően a minisztérium az igénylővel a támogatott célok megvalósítására megállapodást
köt, és intézkedik a támogatási összegnek a megállapodásban foglaltak szerinti ütemezésben történő kiutalásáról.
(3) A 6. § k) pontjában foglalt célokra támogatás pályázat útján vehető igénybe.
(4) A pályázatot az erdőterület fekvése szerint illetékes
erdészeti hatósághoz kell benyújtani. A pályázatokat a
minisztérium bírálja el.
(5) A pályázat elbírálását követően a minisztérium a
támogatott cél megvalósítására megállapodást köt az
igénylővel, és intézkedik a támogatás összegének kiutalásáról.
2. Az erdők többcélú hasznosításával kapcsolatos
feladatok támogatása
2.1. A magán-erdőgazdálkodás támogatása 18. § (1) A magán-erdőgazdálkodók működésének költségeire támogatást igényelhet:
a) az erdészeti hatóság által bejegyzett egyéni erdőgazdálkodó, erdőbirtokossági társulat, a kizárólag erdőgazdálkodási tevékenységet folytató erdőszövetkezet, akiknek/amelyeknek erdőterülete nem haladja meg a kettőezer
hektárt, illetőleg a saját és a megbízás alapján szakirányított erdőterület nagysága együttesen eléri a kettőszáz hektárt, valamint
b) az az erdőgazdálkodási integrátor, aki/amely az alábbi együttes feltételeknek megfelel:
ba) legalább kettőszáz, de legfeljebb négyezer hektár
magántulajdonú erdőterület jogszerű használója és az erdészeti hatóság erdőgazdálkodóként nyilvántartásba vette,
bb) legalább kettőszáz hektár erdőterületet szerződés
alapján szakirányít,
bc) legalább ötven hektár fahasználati és erdőművelési
(fakitermelés, erdősítés és ápolás alá vont terület) munkára vonatkozó szerződése van,
bd) nettó árbevétele az ötszázmillió forintot nem haladja meg, melynek legalább hetvenöt százaléka erdőgazdálkodásból (TEÁOR 02.0), vadgazdálkodásból (TEÁOR
01.5) és fűrészárugyártásból (TEÁOR 20.1) származik, és
erről a kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozott,
be) elfogadja a miniszter által kiadott kényszerkezelői
megbízást abban az erdőtervezési körzetben, amelyikben
gazdálkodik vagy szakirányítást végez,
bf) tagja a Magánerdő-tulajdonosok és Gazdálkodók
Országos Szövetségének.
(2) Az integrátor az általa integrált területre erdőgazdálkodói jogosultság alapján járó támogatást nem vehet
igénybe.
19. § A támogatás mértéke:
a) a 18. § (1) bekezdés a) pontja szerinti igénylő az Evt.
86. §-ában meghatározott erdészeti szakszemélyzettel kötött szakirányítási szerződés alapján a szerződés szerinti díj
ötven százalékát igényelheti támogatásként, de a támogatás összege nem haladhatja meg a szerződés időtartamára
eső mindenkori minimálbér nagyságát;
b) a 18. § (1) bekezdés b) pontja szerinti integrátor a
szakirányítási szerződés alapján a szakirányított terület
után hektáronként kettőezer forintot, az erdészeti hatóságnál nyilvántartott üzemi területe után hektáronként
egyezer forintot igényelhet támogatásként. Évközi szerződéskötés esetén a támogatás időarányosan vehető igénybe.
Az időarányos támogatás kezdő időpontja nem lehet korábbi, mint a szerződés erdészeti hatósághoz történt benyújtásának időpontja.
20. § (1) A támogatás feltétele, hogy az erdészeti szakszemélyzettel kötött szakirányítási szerződés, valamint az integrátori szakirányítási szerződés legalább az e rendelet 2. számú melléklet III. részében meghatározottakat tartalmazza.
(2) Integrátorok egymással kötött szakirányításra vonatkozó szerződése nem támogatható.
21. § (1) Az erdészeti szakszemélyzettel, illetve az integráltakkal megkötött szerződés egy példányát (szolgáltatást
részletesen leíró mellékletével) — a szerződés megkötését
követően harminc napon belül, de a szerződés tárgyát képező munka megkezdése előtt — előjegyzés céljából legkésőbb a tárgyév november 15-éig lehet benyújtani az erdőterület fekvése szerint illetékes erdészeti hatósághoz. Előjegyzésbe nem vett szerződés alapján támogatás nem folyósítható.
(2) A támogatás kifizetése iránti kérelmet az e rendelet
4. számú melléklete szerint legkésőbb a tárgynegyedévet
követő hónap 15-éig az erdőterület fekvése szerint illetékes erdészeti hatósághoz kell írásban benyújtani. A támogatás kifizetésének alapját a kérelem benyújtását megelőző
negyedév első napján fennálló területi adatok képezik.
Átutalással történt fizetés esetén a fizetést igazoló bankszámlakivonatot is csatolni kell a kérelemhez.
(3) A támogatás kifizetése iránti kérelemhez mellékelni
kell
a) a 18. § (1) bekezdés a) pontja szerinti igénylő esetében a szerződés alapján fizetett díjról kiállított számla és a
kifizetést igazoló bizonylatok másolatát;
b) a 18. § (1) bekezdés b) pontja szerinti integrátor esetében az integráltak nyilatkozatát arról, hogy az integrátor
a szerződésben vállalt kötelezettségeinek eleget tett. Ezen
nyilatkozatokat évente csak egy alkalommal, a tárgyév
október hó 15-éig kell benyújtani az erdőterület fekvése
szerint illetékes erdészeti hatósághoz.
22. § (1) A támogatás igénybevételének jogosságát az erdőterület fekvése szerint illetékes erdészeti hatóság állapítja meg.
(2) A támogatási kérelem elfogadása esetén a támogatást az erdészeti hatóság utalja át.
23. § Az erdőbirtokossági társulat, valamint egyéb, a gazdálkodói együttműködést segítő szervezetek megalakulásához, működési költségeihez támogatást vehetnek igénybe
a) a 2003. november 1-jét követően megalakult az
erdőbirtokossági társulatok, illetőleg a kizárólag erdőtulajdonos tagokból álló és kizárólag erdőgazdálkodási,
valamint ahhoz kapcsolódó tevékenységet végző szövetkezetek, az új szövetkezetekről szóló 2000. évi CXLI. törvény
alapján gazdasági társasággá átalakult, kizárólag erdőgazdálkodási, valamint ahhoz kapcsolódó tevékenységet végző szövetkezetek, amelyek megfelelnek a társult erdőgazdálkodás külön jogszabály szerinti feltételeinek;
b) a 18. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti erdőgazdálkodási integrátor.
24. § A támogatás mértéke:
a) az alapítás számlával igazolt költségeinek nyolcvan
százaléka, de legfeljebb négyszázezer forint, a 18. §
a) pontjában megjelölt szervezetek részére, a cégbírósági
bejegyzésük igazolása esetén az erdőterület fekvése szerint
illetékes erdészeti hatósághoz benyújtott számlák alapján,
b) az erdőbirtokossági társulat, erdőszövetkezet forgóeszköz-feltöltéséhez és működési költségeinek részbeni
megtérítéséhez igénybe vehető támogatás összege hektáronként ötezer forint, legfeljebb ötmillió forint, de nem
haladhatja meg a számlával igazolt, ténylegesen elszámolt
szakirányítási támogatással csökkentett működési közvetlen költségeinek ötven százalékát,
c) az erdőgazdálkodási integrátor — az erdőbirtokossági társulatot és az erdőszövetkezetet kivéve — forgóeszköz feltöltéséhez és működése közvetlen költségeinek
részbeni megtérítéséhez igénybe vehető támogatás összege
a 2004. január 1-jét követően integrált terület után hektáronként ötezer forint, legfeljebb tízmillió forint, de nem
haladhatja meg az erdőgazdálkodási tevékenységből származó nettó árbevétel tíz százalékát. Évközi szerződéskötés
esetén a támogatás időarányosan vehető igénybe.
25. § (1) A támogatási kérelmet az e rendelet 4. számú melléklete szerint lehet benyújtani a kérelmező székhelye szerint illetékes erdészeti hatósághoz a cégbejegyzést követő
hatvanadik napig, integrátorok esetében a tárgynegyedévet
követő hó 15. napjáig lehet benyújtani.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) alapítási költségekhez
aa) az alapszabályt vagy az alapító okiratot,
ab) a cégbejegyzési határozatot,
ac) a számla és a kifizetést igazoló bizonylatok másola
tát az igazolt alapítási (szervezési) költségekről;
b) működési költségekhez az előző üzleti évre vonatko
zó éves beszámolót, illetve 2004. évi alakulás esetén az
üzleti tervet.
(3) A támogatási kérelmet és a csatolt mellékleteket a
kérelmező székhelye szerint illetékes erdészeti hatóság
megvizsgálja, és a kérelem elfogadása esetén intézkedik a
támogatás kifizetéséről.
26. § Jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül különösen, ha a támogatásban részesült erdőgazdálkodói
szervezetek a tevékenységüket a támogatás igénybevételétől számított öt éven belül megszüntetik.
2.2. A jóléti és a parkerdő fenntartás támogatása
27. § A támogatást — pályázat alapján — az veheti igénybe,
aki/amely az erdőterület fekvése szerint illetékes erdészeti
hatóság által nyilvántartásba vett közjóléti létesítménnyel
rendelkezik és annak közhasználatát biztosítja.
28. § (1) A támogatás az alábbi jogcímek szerint vehető igénybe:
a) üdülő- (pihenő-, séta- és kiránduló-) erdők, erdei
táborok, valamint a lakóterületeket és kirándulóközpontokat összekötő zöldfolyosók műszaki létesítményei, berendezései;
b) turisztikai célt szolgáló gépkocsiutak és autóspihenők;
c) arborétumok, botanikus kertek;
d) egyéb közjóléti célt (pl. oktatás, ismeretterjesztés)
szolgáló műszaki létesítmények üzemeltetési és fenntartási
költségeihez. (2) A támogatás alapja a jóléti és parkerdők üzemeltetési és műszaki létesítmények fenntartási munkáinak közvetlen költségének összege.
29. § (1) A pályázatot — az e rendelet 5. számú melléklete
szerint — a pályázati felhívás megjelenését követő harminc
napon belül lehet benyújtani az erdőgazdálkodó területe
szerint illetékes erdészeti hatósághoz.
(2) A támogatás igénybevételének jogosságát, valamint
összegét a minisztérium a pályázati felhívás megjelenését
követő hatvan napon belül állapítja meg és támogatási
okiratot állít ki.
(3) A támogatási összeg kiutalásáról a minisztérium
intézkedik. A támogatási okirat alapján a minisztérium
ötven százalék előleg kiutalása iránt intézkedhet.
(4) A támogatás felhasználásával kapcsolatos elszámolást a gazdálkodó legkésőbb a tárgyév december 1-jéig
köteles beterjeszteni az erdőterület fekvése szerint illetékes erdészeti hatósághoz. Az elszámolásokat a felülvizsgálatot követően legkésőbb december 10-ig kell megküldeni
a minisztérium részére.
2.3. Az erdei vasutak működtetésének támogatása 30. §
Támogatást — pályázat alapján — azok a szervezetek
igényelhetnek, amelyek az erdei vasutakat turisztikai, személyszállítási célból menetrendszerűen üzemeltetik.
31. § (1) A támogatás a közcélú személyszállítás üzemeltetési
és fenntartási költségeinek az árbevételt meghaladó különbözetéig igényelhető, mértékét pénzügyi és számviteli adatokkal alátámasztott pályázat alapján kell meghatározni.
(2) A pályázatot a pályázati kiírás megjelenését követő
tizenöt napon belül kell a minisztériumhoz benyújtani.
A támogatás igénybevételének jogosságát, valamint összegét a minisztérium állapítja meg.
(3) A támogatás részletes feltételeiről az erdei vasutat
üzemeltető és a minisztérium megállapodást köt és intézkedik a támogatás összegének a támogatási okiratban meghatározott időpontokban történő kiutalásáról.
(4) A támogatás felhasználásával kapcsolatos elszámolást a gazdálkodó legkésőbb a tárgyév december 1-jéig
köteles a minisztérium részére megküldeni.
32. § (1) A II. fejezet I. erdészeti feladatok támogatása
1—2. pont alatti jogcímeken folyósított támogatások felhasználását a minisztérium, illetve az erdőgazdálkodó területe szerint illetékes erdészeti hatóság ellenőrzi.
(2) A II. fejezet I. erdészeti feladatok támogatása
1—2. pont alatti jogcímeken folyósított támogatásokkal
kapcsolatos elszámolásoknak a rendeletben, illetve a támogatási okiratban meghatározott határidőn túl történő
benyújtása a még ki nem fizetett támogatás összegére
vonatkozóan jogvesztő hatályú és igazolási kérelem benyújtásának nincs helye, az addig folyósított támogatások
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősülnek.
(3) A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését az erdőgazdálkodó területe szerint illetékes erdészeti
hatóság rendeli el.
(4) A támogatást a 10032000-01220191-52000001 számú Erdészeti közcélú feladatok előirányzat-felhasználási
keretszámláról kell teljesíteni. A jogosulatlanul igénybe
vett támogatást az erdészeti hatóság által határozatban
megjelölt számlára kell visszafizetni.
3. Az erdőkárok elhárításának támogatása 33. § (1) A támogatást az erdőgazdálkodó, valamint az erdővédelmi mérő- és megfigyelőhálózatot működtető veheti
igénybe.
(2) Az erdőgazdálkodó elsősorban az őshonos, lombos
erdőállomány-alkotó fő fafajok (a kocsányos tölgy, a
kocsánytalan tölgy, a bükk, a cser és a hazai nyárak), valamint a fenyők elhalása miatt kitermelt száradék faanyag
után nyolcszáz forint/bruttó köbméter rendkívüli támogatásban részesül az alábbi feltételek együttes fennállása esetén
a) az elhalás a tulajdonában vagy jogszerű használatában lévő erdőterületeken a környezeti hatásokkal közvetlen összefüggésben, de nem azonosítható erdőkárosodás
miatt lépett fel,
b) a tárgyévben kitermelt elhalt fatérfogat legalább a károsodott erdőrészlet élőfakészletének több mint öt százaléka.
(3) Az erdőgazdálkodó erdőterület fekvése szerint illetékes erdészeti hatóságtól a tárgynegyedévet követő hó
20-áig kérheti az 1. számú melléklet szerinti igazolás kiadását. A támogatás az igazolás kiadásával igényelhető az
adóhatóságtól.
(4) Az erdőkárok elhárításának támogatására rendelkezésre álló pénzösszegből évenként legalább a keret ötven
százalékát az erdővédelmi mérő- és megfigyelőhálózat tevékenységével összefüggésben felmerült költségek fedezetére lehet fordítani. A minisztérium az erdővédelmi mérőés megfigyelőhálózatot működtető állami szerv részére támogatási okiratot állít ki és a támogatási okiratban meghatározott időpontokban intézkedik az 1. számú melléklet
szerinti igazolás kiadásáról. A támogatás az igazolás kiadásával igényelhető az adóhatóságtól.
(5) A kitermelt famennyiséget az illetékes erdészeti hatóság ellenőrzi és igazolja.
(6) A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését az erdőgazdálkodó területe szerint illetékes erdészeti
hatóság kezdeményezi az illetékes adóhatóságnál.
(7) A támogatást a 10032000-01905599 számú APEH
Erdőkárok elhárításához nyújtott támogatás lebonyolítási
számláról kell teljesíteni.
(8) A jogosulatlanul igénybe vett támogatást az illetékes
erdészeti hatóság által határozatban megjelölt számlára
kell visszafizetni.
II. A TERMŐFÖLD MINŐSÉGI VÉDELMÉNEK,
HASZNOSÍTÁSÁNAK TÁMOGATÁSA 34. §
A támogatást a 10032000-01220191-53000004 számú
Termőföld minőségi védelme, hasznosítása előirányzatfelhasználási keretszámláról kell teljesíteni, és a jogosulatlanul igénybe vett támogatást ugyanezen számlára kell
visszafizetni.
1. A termőföld rendeltetésszerű hasznosításra alkalmassá
tételével összefüggő feladatok végrehajtásának támogatása
35. § A támogatás a következő célokra vehető igénybe:
a) gyepterületek művelési ág változást nem eredménye
ző hasznosításra való alkalmassá tétele; b) birtok-összevonási célú önkéntes földcsere lebonyolításának elősegítése;
c) selejtezésre kerülő ültetvények (szőlő, gyümölcsös)
felszámolása; d) az erdő és a fásított terület művelési ágú termőföldek
kivételével, a termőföldek megközelítését szolgáló, nem
szilárd burkolatú utak és hozzájuk kapcsolódó vízelvezető
árkok működőképességének felújításnak nem minősülő
fenntartása. E rendelet alkalmazásában nem minősül szilárd burkolatú útnak a legfeljebb tíz centiméter vastagságú
kőzúzalék borítással rendelkező út.
36. § (1) A támogatásban — a 35. § d) pontjában foglalt célt
kivéve — mezőgazdasági termelést folytató, termőföldtulajdonnal rendelkező vagy termőföldet használó, a földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló
184/1999. (XII. 13.) Korm. rendelet alapján földhasználati
nyilvántartásba vett igénylő részesülhet. A termőföldet
használó — amennyiben nem a termőföld tulajdonosa —
csak abban az esetben részesülhet támogatásban, ha az
elvégzendő munkákkal érintett föld tulajdonosa a tervezett cél megvalósításához írásbeli hozzájárulását adta.
(2) A 35. § d) pontja szerinti cél esetén támogatásban
csak az út tulajdonosa vagy kezelője, illetőleg az általuk
megbízott részesíthető. Az erre a célra benyújtott pályázathoz mellékelni kell legalább három, a munkák költségeire
vonatkozó árajánlatot.
(3) A támogatásban részesülő célok közül ugyanazon
célra és földterületre — a 35. § d) pontja szerinti célt kivéve — támogatás ismételten nem vehető igénybe. A 35. §
d) pontja szerinti cél támogatására a pályázatban megjelölt
megtérülési időt követően, de legalább öt év eltelte után
ismételt pályázat benyújtására van lehetőség.
(4) A 35. § a)—c) pontja szerinti célok esetében támogatásban csak az részesíthető, aki vállalja, hogy
a) a támogatással megvalósult fejlesztés megfelel a
minimális környezetvédelmi előírásoknak,
b) vállalja, hogy követi a külön jogszabály szerinti
helyes gazdálkodási gyakorlatot, és
c) kötelezi magát, hogy vállalkozása megfelel az e rendelet 10. számú melléklete szerint számított gazdaságilag
életképes üzem kritériumának,
d) rendelkezik mezőgazdasági szakirányú képzettséggel [az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003.
(XII. 27.) OM rendelet 62. szakmacsoport szerinti bizonyítvánnyal, illetve annál magasabb fokú agrárképesítéssel] vagy legalább igazoltan öt éves, mezőgazdasági szakmai gyakorlattal.
37. § (1) A támogatás mértéke az igazolt és elfogadott áfa
nélküli költségek legfeljebb negyven százaléka.
(2) A támogatás pályázat alapján vehető igénybe, melynek részletes feltételeit, a pályázat benyújtásának határidejét a minisztérium teszi közzé a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben.
(3) A pályázatokat a föld fekvése szerint illetékes megyei
földhivatalnál (a továbbiakban: földhivatal) öt példányban
kell benyújtani.
(4) A pályázatok elbírálásáról a minisztérium a Földvédelmi Bíráló Bizottság javaslatának figyelembevételével dönt.
38. § (1) A pályázat elfogadása esetén a minisztérium az odaítélt támogatásról kifizetést engedélyező okiratot állít ki,
melynek alapján a földhivatal a pályázóval támogatási szerződést köt és annak két példányát az aláírást követő két
héten belül megküldi a minisztériumnak.
(2) Nem veheti igénybe a támogatást az a pályázó, aki a
földhivatal értesítésének kézhezvételét követő harminc
napon belül a támogatási szerződést nem köti meg a földhivatallal.
(3) A támogatásban részesített pályázó egy alkalommal
kérheti a földhivataltól a támogatási szerződésben foglalt
teljesítési határidő módosítását. Ha a földhivatal a kérelemnek helyt ad, a módosított szerződés két példányát
köteles a minisztériumnak megküldeni.
(4) A támogatási szerződésben vállalt feladatok teljesítését a minisztérium és a földhivatal ellenőrzi.
2. Birtok-összevonási célú termőföldvásárlás támogatása 39. § (1) Pályázat alapján támogatást vehet igénybe a termőföldtulajdon szerzésére jogosult, mezőgazdasági termeléssel foglalkozó gazdálkodó, vállalkozói vagy őstermelői igazolvánnyal rendelkező magánszemély, illetőleg az erdészeti hatóság által nyilvántartásba vett egyéni erdőgazdálkodó, ha a meglévő és a támogatás alapját képező termőföldterülete együttes nagysága a termőföldről szóló 1994. évi
LV. törvény 5. § (1) bekezdése által meghatározott termőföldszerzési korlátokat nem haladja meg, és
a) erdő művelési ágú termőföld esetén azonos településen fekszik, vagy a már meglévő erdőnek az erdőterv
szerinti része, vagy ahhoz csatlakozik;
b) nem erdő művelési ágú termőföld esetén — a település határától függetlenül — azonos vagy egymáshoz csatlakozó dűlőben van.
(2) Nem lehet pályázni a termelőszövetkezeti külön lapon
részarányként nyilvántartott termőföld megvásárlására.
(3) Külön elbírálás alá esik az a pályázat, amikor a
tulajdonjog megszerzésére közeli hozzátartozók közötti
adásvétel, illetve önkéntes földcserének minősíthető adásvétel alapján kerül sor.
(4) Nem támogatható a birtok-összevonási célú termőföldvásárlás, ha az (1) bekezdés szerinti meglévő terület egy éven
belül ajándékozás jogcímén került a pályázó tulajdonába.
(5) A támogatás utófinanszírozás jellegű, így csak azok
a termőföldszerzések támogathatók, melyeknél az adásvételi szerződésben foglalt vételár a pályázat benyújtásáig
kiegyenlítésre került.
40. § (1) Támogatás igénybevételére — a 39. §-ban foglalt
feltételeken túl — az a vásárlás időpontjában már legalább
egy hektár, szőlő és gyümölcsös művelési ágú termőföldből
legalább ötezer négyzetméter nagyságú termőföldtulajdonnal rendelkező belföldi magánszemély jogosult
a) aki vállalja, hogy a termőföldszerzéssel megvalósult
fejlesztés megfelel a minimális környezetvédelmi előírásoknak,
b) vállalja, hogy követi a külön jogszabály szerinti
helyes gazdálkodási gyakorlatot, és
c) kötelezi magát, hogy vállalkozása megfelel az e rendelet 10. számú melléklete szerint számított gazdaságilag
életképes üzem kritériumának,
d) rendelkezik mezőgazdasági szakirányú képzettséggel [az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003.
(XII. 27.) OM rendelet 62. szakmacsoport szerinti bizonyítvánnyal, illetve annál magasabb fokú agrárképesítéssel] vagy legalább igazoltan öt éves, mezőgazdasági szakmai gyakorlattal,
e) akinek termőföldtulajdona a vásárlás révén tulajdonába kerülő termőfölddel együtt a kettőszáztíz aranykoronát, erdő művelési ágú termőföld esetén a hat hektárt,
szőlő és gyümölcsös művelési ágú termőföld esetében
pedig a két hektárt meghaladja, és
f) kötelezettséget vállal arra, hogy a támogatással tulajdonul megszerzett termőföldet a támogatás folyósításától
számított öt éven belül
fa) nem idegeníti el,
fb) más célra nem használja fel, és
fc) a művelési ágának megfelelő tényleges mező-, ille
tőleg erdőgazdasági műveléssel hasznosítja. (2) A támogatás mértéke az adásvételi szerződésben
kikötött vételár legfeljebb húsz százaléka, de pályázatonként maximum hárommillió forint.
(3) Egy pályázó a 2004. évben legfeljebb két pályázatot
nyújthat be.
41. § (1) A pályázatot az adásvételi szerződés keltétől számított
kilencven napon belül és e határidő betartásával legkésőbb
2004. szeptember 30-ig lehet a minisztériumhoz benyújtani.
(2) A pályázatot a minisztérium a benyújtástól számított
hatvan napon belül bírálja el.
(3) A pályázókat pályázatuk elfogadásáról a minisztérium
a döntést követő harminc napon belül értesíti, és egyidejűleg
intézkedik az odaítélt támogatások Magyar Államkincstáron
keresztül történő folyósításáról, valamint az illetékes földhivatal felé, a pályázattal érintett ingatlanok tekintetében, az öt
évre szóló elidegenítési és terhelési tilalom ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése iránt.
(4) Az (1) bekezdés szerinti pályázat és mellékleteinek
tartalmi és formai követelményeit a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Értesítőben közzétételre kerülő pályázati
felhívás tartalmazza.
42. § Jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, ha a
pályázó tulajdonjoga az ingatlan-nyilvántartásba nem kerül
bejegyzésre, illetve, ha a pályázathoz csatolt, a támogatás
előfeltételéül előírt kötelezettségvállaló nyilatkozatokban
foglaltakat megszegi, vagy ha a minisztérium az elidegenítési
és terhelési tilalom első ranghelyi bejegyzését nem tudja
érvényesíteni. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás
visszafizetését a minisztérium határozattal rendeli el.
III. ÁLLATTENYÉSZTÉSI
ÉS TENYÉSZTÉSSZERVEZÉSI FELADATOK TÁMOGATÁSA 43. §
A támogatás célja a tenyészállat állomány genetikai minőségének fenntartása és javítása, a tenyésztésszervezési
feladatok ellátásának elősegítése.
44. § Támogatható tevékenységek:
a) törzskönyvezés, teljesítményvizsgálat végzése,
tenyészérték megállapítása;
b) állattenyésztési nyilvántartás és információs rend
szer fenntartása, működtetése és fejlesztése;
c) az állattenyésztéssel, törzskönyvezéssel kapcsolatos
ismeretátadást szolgáló szakmai kiadványok, tanulmányok
készítése; d) speciális törzskönyvezési, teljesítményvizsgálati és
tenyészértékbecslési projektek megvalósítása.
45. § Támogatás igénybevételére jogosult az a mezőgazdasági
termelő, aki/amely
a) az adott fajta nemesítését végzi (elismert vagy ideiglenesen elismert tenyésztő egyesület vagy szövetség
(a továbbiakban e fejezetben: tenyésztő szervezet),
b) az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvénynek (a továbbiakban: Átv.) megfelelő, megbízás alapján
törzskönyvezést, teljesítményvizsgálatot, valamint a
tenyészértékbecslést végez, illetve végeztet,
c) a törzskönyvezési adatgyűjtésben és feldolgozásban
részt vesz, és
d) a Magyar Állattenyésztők Szövetsége. 46. § Kérelem alapján támogatás igényelhető a 44. § a) pontjában meghatározott célokra az e rendelet 6. számú mellékletében meghatározott mértékben és módon.
47. § (1) A normatív támogatások mértéke a törzskönyvezés és
tenyészértékbecslés esetében nem haladhatják meg a felmerült költségek száz százalékát, illetve teljesítményvizsgálatok
esetében a felmerült költségek hetven százalékát.
(2) A 44. § a) pontja alapján a normatív támogatást az
igényelheti, aki/amely az állattenyésztési, tenyésztésszervezési tevékenységet végzi, illetve végezteti, az e rendelet
6. számú mellékletében foglalt mértékben és feltételekkel,
amennyiben ezt az előírt módon hitelt érdemlően igazolja.
48. § A támogatási kérelem az e rendelet 7. számú melléklete
szerint, a minisztériumhoz kell benyújtani. A beérkezett,
hiánytalan igénylésekhez a minisztérium havonta kifizetést
engedélyező iratot állít ki, egyidejűleg intézkedik a támogatás összegének kifizetéséről.
49. § A normatív támogatás 2004. december 31-ig elvégzett
tevékenységről kiállított igazolás alapján 2005. március
10-ig igényelhető.
50. § (1) Pályázat alapján támogatás igényelhető a 44. §
b)—d) pontjaiban meghatározott célokra.
(2) A 44. § b) és d) pontjaiban meghatározott támogatásokra pályázat útján legfeljebb negyven százalékos, a
44. § c) pontjában meghatározott támogatásra legfeljebb
hetven százalékos támogatás adható.
(3) A pályázat útján elnyerhető támogatás részletes feltételeit a minisztérium pályázati felhívásban teszi közzé a
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben.
(4) A pályázatokat a minisztériumhoz kell benyújtani. (5) A 44. § b)—d) pontjaiban meghatározott támogatásokra a pályázat benyújtásának határideje a pályázati kiírás
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben való
megjelenését követő harmincadik nap.
(6) A pályázatok elbírálásáról a minisztérium dönt.
A minisztérium a döntést követően a támogatottal szerződést köt.
51. § (1) A támogatottak ellenőrzését a minisztérium, illetve
a minisztérium által felkért szakértő szervezet végzi.
(2) Az Átv. 13. §-a szerinti tenyésztési hozzájárulás
a) befizetésének ellenőrzéséről az OMMI,
b) behajtásáról az illetékes adóhatóság — az OMMI
megkeresésére — gondoskodik. 52. § A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését
a minisztérium rendeli el.
53. § A támogatást a 10032000-01220191-54000007 számú
Állattenyésztési, tenyésztésszervezési előirányzat-felhasználási keretszámláról kell teljesíteni. A jogosulatlanul
igénybe vett támogatást ugyanezen számlára kell visszafizetni.
IV. A HALGAZDÁLKODÁSI TEVÉKENYSÉGEK
TÁMOGATÁSA 54. § A támogatási forma célja a természetes vizek halállományának és a halak élőhelyének szinten tartása, illetve fejlesztése, a halászati kutatás támogatása és a halászattal
kapcsolatos ismeretterjesztés elősegítése. A támogatás
kizárólagosan nemzeti forrásokból pályázat útján igénybe
vehető támogatás.
55. § A támogatás jogcímei és mértéke:
a) természetes vizek halállományának védelme, halgaz
dálkodási terven felüli pótlása, élőhelyek javítása, az elnyerhető támogatás mértéke legfeljebb a teljes megvalósítási költség ötven százaléka,
b) természetesvízi halászattal összefüggő kutatási és ismeretterjesztő tevékenység támogatása, az elnyerhető támogatás mértéke legfeljebb a teljes megvalósítási költség
hetvenöt százaléka.
56. § A támogatást a halászatra jogosult vagy a halgazdálkodás területén oktatási és kutatási feladatokat ellátó természetes és jogi személyek, valamint a halgazdálkodást folytató szervezetek érdekképviseletei vehetik igénybe. A támogatás igénybevételére vonatkozó részletes feltételeket a
pályázati felhívás tartalmazza.
57. § A támogatást a 10032000-01220191-55000000 számú
Halgazdálkodási tevékenységek előirányzat-felhasználási
keretszámláról kell teljesíteni.
58. § (1) Az 55. § a) pontja szerinti pályázatokat a pályázattal
érintett halászati vízterület szerint illetékes Hivatal vadászati és halászati felügyelőségéhez lehet benyújtani, ahonnan a halászati felügyelő véleményével továbbítják a minisztériumnak.
(2) Az 55. § b) pontja szerinti pályázatokat közvetlenül
a minisztériumba lehet benyújtani.
(3) A pályázatok benyújtási határidejét a pályázati felhívás tartalmazza.
59. § A támogatási igényt a minisztérium bírálja el és a döntést követően a minisztérium a kedvezményezettel szerződést köt. A nyertes pályázatok esetében a támogatás öszszegét és mértékét a minisztérium a pályázatban megjelöltektől eltérően, a rendelkezésre álló keret függvényében,
attól alacsonyabb mértékben és összegben is megállapíthatja. A támogatás folyósításáról a minisztérium gondoskodik.
60. § A támogatás felhasználását a területileg illetékes halászati felügyelőségek, esetenként a minisztérium ellenőrzi.
A jogosulatlanul igénybe vett támogatások visszafizetését
a minisztérium rendeli el, és azt az 57. §-ban megadott
számlára kell visszafizetni.
V. A VADGAZDÁLKODÁSI TEVÉKENYSÉG
TÁMOGATÁSA 1. A vadászható állatfajok természetes állományának
és azok élőhelye megőrzésének, védelmének támogatása
61. § Az agrártámogatások keretében évente meghirdetett
pályázati rendben — pályázat útján — vissza nem térítendő
állami támogatás vehető igénybe a vadászható állatfajok
természetes állománya és azok élőhelye megőrzésének,
valamint védelmének érdekében.
62. § Támogatás vehető igénybe:
a) a tenyésztett fácán és fogoly kibocsátásával a termé
szetes törzsállomány dúsításához és az ehhez szükséges
természetes élőhelyi feltételek megteremtéséhez,
b) a szabadon élő apróvadállomány természetes élőhelyi feltételeinek javításához,
c) a nagyvadállomány mező- és erdőgazdasági károkozása csökkentését elősegítő természetes élőhelyi feltételek
megteremtéséhez.
63. § A pályázatban kérelmezett cél nem haladhatja meg a
Vtv. alapján a tárgyévvel kezdődő vadászati évre jóváhagyott éves vadgazdálkodási tervben meghatározott kereteket.
64. § Támogatást igényelhet a vadászatra jogosult. 65. §
A támogatás évenként, pályázónként — azonos vadászatra jogosult esetében vadászterületenként — és pályázatonként az ötmillió forintot nem haladhatja meg. A támogatás feltétele ötven százalék saját forrás biztosítása.
66. § A pályázatot a vadászatra jogosult vadászterülete szerint
illetékes vadászati hatósághoz (a továbbiakban: vadászati
hatóság) kell benyújtani.
67. § A pályázat benyújtásával és elbírálásával kapcsolatos
egyéb szabályokat a pályázati felhívás tartalmazza, amely a
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben, a minisztérium honlapján, valamint szaklapban kerül közzétételre.
68. § A nyertes pályázóval a minisztérium nevében a vadászati
hatóság támogatási szerződést köt.
69. § A nyertes pályázatok esetében a támogatás összegét és
mértékét a vadászati hatóság a pályázatban megjelöltektől
eltérően, a rendelkezésre álló keret függvényében, attól
alacsonyabb mértékben és összegben is megállapíthatja.
70. § A támogatást a 10032000-01220191-56000003 számú
Vadgazdálkodási tevékenységek előirányzata felhasználási
keretszámla terhére kell folyósítani.
71. § A jogosulatlanul igénybe vett támogatást ugyanezen
számlára kell visszafizetni. A jogosulatlanul igénybe vett
támogatás visszafizetését a támogatási szerződést megkötő
vadászati hatóság rendeli el.
2. A vadgazdálkodással, illetve a vad védelmével
összefüggő tudományos kutatás, valamint a vadászati
kultúra és ismeretterjesztés támogatása 72. § Az agrártámogatások keretében a vadgazdálkodással
összefüggő kutatás, ismeretterjesztés támogatására évente
meghirdetett pályázati rendben — pályázat útján — vissza
nem térítendő állami támogatás vehető igénybe.
73. § A támogatás mértéke tudományos kutatás támogatása
esetében az igazolt költségek legfeljebb hetvenöt százaléka, a vadászati kultúra és ismeretterjesztés támogatása
esetében az igazolt költségek legfeljebb ötven százaléka.
74. § A támogatást az veheti igénybe, aki a vadgazdálkodási
ágazat területén kutatási feladatokat lát el, továbbá a vadgazdálkodási ágazattal kapcsolatos ismeretterjesztést, a vadászati kultúra ápolását végzi vagy e tevékenységet elősegíti.
75. § A pályázatot a minisztériumhoz kell benyújtani.
76. § A pályázat benyújtásával és elbírálásával kapcsolatos
egyéb szabályokat a pályázati felhívás tartalmazza, amely a
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben, a minisztérium honlapján, valamint szaklapban kerül közzétételre.
77. § A támogatást a minisztérium a rendelkezésére álló előirányzaton belül engedélyezi, és a nyertes pályázóval támogatási szerződést köt.
78. § A nyertes pályázatok esetében a támogatás összegét és
mértékét a minisztérium a pályázatban megjelöltektől eltérően, a rendelkezésre álló keret függvényében attól alacsonyabb mértékben és összegben is megállapíthatja.
79. § A támogatást a 10032000-01220191-56000003 számú
Vadgazdálkodási tevékenységek előirányzata felhasználási
keretszámla terhére kell folyósítani.
80. § A jogosulatlanul igénybe vett támogatást a 79. §-ban
meghatározott számlára kell visszafizetni. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését a minisztérium
rendeli el.
3. A különleges rendeltetésű vadászterületek
vadállomány-fenntartásának támogatása 81. §
A különleges rendeltetésű vadászterületek vadállományának fenntartásával kapcsolatosan felmerült többlet
költség kompenzálására évente meghirdetett pályázati
rendben — pályázat útján — vissza nem térítendő állami
támogatás vehető igénybe.
82. § A támogatás a különleges rendeltetést megállapító határozatban foglalt céllal összefüggő, felmerült többletköltségek ellenében, legfeljebb ötmillió forint összegben vehető igénybe.
83. § A támogatást a Vtv. 21. § (2) bekezdésének a)—c) pontjai
szerinti okból különleges rendeltetésűnek minősített vadászterület vadászatra jogosultja veheti igénybe.
84. § A pályázatot a minisztériumhoz kell benyújtani. A pályázat benyújtásával és elbírálásával kapcsolatos egyéb szabályokat a pályázati felhívás tartalmazza, amely a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben, a minisztérium
honlapján, valamint szaklapban kerül közzétételre.
85. § A támogatást a minisztérium a rendelkezésére álló előirányzaton belül engedélyezi, és a nyertes pályázóval támogatási szerződést köt. A nyertes pályázatok esetében a
támogatás összegét és mértékét a minisztérium a pályázatban megjelöltektől eltérően, a rendelkezésre álló keret
függvényében attól alacsonyabb mértékben és összegben is
megállapíthatja.
86. § A támogatást a 10032000-01220191-56000003 számú
Vadgazdálkodási tevékenységek előirányzata felhasználási
keretszámla terhére kell folyósítani. A jogosulatlanul
igénybe vett támogatást ugyanezen számlára kell visszafizetni. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését a minisztérium rendeli el.
4. A vadászható állatfajok monitorozásának támogatása 87. §
Az agrártámogatások keretében — kérelem alapján —
vissza nem térítendő állami támogatás vehető igénybe a
vadászható állatfajok monitorozása, fajvédelmi progra
mok kidolgozása, fogoly, vízivad és egyéb apróvadfajokkal
kapcsolatos mérő-megfigyelő rendszerek kialakítása,
továbbá az Országos Vadgazdálkodási Adattár (a továbbiakban: adattár) működtetése, valamint trófeabírálati
tevékenység végzése céljából.
88. § A támogatás mértéke a felmerült és igazolt költségek
száz százalékáig terjedhet. A támogatást a minisztérium a
rendelkezésére álló előirányzaton belül engedélyezi.
89. § A támogatást az veheti igénybe, aki a vadgazdálkodási
ágazat területén kutatási feladatokat lát el és egyéb monitoring tevékenységet végez, továbbá aki trófeabírálatot
folytat, valamint az adattárat működteti.
90. § A támogatási kérelmet a minisztériumhoz kell benyújtani. A kérelem benyújtásával és elbírálásával kapcsolatos
egyéb szabályokat a pályázati felhívás erre vonatkozó része
tartalmazza, amely a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Értesítőben, a minisztérium honlapján, valamint szaklapban kerül közzétételre.
91. § A támogatás kifizetése iránti kérelem elfogadása esetén
a minisztérium megbízási szerződést köt a kérelmezővel.
92. § A támogatást a 10032000-01220191-56000003 számú
Vadgazdálkodási tevékenységek előirányzata felhasználási
keretszámla terhére kell folyósítani. A jogosulatlanul
igénybe vett támogatást ugyanezen számlára kell visszafizetni. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését a minisztérium rendeli el.
III. Fejezet KÖLTSÉGVETÉSBŐL MŰKÖDŐ TÁMOGATÁSOK 1. Egyes ültetvények telepítésének támogatása
93. § (1) E jogcím alapján pályázat benyújtásával ültetvénytelepítési támogatás igényelhető az e rendelet 8. számú
mellékletében meghatározott fajok esetében a 1003200001220191-51000008 számú Fejlesztési típusú támogatások
fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláról.
(2) A támogatás célja az ültetvények kor- és fajtaösszetételének piaci igényekhez igazítását, a termelési szerkezet
változtatását, a termékek minőségének javulását célzó, így
különösen
a) pótlás jellegű,
b) fajtaszerkezet-változtatást, -korszerűsítést eredmé nyező újratelepítésekkel, valamint
c) meglévő felvevőpiacokat kiszolgáló, bővítő jellegű
telepítésekkel
elősegíteni a gazdaságok jövedelmi helyzetének javítását. (3) A támogatás igénylésének, igénybevételének, felhasználásának, elszámolásának és ellenőrzésének rendjét
az R.-ben, Áhmr.-ben, valamint a regisztrációs rendeletben
foglaltak szabályozzák.
94. § E jogcím alkalmazása tekintetében
a) döntéshozó: a Hivatal vezetője, aki rendelkezik a
miniszternek a pályázatokkal kapcsolatos (elfogadó vagy
elutasító) döntés meghozatalára feljogosító okiratával;
b) telepítés: magába foglalja a talajalkalmassági vizsgálatokat, a talaj-előkészítést (forgatás, tápanyag-feltöltés),
ültetést, támberendezés létesítését, a termőre fordulásig az
ültetvény ápolását (beleértve az évenkénti pótlást is);
c) ültetés: a szaporítóanyag talajba helyezése. 95. §
(1) A támogatás igénylésére jogosult az a mezőgazdasági
termelő, aki/amely
a) tevékenységét TEÁOR számmal is feltüntető, érvényes egyéni vállalkozói igazolvánnyal vagy a tárgyévre érvényesített betétlappal ellátott őstermelői igazolvánnyal
vagy harminc napnál nem régebbi cégbírósági cégkivonattal tudja igazolni;
b) nem áll csőd-, felszámolási és végelszámolási eljárás
alatt, természetes személy esetében végrehajtási eljárás alatt;
c) olyan természetes személy, aki rendelkezik mezőgazdasági szakirányú képzettséggel [az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendelet 62. szakmacsoport
szerinti bizonyítvánnyal, illetve annál magasabb fokú agrárképesítéssel] vagy legalább igazoltan öt éves, a kertészeti,
szőlészeti ágazatban szerzett szakmai gyakorlattal;
d) olyan jogi személy, illetve jogi személyiség nélküli
gazdasági társaság, amelynek tagjai között vagy alkalmazásában legalább egy olyan felelős vezető személy van, aki a
c) pontban foglaltaknak megfelel.
(2) Támogatás igénybevételének további feltételei, hogy
a mezőgazdasági termelő
a) rendelkezik a beruházási költség legalább huszonöt
százalékának megfelelő mértékű saját forrás összegével
(a saját forrás — amely a támogatott program, projekt
megvalósítására rendelkezésre álló, vagy az adott célra
elkülönített pénzösszeg — kamattámogatásban nem részesülő pénzintézeti hitellel is biztosítható);
b) vállalja, hogy a szakmailag előírt talaj-előkészítést
követően a szaporítóanyag elültetését a kiadott támogatási
okirat keltezésétől számított hat hónapon belül — de legalább az okirat kiadásának évében — megkezdi, és az ültetést tizenkét hónapon belül befejezi;
c) vállalja, hogy a termőre fordulás időpontjáig a beruházást befejezi, és a támogatással létrehozott ültetvényt a
termőre fordulást követően a támogatott hitel futamidejéig, de legalább öt évig — spárga esetében négy évig,
földieper esetében három évig — rendeltetésének megfelelően hasznosítja és vezeti a rendelet 9. számú mellékletében
szereplő ,,Telepítési és ápolási napló’’-t ;
d) biztosítja a minisztérium, Hivatal, a Magyar Államkincstár, az Állami Számvevőszék és a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal számára az ellenőrzés lehetőségeinek feltételeit;
e) vállalja, hogy a tervezett fejlesztés megfelel a minimális környezetvédelmi előírásoknak;
f) vállalja, hogy követi a külön jogszabály szerinti helyes
gazdálkodási gyakorlatot, és
g) kötelezi magát, hogy vállalkozása megfelel a 10. számú melléklet szerint számított gazdaságilag életképes
üzem kritériumának.
(3) Támogatás a mezőgazdasági termelő
a) tulajdonát képező, vagy
b) tartós — legalább a szakmailag igazolható termőre
fordulást követő ötödik év végéig érvényes haszonbérleti
szerződéssel — bérleményét képező, valamint
c) többségi állami tulajdonban lévő gazdasági társaság
vagy intézmény esetében a vagyonkezelésében lévő, belföldi földtulajdonon megvalósítani tervezett beruházáshoz
igényelhető.
(4) Nem vehető igénybe támogatás ha az (1)—(3) bekezdésben foglaltak nem teljesülnek, továbbá
a) valótlan adatszolgáltatás esetén;
b) a bérelt ingatlanon tervezett fejlesztés esetén, ha a
bérleti szerződés nem biztosítja a bérlő számára kizárólagos joggal, a támogatással megvalósuló ültetvény termesztésben tartásának lehetőségét;
c) ha a fejlesztés megvalósulásának helyéül szolgáló
ingatlan nem per- és igénymentes.
(5) Az e rendeletben meghatározott ültetvénytelepítési
támogatás a támogatási okiratban foglalt éves ütemezéshez igazodóan forrás és teljesítésarányosan, kifizetett
számlák alapján vehető igénybe.
96. § (1) Az ültetvény telepítéséhez igényelhető támogatás
alapjául az ültetvény
a) tervezésének, b) telepítésének, valamint
c) kerítés, térburkolat, permetlétároló létesítésének
a költségei vehetők figyelembe. (2) Ültetvénytelepítéshez
a) árutermelő gyümölcsös és egyéb fajok ültetvényei ese
tén az elismert beruházási költség legfeljebb harmincöt
százalékának,
b) dísznövények telepítése esetén az elismert beruházási
költség legfeljebb harminc százalékának,
c) üzemi törzsültetvények esetén az elismert beruházási
költség legfeljebb negyven százalékának megfelelő, vissza
nem térítendő fejlesztési célú támogatás nyújtható, illetve
vehető igénybe, az e rendelet 8. számú melléklete szerinti
támogatásban részesíthető fajokra
(3) A (2) bekezdés szerinti vissza nem térítendő fejlesztési célú támogatás összege nem haladhatja meg a (2) bekezdés a) és c) pontja szerinti támogatás esetében a hatvanmillió forintot, a (2) bekezdés b) pontja szerinti támogatás esetén a hárommillió forintot.
(4) A (2) bekezdés szerinti vissza nem térítendő fejlesztési célú támogatáson felül a pénzügyi intézménytől legfeljebb tízéves időtartamra felvett, az R 2. § (1) bekezdés
c) pontjában foglaltaknak megfelelő, a (2) bekezdés a) és
c) pontjai esetén legfeljebb százötvenmillió forint, a
(2) bekezdés b) pontja esetén legfeljebb hatmillió forint
éven túli lejáratú beruházási hitel után
a) forinthitel esetén a kamatterhelés időpontjában érvényes három havi BUBOR-ral számított kamat ötven
százalékának megfelelő kamattámogatás,
b) devizahitel esetén a hitelszerződés szerinti kamat
negyven százalékának megfelelő kamattámogatás
vehető igénybe, illetve nyújtható, de a tőkejuttatás és a
kamattámogatás együttes támogatás tartalma (támogatás
intenzitása) egyik esetben sem haladhatja meg a beruházás
ÁFA-nélküli összes költéségének az ötven százalékát.
(5) A támogatási összeg (3) bekezdésben meghatározott
felső határát nem haladhatja meg
a) a mezőgazdasági termelő és a többségi tulajdonában
lévő gazdasági társaság vagy társaságok,
b) egy természetes személy vagy egy gazdasági társaság
— kivéve a többségi állami tulajdonban lévő gazdasági
társaságokat — többségi tulajdonában álló gazdasági társaságok által igénybe vett támogatások együttes összege
sem.
97. § (1) A támogatás a minisztérium által meghirdetett pályázati felhívásra a beruházás helye szerint illetékes megyei
földművelésügyi hivatalhoz benyújtott pályázat alapján
ítélhető meg.
(2) A pályázatot nyolc példányban, a pályázati felhívásban meghatározott tartalommal lehet benyújtani a beruhá
zás helye szerint illetékes Hivatalhoz. A pályázatok beadása folyamatosan történik.
(3) Egy pályázatban csak egy fajhoz, egy összefüggő
földterületen megvalósuló telepítéshez igényelhető támogatás.
(4) A pályázatot — a benyújtott formában és tartalommal, hiánypótlás lehetősége nélkül — az Agrár- és Vidékfejlesztési Bizottság javaslata alapján a Döntéshozó saját
hatáskörben bírálja el, a benyújtást követő harminc napon
belül. A vonatkozó jogszabályoknak és a pályázati felhívásban foglaltaknak nem megfelelő pályázatot a Döntéshozó
elutasítja. A pályázattal kapcsolatban a döntést követő tíz
napon belül a pályázó írásban értesítést kap.
(5) A beruházások támogatására megyei támogatási keretek kerülnek kialakításra. A pályázatok a támogatási
keret összegéig kerülhetnek elfogadásra. A beruházások
támogatására rendelkezésre álló költségvetési előirányzat
forráshiánya esetén már nem finanszírozható pályázatok
elutasításáról, estlegesen fajok szerint differenciálva, de
minden pályázatra azonos mértékkel arányosan csökkentett támogatási összeggel történő elfogadásáról a döntéshozó jogosult intézkedni.
(6) Amennyiben a pályázat elfogadásra kerül, a döntéshozó támogatási okiratot állít ki. A támogatási okirat érvényét veszti és a támogatás nem vehető igénybe, ha a
Gazdálkodó a támogatási okirat kiadásától számított hat
hónapon belül, de legalább az okirat kiadásának évében a
szaporítóanyag ültetését nem kezdi meg.
98. § (1) A pályázathoz csatolni kell a) a vonatkozó jogszabályok előírásai szerinti, érvényes
telepítési engedélyt (üzemi törzsültetvények esetében az
OMMI engedélye is szükséges);
b) talajalkalmassági és tápanyag-feltöltési szakvéleményt; c) nyilatkozatot arról, hogy az új ültetvényen megtermelt termék értékesítése vagy feldolgozása hosszú távon
biztosított (saját kapacitás, szövetkezeti kapacitás, hosszú
távú — öt-tíz év — szerződés vagy szándéknyilatkozat stb.),
továbbá nyilatkozatot az ellenőrzés tűréséről a termesztésben-tartási kötelezettség végéig;
d) kötelezettségvállalást, hogy a beruházást a szakmai
követelményeknek megfelelően végzik;
e) gyümölcsös telepítés esetében: a termőhely ökológiai
alkalmasságának igazolását, amelyet a Gyümölcs Termőhelyi Kataszter kezelésével megbízott Érdi Gyümölcs- és
Dísznövény-termesztési Kutató, Fejlesztő Kht., illetve az
általa megbízott Fertődi Gyümölcstermesztő Kutató Fejlesztő Kht. vagy Újfehértói Gyümölcstermesztési Szaktanácsadó Kht. ad ki;
f) pályázati felhívásban megjelölt egyéb igazolásokat,
nyilatkozatokat (saját forrás, köztartozás-mentesség, az
illetékes terméktanács javaslata stb.).
(2) A támogatás feltétele, hogy a mezőgazdasági termelő
igazolt származású, tünetileg vírusmentes szaporítóanyagot használ, amely lehet
a) engedélyes árutermelő iskolában előállított, OMMI
által ellenőrzött, minősített ültetési anyag;
b) import szaporítóanyag esetében honosító minősítéssel ellátott ültetési anyag;
c) hatóságilag ellenőrzött, igazolt eredetű alapanyag
felhasználásával, házi szaporító iskolában, saját célra előállított ültetési anyag.
(3) A támogatás feltétele továbbá dísznövény esetében
legalább ötszáz négyzetméter, bogyós gyümölcsök esetében legalább ezerötszáz négyzetméter, egyéb esetekben
legalább háromezer négyzetméter ültetvény telepítése.
99. § (1) A mezőgazdasági termelő a támogatást a döntéshozó
által kibocsátott támogatási okirat alapján a Magyar
Államkincstár területileg illetékes igazgatósága Állampénztári Irodájától igényelheti.
(2) A támogatással megvalósuló beruházások rendeltetésszerű használatának és a visszavont támogatás visszafizetésének biztosítékaként, a 95. § (2) bekezdésének
c) pontja szerinti termesztésben tartási kötelezettség végéig,
az állam javára az R 8. § (1) bekezdés f) pontja szerinti
biztosíték, elidegenítési tilalom kerül bejegyzésre a támogatással érintett vagy a gazdálkodó tulajdonát képező más
felajánlott ingatlanra, a nem forgalomképes állami és önkormányzati tulajdonban lévő földrészlet kivételével.
A bejegyzés a termesztésben tartási kötelezettség végéig
szóló bankgaranciával kiváltható.
(3) Az elidegenítési tilalom alól
a) a be nem fejezett beruházásra vonatkozóan, különö
sen indokolt esetben — a támogatott életkörülményeiben,
jövedelmi viszonyaiban, gazdálkodási körülményeiben, bekövetkezett negatív változás esetén — a miniszter,
b) a beruházás befejezése (termőre fordulás) után indokolt esetben a döntéshozó felmentést adhat, ha az elidegenítés a támogatás igénybevételére egyébként is jogosult
részére történik, és az új tulajdonos vállalja a támogatás
igénybevételével járó kötelezettségek teljesítését.
(4) A támogatási feltételek nem vagy csak részleges
teljesítése vagy a beruházás részleges teljesítése esetén az
el nem telepített, illetve a befejezési határidőre termőre
nem fordítható területre felvett támogatás jogosulatlanul
igénybe vett állami támogatásnak minősül, és a támogatás
egésze vagy ezen része visszavonásra kerül. Jogosulatlanul
igénybe vett támogatásnak minősül továbbá
a) a beruházásnak az elfogadott céltól eltérő rendeltetésű megvalósítása;
b) ha nem valósul meg a beruházás legalább hetvenöt
százalékában (a beruházás megvalósításának az ültetvény
termőre fordítását kell tekinteni). A beruházás legalább
hetvenöt százalékos teljesítése esetén, amennyiben a kedvezményezett a meg nem valósított beruházáshoz tartozó
támogatási hányadot is felvette, az jogosulatlanul igénybe
vett támogatásnak minősül;
c) ha a támogatott az évenként szükséges ápolási, illetve pótlási munkálatokat nem végzi el;
d) ha a beruházás, illetve az ültetvény ellenőrzését a
95. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti kötelezettség végéig a támogatott akadályozza vagy azt lehetetlenné teszi;
e) a mezőgazdasági termelő nem tett eleget az Áhmr.
87. § (5) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettségének;
f) a támogatással létrehozott ültetvényt a támogatási jogviszonyból származó kötelezettség fennállásának ideje alatt a
gazdálkodó engedély nélkül elidegeníti, gazdasági társaságba
nem pénzbeli hozzájárulásként beviszi (apportálja);
g) amennyiben a mezőgazdasági termelő a termesztésben tartási kötelezettségének fennállása alatt jogutód nélkül megszűnik, vagy a támogatási kérelem elbírálásánál
figyelembe vett, a támogatással létesített ültetvényhez kapcsolódó tevékenységét megszünteti, vagy felszámolás, illetve végelszámolás hatálya alá kerül
a támogatás egészét vagy időarányos részét — a (6) és
(7) bekezdésekben foglaltaknak megfelelően — a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint köteles visszafizetni.
(5) A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését a döntéshozó rendeli el. A jogosulatlanul igénybe vett
támogatás visszafizetésének az R 13. § (2) bekezdése szerinti,
az Európai Unió által elrendelt visszavonása esetén is a
visszavonó határozatot a döntéshozó adja ki.
(6) A jogosulatlanul igénybe vett támogatást a mindenkori jegybanki alapkamat kétszeres mértékének megfelelő
kamattal növelten — a 93. § (1) bekezdésében meghatározott számlára — kell visszafizetni.
(7) A jogosulatlanul igénybe vett és vissza nem fizetett
támogatás köztartozásnak minősül, amelynek behajtása a
döntéshozó kezdeményezése alapján adók módjára történik.
(8) Folyamatban lévő támogatási ügyek esetében — különösen indokolt esetben — a miniszter
a) kérelem alapján engedélyezheti a csőd-, felszámolási
és végelszámolási eljárás alatt álló mezőgazdasági termelő
beruházásának a termesztésben tartási kötelezettség idején belüli elidegenítését, ha az új tulajdonos — feltéve, ha
az egyébként jogosult lenne a támogatás igénybevételére — vállalja az állammal szemben fennálló kötelezettségek teljesítését,
b) mentesítheti a mezőgazdasági termelőt a végrehajtási rendelet, illetve annak alapján kiadott támogatási
okirat egyes, a beruházás megvalósítását érintő pontjainak
betartása alól, ha a beruházás a támogatási célnak, valamint a pályázatban részletezett funkciónak megfelelően
határidőre megvalósul és az állammal szemben fennálló
kötelezettségek maradéktalanul teljesíthetők.
100. § (1) Az állammal szembeni kötelezettségek betartásával
összefüggő helyszíni ellenőrzést a minisztérium és a Hivatalok látják el, szükség szerint más szakértő szervek
(Magyar Államkincstár, OMMI és egyéb szervek) bevonásával.
(2) A mezőgazdasági termelő az ültetvények szakmailag
indokolt termőre fordulását követő hatvan napon belül a
beruházásról készített beszámolót — ideértve a teljes körű
pénzügyi elszámolást is — köteles egy-egy példányban a
Hivatalhoz és a Magyar Államkincstárhoz benyújtani.
Az ültetvények szakmailag indokolt telepítésének megvalósítását a beruházás megkezdésének évében az ültetés
befejezésekor és a termőre fordulás évében az OMMI
ellenőrzi, arról jegyzőkönyvet készít és azt megküldi a
Hivatalnak. A beruházás megkezdése időpontjának a telepítési és ápolási naplóban az ültetés megkezdését rögzítő
időpont számít.
101. § A támogatásban részesült mezőgazdasági termelő köteles az ellenőrzést elősegíteni, a kért dokumentumokat,
bizonylatokat és egyéb adatokat az ellenőrök rendelkezésére bocsátani, az ültetvény szemrevételezését lehetővé
tenni.
2. Erdőtelepítés és fásítás támogatása 102. § (1) A támogatást az erdőgazdálkodó igényelheti, valamint az, aki a 103. § (1) bekezdésében és a 108. § (1) bekezdésében foglalt célok megvalósítását közvetetten elősegíti,
és eleget tett a nyilvántartásba vételi kötelezettségének.
(2) A támogatás pályázat vagy kérelem alapján vehető
igénybe. A pályázatot vagy kérelmet a termőföld területe
szerint illetékes erdészeti hatósághoz kell benyújtani, a
tárgyévet megelőző év október 1-jéig.
(3) A támogatás igénybevételének jogosságát, valamint
összegét az erdészeti hatóság állapítja meg, a minisztérium
által meghatározott keretösszegen belül, és intézkedik
annak kiutalásáról.
2.1. Az erdőtelepítés és a fásítás támogatása 103. §
(1) Az ország erdőterületének mennyiségi növelése,
minőségi javítása és közérdekű védelmi funkciójának fejlesztése érdekében pályázat alapján fajlagos, kivételes ese
tekben egyedi költségvetés alapján fejlesztési célú támogatás vehető igénybe:
a) az erdőtelepítés műszaki befejezéséig nem mezőgazdasági területen az új erdők telepítési munkáihoz, ideértve
a tervezést, a talaj-előkészítést, az erdősítést, valamint az
ápolást,
b) a telepítés befejezésétől számított 10 éven belül a
befejezett erdősítések ápolásához, tisztításához,
c) mező- és a legelővédő erdősávok, továbbá az utak, a
vasutak, a csatornák, a vízfolyások mentén, a települések belés külterületein a talajvédelem és egyéb védelem érdekében
erdősávok, illetve fásítások tervezéséhez, kivitelezéséhez.
(2) Erdőtelepítéshez és fásításhoz támogatás csak akkor
adható, ha a kivitelezés származási igazolvánnyal minősített szaporítóanyag felhasználásával készült.
104. § A támogatást területhez, fásítás esetén csemeteszámhoz
rendelten kell meghatározni. Abban az esetben, ha az
erdősítés megvalósítása közérdekből feltétlenül szükséges,
de támogatással nem valósítható meg, akkor a fejlesztési
támogatást egyedi létesítési költség szerint kell meghatározni. A támogatást az erdészeti hatóság által jóváhagyott
terv és költségvetés alapján — a jóváhagyott összegen
belül — lehet kifizetni.
105. § (1) A 103. § szerinti erdőtelepítés, fásítás támogatásának módja és mértéke:
a) tervezés: beruházási keretből erdőtelepítési, valamint a térségi erdészeti és egyéb erdei közjóléti tervezést
támogatni és kifizetni csak akkor lehet, ha a tervezésre az
erdészeti hatóság adott megbízást, vagy a tervezést előzetesen engedélyezte:
aa) védelmi, egészségügyi-szociális, turisztikai rendeltetésű erdőtelepítések tervezéséért 10 ha feletti terület 8 000 Ft/ha
2—10 ha közötti területre 10 500 Ft/ha
2 ha alatti területre 13 300 Ft/ha
számolható el úgy, hogy a tíz hektár feletti területre elszámolható legkisebb támogatás kilencvennyolcezer forint, a
kettő és tíz hektár közötti területekre huszonnégyezer
forint,
ab) térségi erdészeti és egyéb erdei közjóléti fejlesztési
tervezés egyedi árvetés alapján számolható el. A térségfejlesztéssel összefüggő területrendeltetési tervezési tevékenységen belüli erdőfejlesztési terveket az Állami Erdészeti Szolgálat készíti. Az erdőfejlesztési terv az egyes tervezési térségek meglévő erdeinek gazdasági és társadalmi
szolgáltatásait, funkcióit meghatározó, ezek fejlesztését,
szabályozását előíró, valamint az erdőterület növelésére
vonatkozó lehetőségeket feltáró tervdokumentum, amely
biztosítja az erdő mint természeti erőforrás hosszú távú
hasznosítását és védelmét, az erdők közcélú szolgáltatásainak optimális kihasználását és beillesztését a térségek
területfelhasználási rendszerébe;
b) az erdőtelepítés támogatása:
ba) összefüggő telepítés esetén:
E Ft/ha Lejtés, készültségi fok Célállománytípus tölgy
és bükk
akác egyéb
ke mény
lombos nemes
nyár egyéb
lágy
lombos
fenyő Tízfokos és ez alatti lejtésű,
illetve géppel járható
befejezett 540 230 420 250 300 350 többéves 370 190 300 190 280 300
egyéves 350 170 290 170 220 230 Tíz fok feletti lejtésű, illetve
géppel nem járható
befejezett 710 300 530 — 370 460 többéves 490 280 370 — 350 370
egyéves 460 220 360 — 290 300 Meredek, 10 fok feletti lejtésű (géppel nem járható)
lejtőkön hektáronként legalább háromezerötszáz folyóméter hosszúságú padkakészítésért hektáronként hatvanegyezer forint számolható el e táblázat szerinti támogatáson felül. A szegélyként vagy foltokban telepített tízezer
darab cserje egy hektár egyéb kemény lombos erdőtelepítéssel egyenértékű,
bb) egyedi telepítés, fásítás esetén:
Ft/db Készültségi fok
Nemes
nyár
Egyéb
fafaj Szoliter
cserje Befejezett 350 550 180
Többéves 300 440 120
Egyéves 240 410 110
Egyedi telepítést, fásítást suhánggal, sorfával vagy szoliter cserjével kell végezni. A szoliter cserje 2—3 éves, iskolázott, ismételt visszametszéssel többszörösen elágaztatott. A támogatások a telepítés, ápolás és védekezés anyagár költségeit is tartalmazzák. Az egyedi telepítést csak
akkor szabad támogatni, ha a telepítés területtel nem számolható el. Ezt az erdészeti hatóság állapítja meg. Támogatást csak a megmaradt egyedek után lehet elszámolni,
bc) fásításhoz szükséges szaporítóanyag számlával igazolt — ÁFA-mentes — beszerzési költsége mértékéig támogatható. Ez esetben a ba)—bb) pontok szerinti támogatás nem számolható el;
c) a támogatások alkalmazásánál a 11. számú mellékletben meghatározott fafaj-csoportosítás alkalmazandó;
(2) További fejlesztési támogatás számolható el a támogatás mellett a következő erdőtelepítési munkákért:
a) tízezer forint számolható el hektáronként befejezéskor azokban a tölgy, bükk és fenyő erdőtelepítésekben,
ahol az elegyfafajok aránya eléri a húsz százalékot, de nem
haladja meg a harminc százalékot,
b) tízezer forint számolható el hektáronként az igazoltan magtermesztő ültetvényből és törzskönyvezett magtermelő állományból származó tölgy és bükk szaporítóanyaggal az I—II. fatermési osztályú termőhelyeken végzett
erdőtelepítésért az első kivitel évében. A támogatásban
részesített szaporítóanyagnak az erdőrészletben egyenletes eloszlásban, a főfajra megadott törzsszám legalább
hetven százalékos mértékéig jelen kell lenni,
c) amennyiben az erdőtelepítés a befejezéskor vagy az
ötéves felülvizsgálatkor az előzőekben meghatározott feltételeknek nem felel meg, akkor a visszafizetéskor érvényes jegybanki alapkamat kétszeres mértékének megfelelő
kamattal növelve a támogatást az a) pont esetében az
erdőtelepítés befejezését követő 5. évben, a b) pont esetében pedig az erdőtelepítés befejezésekor kell visszafizetni.
106. § (1) A 103. § szerinti befejezett erdőtelepítések ápolási
és állománynevelési (tisztítási) munkáinak támogatása
esetén
a) befejezett erdőtelepítés ápolása a befejezést követő
öt évig hektáronként ötezer forint,
b) befejezett erdőtelepítés tisztítása a befejezést követő
hat és tíz év között hektáronként ötezer forint.
(2) Az erdőtelepítés műszaki befejezése után végzett
erdőtelepítés ápolási, tisztítási munkák a beruházás részét
képezik, amelyeket az üzemtervbe be kell vezetni.
107. § A 103. §-ban foglalt valamennyi támogatáshoz az erdészeti hatóság által jóváhagyott éves költségvetés ötven százalékos mértékéig részelszámolás nyújtható be tavasszal,
legkésőbb május 31-éig. A támogatás további része az év
végi elszámolás elfogadása után folyósítható. A kedvezményezett a következő évre benyújtott, a hatóság által szakmailag megfelelőnek minősített pályázatában foglalt erdőtelepítési munkák (első kivitel) őszi elvégzése esetében
— november 30-áig benyújtott kérelemre — az 1 éves támogatás mértékének ötven százalékáig a végelszámolásban támogatásban részesíthető, ha erre szabad keret áll
rendelkezésre.
Az erdő többcélú rendeltetése érvényesítésének támogatása 108. §
(1) Az ország erdeinek védelmi, gazdasági, egészségügyiszociális, turisztikai, oktatási-kutatási céljainak fejlesztése
érdekében pályázat alapján, egyedi költségvetés alapján
fejlesztési célú támogatás vehető igénybe
a) a törzsültetvények, géngyűjtemények (klónarchívumok) külön rendelet szerinti létesítéséhez, korszerűsítéséhez azok termőre fordulásáig,
b) a csemetekert létesítéséhez,
c) az erdőállományok telepítését és védelmét szolgáló
műszaki berendezések tervezéséhez, létesítéséhez és felújításához, valamint különleges jellegű erdősítési munkákhoz,
d) a szociális, üdülési, turisztikai, oktatási és ismeretterjesztési célt szolgáló műszaki létesítmények és berendezések tervezéséhez, létesítéséhez és felújításához,
e) a korlátlan közhasználatú arborétumok, élőfa- és
cserjegyűjtemények, botanikus kertek tervezéséhez, létesítéséhez és felújításához.
(2) A támogatást egyedi költségvetés alapján kell meghatározni, melynek feltétele az illetékes erdészeti hatósághoz előző év október 1-jéig, négy példányban benyújtott
pályázat.
(3) A támogatást egyedi árvetés alapján készített és az
erdészeti hatóság által előzetesen jóváhagyott terv és költségvetés alapján — a jóváhagyott összegen belül — lehet
kifizetni.
109. § (1) A 108. §-ban foglalt valamennyi támogatáshoz az
erdészeti hatóság által jóváhagyott éves költségvetés nyolcvan százalékos mértékéig részelszámolás nyújtható be a
műszaki készültség függvényében. Az év végi elszámolás
legkésőbb december 1-jéig nyújtható be.
(2) Az 1. pontban felsorolt munkák ügyvitelével kapcsolatos részletes szabályokat a 11. számú melléklet tartalmazza.
(3) A 103. § (1) bekezdésének a), c) és a 108. § (1) bekezdésének e) pontja alapján igényelt támogatáshoz szükséges termőhely-feltárási szakvélemény kötelező tartalmi
elemeit a 12. számú melléklet tartalmazza.
(4) A 103. § (1) bekezdésének a), c) és a 108. § (1) bekezdésének e) pontja alapján igényelt támogatáshoz erdőtelepítési kivitelezési tervdokumentációt kell készíteni a
13. számú mellékletben meghatározott esetekben és tartalmi előírásoknak megfelelően.
110. § A 103. § (1) bekezdésének c) és a 108. § (1) bekezdésének c)—e) pontjaiban foglalt fejlesztési célú tervezés,
valamint a különleges rendeltetésű erdőtelepítések tervezése az erdőterület fekvése szerint illetékes erdészeti hatósághoz benyújtott kérelem alapján támogatható. A támo
gatás odaítéléséről az illetékes erdészeti hatóság véleménye alapján a minisztérium dönt.
111. § (1) A támogatás felhasználását az erdészeti hatóság
ellenőrzi.
(2) Ha a beruházás az erdőgazdálkodó hibájából hiúsul
meg, vagy a támogatást az erdőgazdálkodó más célra fordítja, vagy a megvalósítást követően eredeti célját megváltoztatja, a felvett támogatás jogosulatlanul igénybe vett
támogatásnak minősül, amelyet a jegybanki alapkamat
kétszeres mértékének megfelelő kamattal növelve kell
visszafizetni. A szakmai feltételeket a 105—106. §-ok és a
11. számú melléklet, illetve az erdőtörvény tartalmazza.
(3) A támogatást az illetékes erdészeti hatóságon keresztül a 10032000-01220191-51000008 számú Fejlesztési
típusú támogatások előirányzat-felhasználási keretszámláról kell teljesíteni.
112. § A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését
az erdészeti hatóság rendeli el. A jogosulatlanul igénybe
vett támogatást az erdészeti hatóság határozatában megjelölt számlára kell visszafizetni, melyet az erdészeti hatóság
harminc napon belül köteles átutalni a 1003200001220191-51000008 számú Fejlesztési típusú támogatások
felhasználási keretszámlára.
3. Piacfejlesztési intézkedések támogatása 3.1. A közösségi agrármarketing támogatása
113. § (1) A minisztérium a 2004. évi közösségi agrármarketing
program megvalósítására egymilliárd-hatszázegymillió-ötszázezer forint keretösszegben meghatározott támogatást
biztosít.
(2) Az éves marketing program összeállítását, lebonyolítását a minisztérium százszázalékos tulajdonában álló
FVM Magyar Közösségi Agrármarketing Centrum Kht.
(a továbbiakban: AMC Kht.) a minisztériummal megkötött közhasznúsági szerződés alapján végzi.
(3) A minisztérium az AMC Kht. 2004. évi működésének biztosítására az (1) bekezdésben meghatározott
összegen felül háromszázkilencvennyolcmillió-ötszázezer
forint keretösszegű támogatást biztosít.
(4) Az AMC Kht. költségmegjelöléssel ellátott programjavaslatot kér be az igénylőtől, amit szakmai szempont
ból megvizsgál. Ezek alapján éves keretprogramra készít
javaslatot, amit felterjeszt a minisztérium felé. Az éves
marketing keretprogramot a miniszter hagyja jóvá.
114. § (1) Támogatás nyújtható:
a) Az AMC Kht. saját szervezete által alapítási céljának
megvalósítására, valamint
b) jogi személyek, illetve jogi személyiség nélküli gaz
dasági társaságok (a továbbiakban, e jogcím alkalmazásában: igénylő) által benyújtott marketing programokra.
(2) A támogatást az AMC Kht. 2004. évi közösségi
agrármarketing programjában a miniszter által jóváhagyott alapítási célok megvalósítására lehet igényelni.
115. § Az AMC Kht. 2004. évi közösségi agrármarketing programjának megvalósítása érdekében felmerülő működési
költségek fedezetét a minisztérium biztosítja. Az ehhez
szükséges forrást a minisztérium által az e rendelet 1. számú melléklete szerint kiállított igazolás alapján az AMC
Kht. a 136. §-ban meghatározott folyószámláról, negyedévente arányos részletekben, legkorábban a tárgynegyedévet megelőző hónap első napjától igényelheti.
116. § Az AMC Kht. az alapítási céljainak megvalósítására az
igénylők által benyújtott marketing programok finanszírozása érdekében vállalkozási és megbízási szerződéseket
köt. Az így megkötött szerződések alapján felmerült költségeket a minisztérium által az e rendelet 1. számú melléklete szerint kiállított igazolás alapján, a 136. §-ban meghatározott folyósítási számláról, havonta, az adott hónapban, valamint az azt megelőző időszakban megkötött — de
támogatással még nem fedezett — szerződések alapján
utólag igényeli az AMC Kht.
117. § (1) Az AMC Kht. marketing keretprogramban jóváhagyott események és igénylők támogatására a közhasznúsági
szerződésben meghatározott keretösszeget fordíthatja
a támogatási szerződésekben foglalt kötelezettségek teljesítésére. Az igénylő a támogatási feltételek fennállását, a
támogatásra való jogosultságát, a támogatni kívánt célt,
a megvalósítás tervezett módját a támogatási szerződés
megkötésével egyidejűleg igazolni köteles. Továbbá az
igénylőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a kérelemben meg
jelölt cél megvalósítására eddig milyen jogcímű és összegű
költségvetési támogatásban részesült.
(2) Az AMC Kht. a folyósításhoz szükséges, az 1. számú
melléklete szerinti igazolást programok esetében a megvalósítást követően adja ki az igénylőnek. Az igénylő a
támogatást az adóhatóságnak a 136. §-ban meghatározott
folyósítási számlájáról igényelheti. Indokolt esetben lehetőség van a támogatási szerződésben meghatározott keretösszeg legfeljebb harminc százalékáig előleg igénylésére.
118. § A támogatás rendeltetés szerinti felhasználását az AMC
Kht. bevonásával a minisztérium ellenőrzi, és gondoskodik
a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetéséről.
A támogatott köteles a cél megvalósítását követően a támogatási szerződésben foglaltak szerint részletes, írásos
jelentést készíteni, amit az azt alátámasztó dokumentumokkal együtt köteles az AMC Kht. részére benyújtani.
119. § Az e rendelet 1. számú melléklete szerinti, a minisztérium
által az AMC Kht. részére kiállított igazolásokon szereplő
elszámolás módja az utolsó részlet lekéréséig részelszámolás,
az utolsó részlet lekérésekor végelszámolás.
120. § Az AMC Kht. a szerződések megkötésekor és a támogatások kifizetésekor figyelembe veszi a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvényt, a közbeszerzésekről
szóló 1995. évi XL. törvényt és a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő
egyes törvények módosításáról szóló 2003. évi XXIV. törvény rendelkezéseit.
3.2. Állat- és növény-egészségügyi vizsgálatok
és egyes állat-egészségügyi problémák megelőzésének
és kezelésének támogatása 121. § A megyei állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző
állomások (a továbbiakban: Állomás), az OMMI, valamint
az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat
(a továbbiakban: ÁNTSZ) által végzett állat-egészségügyi
és élelmiszer-higiéniai vizsgálati költségekhez támogatás
vehető igénybe:
a) vágósertés után a 122. § (1) bekezdésében,
b) vágómarha után a 122. § (2) bekezdésében,
c) vágóbaromfi után a 122. § (3) bekezdésében,
d) egyes vadhúsok után a 123. § (1) bekezdésében
megállapított mértékben és a 122—124. §-okban meghatározott egyéb feltételek szerint.
122. § (1) A támogatás mértéke a vágósertés esetében vágóhídon átvett élőállat-darabonként, az elvégzett vizsgálatok
után kiadott számlán szereplő költségekből legfeljebb
százhúsz forint. A támogatható mennyiséget a Vágóállat és
Hús Terméktanács (a továbbiakban: VHT) javasolja.
(2) A támogatás mértéke a vágómarha esetében a vágóhídon átvett, levágott élőállat-darabonként, az elvégzett
vizsgálatok után kiadott számlán szereplő költségekből
legfeljebb ötszáz forint. A támogatható mennyiséget a
VHT javasolja.
(3) A támogatás mértéke a vágóbaromfi és baromfihús
esetében a levágott és az MSZ 6918/1997. vágóbaromfi
szabvány alapján a vágóüzemi, ún. szalagon történő minősítés során I., illetve II. minőségi osztályba sorolt és az
e rendelet 14. számú mellékletének táblázatában felsorolt
vágóbaromfi élőtömege, valamint a továbbfeldolgozó
üzem által az előállításra kerülő termékbe való bedolgozás
céljából megvásárolt, az e rendelet 14. számú mellékletében szereplő vágóbaromfiból előállított baromfihús után
1,32 Ft/kg. A támogatható mennyiséget a Baromfi Terméktanács (a továbbiakban: BTT) javasolja.
123. § (1) A felvásárolt, kizárólag hazai eredetű, vagy az átszállítási bizonylattal igazolt saját termelésű, és a Vadgazdasági Termékek és Szolgáltatások Terméktanács (a továbbiakban: VTSZT) által is igazolt vadhúsmennyiség után az
elvégzett állat-egészségügyi és húsvizsgálatok, valamint a
kapcsolódó (szállítási, élelmiszer-higiéniai) költségek támogatásának mértéke vadfajonként a következő:
a) apróvad (fácán, vadliba, vadkacsa és mezei nyúl)
esetében tizenöt forint/kg,
b) nagyvad (szarvas, dám, őz, muflon) esetében tizenöt
forint/kg,
c) vaddisznó esetében harmincöt forint/kg. (2) A feldolgozott vadhús mennyiségét havonta és göngyölítetten a feldolgozásra kiadott alapanyag felhasználási
és a késztermékek bevételezési bizonylatainak összesítése
alapján kell a VTSZT-nek igazolnia. A támogatás igénybevételéhez csatolni kell a VTSZT tagsági és egyéb előírt
igazolását.
124. § (1) A 122—123. §-okban meghatározott támogatást az
a húsfeldolgozást végző belföldi székhelyű természetes és
jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
egyéni vállalkozó veheti igénybe, aki/amely
a) az élelmiszerek előállításainak és forgalmazásának
élelmiszer-higiéniai feltételeiről szóló 90/2003. (VII. 30.)
FVM—ESZCSM együttes rendelet (a továbbiakban:
ÉEF) előírásainak megfelelő létesítménnyel rendelkezik,
b) adott termékpályán a miniszter által elismert terméktanácsnak igazolt tagja,
c) a hatályos jogszabályokban, illetve a vonatkozó szabványokban meghatározott vágóállat-minősítési előírásoknak — a 123. §-ban foglaltak kivételével — eleget
tesz,
d) tevékenysége megfelel az ISO 9000 szabványsorozat,
és/vagy a Magyar Élelmiszerkönyv 1—2—18/93. számú
előírásában meghatározott HACCP élelmiszer-biztonsági
rendszer előírásainak, és ezt nyilatkozattal és/vagy tanúsítvánnyal, igazolással vagy a felkészítő-tanácsadó céggel kötött szerződéssel dokumentálja,
e) a vizsgálati díj kifizetését igazoló bizonylattal rendelkezik, és a vágási mennyiséget az állat-egészségügyi hatóság igazolta,
f) vágósertés esetén a 125. § alapján mindenkor érvényes felvásárlási árat megfizette.
(2) A támogatás az illetékes adóhatóságtól igényelhető
a (4) bekezdésben meghatározott igazolás csatolásával.
(3) Az e rendelet 15. számú melléklete szerinti támogatási kérelmet az MVH részére személyesen vagy postai
úton kell megküldeni az alábbi nyilatkozatok és igazolások
csatolásával:
a) az ÉEF előírásainak megfelelő létesítmény meglétéről szóló igazolás vagy nyilatkozat annak meglétéről,
b) a hatósági vizsgálati díj(ak)ról szóló számla és annak
kifizetését igazoló bizonylat másolata,
c) a minőségirányításra és a minőségbiztosításra vonatkozó ISO 9000 szabványsorozat és/vagy a Magyar Élelmiszerkönyv 1—2—18/93. számú előírásában foglaltaknak
megfelelő HACCP élelmiszer-biztonsági rendszer előírásainak való megfelelőség dokumentálását szolgáló tanúsítvány, igazolás vagy a felkészítő-tanácsadó céggel kötött
szerződés másolata, illetve nyilatkozat ezek meglétéről,
d) az e rendelet 32. számú melléklete szerinti nyilatkozatok,
e) vágósertés esetén nyilatkozat a 125. § alapján mindenkor érvényes felvásárlási ár megfizetéséről.
(4) Az MVH a támogatási kérelmet a beérkezésétől
számított tizenöt munkanapon belül bírálja el és állítja ki
az igazolást, amennyiben a kérelemben foglaltak megfelelnek az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban
előírt feltételeknek. Az MVH a kiadott igazolásokról
havonta tájékoztatja a minisztériumot.
(5) Amennyiben a kérelem nem felel meg az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek, vagy más okból kiegészítésre, vagy kijavításra szorul,
az MVH az ügyfelet a hiányok megjelölése mellett tizenöt
napos határidő kitűzésével a hibák kijavítására, illetve pótlására szólítja fel.
125. § (1) A miniszter Árbizottságot jelöl ki, amely az E minőségi osztályú vágósertésre a francia, német, holland,
spanyol és dán felvásárlási átlagárak figyelembevételével
kialakított árat határoz meg.
(2) Az Árbizottság üléseit minden páros héten, szerdán
tartja, és az (1) bekezdés szerint meghatározott árat
Közlemény formájában a tárgyhetet követően megjelenő
Magyar Mezőgazdaság című folyóiratban teszi közzé, és
amely a megjelenést követő hétfőtől érvényes. Az árról
előzetesen — az Árbizottság ülését követő napon —
a minisztérium honlapján (www.fvm.hu) tájékoztatás
olvasható.
(3) Az E minőségi osztályú vágósertés felvásárlási ára az
Árbizottság által első alkalommal meghatározott ár
érvénybe lépéséig kettőszázkilencvenhárom forint/hasított súly kg. Az ár áfá-t vagy kompenzációs felárat nem
tartalmaz.
126. § Állatbetegségek megelőzési költségeihez és az állatok
egészségének megőrzése céljából beszerzett gyógyszerekhez, valamint laboratóriumi vizsgálatok költségeihez (kivéve a baromfi szalmonella vizsgálatot) támogatás vehető
igénybe:
a) a vágóbaromfi és étkezési tojástermelő baromfi
tenyésztési szakaszára a 128—131. §-okban,
b) a vágósertés tenyésztési és hízlalási szakaszára a
132. §-ban,
c) a vadászható apró- és nagyvadak zártterületű állattenyésztési szakaszára a 133. §-ban
megállapított mértékben és a 126—134. §-okban meghatározott feltételek szerint.
127. § (1) A támogatást az veheti igénybe, aki
a) a 126. § a)—c) pontjaiban, illetve a 127—134. §-okban
előírt részletes feltételeknek megfelel,
b) a termékpályán működő terméktanácsnak igazolt
tagja,
c) rendelkezik a 126. §-ban meghatározottak költségeit
igazoló számlával, terméktanácsi és hatósági igazolással, és
azt a támogatási kérelemhez csatolja.
(2) A támogatás az illetékes adóhatóságtól igényelhető
az e rendelet 32. számú melléklete szerinti nyilatkozatok,
valamint az MVH által kiadott igazolások csatolásával.
128. § (1) A vágóbaromfi, a növendék liba és növendék kacsa
nevelő és az étkezési tojástermelő baromfi állat-egészségügyi prevenciós és gyógyszerköltségeinek támogatása címén az a vágóbaromfit, növendék libát, növendék kacsát
nevelő és étkezési tojást termelő vehet igénybe támogatást,
aki/amely tagja a BTT-nek. A termelőnek a vágóbaromfit
BTT-tag vágóhídnak kell értékesítenie.
(2) A támogatás célja az egyes állat-egészségügyi vizsgálatok díjáról szóló külön rendeletben rögzített állat-egészségügyi igazgatási szolgáltatási díjak, illetve a megfelelő
állat-egészségügyi prevenció költségeinek részben történő
visszatérítése.
(3) A baromfinevelésben a prevenciós jellegű immunizálási programok, gyógyszeres megelőzések és kórokozó
mentesítések állat-egészségügyi költségeinek számlával és
a kifizetési bizonylattal történő igazolása szükséges. Az
állat-egészségügyi díjak támogatására állatfajonként legfeljebb a 129—131. §-ok táblázatában meghatározott
Ft/élőtömeg kg, illetve Ft/darab támogatás kerülhet kifizetésre.
129. § (1) A vágóbaromfi nevelő telepeken: BTO
termékszám
Vágóbaromfi
megnevezése
a BTO szerint Ft/élőtömeg kg Kezelési
és gyógyszerkölt
ség számla
elfogadható legkorábbi kelte 012410 1220 — — — — Növendék
csirke vágásra (vágócsirke)
2,00 2003. XI. 1. 012410 2212 — — — — Pecsenyeliba,
legfeljebb 9 hetes, intenzív
tartásban
2,00 2003. XI. 1. 012410 2220 — — — Növendék liba,
3 hónapos és idősebb
2,00 2003. IV. 1. 012410 2222 — — — — Fiatal liba
(9 héttől 9 hónapig), vágásra
2,00 2003. IV. 1. 012410 2223 — — — Hízott liba, töméssel hizlalt
2,00 2003. XII. 1. 012410 3210 — — — Növendék pulyka,
3 hónaposnál fiatalabb
2,00 2003. XI. 1. 012410 3220 — — — Növendék pulyka,
3 hónapos és idősebb
2,00 2003. VIII. 1. 012410 4212 — — — Pecsenyekacsa,
legfeljebb 2 hónapos, intenzív tartásban
2,00 2003. XI. 1. 012410 4222 — — — Hízott kacsa,
töméssel hizlalt
2,00 2003. XII. 1. (2) A program betartását a kezelő állatorvossal igazoltatni kell. Az (1) bekezdésben szereplő táblázatban megnevezett fiatal, illetve hízott liba, valamint a hízott kacsa
támogatás igénybevétele esetén nem vehető igénybe a
130. §-ban rögzített támogatás.
130. § (1) A növendék liba és növendék kacsa baromfi-egészségügyi költségeinek támogatása:
a) a BTO 012410 2223 töméssel hizlalt hízott liba, illetve a BTO 012410 4222 termékszámú töméssel hizlalt hízott
kacsa előállítása céljából előnevelt és hizlalást (tömést)
végző termelőnek eladott, a (3) bekezdésben szereplő táblázatban szereplő vágóbaromfi egyedek után támogatás
vehető igénybe;
b) a támogatás a kifizetett és számlával igazolt, áfanélküli költségek összege, de legfeljebb a (3) bekezdésben
szereplő táblázatban meghatározott Ft/db mérték lehet;
c) a támogatást az a) pontban meghatározott célra előnevelést végző, baromfihúst előállító természetes és jogi
személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság veheti
igénybe, aki/amely tagja a BTT-nek, illetve a támogatással
érintett terméket BTT tag, baromfit továbbnevelő, hizlaló
részére értékesíti.
(2) Az (1) bekezdésben megnevezett támogatás igénybevétele esetén nem vehető igénybe a 129. §-ban rögzített
támogatás.
(3) A támogatás mértéke: BTO
termékszám Vágóbaromfi
megnevezése
a BTO szerint
Ft/db Kezelési és
gyógyszerköltség számla
elfogadható legkorábbi kelte
012410 2210 — — — — Növendék
liba, 3 hónaposnál fiatalabb
34 2003. X. 1. 012410 2220 — — — — Növendék
liba, 3 hónapos és idősebb
34 2003. IV. 1. 012410 4210 — — — — Növendék
kacsa, 3 hónaposnál fiatalabb
20 2003. X. 1. 012410 4220 — — — — Növendék
kacsa, 3 hónapos és idősebb
20 2003. IX. 1. (4) A támogatás címzettje a támogatást akkor veheti
igénybe, ha
a) BTT tag baromfivágóhíd részére értékesíti az előnevelt növendék libát és kacsát, amely azonnal a hizlalást
végzőhöz kerül kihelyezésre,
b) a kezelő állatorvos továbbtartásra kihelyezésről
szóló igazolással látja el,
c) csak olyan baromfivágóhíd felé történő értékesítés
fogadható el, amely rendelkezik az állat-egészségügyi és
élelmiszer-higiéniai hatóság érvényes májüzemi engedélyével.
(5) Az e rendelet 129. § és 130. § (1) bekezdésében meghatározott támogatások igénylésekor a 16. számú melléklet
szerinti támogatási kérelmet az MVH részére személyesen,
vagy postai úton kell benyújtani, amelyhez csatolni kell:
a) az állat-egészségügyi vizsgálati díjról, illetve a gyógyszerköltségekről kiállított számla másolatát és ennek kifizetését igazoló bizonylat másolatát,
b) a kezelő állatorvos nyilatkozatát az előnevelt baromfi továbbtartási (tömés) célú kihelyezéséről,
c) a BTT igazolását a fennálló tagságról és arról, hogy
az adott hízott liba és hízott kacsa állomány után a támogatást az előnevelési fázisban vette igénybe, és a baromfit
BTT-tag, érvényes májüzemi engedéllyel rendelkező vágóhídnak adta le.
(6) Az MVH a támogatási kérelmet a beérkezésétől
számított tizenöt munkanapon belül bírálja el és állítja ki
az igazolást, amennyiben a kérelemben foglaltak megfelelnek az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban
előírt feltételeknek. Az MVH a kiadott igazolásokról
havonta tájékoztatja a minisztériumot.
(7) Amennyiben a kérelem nem felel meg az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek, vagy más okból kiegészítésre, vagy kijavításra szorul,
az MVH az ügyfelet a hiányok megjelölése mellett tizenöt
napos határidő kitűzésével a hibák kijavítására, illetve pótlására szólítja fel.
131. § (1) Étkezési tyúktojástermelő telepek esetében:
a) a beólazáskor (a növendék átminősítése után) a be
állított, a BTT és a kezelő állatorvos által igazolt tojó
darabszám után, tizenöt forint/db tojójérce (BTO 012410
1212) támogatás — az áfát nem tartalmazó költségek térítésére — vehető igénybe. Kezelési és gyógyszerköltség
számla elfogadható legkorábbi kelte 2003. július 1-je;
b) a támogatás vásárolt (húsz hetesnél fiatalabb) jércékre is igénybe vehető, ha a kezelő állatorvos igazolást ad
ki arról, hogy a mellékelt költségszámlák a pályázó által
felvásárolt jérceállományra vonatkoznak, amelynek a felvásárlásról szóló számlán szereplő darabszáma meg kell,
hogy egyezzen a pályázati lapon feltüntetett darabszámmal. Kezelési és gyógyszerköltség számla elfogadható legkorábbi kelte 2003. július 1-je.
(2) Az e rendelet 17. számú melléklete szerinti támogatási kérelmet az MVH részére személyesen vagy postai
úton kell megküldeni, amelyhez csatolni kell:
a) az állat-egészségügyi vizsgálati díjról kiállított
számla másolatát és ennek kifizetését igazoló bizonylat
másolatát,
b) a kezelő állatorvos nyilatkozatát,
c) a BTT igazolását a terméktanácsi tagságról,
d) a BTT javaslatát az igénybe vehető támogatás össze
géről,
e) vásárolt állomány esetében a felvásárlásról szóló
számlák másolatát. (3) Az MVH az igazolást a kérelem beérkezésétől számított tizenöt munkanapon belül állítja ki. Az MVH a
kiadott igazolásokról havonta tájékoztatja a minisztériumot.
132. § (1) A vágósertés gyógyszeres kezelésére, valamint a
megfelelő állat-egészségügyi prevenciós költségeinek részleges visszatérítésére támogatás vehető igénybe.
(2) A támogatást azok az alapanyag termelők igényelhetik, akik tagjai a VHT-nak, akik vágósertésüket ÉEF előírásainak megfelelő létesítménynek vagy export céljára
értékesítették, és az egyes állat-egészségügyi vizsgálatok
díjáról szóló miniszteri rendelet mellékletében meghatározott állat-egészségügyi igazgatási szolgáltatási díjakat,
illetve a megfelelő állat-egészségügyi megelőzési költségeket kifizették, és erről számlával rendelkeznek.
(3) Az (1) és (2) bekezdések szerint felhasználható és
igényelhető támogatás a számlákon szereplő költségekből
legfeljebb kettőszáz forint/élőállat egyed/év.
(4) Az e rendelet 18. számú melléklete szerinti támogatási kérelmet az MVH részére személyesen vagy postai
úton kell megküldeni, amelyhez csatolni kell:
a) az állat-egészségügyi vizsgálati díjról, illetve a gyógyszerköltségekről kiállított számla másolatát, és annak kifizetését igazoló bizonylat másolatát,
b) a terméktanács igazolását a tagságról, valamint a
termelő nyilatkozatát arról, hogy a vágósertést ÉEF előírásainak megfelelő létesítménynek vagy export céljára értékesítette.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott célra a támogatás csak egy alkalommal igényelhető az adóhatóságtól.
(6) Az MVH a támogatási kérelmet a beérkezésétől
számított tizenöt munkanapon belül bírálja el és állítja ki
az igazolást, amennyiben a kérelemben foglaltak megfelelnek az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban
előírt feltételeknek. Az MVH a kiadott igazolásokról havonta tájékoztatja a minisztériumot.
(7) Amennyiben a kérelem nem felel meg az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek, vagy más okból kiegészítésre vagy kijavításra szorul,
az MVH az ügyfelet a hiányok megjelölése mellett tizenöt
napos határidő kitűzésével a hibák kijavítására, illetve pótlására szólítja fel.
133. § (1) A zárt területen (vadaskert, vadfarm) nevelt, vadászható apró- és nagyvadak gyógyszeres kezelése, valamint a
megfelelő állat-egészségügyi megelőzés költségeinek részleges visszatérítésére támogatás vehető igénybe.
(2) A támogatást azok a gazdálkodók igényelhetik, amelyek tagjai a VTSZT-nek, valamint az egyes állat-egészségügyi vizsgálatok díjáról szóló miniszteri rendelet mellékletében meghatározott állat-egészségügyi igazgatási szolgáltatási díjakat, illetve a megfelelő állat-egészségügyi
prevenció költségeit kifizették, és erről számlával rendelkeznek. (3) A támogatás mértéke a számlával igazolt állat-egészségügyi (állatorvosi és gyógyászati készítmények) költség
negyven százaléka, de állatfajonként legfeljebb az alábbi
táblázatban meghatározottak figyelembevételével megállapított összeg:
BTO termékszám
Megnevezés
(tartási mód) Ft/egyed/év 012510 3110 Tenyésztett szarvas (vadaskerti) 550
012510 3110 Tenyésztett szarvas (szarvasfarmi bika
és tehén)
650 012510 3110 Tenyésztett szarvas (szarvasfarmi borjú) 300
012510 3110 Tenyésztett szarvas (szarvasfarmi ünő) 450 012510 3120 Tenyésztett dámvad (vadaskerti) 550
012510 3120 Tenyésztett dámvad (dámfarmi bika és
tehén)
650 012510 3120 Tenyésztett dámvad (dámfarmi borjú) 300
012510 3120 Tenyésztett dámvad (dámfarmi ünő) 450 012510 3150 Tenyésztett vaddisznó (disznóskerti) 1,00
012510 3220 Fácán törzsállomány 1,00 012510 3240 Vadkacsa törzsállomány 2,00
012510 3290 Egyéb haszonapróvad tenyészállat 2,00 012510 3310 Fácán növendék (16 hetes korig) 1,50
012510 3330 Vadkacsa növendék (16 hetes korig) 2,50
012510 3390 Más haszonapróvad növendék (16 hetes
korig)
2,50 (4) A program betartását a kezelő állatorvos nyilatkozatával igazoltatni kell.
134. § (1) Az e rendelet 19. számú melléklete szerinti támogatási kérelmet az MVH részére személyesen vagy postai
úton kell megküldeni, amelyhez csatolni kell:
a) a VTSZT által kiadott, a terméktanácsi tagságról
szóló igazolást,
b) az állat-egészségügyi (állatorvosi és gyógyászati készítmények) költségekről kiállított számlák, valamint azok
kifizetését igazoló bizonylatok másolatait,
c) a terméktanács javaslatát az igénybe vehető támogatás összegéről.
(2) Az MVH a támogatási kérelmet a beérkezésétől
számított tizenöt munkanapon belül bírálja el és állítja ki
az igazolást, amennyiben a kérelemben foglaltak megfelelnek az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban
előírt feltételeknek. Az MVH a kiadott igazolásokról
havonta tájékoztatja a minisztériumot.
(3) Amennyiben a kérelem nem felel meg az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek, vagy más okból kiegészítésre vagy kijavításra szorul,
az MVH az ügyfelet a hiányok megjelölése mellett tizenöt
napos határidő kitűzésével a hibák kijavítására, illetve pótlására szólítja fel.
135. § (1) Vetőmagtermesztés és előállítás támogatása címén
a miniszter által elismert terméktanács vagy terméktanácsi
feladatot is ellátó szervezet igazolt tagjai — az OMMI által
végzett, alkalmas minősítésű szántóföldi és faiskolai szemlék minősítési díjának a hazai termesztésű, alkalmasnak
minősített vetőmag fémzárolási díjának, valamint a szaporítóanyag certifikációs díjának a kiadott számlán szereplő
összeg áfát nem tartalmazó részének ötven százaléka erejéig, — támogatást vehetnek igénybe. A 2004. évi tavaszi
vetéshez, ültetéshez — 2003. II. félévében — minősített
vetőmag és szaporítóanyag támogatására már a 2003. évben benyújtott, de a támogatási keret kimerülése miatt
elutasított pályázatok ismételten 2004. június 30-ig benyújthatók.
(2) Alkalmas minősítésűnek kell tekinteni az évelő kultúrák esetében végzett fenntartó szemlét is, ha annak megállapításai az alkalmasságot igazolják.
(3) Az e rendelet 20. számú mellékletek szerinti támogatási kérelmeket az MVH részére személyesen vagy postai
úton kell megküldeni, amelyhez csatolni kell:
a) az (1) bekezdésben megjelölt számlák másolatát, a
számlák kifizetési bizonylatainak másolatát,
b) az OMMI alkalmasságot megállapító okiratának
másolatát, c) az e rendelet 32. számú mellékletei szerinti nyilatkozatokat, valamint
d) nyilatkozatot a terméktanácsi vagy terméktanácsi
feladatokat is ellátó szervezeti tagságról.
(4) Az MVH a támogatási kérelmet a beérkezésétől
számított tizenöt munkanapon belül bírálja el és állítja ki
az igazolást, amennyiben a kérelemben foglaltak megfelelnek az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban
előírt feltételeknek. Az MVH a kiadott igazolásokról havonta tájékoztatja a minisztériumot.
(5) Amennyiben a kérelem nem felel meg az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek, vagy más okból kiegészítésre vagy kijavításra szorul,
az MVH az ügyfelet a hiányok megjelölése mellett tizenöt
napos határidő kitűzésével a hibák kijavítására, illetve pótlására szólítja fel.
(6) A támogatás a (4) bekezdésben meghatározott igazolás csatolásával igényelhető az adóhatóságtól.
136. § Az e fejezetben meghatározott támogatásokat a
10032000-01905520 APEH Piacfejlesztési lebonyolítási
számláról kell folyósítani.
3.3. Meghatározott állatfajok bizonyos betegségektől való
mentességének támogatása
137. § (1) Támogatás vehető igénybe a sertés-, baromfi-, juhés kecskeállományok egyes betegségektől való mentesítési
programjainak (a továbbiakban: mentesítés) felgyorsításához, a mentesség igazolásához.
(2) A támogatásra jogosultak:
a) a megyei, fővárosi Állomás kis létszámú sertés
állományok Aujeszky-mentességi állapotának a tulajdonos számára térítésmentesen végzett felmérésének esetén,
b) a szalmonellózis és a baromfi-tífusz elleni védekezésről és a mentesség megtartásáról szóló a 49/2002.
(V. 24.) FVM rendelet alapján szalmonella mentesnek minősülő hús és tojó típusú nagyszülő- és szülő-állományok
tulajdonosai,
c) az illetékes Állomások juh- és kecske-állományok
tulajdonosai számára tárgyévben végzett Brucella melitensisre irányuló felmérő vizsgálatainak térítésmentes elvégzése esetén.
138. § A támogatások összege és mértéke:
a) a 137. § (2) bekezdés a) pontja szerinti támogatás a
kis létszámú sertésállományok tulajdonosai számára az
állományok Aujeszky-mentességi állapota felmérésének
számlával igazolt áfanélküli költségeinek mértékéig, legfeljebb százötvenmillió forint;
b) a 137. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti támogatás mértéke legfeljebb háromszázmillió forint, a tenyészállományok éves átlag létszáma alapján darabonként százhúsz forint;
c) a 137. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás mértéke vizsgált egyedenként hétszázötven forint, legfeljebb százötvenmillió forint.
139. § A támogatás igénybevételének feltételei:
a) a 137. § (2) bekezdésének a) pontjában szereplő
esetben az Állomás által meghatározott állomány felmérő
vizsgálatainak igazolt elvégzése;
b) a 137. § (2) bekezdésének b) pontjában szereplő esetekben az Állomás által kiállított igazolás az állományok
szalmonella mentességéről és az állományok éves átlag
létszámáról, valamint a BTT tagság igazolása;
c) a 137. § (2) bekezdésének c) pontjában szereplő esetekben meghatározott állományban elvégzett felmérő vizsgálatokról készített állomási elszámolás.
140. § (1) A támogatás igénybevételének módja:
a) a 137. § (2) bekezdésének a) és c) pontja szerinti
jogosultak részére a támogatás a mentesítési programban
részt vevő szervezetek részéről évente egy alkalommal
— a tárgyév április 1-jétől november 30-áig — a Földművelésügyi Költségvetési Irodán keresztül igényelhető;
b) a 137. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti jogosultak részére a támogatást az illetékes adóhatóságtól igényelhetik a 139. §-ban előírt igazolások csatolása mellett.
(2) A Földművelésügyi Költségvetési Iroda részére a
támogatási összeg kilencven százalékáig előleg folyósítható (igénylés esetén), melyről a feltételek megléte esetén
a végelszámolást a tárgyév december 15-éig kell benyújtani.
A Földművelésügyi Költségvetési Iroda részére a minisztérium az 1. számú melléklet szerinti igazolást állítja ki a
támogatásnak az adóhatóságtól történő felvételéhez.
141. § (1) A 137. § (1) és (2) bekezdésben foglaltak szakmai
teljesítésének ellenőrzéséről a minisztérium gondoskodik.
(2) Jogosulatlan igénybevételnek minősül, ha az állattulajdonos vagy állattartó a jóváhagyott mentesítési tervétől saját elhatározásából eltér.
3.4. Az élelmiszer-biztonsági és minőségbiztosítási
rendszerek kiépítésének támogatása
3.4.1. Nyomonkövethetőség támogatása 142. § (1) A támogatás célja, hogy a ,,Szántóföldtől az asztalig’’
Európai Uniós irányelv megvalósításával a magyar termékek élelmiszer-biztonsági helyzete megerősödjön.
(2) A támogatás mértéke a nyomonkövethetőségi rendszer kiépítésére igénybe vett tanácsadói számlával igazolt
áfanélküli költség legfeljebb ötven százaléka, legfeljebb
azonban ötszázezer forint.
(3) A támogatás igénybevételére jogosultak azok az
Szja. tv. szerinti belföldi illetőségű magánszemélyek, belföldi székhelyű jogi személyek, jogi személyiséggel nem
rendelkező gazdasági társaságok, illetve egyéni vállalkozók; valamint bejegyzett TÉSZ-ek, akik/amelyek a Római
szerződés I. mellékletében részletezett árucsoportok közül
a) 1—4. Árucsoporthoz,
b) 7—12. Árucsoporthoz,
c) 15—17. Árucsoporhoz, vagy
d) 20., 22. Árucsoporthoz tartozó termékek előállítását
folytatják, és akiknek/amelyeknek nincs köztartozásuk. (4) A pályázók a termékek nyomonkövetési rendszerének megvalósításához igénybe vett tanácsadói költségek
fedezésére vehetnek igénybe támogatást. A pályázathoz
mellékelni kell:
a) harminc napnál nem régebbi, eredeti vagy hitelesített cégkivonatot, illetve egyéni vállalkozói igazolvány másolatát, vagy őstermelői igazolvány másolatát,
b) az e rendelet 21. számú melléklete szerinti adatlapot,
c) az e rendelet 22. és 32. számú mellékletek szerinti
nyilatkozatokat,
d) a pályázó tevékenységének rövid, szöveges ismerte
tését és a rendszer kiépítésével elérni kívánt célt, valamint
a nyomonkövetési rendszerbe bevont termék(csoportok)
körét, a tervezett rendszer működésének ismertetését,
e) a tanácsadói szakmai ajánlatot és (áfamentes) árajánlatot, illetve referenciát.
(5) A támogatás pályázat útján nyerhető el. A pályázatot
a minisztériumhoz lehet benyújtani. A pályázat benyújtásának határideje 2004. május 15.
(6) A támogatás a 2004-ben megkezdett és legkésőbb
2004. december 31-ig befejezendő rendszer kiépítésére
vehető igénybe.
(7) A támogatás odaítéléséről, valamint annak összegéről — figyelembe véve a várható eredményeket, a tanácsadói referenciát, valamint a rendelkezésre álló forrást —
a Bíráló Bizottság javaslatára a minisztérium dönt a benyújtási határidőt követő hatvan munkanapon belül.
(8) A minisztérium a pályázat eredményéről írásban
értesíti a pályázót, a pályázat elfogadása esetén szerződést
köt vele.
(9) A rendszer megvalósulásáról a pályázó által elkészített zárójelentés, a rendszer működését alátámasztó dokumentáció, valamint a számlamásolatok benyújtása, illetve
a szükség szerinti helyszíni ellenőrzés után a minisztérium
által az e rendelet 1. számú melléklete szerint kiállított
igazolással igényelhető az illetékes adóhatóságtól a megítélt támogatási összeg.
(10) A minisztérium által kijelölt szakértő szükség szerinti helyszíni ellenőrzése során jogosult ellenőrizni, hogy
a támogatási szerződésben foglalt rendszerépítés, illetve
beruházás megvalósult-e.
3.4.2. ISO 9001:2000 szabvány szerinti minőségirányítási
rendszerek támogatása
143. § (1) A támogatás célja a magyar mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek hazai és nemzetközi versenyképességének javítása.
(2) A támogatás mértéke az ISO 9001:2000 szabvány
szerinti minőségirányítási rendszer kiépítésére és tanúsítására igénybe vett tanácsadói és tanúsítói számlával igazolt,
áfanélküli költség ötven százaléka, legfeljebb azonban az
alábbi táblázat szerinti összeg:
Üzemméret Maximum támogatás (E Ft) Mikroüzem 600
Kisüzem 1300
Középüzem 1600
Nagyüzem 2000
(3) A kiépítésre kerülő minőségirányítási rendszer tevékenységi területén/területein az összes, állandó állomány:
mikroüzem: 1—10 fő; kisüzem: 11—50 fő (maximum hétszázmillió Ft/év nettó árbevétel, vagy ötszázmillió forint
mérleg főösszeg); középüzem: 51—250 fő (maximum négy
milliárd forint/év nettó árbevétel, vagy kétmilliárd-hétszázmillió Ft mérleg főösszeg); nagyüzem: 250 fő felett.
Halgazdálkodási tevékenység esetén: mikroüzem:
1—40 ha, kisüzem: 41—100 ha, középüzem: 101—300 ha,
nagyüzem: 301 ha felett és az intenzív haltenyésztés.
(4) A támogatás igénybevételére jogosultak az Szja. tv.
szerinti belföldi illetőségű magánszemélyek, belföldi székhelyű jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező
gazdasági társaságok, illetve egyéni vállalkozók, akik/amelyek a Római Szerződés I. mellékletében részletezett árucsoportok közül
a) 1—4. Árucsoporthoz,
b) 7—12. Árucsoporthoz,
c) 15—17. Árucsoporhoz, vagy
d) 20., 22. Árucsoporthoz tartozó termékek előállítását
folytatják, és akiknek/amelyeknek nincs köztartozásuk. (5) Támogatás az ISO 9001:2000 szabvány szerinti
minőségirányítási rendszerek
a) kiépítésére és tanúsítására, vagy
b) tanúsítására vehető igénybe.
(6) A támogatás kizárólag a (4) bekezdésben rögzített
árucsoport(ok)ra megvalósított minőségirányítási rendszer tanácsadói, illetve tanúsítási költségeinek a támogatására vehető igénybe.
(7) A támogatás az e rendelet 21. számú mellékletében
foglalt adatlap kitöltésével kérelmezhető, amelyhez csatolni
kell:
a) a minőségirányítási rendszer sikeres auditálásáról
szóló felülvizsgálati jelentés hiteles másolatát [amelyen
feltüntetik a vonatkozó tevékenységi terület(ek) megnevezésé(ei)t] vagy a tanúsító által kiállított tanúsítvány hiteles
másolatát,
b) a tanácsadói és tanúsítói számlamásolato(ka)t — az
(5) bekezdés b) pontja esetében csak a tanúsítói számlamásolatot —, amely(ek)en a kérelmező cégszerű aláírásával igazolja a szolgáltatás átvételét,
c) a tanácsadó ISO szerinti (érvényes) tanúsítványának
másolatát,
d) a kérelmező egyéni vállalkozó igazolványának másolatát, vagy a harminc napnál nem régebbi eredeti vagy
hitelesített cégkivonatot,
e) nyilatkozatot arról, hogy a kérelmező az adott telephelyen és termék-előállítási folyamat(ok)ra ISO rendszer
kiépítésére nem vett igénybe támogatást az elmúlt öt évben, illetve nem szándékozik máshol pályázni, valamint
f) nyilatkozatot arról, hogy a termék-előállítási folyamat(ok) során — ahol az ISO rendszer kiépítésre kerül —
az állandóan foglalkoztatottak száma alapján a kérelmező
mikro-, kis-, közép- vagy nagyvállalkozásnak minősül-e.
(8) A támogatás kérelem útján nyerhető el. A kérelem
benyújtásának helye a minisztérium. A kérelem folyamatosan, de legkésőbb 2005. április 30-ig nyújtható be.
A minisztérium a kérelem beérkezéstől számított harminc
napon belül határozatban dönt a támogatás igénybevételének jogosságáról.
(9) A támogatásra jogosult kérelmezőknek a kérelem
beérkezéstől számított harminc napon belül a minisztérium megküldi az e rendelet 1. számú melléklete szerinti
igazolást. A támogatás az 1. számú melléklet benyújtásával
igényelhető az adóhatóságtól.
(10) A rendeletben foglalt követelményeknek nem megfelelő, továbbá a támogatásra rendelkezésre álló költségvetési előirányzat forráshiánya esetén már nem finanszírozható kérelmek elutasításra kerülnek.
3.4.3. Földrajzi árujelzők (eredet-megjelölés és földrajzi
jelzés) védelmének, valamint a hagyományos különleges
tulajdonság tanúsításának támogatása 144. § (1) A támogatás célja, hogy egyre több hazai termék
szerezze meg a védelmet az Európai Uniós eredetvédelmi
rendszerben, illetve szerezze meg a hagyományos különleges tulajdonság tanúsítását, továbbá elősegítse a már védelmet élvező termékek minőségfejlesztését.
(2) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
(3) Támogatás vehető igénybe:
a) az eredet-megjelölésről és földrajzi jelzésről szóló
külön jogszabály szerinti oltalom, valamint a hagyományos
különleges tulajdonság külön jogszabály szerinti tanúsításának megszerzése céljából a termékleírás(ok) kialakításához szükséges szakértői tanácsadás díjának támogatására;
b) az eredet-megjelölésről és földrajzi jelzésről szóló
külön jogszabály szerinti oltalom megszerzése céljából a
Magyar Szabadalmi Hivatalhoz benyújtott, a termék(ek)
földrajzi árujelzőinek lajstromozására irányuló bejelentés
eljárási díjának megtérítésére;
c) a földrajzi árujelzővel rendelkező vagy hagyományos
különleges tulajdonság tanúsításával rendelkező termékek
megfelelősségének biztosítása érdekében — az illetékes
szabályozó hatóságok megbízásából eljáró testületek által
— elvégzett független, külső ellenőrzés költségének megtérítésére, de kizárólag termék-megfelelőség esetén; valamint
d) a földrajzi árujelzővel rendelkező (illetve a már lajstromozásra bejelentett), vagy hagyományos különleges tulajdonság tanúsításával rendelkező (illetve tanúsítás alatt
álló) termékek minőségi fejlesztésével kapcsolatos műszaki, megvalósíthatósági, piacfelmérési, piackutatási és
design tanulmányok elkészítési díjának megtérítésére.
(4) A támogatás mértéke:
a) a (3) bekezdés a) pontja esetén a termékleírás(ok)
kialakításához szükséges szakértői tanácsadás áfanélküli
költségének ötven százaléka, legfeljebb azonban háromszázezer forint;
b) a (3) bekezdés b) pontja esetén az eljárási díj áfanélküli költségének száz százaléka, legfeljebb azonban százezer forint;
c) a (3) bekezdés c) pontja esetén az ellenőrzési díj áfanélküli költségének száz százaléka, legfeljebb azonban
százezer forint;
d) a (3) bekezdés d) pontja esetén a tanácsadói tevékenység áfanélküli költségének ötven százaléka, legfeljebb
azonban egymillió forint.
(5) A támogatás igénybevételére jogosultak azok az
Szja. tv. szerinti belföldi illetőségű magánszemélyek, belföldi székhelyű jogi személyek, jogi személyiséggel nem
rendelkező gazdasági társaságok, illetve egyéni vállalkozók, valamint szakmai szövetségek, — a (3) bekezdés a) és
b) pontja esetén — csoportosulások, akik/amelyek a
Római szerződés I. mellékletében részletezett árucsoportokból az emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek, illetve
a) a (3) bekezdés a) pontja esetében a 2081/92/EGK
rendelet I. mellékletében említett élelmiszerek, és a
II. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek;
b) a (3) bekezdés b) pontja esetében a 2082/92/EGK
rendelet I. mellékletében említett élelmiszerek előállítását
folytatják, és akiknek/amelyeknek nincs köztartozásuk;
c) a (3) bekezdés a) pontja esetében, a 2081/92/EGK
rendelet alapján nem igényelhető támogatás a szőlészetiborászati termékekre és a szeszes italokra.
(6) Támogatás a tárgyév január 1.—november 15. között
vehető igénybe.
(7) A támogatás az e rendelet 21. számú mellékletében
foglalt adatlap kitöltésével kérelmezhető, amelyhez csatolni kell:
a) a (3) bekezdés a) pontja esetén a szakértővel kötött
szerződés egy eredeti példányát; a termékleírás egy eredeti
példányát; a szakértő által, a termékleírás nevének feltüntetésével kiállított számlamásoltatokat, amelyeken a kérelmező cégszerű aláírásával igazolja a szolgáltatás átvételét;
b) a (3) bekezdés b) pontja esetén az eljárási díj befizetését igazoló bizonylatot (csekk-, bankszámlakivonat másolatát);
c) a (3) bekezdés c) pontja esetén az ellenőrzési díj befizetését igazoló bizonylatot (csekk-, bankszámlakivonat
másolatát), valamint az ellenőrzési jegyzőkönyv hiteles másolatát; d) a (3) bekezdés d) pontja esetén a szakértő által elkészített tanulmányt; a tanulmány elkészítéséről szóló szerződés egy eredeti példányát; a szakértő által, a szolgáltatás
megnevezésének feltüntetésével kiállított számlamásolato(ka)t, amelyeken a kérelmező cégszerű aláírásával igazolja a szolgáltatás átvételét;
e) amennyiben csoportosulás nyújtja be a kérelmet,
akkor a támogatási kérelemhez az alakuló ülés jegyzőkönyvét, valamint a vállalt feladatkörök leírását és az e rendelet
23. számú mellékletét is csatolni kell a kérelemhez.
(8) A támogatás kérelem útján nyerhető el. A kérelem
benyújtásának helye a minisztérium. A kérelem folyamatosan, de legkésőbb 2004. november 15-ig nyújtható be.
A minisztérium a kérelem beérkezéstől számított harminc
napon belül határozatban dönt a támogatás igénybevételének jogosságáról.
(9) A támogatásra jogosult kérelmezőknek a kérelem
beérkezéstől számított harminc napon belül a minisztérium megküldi az e rendelet 1. számú melléklete szerinti
igazolást, amellyel a támogatás az adóhatóságtól igényelhető.
(10) A rendeletben foglalt követelményeknek nem megfelelő, továbbá a támogatásra rendelkezésre álló költségvetési előirányzat forráshiánya esetén már nem finanszírozható kérelmek elutasításra kerülnek.
3.5. Karantén károsítók elleni védekezés, illetve
az okozott kár enyhítését célzó támogatás
145. § (1) A karantén károsítók elleni védekezés támogatása
címén, a karantén károsítók meghonosodásának, elterjedésének és felszaporodásának megakadályozása céljából
támogatás vehető igénybe a Növény- és Talajvédelmi Szolgálat (a továbbiakban: NTSZ) által elrendelt kötelező
védekezések növényvédőszer-költsége után.
(2) A támogatás nem terjed ki a hatóság által előírt,
egyéb védekezési eljárások (vetésváltás, csonkolás, fertőzött növényi részek eltávolítása és megsemmisítése) költségeire. Továbbá nem igényelhető költségtérítés az amerikai kukoricabogár (Diabrotica virgifera virgifera) és a gyapottok-bagolylepke (Helicoverpa armigera) ellen elrendelt
kötelező védekezésre. A tűzelhalás (Erwinia amylovora)
esetében pedig kizárólag az NTSZ által virágzásban elrendelt kötelező védekezések növényvédőszer-költségeire
nyújtható be támogatási igény.
(3) A támogatás mértéke a számlával igazolt növényvédőszer-költség száz százaléka, legfeljebb azonban hétezer
forint/ha.
(4) A támogatást a károsítással érintett mezőgazdasági
termelők vehetik igénybe, ha a karantén károsítók elleni
védekezést az NTSZ elrendelő határozatában megszabott
határidőn belül végrehajtja.
(5) A támogatás iránti kérelmet a termőhely szerinti
Hivatalhoz az e rendelet 24. számú melléklete alapján, az
NTSZ kötelező védekezést elrendelő határozatának
hatálybalépését követő harminc napon belül lehet benyújtani.
(6) A kérelmekhez mellékelni kell a védekezés előírt
határidőn belüli elvégzését igazoló, a növényvédelmi felügyelő által kiállított jegyzőkönyvet, az NTSZ kötelező
védekezést elrendelő határozatát, valamint az elrendelt
növényvédőszer-vásárlást igazoló, kifizetett számlát.
(7) A termőhely szerint illetékes Hivatal a kérelem beérkezésétől számított tizenöt munkanapon belül dönt az
igénybe vehető támogatás összegéről, és a termelő részére
az e rendelet 1. számú melléklete szerinti igazolást állít ki.
A támogatási jogosultságról a Hivatal a döntést követő
tizenöt munkanapon belül tájékoztatja a kérelmezőt.
A Hivatal a kiadott igazolásokról havonta tájékoztatja a
minisztériumot.
(8) A támogatás a Hivatal által kiállított igazolás alapján, az e rendelet 32. számú melléklete szerinti nyilatkozatok csatolásával igényelhető az adóhatóságtól. A támogatást a 1032000-01905520 számú APEH Piacfejlesztési támogatások lebonyolítási számláról kell teljesíteni. A jogosulatlanul igénybe vett támogatást ugyanerre a számlára
kell visszafizetni.
(9) Jogosulatlanul igénybevett támogatás esetén a támogatás visszavonására a minisztérium jogosult.
146. § (1) A karantén károsítók által okozott károk enyhítése
címén, a növényvédelemről szóló 2000. évi XXXV. törvény
47. §-a alapján a karantén szervezetek ellen a minisztérium
vagy az NTSZ-ek által elrendelt kötelező védekezések
során okozott károk finanszírozására támogatás vehető
igénybe.
(2) A kártalanítás mértékéről a növény-egészségügyi
feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló a
7/2001. (I. 17.) FVM rendelet rendelkezik.
(3) Kártalanításra jogosult az, aki 7/2001. (I. 17.) FVM
rendeletben, valamint a zárlati határozatban foglaltaknak
maradéktalanul eleget tett és a kárenyhítés érdekében minden intézkedést elvégzett.
(4) A kártalanítási kérelmet a minisztériumhoz kell benyújtani.
(5) A zárlati intézkedés elrendelésével az árutermelők
növényállományában bekövetkezett részleges vagy teljes
megsemmisítés esetén, a dologi tulajdonban keletkezett
károk enyhítéséről a minisztérium a kérelem beérkezésétől számított harminc munkanapon belül kártalanítási határozatban rendelkezik.
(6) A támogatás iránti kérelmet a termőhely szerinti
Hivatalhoz az e rendelet 24. számú melléklete alapján, a
minisztérium határozatának hatálybalépését követően lehet benyújtani.
(7) A támogatás a Hivatal által e rendelet 1. számú
melléklete szerint kiállított igazolás alapján és az e rendelet 32. számú melléklete szerinti nyilatkozatok csatolásával igényelhető az adóhatóságtól.
(8) A támogatást a 10032000-01905520 számú APEH
Piacfejlesztési támogatások lebonyolítási számláról kell
teljesíteni. A jogosulatlanul igénybe vett támogatást
ugyanerre a számlára kell visszafizetni. Jogosulatlanul
igénybevett támogatás esetén a támogatás visszavonására
a minisztérium jogosult.
4. Állattenyésztési támogatások 4.1. Állatjóléti és haszonállat tartási szabályok okozta
többlet költségek támogatása
147. § (1) Az Európai Unió állatjóléti követelményeinek való
megfelelés érdekében, a többletköltségek miatt kieső jövedelem pótlására az MVH-hoz benyújtott pályázat alapján
termelési támogatás vehető igénybe a saját tulajdonban
lévő, a mezőgazdasági haszonállat tartási szabályok be
tartásával előállított vágóbaromfiból származó, MSZ
6918:1997 előírásaiban meghatározott I. minőségi osztálynak megfelelő (a továbbiakban: I. minőségi osztály) vágóbaromfi, illetve a mezőgazdasági haszonállattartás szabályainak betartásával előállított vágósertés közvetlen, vagy
integrátor, termelői csoport vagy szövetkezet közreműködésével az ÉEF előírásainak megfelelő minősítéssel rendelkező vágóhídra, illetve kereskedő részére történő értékesítése után.
(2) A támogatásra az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, továbbá
vágóbaromfi esetében alapanyag-termelő, saját előállítású
alapanyaggal rendelkező vágóhíd, vágósertés esetében integrátor, kereskedő, szövetkezet, termelői csoport jogosult, aki/amely megfelel a támogatás-igénybevételi feltételeknek.
148. § (1) Vágóbaromfi esetében a támogatás mértéke
9,50 Ft/kg, amely legfeljebb négyszázharmincezer tonna
— a mezőgazdasági haszonállatok tartásának állatvédelmi
szabályairól szóló 32/1999. (III. 31.) FVM rendeletben
(a továbbiakban: Haszonállat rendelet) előírt általános és
speciális tartási körülményeknek megfelelően nevelt —
vágóbaromfi után igényelhető. A támogatásban részesíthető vágóbaromfinak meg kell felelnie az I. minőségi osztály
feltételeinek, valamint az alábbi táblázat vámtarifaszám és
MSZ elnevezés szerinti felsorolásnak:
Vámtarifa termékszám Árumegnevezés MSZ szakasza Vágóbaromfi megnevezése MSZ 6918:1997 szerint
ex 0105 92 00 99 Vágócsirke 1.2. Pecsenyecsirke (brojler)
1.1. Csirke nemre való tekintet nélkül (20 hétnél nem idősebb)
ex 0105 93 00 99 Vágócsirke 1.2. Pecsenyecsirke (brojler)
1.1. Csirke nemre való tekintet nélkül (20 hétnél nem idősebb)
0105 99 20 99 Liba, egyéb 1.13. Pecsenyeliba (még nem tépett)
0105 99 20 99 Liba, egyéb 1.14. Húsliba (fiatal)
0105 99 20 99 Liba, egyéb 1.15. Zabon nevelt liba
0105 99 20 99 Liba, egyéb 1.16. Hízott liba (májra hízott liba)
0105 99 30 99 Pulyka, egyéb 1.9. Pecsenyepulyka (12—15 hetes)
0105 99 30 99 Pulyka, egyéb 1.10. Gigantpulyka (16—22 hetes)
0105 99 10 99 Kacsa, egyéb 1.18. Pecsenyekacsa
0105 99 10 99 Kacsa, egyéb 1.20. Hízott kacsa
0105 99 10 99 Kacsa, egyéb 1.22. Hízott mulard kacsa
0105 99 10 99 Kacsa, egyéb 1.24. Hízott pézsmakacsa (barbarie)
0124 10 50 22 Pecsenyegyöngyös,
legfeljebb öt hónapos
1.7. Pecsenyegyöngyös (2) Vágósertés esetében a támogatás mértéke állategyedenként kettőezer forint, amely legfeljebb hárommillióhatszázezer darab, a Haszonállat rendelet szerint előírt
általános és speciális tartási körülményeknek megfelelően
nevelt vágósertés után igényelhető. A támogatásban részesíthető vágósertésnek meg kell felelnie az alábbi táblázat
szerinti vámtarifaszám felsorolásnak:
VÁMTARIFA Árumegnevezés
szám köt.
alszám KN
alsz. m.
alsz
0103 Élő sertés: 0103 92 — — Legalább 50 kg tömegű
— — — Háziasított fajták: 0103 92 19 00 — — — — Másféle
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott keret kimerülését követően a támogatás igényléséhez szükséges
igazolás nem adható ki.
149. § (1) A vágóbaromfi utáni termelési támogatást a 147. §
(2) bekezdésében meghatározott igénylők közül az veheti
igénybe, aki/amely:
a) a vágóbaromfit a Haszonállat rendelet előírásainak
megfelelően tartotta, és erről a telepet felügyelő területi
hatósági állatorvos igazolásával rendelkezik;
b) igazolja a BTT-nél meglévő tagságát;
c) a megtermelt vágóbaromfit érvényes termékértékesí
tési szerződés alapján adja le a vágóhídon;
d) a vágóbaromfit olyan vágóhídon vágatta le, amely
e rendelet hatálybalépésének napján BTT tag, és rendelkezik az Európai Unióba történő baromfihús-kivitelre jogosító állatorvosi export ellenőrzési számmal;
e) rendelkezik a levágott és vágóhídon minősített vágóbaromfi mennyiségéről és az I. minőségi osztálynak való
megfeleléséről szóló bizonylattal, melyet a hatósági állatorvos és a BTT — helyi megbízottja útján — ellenjegyzett;
f) rendelkezik a megtermelt vágóbaromfi származásának igazolásához szükséges következő adatokkal:
fa) naposkorú baromfi esetén, a naposbaromfit kibocsátó — BTT tag — keltető üzemnek az OMMI által
kiadott számával,
fb) a vágóbaromfi (szülőpár törzsállomány) azonosító
számával, fc) importból származó naposbaromfi esetén — az állat-egészségügyi behozatali engedélyezési eljárás alá tartozó importoknál — a minisztérium által kiállított előzetes
állat-egészségügyi engedély számával, engedélyezési eljárás alá nem tartozó importnál a származási ország hatósági
állatorvosa által kiállított állat-egészségügyi bizonyítvány
másolatával.
(2) A BTT által — az (1) bekezdés e) pontjában meghatározottak szerint — kiállított bizonylattal rendelkező
vágóhídnak a BTT előírása szerinti rendszerességgel, baromfifajonként jelentést kell küldenie a BTT részére a
vágóhíd által felvásárolt vágóbaromfi teljes mennyiségéről,
az I. minőségi osztályba sorolt és támogatható termelési
kvótára leigazolt mennyiségről.
(3) A BTT — elnökségének döntése esetén — a 148. §
(1) bekezdésében meghatározott négyszázharmincezer tonna mennyiséget feloszthatja a 148. § (1) bekezdésének táblázatában szereplő baromfifajonkénti megosztás szerint.
(4) A BTT baromfifajonként, havonkénti rendszerességgel tájékoztatót készít a minisztérium részére a vágóhidak által felvásárolt vágóbaromfi teljes mennyiségéről és
az I. minőségi osztályba sorolt és támogatható termelési
kvótára leigazolt mennyiségről.
(5) Az (1)—(3) bekezdésekben meghatározott feltételeken túlmenően a támogatás akkor vehető igénybe, ha a
BTT tag az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi
XVI. törvény 14. §-a alapján létrehozott alapba, a BTT
által megállapított mértékű befizetésnek eleget tesz.
(6) Ha a vágóhídi átvételkor a vágóbaromfi tulajdonosaként nem az alapanyag-termelő vagy saját előállítású
alapanyaggal rendelkező vágóhíd szerepel, hanem integrátor vagy kereskedő, az csak akkor veheti igénybe a támogatást, ha a termelővel kötött szerződés szerint, a kompenzációs felárat vagy általános forgalmi adót nem tartalmazó
felvásárlási ár felett megfizette a vágóbaromfi termelési
támogatást is a termelőnek.
150. § (1) A vágósertés utáni termelési támogatást igénybe
veheti:
a) az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, akinek a
vágósertés hizlalás céljából legalább hatvan napig a tulajdonában van, illetve haszonbérlet esetén legalább hatvan
napig tartja és hizlalja, és ezt a tartás helye szerint illetékes
települési falugazdász igazolja;
b) az az integrátor, akit a székhelye szerint illetékes
Hivatal külön jogszabályban foglaltak szerint nyilvántartásba vett és rendelkezik a Hivatal igazolásával arra vonatkozóan, hogy a támogatást igényelheti. Az igazolás kiadásához mellékelni kell:
ba) a határozatot arról, hogy a Hivatal az integrátort
bejegyezte,
bb) az integrátori szerződést, amely tartalmazza, hogy
az e rendelet szerinti intervenciós támogatás teljes összegét
az általa integráltak részére továbbadja, a támogatás illetékes adóhatóság által történt folyósítását követő legkésőbb
harmadik munkanapon,
bc) az alapanyag-termelő nyilatkozatát, hogy a tőle felvásárolt sertés esetében az a) pontban meghatározott feltételeknek eleget tesz;
c) az a kereskedő (természetes személy, jogi személy,
jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság),
aki a Hivatal igazolásával rendelkezik arra vonatkozóan,
hogy a támogatást igényelheti. Az igazolás kiadásához mellékelni kell:
ca) írásbeli nyilatkozatot arról, hogy legalább egy éve
folytat vágósertés értékesítési tevékenységet,
cb) írásbeli nyilatkozatot arról, hogy vágósertés értékesítésből származóan alapanyag-termelő felé tartozása
nincs,
cc) az alapanyag-termelővel kötött adásvételi szerződést, amely tartalmazza, hogy a támogatás teljes összegét
átadja az alapanyag-termelő részére, a támogatás illetékes
adóhatóság által történt folyósítását követő legkésőbb harmadik munkanapon,
cd) az alapanyag-termelő nyilatkozatát, hogy a tőle felvásárolt sertés esetében az a) pontban meghatározott feltételeknek eleget tesz;
d) a termelői csoport, és BÉSZ, amely a Hivatal igazolásával rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a támogatást
igényelheti. Az igazolás kiadásához be kell nyújtani:
da) a felelős vezető nyilatkozatát arról, hogy a termelői
csoport, illetve a BÉSZ a tagjai vágósertését értékesíti, és
a vágósertést átadó tagok az a) pontban meghatározott
feltételeknek eleget tesznek,
db) nyilatkozatot arról, hogy e rendelet szerint felvett
támogatást a termelői csoport, illetve a BÉSZ a tagok
részére teljes összegben kifizeti, a támogatás illetékes adóhatóság által történt folyósítását követő legkésőbb harmadik munkanapon.
(2) A támogatás igénybevételének további feltétele,
hogy a jogosult
a) a vágósertést a Haszonállat rendelet előírásainak
megfelelően tartotta, és erről a telepet felügyelő területi
hatósági állatorvos igazolásával rendelkezik; továbbá az
integrátor, a kereskedő, a termelői csoport és szövetkezet
rendelkezik az (1) bekezdés a) pontjában megjelölt igénylő erre vonatkozó nyilatkozatával,
b) rendelkezik a felvásárlást igazoló bizonylattal, saját
vágás esetén a vágás végrehajtását igazoló belső bizonylattal,
c) igazolja, hogy érvényes VHT tagsági viszonnyal rendelkezik,
d) nyilatkozik arról, hogy a vágósertését VHT tagsági
viszonnyal rendelkező vágóhídnak vagy kereskedőnek értékesítette (kivétel: kereskedő),
e) biztosítja a vágósertésének legkésőbb az értékesítéssel egy időben történő azonosítható jelöléssel való ellátását és azonosíthatóságát, illetve — hatálybalépését követően — a sertések jelöléséről valamint az Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 116/2003.
(XI. 18.) FVM rendelet szerinti azonosíthatóságát,
f) rendelkezik az (1) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységéről a tartás helye szerint illetékes települési falugazdász igazolásával,
g) az integrátor, kereskedő, termelői csoport és szövetkezet rendelkezik a Hivatalnak az (1) bekezdés
b)—d) pontjaiban meghatározott igazolásával.
(3) Saját előállítású vágósertés esetén is igényelhető
támogatás a (2) bekezdés a)—f) pontjaiban meghatározott feltételek teljesülése esetén.
(4) Az (1)—(3) bekezdésekben meghatározott feltételeken túlmenően a támogatás akkor vehető igénybe, ha a
VHT tag az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi
XVI. törvény 14. §-a alapján létrehozott alapba, a VHT
által megállapított mértékű befizetésnek eleget tesz.
Annak a VHT tagnak, aki a befizetési kötelezettségének
nem tesz eleget, az e rendelet szerinti támogatás igénylése
jogosulatlannak minősül.
(5) Az (1) bekezdés b)—d) pontjaiban megjelölt jogosultak a számlák és a támogatás kifizetését igazoló adóhatósági bizonylat alapján, a támogatás folyósításától számított tizenöt napon belül részletes elszámolást kötelesek
benyújtani a Hivatalnak a támogatás teljes összege termelőnek történt kifizetéséről.
(6) A Hivatal minden negyedévet követő tizenötödik
napon összesítést készít, amely tartalmazza az (1) bekezdés
b)—d) pontjaiban megjelölt jogosultak nevét, adószámát,
a felvett támogatás összegét, a támogatás alapanyag-termelőknek való továbbadásának időpontját. A kimutatást
megküldi az MVH-nak minden negyedévet követő tizenötödik napon, amely ellenőrzi annak helyességét.
Amennyiben a Hivatal igazolásával rendelkező integrátor,
kereskedő, termelői csoport vagy szövetkezet az elszámolást nem nyújtja be, a Hivatal ellenőrzést kezdeményez
ellene, és erről értesíti az MVH-t.
(7) Az (1) bekezdés b)—d) pontjaiban megjelölt jogosultak a felvásárlást igazoló bizonylatokról, valamint az
azok kifizetését igazoló bizonylatokról az igazolás kézhezvételét követő hatvan napon belül az e rendelet 26. számú
mellékletének függeléke szerinti részletes elszámolást kötelesek benyújtani az MVH-nak. Az MVH az elszámolásban
foglaltakat ellenőrizheti. A határidő elmulasztása esetén
igazolási kérelem benyújtásának csak akkor van helye, ha
a késedelem az alapanyag-termelő önhibáján kívüli okból
történt.
(8) Azok a 112/2001. (XII. 27.) FVM rendelet és a
12/2003. (II. 7.) FVM rendelet szerinti alapanyag-termelők, akik — a rendelet hatálya alatt — vágósertést értékesítettek kereskedőnek és a kereskedő nem vette igénybe a
rendelet szerinti támogatást, nem minősül jogosulatlan
támogatásnak az általuk az adóhatósághoz benyújtott támogatási igénylés.
151. § (1) A vágóbaromfi termelési támogatása esetén az e rendelet 25. számú melléklete, vágósertés esetén az e rendelet
26. számú melléklete alapján kitöltött pályázatokat személyesen az MVH Ügyfélszolgálatán (Budapest V.,
Alkotmány u. 29.) ügyfélszolgálati időben (hétfő—csütör
tök 9—12 óráig) vagy postai úton (postacím: 1385 Budapest 62, Pf. 867) tértivevényesen kell benyújtani. A borítékon fel kell tüntetni: ,,Baromfinevelés állatjóléti költségeinek támogatása pályázat’’, illetve ,,A vágósertés-tartás állatjóléti költségeinek támogatása pályázat’’. Postai úton
történő benyújtás esetén a benyújtás időpontját az ajánlott
levél igazoló szelvényén lévő dátumbélyegző kelte igazolja.
(2) A vágóbaromfi termelési támogatása iránti pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a vágóhíd által végzett vágóbaromfi-minősítésről kiadott bizonylatot,
b) a vágóhídi elszámolást (ami integrátori részfinanszírozás esetén negatív előjelű is lehet) a hozzá tartozó számla
másolatával, illetve felvásárlási jegy másolatának csatolásával. Amennyiben a vágóhíd nem közvetlenül a baromfitulajdonos termelőtől, hanem kereskedő/integrátor útján
vásárolja meg a vágóbaromfit, a számlán, illetve a felvásárlási jegyen az alapanyag-termelő adatainak is szerepelnie
kell, melyet a baromfitermelőnek a támogatás igényléséhez rendelkezésre kell bocsátani,
c) saját tulajdonban lévő baromfitelepről származó
vágóbaromfi vágása esetén a minősítő és mérlegelési
bizonylat másolatát,
d) a 149. § (1) bekezdés e) pontja szerint hitelesített
vágóhídi bizonylatot,
e) a baromfinevelő telepet felügyelő területileg illetékes
hatósági állatorvos igazolását arról, hogy a vágóbaromfit a
Haszonállat rendeletben előírt általános és speciális tartási
körülményeknek megfelelően tartották,
f) a BTT igazolását az igénybe vehető támogatás javasolt
összegéről, amelyen a 149. § (1) bekezdés f) pontjában szereplő adatokat fel kell tüntetni.
(3) A vágósertés támogatására vonatkozó pályázatnak
tartalmaznia kell
a) a tartás helye szerint illetékes települési falugazdász
igazolását arról, hogy a vágósertést hizlalás céljából legalább hatvan napig a tulajdonában tartotta, illetve haszonbérlet esetén legalább hatvan napig tartotta és hizlalta,
b) integrátor, kereskedő, szövetkezet és termelői csoport esetén a Hivatal igazolását a nyilvántartásba vételről
és arról, hogy a támogatást igényelheti,
c) a telepet felügyelő területi hatósági állatorvos igazolását arról, hogy a vágósertést a Haszonállat rendelet előírásainak megfelelően tartotta. Ha az igénylő integrátor,
kereskedő, termelői csoport vagy szövetkezet, akkor a
150. § (1) bekezdés a) pontjában megjelöltek erre vonatkozó nyilatkozata,
d) a felvásárlást igazoló bizonylatot, saját vágás esetén a
vágásra átadott mennyiséget igazoló belső bizonylat másolatát,
e) a VHT igazolását az érvényes tagsági viszonyról, és a
befizetési kötelezettségek teljesítéséről,
f) nyilatkozatot arról, hogy a vágósertését VHT tagsági
viszonnyal rendelkező vágóhídnak vagy kereskedőnek értékesítette (kivétel: kereskedő).
152. § (1) Az MVH a pályázatokat a rendelet hatálybalépését
követően folyamatosan fogadja e rendelet 148. § (1), illetve
(2) bekezdésében foglalt keret kimerüléséig. Túlpályázás
esetén az egy napon postára adott, illetve személyesen
benyújtott pályázatok tekintetében az MVH arányos
visszaosztást alkalmaz. A keret kilencven százalékos, majd
annak teljes kimerülését követően az MVH tájékoztatja a
minisztériumot.
(2) Az MVH a pályázatot a beérkezésétől számított
tizenöt munkanapon belül bírálja el és állítja ki az igazolást, amennyiben a pályázatban foglaltak megfelelnek az
e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt
feltételeknek. Az MVH a kiadott igazolásokról havonta
tájékoztatja a minisztériumot.
(3) Amennyiben a pályázat nem felel meg az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek, vagy más okból kiegészítésre, vagy kijavításra szorul,
az MVH az ügyfelet a hiányok megjelölése mellett
15 napos határidő kitűzésével a hibák kijavítására, illetve
pótlására szólítja fel.
153. § (1) A támogatás a feltételeknek megfelelően előállított
vágóbaromfi és vágósertés után az illetékes adóhatóságtól
folyamatosan igényelhető a 152. § (2) bekezdésében meghatározott igazolás csatolásával. Az igénylésnél az Art.
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A támogatás folyósítását az illetékes adóhatóság
által a 10032000-01850499 APEH Állatjóléti és haszonállat-tartási szabályok okozta többlet költségek támogatása lebonyolítási számláról kell teljesíteni.
154. § A vágóbaromfi és a vágósertés termelési támogatása
esetében e rendelet rendelkezéseit a 2004. évi felvásárlásokra kell alkalmazni.
4.2. Állomány-fenntartási támogatás 155. § (1) A támogatás célja a gazdálkodó tevékenységek változatosságának elősegítése.
(2) Kérelem alapján támogatás igényelhető a (3) bekezdés szerint.
(3) A támogatás mértéke a támogatás igénylésekor hat
hónaposnál idősebb, az előző évben született, és a
LÓINFORM rendszer szabályai szerint megjelölt és nyilvántartásba vett csikóval rendelkező húshasznú kancánként tízezer forint.
(4) A támogatás alapja az induló állománynak megfelelő
állatlétszám.
(5) A támogatás igénybevételére az a mezőgazdasági
termelő jogosult, aki a támogatás alapját képező ló külön
jogszabály szerinti nyilvántartásban szereplő tulajdonosa.
156. § (1) A 155. § (3) bekezdésében meghatározott támogatási jogcímre egy kérelem adható be, és egy tenyészállat
(induló állomány) után csak egy alkalommal igényelhető
támogatás.
(2) A támogatás igénylésének feltétele, hogy az igénylő
a) rendelkezzen az állattartás megfelelő feltételeivel;
b) gondoskodjon
ba) szakszerű apaállat-használatról,
bb) a tulajdonában levő nőivarú állatállománya tartós
jelöléséről és folyamatos nyilvántartásáról, a külön jogszabály szerinti egységes nyilvántartásáról és azonosításáról a
teljes állatállományában;
c) az állatállomány változásáról telephelyén folyamatos
nyilvántartást vezessen, és azt — ha jogszabály eltérően
nem rendelkezik — öt évig őrizze meg;
d) biztosítsa az ellenőrzés végrehajtását;
e) az induló állatállományára a tárgyév október 31-éig
folyamatos szinten tartási kötelezettséget vállaljon. Az induló állomány a támogatás igényléséhez szükséges igazolás
kiadásának időpontjában meglévő állatlétszám.
157. § (1) Az e rendelet 27. számú melléklete szerinti kérelmet
a Hivatalhoz, legkésőbb a tárgyév május 31-éig kell benyújtani.
(2) A Hivatal a támogatás igénybevételének jogosságáról, valamint összegéről az e rendelet 1. számú melléklete
szerinti igazolást harminc napon belül állítja ki. A támogatás az igazolás alapján igényelhető az illetékes adóhatóságtól.
158. § (1) Nem minősül jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak, ha
a) a kérelmező a tartási kötelezettséggel terhelt állománynak az állatorvos által igazoltan kényszervágott vagy
elhullott, valamint a tenyésztési selejtnek minősülő egyedét — az ok bekövetkezésétől számított hatvan napon
belül — az előírt feltételeknek megfelelő egyeddel, saját
költségére pótolja,
b) a kérelmezőnek fel nem róható okból hatvan napon
túl történik az állomány a) pont szerinti pótlása, és erről
az ok megjelölésével és annak megfelelő igazolásával bejelentést tesz, valamint a pótlás tényleges végrehajtásáról a
Hivatalt értesíti. Ebben az esetben a hatvan naptól a tényleges pótlásig eltelt idővel a tartási kötelezettséget meg kell
hosszabbítani.
(2) A tartási kötelezettség időtartama alatt az állatállomány nem értékesíthető csak különösen indokolt esetben
(így például, ha csődeljárás esetén a csődegyezség részét
képezi az állatállomány, illetve egy részének értékesítése;
felszámolási eljárás esetén) a Hivatal által jóváhagyott
kérelem alapján, ha a vevő megfelel a vonatkozó támogatási feltételeknek, valamint vállalja az állatok tartásának
kötelezettségét.
159. § A kérelemben foglaltak valódiságát és jogosságát a
vonatkozó mellékletekben megjelölt szervezet vizsgálja és
igazolja, illetve a Hivatal ellenőrzi és rendelkezik az igénylő által jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszavonásáról és kezdeményezi a támogatás visszafizetésének elrendelését az illetékes adóhatóságnál.
4.3. Méhcsalád-támogatás 160. § A támogatás célja a méhészeti ágazat fenntartásának, és
a vidék lakossága számára a gazdálkodó tevékenységek
változatosságának elősegítése.
161. § (1) Kérelem alapján vissza nem térítendő támogatás
igényelhető, méhcsaládonként nyolcszáz forint mértékben.
(2) A támogatás igénybevételére az a mezőgazdasági
termelő jogosult, aki a méhcsalád tulajdonosa.
(3) A támogatás az Állomás — előző év június 1-je és
szeptember 30-a között végzett — felmérése szerinti méhcsaládok számának legfeljebb hetven százaléka után igényelhető.
162. § (1) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy a kérelmező:
a) tagja a Méhészeti Terméktanácsnak, legalább tárgyév január 1-jétől,
b) rendelkezik a külön jogszabályban előírt állat-egészségügyi kezelések elvégzését tartalmazó nyilvántartással,
c) a támogatás igénylésekor, valamint az e rendelet
1. számú melléklete szerinti igazolás kiadását követő három hónapban birtokában van a támogatás alapjául szolgáló méhcsalád.
(2) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) a méhészeti terméktanácsi tagságot igazoló okiratot,
b) a méhcsalád tartási helye szerint illetékes hatósági
állatorvos igazolását a méhcsaládok — felmérés időpontjában megállapított — számáról, illetve a méhészetben
vezetett, az (1) bekezdés b) pontja szerinti nyilvántartásról
(az igazoláson szerepelnie kell a hatósági állatorvos aláírásának, székhelyének és bélyegzőlenyomatának).
163. § (1) Az igénylőnek a 162. § (2) bekezdése szerinti kérelmet a Méhészeti Terméktanácshoz legkésőbb a tárgyév
szeptember 30-áig kell benyújtania, amely köteles azt javaslatával ellátva október 20-áig elküldeni a Hivatalnak.
A támogatás a Hivatal által kiállított, az e rendelet 1. számú melléklete szerinti igazolással igényelhető az illetékes
adóhatóságtól.
(2) Igénylőnként egy alkalommal nyújtható be támogatási kérelem, és a támogatás méhcsaládonként egyszer
vehető igénybe.
164. § E jogcím szerinti támogatás ellenőrzését a Méhészeti
Terméktanács bevonásával a Hivatal végzi, jogosulatlanul
igénybe vett támogatás esetén rendelkezik a támogatás
visszavonásáról, kezdeményezi a támogatás visszafizetésének elrendelését az illetékes adóhatóságnál.
4.4. Méhanya-beállítás támogatása 165. § A támogatás célja a méhészeti termelés hatékonyságának és minőségének javítása.
166. § (1) Kérelem alapján méhanyánként nyolcszáz forint
vissza nem térítendő támogatás igényelhető.
(2) A támogatás igénybevételére az a mezőgazdasági
termelő jogosult, aki a Magyar Méhtenyésztők Országos
Egyesülete tagjaitól, minősített törzscsaládtól származó
párzott, petéző méhanyát vásárol.
167. § (1) A támogatás igénylésének feltétele, hogy az igénylő
rendelkezzen a méhanya beszerzéséről szóló kiegyenlített
számlával, amelyen szerepel a 166. § (2) bekezdése szerinti
törzscsalád nyilvántartási száma.
(2) Az igénylőnek az e rendelet 28. számú melléklete
szerinti kérelmet a Magyar Méhtenyésztők Országos Egyesülete részére, legkésőbb a tárgyév október 31-éig kell
megküldenie.
168. § (1) A Magyar Méhtenyésztők Országos Egyesülete köteles
a kérelmeket a Kisállat-tenyésztési és Takarmányozási Kutató Intézettel (a továbbiakban: KÁTKI) ellenjegyeztetni.
(2) Igénylőnként évente egy alkalommal nyújtható be
kérelem. Támogatás méhanyánként egyszer vehető igénybe, az Állomás előző év június 1-je és szeptember 30-a
között végzett felmérése szerinti méhcsaládszám legfeljebb ötven százalékos mértékéig.
169. § (1) A Magyar Méhtenyésztők Országos Egyesülete az
ellenjegyzett kérelmeket a tárgyév november 10-éig köteles megküldeni a Hivatalnak. A támogatás a Magyar Méhtenyésztők Országos Egyesülete javaslata alapján, a Hivatal által kiállított, az e rendelet 1. számú melléklete szerinti
igazolással igényelhető az illetékes adóhatóságtól.
(2) Az e jogcím szerinti igénylés jogosságát az igénybejelentés során a Magyar Méhtenyésztők Országos Egyesülete köteles megvizsgálni, az OMMI pedig a KÁTKI
Méhészeti Osztályának bevonásával alkalomszerűen
ellenőrizni. Az OMMI kezdeményezi az adóhatóságnál a
jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetésének elrendelését.
4.5. Tenyészbika, -kos és -kecskebak beállításának
támogatása 170. §
A támogatás célja az adott ágazatban az előállítandó
állati termék minőségének javítása.
171. § (1) Kérelem alapján vissza nem térítendő támogatás
vehető igénybe:
a) tenyészbika után ötvenezer forint/egyed, b) tenyészkos és tenyészkecskebak után, tenyészkos és
tenyészbak index alapján:
Indexpont Támogatás mértéke 100—110 10 000 Ft/egyed
111—130 15 000 Ft/egyed
131 felett 20 000 Ft/egyed
(2) A támogatás igénybevételére az a mezőgazdasági
termelő jogosult, aki az apaállat előállítója.
(3) A támogatás az adott fajta elismert vagy ideiglenesen
elismert (e jogcím alkalmazásában a továbbiakban: elismert) tenyésztő szervezete által kijelölt, hazai tenyésztésű, származási igazolással ellátott tenyészbika, -kos
és -kecskebak után vehető igénybe.
(4) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatások abban az esetben igényelhetők, ha az értékesítési ár nem
haladja meg a százezer forintot egyedenként.
172. § (1) A támogatás iránti kérelmet az e rendelet 29. számú
melléklete alapján kell összeállítani, amelyhez csatolni kell
az apaállat értékesítéséről szóló jegyzőkönyv egy példányát, az árat is tartalmazó számla másolatát.
(2) Az igénylőnek az (1) bekezdésben előírt dokumentumokat összesítés céljából az adott fajta elismert tenyésztő szervezete részére havonta, de legkésőbb 2004. december 1-jéig kell megküldenie.
(3) Az elismert tenyésztő szervezet köteles az összesítéseket az OMMI-val hitelesíttetni és havonta, de legkésőbb
december 5-éig a Hivatal részére megküldeni.
173. § (1) A Hivatal a megküldött összesítők alapján az e rendelet 1. számú melléklete szerinti igazolást állítja ki az
igénylő részére. A támogatás az igazolás alapján az illetékes adóhatóságtól igényelhető.
(2) Az igénylés jogosságát az igénybejelentés során az
elismert tenyésztő szervezet köteles megvizsgálni és igazolni, az OMMI pedig ellenőrizni. A Hivatal a jogosulatlanul
igénybe vett támogatás esetén rendelkezik a támogatás
visszavonásáról, kezdeményezi a támogatás visszafizetésének elrendelését az illetékes adóhatóságnál.
4.6. Tenyészcsikó vásárlás és nevelés támogatása 174. §
A támogatás célja a köztenyésztés céljára állami tulajdonú, kiváló minőségű apaállatok biztosítása.
175. § (1) A 174. §-ban foglalt célok fedezetére vissza nem
térítendő, legfeljebb ötvenmillió forint/tárgyév támogatás
igényelhető.
(2) Támogatást az OMMI az állami mének köztenyésztésbe állítása céljából általa felvásárolt hazai születésű
mén, illetve csikó után, legfeljebb hatvan darabig, valamint
a méncsikók központi felnevelésének költségtérítésére
igényelheti.
(3) A támogatás igénybevételének feltétele az adott fajta
elismert tenyésztő szervezetének javaslata a kiválasztott,
megvásárlásra kerülő egyedekre vonatkozóan.
(4) A támogatás előlegként, egy összegben kerül kifizetésre.
(5) A kérelmet a Hivatalhoz kell benyújtani. A Hivatal
a megküldött igénylés alapján az e rendelet 1. számú melléklete szerinti igazolást állítja ki az igénylő részére. A támogatás az igazolás alapján az illetékes adóhatóságtól igényelhető.
(6) Az elszámolást a tárgyév november 15-éig kell benyújtani a Hivatalhoz a mének megvásárlásának igazolásával, valamint a központi méncsikó-nevelő teleppel kötött
szerződéssel és a kifizetések igazolásával.
176. § Az igénybe vett támogatás felhasználását a Hivatal ellenőrzi. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás esetén
rendelkezik a támogatás visszavonásáról, kezdeményezi a
támogatás visszafizetésének elrendelését az illetékes adóhatóságnál.
4.7. Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer
(ENAR) támogatása
177. § A támogatás célja az EU előírásainak megfelelő állat
azonosítási és nyilvántartási rendszer működtetése, különös tekintettel az élelmiszerbiztonság, eredetigazolás érdekében.
178. § Kérelem alapján vissza nem térítendő támogatást igényelhet:
a) hatszázötven forint/tárgyévben nyilvántartásba vett
borjú után az OMMI,
b) nyilvántartásba vett ló egyedenként:
ba) hatszázötven forintot az OMMI,
bb) ezer forintot a Magyar Lótenyésztő és Lovasszervezetek Szövetsége,
c) háromszázötven forint/külön jogszabály alapján kiadott lóútlevél után az OMMI,
d) száztizenöt forint/külön jogszabály alapján központi
adatbázisban regisztrált, szállított sertés után az OMMI,
e) a január 1-jén nyilvántartásban lévő élő, hat hónapnál idősebb juhonként, valamint a hat hónapnál idősebb,
nyilvántartásba vett juhonként az OMMI nyolc forintot,
f) nyilvántartásba vett és tartósan jelölt juhonként százharminc forintot a Magyar Juhtenyésztők Szövetsége,
g) nyilvántartásba vett és tartósan jelölt kecskénként
kettőszáz forintot az OMMI.
179. § (1) Előleg kifizetésére kérelem alapján, az igényelt támogatás nyolcvan százalékáig van lehetőség.
(2) Az OMMI az igényekről előzetes összesítést készít
és megküldi a Hivatal részére. A 178. §-ban nevezett egyéb
szervezetek a kérelemhez csatolják a nyilvántartásba vétel
létszámáról szóló OMMI igazolást. A 178. § g) pontja szerinti kecske nyilvántartás esetén a Magyar Kecsketartók és
Tenyésztők Országos Szövetségével kötött együttműködési megállapodást kell csatolni, amely rendelkezik a támogatás felhasználásáról is.
180. § A kérelmet a Hivatalhoz kell benyújtani. A Hivatal a
támogatás igénybevétele jogosságáról, valamint összegéről
az e rendelet 1. számú melléklete szerinti igazolást állítja
ki. A támogatás az igazolás alapján az illetékes adóhatóságtól igényelhető.
181. § (1) Az OMMI az előleggel a nyilvántartás, valamint a
jelölés és nyilvántartásba vétel listájával; a szervezetek a
nyilvántartásba vett egyedekről készült, az OMMI által
kiadott igazolással folyamatosan számolnak el.
(2) A támogatás igénybevételének jogosságát a Hivatal
ellenőrzi, rendelkezik az igénylő által jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszavonásáról és kezdeményezi a támogatás visszafizetésének elrendelését az illetékes adóhatóságnál.
4.8. Haltenyészanyag felhasználásának támogatása 182. § A támogatás célja a tógazdasági termékek minőségének
javítása és a termelés hatékonyságának növelése.
183. § (1) Kérelem alapján vissza nem térítendő támogatás
igényelhető egynyaras ponty (a továbbiakban: haltenyészanyag) tógazdasági kihelyezéséhez.
(2) A támogatás mértéke kihelyezett haltenyészanyag
kilogrammonként legfeljebb nyolcvan forint.
184. § (1) Támogatás igénybevételére az a tógazdasági termelő
jogosult, aki
a) elismert vagy ideiglenes elismeréssel rendelkező tenyésztő szervezet nyilvántartásában szereplő tenyészanyától származó haltenyészanyagot telepít, melyet igazol,
b) tagja a Haltermelők Országos Szövetsége és Terméktanácsának (a továbbiakban: HALTERMOSZ) és
annak az előző év szeptemberi termésbecslést beküldte,
c) azon HALTERMOSZ tagok, akik előző évben nem
üzemelt területükön rekonstrukciót végeztek vagy új területen halastavat építettek, jogosultak a terület húsz százalékán haltenyészanyag támogatás igénybevételére is,
d) nem csökkenti az étkezési ponty termelési területét.
(2) Támogatás nyújtható háromszáz kg/hektár haltenyészanyag kihelyezéséig. 185. §
(1) A támogatási kérelmet az e rendelet 30. számú melléklete alapján kell összeállítani.
(2) Az (1) bekezdésben előírt kérelmet egy példányban
az OMMI-nak és három példányban összesítés céljából a
HALTERMOSZ részére legkésőbb a tárgyév április 23-áig
kell megküldeni.
(3) A HALTERMOSZ köteles az összesítéseket legkésőbb a tárgyév május 17-éig a minisztérium részére megküldeni.
186. § A minisztérium a megküldött összesítők alapján az
e rendelet 1. számú melléklete szerinti igazolást állítja ki a
termelő részére. A támogatás az igazolás alapján az illetékes adóhatóságtól igényelhető.
187. § (1) A támogatásban részesített tógazdasági termelő köteles elszámolást készíteni a minisztérium részére a támogatás feltételeinek teljesítéséről, a vásárolt és saját termelésből származó kihelyezésekről.
(2) A tógazdasági termelő köteles legkésőbb a tárgyév
szep tember 15-é ig megküldeni az elszámolást a
HALTERMOSZ-nak, melyhez csatolni kell a telepített
tenyészanyag mennyiségéről szóló nyilatkozatot, amit a
HALTERMOSZ igazol, továbbá az OMMI igazolását a
telepített haltenyészanyag előírásnak való megfeleléséről.
(3) A HALTERMOSZ az összesített, ellenőrzött elszámolásokat legkésőbb a tárgyév október 1-jéig a minisztérium részére megküldi.
188. § Az igénylés jogosságát az igénybejelentés során a
HALTERMOSZ köteles megvizsgálni, továbbá az elszámoláskor az elszámolás valódiságát ellenőrizni. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetésének elrendelését a HALTERMOSZ javaslata alapján a minisztérium
kezdeményezi az illetékes adóhatóságnál.
4.9. Tenyésznövendéknyúl támogatás 189. § A támogatás célja az előállított termék minőségének
javítása, a termelés hatékonyságának javítása, a vidéki lakosság gazdálkodó tevékenysége változatosságának elősegítése.
190. § (1) Kérelem alapján vissza nem térítendő támogatás
igényelhető ezer forint/tenyésznövendéknyúl mértékben.
(2) A támogatás igénybevételére az a mezőgazdasági
termelő jogosult, aki az elismert tenyésztő szervezet törzskönyvében/főkönyvében nyilvántartott, az OMMI által
hitelesített származási igazolással ellátott tenyésznövendéknyulat tenyésztésbe állítja.
(3) Egy tenyésznövendéknyúl után egyszer igényelhető
támogatás. Az igénylő a Nyúl Terméktanács által igazolt
tenyészállat férőhelyének legfeljebb százhúsz százaléka
mértékéig igényelhet évente támogatást.
191. § (1) A támogatás igénybevételére az jogosult, aki tagja a
Nyúl Terméktanácsnak.
(2) A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) a nyúl terméktanácsi tagságot, valamint a tenyész
állat-férőhely számot igazoló okiratot,
b) az OMMI által hitelesített, az adott fajta tenyésztő
szervezetének igazolását a támogatott tenyésznövendéknyúl azonosítójáról és származási igazolásáról.
192. § (1) A támogatás:
a) harminc tenyésznövendéknyúl beállításáig — a
Hivatal által, az e rendelet 35—37. számú mellékletei szerint bejegyzett — integrátor által összeállított kérelem,
b) harmincegy, illetve annál több tenyésznövendéknyúl
beállítása esetén az e rendelet 31. számú melléklete szerint
összeállított kérelem alapján igényelhető.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti kérelemhez az
integrátor köteles csatolni:
a) az integrátori bejegyzése igazolásának másolatát,
b) az igénylő első igénylése alkalmával, az igénylővel
kötött — szerződésszámmal ellátott — termeltetési szerződés egy példányát, további igénylés esetén csak a szerződés számára való hivatkozást,
c) számlát,
d) igénylőnként az adott fajta tenyésztő szervezetének
az OMMI által hitelesített igazolását a támogatott tenyésznövendéknyúl azonosítójáról és származási igazolásáról,
e) az igénylők összesített névjegyzékét. 193. § (1) A 192. § (1) bekezdése szerinti kérelmet összesítés
céljából a Nyúl Terméktanácshoz legkésőbb a tárgyév
november 15-éig lehet benyújtani.
(2) A Nyúl Terméktanács köteles az összesített kérelmeket havonta, de legkésőbb a tárgyév november 20-áig a
Hivatal részére megküldeni.
(3) A Hivatal a megküldött összesítők alapján az e rendelet 1. számú melléklete szerinti igazolást állítja ki az
igénylő részére. A támogatás az igazolás alapján az illetékes adóhatóságtól igényelhető. Az integrátor a támogatásnak a számlájára érkezését követő tizenöt napon belül
köteles a támogatás összegét az igénylő részére folyósítani.
(4) Az igénylés jogosságát az igénybejelentés során az
elismert tenyésztő szervezet köteles megvizsgálni,
az OMMI pedig ellenőrizni. Hiányosság esetén az OMMI
megtagadja a tenyésztési dokumentáció hitelesítését.
(5) A támogatás igénybevételének jogosságát a Hivatal
ellenőrzi, rendelkezik az igénylő által jogosulatlanul igénybe
vett támogatás visszavonásáról és kezdeményezi a támogatás
visszafizetésének elrendelését az illetékes adóhatóságnál.
194. § A családi gazdálkodó az általa használatba vett állattal
kapcsolatos, a 155—193. §-okban meghirdetett támogatásra akkor válik jogosulttá, ha a támogatási kérelemhez
nyilatkozatot csatol arról, hogy
a) a támogatásban részesülő állat a családi gazdaság
része,
b) a támogatásra jogosult családtag a támogatás igénylésének jogát részére átadta és ezt aláírásával meg is erősítette,
c) vállalja, hogy betartja az állat tartására előírt kötelezettséget.
195. § A 155—193. §-okban meghirdetett támogatások az illetékes adóhatóságtól igényelhetők, és a 10032000-01850482
számú APEH állattenyésztési és biológiai alapok lebonyolítási számláról kell teljesíteni. A jogosulatlanul igénybe
vett támogatást ugyanezen számlára kell visszafizetni.
5. A biológiai alapok fejlesztésének támogatása 5.1. Növénytermesztés, kertészet, erdőgazdálkodás
196. § A támogatás célja: a szántóföldi növénytermesztés, a
szőlő-, a gyümölcs-, a zöldség-, a dísznövény-, a gyógy-,
fűszer- és illóolaj-növénytermesztés, valamint az erdészeti
szakágazatok genetikai alapjainak fejlesztése, termesztési
technológiák korszerűsítése, Ajánlati Fajtajegyzék készítése és ehhez kapcsolódóan félüzemi, illetve tájkísérletek
2004. évi beállítása.
197. § E jogcímen pályázat alapján a következő tevékenységek
céljára igényelhető támogatás:
a) Magyarországon előállított hazai és kooperációban
nemesített fajták vizsgáltatása állami elismerés céljából,
b) Magyarországon előállított hazai és kooperációban
nemesített fajták bel- és külföldi bemutatása, elterjesztése,
c) gyümölcs, szőlő, burgonya és dohány vírusmentesítésének végzése,
d) országos felmérés készítése a mezőgazdaság legfontosabb termékeinek minőségére és az azt befolyásoló legfontosabb ökológiai tényezők közötti összefüggésre,
e) Ajánlati Fajtajegyzék előkészítői munkái, illetve a
kiadvány elkészítése, megjelentetése,
f) az a)—c) pontokban felsorolt tevékenységekhez,
továbbá növényi szaporítóanyagok minősítéséhez szükséges speciális gépek, berendezések, specifikus kiegészítő
műszerek és eszközök beszerzésére, korszerűsítésére.
198. § A támogatás igénybevételére jogosult a 197. §-ban meghatározott tevékenységeket folytató mezőgazdasági termelő.
199. § Pályázat alapján igényelhető fejlesztési célú támogatás
mértéke:
a) a 197. § a)—c) pontjában felsorolt feladatokhoz
pályázat útján a költségek ötven százaléka, de legfeljebb
négymillió forint,
b) a 197. § d) és e) pontjában megnevezett feladatokhoz pályázat útján a felmerülő költségek legfeljebb hetven
százaléka,
c) a 197. § f) pontjában megnevezett műszerek és eszközök áfá-t nem tartalmazó beszerzési árának, valamint a
korszerűsítés összegének ötven százaléka, de legfeljebb
tízmillió forint. Az ár közvetlen import esetén tartalmazza
a vámot is. A támogatás ezen a címen nem vehető igénybe
azokhoz az agrárgazdasági beruházásokhoz, amelyek az
AVOP és a Nemzeti Vidékfejlesztési Tervben meghatározott agrár- és vidékfejlesztési célok támogatásáról külön
FVM rendelet alapján új mezőgazdasági gépek, technológiai berendezések támogatása jogcímen támogathatók.
200. § (1) A 197. § a)—f) pontjaiban meghatározott tevékenységek támogatásához a 33. számú melléklet szerinti költségkalkuláció felhasználásával elkészített pályázatokat, a
szakmai és a pénzügyi vezető eredeti aláírásával és bélyegzővel ellátva, nyolc eredeti példányban, zárt borítékban
kell benyújtani a minisztériumnak. A benyújtás határideje:
2004. április 30. A pályázathoz csatolni kell a 32. számú
melléklet szerinti nyilatkozatot. A pályázati felhívást a
minisztérium a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben teszi közzé. A pályázatok elbírálásáról a minisztérium dönt.
(2) A nyertes pályázóval a minisztérium szerződést köt.
A szerződés szerinti támogatás hatvan százaléka előleg
címén igénybe vehető. Az előleg után fennmaradó összeg
végelszámolás készítése után vehető igénybe.
201. § (1) A végelszámolást legkésőbb november 15-ig kell
benyújtani. A végelszámolás alapja az anyag-, szolgáltatás-,
műszer- és eszközvásárlások kifizetett számlákkal igazolt
költsége.
(2) Az előleg és az előleg után fennmaradó összeg az
1. számú melléklet szerinti igazolás birtokában igényelhető az illetékes adóhatóságtól.
(3) A szerződésben foglaltak szakmai ellenőrzését a
hivatalok végzik. A szerződésben vállalt kötelezettség nem
teljesítése vagy a támogatási összeg rendeltetési céltól eltérő felhasználása jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül. A hivatalok javaslatára a minisztérium kez
deményezi a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését. 202. §
A támogatást a 10032000-01850482 számú APEH Állattenyésztési és biológiai alapok támogatások lebonyolítási
számláról kell teljesíteni.
5.2. Állattenyésztés 203. § A támogatás célja az állattenyésztésről szóló 1993. évi
CXIV. törvény alapján elismert fajták tenyésztési feltételeinek javítása.
204. § Pályázat útján támogatást vehet igénybe az az igénylő,
aki
a) tenyészállatok minősítésével kapcsolatos feltételeket korszerűsíti, a teljesítményvizsgálatokhoz szükséges
speciális eszközöket beszerzi,
b) az engedélyezett mesterséges termékenyítő állomás
tevékenységéhez szükséges speciális eszközöket és műszereket, fajspecifikus kiegészítő eszközöket beszerzi,
c) tenyészállat kiállításokat rendez,
d) mesterséges termékenyítő állomáson engedélyezett
apaállatot tart. 205. § A 204. § szerinti pályázatok útján igényelhető támogatások mértéke:
a) a 204. § a), c) pontjaiban megnevezett feladatokhoz
a felmerülő költségek hetven százaléka mértékéig, de legfeljebb tízmillió forint,
b) a 204. § b) pontban megnevezett feladatokhoz a felmerülő költségek harminc százaléka mértékéig pályázat
útján, de legfeljebb tízmillió Ft,
c) a 204. § d) pontjában megnevezett feladathoz az apaállatok tartási költségeinek harminc százaléka mértékéig,
de ló és szarvasmarha esetén legfeljebb százezer forint,
sertés esetén legfeljebb harmincezer forint.
206. § (1) A 204. §-ban meghatározott tevékenységek támogatásának igénybevétele érdekében a pályázati kiírásban meghatározott feltételek szerint elkészített pályázatot a miniszté
riumhoz kell benyújtani. A támogatás igénylésének és elbírálásának részletes szabályait a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben megjelenő pályázati felhívás tartalmazza. A pályázatok elbírálásáról a minisztérium dönt.
(2) A nyertes pályázóval a minisztérium szerződést köt.
A szerződés szerinti támogatás hatvan százaléka előleg
címén igénybe vehető. Az előleg után fennmaradó összeg
végelszámolás készítése után vehető igénybe. A végelszámolást a támogatás alapját képező teljes költségfelhasználásra kell elkészíteni.
207. § (1) A végelszámolást legkésőbb november 15-ig kell benyújtani. A végelszámolás alapja az anyag-, szolgáltatás-, műszer- és
eszközvásárlások kifizetett számlákkal igazolt költsége.
(2) Az előleg és az előleg után fennmaradó összeg az
1. számú melléklet szerinti igazolás birtokában igényelhető az illetékes adóhatóságtól.
(3) A szerződésben foglaltak szakmai ellenőrzését a
hivatalok végzik. A szerződésben vállalt kötelezettség nem
teljesítése vagy a támogatási összeg rendeltetési céltól eltérő felhasználása jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül. A hivatalok javaslatára a minisztérium kezdeményezi a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését.
208. § A támogatást a 10032000-01850482 számú APEH Állattenyésztési és biológiai alapok támogatása lebonyolítási
számláról kell teljesíteni.
6. A vízgazdálkodási program megvalósításának
támogatása 209. §
E jogcímen a vízkárelhárítási feladatokhoz:
a) fejlesztéshez,
b) üzemelés, karbantartáshoz
nyújtható támogatás. 210. § (1) A támogatási kérelem a vízgazdálkodási feladatokat
szolgáló, továbbá a minisztérium feladatkörébe tartozó
vizek és vízilétesítmények létrehozásával, felújításával,
karbantartásával, üzemeltetésével a belvízkárok megelőzése, csökkentése, a mezőgazdasági termelés biztonsága
érdekében szükséges vízgazdálkodási beavatkozások, megvalósítására nyújtható be.
(2) A támogatás formája: a területi vízgazdálkodási művekre (vizek és vízilétesítmények) fordított beruházási,
üzemeltetési, karbantartási költség százalékában, vissza
nem térítendő támogatás.
6.1. Vízkárelhárítási létesítmények fejlesztési támogatása 211. § Támogatás a mezőgazdasági vízgazdálkodási — kivéve
az öntözési célú — létesítményekhez adható, a következők
szerint:
a) forgalomképes állami tulajdonú és a Hivatalok kezelésében lévő — vizek és vízilétesítmények érvényes vízjogi engedély szerinti (illetve eredeti állapotra történő)
helyreállításához,
b) a vízilétesítmények meglévő érvényes vízjogi engedélyben rögzített paraméterek megváltoztatásához az üzembiztonság, a kárelhárítás és a kármegelőzés, illetve a mezőgazdasági termelés érdekében (értéknövelő beruházás),
c) új közcélú vízilétesítmény megvalósításához. 212. § A támogatás mértéke:
a) a víztársulat jegyzett tőkéjében nyilvántartott mű
veknél a beruházás nettó költségének maximum hetvenöt
százaléka,
b) a Hivatalok vagyonkezelésében lévő (a vízügyi igazgatóságoktól átvett) forgalomképes állami tulajdonú műveknél a beruházás teljes összege,
c) nem társulatok által üzemeltetett külterületi mezőgazdasági célú művek esetén az áfát nem tartalmazó beruházási költség legfeljebb hetvenöt százaléka.
213. § E jogcímen támogatást vehetnek igénybe
a) a közcélú vízgazdálkodási műveket működtető, a
pályázat benyújtásának napjáig megalakult és bejegyzett
vízitársulatok, b) azon helyi önkormányzatok, illetve mezőgazdasági
termelők, akik külterületi vizek vízilétesítmények tulajdonosai, illetve kezelői.
6.2. Vízkárelhárítási létesítmények üzemeltetési,
karbantartási támogatása 214. §
A karbantartási, üzemelési munkák körébe a meder
iszapolása, a vízinövényzet irtása, a műtárgyak javítása és
a helyi/térségi érdekeket szolgáló, közcélú vízgazdálkodási
műveknek a vízkárelhárítás érdekében az érvényes vízjogi
engedélyben meghatározott vízelvezetési feltételei biztosítására végzett tevékenység tartozik.
215. § A támogatási összeg a benyújtott pályázat alapján, figyelemmel a rendelkezésre álló keretösszegre, a feladat jellegétől függően — az e rendelet 34. számú mellékletében
meghatározott — normatíva szerint kerül meghatározásra.
A támogatási összeg nem haladhatja meg a vízitársulat
tárgyévre fenntartásra tervezett saját forrás összegének
kétszeresét.
216. § E jogcímen támogatást vehet igénybe a közcélú vízgazdálkodási műveket működtető, a pályázat benyújtásának
határnapjáig megalakult és a cégbíróságnál bejegyzett vízitársulat.
217. § A pályázat tartalmi és formai követelményeit, a támogatás elbírálásának, igénylésének és felhasználásának rendjét
a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben közzétett pályázati felhívás tartalmazza.
218. § A vízgazdálkodási program megvalósításához támogatás — a pályázati felhívásban előírt feltételek szerint
összeállított — pályázat útján igényelhető.
219. § A pályázatokat a Hivatalokhoz kell benyújtani.
220. § A pályázat benyújtásának határideje 2004. március 28.
A határidő után érkezett, illetve a hiányos pályázatokat a
Hivatal elutasítja.
221. § A pályázatokat a Területi Vízgazdálkodási Bíráló
Bizottság javaslata alapján, a Hivatal véleményének figyelembevételével, a pályázat benyújtási határidőtől számított
hatvan napon belül, a minisztérium bírálja el. A minisztérium döntéséről a Hivatal öt munkanapon belül tájékoztatja a pályázót.
222. § (1) A pályázat elfogadása esetén a Hivatal a pályázóval
harminc napon belül támogatási szerződést köt, és azt az
aláírást követő négy munkanapon belül ellenjegyzésre
megküldi a minisztériumnak. A szerződés aláírását követően — kérelemre — egyszeri alkalommal legfeljebb huszonöt százalék előleg vehető igénybe.
(2) Nem veheti igénybe a támogatást az a pályázó, aki a
Hivatal értesítésének kézhezvételét követő harminc napon
belül a támogatási szerződést önhibájából nem köti meg.
223. § A támogatás a hivatalokhoz benyújtott számlák és
bizonylatok alapján, a szerződésben rögzített feltételek
szerint — forrásarányosan — kerül kifizetésre.
224. § A támogatás a minisztérium által az e rendelet 1. számú
melléklete szerint kiállított igazolással igényelhető a támogatás az illetékes adóhatóságtól.
225. § (1) A támogatást a 10032000-01850516 számú APEH
Vízgazdálkodás támogatása lebonyolítási számláról kell
teljesíteni. A jogosulatlan igénybe vett támogatást ugyanezen számlára kell visszafizetni.
(2) A támogatások igénylésének határideje a szerződésben rögzített időpont, de legkésőbb november 20.
(3) A támogatási igényléshez csatolni kell:
a) a Hivatal által igazolt és a műszaki ellenőr ellenjegy
zését tartalmazó felmérési naplót,
b) amennyiben a munkák kivitelezése vállalkozó(k)val
történik, a vállalkozó(k) kiállított számláját, a felmérési
naplót, melyet a beruházó igazolt és a kijelölt műszaki
ellenőr ellenjegyzett,
c) a vállalkozó(k)val kötött szerződés másolatát,
d) saját munkavégzés esetén a teljes önköltséget bemu
tató bizonylatot,
e) a műszaki átadás-átvétel jegyzőkönyvét,
f) az utolsó számla leadásakor a pályázó által kiállított
elszámoló lapot,
g) a Hivatal szakreferensének igazolását a teljesítésről,
h) az IB elnök, illetve a pályázó nyilatkozatát, hogy
nincs köztartozása. 226. § A támogatás jogszerű felhasználásával kapcsolatos ellenőrzési feladatokat a minisztérium a Hivatalok, illetve az
általa megbízott szakértők bevonásával látja el. A szerződésben vállalt kötelezettségek nem, vagy részbeni teljesítése esetén a támogatás teljes összege, vagy arányos része
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás késedelmi kamattal növelt összegének visszafizetését a Hivatal kezdeményezi és
erről a minisztériumot írásban értesíti.
7. Oktatási, képzési és kutatási feladatok támogatása 227. §
(1) Támogatás adható az alábbi szaktanácsadással
összefüggő feladatokra:
a) a mezőgazdasági termelőnek nyújtott szaktanácsadás díjának támogatása,
b) a gazdálkodás eredményességét segítő ismeretátadás
támogatása, c) a farmgyakornoki programok, külföldi szakmai
tapasztalatszerzés megvalósítása.
(2) A K+F feladatok közül támogathatóak
a) a gazdaságorientált ágazati kutatások,
b) az agrártermelés innovációs hátterének biztosítását
megalapozó kutatások. 228. § (1) A 227. § szerinti támogatások közül
a) az (1) bekezdésben lévő támogatásokat az APEH
10032000-01850523 számú, Szaktanácsadás támogatás lebonyolítási számlájáról, b) a (2) bekezdésben lévő támogatásokat a 1003200001220191-51200002 számú, Folyó kiadások előirányzat keretszámláról kell teljesíteni.
(2) A jogosulatlanul igénybe vett támogatást arra a
számlára kell visszafizetni, amelyről a támogatást folyósították.
(3) Az e fejezetben szabályozott támogatási előirányzat
terhére a Költségvetési törvény 50. § (4) bekezdésében
meghatározott mértékű és időtartamú éven túli kötelezettség vállalható.
229. § (1) A 227. § (1) bekezdésben lévő támogatásokra vonatkozóan a minisztérium minisztériumi, megyei és a statisztikai régió megyéiben közösen felhasználható regionális
támogatási kereteket, a Hivatal vezetője pedig — a hatás
körébe utalt támogatás összegén belül — jogcímenként
támogatási kereteket állapíthat meg. Az egyes támogatási
jogcímekre meghatározott keret kimerülése esetén, a minisztérium, illetve a Hivatal vezetője e jogcímek között
keret-átcsoportosítást hajthat végre, vagy a pályázatot,
illetve a támogatási kérelmet elutasíthatja.
(2) Az (1) bekezdés, valamint a megyei hatáskörbe tartozó támogatási keretre vállalt kötelezettségek jogcímenkénti összegéről, a kötelezettségek szakmai tartalmáról,
valamint a támogatások jogcímenkénti kifizetésére vonatkozó intézkedésekről a Hivatal, a tényleges kifizetések
jogcímenkénti összegéről pedig a kifizető intézmény havi
jelentésben tájékoztatja a minisztériumot.
(3) A támogatások formája vissza nem térítendő — szolgáltatás jellegű — tevékenységek finanszírozása és díjtámogatása fejlesztési célú juttatás, kutatás-fejlesztési feladatok támogatása.
(4) Amennyiben a támogatási kérelem, pályázat vagy
hiánypótlás benyújtására e rendelet vagy a pályázati felhívás határnapot jelöl meg, annak elmulasztása jogvesztő
hatályú, és a mulasztás egyéb módon nem pótolható.
(5) Az e fejezetben támogatott feladatok végrehajtásához
szakmailag indokolt mértékű, állami megbízásban vagy a
pályázati felhívásban meghatározott előleg folyósítható.
7.1. Szaktanácsadással összefüggő feladatok 7.1.1. Mezőgazdasági termelőnek nyújtott szaktanácsadás
díjának támogatása
230. § (1) Támogatás vehető igénybe a (2) bekezdésben felsorolt tevékenységekből származó hárommillió forint éves
árbevételt meghaladó és a szaktanácsadás támogatására
jogosult igénylőnek nyújtott szaktanácsadás költségeinek
részbeni támogatására.
(2) A támogatást a szolgáltatást igénybe vevő mezőgazdasági termelő — beleértve az élelmiszert előállító és az
agroturizmus szolgáltatói tevékenységet végző termelőt is —
kaphatja. Családi gazdaság esetében csak a családi gazdálkodó jogosult támogatásra, a családi gazdaság többi tagja
támogatásra nem jogosult. Nem jogosult támogatásra az a
mezőgazdasági termelő, aki a termelő tevékenységével
azonos szakterületen szerepel a minisztérium Szaktanácsadói Névjegyzékében (a továbbiakban: Névjegyzék), a
Névjegyzékben regisztrált szaktanácsadó a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény szerinti közeli
hozzátartozója, valamint az a társas vállalkozás, amelynek
tagja a szaktanácsadó.
(3) A támogatásra jogosult igénylő olyan szerződés alapján vehet igénybe támogatást, amely
a) szerint a szolgáltatást a Névjegyzékben szereplő
szaktanácsadó végzi,
b) szerint a szolgáltatást nyújtó fél nem végez az agrárgazdasággal összefüggő kereskedelmi vagy ügynöki tevékenységet,
c) a Hivatalban beszerezhető űrlap felhasználásával
jött létre,
d) a szerződés melléklete részletesen meghatározza a
tervezett szolgáltatást,
e) részletfizetést csak abban az esetben tesz lehetővé,
ha a szaktanácsadási tevékenység időtartama hosszabb hat
hónapnál.
(4) A támogatás a vad védelméről, a vadgazdálkodásról,
valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény
44—45. §-ban előírt üzemtervezéshez nem vehető igénybe.
A talajvizsgálatok laboratóriumi munkáihoz támogatás
nem igényelhető.
(5) A 230. § (1) bekezdése szerint, a szaktanácsadáshoz
igénybe vehető támogatás felső határa és mértéke — a
tárgyévet megelőző évre vonatkozó — éves árbevétel alapján:
Kategória
Az éves árbevétel
(ezer Ft) Támogatás
felső határa
(Ft/év) Támogatás
mértéke (%) A 3 000—10 000 100 000 75
B 10 000—35 000 150 000 50
C 35 000—50 000 200 000 35
E támogatás szempontjából árbevételként a 230. §
(2) bekezdésében a mezőgazdasági termelő tevékenységéből származó árbevételt, induló vállalkozás esetén a legalacsonyabb árbevételi kategóriát kell figyelembe venni.
A támogatás szerződésenkénti összegét a szolgáltatásra kiállított számla áfa nélküli összegének és a táblázat szerinti
támogatás maximális összegének és mértékének figyelembevételével kell meghatározni.
(6) Az, aki — a tárgyév január 1-jén — a 40. életévét még
nem töltötte be, és egyéni agrárvállalkozói igazolvánnyal
rendelkezik, az (5) bekezdésben jelzett támogatási mértéken túl további tíz százalék kiegészítő támogatásban részesülhet, ha éves igazolt árbevétele meghaladja a tízmillió
Ft-ot. A számára kifizethető támogatás felső határát úgy
kell meghatározni, hogy az nem haladhatja meg a 230. §
(5) bekezdésben a gazdaság éves árbevétele függvényében
meghatározott összeget.
(7) A szaktanácsadóval a 230. § (3) bekezdés szerint
megkötött szerződés egy példányát, mellékleteivel együtt
— a szerződés megkötését követő harminc napon belül, de
a szerződés tárgyát képező munka megkezdése előtt —
előjegyzés céljából be kell nyújtani a Hivatalhoz. A szerződés a Hivatalhoz tárgyév október 31-éig nyújtható be.
Támogatás kizárólag előjegyzésbe vett szerződés alapján
folyósítható. A szerződések előjegyzésbe vétele a Hivatal
vezetője által e jogcímre meghatározott támogatási összeg
határáig történhet.
(8) A támogatás kifizetése iránti kérelmet (a továbbiakban: kérelem) a szerződésben foglalt teljesítési határidőt
követően harminc napon belül kell írásban benyújtani a
Hivatalhoz. A tárgyévi kifizetés iránti kérelmek tárgyév
október 31-éig nyújthatók be. A kérelemhez mellékelni
kell a kifizetett számla másolatát, átutalással történt fizetés
esetén a fizetést igazoló bankszámlakivonat másolatát, és
erdőgazdálkodási tevékenység esetén az erdészeti hatóság
szakvéleményét is.
(9) A támogatás igénybevételének jogosságát a Hivatal
állapítja meg.
(10) A kérelem felülvizsgálatát követően, a Hivatal
e rendelet 1. számú melléklete szerinti igazolás kiállításával intézkedik a támogatás jogosnak minősített összegének
kifizetésére.
(11) A támogatás felhasználásának szakmai és pénzügyi
ellenőrzése a minisztérium irányításával történik, a minisztérium, illetve a Hivatal ellenőrzési tervében foglaltak szerint. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését a döntéshozó kezdeményezi az illetékes adóhatóságnál.
7.1.2. Gazdálkodás eredményességét segítő ismeretátadás
támogatása 231. §
(1) Támogatás vehető igénybe mezőgazdasági tevékenységet — beleértve az élelmiszer-előállító és az agroturizmus szolgáltatói tevékenységet — végzők felé irányuló
ismeretadás szervezéséhez, ellenőrzéséhez és kapcsolódó
szolgáltatásokhoz.
(2) A támogatás kedvezményezettjei:
a) a támogatás végső kedvezményezettjei az (1) bekez
dés szerinti tevékenységet végzők, közbenső kedvezményezettjei pedig a (3) és (4) bekezdésekben említett ismeretátadást célzó szolgáltatás végzői;
b) a végső kedvezményezetteknek nyújtott szolgáltatáshoz kapcsolódó támogatást az kaphatja, aki/amely a
szolgáltatást végzi; közreműködik a szolgáltatás szervezésében; közreműködik a támogatási rendszer monitoringjához szükséges adatfeldolgozásban; ellenőrzi azokat a feltételeket, amelyeket a jogszabályok egyes agrártámogatások
igénybevételéhez előírnak az igénylő számára, és igazolja a
feltételeknek a meglétét, — vagy megállapítja azok hiányát — és erről külön rendelkezésnek megfelelő dokumentumot állít ki.
(3) A Hivatalok hatáskörébe tartozik
a) szakképesítést adó — iskolarendszeren kívüli —
képzés költségeinek,
b) szakképesítést nem adó tanfolyamok, előadások
költségeinek,
c) szakképesítést nem adó, az Európai Unió szabályo
zásának megismerését célzó képzések és intézkedések, d) térítésmentes csoportos szaktanácsadási programokkal összefüggő intézkedések (rendezvények, kiadványok),
e) bemutató üzemek által biztosított üzemlátogatások,
f) szakmai rendezvények
támogatása. (4) A minisztérium hatáskörébe tartozik
a) szakmai kiadványok előállítási és megismertetési
költségeinek,
b) szaktanácsadók szakmai továbbképzésének,
c) szaktanácsadási központokban folytatott szakta
nácsadási tevékenység és az ahhoz szükséges feltételek
megteremtésének,
d) szaktanácsadási és ismeretátadással összefüggő állami feladatok (szervezés, ellenőrzés, hazai és nemzetközi
kapcsolatrendszer, és a szaktanácsadók kötelező továbbképzése) költségeinek
támogatása. 232. § (1) A 231. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott
célok támogatási formája a támogatási szerződésben, állami megbízásban meghatározandó vissza nem térítendő
támogatás vagy fejlesztési célú juttatás.
(2) A támogatás a 231. § (3) bekezdés a)—b), e)—f) és
a 231. § (4) bekezdés b) pontjai szerinti célok esetében
pályázat útján vehető igénybe.
(3) A támogatás a 231. § (3) bekezdés c)—d) szerinti
célokra a Hivatal, a 231. § (4) bekezdés c)—d) pontjai szerinti célokra a minisztérium által létesített állami megbízás
útján vehető igénybe.
(4) A támogatás a 231. § (4) bekezdés a) pontja szerinti
célra pályázat, valamint a minisztérium vagy a Hivatal által
létesített állami megbízás útján vehető igénybe.
233. § A pályázat benyújtásának részletes tartalmi és formai
követelményeit a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Értesítőben megjelenő pályázati felhívás tartalmazza.
234. § (1) A támogatás mértéke a 231. § (3) bekezdés a)—b),
f) és a 231. § (4) bekezdés a) és b) pontjai szerinti célok
esetében a döntéshozó által elismert költségek ötven százalékáig, legfeljebb pályázatonként hárommillió forintig
terjedhet, kivéve a 234. § (2) és (4) bekezdésben foglaltakat.
(2) A 231. § (3) bekezdés a) pont keretében szervezett
,,mezőgazdasági vállalkozó’’ (OKJ 32 6201 02), ,,ezüst
kalászos gazda’’ (OKJ 21 6201 01) és ,,aranykalászos gazda’’ (OKJ 32 6201 01) tanfolyamok esetében a támogatás
az elismert költségek hetvenöt százalékáig terjedhet.
(3) A 231. § (3) bekezdés c)—e) pontjai szerinti célok
esetében a támogatás a Hivatal, a 231. § (4) bekezdés
c)—d) pontjai szerinti célok esetében a minisztérium által
elismert költségekig terjedhet, de nem haladhatja meg a
támogatási szerződésben/állami megbízásban rögzített
összeget.
(4) A 231. § (4) bekezdés a) pont alapján, állami megbízás keretében a minisztérium és a hivatalok által kezdeményezett — szaktanácsadással összefüggő — tájékoztató
kiadványok esetében a támogatás az elismert költségekig
terjedhet, amely a Hivatal által kezdeményezett kiadványok esetében kiadványonként legfeljebb kettőszázötvenezer forint lehet.
(5) Az előző évben hárommillió forint árbevételt el nem
ért, regisztrációs rendelet alapján nyilvántartásba vett termelők, valamint az egyéb agrártámogatási jogcím alapján
támogatást nyert hátrányos helyzetűek közösségének tagjai csoportos formában jogosultak ingyenes tanácsadás
igénybevételére.
(6) A minisztérium által elismerhető támogatásinormatívákat a jogcím szerinti pályázati felhívások tartalmazzák.
235. § (1) A 231. § (3) bekezdés a) pontja szerinti támogatásra,
agrárképzést folytató oktatási intézmény jogosult pályázatot benyújtani.
(2) A 231. § (3) bekezdés b) pontja szerinti támogatásra
agrárképzést folytató oktatási intézmény, agrárkutató
intézet, valamint a teljesítés időpontjában a Névjegyzékben szereplő szaktanácsadó, valamint köztestület, érdekképviseleti és szakmai szervezet jogosult.
(3) A 231. § (3) bekezdés c) pontja alapján a mezőgazdasági termelők részére — az Európai Unió szabályozásának megismerése érdekében — szervezett rendezvények
(előadások, tanfolyamok, szakmai rendezvények) költségeinek támogatására az agrárképzést folytató oktatási
intézmény, agrárkutató intézet, valamint köztestület,
érdekképviseleti és szakmai szervezet jogosult.
(4) A 231. § (3) bekezdés d) pontja szerinti térítésmentes csoportos szaktanácsadási programok megvalósítóját a
program helye szerint a Hivatal jelöli ki azok közül a pályázók/ajánlattevők közül, akik nem végeznek az agrárgazdasággal összefüggő kereskedelmi és/vagy ügynöki tevékenységet, és az ajánlott szaktanácsadási programot a Névjegyzékben szereplő szaktanácsadó bevonásával valósítják
meg. Amennyiben a falugazdász területi központ és/vagy a
kistérségi menedzser olyan szaktanácsadási programot igényel, amelyhez nincs megfelelő regisztrált szaktanácsadó,
vagy az adott időben és helyen regisztrált szaktanácsadó
bevonása gazdaságosan nem oldható meg, a megyei programok megvalósításához a programok tervezett összidőtartam húsz százalékának mértékéig a Névjegyzékben nem
szereplő szakember is alkalmazható, a program helye szerinti Hivatal vezetőjének döntése alapján.
(5) A 231. § (3) bekezdés e) pontja szerinti támogatásra
a bemutató üzemek közül azok jogosultak, amelyek a
,,Bemutató Üzem 2000’’ cím, a ,,Bemutató Üzem 2001’’
cím, a ,,Bemutató Üzem 2002’’ cím és a ,,Bemutató Üzem
2003’’ cím használatára jogosultak. A ,,Bemutató üzem
2004’’ cím elnyerésére irányuló pályázat részletes feltételeit nyilvános pályázati felhívás tartalmazza.
(6) A 231. § (3) bekezdés f) pontjai szerinti támogatásra
a rendezvény szervezője jogosult pályázatot benyújtani.
(7) A 231. § (4) bekezdés a) pontja szerinti támogatásra
olyan kiadó jogosult pályázatot benyújtani, amely a pályázatában be tudja mutatni, hogy megfelelő kiadói tapasztalattal és terjesztői háttérrel rendelkezik. Legfeljebb három
szerzői ív terjedelmű, nyomdai előállítású kiadvány támogatásához kiadói tevékenységgel rendelkező egyéb szervezet is jogosult pályázat benyújtására.
(8) A 231. § (4) bekezdés b) pontja szerinti támogatásra
agrárképzést folytató oktatási intézmény, agrárkutató
intézet, valamint a szaktanácsadás szakmai, regionális és
országos központjai jogosultak pályázatot benyújtani.
(9) A 231. § (4) bekezdés c)—d) pontjai szerinti feladat
végrehajtására a minisztérium által kijelölt szervezet jogosult.
236. § A 231. § (3) bekezdés a)—b), e)—f) és a 231. § (4) bekezdés a) , b) pontjában meghatározott pályázatok benyújtásának helyét és idejét a jogcímenkénti pályázati felhívás
tartalmazza.
237. § (1) A támogatási keretek jogcímek és megyék közötti
felosztására, valamint a kötelezettség vállalások ütemezésének meghatározására a minisztérium jogosult.
(2) A támogatás odaítélésére jogosult a megyei hatáskörbe tartozó támogatás esetén a Hivatal vezetője, egyéb
esetekben a minisztérium.
(3) A pályázat elfogadásáról szóló értesítésnek megfelelően a Hivatal, illetve a minisztérium szerződést köt a
pályázóval és a szerződésben foglalt feltételek szerint a
támogatás igénybevételének jogosságáról, valamint összegéről az e rendelet 1. számú melléklete szerinti igazolást
állít ki. A támogatás az igazolás és a pályázati felhívásban
meghatározott nyilatkozatok benyújtásával igényelhető az
adóhatóságtól. (4) A támogatás felhasználásának ellenőrzésére, a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetésének kezdeményezésére, valamint a támogatás teljesítésére a 230. §
(11) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
7.1.3. Farmgyakornoki programok, külföldi szakmai
tapasztalatszerzés megvalósítása 238. §
(1) Támogatás vehető igénybe a korszerű agrárismeretek elsajátítása céljából szervezett gyakornoki programokhoz és külföldi szakmai tapasztalatszerzéshez kapcsolódó
költségek megtérítésére.
(2) Támogatás a 239. § a) pontja szerinti célok esetében
a gyakornok által benyújtott pályázat, egyéb esetekben
állami megbízás alapján adható.
(3) Az állami megbízás alapján feladatot ellátó minisztériumi intézmény a feladatok teljesítéséről havi statisztikai és negyedéves, illetve éves jelentést készít a minisztérium részére.
239. § Támogatás vehető igénybe:
a) magyar és külföldi gyakornokok (beleértve a közép
és felsőfokú oktatási intézmények hallgatóit is) külföldi,
illetve magyarországi programjainak támogatására,
b) minisztériumi fenntartásban működő képzési és
szaktanácsadási intézmények minisztériumi szervezésű,
EU tagországokra irányuló tapasztalatszerzése és a tapasztalatszerzések — magába foglalva az a) pont szerinti programokat is — végrehajtásának a minisztérium megbízott
intézménye által történő előkészítésével (beleértve a bentlakásos felkészítő programokat) és szervezésével — szükség esetén külső szervezet bevonásával — kapcsolatos feladatok költségeinek térítésére.
240. § (1) A 239. § a) pontja szerinti magyar gyakornokok külföldi programjai esetében a végső kedvezményezetteknek
(gyakornokok) pályázatuk alapján megítélt támogatást,
költségelszámolási kötelezettség mellett, a kiutazást szervező minisztériumi intézmény — mint közbenső kedvezményezett — állami megbízás formájában kapja.
(2) A 239. § a) pontja szerinti külföldi gyakornokok
magyarországi programjai esetében a gyakornokok pályázata/támogatási kérelme, valamint a fogadó gazdaság kapcsolódó nyilatkozata alapján megítélt támogatást költség
elszámolási kötelezettség mellett a programot szervező
minisztériumi intézmény — mint közbenső kedvezményezett — állami megbízás formájában kapja.
(3) A 239. § b) pontjában foglaltak esetében a támogatást a minisztérium által kijelölt kiutazást koordináló szervezet, egyéb esetekben a feladat elvégzésére kijelölt FVM
intézmény, az általa benyújtott és a minisztérium által
elfogadott feladatterv alapján állami megbízás formájában
kapja.
241. § A támogatás formája a 239. § a) pontja esetében, költségelszámolási kötelezettséggel, előlegként adott vissza
nem térítendő állami támogatás.
242. § (1) A 239. § a) pontja szerinti magyar gyakornokok külföldi programjai esetében
a) a minisztériumi szervezésű programoknál, a minisztérium által elfogadott programköltségek legfeljebb harminc százalékáig, a gyakornoki helyre történő ki- és viszszautazási, továbbá a vízumbeszerzéssel összefüggő költségek száz százalékáig,
b) egyéb szervezésű programok esetében a gyakornoki
helyre történő ki- és visszautazási költségek ötven százalékáig terjedhet.
(2) A 239. § a) pontja szerinti külföldi gyakornokok
magyarországi programjai esetében a külföldről érkező
fiatal szakemberek szállás- és étkezési költségtérítése a
minisztérium által elismert költségek ötven százalékáig
terjedhet.
(3) A 239. § b) pontja szerinti cél esetében minisztérium
által elismert költségekig terjedhet, de nem haladhatja meg
a támogatási szerződésben/állami megbízásban rögzített
összeget.
243. § (1) Pályázatok (támogatási kérelmek) részletes feltételeit, értékelésének módját, a gyakornokok kiválasztásának
menetét és a minisztérium által elismerhető költségeket a
minisztérium, vagy — egyes feladatok esetében — a feladat
végzésére kijelölt minisztériumi intézmény pályázati felhívása vagy közleménye tartalmazza.
(2) Állami megbízás esetében a feladatot, a támogatás
és a folyósítás részletes feltételeit a támogatási szerződés/állami megbízás tartalmazza.
(3) A nem minisztérium által szervezett farmgyakorlat
és egyéb szakmai gyakorlat/tapasztalatszerzés támogatására a támogatási kérelmet a kiutazás előtt pályázat formájában — a minisztérium (vagy intézménye) által a pályázati
felhívásban/közleményben megjelölt helyre — kell benyújtani. A kérelemnek tartalmazni kell a részletes programot,
a gyakornoki program esetében a fogadó nyilatkozatát
— a fogadó ország előírásai szerint — a munkavállalási
engedélyt és az utazási költségekre vonatkozó adatokat.
244. § (1) A 239. § a) pontjában foglalt támogatásra a gyakornokok által benyújtott pályázatokkal kapcsolatos döntést
a minisztérium által szervezett farmgyakorlatok esetében
a feladat elvégzésére kijelölt minisztériumi intézmény
vezetője hozza meg.
(2) Az (1) bekezdésben nem említett esetekben, a döntést a minisztérium hozza meg. A támogatás felhasználását
a minisztérium — közvetlenül vagy megbízottja útján —
ellenőrzi, és a jogosulatlanul igénybe vett támogatás esetén, elrendeli annak visszafizetését.
(3) A minisztérium az állami megbízásban vagy támogatási szerződésben foglalt feltételek szerint a támogatás
igénybevételének jogosságáról, valamint összegéről az
e rendelet 1. számú melléklete szerinti igazolást állít ki.
7.2. K + F feladatok támogatása 7.2.1. Gazdaságorientált agrárágazati kutatások
támogatása
245. § (1) A támogatási forma célja az agrárágazat termelési
folyamatainak fejlesztése, termelési környezetének fenntartható módon történő felhasználását segítő kutatási
programok beindítása, az agrárágazat termelési eszközeinek a gazdasági teljesítőképesség és versenyképesség fokozását célzó fejlesztése a termelés innovációs feltételeinek
javításában érdekelt gazdálkodó szervezetek és a közfinanszírozású kutatóhelyek közötti kooperáció keretében.
(2) A támogatás formája vissza nem térítendő fejlesztési
célú juttatás, kutatás-fejlesztési támogatás.
(3) A támogatás mértéke a projekt teljes költségének
legfeljebb nyolcvan százaléka, azzal a megkötéssel, hogy a
kis- és középvállalkozásra jutó támogatási intenzitás maximum hatvan százalék, egyéb vállalkozások esetében maximum ötven százalék lehet.
(4) Támogatást igényelhetnek jogi személyiségű és jogi
személyiséggel nem rendelkező vállalkozás(ok) (gazdasági
társaságok, szövetkezetek, TÉSZ-ek) és agrárkutatóhely(ek), agrárkutatási-fejlesztési tevékenységet ellátó felsőoktatási intézménye(ek) által a pályázatban foglalt fel
adatok megvalósítására alakított konzorciumok. Agrárkutatóhelynek azok a kincstári körbe tartozó agrár-kutatóintézetek, agrárkutatási-fejlesztési tevékenységet ellátó
közhasznú társaságok, gazdasági társaságok, költségvetési
kutatóintézetek által alapított közhasznú társaságok, továbbá vállalkozói igazolvánnyal rendelkező magánszemélyek minősülnek, akik/amelyek tevékenységük döntő részében kutatással és fejlesztéssel foglalkoznak.
246. § (1) A támogatás igénybevételének további feltételeit a
pályázati kiírás tartalmazza.
(2) A támogatás pályázat útján vehető igénybe. (3) A minisztérium a programot a Nemzeti Kutatási és
Technológiai Hivatallal, illetve a felügyelete alá tartozó
Kutatásfejlesztési Pályázati és Kutatáshasznosítási Irodával társfinanszírozási formában bonyolítja. A pályázati felhívást a Kutatás-fejlesztési Pályázati és Kutatáshasznosítási Iroda hirdeti meg, és a pályázatokat is oda kell benyújtani.
(4) A támogatási igény benyújtásának időpontja a pályázati felhívásban megjelölt, határidőhöz kötött időpont.
247. § (1) A támogatási igényt a Nemzeti Kutatás-fejlesztési
Pályázati és Kutatáshasznosítási Iroda a minisztérium
szakmai közreműködésével bírálja el a benyújtási határidőtől számított legfeljebb hatvan napon belül, és a döntésről a döntést követő harminc napon belül értesíti az igénylőt.
(2) A nyertes pályázóval a Nemzeti Kutatásfejlesztési
Pályázati és Kutatáshasznosítási Iroda támogatási szerződést köt.
248. § (1) A támogatás folyósításáról a minisztérium és a Nemzeti Kutatásfejlesztési Pályázati és Kutatáshasznosítási
Iroda a Magyar Államkincstáron keresztül intézkedik.
(2) A támogatás igényléséhez szükséges dokumentumokat részletesen a pályázati kiírás tartalmazza.
249. § A támogatás ellenőrzését a minisztérium és a Nemzeti
Kutatási és Technológiai Hivatal közösen végzi. Jogosulatlan igénybevétel esetén a támogatás visszavonására a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal jogosult.
7.2.2. Az agrártermelés innovációs hátterének biztosítását
megalapozó kutatások támogatása
250. § (1) A támogatási forma célja
a) új állat- és növényfajták létrehozása, betegségekkel
és kártevőkkel szembeni ellenállóképesség javítása,
szárazságtűrő képesség növelése, továbbá a hátrányos ökológiai adottságú térségek helyzetének javítása a nemesítés
által nyújtott lehetőségek felhasználásával;
b) molekuláris markerekkel támogatott nemesítés és
ennek alapját képező géntérképezés molekuláris markerekkel történő fajtaazonosítás és fajtavédelem, továbbá
biotechnológiai módszerek kockázatának csökkentése;
c) az agroökológiai potenciál kihasználásának agronómiai optimalizálását megalapozó kutatások;
d) mezőgazdasági térségek és területek fenntartható
fejlődése, valamint az ott élők életminőségével kapcsolatos
agroökonómiai elemzése.
(2) A támogatás formája vissza nem térítendő fejlesztési
célú juttatás, kutatás-fejlesztési támogatás.
(3) A támogatás mértéke a projekt teljes költségének
legfeljebb nyolcvan százaléka, azzal a megkötéssel, hogy a
kis- és középvállalkozásra jutó támogatási intenzitás maximum hatvan százalék lehet, egyéb vállalkozások esetében
maximum ötven százalék lehet.
(4) A támogatási forma igénybevételére
a) azok az agrárkutatóhelyek — ideértve a kincstári
körbe tartozó agrár-kutatóintézeteket, agrárkutatási-fejlesztési tevékenységet ellátó közhasznú társaságokat, gazdasági társaságokat, valamint a fentiek szerinti költségvetési kutatóintézetek által alapított közhasznú társaságokat, továbbá vállalkozói igazolvánnyal rendelkező magánszemélyeket —, akik/amelyek tevékenységük döntő részében kutatással és fejlesztéssel foglalkoznak, valamint
b) az agrárkutatási-fejlesztési tevékenységet ellátó felsőoktatási intézmények, c) továbbá a fenti feltételeknek megfelelő pályázók
által a pályázatban foglalt feladatok megvalósítására alakított konzorciumok
jogosultak. 251. § (1) A támogatás igénybevételére vonatkozó részletes
feltételeket a pályázati kiírás tartalmazza.
(2) A támogatás pályázat útján vehető igénybe, amelyet
a minisztériumba kell benyújtani.
(3) A támogatási igény benyújtásának időpontja a pályázati kiírásban szereplő, határidőhöz kötött időpont.
252. § (1) A támogatási igényt a minisztérium a benyújtási
határidőtől számított legfeljebb harminc napon belül bírálja el, és a döntésről a pályázót a döntést követő harminc
napon belül tájékoztatja.
(2) A minisztérium a nyertes pályázóval a támogatás
igénybevételére jogosító támogatási szerződést köt.
253. § A támogatás folyósításáról a támogatási szerződésben
meghatározottak szerint a minisztérium intézkedik.
254. § A támogatás felhasználásának ellenőrzését a minisztérium, illetve az általa megbízott szervezet végzi, és jogosulatlan felhasználás esetén ezek a szervek jogosultak a támogatás visszavonásának elrendelésére.
8. Az agrárfinanszírozás támogatása 8.1. Az éven túli lejáratú hitel kamattámogatása és egyes
hitelekhez nyújtott kezességvállalás és költségvetési
viszontgarancia 255. § (1) A minőségi mezőgazdasági termelés folytatásához
— beleértve a tenyészállatok beszerzését is — a mezőgazdasági termelő, valamint a tagoktól és az integrált termelőktől felvásárolt mezőgazdasági termékek színvonalának
javítását, feldolgozását, tárolását, csomagolását szolgáló
létesítményekhez kapcsolódó, a tevékenységek folytatásához szükséges, tárgyi eszköznek nem minősülő anyag- és
eszközvásárlás céljára felvett agrárhitelek után az 1. §
h)—j) pontok szerinti termelői szerveződés és az integrátor kamattámogatásban és kezességvállalási díjtámogatásban részesülhet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hiteleket a mezőgazdasági
termelők a pénzügyi intézményektől felvett korábbi hiteleik előtörlesztésére is felhasználhatják.
(3) Az integrátor igénylők részére külön meghatározott
feltételeket a 35—37. számú mellékletek tartalmazzák.
256. § A kedvezménnyel igénybe vehető hitel összege a 2004.
évben megkötésre kerülő hitelszerződésekben
a) termelői hitelkérelem esetén legfeljebb háromszázötvenmillió forint, b) integrátor szervezetek és termelői szerveződések
esetén legfeljebb hétszázötvenmillió forint
lehet. 257. § (1) A 255. § (1) bekezdés szerinti jogosultak a pénzügyi
intézménytől felvett hiteleik után a kamattámogatást és
kezességvállalási díjtámogatást a hitelszerződés szerinti
legalább három-, de legfeljebb hatéves futamidejű hitelek
esetében a teljes futamidőre igénybe vehetik. E támogatási
jogcím alkalmazása szempontjából egy év háromszázhatvanöt, szökőév esetében háromszázhatvanhat
napot jelent. Az első évet a hitelszerződés megkötésétől
kell számítani.
(2) A kamattámogatás, illetve kezességvállalási díjtámogatás csak olyan hitelszerződés után vehető igénybe, amelyben
a) a teljes hiteldíj legfeljebb három százalékponttal
haladja meg a kamatperiódusonkénti kamatmegállapítás
időpontjában érvényes három havi BUBOR-t. Amennyiben a hitel futamideje alatt valamely kamatfizetési periódusban ez a feltétel nem teljesül, az adott kamatfizetési
periódusban kamattámogatás nem vehető igénybe,
b) a pénzügyi intézmény legalább egyéves, de legfeljebb
kétéves tőketörlesztési haladékot engedélyez,
c) készfizető kezesség igénybevétele esetén a kezességvállalási díj évenként nem haladja meg a szerződéskötéskor a hitelszerződés szerinti hitelösszegre, illetve az azt
követő években az előző év december 31-én fennálló tőketartozásra vonatkoztatva a 1,5 százalékos mértéket.
(3) A teljes hiteldíj a hitel folyósításához kapcsolódó és
a hitelszerződés szerinti igénybevételével kapcsolatban felmerülő költségeket és díjakat tartalmazza (kamat, kezelési
költség, folyósítási jutalék). A teljes hiteldíj nem tartalmazhatja a hitel folyósításától független, illetőleg a hitel
folyósítása előtt felmerült költségeket (pl. hitelbírálati díj,
rendelkezésre tartási jutalék).
(4) A kamattámogatás mértéke az e rendelet hatálybalépését követően megkötött hitelszerződések esetében a
kamat terhelésének időpontjában érvényes három havi
BUBOR-al számított kamat összegének negyven százaléka, amelynek kiszámítási módját a 38. számú melléklet tartalmazza.
258. § (1) A hitel igénybevételéhez — a hitelt folyósító pénzügyi intézmény kezdeményezésére — a teljes hitelösszegre
jogosultanként legfeljebb nyolcvan százalékos intézményi
kezességvállalás kapcsolódhat. A tízmillió forintot meghaladó hitelszerződések esetében az Agrárvállalkozási Hitelgarancia Alapítvány által vállalt kezesség éves átlagban
nem haladhatja meg a hetven százalékot és jogosultanként
a százötvenmillió forintot, az 1. § h)—j) pontjainak hatálya
alá tartozó termelői szerveződések esetében a kettőszázmillió forintot, az integrátorok esetében a négyszázmillió
forintot. Az Agrárvállalkozási Hitelgarancia Alapítvány
által vállalt kezesség mértéke az 1. § h)—j) pontjainak
hatálya alá tartozó termelői együttműködések hiteligényei
esetén a százhúszmillió forintos értékhatárig legfeljebb
nyolcvan százalék.
(2) A kezességvállalásért az igénylő éves ütemezésben a
fennálló hitelösszegre vetítve készfizető kezességvállalási
díjat fizet, amelynek ötven százalékát a költségvetés megtéríti.
(3) A (2) bekezdés szerinti készfizető kezességvállalási
díj tízmillió forint hitelösszegig a hitel összegére vetítve
egységesen évi egy százalék, ezen összeg felett a vállalt
kezesség mértékétől függően a hitel összegére vetítve az
alábbiak szerint változik:
A kezesség mértéke, % Kezességvállalási díj, % 50-ig 1,0
51—60 1,2
61—80 1,5
(4) A kezességvállaló intézmény által vállalt készfizető
kezesség érvényesítéséből az intézményt terhelő fizetési
kötelezettség hetven százalékára a központi költségvetés
viszontgaranciát vállal.
259. § A felvett hitel a hitelfelvevő kezdeményezésére a futamidő lejárta előtt — beleértve a tőketörlesztési haladék
idejét is — egy összegben is visszafizethető. Kamattámogatás és kezességvállalási díjtámogatás az így visszafizetett
hitelek után csak a visszafizetés időpontjáig teljesített kamat- és kezességvállalási díjfizetés alapján igényelhető,
amely támogatások nem minősülnek jogosulatlan igénybevételnek. Az egyösszegű visszafizetéssel összefüggésben
további kamattámogatás nem vehető igénybe.
260. § (1) A hitelkérelmeket az agrárhitelezésben részt vevő
pénzügyi intézmény területi fiókjaihoz folyamatosan lehet
benyújtani az intézmények által előírt példányban és tartalommal. A pénzügyi intézmények csak olyan hitelkérelmeket fogadhatnak be, amelyeket előzetesen a Hivatal nyilvántartásba vett és záradékolt. Az igénylő a záradékolt
hitelkérelmet legkésőbb a záradékolást követő hatvanadik
naptári napig nyújthatja be a pénzügyi intézményhez.
(2) A Hivatal által — a hitelkérelem egy példányára —
rávezetett záradék tartalmazza, hogy a kérelmező, illetőleg
az általa végzett tevékenység és annak finanszírozására
felvenni tervezett hitel felhasználási célja és összege megfelel-e a rendeletben meghatározott feltételeknek. A záradékolást a területi Agrár- és Vidékfejlesztési Bizottság
állásfoglalása alapján kell a hitelkérelemre rávezetni, és a
záradékolt hitelkérelmet a beadástól számított harmincadik munkanapig a kérelmező részére továbbítani kell.
261. § A pénzügyi intézmény a hitelkérelmet a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény előírásainak megfelelően kialakított hitelbírálati
rend szerint bírálja el, és szükség esetén a vele szerződéses
kapcsolatban álló kezességvállaló intézményekkel a kezességvállalási szerződéseket megköti. A pénzügyi intézmény
által elfogadott hitelkérelmek benyújtói a megkötött hitelszerződések, illetve készfizető kezességvállalás esetén a
kezességvállalási szerződések megkötése alapján a 257. §
(4) bekezdés szerinti kamattámogatás, valamint a 258. §
(2) bekezdés szerinti kezességvállalási díjtámogatás igénybevételére is jogosulttá válnak.
262. § A pénzügyi intézmények a megkötött hitelszerződések
összesített adatairól (hitelösszeg, annak évenkénti kezességvállalási díjtámogatási és kamattámogatási igénye) havonta tájékoztatást adnak a minisztérium és a Pénzügyminisztérium részére.
263. § (1) Amennyiben a hitelfelvevő a támogatással felvett
hitelt nem a hitelkérelemben feltüntetett célokra használja, a kamattámogatás és a kezességvállalási díjtámogatás
igénybevétele jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak
minősül. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését az adóhatóság rendeli el.
(2) Nem minősül jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak, ha a módosított felhasználási cél meghatározása a
Hivatal előzetes hozzájárulásával történik, és a hitelcél
megfelel az 1. § e) pontjában, illetőleg a 255. § (1) bekezdésében foglaltaknak.
264. § A hitelezés futamideje alatt — a pénzügyi intézmény
vagy a hitelfelvevő kezdeményezésére — a hitelkövetelést
a szerződő pénzügyi intézménytől más pénzügyi intézmény, illetve tartozást a hitelfelvevőtől másik jogosult átvállalhatja. Az átvállalás után a kamattámogatásra, illető
leg a kezességvállalási díjtámogatásra való jogosultság
akkor folytonos, ha az új hitelszerződés a megszűnő szerződés folytatásaként jött létre újabb tőketörlesztési halasztási időszak nélkül, változatlan feltételekkel, amit az Hivatal záradékkal igazol.
265. § (1) A támogatások a 0411. számú ,,Bevallás az államháztartással szembeni egyes juttatások igényléséről’’ nyomtatvány felhasználásával az illetékes adóhatóságtól igényelhetők, és azokat a 10032000-01905616 számú APEH Agrárfinanszírozás támogatása lebonyolítási számláról kell teljesíteni. A jogosulatlanul igénybe vett támogatást ugyanezen számlára kell visszafizetni.
(2) A feltételek teljesítésének ellenőrzésére az adóhatóság által — az Art. szerint — végzett ellenőrzés keretében
kerül sor. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését az adóhatóság rendeli el.
266. § A támogatások az alábbiak szerint igényelhetők:
a) a kamattámogatást igénylőnek a 265. § (1) bekezdé
se szerinti nyomtatványhoz csatolnia kell a pénzügyi intézmény kamat megfizetéséről szóló igazolását, első igényléskor a záradékolt hitelkérelem eredeti példányát és a hitelszerződés egy példányát, valamint nyilatkozni kell az R. 3. §
(3) bekezdése, valamint 4. § (5) bekezdése szerinti köztartozások, illetve lejárt határidejű befizetési kötelezettségek
hátralékáról. Integrátor igénylő esetében az előzőeken túlmenően csatolni kell az integrációs szerződésekről készített összesítő kimutatást is. Az integrátor igénylő az általa
felvett támogatás integráltakkal történő elszámolásáról
köteles elkülönített nyilvántartást vezetni, és az erre vonatkozó dokumentumokat az Art. által előírt időpontig megőrizni.
b) a kezességvállalási díjtámogatás a kezességvállalási
szerződés szerinti díjfizetés gyakoriságának megfelelően.
Az igényléshez csatolni kell a pénzügyi intézmény díjfizetési igazolását, valamint nyilatkozni kell az R. 3. § (3) bekezdése, valamint 4. § (5) bekezdése szerinti köztartozások, illetve lejárt határidejű befizetési kötelezettségek hátralékáról.
8.2. Egyes élelmiszer termékek értékesítését segítő
hitelekhez kapcsolódó támogatások
267. § (1) A mezőgazdasági termelés és feldolgozás minőségi
javítása, az értékesítés előfinanszírozása, a felvásárlás és
raktározás, valamint a halasztott fizetésű értékesítési
konstrukciók elősegítése érdekében legfeljebb tizennyolc
hónapos lejáratú, a Magyar Export-Import Bank Rt.
(a továbbiakban: EXIMBANK) által forintban vagy devizában folyósított hitelhez (ideértve a követelésvásárlás
esetét is) a hitelfelvevők részére kamattámogatás, kezességvállalási, valamint a Magyar Exporthitel Biztosító Rt.
(a továbbiakban: MEHIB) által nyújtott nem piacképes
biztosítások esetén hitelbiztosítási díjtérítés nyújtható.
(2) Kamattámogatás csak azon hitelekhez nyújtható,
amelyek kamata a hitel teljes futamideje alatt forinthitel
esetén a kamatperiódusonkénti kamatmegállapítás időpontjában érvényes hat havi BUBOR plusz legfeljebb
2,8 százalékot, illetve devizahitel esetén a hat havi LIBOR
plusz legfeljebb 2,8 százalékot nem haladja meg. A kamattámogatásban és biztosítási díjtérítésben részesülő időszak
a hitelszerződés megkötésétől számított legfeljebb egy év
lehet. A kamattámogatás mértéke forinthitel esetén a
kamat terhelésének időpontjában érvényes hat havi
BUBOR ötven százaléka, devizahitel esetén a hat havi
LIBOR ötven százaléka lehet.
(3) Kezességvállalási díjtérítés csak olyan szerződések
esetén nyújtható, ahol a kezességvállalási díj éves mértéke
nem haladja meg a három százalékot, a kezességvállalási és
biztosítási díjtérítés a szerződés szerinti kezességvállalási,
illetve a hitelbiztosítási díj ötven-ötven százaléka.
(4) Az egy igénylő által támogatásban részesülő hitel
nagysága maximum ötszázmillió forint lehet.
(5) Kamat-, kezességvállalási és biztosítási díjtérítés
a) a húsfeldolgozást (TEÁOR 15.1),
b) a halfeldolgozást (TEÁOR 15.2),
c) a gyümölcs, zöldségfeldolgozást (TEÁOR 15.3),
d) a növényi, állati olajgyártást (TEÁOR 15.4),
e) a tejfeldolgozást (TEÁOR 15.5),
f) a malomipari termékek gyártását (TEÁOR 15.6),
g) az egyéb élelmiszergyártást (TEÁOR 15.8),
h) a bortermelést (TEÁOR 15.93) végzők,
i) a zöldség-gyümölcs termelést (TEÁOR 01.12—
01.13.), valamint
j) a mezőgazdasági termelők, bejegyzett integrátorok
által előállított saját és vásárolt termékek (TEÁOR 01, 02,
05), saját nevükben, illetve a mezőgazdasági termelők által
létrehozott termelő, értékesítő szervezetekben lebonyolított értékesítés előmozdítására felvett hitelekhez kapcsolódhat.
268. § (1) A 267. § (2) és (3) bekezdéseiben meghatározott
kedvezmények a minisztérium és az EXIMBANK, valamint a MEHIB között kötött megállapodás keretében
meghatározott módon, pályázat benyújtásával vehetők
igénybe. A pályázatot az EXIMBANK és a MEHIB a
minisztériummal történt egyeztetés után hirdeti meg.
A pályázatokat az EXIMBANK-hoz, vagy a MEHIB-hez
kell benyújtani.
(2) A minisztérium által nyújtott kamat-, kezességvállalási és biztosítási díjtérítést az EXIMBANK és a MEHIB
teljes egészében köteles a 267. § (5) bekezdésében felsorolt és e támogatás keretében működtetett hitelkonstrukcióban részt vevők részére továbbítani. Ennek biztosítására az EXIMBANK a pályázóval kötött hitelszerződésben
rögzíti, hogy a kamatkedvezmény időtartama alatt a 267. §
(2) bekezdésében meghatározott kamattámogatás mértékével csökkentett kamatot számítja fel, és gondoskodik
arról, hogy a pályázó ezen időszak alatt a kezességvállalási
díj és a hitelbiztosítási díj ötven százalékát fizesse meg.
269. § A kamattámogatást és kezességvállalási díjtérítést, illetve a hitelbiztosítási díjtérítést EXIMBANK és a MEHIB a
minisztérium igazolása alapján összesítve havonta igényelhetik az illetékes adóhatóságtól. A kifizetést a 10003200001905616 APEH Agrárfinanszírozás támogatása lebonyolítási számláról kell teljesíteni. A jogosulatlanul igénybe
vett támogatásokat ugyanerre a számlára kell visszafizetni.
A díjtérítések ellenőrzését és igazolását a minisztérium
végzi, a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését a minisztérium kezdeményezésére az illetékes adóhatóság rendeli el.
9. Az agrár- és vidékfejlesztési szolgáltatások
fejlesztésének támogatása
9.1. A zöldség, gyümölcs termelői értékesítő szervezetek
támogatása
270. § Az elismerési rendelet alapján a 2004. február 29-ig
előzetesen elismert és véglegesen elismert TÉSZ-ek a gazdálkodásuk segítéséhez nemzeti támogatást vehetnek
igénybe 2004. január 1. és 2004. április 30. közötti időszakra.
271. § (1) A támogatás alapja a TÉSZ számlával igazolt 2003.
évi zöldség, gyümölcs tagi értékesítés nettó (áfát nem tartalmazó) árbevétele. A támogatás mértéke az a) és b) pont
alatt meghatározott számítás egyharmad része:
a) előzetesen elismert TÉSZ-ek esetében aa) százötven millió forint árbevételig az árbevétel
húsz százaléka,
ab) százötven-háromszáz millió forint árbevétel között
harmincmillió forint, plusz a százötven millió feletti rész
három százaléka,
ac) háromszáz és négyszáz millió forint árbevétel
között 34,5 millió Ft, plusz a háromszáz millió forint feletti
rész hat százaléka,
ad) négyszáz millió forint árbevétel felett 40,5 millió Ft,
plusz a négyszáz millió Ft feletti rész tizenkét százaléka;
b) elismert TÉSZ esetében az árbevétel tizenkét százaléka.
(2) Az árbevétel kiszámítása során csak a TÉSZ tagjaitól
származó, 2003. évben értékesített friss zöldség és gyümölcs, illetve amennyiben a TÉSZ saját feldolgozóüzemmel rendelkezik, úgy a feldolgozásra átvett termék nyilvántartási ára (áfa nélküli beszerzési ára) nélkül vehető figyelembe. Az árbevételbe beszámít a TÉSZ-ként elismert
szervezet tagjaitól származó 2003. évi teljes árbevétel, azaz
az elismerést megelőző, a TÉSZ megalakulásától beszállított tagi zöldség, gyümölcs 2003. évi árbevétel. Nem számít
az árbevételbe a 2003. évi 26/2003. (III. 11.) FVM rendelet
szerinti jogcímen 2003. évben igényelt és az MVH által
kiadott igazolás szerinti támogatás összege.
(3) A támogatás egy összegben igényelhető az alábbiak
szerint:
a) azok a TÉSZ-ek, amelyek a 2003. évi tagi árbevétel
alapján igényeltek támogatást és erre vonatkozóan a
minisztérium által kiadott igazolással rendelkeznek,
b) azok a TÉSZ-ek, amelyek 2003. november 15-e után,
de legkésőbb 2004. február 29-ig előzetes elismerésben
vagy végleges elismerésben részesültek,
a 2003. évi tagi zöldség, gyümölcs nettó árbevétel alapján
adhatják be támogatás iránti kérelmüket azzal, hogy az
Elismerési Rendelet szerinti minimális árbevételt elérték.
(4) A támogatás igényelhető az Elismerési Rendelet
11. § (1) bekezdése szerinti, de végleges adatokkal kitöltött
jelentéssel együtt legkésőbb 2004. március 30-ig, erről az
(1) bekezdés szerint kiszámított összegről a minisztérium
igazolást állít ki.
(5) A támogatás felhasználható az éven belüli kiadásokra, többek között szaktanácsadás, irodahelyiség, műszaki
létesítmények bérlésére. A támogatottnak a kapott támogatásról és a felhasználásról külön nyilvántartást kell
vezetnie.
272. § (1) A támogatási kérelmeket a 39. számú melléklet szerinti folyamatosan lehet benyújtani 2004. március 30-ig a
minisztériumhoz.
(2) A támogatási kérelmeket a minisztérium a támogatási kérelem beadását követő harminc napon belül bírálja
el, s intézkedik annak kifizetéséről.
273. § (1) A 271. § (1) és (3) bekezdés szerint kiszámított
támogatás felhasználása jogszerűségének ellenőrzésével
kapcsolatos feladatokat a minisztérium — a Hivatal, illetőleg a minisztérium által megbízott szakértő szervek bevonásával — látja el.
(2) A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését a minisztérium kezdeményezi az adóhatóságnál.
(3) A 271. § szerinti támogatást a minisztérium a
10032000-01220191-51200002 számú folyó kiadások
támogatási előirányzat-felhasználási keretszámláról teljesíti. A jogosulatlanul igénybe vett támogatást ugyanezen
számlára 2004. október 31-ig kell visszafizetni.
9.2. Egyes termékek beszerzését, értékesítését, szolgáltatást
nyújtó szövetkezések és egyéb gazdálkodói szervezetek
támogatása 274. § A címben foglaltak alapján támogatási kérelmet nyújthatnak be, melynek elbírálásától függően vissza nem térítendő támogatást vehetnek igénybe,
a) a 2003. évre vonatkozó éves beszámoló adatai alapján legalább háromszázmillió forint éves árbevételt elérő,
2003. évben alakult szövetkezet esetén a megalakulást követő egy év időtartam alatt legalább háromszázmillió forint
árbevételt vállaló és teljesítő,
aa) mezőgazdasági termékek felvásárlását, raktározását, értékesítését, ab) a mezőgazdasági termeléshez szükséges anyagok
beszerzését,
ac) valamint a mezőgazdasági termeléshez szükséges
szolgáltatások nyújtását végző szervezetek (a továbbiakban: BÉSZ-ek);
b) a Szövetkezeti Törvény előírásainak megfelelően
alapított és működő szövetkezetek, amelyek a 2003—2004.
évben alakultak, legalább három, de legfeljebb ötven tejelő
szarvasmarhát tartó természetes, illetve jogi személyek
részvételével egy-egy — a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben 2003. évi 8. számában meghatározott — tejtermelői körzetre kiterjedő hatáskörrel (a továbbiakban: tejszövetkezet) működnek;
c) a mezőgazdasági termelők többségi részvételével
működő, legalább tíz mezőgazdasági termelő által alapított, a Ptk. 685. §-ának c) pontja szerinti gazdálkodó szervezetnek minősülő mezőgazdasági gépkörök (a továbbiakban: gépkörök).
275. § A támogatás a BÉSZ-ek készletfeltöltéséhez és működési költségeinek részbeni megtérítéséhez, a tejszövetke
zetek alapításához, megszervezéséhez, valamint a mezőgazdasági gépkörök működtetéséhez szükséges személyi és
tárgyi feltételek biztosításához adható.
276. § (1) A támogatás mértéke:
a) BÉSZ-ek esetében az éves árbevétel
aa) háromszáz millió forint alatti része után két százalék,
ab) háromszáz-ötszázmillió forint közötti része után
három százalék,
ac) ötszázmillió forint fölötti része után öt százalék,
de legfeljebb ötvenmillió forint lehet;
b) a támogatás összege a BÉSZ-eknél azonban nem
haladhatja meg az igényléskori jegyzett tőke kettőszáz százalékát;
c) azon BÉSZ-ek, melyek az előző évben támogatást
kaptak csak a fenti mértékek felére jogosultak;
d) a 274. § b) pontjában meghatározott tejszövetkezet,
da) a szervezet alapítása, megszervezése és bejegyezte
tése költségeinek mérséklése céljából hatszázezer forint,
db) a szervezet működésének elősegítése céljából tíz
ezer forint tejelő szarvasmarha egyedenként, de legfeljebb
tízmillió forint;
e) a gépkörök működtetéséhez szükséges személyi és
tárgyi feltételek biztosításához tagonként százezer forint,
de legfeljebb ötmillió forint.
(2) A támogatást a 2003. évre vonatkozó éves beszámoló
adataival igazolt árbevétel alapján lehet igényelni, de az
éves beszámoló adatai alapján megalapozatlanul igénybe
vett támogatást külön felszólítás nélkül kell visszafizetni a
tárgyévet követő év február 15-éig.
277. § (1) A támogatási kérelmet a szövetkezetek és gépkörök
a támogatás igénylése esetén e rendelet 40. számú melléklet, a tejszövetkezetek a 41. számú melléklet szerint nyújthatják be 2004. március 31-ig a területileg illetékes megyei
Hivatalhoz.
(2) A szövetkezeteknek és gépköröknek a támogatási
kérelemhez mellékelni kell:
a) az alapszabályt vagy az alapító okiratot, megalakulásra vonatkozó közgyűlési határozatot és újonnan
— 2003. évben — alakultnál a bejegyzési kérelmet,
b) a cégbejegyzési határozatot,
c) a hitelintézet igazolását a jegyzett tőke a kérelmező
folyószámlájára történt befizetéséről, illetve a jegyzett
tőke meglétét tanúsító nyitómérleget,
d) a 2003. évi árbevételről szóló nyilatkozatot, valamint
a 2004. évi várható árbevétel összegét.
(3) A benyújtott támogatási kérelmet a kérelmező székhelye szerint illetékes Hivatal megvizsgálja, és a beadási
határidőt követő harminc napon belül elbírálja. A Hivatal
a rendelkezésre álló keretösszeg figyelembevételével dönt
az igénybe vehető támogatás összegéről.
(4) A kérelem elbírálásnál előnyben részesülnek azok a
pályázók,
a) akik a térség mezőgazdasági termelőinek mind szélesebb körű összefogására törekednek, ami a szövetkezet
egyre növekvő árbevételében is kifejeződik,
b) akik állandó munkahelyeket teremtenek, és
c) a termékstruktúrájukkal a tájegységre jellemző, jó
minőségű piacképes terméket állítanak elő, vagy
d) gépköri szolgáltatást vállalnak,
e) tevékenységük során a környezet védelmének figye
lembevételével gazdálkodnak. (5) A BÉSZ-ek, gépkörök, valamint a tejszövetkezetek
támogatási kérelmének elfogadása után — a 2003. évre
vonatkozó éves beszámoló a 2004. évi árbevételi terv ismeretében — a területileg illetékes Hivatal intézkedik a támogatási okirat kiállításáról, melynek két példányát folyósítás végett a minisztériumnak megküldi.
278. § (1) A támogatások ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat a területileg illetékes Hivatal látja el. A Hivatal a saját
hatás körben végzett ellenőrzésekről és az általa hozott intézkedésekről készített jelentést évenként december 1-jéig megküldi a minisztériumnak. A jogosulatlanul igénybe vett
támogatás visszafizetését a területileg illetékes Hivatal
kezdeményezi.
(2) Jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül
különösen, a) ha a szövetkezet és egyéb gazdálkodói szervezetek a
tevékenységüket a támogatás igénybevételétől számított öt
éven belül megszüntetik,
b) ha az igénybe vett támogatás összege meghaladja a
támogatás feltételeként előírt árbevétel és jegyzett tőke
alapján indokolt mértéket, és azt önként nem fizetik vissza.
(3) Mindazon szövetkezetek tekinthetők a támogatás
szempontjából mezőgazdasági termékek beszerzését, raktározását és értékesítését, valamint mezőgazdasági termeléshez szükséges anyagok beszerzését, illetve a mezőgazdasági termeléshez szükséges szolgáltatások nyújtását végző
szövetkezeteknek, amelyek
a) a felsorolt tevékenységeket nonprofit jelleggel,
b) a nyitott tagság elvének megfelelően végzik,
c) a szövetkezet árbevételének nyolcvan százaléka
számvitelileg igazolt módon, a tagok alaptevékenységéből
származik, és
d) tagjaik kilencven százalékban a termelési és tulajdoni viszonyaik alapján a tárgyévben regisztráltak, mint mezőgazdasági termelők,
e) legalább harminc taggal rendelkeznek. 279. § A támogatást a 10032000-01220191-512000002 számú
folyó kiadások támogatási előirányzat-felhasználási keretszámláról kell teljesíteni.
9.3. Az előzetesen elismert termelői csoportok támogatása 280. §
Az előzetes állami elismerési határozattal rendelkező
termelői csoportok az elismerési tervben foglaltak szerint,
működésük segítéséhez támogatási igényt nyújthatnak be,
és annak elbírálásától függően vissza nem térítendő támogatást vehetnek igénybe.
281. § (1) A támogatás alapja a termelői csoportok várható
tárgyévi árbevétele. A támogatás mértéke:
a) az árbevétel öt százaléka, de összességében legfeljebb húszmillió forint;
b) a szőlő-bor ágazatban előzetesen elismert termelői
csoportok esetében az árbevétel öt százaléka, de összességében legfeljebb huszonhárommillió forint;
c) a nyúl, méz, gyógynövény, juh, kecske szakágakban
előzetesen elismert termelői csoportok esetében az árbevétel tíz százaléka, de összességében legfeljebb huszonötmillió forint;
d) az állami elismerés feltételeinek betartását és ellenőrzését szolgáló monitoring rendszer működtetése, amely
a minisztérium által elismert költségekig terjed.
(2) Az árbevétel kiszámítása során csak a termelői
csoport tagjaitól származó termék értékesítéséből származó nettó árbevétel vehető figyelembe. Amennyiben a termelői csoport saját feldolgozó üzemmel rendelkezik, a
támogatás alapját a tagjaitól feldolgozásra átvett termék
beszerzési ára képezi.
(3) A korábban jogosulatlanul igénybe vett támogatás
esetén támogatási igény nem nyújtható be.
(4) Nem adhat be támogatási kérelmet az a termelői
csoport, amelyik nem felelt meg az elismerés feltételeinek.
282. § (1) A támogatási kérelmet a 42. számú melléklet szerint
2004. március 31-ig lehet benyújtani a Hivatalhoz.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell a minisztérium általi elismerésről szóló határozat másolatát, valamint az árbevételt igazoló számlák másolatát, vagy azok
összesítőjét és a 2004. évre vonatkozó termékértékesítési
szerződéseket. A kérelem beadása és 2004. december 31-e
közötti időszakra vonatkozó árbevételt a várható értékesítés alapján kell közölni.
(3) A támogatási kérelmet a Hivatal a kérelem beadását
követő harminc napon belül, a rendelkezésre álló források
figyelembevételével bírálja el. Ezt követően a Hivatal intézkedik a támogatási okirat kiállításáról, melynek két
példányát folyósítás végett a minisztériumnak megküldi.
A támogatás a támogatott számlájára történő utalással a
10032000-01220191-51200002 számú folyó kiadások
támogatási előirányzat-felhasználási keretszámláról kell
teljesíteni. A támogatottak listáját a Hivatal a minisztérium hivatalos lapjában közzéteszi.
283. § (1) A 281. § (1) bekezdése szerinti támogatás igénybevételének és felhasználásának jogszerűségét a Hivatal ellenőrzi. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését a saját hatáskörben elvégzett ellenőrzés alapján a
Hivatal kezdeményezi.
(2) Megalapozatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, ha az előzetesen igénybe vett támogatás összege meghaladja a tárgyévi mérlegadatokkal és éves beszámolóval
alátámasztott támogatási mértéket. A megalapozatlanul
igénybe vett támogatást külön felszólítás nélkül a tárgyévet
követő év február 15-éig kell visszafizetni a 1003200001220191-51200002 számlaszámra. Az ezen időpontig
visszafizetett támogatás nem minősül jogosulatlanul
igénybe vett támogatásnak.
(3) Jogosulatlan támogatásnak minősül az önként vissza
nem fizetett támogatás.
(4) Jogosulatlan támogatás ezenkívül az előzetes elismerési határozat visszavonása esetén a visszavonás időpontja előtt igénybe vett támogatási összeg.
(5) A jogosulatlanul igénybe vett támogatást a jegybanki
alapkamat kétszeresével terhelt összegben kell visszafizetni.
9.4. Jégeső-elhárítás támogatása 284. § (1) A kármegelőzés érdekében végzett talajgenerátoros
jégeső-elhárítási tevékenység fenntartására céltámogatás
vehető igénybe.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenységet végző a
minisztériumhoz legkésőbb 2004. március 31-ig támogatási kérelmet nyújthat be. A támogatási kérelem tartalmazza
a jégeső-elhárítási tevékenység részletes leírását, a tevékenység területi kiterjedését, a rendszer hatókörében lévő
mezőgazdasági vállalkozások számát, területét és egyéb
adatait, a jégeső-elhárítási tevékenység hatékonyságának
előző évi adatait, valamint az éves költségvetést.
(3) A támogatási kérelmet a minisztérium bírálja el, és
az igénybe vehető céltámogatásról a 1. számú melléklet
szerinti igazolást állítja ki.
285. § (1) A támogatások e rendelet 1. számú melléklete szerinti igazolás alapján az adóhatóságtól igényelhetők, és a
10032000-01905609 számú APEH Agrártermelési támogatás lebonyolítási számláról kell teljesíteni. A jogosulatlanul igénybe vett támogatást ugyanezen számlára kell
visszafizetni.
(2) A 284. § szerinti támogatás jogszerű felhasználásával
kapcsolatos ellenőrzési feladatokat a minisztérium a területi szerveinek bevonásával látja el, a jogosultatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését a minisztérium kezdeményezésére, illetve saját hatáskörében végzett vizsgálat alapján az illetékes adóhatóság rendeli el.
9.5. A vidéki alapszolgáltatások támogatása 286. § (1) A támogatás célja: a vidéki térségek vállalkozói,
önkormányzatai és közösségei számára a középtávú fejlesztések megalapozásának elősegítése stratégiai és operatív tervezési, valamint segítő szolgáltatások, képzések nyújtásával. Közösségi vidékfejlesztési feladat különösen:
a) az Európai Unió által társfinanszírozott programok
— elsősorban az AVOP és a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv —,
egyéb hazai térségfejlesztési, valamint a hazai kiemelt térségi programok megismerése és megismertetése, a kistérség érintettjei számára információnyújtás és pályázati,
szervezési segítségnyújtás,
b) a kistérségi vidékfejlesztési menedzserek részvétele
az a) pontban foglalt témájú képzéseken, rendezvényeken,
az információk továbbítása a célterület érintettjei számára.
(2) A támogatás alapja: a támogatási szerződésben foglalt célterület minden településén az (1) bekezdésben foglalt kistérségi menedzsment feladatok ellátása érdekében
legalább egy fő kistérségi vidékfejlesztési menedzser foglalkoztatásával felmerült tényleges költségek.
(3) A támogatás
a) célterülete: legalább három, egymással határos tele
pülés és legalább ötezer állandó lakos,
b) jogosultja: a célterületen az (1) bekezdésben megha
tározott feladatok ellátását biztosító kistérségi társulás
vagy gesztor önkormányzat, vagy a célterülten bejegyzett
székhelyű közhasznú társaság vagy társadalmi szervezet,
c) mértéke: a célterület földrajzi kiterjedése, településés lakos-száma, valamint rászorultsága alapján megállapított összegű költségtérítés,
d) formája: meghívás alapján a minisztériummal megkötött támogatási szerződés,
e) folyósítása: az első negyedévre a támogatási összeg
arányos része előre, a továbbiakban a megelőző negyedéves tevékenységi és pénzügyi elszámolás alapján,
f) a támogatást a 10032-01220191-51200002 számú
folyó kiadások támogatási előirányzat-felhasználási keretszámláról kell teljesíteni.
(4) Támogatással biztosított körben foglalkoztatott
vagy megbízott kistérségi vidékfejlesztési menedzser a
támogatási szerződés keretében biztosított munkaidőben
és infrastruktúra felhasználásával önálló kereső tevékenységet nem folytathat.
10. A társadalombiztosítási járulék megfizetésének
támogatása 287. §
(1) E jogcímen-kérelem alapján, a (3) bekezdésében
meghatározott mértékű vissza nem térítendő támogatást
vehet igénybe társadalombiztosítási járulék fizetési kötelezettségek teljesítésének elősegítése érdekében a mezőgazdasági vagy erdőgazdálkodási tevékenységet folytató
a) munkáltató a foglalkoztatott létszám után,
b) egyéni vállalkozó saját maga és foglalkoztatottja
után (akik társadalom-biztosítási járulék fizetésére kötelezettek), továbbá c) a főfoglalkozású őstermelő, aki megállapodás alapján társadalombiztosítási ellátásra biztosítást kötött.
(2) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy a kérelmező legalább egy éve mezőgazdasági vagy erdőgazdálkodási tevékenységet folytat, és eleget tett regisztrációs
rendelet szerinti adatszolgáltatási kötelezettségének.
(3) Támogatást igényelhet az (1) bekezdés a)—c) pontjában felsorolt jogosult abban az esetben is, ha tevékenységét egy éven belül indította, de kötelezettséget vállal,
arra, hogy vállalkozását a támogatás igénybevételétől számított legalább három évig működteti.
(4) A támogatás mértéke a megfizetett társadalombiztosítási járulék húsz százaléka, amelyet a 2004. január hóra
megfizetett társadalombiztosítási járulék után is igénybe
lehet venni.
(5) A támogatás e rendelet 43. számú mellékletét képező
kérelem és a társadalombiztosítási járulék megfizetését
igazoló bizonylat alapján az illetékes adóhatóságtól igényelhető és azt a 10032000-01905609 számú APEH Agrártermelési támogatások lebonyolítási számláról kell teljesíteni. A támogatást a minisztérium és az illetékes adóhatóság ellenőrzi, a jogosulatlanul igénybe vett támogatást
ugyanezen számlára kell visszafizetni.
(6) A támogatás folyósítását a minisztérium a pénzügyi
támogatási keret kimerülése esetén felfüggeszti.
IV. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 288. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
289. § (1) A külön jogszabályok szerint fizetendő
a) erdőfenntartási járulékot,
b) erdővédelmi bírságot,
c) újraerdősítési költséget,
d) erdőgazdálkodási bírságot,
e) az erdészeti hatósági eljárásban fizetett igazgatási
szolgáltatási díjat
az erdőgazdálkodónak az erdészeti hatóság, illetve a
minisztérium által meghatározott számlára kell befizetni.
(2) A külön jogszabályok szerint fizetendő
a) földvédelmi járulékot,
b) földvédelmi bírságot,
c) talajvédelmi bírságot,
d) növényvédelmi bírságot
a megyei földhivatalok, az NTSZ-ek és a minisztérium által
meghatározott számlára kell befizetni.
(3) A külön jogszabályok szerint fizetendő
a) tenyésztési hozzájárulást,
b) állattenyésztési bírságot,
c) lóverseny-totalizatőr forgalom jogszabályban meg
határozott részét a Kincstár 10032000-01220191-54000007
számú Állattenyésztési, tenyésztésszervezési tevékenységek számlára kell befizetni.
(4) A tenyésztési hozzájárulást a kötelezettnek havonta, a
tárgyhónapot követő hónap 20-áig kell az (1) bekezdés szerinti
számlára teljesítenie, jogcímenként külön-külön összesítve.
(5) A lóverseny-totalizatőri forgalom utáni tenyésztési
hozzájárulást a totalizatőri fogadások szervezője a külön
jogszabályban meghatározott módon, havonta, a tárgyhónapot követő hónap 20-áig köteles az (1) bekezdés szerinti számlára befizetni.
290. § (1) A külön jogszabályok szerint fizetendő
a) halászatfejlesztési hozzájárulását, illetve az állam
halászati joga után fizetett haszonbérleti díját,
b) az állami horgászjegy díját,
c) az állami halászjegy díját,
d) a halgazdálkodási bírságot,
e) az állami horgászvizsga díját,
f) az állami halászvizsga díját,
g) a halvédelmi bírságot
a halászati hatóság által megjelölt számlára kell befizetni.
(2) A Hivatal az (1) bekezdésben foglalt bevételeket
havi rendben, címrend szerint utalja a Kincstár Halgazdálkodási bevételek 10032000-01031647-00000000 számú
nemzetgazdasági számlára.
291. § (1) A külön jogszabályok szerint fizetendő
a) vadvédelmi bírságot,
b) vadvédelmi hozzájárulást,
c) vadgazdálkodási bírságot,
d) vadászati hatósági eljárásban fizetendő igazgatási
szolgáltatási díjat a külön jogszabályban foglaltak szerint,
e) külön jogszabály szerint fizetendő vadászjegy díj
bevételének ötven százalékát, a vadászati engedély díjbevételének egészét
a vadászati hatóság által megjelölt számlára kell befizetni.
(2) A Hivatal az (1) bekezdésben foglalt bevételeket
havi rendben, címrend szerint utalja a Kincstár az FM
Hivatal Vadgazdálkodási bevételek 10032000-0122019156000003 számú nemzetgazdasági számlára.
292. § (1) Amennyiben a szövetkezet — külön jogszabály szerinti — 2000., 2001., 2002., 2003. évi forgóeszköz feltöltési, illetve tartós készlet-feltöltési támogatását a tárgyév második
felében tudta igénybe venni, úgy a tárgyévi árbevételt a támogatási okirat kiállításának dátumától számított egy éven belül
kell teljesíteni. Abban az esetben, ha a vállalt árbevételt nem,
vagy csak részben teljesíti, úgy a támogatást vagy annak arányos részét vissza kell fizetnie. Ez a rendelkezés csak azon
szövetkezetekre vonatkozik, ahol a támogatás visszavonására
vonatkozó adóhatósági jogerős határozat nincs.
(2) Amennyiben a szövetkezeti üzletrész-vásárlási támogatás összegét a szövetkezet a későbbiekben — megfelelő indoklással ellátott kérelem alapján — vissza kívánja
fizetni, és a támogatással képzett vagyonrészt meg akarja
szüntetni, a támogatás összegét a támogatás folyósítása és
a visszafizetés közötti időtartamra kiszámított, a folyósításkor érvényes jegybanki alapkamattal növelt összegben
visszafizetheti, és azt követően a fel nem osztható vagyonát
a visszafizetett támogatás összegével csökkentheti, a kamatot a tárgyidőszak eredménye terhére kell elszámolni.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti szövetkezet részlegesen vagy teljes egészében gazdasági társasággá alakul át, úgy
a szövetkezeti üzletrész támogatást nem kell visszafizetnie.
293. § A támogatási összeget a kerekítés általános szabályai
szerint ezer forintra kell megállapítani.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter