text:
3/B/2002. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az elzárással is sújtható szabálysértések végrehajtásának szabályozása tekintetében fennálló, mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítására irányuló indítvány alapján indult eljárást
megszünteti.
1. Az indítványozó bíró szerint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet okoz, hogy a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (a továbbiakban:
Szabstv.) nem rendelkezik arról, hogy az elzárással is sújtható szabálysértést elbíráló és nem elzárást kiszabó bírósági határozat végrehajtását ki köteles elrendelni. A Szabstv.
36. § (2) bekezdése és 119. § (1) bekezdése az elzárással is
sújtható szabálysértések elbírálását kizárólagos bírósági
hatáskörbe utalja. A Szabstv. rendszerében a bíróság nem
szabálysértési hatóság [Szabstv. 32–34. §], és nem szabálysértés miatt eljáró más szerv, amely a szabálysértési
hatóság jogkörét gyakorolja (Szabstv. 35. §). A Szabstv.
111. § (2) és (4) bekezdései alapján ugyanakkor a szabálysértési hatóság feladata a pénzbírság vagy egyéb pénzösszeg végrehajtása az adó módjára történő behajtás elrendelésével vagy a bírság közérdekű munkára történő átváltoztatásával. A bíróság csak ezt követően kapcsolódik be a
végrehajtás folyamatába, amikor a pénzbírság elzárásra
való változtatásáról dönt.
Az indítványozó szerint a Szabstv. egyáltalán nem szabályozza, hogy a tisztán bírósági határozatok esetében ki
látja el a végrehajtási feladatokat. A végrehajtási szabály
hiányossága viszont magát a végrehajtást veszélyezteti,
ami az Alkotmány 2. § (1) bekezdését sértő jogbizonytalanságot okoz.
2. Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy az indítvány benyújtását követően meghozott, a közrend, valamint az
igazságszolgáltatás működésének védelme érdekében
szükséges egyes törvénymódosításokról szóló 2008. évi
LXXIX. törvény 27. §-a által a Szabtsv.-be iktatott
127/A. § rendelkezik a bíróság által kiszabott pénzbírság
végrehajtásáról. A Szabtstv. 127/A. §-a alapján a bíróság
által szabálysértési eljárásban kiszabott pénzbírság végrehajtása az általános hatáskörrel rendelkező szabálysértési
hatóság, az illetékes települési önkormányzat jegyzője hatáskörébe tartozik.
3. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 31. § e) pontjának megfelelően az Alkotmánybíróság megszünteti az eljárást abban az esetben, ha az indítvány okafogyottá vált.
Jelen esetben a Szabstv.-nek az indítvány benyújtása
után bekövetkezett változása miatt megszűnt az a szabályozási hiány, amelyre tekintettel az indítványozó a mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítását
kérte. Tekintettel arra, hogy a Szabstv. módosítása következtében az indítvány okafogyottá vált, az Alkotmánybíróság az eljárást – eddigi gyakorlatának megfelelően
[461/B/1996. AB határozat, ABH 2003, 943.; 615/B/2005.
AB határozat, ABH 2008, 2277.] az Ügyrend 31. § e) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2010. február 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
30/2012. (III. 7.) Korm. rendelete a közszolgálati tisztviselők munka- és pihenőidejéről, az igazgatási szünetről, a közszolgálati tisztviselőt és a munkáltatót terhelő egyes kötelezettségekről, valamint a távmunkavégzésről.
A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 10. pont a)–c) alpontjaiban, valamint
a 12. pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: I. FEJEZET
HATÁLY 1. § (1) A rendelet hatálya – a (2) és (3) bekezdésekben foglalt kivétellel – a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 1. és 2. §-ában meghatározott közigazgatási szervekre és az ott foglalkoztatott
közszolgálati tisztviselőre, szakmai vezetőre, valamint az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba
beosztott bíróra és ügyészre (a továbbiakban együtt: közszolgálati tisztviselő), valamint munkavállalóra terjed ki.
(2) A rendelet II–IV. fejezeteinek hatálya a Kttv. 1. és 2. §-ában meghatározott közigazgatási szervekre és az ott
foglalkoztatott közszolgálati tisztviselőre terjed ki. (3) A rendelet V. fejezetének hatálya a Miniszterelnökségre, a minisztériumra, a kormányhivatalra és a központi hivatalra,
valamint a kormányhivatal és a központi hivatal területi, helyi szerveire, a megyei, fővárosi kormányhivatalra, valamint
területi szervére, továbbá a Kormány által intézményfenntartásra kijelölt szervre és az ott foglalkoztatott
kormánytisztviselőre, kormányzati ügykezelőre, munkavállalóra, az igazságügyért felelős miniszter által vezetett
minisztériumba beosztott bíróra és ügyészre, továbbá a szakmai vezetőre terjed ki.
II. FEJEZET
A MUNKA- ÉS PIHENŐIDŐRE VONATKOZÓ RÉSZLETSZABÁLYOK
1. Eljárás a jogviszony munkaidőkeret lejárta előtti megszűnése esetén
2. § (1) A kormányzati szolgálati jogviszony vagy a közszolgálati jogviszony (a továbbiakban együtt: szolgálati jogviszony)
megszűnésekor a közszolgálati tisztviselő illetményét az általános munkaidő-beosztás, a napi munkaidő és a teljesített
munkaidő alapulvételével el kell számolni. (2) E rendelet alkalmazásában általános munkaidő-beosztásnak minősül a munkaidő heti öt napra, hétfőtől péntekig való
beosztása. (3) A rendkívüli munkaidőre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni, ha a szolgálati jogviszony a
munkaidőkeret lejárta előtt a) a Kttv. 60. § (1) bekezdés a), b), d)–h) és j) pontjai szerint,
b) a Kttv. 60. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerint,
c) a munkáltató által, a próbaidő alatt indokolás nélküli azonnali hatályú megszüntetésével [Kttv. 60. § (2) bekezdés
e) pontja], d) a Kttv. 63. § (1) bekezdésében foglalt okok, valamint a Kttv. 63. § (2) bekezdés c), d) és f) pontjában foglalt ok miatti
felmentéssel szűnik meg és a közszolgálati tisztviselő az általános munkaidő-beosztás, valamint a napi munkaidő alapulvételével
meghatározott munkaidőnél többet dolgozott. (4) Az állásidőre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni, ha a szolgálati jogviszony a munkaidőkeret lejárta
előtt a) a Kttv. 60. § (1) bekezdés a), b), d)–h) és j) pontjai szerint,
b) a Kttv. 60. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerint,
c) a munkáltató által, a próbaidő alatt indokolás nélküli azonnali hatályú megszüntetésével [Kttv. 60. § (2) bekezdés
e) pontja], d) a Kttv. 63. § (1) bekezdésében foglalt okok, valamint a Kttv. 63. § (2) bekezdés c), d) és f) pontjában foglalt ok miatti
felmentéssel szűnik meg és a közszolgálati tisztviselő az általános munkaidő-beosztás, valamint a napi munkaidő alapulvételével
meghatározott munkaidőnél kevesebbet dolgozott. (5) Az előlegnyújtásból eredő követelésre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni, ha a szolgálati jogviszony
a munkaidőkeret lejárta előtt a) a Kttv. 60. § (2) bekezdés c) pontja szerint,
b) a közszolgálati tisztviselő által, a próbaidő alatt indokolás nélküli azonnali hatályú megszüntetésével [Kttv. 60. §
(2) bekezdés e) pontja], c) a Kttv. 60. § (1) bekezdés i) pontja szerint, vagy
d) a Kttv. 63. § (2) bekezdés a), b), vagy e) pontjaiban foglalt okok miatti felmentéssel
szűnik meg és a közszolgálati tisztviselő a beosztás szerinti munkaidőre járó illetményénél magasabb összegű
illetményben részesült. 2. Egyenlőtlen munkaidő-beosztás, a munkaidő vasárnapra történő beosztása
3. § (1) Munkaidőkeret alkalmazása esetén – a 4. §-ban, valamint a Kttv. 93. §-ában foglaltakra is tekintettel – a munkáltató
a munkaidőt a hét minden napjára vagy az egyes munkanapokra egyenlőtlenül is beoszthatja (egyenlőtlen
munkaidő-beosztás). (2) A munkaidő-beosztást legalább tizennégy nappal korábban, legalább egy hétre előre írásban kell közölni. Ennek
hiányában az utolsó munkaidő-beosztás az irányadó. 4. § (1) Vasárnapra rendes munkaidő
a) a rendeltetése folytán e napon is működő munkáltatónál vagy munkakörben,
b) az idényjellegű munkavégzés esetén, c) a kizárólag szombaton és vasárnap részmunkaidőben,
d) társadalmi közszükségletet kielégítő, vagy külföldre történő szolgáltatás nyújtásához – a szolgáltatás jellegéből
eredően – e napon szükséges munkavégzés esetén, e) külföldön történő munkavégzés során
foglalkoztatott közszolgálati tisztviselő számára osztható be. (2) Az (1) bekezdés a) pontja tekintetében a Kttv. 93. § (4) bekezdése megfelelően irányadó.
3. A heti pihenőnap, a heti pihenőidő 5. § (1) Egyenlőtlen munkaidő-beosztás esetén a heti pihenőnapok egyenlőtlenül is beoszthatók.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak alkalmazásakor – az idényjellegű tevékenység keretében foglalkoztatott közszolgálati
tisztviselőt kivéve – a közszolgálati tisztviselő számára hat munkanapot követően heti egy pihenőnapot be kell osztani.
(3) A közszolgálati tisztviselő számára – a kizárólag szombaton és vasárnap részmunkaidőben foglalkoztatott
közszolgálati tisztviselő kivételével – havonta legalább heti egy pihenőnapot vasárnapra kell beosztani.
6. § (1) Egyenlőtlen munkaidő-beosztás esetén a közszolgálati tisztviselő részére – a heti pihenőnapok helyett – hetenként
legalább negyvennyolc órát kitevő, megszakítás nélküli heti pihenőidő is biztosítható.
(2) A közszolgálati tisztviselő számára a heti pihenőidőt – a kizárólag szombaton és vasárnap részmunkaidőben
foglalkoztatott közszolgálati tisztviselő kivételével – havonta legalább egy alkalommal vasárnapra kell beosztani.
(3) Egyenlőtlen munkaidő-beosztás esetén – az (1) bekezdésben meghatározott heti pihenőidő helyett és a
(2) bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazásával – a közszolgálati tisztviselőnek hetenként legalább negyven órát
kitevő és egy naptári napot magába foglaló, megszakítás nélküli heti pihenőidő is biztosítható. A közszolgálati
tisztviselőnek a munkaidőkeret átlagában legalább heti negyvennyolc óra heti pihenőidőt kell biztosítani.
III. FEJEZET
A KÖZSZOLGÁLATI TISZTVISELŐT ÉS A MUNKÁLTATÓT TERHELŐ EGYES KÖTELEZETTSÉGEK
4. A közszolgálati tisztviselőt a szolgálati jogviszony létesítésével összefüggésben terhelő kötelezettségek
7. § (1) A szolgálati jogviszony létesítéséhez és a közszolgálati tisztviselő besorolásához szükséges, illetve a jogviszony
fennállása alatt, azzal összefüggésben keletkezett adatokat és tényeket a közszolgálati tisztviselőnek igazolnia kell.
Amennyiben az igazolás a közszolgálati tisztviselő számára jogosultságot igazol, a jogosultság fennállása csak az
igazolás munkáltató részére történő átadás napjától vehető figyelembe. A közszolgálati tisztviselő legkésőbb a
munkába lépése napján köteles átadni a közigazgatási szervnek a korábbi foglalkoztatási jogviszonyának
megszűnésekor részére kiállított igazolásokat. (2) Ha a közszolgálati tisztviselő nem kapja meg az (1) bekezdés szerinti igazolásokat a munkába lépése napjáig, a Kttv.
74. § (2) bekezdése szerinti határidőn belül kell átadnia a közigazgatási szervnek az igazolásokat.
5. A munkáltatót terhelő tájékoztatási kötelezettség 8. § (1) A kinevezéssel egyidejűleg a munkáltatói jogkör gyakorlója a közszolgálati tisztviselőt tájékoztatja:
a) az irányadó munkarendről, b) a jubileumi jutalomra jogosító szolgálati idő kezdő időpontjáról, valamint a soron következő besorolási, fizetési
fokozat elérésének várható időpontjáról, c) az egyéb juttatásokról és azok mértékéről,
d) az illetmény átutalásának napjáról, e) a munkába lépés napjáról,
f) a felmentési idő megállapításának szabályairól, g) a rendes szabadság mértékéről és kiadásának rendjéről, valamint
h) a munkáltatói jogkör gyakorlójáról. (2) A munkáltatói jogkör gyakorlója az (1) bekezdésben előírt tájékoztatást legkésőbb a kinevezéstől számított harminc
napon belül írásban is köteles a közszolgálati tisztviselő részére átadni. Az írásbeli tájékoztatás jogszabály vagy belső
szabályozás rendelkezésére történő hivatkozással kiegészítve is megadható. Az (1) bekezdés a)–d) és f)–g) pontjaiban
meghatározottak változásáról a munkáltatói jogkör gyakorlója legkésőbb a változás bekövetkezését követő harminc
napon belül köteles írásban tájékoztatni a közszolgálati tisztviselőt.
9. § (1) A közigazgatási szerv évente, illetve – ha a foglalkoztatás feltételei ezt indokolják – szükség szerint köteles
megvizsgálni, hogy – különös figyelemmel a feladatok hatékony, szakszerű és a jogszabályoknak megfelelő
ellátására – mely munkakörben van lehetőség a részmunkaidőben történő munkavégzésre.
(2) A munkáltató a helyben szokásos módon köteles tájékoztatni a közszolgálati tisztviselőket azokról a munkakörökről,
amelyeknél – közszolgálati tisztviselői kezdeményezés esetén – a kinevezés módosításával
a) teljes vagy részmunkaidős, b) távmunkavégzésre irányuló, illetve távmunkavégzés helyett munkahelyi foglalkoztatásra irányuló, valamint
c) határozott, illetve határozatlan idejű szolgálati jogviszony keretében történő
foglalkoztatás köthető ki. 6. A kinevezéstől eltérő ideiglenes foglalkoztatáshoz kapcsolódó szabályok
10. § (1) A kinevezéstől eltérő ideiglenes foglalkoztatásról – ide nem értve az átirányítást – szóló írásbeli munkáltatói
intézkedésben legalább meg kell határozni: a) munkavégzés helyét, időtartamát,
b) a közszolgálati tisztviselő illetményét, külön és egyéb juttatását,
c) az intézkedéssel felmerült egyéb költségeket, d) munkáltatói jogkör gyakorlójának személyét,
e) a közszolgálati tisztviselő által ellátandó feladatokat. (2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti kinevezéstől eltérő ideiglenes foglalkoztatás tizenöt munkanapot meghaladó
külföldi munkavégzésre irányul, a munkáltatói intézkedésben az (1) bekezdésben foglaltakon túl meg kell határozni
a) a díjazás és az egyéb juttatások pénznemét,
b) a hazatérésre irányadó szabályokat is. (3) A munkáltató legkésőbb a külföldre való kiutazást megelőző hét nappal korábban írásban tájékoztatja a közszolgálati
tisztviselőt a kinevezéstől eltérő ideiglenes foglalkoztatásról szóló munkáltatói intézkedés tartalmáról.
IV. FEJEZET
A TÁVMUNKAVÉGZÉS 11. § (1) Távmunkavégzés a munkáltató telephelyétől elkülönült helyen rendszeresen folytatott olyan tevékenység, amelyet
információtechnológiai vagy számítástechnikai eszközzel (együtt: számítástechnikai eszköz) végeznek és eredményét
elektronikusan továbbítják. (2) Távmunkavégzés esetén a kinevezésnek tartalmaznia kell
a) a közszolgálati tisztviselő távmunkavégzés keretében történő foglalkoztatását,
b) a munkáltató és a távmunkát végző közszolgálati tisztviselő közötti, a szolgálati jogviszonyból származó jogok
gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges kapcsolattartás (a továbbiakban: kapcsolattartás)
feltételeit, c) a távmunkavégzéssel összefüggésben a távmunkát végző közszolgálati tisztviselőnél szükségesen és indokoltan
felmerült költség elszámolásának módját. (3) Eltérő megállapodás hiányában a munkavégzéshez, valamint a kapcsolattartáshoz szükséges eszközöket a
munkáltató biztosítja. (4) A munkáltató – a 8. §-ban foglaltakon túlmenően – írásban tájékoztatja a közszolgálati tisztviselőt
a) a munkáltató általi ellenőrzés szabályairól, b) a számítástechnikai vagy elektronikus eszköz használata korlátozásának szabályairól, valamint
c) arról a szervezeti egységről, amelyhez a közszolgálati tisztviselő munkája kapcsolódik.
(5) A munkáltató a távmunkát végző közszolgálati tisztviselőnek minden olyan tájékoztatást köteles megadni, amelyet
más közszolgálati tisztviselőnek biztosít. (6) A távmunkát végző közszolgálati tisztviselő köteles a kinevezés elfogadásával egyidejűleg tájékoztatni a munkáltatót
a kapcsolattartáshoz szükséges elektronikus eszköz elérhetőségének adatairól, ha az elektronikus eszközt nem a
munkáltató biztosítja. (7) A munkáltató biztosítja, hogy a közszolgálati tisztviselő a munkáltató területére beléphessen és más közszolgálati
tisztviselővel kapcsolatot tartson. 12. § (1) A munkáltató utasítási joga – eltérő megállapodás hiányában – kizárólag a közszolgálati tisztviselő által ellátandó
feladatok meghatározására terjed ki. (2) A munkáltató írásban előírhatja, hogy az általa biztosított számítástechnikai vagy elektronikus eszközt a közszolgálati
tisztviselő kizárólag a munkavégzéshez használhatja. (3) A munkavégzés ellenőrzése során a munkáltató nem tekinthet be a közszolgálati tisztviselőnek a munkavégzéshez
használt számítástechnikai eszközön tárolt, nem a szolgálati jogviszonyból származó kötelezettséggel összefüggő
adataiba. A betekintési jogosultság tekintetében a szolgálati jogviszonyból származó kötelezettséggel összefüggő
adatnak minősül a (2) bekezdés alapján előírt tilalom vagy korlátozás betartásának ellenőrzéséhez szükséges adat.
(4) Eltérő megállapodás hiányában a munkáltató állapítja meg az ellenőrzés módját és a munkavégzés helyeként szolgáló
ingatlan területén történő ellenőrzés esetén annak bejelentése és megkezdése közötti legrövidebb időtartamot.
Az ellenőrzés nem jelenthet a közszolgálati tisztviselő, valamint a munkavégzés helyeként szolgáló ingatlant használó
más személy számára aránytalan terhet. (5) Eltérő megállapodás hiányában a munkáltató a napi munkaidő legalább fele beosztásának jogát – a távmunkavégzés
sajátos jellegére tekintettel – a közszolgálati tisztviselő számára írásban átengedi (kötetlen munkarend).
V. FEJEZET
AZ IGAZGATÁSI SZÜNET 13. § (1) Az igazgatási szünet időtartama
a) nyáron öt egybefüggő naptári hét, amely augusztus 20-át közvetlenül követő vasárnapig tart,
b) télen két egybefüggő naptári hét, amely január 1-jét közvetlenül követő vasárnapig tart.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott igazgatási szünet időszaka alatt az esedékessége évében ki nem adott szabadság
teljes egésze kiadható. (3) A munkáltató az igazgatási szünet időszakára figyelemmel határozza meg a szabadságolási terv alapján kiadásra
kerülő szabadságot. 14. § Az államigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője az igazgatási szünet alatt a szabadságot úgy adja ki, hogy
biztosítsa a zavartalan ügymenetet és feladatellátást, valamint a lakossági ügyfélszolgálattal rendelkező szervek
esetében a folyamatos feladatellátást. 15. § A Kormány a Kttv. 232. § (3) bekezdése alapján a helyi önkormányzat képviselő-testülete, valamint a Kttv. 2. §-ában
felsorolt szervek vezetője számára ajánlja igazgatási szünet elrendelése esetén az e rendeletben foglaltak
figyelembevételét. VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a 2011. évi igazgatási szünetről szóló 19/2011. (III. 2.) Korm. rendelet.
17. § E rendelet az Európai Unió alábbi jogi aktusainak való megfelelést szolgálja:
a) az 5. és 6. § a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK
irányelve (2003. november 4.) 5. cikkének való megfelelést szolgálják,
b) a 8. és 9. § a munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés vagy a munkaviszony feltételeiről való
tájékoztatási kötelezettségéről szóló, a Tanács 91/533/EGK irányelve (1991. október 14.) 1–5. és 7. cikkének való
megfelelést szolgálják. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2006. (HK 14.) HM PTLSZ Püspök intézkedése a HM Tábori Lelkészi Szolgálat Protestáns Szolgálati Ág csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban. (Utasítás) kapott felhatalma
zás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – a HM Tábori Lelkészi
Szolgálat Protestáns Szolgálati Ág (a továbbiakban: HM
PTLSZ) csapatkarjelzéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését a HM PTLSZ hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. A HM PTLSZ által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű
grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint az MH Összhaderőnemi Logisztikai és Támogató Parancsnokság
parancsnoka gondoskodik a jóváhagyott és rendszeresített
karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és a HM PTLSZ személyi
állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Lackner Pál lk. ezredes s. k.,
protestáns tábori püspök


text:
179/2011. (IX. 2.) Korm. rendelete a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának általános szabályairól.
A Kormány a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 8. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) a közúti járművezetők képzésére és vizsgáztatására,
b) a szakoktató, az iskolavezető és a járművezetői vizsgabiztos képzésére, továbbképzésére és vizsgáztatására, és
c) a b) pontban nem említett, egyéb közúti közlekedési szakemberek képzésére, továbbképzésére és
vizsgáztatására. 2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. képzés: a közúti járművezetők alap-, és középfokú oktatási intézményben (a továbbiakban: közoktatási intézmény),
vagy tanfolyamon történő, valamint a közúti közlekedési szakemberek szaktanfolyamon történő oktatása;
2. közúti járművezető: a gépjármű, a mezőgazdasági vontató, a segédmotoros kerékpár, lassú jármű és a kerti traktor
vezetője, továbbá az állati erővel vont jármű hajtója;
3. szakirányú műszaki felsőoktatási intézmény: olyan felsőoktatási intézmény, amelyben a Magyar Felsőoktatási
Akkreditációs Bizottság által akkreditált közlekedésmérnöki vagy járműmérnöki BSc alapszakokon a szakindítási
engedély alapján képzés folyik, valamint az intézmény pedagógusképzést is folytat;
4. tansegédlet: a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek oktatásához alkalmazott tankönyv,
szemléltető eszköz, zárt rendszerű elektronikus távoktatásban alkalmazott digitális tananyag és zárt rendszerű
távoktatási képzésmenedzsment rendszer;
5. vezetői engedély: a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és
visszavonásáról szóló rendeletben meghatározott közúti jármű vezetésére jogosító okmány;
6. képző szerv: az a gazdasági társaság, egyéni vállalkozó vagy egyéni cég, amely/aki a közlekedési hatóság által
kiadott képzési engedéllyel (a továbbiakban: képzési engedély) rendelkezik.
(2) E rendeletben meg nem határozott fogalmak tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
rendelkezései az irányadóak.
3. A képzés engedélyezése 3. § (1) A közúti járművezetők képzése, valamint a közúti közlekedési szakemberek képzése és továbbképzése
– a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – képzési engedély alapján, iskolavezető szakmai irányítása mellett végezhető.
(2) Közúti járművezetők képzése végezhető közoktatási intézményben is közoktatási tevékenység keretében,
amennyiben
a) az adott képzésre vonatkozóan a közlekedési hatóság által meghatározott tanterv beépült az intézménynek
a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kt.) szerinti helyi tantervébe, pedagógiai
programjába,
b) a közoktatási intézmény a képzés jogszabályban meghatározott feltételeit és ügyvitelét teljesíti,
c) az a) pont szerinti helyi tantervet, pedagógiai programot a Kt. 44. § (1) bekezdés rendelkezései szerint a nevelő
testület elfogadta és a fenntartó jóváhagyta, továbbá a képzés indítása előtt a közlekedési hatóság részére
előzetesen benyújtotta, és
d) a közoktatási intézmény a képzés indítását a közlekedési hatóságnak előzetesen bejelentette.
(3) A járművezetői vizsgabiztosok és az iskolavezetők képzésére, továbbképzésére engedélyt szakirányú műszaki
felsőoktatási intézmény kaphat. A szakoktatók képzése szakirányú műszaki felsőoktatási intézményben, a Magyar
Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság által akkreditált BSc alapszakon történik.
(4) A képzési engedély alapján az ország egész területén végezhető képzés.
(5) Képzési engedély adható a tanfolyami vagy a szaktanfolyami képzés csak elméleti vagy csak gyakorlati tantárgyainak
oktatására is. Elméleti képzésre vonatkozó engedélyben meg kell jelölni, hogy az engedély tantermi vagy zárt
rendszerű elektronikus távoktatási képzésre vagy mindkét képzési formára vonatkozik.
(6) A képző szervnek a képzési engedélyben foglaltak szerinti – elméleti vagy gyakorlati – képzés feltételeit folyamatosan
biztosítania kell. A csak elméleti képzést végző képző szervnek a tanuló számára biztosítania kell a gyakorlati
képzésben történő részvétel lehetőségét is az erre jogosult képző szervvel kötött szerződés útján. A csak gyakorlati
képzést végző képző szervnek a tanuló számára biztosítania kell az elméleti képzésben történő részvétel lehetőségét is
az erre jogosult képző szervvel kötött szerződés útján.
4. Képzés 4. § (1) A közúti járművezetők képzését a tevékenység végzésére engedéllyel rendelkező szakoktató végezheti, valamint
a közúti közlekedési szakemberek képzésében, továbbképzésében oktatóként az adott szakterületre vonatkozó
jogszabályban meghatározott képesítéssel rendelkező személy vehet részt.
(2) A szakoktató és az iskolavezető a tevékenységét abban az esetben folytathatja, ha évente továbbképzésen vesz részt
és sikeres vizsgát tesz.
(3) Az elméleti képzés tanteremben vagy zárt rendszerű elektronikus távoktatással végezhető.
(4) Képzésre az vehető fel, aki a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának
részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben (a továbbiakban: képzési rendelet) meghatározott feltételeknek
megfelel.
(5) A (4) bekezdésben foglaltakon túlmenően a gépjármű vezetésére jogosító vezetői engedély megszerzésére irányuló
tanfolyamra az vehető fel, aki a Kt. szerinti alapfokú iskolai végzettséget megszerezte. Az alapfokú iskolai végzettség
meglétét a képzési rendeletben meghatározott módon kell igazolni.
(6) Az engedéllyel rendelkező, névjegyzékben szereplő szakoktatók részére a közlekedési hatóság igazolványt állít ki.
5. Vizsgáztatás 5. § (1) A járművezetői vizsgabiztos a tevékenységét abban az esetben folytathatja, ha évente továbbképzésen vesz részt
és sikeres vizsgát tesz.
(2) A képzési rendeletben meghatározott esetben a vizsga a közlekedési hatóság által kirendelt tolmács
közreműködésével történik. A tolmácsolás költségeit a vizsgázó viseli.
(3) Vizsgára az bocsátható, aki az adott szakterületre vonatkozó jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelel.
(4) A közoktatási intézmény által végzett képzés esetén nem bocsátható vizsgára az, akinek képzése nem a 3. §
(2) bekezdésnek megfelelően történt.
(5) A (4) bekezdésben foglaltakon túlmenően gépjármű vezetésére jogosító vezetői engedély megszerzésére irányuló
elméleti vizsgát az tehet, aki a 4. § (5) bekezdésben meghatározottaknak megfelel.
(6) Az engedéllyel rendelkező, névjegyzékben szereplő vizsgabiztosok részére a közlekedési hatóság igazolványt állít ki.
6. Ellenőrzés, szakfelügyelet 6. § (1) A közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzése, továbbképzése és vizsgáztatása, továbbá az
iskolavezetői, a szakoktatói és a vizsgabiztosi tevékenység ellenőrzése, szakfelügyelete során a közlekedési hatóság
ellenőrzi a tevékenység végzéséhez előírt feltételek megtartását.
(2) Ha a képző szerv
a) a jogszabályban meghatározott feltételeknek az előírt rendelkezések súlyos vagy ismételt megsértése miatt nem
felel meg, a közlekedési hatóság a képzési engedélyt – legfeljebb egy év időtartamra – visszavonja,
b) a tanfolyami vagy a szaktanfolyami képzésre a közlekedési hatóság által előírt szakmai követelményekre
vonatkozó rendelkezéseket súlyosan vagy ismételten megsérti, a közlekedési hatóság a képzési engedély időbeli
hatályát – legfeljebb egy évi időtartamra – felfüggeszti.
(3) A vizsgáztatás rendszeresen és folyamatosan ellátandó ellenőrzéséhez és szakfelügyeletéhez szükséges,
a vizsgáztatással kapcsolatos információkat – az ellenőrzést és szakfelügyeletet végző hatóság által meghatározottak
szerint – a vizsgáztatást végző közlekedési hatóság az ellenőrzést és szakfelügyeletet végző hatóság rendelkezésére
bocsátja.
(4) A képzés engedélyezését végző közlekedési hatóság az e-learning rendszerű oktatásban alkalmazható digitális
tananyagokat – kötelező jelleggel, díjmentesen – kibővítheti közlekedésbiztonsági célzatú, SCORM formátumú
kiegészítő ismeretanyagokkal.
(5) A képzési engedélynek a (2) bekezdés a) pontja szerinti visszavonása esetén a képzési engedély ismételt megadása
a képzési engedély visszavonására meghatározott időtartam letelte után lehetséges.
7. Adatváltozás bejelentésre vonatkozó szabályok 7. § (1) A vizsgabiztos, szakoktató és az iskolavezető a névjegyzékben nyilvántartott adatainak változását az adatváltozást
követő 15 napon belül köteles írásban bejelenteni a közlekedési hatóságnak.
(2) A képző szerv a nyilvántartott adatainak változását az adatváltozást követő 15 napon belül köteles írásban bejelenteni
a közlekedési hatóságnak.
8. Átmeneti rendelkezések 8. § A járművezető vizsgabiztosok, a szakoktatók, és az iskolavezetők képzésére, továbbképzésére engedélyt 2014.
december 31-ig szakirányú műszaki felsőoktatási intézmény kaphat.
9. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 3. § (3) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.
10. § Az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott képzési engedély alapján – a képzési rendeletben foglaltak szerint – az
ország egész területén végezhető gyakorlati, valamint tantermi elméleti oktatás.
11. § Hatályát veszti a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának általános
szabályairól szóló 70/2005. (IV. 21.) Korm. rendelet.
12. § Ez a rendelet – a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi
LXXVI. törvénnyel együtt – a következő európai uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapítja meg:
a) a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
9–11. cikke,
b) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK
tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 8. cikk (3) és (4) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
511/2013. (XII. 29.) Korm. rendelete a nem rendszeres kéményseprő-ipari közszolgáltatás szabályairól és az ennek során eljáró állami szervek kijelöléséről.
A Kormány az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXXIV. törvény
4/A. § a)–c) pontjában,
a 7.  § tekintetében a  temetőkről és a  temetkezésről szóló 1999.  évi XLIII.  törvény 41.  § (1)  bekezdés e), g), i) és j)  pontjában,
valamint a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § A közszolgáltatási szerződéssel rendelkező kéményseprő-ipari közszolgáltató (a  továbbiakban: közszolgáltató)
a  honlapján folyamatosan közzéteszi – a  nem rendszeres kéményseprő-ipari közszolgáltatás tervezése céljából –
a következő adatokat:
a) a közszolgáltató nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát,
b) a közszolgáltatási szerződésben meghatározott ellátási területet,
c) a rendelkezésére álló eszközök jegyzékét.
2. § (1) A  Kormány az  egyes közszolgáltatások ellátásáról és az  ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013.  évi
CXXXIV.  törvény (a  továbbiakban: Ekt.) 3/A.  § (2)  bekezdésében meghatározott közérdekű szolgáltató kijelölésére
vonatkozó hatósági eljárás lefolytatására a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét (a  továbbiakban:
katasztrófavédelmi szerv) jelöli ki.
(2) A  kéményseprő-ipari közszolgáltatás ellátásáért felelős települési önkormányzat (a  továbbiakban: ellátásért
felelős önkormányzat) a  kéményseprő-ipari közszolgáltatás átmeneti ellátását (a  továbbiakban: átmeneti ellátás)
megelőzően a  településen működő közszolgáltató által átadott, az  átmeneti ellátáshoz kapcsolódó, a  közérdekű
közszolgáltató kijelölésére vonatkozó hatósági eljárás lefolytatásához szükséges adatokat – a  személyes adatok
kivételével – a katasztrófavédelmi szerv részére annak felhívására haladéktalanul átadja.
3. § (1) A  katasztrófavédelmi szerv az  átmeneti ellátásra elsődlegesen az  önkéntesen kötelezettséget vállaló, más
településen működő közszolgáltatót jelöl ki, ha az megfelel az Ekt. 1. § (6) bekezdésében foglalt szempontoknak.
(2) A  katasztrófavédelmi szerv a  közérdekű szolgáltató kijelölésekor az  átmeneti ellátás hatékonyságához,
gyorsaságához, gazdaságosságához fűződő közérdek mérlegelése során figyelembe veszi az  átmeneti ellátással
érintett és a  kijelölendő közérdekű közszolgáltató által – az  átmeneti ellátással egyidejűleg vagy azt közvetlenül
megelőzően – ellátott település közötti földrajzi távolságot.
(3) Ha nincs olyan más településen működő közszolgáltató, amely az  átmeneti ellátás végzését az  (1)  bekezdés
szerint önkéntesen vállalná, és a  (2) bekezdésben meghatározott szempontok másként nem biztosíthatóak, akkor
az  átmeneti ellátásra kijelölhető az  a  közszolgáltató, amely az  adott településen az  átmeneti ellátást megalapozó
körülmény bekövetkezését megelőzően a kéményseprő-ipari közszolgáltatást biztosította.
(4) Az átmeneti ellátásra kijelölő döntés tartalmazza:
a) a közérdekű közszolgáltató adatait (név, cím, statisztikai számjel),
b) az átmeneti ellátással érintett települések megnevezését, valamint
c) az átmeneti ellátás megkezdésének időpontját és az átmeneti ellátás időtartamát.
(5) Az átmeneti ellátás kijelölése tárgyában hozott döntést közölni kell
a) a kijelölt közérdekű közszolgáltatóval,
b) az ellátásért felelős önkormányzattal,
c) az átmeneti ellátással érintett települési önkormányzattal és
d) az átmeneti ellátással érintett települések szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatallal.
(6) Az  átmeneti ellátás során a  közszolgáltatási díj megállapításánál figyelembe kell venni a  kéményseprő-ipari
közszolgáltatásról szóló 2012. évi XC. törvény 10/A. §-ában foglaltakat.
4. § (1) Az  átmeneti ellátás során a  közszolgáltatási díjat az  ingatlan használója a  közérdekű közszolgáltató részére fizeti
meg.
(2) A  közérdekű közszolgáltató átmeneti ellátásért járó közszolgáltatási díjból nem fedezhető, indokolt költségeit
a központi költségvetés az ellátásért felelős önkormányzat útján téríti meg.
(3) Az indokolt költségek megállapítása során az átmeneti ellátásért járó közszolgáltatási díjból meg nem térülő,
a) a  megnövekedett feladatellátáshoz szükséges, és jogszabályban sormunka esetére megállapított minimális
szakmai létszámhoz kapcsolódó munkabér és
b) a megnövekedett ellátási területből adódó dologi kiadások
vehetők figyelembe.
(4) A közérdekű közszolgáltató az átmeneti ellátás teljes idejére számított indokolt költségei iránti igényét az ellátásért
felelős önkormányzathoz nyújtja be a közérdekű közszolgáltató kijelölését követő 10. napig.
(5) Az  ellátásért felelős önkormányzat a  (4)  bekezdésben meghatározott igényt, annak ellenőrzését követően,
véleményével ellátva 5 napon belül továbbítja a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban:
MEKH) részére.
(6) A MEKH meghatározza és honlapján közzéteszi a  (4) bekezdés szerinti igény elbírálásához szükséges benyújtandó
adatokat. A MEKH a benyújtott adatok valóságtartalmát ellenőrizheti.
(7) A MEKH a (4) bekezdés szerinti igény beérkezését követő 20 napon belül
a) ellenőrzi annak indokoltságát és a (3) bekezdésnek való megfelelőségét,
b) megállapítja az egy hónapra eső indokolt költségösszeget és
c) az indokolt költségösszegről tájékoztatja a belügyminisztert.
5. § A belügyminiszter a MEKH tájékoztatásának figyelembevételével megállapított összeget a közérdekű közszolgáltató
kijelölése megszűnéséig vagy az  új közszolgáltatási szerződés alapján történő kéményseprő-ipari közszolgáltatás
megkezdéséig havonta folyósítja a közérdekű közszolgáltató részére az ellátásért felelős önkormányzat útján.
6. § (1) A  4.  § (2)  bekezdése szerinti költségvetési finanszírozás mértékét az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások
javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló,
2011.  december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (a  továbbiakban: 2012/21/EU bizottsági határozat) 5.  cikke
szerint kell megállapítani.
(2) Ha a közérdekű közszolgáltató a 2012/21/EU bizottsági határozat 5. cikkének megfelelően meghatározott összeget
meghaladó támogatásban részesül, köteles a túlkompenzációt visszafizetni.
(3) A  közérdekű közszolgáltató a  támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből
az (1) bekezdésben meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
7. § A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet,
valamint az  egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes
szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet módosításáról szóló 379/2013. (X. 25.) Korm. rendelet 33.  §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az 1. § (2) bekezdése, a 6. §, a 14. §, a 20. § és a 32. § 2015. január 1-jén lép hatályba.”
8. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. december 31-én lép hatályba.
 (2) Az 1–6. § és a 9. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
9. § (1) Ez  a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági
érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat hatálya
alá tartozó támogatást tartalmaz.
(2) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2014. (III. 13.) NIH utasítása a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének, valamint a közzétételi listákon szereplő adatok közzétételének szabályzatáról.
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 30. § (6) és 35. § (3) bekezdésében,
valamint a közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint a központi jegyzék
adattartalmára, az adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésében
foglalt kötelezettség teljesítése érdekében, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a
Nemzeti Innovációs Hivatalról szóló 303/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése és a 3. § (1) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. Közérdekű adatok közzététele 1. A Nemzeti Innovációs Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a nih.gov.hu weboldal nyitólapján elérhető Közérdekű adatok
menüpontján keresztül teszi közzé a közzétételi listák alapján kötelezően közzéteendő adatait.
2. A menüpont működtetéséért a kommunikációs feladatokért felelős szervezeti egység felelős.
3. A menüpontot úgy kell kialakítani, hogy az azon belüli változtatások (adat közzététele, helyesbítése, frissítése vagy
eltávolítása) automatikusan naplózásra kerüljenek. A naplózás során rögzíteni kell különösen a változtatás dátumát,
időpontját és a felhasználó nevét.
4. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban:
Infotv.) alapján archiválandó adatokat az ott feltüntetett ideig, az adat archív állapotára utalással, a közérdekű adatok
elektronikus közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint a központi jegyzék adattartalmára,
az  adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendeletben meghatározott
adatok feltüntetésével kell elérhetővé tenni a közérdekű adatok között. A frissített adat új állapota mellett fel kell
tüntetni a frissítés tényét és idejét, valamint az előző, archivált állapot elérhetőségét.
5. A közérdekű adatok összeállításáért, az ezzel kapcsolatos adatszolgáltatásért az 1. mellékletben megjelölt adatfelelős
az ott meghatározott határidőkre tekintettel tartozik felelősséggel.
6. Az adatfelelős:
a) összegyűjti a feladatkörébe tartozó adatokat és elektronikus úton megküldi azokat a kommunikációs
feladatokért felelős szervezeti egység részére;
b) folyamatosan figyelemmel kíséri a feladatkörébe tartozó adatokat, szükség esetén elektronikus úton,
helyesbítést, törlést vagy új adatfelvételt kezdeményez a kommunikációs feladatokért felelős szervezeti
egységnél.
7. A kommunikációs feladatokért felelős szervezeti egység vezetője által kijelölt kormánytisztviselő:
a) a hozzá eljuttatott adatok alapján gondoskodik az adatok 1. pontban meghatározott felületen történő,
jogszabályban meghatározottak szerinti elektronikus közzétételéről;
b) az adatok közzétételre történő megküldéséről, az adat közzétételéről, módosításáról, törléséről, illetve
archiválásáról elektronikus nyilvántartást vezet. 8. A belső adatvédelmi felelős folyamatosan figyelemmel kíséri az 1. pontban meghatározott felületen közzétett adatokat,
összeveti azokat a jogszabályokban előírt közzétételi kötelezettséggel, és eltérés esetén felhívja az adatfelelőst, hogy
a 6. pontban meghatározott módon gondoskodjon az adatok feltöltéséről, helyesbítéséről vagy törléséről.
2. A közérdekű adatok megismerése iránti igények teljesítésének szabályai
9. A közérdekű adatigénylést a kért adatot tartalmazó iratot készítő vagy azt kezelő szervezeti egység (a továbbiakban:
adatfelelős) teljesíti. Ha a közérdekű adatigénylést a Hivatal más szervezeti egységénél terjesztik elő, akkor az
igénylést haladéktalanul meg kell küldeni az adatfelelősnek. A közérdekű adat megismerése iránt előterjesztett,
szóban bejelentett igényt – tartalmának pontos rögzítésével – haladéktalanul írásba kell foglalnia az igényt befogadó
szervezeti egységnek.
10. Ha a közérdekű adatigénylés előterjesztésekor vagy az eljárás bármely későbbi szakaszában az állapítható meg, hogy
az igényelt adatoknak vagy azok egy részének nem a Hivatal az adatkezelője, a közérdekű adatigénylést haladéktalanul
továbbítani kell az adatkezelő közfeladatot ellátó szervhez az igénylő egyidejű írásbeli értesítése mellett. Abban az
esetben, ha az adatkezelő nem állapítható meg, az igénylőt erről haladéktalanul írásban értesíteni kell.
11. Idegen nyelven előterjesztett közérdekű adatigénylés esetén a szükséges fordítási, tolmácsolási feladatokról a
külkapcsolatokért és nemzetközi ügyekért felelős szervezeti egység gondoskodik.
12. A közérdekű adatigénylés teljesíthetőségéről az adatfelelős köteles kikérni a belső adatvédelmi felelős és a jogi
feladatokért felelős szervezeti egység véleményét. Ennek érdekében az adatfelelős az adatigénylés beérkezését
követően azonnal továbbítja az erre vonatkozó iratot.
13. A közérdekű adatigénylés teljesíthetőségéről a belső adatvédelmi felelős és a jogi feladatokért felelős főosztály a
kézhezvételtől számított 3 munkanapon belül állásfoglalást készít az adatközlő részére. Amennyiben a két vélemény
az adatigénylés teljesíthetőségéről eltér, az elnök dönt annak teljesíthetőségéről.
14. Ha a közérdekű adatigénylés az állásfoglalások alapján nem teljesíthető, az adatfelelős a teljesítés megtagadására
vonatkozó indokolt választ a közérdekű adatigénylés beérkezésétől számított 6. napig előkészíti, és azt az elnöknek
kiadmányozásra felterjeszti.
15. Ha a közérdekű adatigénylés az állásfoglalások alapján legalább részben teljesíthető, az adatfelelős az igényelt
adatokat legkésőbb a közérdekű adatigénylés beérkezését követő 12. napig – az igénylő által nem megismerhető
esetleges adatok szükség szerinti felismerhetetlenné tételét követően – megküldi az elnök számára kiadmányozás
vagy – elektronikus úton történő teljesítés esetén – kiküldés céljából.
16. Amennyiben a közérdekű adatigénylés jelentős terjedelmű, illetve nagyszámú adatra vonatkozik, az Infotv. által előírt
határidő 15 nappal történő meghosszabbításáról az adatfelelős dönt, és arról az adatigénylőt az igény kézhezvételét
követő 8 napon belül tájékoztatja.
17. Amennyiben a közérdekű adatigénylés teljesítésére a közérdekű adatot tartalmazó iratba történő betekintés útján
kerül sor, annak végrehajtását az adatfelelős szervezi meg, a belső adatvédelmi felelős szükség szerinti bevonásával.
18. Az adatszolgáltatás során – az adatigénylő igényének megfelelően – elsődlegesen az elektronikus úton történő
adattovábbításra kell törekedni.
19. A törvényi határidők megtartásáért és az adatszolgáltatás valóságtartalmáért az adatfelelős vezetője, az igénynek a
közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó rendelkezések szerinti teljesítéséért a belső adatvédelmi felelős tartozik
felelősséggel.
20. Az Infotv. 30. § (3) bekezdésében előírt adatszolgáltatást a Hatóság részére a belső adatvédelmi felelős állítja
össze. Ennek érdekében az igénylés elutasítására vonatkozó döntés másolatát minden adatfelelős a közérdekű
adatszolgáltatásra irányuló igény teljesítésének megtagadását követő 5 napon belül köteles a belső adatvédelmi
felelős részére megküldeni.
3. Záró rendelkezések 21. Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
22. Ezen utasítást a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
23. Hatályát veszti a közérdekű adatok közzétételéről szóló 6/2010. elnöki utasítás.
a Nemzeti Innovációs Hivatal
 Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
 19/2012. (VII. 30.) NGM utasítás
 1. melléklet 4.4. és 5.3.1. a) pontja alapján
 elnöki jogkörben eljárva:

 Korányi László s. k.,
 kül- és belkapcsolati elnökhelyettes