text:
1374/2019. (VI. 25.) Korm. határozata a belvízzel halmozottan sújtott Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei települések csapadékvíz-gazdálkodását segítő beruházások előkészítési, tervezési feladataihoz szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  belvízzel halmozottan sújtott Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei települések csapadékvíz-gazdálkodását
segítő, az  1.  mellékletben foglalt beruházások (a továbbiakban: Beruházások) koncepciójával és azok megfelelő
előkészítésével;
2. a Beruházások előkészítésének kormányzati felelőseként a belügyminisztert jelöli ki;
 3. a  Beruházásoknak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról szóló 233/2018. (XII. 6.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) 2.  § (2)  bekezdés a), b), h), k), n), o) és p)  pontja szerinti előkészítési fázisaira
–  a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – összesen
471  040  000  forintot biztosít a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím,
2.  Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, azzal, hogy az  előkészítési
fázisokat legkésőbb 2020. december 31-ig kell megvalósítani;
4. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének
a  38. Egyes önkormányzatok csapadékvíz-gazdálkodását segítő beruházások feladatainak támogatása címmel és
a 2. mellékletben meghatározott alcímekkel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 5. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a Beruházások 3. pont szerinti előkészítési fázisainak
finanszírozása érdekében – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt –
a Kvtv. 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok
alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére a Kvtv. 1. melléklet
a) IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 38. Egyes önkormányzatok csapadékvíz-gazdálkodását segítő
beruházások feladatainak támogatása cím 2. melléklet szerinti alcímei javára összesen 448 654 000 forint,
b) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím javára összesen 22 386 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, a 3. melléklet szerint, elszámolási, valamint a fel nem használt rész tekintetében
– a b) alpont esetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő – visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
Az elszámolás és a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a 9. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
6. a  Beruházások helyszíneit, előkészítőit, megvalósítóit, valamint a  létrejövő vagyonelemek vagyonkezelőit és
üzemeltetőit az 1. mellékletben foglaltak szerint hagyja jóvá;
7. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  5.  pont a)  alpontja szerinti költségvetési forrás terhére az  érintett
önkormányzatok részére – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a hatálya alá tartozó – vissza nem térítendő
egyedi költségvetési támogatást nyújtson, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit
meghatározó támogatói okirat alapján;
8. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  7.  pont szerinti egyedi költségvetési támogatást a  támogatói okirat
kiadását követően támogatási előlegként folyósítsa az érintett önkormányzatok számára;
9. felhívja a belügyminisztert, hogy
a) készítsen jelentést a  Rendelet 8.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében
a  3.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a  felhasznált forrás
összegéről,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2021. január 31. b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Beruházás
megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek,
forrásigény, ütemezés és a felelősök bemutatásával.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2021. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
17/2014. (X. 27.) FM rendelete a kaptárkövek megóvását szolgáló természeti emlékek létesítéséről, valamint a kaptárkövek megóvását szolgáló természetvédelmi kezelési terv kihirdetéséről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85.  § (2)  bekezdés 3., 13. és 26.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 9.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el.
1. § E rendelet alkalmazásában
1. kaptárkő: olyan természetes állapotú vagy ember alakította sziklaalakzat, amelynek felületén egy vagy több
faragott, kultúrtörténeti jelentőséggel bíró fülke – és esetenként egyéb, hasonló jellegű megmunkálás –
látható, ezért táj- és természetvédelmi, valamint kulturálisörökség-védelmi szempontból egyaránt értéket
képvisel;
2. örökségvédelmi cél: természetvédelmi vagy kulturálisörökség-védelmi cél. 2. § (1) Védetté nyilvánítom
 1. Abaújkéri Ördög-szikla kaptárkő természeti emlék néven az  1.  melléklet 1. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
 2. Biatorbágyi Kő-hegy kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 2. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
 3. Biatorbágyi Öreg-hegy kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 3. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
 4. Bogácsi Hintó-völgy kaptárköve természeti emlék néven az 1. melléklet 4. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
 5. Budakeszi Kecske-hegy kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 5. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
 6. Cserépváraljai Furgál-völgy kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 6. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
 7. Cserépváraljai Nyúl-völgy-oldal kaptárköve természeti emlék néven az 1. melléklet 7. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
 8. Cserépváraljai Setét-völgy kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 8. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
 9. Cserépváraljai Vén-hegy kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 9. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
10. Demjéni Bányaél kaptárköve természeti emlék néven az 1. melléklet 10. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
11. Demjéni Hegyes-kő-tető és Ereszvény-völgy kaptárkövei természeti emlék néven az 1. melléklet 11. sorában
meghatározott kiterjedésű természeti területet;
12. Demjéni Remete-völgy kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 12. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
13. Diósdi kőfejtők kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 13. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
14. Diósdi Szidónia-hegy kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 14. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
15. Egerbaktai Szent-völgy kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 15. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
16. Egerszalóki Menyecske-hegy kaptárkövei természeti emlék néven az 1. melléklet 16. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
17. Egerszalóki Öreg-hegy kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 17. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
18. Egri Cakó-tető kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 18. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
19. Egri Mész-hegy déli sziklacsoportjának kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 19. sorában
meghatározott kiterjedésű természeti területet; 20. Egri Mész-völgy kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 20. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
21. Egri Nyerges-hegy keleti oldalának kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 21. sorában
meghatározott kiterjedésű természeti területet;
22. Egri Nyerges-hegy nyugati oldalának kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 22. sorában
meghatározott kiterjedésű természeti területet;
23. Kácsi Kecske-kő kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 23. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
24. Noszvaji Dóc kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 24. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
25. Noszvaji Farkas-kő kaptárköve természeti emlék néven az 1. melléklet 25. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
26. Noszvaji Pipis-hegy kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 26. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
27. Ostorosi Pajdos kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 27. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
28. Ostorosi Tag-gödör kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 28. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
29. Ostorosi Vizes-völgy kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 29. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
30. Pilisvörösvári Zajnát-hegy kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 30. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
31. Salgótarjáni Pécs-kő kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 31. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
32. Siroki Földkunyhó-tető kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 32. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
33. Siroki Rozsnak-völgy kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 33. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
34. Siroki Törökasztal és Bálványkövek kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 34. sorában
meghatározott kiterjedésű természeti területet;
35. Siroki Várhegy kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 35. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
36. Sóskúti Fundoklin kaptárkövei természeti emlék néven az 1. melléklet 36. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
37. Sóskúti Kálvária-domb kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 37. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
38. Szomolyai Csobánka kaptárköve természeti emlék néven az  1.  melléklet 38. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
39. Szomolyai Ispán-berki-tető kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet 39. sorában meghatározott
kiterjedésű természeti területet;
40. Tardi Pokol-oldal kaptárköve természeti emlék néven az 1. melléklet 40. sorában meghatározott kiterjedésű
természeti területet;
41. Tibolddaróci Ablakos-kő-völgy, Karud alja és Kőkötő kaptárkövei természeti emlék néven az  1.  melléklet
41. sorában meghatározott kiterjedésű természeti területet
összesen 59,7885 hektár kiterjedéssel.
 (2) A  védetté nyilvánítás célja a  természeti és kultúrtörténeti jelentőséggel egyaránt rendelkező kaptárkövek és
közvetlen természeti környezetük megőrzése, valamint kutatásuk és természetvédelmi célú bemutatásuk
elősegítése.
3. § Országos jelentőségű védett természeti területek kaptárkövet magában foglaló részterületeinek kiterjedését
a 2. melléklet tartalmazza.
4. § Az 1.  mellékletben meghatározott természeti emlékek, valamint országos jelentőségű védett természeti területek
2. mellékletben meghatározott részterületeinek természetvédelmi kezelési tervét a 3. melléklet tartalmazza.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
6. § A Természetvédelmi Őrszolgálat Szolgálati Szabályzatáról szóló 9/2000. (V. 19.) KöM rendelet (a továbbiakban: R.)
a) 3.  § (4)  bekezdésében az „az 1. számú melléklet” szövegrész helyébe az „az 1. számú melléklet, valamint
a rendészeti feladatokat ellátó személyek, valamint a fegyveres biztonsági őrök ruházati ellátására vonatkozó
részletes szabályokról szóló rendelet”,
b) 1. számú melléklet I.  pont (7)  alpont a)  pontjában az „a 2. számú függelékben leírt,” szövegrész helyébe
az  „a  rendészeti feladatokat ellátó személyek, valamint a  fegyveres biztonsági őrök ruházati ellátására
vonatkozó részletes szabályokról szóló rendeletben foglaltak szerint meghatározott”
szöveg lép. 7. § Hatályát veszti az R. 1. számú melléklet
a) II. pont (1) alpont második mondata,
b) III. pont (15) alpont és (16) alpont második mondata, valamint
c) 2. számú függeléke.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
2/2014. (II. 28.) HM rendelete a katonai feladat végrehajtása közben elvégezhető egészségügyi tevékenységekről, ezen tevékenységek elvégzéséhez szükséges egészségügyi szakkiképzések köréről, a szakkiképzési követelményekről, azok szakmai tartalmáról és a szakkiképzés lefolytatására jogosított intézmények köréről.
A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238.  § (3)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások
miniszterével egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) harctéri életmentő katona: polgári egészségügyi szakképesítéssel nem rendelkező katona, aki e  rendelet
szerinti alapszintű egészségügyi szakkiképzés révén elsajátított képességével Magyarországon különleges
jogrend esetén elrendeltek szerint, valamint külföldön a  békeműveletek során és műveleti területeken
végrehajtott katonai tevékenységek közben bekövetkezett különböző sérülések, betegségek felismerésére,
elsősegélynyújtás végrehajtására alkalmas az 1. mellékletben meghatározottaknak megfelelően,
b) harctéri mentőkatona: polgári egészségügyi képesítéssel nem rendelkező katona, aki e  rendelet szerinti
középszintű egészségügyi szakkiképzés révén, Magyarországon és külföldön, a  békeműveletek során
és műveleti területeken végrehajtott, valamint egyéb okból elrendelt katonai tevékenységek közben
bekövetkezett különböző sérülések, betegségek felismerésére, a  harctéri sebesültellátásra, az  életmentő
feladatok végrehajtására alkalmas a 2. mellékletben meghatározottaknak megfelelően,
c) műveleti egészségügyi specialista: polgári egészségügyi képesítéssel nem rendelkező katona, aki e  rendelet
szerinti egészségügyi szakkiképzés révén, Magyarországon és külföldön, a békeműveletek során és műveleti
területeken végrehajtott, valamint egyéb okból elrendelt katonai tevékenységek közben bekövetkezett
különböző sérülések, betegségek felismerésére, a harctéri sebesültellátásra, az életmentő feladatok, valamint
általános egészségügyi ellátás végrehajtásra alkalmas a 3. mellékletben meghatározottaknak megfelelően,
d) katona-egészségügyi szakállomány: katona-egészségügyi szakdolgozó, katona-egészségügyi egyéb diplomás
személy, akit a végzettségének, szakképesítésének megfelelő munkakörben foglalkoztatnak és a vonatkozó
egészségügyi ágazati jogszabályokban, valamint e  rendeletben meghatározottak szerint az  elméleti és
gyakorlati továbbképzéseken, tanfolyamokon részt vett, a vizsgakötelezettségének eredményesen eleget tett
és az előírt továbbképzési pontokat megszerezte,
e) katona-egészségügyi szakdolgozó: ápoló, szakápoló, mentőápoló, mentőtiszt, diplomás ápoló, gyógytornász,
védőnő, dietetikus, okleveles egyetemi ápoló, egészségügyi asszisztens (OKJ), szakasszisztens,
közegészségügyi-járványügyi felügyelő, népegészségügyi ellenőr,
f ) katona-egészségügyi egyéb diplomás személy: orvos, fogorvos, gyógyszerész, pszichológus, klinikai
szakpszichológus,
g) egészségügyi képesítésű műveleti katona: polgári egészségügyi végzettséggel, szakképesítéssel
rendelkező katona, aki e  rendelet szerinti egészségügyi szakkiképzés révén, Magyarországon és
külföldön a  békeműveletek során és műveleti területeken végrehajtott, valamint egyéb okból elrendelt
katonai tevékenységek közben bekövetkezett különböző sérülések, betegségek felismerésére, a  harctéri
sebesültellátásra, az  életmentő feladatok végrehajtásra alkalmas az  5.  mellékletben meghatározottaknak
megfelelően.
2. § (1) A  harctéri életmentő katona (a  továbbiakban: HÉK) egészségügyi szakkiképzés hetven órás tanfolyam rendszerű
szakkiképzés keretében, magyar nyelven, tanfolyamonként legfeljebb tizenöt fő részvételével valósul meg.
A  szakkiképzési idő magába foglalja az  elméleti és gyakorlati foglalkozásokat, valamint a  tanfolyamközi- és
záróvizsgát.
(2) A HÉK egészségügyi szakkiképzés követelményeit az 1. melléklet tartalmazza.
 (3) A  HÉK egészségügyi szakkiképzés elvégzéséről az  eredményes záróvizsgát követően a  6.  melléklet szerinti minta
alapján magyar, más országból delegált személyek részére angol és magyar nyelvű igazolást kell kiadni. Az abban
meghatározott minősítés megjelölése: harctéri életmentő katona.
(4) Az igazolás alapján a tevékenység a záróvizsga időpontjától számított két évig végezhető. Az igazolás érvényessége
egy harminchat órás tanfolyam 1.  mellékletben meghatározott követelményeinek eredményes teljesítése esetén
újabb két évre meghosszabbítható.
(5) Az  igazolás érvényessége a  harminchat órás tanfolyam elvégzése nélkül, a  Magyar Honvédség (a  továbbiakban:
MH) egészségügyi főnök döntése alapján, szolgálati érdekből egy alkalommal, további három hónappal
meghosszabbítható. Ennek leteltét követően csak a  (4)  bekezdésben meghatározott feltételek teljesítése esetén
hosszabbítható meg az igazolás érvényessége.
(6) A HÉK egészségügyi szakkiképzést az MH Egészségügyi Központban kell végrehajtani.
3. § A HÉK egészségügyi szakkiképzésen való részvétel feltételei:
a) a jelölt közvetlen szolgálati előjárójához írásban benyújtott részvételi szándéknyilatkozata,
b) egységes alapkiképzésen vagy a  nem katonai oktatási intézményben végzett tiszti, altiszti állományba vett
személyek részére szervezett tanfolyamrendszerű felkészítésen való részvétel,
c) honvédelmi szerv vagy rendvédelmi szerv állományában eltöltött legalább 6 hónap szolgálati viszony,
d) honvédelmi szerv vagy rendvédelmi szerv parancsnokának javaslata, és
e) honvédelmi szerv állományába tartozó kiképzendő személyek részére a  honvédek alkalmassági feltételeit
meghatározó HM rendeletben előírt egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság.
4. § (1) A  harctéri mentőkatona (a  továbbiakban: HMK) egészségügyi szakkiképzés hatszázhatvanhárom órás tanfolyam
rendszerű szakkiképzés keretében, magyar nyelven, nemzetközi szakkiképzés esetében angol nyelven,
tanfolyamonként legfeljebb tíz fő részvételével, igény szerint több ütemben kerül végrehajtásra. Az  egészségügyi
szakkiképzés magába foglalja az elméleti és gyakorlati foglalkozásokat, valamint a tanfolyamközi és a záróvizsgát.
(2) A HMK egészségügyi szakkiképzés követelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
 (3) A HMK egészségügyi szakkiképzés sikeres elvégzéséről, az eredményes záróvizsgát követően a 6. melléklet szerinti
minta alapján magyar, nemzetközi egészségügyi szakkiképzés esetén angol és magyar nyelvű igazolást kell kiadni.
Az abban meghatározott minősítés megjelölése: harctéri mentőkatona.
(4) Az  igazolás alapján a tevékenység a záróvizsga időpontjától számított két évig végezhető. Az  igazolás egy hetven
órás tanfolyam 2.  mellékletben meghatározott követelményeinek eredményes teljesítése esetén újabb két évre
meghosszabbítható.
(5) Az  igazolás érvényessége a  hetven órás tanfolyam elvégzése nélkül, az  MH egészségügyi főnök döntése alapján,
szolgálati érdekből egy alkalommal, további hat hónappal meghosszabbítható. Ennek leteltét követően csak
a (4) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítése esetén hosszabbítható meg az igazolás érvényessége.
(6) A  HMK egészségügyi szakkiképzésen való részvétel alapfeltétele a  3.  §-ban foglaltakon túl nemzetközi tanfolyam
esetén katonai szakanyaggal bővített, legalább alapfokú, önálló nyelvhasználói szintű angol nyelvismeret.
(7) A  HMK egészségügyi szakkiképzést az  MH Egészségügyi Központ szervezésében, az  MH egészségügyi főnök által
meghatározott helyszíneken kell végrehajtani.
5. § (1) A  műveleti egészségügyi specialista (a  továbbiakban: MES) egészségügyi szakkiképzés kilencszáznegyvenhárom
órás tanfolyam rendszerű szakkiképzés keretében, magyar nyelven, nemzetközi szakkiképzés esetében angol
nyelven, tanfolyamonként legfeljebb tíz fő részvételével, igény szerint több ütemben kerül végrehajtásra.
Az egészségügyi szakkiképzés magába foglalja az elméleti és gyakorlati foglalkozásokat, valamint a tanfolyamközi
és a záróvizsgát.
(2) A MES egészségügyi szakkiképzés követelményeit a 3. melléklet tartalmazza.
 (3) A MES egészségügyi szakkiképzés sikeres elvégzéséről, az eredményes záróvizsgát követően a 6. melléklet szerinti
minta alapján magyar, nemzetközi szakkiképzés esetén angol és magyar nyelvű igazolást kell kiadni. Az  abban
meghatározott minősítés megjelölése: műveleti egészségügyi specialista.
(4) Az  igazolás alapján a tevékenység a záróvizsga időpontjától számított két évig végezhető. Az  igazolás egy hetven
órás tanfolyam 3.  mellékletben meghatározott követelményeinek eredményes teljesítése esetén újabb két évre
meghosszabbítható.
(5) Az  igazolás érvényessége a  két hetes tanfolyam elvégzése nélkül, az  MH egészségügyi főnök döntése alapján,
szolgálati érdekből egy alkalommal, további hat hónappal meghosszabbítható. Ennek leteltét követően csak
a (4) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítése esetén hosszabbítható meg az igazolás érvényessége.
(6) A  MES által, katonai feladat végrehajtása közben közreműködő személyeken, Magyarországon és külföldön
békeműveletek során és műveleti területen, valamint egyéb okból elrendelt katonai tevékenységek közben
alkalmazható hatóanyagok listáját a 4. melléklet tartalmazza.
(7) A MES egészségügyi szakkiképzésen való részvétel alapfeltétele a 3. §-ban foglaltakon túl
a) érettségi, de legalább középfokú végzettség,
b) a  különleges műveleti beosztást betöltők esetén a  Honvéd Vezérkar főnökének intézkedésében
meghatározott különleges műveleti kiválasztó alapképzés sikeres végrehajtása,
c) nemzetközi tanfolyam esetén katonai szakanyaggal bővített, legalább alapfokú, önálló nyelvhasználói szintű
angol nyelvismeret.
 (8) A  MES egészségügyi szakkiképzést az  MH Egészségügyi Központ szervezésében, az  MH egészségügyi főnök által
meghatározott helyszíneken kell végrehajtani. 6. § (1) Az egészségügyi képesítésű műveleti katona (a továbbiakban: EKMK) egészségügyi szakkiképzés, magyar nyelven,
nemzetközi továbbképzés esetén, angol nyelven, tanfolyamonként legfeljebb tíz fő részvételével, igény szerint
több ütemben kerül végrehajtásra. Az  egészségügyi szakkiképzés magába foglalja az  elméleti és gyakorlati
foglalkozásokat, valamint a záróvizsgát.
(2) Az EKMK az 5. mellékletben meghatározottaknak megfelelően végezheti tevékenységét.
 (3) Az  EKMK egészségügyi szakkiképzés sikeres elvégzéséről, az  eredményes záróvizsgát követően a  6.  melléklet
szerinti minta alapján magyar, nemzetközi egészségügyi szakkiképzés esetén angol és magyar nyelvű igazolást kell
kiadni. Az abban meghatározott minősítés megjelölése: egészségügyi képesítésű műveleti katona, az egészségügyi
szakkiképzés szerinti külön megnevezéssel.
(4) Az  igazolás alapján a  tevékenység a  záróvizsga időpontjától számított öt évig végezhető, amely szintentartó,
ismeretbővítő tanfolyam követelményeinek eredményes teljesítése esetén újabb öt évre meghosszabbítható.
(5) Az igazolás érvényessége a (4) bekezdésben meghatározott tanfolyam elvégzése nélkül, az MH egészségügyi főnök
döntése alapján, szolgálati érdekből egy alkalommal, további hat hónappal meghosszabbítható. Ennek leteltét
követően csak a  (4)  bekezdésben meghatározott feltételek teljesítése esetén hosszabbítható meg az  igazolás
érvényessége.
(6) Az EKMK egészségügyi szakkiképzésen való részvétel alapfeltétele nemzetközi tanfolyam esetén a 3. § a), b), d) és
e) pontjában foglaltakon túl a katonai szakanyaggal bővített, legalább alapfokú, önálló nyelvhasználói szintű angol
nyelvismeret.
(7) Az EKMK egészségügyi szakkiképzést az MH Egészségügyi Központban kell végrehajtani.
7. § Nemzetközi tanfolyamon, valamint e  rendelet hatálybalépése előtt két éven túl hazai tanfolyamon HMK témájú
szakkiképzésben részesült és eredményes záróvizsgát tett személynek az  e  rendelet szerinti tevékenység
végezéséhez a 2. mellékletben meghatározott követelmények alapján különbözeti vizsgát kell tennie. A minősítés
megjelölése: harctéri mentőkatona.
8. § Nemzetközi tanfolyamon, valamint e  rendelet hatálybalépése előtt két éven túl hazai tanfolyamon MES témájú
szakkiképzésben részesült és eredményes záróvizsgát tett személynek az  e  rendelet szerinti tevékenység
végezéséhez kétszáznyolcvan órás ismeretfrissítő, ismeretbővítő egészségügyi szakkiképzést követően a  3. és
4.  mellékletben meghatározott követelmények alapján különbözeti vizsgát kell tennie. A  minősítés megjelölése:
műveleti egészségügyi specialista.
9. § HMK témájú egészségügyi szakkiképzésben részesült és eredményes záróvizsgát tett személynek a MES minősítés
megszerzéséhez, a  3. és 4.  mellékletben meghatározott követelmények alapján kétszáznyolcvan órás kiegészítő
tanfolyam elvégzését követően különbözeti vizsgát kell tennie. A  minősítés megjelölése: műveleti egészségügyi
specialista.
10. § Az  e  rendeletben végrehajtott egészségügyi szakkiképzésekkel kapcsolatos valamennyi feladat végrehajtásáért,
azok nyilvántartásának ellenőrzéséért az MH egészségügyi főnök felel.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
12. § Hatályát veszti a  katonai feladat végrehajtása közben elvégezhető egészségügyi tevékenységek és ezek
elvégzéséhez szükséges szakkiképzés követelményeiről szóló 15/2012. (VII. 30.) HM rendelet.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1200/2014. (IV. 1.) Korm. határozata egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról.
1. A Kormány
a) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a  továbbiakban: Vtv.) 36.  § (2)  bekezdés c) és e)  pontja,
valamint 36.  § (3)  bekezdése alapján úgy dönt, hogy az  1.  mellékletben felsorolt, állami vagyonba tartozó
ingatlanok ingyenesen a Magyar Protestáns Tanulmányi Alapítvány, illetve a megjelölt helyi önkormányzatok
(a továbbiakban együtt: kedvezményezett) tulajdonába kerüljenek,
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az  1.  mellékletben felsorolt kedvezményezettekkel a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba
történő bejegyzésére alkalmas szerződés (a továbbiakban: szerződés) – e határozat közzétételét követő hat
hónapon belül – megkötésre kerüljön.
2. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy a szerződések megkötése előtt az MNV Zrt. a Polgári Törvénykönyv szerinti jóhiszemű eljárásnak,
együttműködési és tájékoztatási kötelezettségnek eleget téve tájékoztassa a  kedvezményezetteket az  ingatlanra
vonatkozó terhekről, korlátozásokról, a folyamatban lévő eljárásokról és az egyéb jogi természetű ügyekről, valamint
adja át az ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló dokumentumokat.
3. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  szerződések – a  tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelményeken
túlmenően – tartalmazzák azt is, hogy:
a) a kedvezményezett – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az  ingatlan környezeti
állapotának felmérését, kármentesítését, illetve, ha az  ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles,
akkor a  szükséges engedélyek megszerzését, az  ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben
esetlegesen felmerülő általános forgalmi adó megtérítését;
b) a kedvezményezett az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) a kedvezményezett vállalja, hogy az  ingatlan vonatkozásában az  állammal szemben semmilyen követelést
nem támaszt;
d) a bérbeadással vagy más jogcímen hasznosított ingatlan esetében a  kedvezményezett vállalja a  fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a  tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást;
e) a kedvezményezett vállalja, hogy a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvtv.)
13.  § (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló beszámolási
kötelezettségének – a szerződés hatálybalépését követő évtől kezdődően – minden év december 31. napjáig
írásban tesz eleget;
f ) amennyiben a  kedvezményezett az  e)  pontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az  ingatlanok
szerződésben rögzített bruttó forgalmi értékének 5 százalékát mint késedelmi kötbért köteles az  MNV Zrt.
erre vonatkozó felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül megfizetni;
g) az ingatlant az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint a  kedvezményezett az  1.  mellékletben és
a szerződésben az adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani;
h) ha a  kedvezményezett a  g)  pontban foglalt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget,
az  MNV Zrt. az  Nvtv. 13.  § (7) és (8)  bekezdésének megfelelően jár el, azzal, hogy a  kedvezményezett
a  nemteljesítési kötbért köteles a  felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül az  MNV Zrt.-nek
megfizetni;
i) a kedvezményezett vállalja azon külön feltételek teljesítését, amelyekhez a vagyonkezelő, annak felügyeleti
szerve, a  védettség jellege szerinti miniszter vagy a  sportigazgatási szerv az  ingyenes tulajdonba adáshoz
szükséges hozzájáruló nyilatkozat kiadását kötötte.
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  Budapest I. ker. 6696/2/A helyrajzi számú, Budapest II. ker. 23809/6 helyrajzi számú és a  Budapest II. ker.
23807/6 helyrajzi számú ingatlanok vonatkozásában Budapest Főváros Önkormányzatával a  tulajdonátruházási
szerződés megkötésére akkor kerüljön sor, ha Budapest Főváros Önkormányzata a Ludovika Campus – Kelenföldipályaudvar projekt keretében vállalt kötelezettségeit maradéktalanul teljesíti, valamint ha a Műcsarnok épületének
helyt adó Budapest XIV. ker. 29732/1 helyrajzi számú ingatlan Budapest Főváros Önkormányzata tulajdonában lévő
tulajdoni hányada állami tulajdonba kerül.
5. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  Budapest XII. ker. 9402 helyrajzi számú ingatlan vonatkozásában a  Magyar Protestáns Tanulmányi
Alapítvánnyal a  tulajdonátruházási szerződés megkötésére akkor kerüljön sor, ha az  MNV Zrt. és a  Magyar
Protestáns Tanulmányi Alapítvány között létrejött – 640754-2002/0100 számú – vagyonkezelési szerződésből
eredő követeléseikkel a  felek az  ingyenes tulajdonba adást megelőzően kölcsönösen elszámolnak egymással és
ha a Magyar Protestáns Tanulmányi Alapítvány külön nyilatkozatban kijelenti, hogy az állammal és az MNV Zrt.-vel
szemben a vagyonkezelési jogviszony megszüntetése kapcsán semmiféle követelést nem támaszt.
6. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az Alap 1096 helyrajzi számú, a Jászapáti 2662 helyrajzi számú, a Maglód 1136 helyrajzi számú, a Somogyacsa
237 helyrajzi számú, a  Szentendre 1245/12/A/6 helyrajzi számú, a  Tiszadada 453 és 454 helyrajzi számú és
a  Vasszentmihály 69/1 helyrajzi számú ingatlanok esetében a  szerződés – a  3.  pontban meghatározottakon felül
– tartalmazza azt is, hogy annak hatálybalépését követően az érintett önkormányzatok helyt állnak az  ingatlannal
kapcsolatos, öröklésből származó vagyoni jellegű követelés vonatkozásában, és az  örökössel való elszámolás
tekintetében semmilyen igényt nem támasztanak az  MNV Zrt.-vel vagy az  állam bármely más képviselőjével
szemben.
7. A Kormány
a) a Vtv. 36.  § (2)  bekezdés e)  pontja, valamint 36.  § (3)  bekezdése alapján úgy dönt, hogy a  2.  mellékletben
felsorolt vagyonelemek ingyenesen a  Magyar Tudományos Akadémia tulajdonába kerüljenek a  Magyar
Tudományos Akadémiáról szóló 1994. évi XL. törvény 1.  § (1)  bekezdésében és 3.  § (1)  bekezdés b), h) és
k) pontjában meghatározott feladatok megvalósításának elősegítése érdekében;
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján intézkedjen, hogy a 2. mellékletben felsorolt
ingóságok tulajdonba adásáról szóló szerződés – e  határozat közzétételét követő hat hónapon belül –
a Magyar Tudományos Akadémiával megkötésre kerüljön.
8. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  7.  pont szerinti szerződés – a  tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi
követelményeken túlmenően – tartalmazza azt is, hogy:
a) az átadandó ingóságok per-, teher- és igénymentesek;
b) a Magyar Tudományos Akadémia vállalja, hogy az ingyenesen tulajdonába kerülő ingóságok vonatkozásában
a  tulajdonba adással és az  ingóságok műszaki és egyéb állapotával kapcsolatban az  állammal szemben
semmilyen követelést nem támaszt, és az  átadott ingóságok rendeltetésszerű használatra való
alkalmasságáról a későbbi felhasználás során gondoskodik;
c) a  Magyar Tudományos Akadémia vállalja, hogy az  átruházott vagyon hasznosításáról a  megállapodás
hatálybalépését követően – a  2.  mellékletben felsorolt ingóságok elhasználódási ideje alatt vagy azok
selejtezésének időpontjáig, illetve amíg az ingóságok a Magyar Tudományos Akadémia tulajdonában állnak,
de legfeljebb tizenöt évig – minden év december 31. napjáig írásban tájékozatja az MNV Zrt-t.
9. Az 1. és 7.  pontban meghatározott szerződések csak abban az  esetben köthetők meg, ha a  kedvezményezett
a  szerződés általa történő aláírásának időpontjában az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178.  §
32.  pontja szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisban nyilvántartott köztartozásmentes adózónak
minősül, és az  MNV Zrt.-vel szemben lejárt tartozással nem rendelkezik. A  köztartozásmentes adózói minőségét
a kedvezményezett az állami adó- és vámhatóság által 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja, vagy
szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban, és erről a szerződés megkötését megelőzően nyilatkozik.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: közzétételt követő hat hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök