text:
1648/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a térítésmentes mezőgazdasági vízszolgáltatás biztosítása érdekében szükséges forrás biztosításáról, valamint a vízügyi igazgatási szervek 2016. április 1. és augusztus 31. közötti időszakban jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvíz, belvíz, és helyi vízkár elleni, valamint vízminőség védekezési tevékenységének finanszírozásáról, továbbá a vízgazdálkodási társulatok 2013. vízkár-elhárítási védekezési költségeinek megtérítéséről.
1. A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
17. §-ában és a 4. melléklet 2. pontjában meghatározott jogkörében eljárva hozzájárul a vízügyi igazgatási szervek
2016. április 1. és augusztus 31. közötti időszakban jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvíz, belvíz és helyi
vízkár elleni, valamint vízminőség védekezési tevékenységének finanszírozásához, továbbá a  vízgazdálkodási
társulatok 2013. évi vízkár-elhárítási védekezési költségeinek megtérítése céljából jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet,
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 50. Víz-,
környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás jogcímcsoportnak 269,2 millió forint összeggel történő túllépését.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. A Kormány egyetért azzal, hogy a  térítésmentes mezőgazdasági vízszolgáltatás biztosításának finanszírozására
egyszeri jelleggel 765,6 millió forint összegben kerüljön sor, és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
a  forrás rendelkezésre állásáról a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím,
1. Működési költségvetés előirányzat csoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1714/2017. (X. 3.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Összevont szakellátás jogcíme 2018. előirányzatának, valamint a többletkapacitás-befogadások teljesítményének finanszírozására meghatározott összeg megemeléséről.
A Kormány
 a) a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
12. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport, 18. Összevont szakellátás jogcím 591 273 000 forinttal történő megemelését az 1. melléklet szerint;
b) a  Kvtv. 12.  § (3)  bekezdésében biztosított jogkörében 591 273 000 forinttal megemeli a  többletkapacitásbefogadások teljesítményének finanszírozására a Kvtv. 15. § (2) bekezdésében meghatározott összeget.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. január 2.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2009. (VII. 23.) ÖM rendelete a tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvány beszerzésére vonatkozó szabályokról.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. §-a (2) bekezdésének 15. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló
132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának c) pontjában
meghatározott feladatkörömben a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) a tűzoltó technikai terméket, illetve
b) a tűz- vagy robbanásveszélyes készüléket, gépet, be
rendezést (a továbbiakban együtt: termék) gyártó, forgalmazó magánszemélyekre, jogi személyekre, magán- és jogi személyek jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteire.
2. § A termék tanúsítását külön jogszabályban foglaltak szerint kijelölt tanúsító szervezet végezheti, jogszabály,
honosított harmonizált szabvány vagy műszaki követelmény előírásai szerint. Ezek hiányában a tűzvédelmi biztonságossági műszaki követelményeket az Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: OKF)
állapítja meg.
3. § (1) A tanúsítvány kiadásához szükséges vizsgálat elvégeztetéséről, valamint a tanúsítvány beszerzéséről a gyártó
vagy forgalmazó köteles gondoskodni.
(2) Az e rendeletben meghatározott technikai jellegű
előírásoknak nem kell megfelelnie az olyan terméknek,
amelyet az Európai Unió valamely tagállamában vagy
Törökországban állítottak elő, illetve hoztak forgalomba,
vagy az európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak elő, az ott
irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az
irányadó előírások az emberi egészség és élet védelme
tekintetében az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak. Az emberi egészség és élet védelmének érdekében az egyenértékűség vizsgálatára az OKF
jogosult.
4. § (1) A hazai vizsgálat és tanúsítás elvégzésére vonatkozó
megrendelésnek tartalmaznia kell
a) a termék, technológia megnevezését; b) a termék típusát, azonosító jelét vagy jelzetét;
c) a gyártó nevét, címét, cégkivonatát; d) a tanúsítványt megrendelő nevét, címét, cégkivonatát;
e) a megrendelő képviseletére felhatalmazott személy(ek)
nevét. (2) A tanúsító szervezet részére az eljáráshoz szükséges
mintát, műszaki dokumentációt, illetőleg a helyszíni vizsgálat lehetőségét biztosítani kell.
(3) A tanúsító szervezet szükség esetén kiegészítő műszaki dokumentációt és az elbíráláshoz szükséges vizsgálati jegyzőkönyvet is kérhet.
(4) A tanúsító szervezet a rendelkezésére bocsátott
dokumentációt köteles üzleti titokként kezelni.
5. § (1) A termék tűzvédelmi megfelelőségéről a tanúsító
szervezet tanúsítványt ad ki.
(2) A tanúsítványnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a tanúsító szervezet nevét, címét, jelét, engedély
számát;
b) a tanúsítvány azonosító jelét;
c) a tanúsító szervezet kijelölésére való utalást;
d) a tanúsítást megrendelő nevét, címét;
e) a tanúsított termék technológia megnevezését;
f) a tanúsított termék típusát, azonosító jelét vagy jelzetét;
g) a gyártó nevét, címét;
h) a vizsgálat során figyelembe vett jogszabály, szab
vány, műszaki követelmények előírásait;
i) a vizsgálatot végző laboratórium(ok) nevét, címét;
j) a technológia leírását, műszaki adatait;
k) az ellenőrzések gyakoriságát;
l) a műszaki dokumentáció azonosító jelét;
m) a termék biztonságos alkalmazásának feltételeit;
n) a tanúsítvány kiadásának napját, érvényességének
határidejét;
o) a tanúsító szervezet aláírásra jogosult képviselőjé
nek nevét, beosztását. 6. § (1) A tanúsítvány csak akkor adható ki, ha a termék
megfelel jogszabály, honosított harmonizált szabvány
vagy műszaki követelmény előírásainak.
(2) A tanúsítvány a kiállítása napjától számított öt évig
érvényes.
(3) A tanúsítvány érvényét veszti, ha a termék a vizsgálati dokumentációtól vagy a vizsgálati mintadarabtól eltér.
(4) A tanúsítvány visszavonható, ha a műszaki fejlődés
során olyan új adatok, tények válnak ismertté, amelyek
konstrukciós változtatást, illetve a gyártás, forgalmazás,
alkalmazás megszüntetését indokolttá teszik.
(5) A tanúsító szervezet köteles közölni a megrendelővel a tanúsítvány kiadása megtagadásának és visszavonásának indokát.
(6) Ha a tanúsító szervezet a tanúsítvány érvénytelenséget megállapítja, erről köteles tájékoztatni az OKF-et.
7. § A tanúsító szervezet köteles a tanúsítvány egy példányát az érvényességi ideje lejártát követő 10 évig megőrizni a hozzá tartozó dokumentációval együtt.
8. § A tanúsító szervezet a tanúsítást – az annak során felmerülő költségek figyelembevételével – díjazás ellenében
végzi.
9. § A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló 98/48/EK irányelvvel módosított 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt
egyeztetése megtörtént.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a tűzvédelmi megfelelőségi tanúsítvány beszerzésére vonatkozó szabályokról szóló 15/2004.
(V. 21.) BM rendelet. Ez a bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
21/2015. (IX. 18.) ORFK utasítása a Rendőrségi Igazgatási Központ épületébe történő be- és kiléptetés szabályairól, a belső rend és biztonság fenntartásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1)  bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Rendőrségi Igazgatási Központ épületébe történő be- és kiléptetés
szabályainak megállapítása, valamint a belső rend és biztonság fenntartása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Ezen utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban:
Rendőrség), valamint annak személyi állományára (a továbbiakban: személyi állomány).
2. Értelmező rendelkezések 2. Ezen utasítás alkalmazásában:
a) állandó belépési engedély: a Rendőrségi Igazgatási Központ épületébe (a továbbiakban: RIK épület) történő
állandó belépésre jogosító, sorszámmal és névvel ellátott plasztikkártya, amellyel a jogosultat ezen utasításban
meghatározott humánigazgatási szakszolgálat látja el;
b) biztonsági rendszer: a beléptető-, a tűzjelző-, az objektumvédelmi videó-, a rendszámfelismerő rendszer,
a központi vezérlések és a zsilip alrendszer, valamint ezek elemei;
c) biztonsági rendszer üzemeltetője: a Budapesti Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: BRFK) Gazdasági
Igazgatóság Informatikai Osztálya;
d) egyszerűsített regisztráció: a beléptetést megelőzően ezen utasításban egyszerűsített regisztrációval történő
belépésre jogosultként meghatározott személy nevének és az e jogosultsági körbe tartozását igazoló
igazolvány vagy okirat számának elektronikus dokumentálása, amely alapján a napi belépési engedély
kiadható;
e) felszíni parkoló: az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) díszburkolata és a BRFK kapujánál
kiépített parkolók összessége;
f ) kísérő személy: a személyi állomány tagja, aki a RIK épületbe állandó belépési engedéllyel nem rendelkező
személyek épületben történő közlekedéséért, valamint e személyek részére kiállított belépőkártyák
jól láthatóan történő viselésért felel;
g) mélygarázs parkoló: a RIK épület –1. és –2. szintjén elhelyezkedő, számozott és felfestett gépjárműparkoló;
h) napi belépési engedély: az 1. melléklet szerinti, a RIK épületbe egyszeri belépésre jogosító, sorszámmal ellátott
plasztikkártya, amely a belépni szándékozó személy személyazonosságának az épület információs pultjánál
történő dokumentálását követően kerül kiadásra;
i) objektumőrség: a BRFK Rendészeti Szervek Közrendvédelmi Főosztály Központi Objektumvédelmi Osztály
RIK épületének őrzési feladatait ellátó hivatásos és közalkalmazotti állománya;
j) objektumőrség parancsnoka: a BRFK Rendészeti Szervek Közrendvédelmi Főosztály Központi Objektumvédelmi
Osztály vezetője;
k) önkormányzati parkoló: az ORFK főbejáratával szemközti lánckordonnal leválasztott rendőrségi használatú
gépjárműparkoló;
l) regisztráció: a beléptetést megelőzően – a 2. melléklet szerinti formanyomtatvány kitöltését követően –
a belépni szándékozó személy nevének és a személyazonosításra alkalmas fényképes igazolványa számának
elektronikus dokumentálása, amely alapján a napi belépési engedély kiadható;
m) rendkívüli esemény: objektum elleni támadás, természeti katasztrófa (villámcsapás, ár- és belvíz, földrengés),
tűz, robbanás, tartós áramszünet, biztonsági rendszer meghibásodása, a központi számítógépes rendszer,
illetve szerver elleni támadás, fegyverhasználat, szökés, hivatalos személy elleni erőszak, vétlen lövés, gyanús
csomag, tárgy feltalálása, illetéktelen behatolás, objektum közvetlen közelében kialakuló csoportosulás;
n) üzemeltetésért felelős szervezeti elem: a Készenléti Rendőrség (a továbbiakban: KR) Gazdasági Igazgatóság
Gazdasági Ellátó Központ Üzemeltetési Osztály RIK Alosztály.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. Közös rendelkezések 3. A RIK épületének objektumparancsnoka a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes.
4. Az objektumparancsnoki feladatokat
a) az objektumparancsnok távollétében vagy akadályoztatása esetén az ORFK Rendészeti Főigazgatóság
Közrendvédelmi Főosztály vezetője;
b) hivatali munkaidőn kívül – a megtett intézkedéseinek az objektumparancsnok részére haladéktalanul történő
jelentése mellett – az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Ügyeleti Főosztály Ügyeleti Osztály (a továbbiakban:
ORFK Főügyelet) ügyeletvezetője látja el.
5. A RIK épületbe belépő, illetve a RIK épületben tartózkodó személyekkel szemben a be- és kilépés, valamint
benntartózkodás szabályait a Rendőrség RIK épületben dolgozó tagjainak – a feladatkörük szerint rájuk háruló
mértékben – érvényesíteniük kell.
6. A RIK épület külső és belső területeinek biztonsága, a be- és kiléptetések ellenőrzése, illetve regisztrálása érdekében
a RIK épületben biztonsági rendszert kell működtetni.
7. A Rendőrség Iratkezelési Szabályzata (a továbbiakban: RISZ) rendelkezései szerint kezeli és tárolja
a) az objektumőrség
aa) a kulcsdobozokat,
ab) a napi belépési engedélyeket,
ac) a be- és kiléptetéssel kapcsolatos dokumentumokat,
ad) az elektronikus nyilvántartásokat;
b) a humánigazgatási szakszolgálatok az állandó belépési engedélyeket és az azokkal kapcsolatos
dokumentumokat;
c) a biztonsági rendszer üzemeltetője a be- és kilépésre vonatkozó adatokat.
8. Szabálysértési, kártérítési, fegyelmi vagy büntetőeljárásban történő felhasználás, valamint a szolgálati gépjárművek
rendeltetésszerű használatának ellenőrzése céljából a kulcsdoboz-nyilvántartásba, az állandó és a napi belépési
engedélyekkel kapcsolatos regisztrációba jogosult betekinteni, illetve a szolgálati gépjárművek rendszámfelismerő
rendszer által archivált adatairól (a gépjármű forgalmi rendszáma, az üzemeltető szerv, jogosultság címe, be- és kilépés
időpontja, parkolóhely megjelölése) – az 1 év megőrzési időn belül – jogosult információt kérni:
a) az országos rendőrfőkapitány és helyettesei;
b) az objektumparancsnok;
c) az érintett személy a saját adatairól;
d) az objektumőrség állományilletékes parancsnoka;
e) az objektumőrség parancsnoka;
f ) a szervezeti egységek és elemek vezetői saját állományukra vonatkozóan;
g) a szervezeti egységek állományilletékes parancsnoka által erre feljogosított személy az érintett szervezeti
egység állományára vonatkozóan;
h) a biztonsági rendszer üzemeltetőjének vezetője;
i) az a)–h) alpontban foglalt személyek által írásban adott felhatalmazás alapján – kizárólag e témakörben –
az ellenőrzésre feljogosított személyek. 4. A RIK épületbe állandó belépési engedély nélkül történő be- és kiléptetés, valamint az ehhez kapcsolódó
kísérési kötelezettségek
9. A RIK épületbe be- és kilépést igazolvány felmutatása nélkül, továbbá kísérés nélkül a RIK épületben való tartózkodást
a következő személyek számára kell biztosítani:
a) a köztársasági elnök;
b) a miniszterelnök;
c) az Országgyűlés elnöke;
d) az Alkotmánybíróság elnöke;
e) a Kúria elnöke;
f ) a belügyminiszter;
g) a legfőbb ügyész és helyettesei;
h) a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) államtitkárai;
i) az országos rendőrfőkapitány és helyettesei.
10. Az egyszerűsített regisztrációt követően a RIK épületbe be- és kilépést, valamint kísérés nélkül a RIK épületben
tartózkodást a következő személyek számára kell biztosítani:
a) a Kormány tagjai;
b) a BM helyettes államtitkárai;
c) az Alkotmánybíróság tagjai;
d) az Állami Számvevőszék elnöke;
e) a Kúria elnökhelyettese;
f ) az alapvető jogok biztosa és helyettesei, valamint a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
vezetője;
g) az országgyűlési, valamint a magyar európai parlamenti képviselők;
h) a BM Rendészeti Államtitkárság főosztályvezetői;
i) a Független Rendészeti Panasztestület elnöke és tagjai, valamint az általuk írásban erre felhatalmazott,
a  Független Rendészeti Panasztestülettel közszolgálati jogviszonyban álló munkatársai, a felhatalmazásuk
felmutatása esetén;
j) a Honvéd Vezérkar főnöke;
k) a Rendőrség, valamint a Határőrség nyugállományú tagjai;
l) a 9. pontban felsoroltak kíséretében levő személyek;
m) a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója és igazgatói, a Büntetés-végrehajtás Országos
Parancsnokság parancsnoka és helyettesei, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke és elnökhelyettesei,
a Terrorelhárítási Központ főigazgatója és igazgatói, a Nemzeti Védelmi Szolgálat főigazgatója és igazgatói;
n) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok vezetői és helyetteseik;
o) az Országos Bírósági Hivatal vezetője és helyettesei;
p) az Országgyűlési Őrség állománya;
q) a Rendőrség állandó belépési engedéllyel nem rendelkező tagjai;
r) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar hallgatói és a rendészeti szakközépiskolák tanulói
a tanulmányaikkal összefüggő feladatok ellátása, valamint humánigazgatási vagy gazdasági ügyeik intézése
érdekében.
11. Az egyszerűsített regisztrációt követően a RIK épületbe be- és kilépést, valamint kíséréssel a RIK épületben tartózkodást
a következő személyek számára kell biztosítani:
a) a főpolgármester és a polgármesterek;
b) a feladatkörében eljáró ügyész;
c) a feladatkörében eljáró bíró;
d) a belépési céljának megjelölésével, a folyamatban lévő, általa képviselt üggyel kapcsolatos tevékenység
végzése céljából eljáró ügyvéd;
e) az alapvető jogok biztosa és helyettesei, valamint a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
vezetője által kiadott írásos meghatalmazással ellátott, feladatkörükben eljáró munkatársak;
f ) a 10. pont m) és n) alpontjában meghatározott szervek állományának tagjai;
g) a Magyar Honvédség tagjai.
12. A BRFK-val szerződésben álló, a RIK épületben található automatákat üzemeltető cégek munkatársai napi belépési
engedély kiállítása mellett, az üzemeltetetésért felelős szervezeti egység által kijelölt kísérő személy felügyelete
mellett végezhetik tevékenységüket.
13. A Magyar Rendvédelmi Kar és a Rendőrségnél képviselettel rendelkező érdek-képviseleti szervek tisztségviselőit
– e minőségükben – a Magyar Rendvédelmi Kar vagy a szakszervezet által kiadott, személyazonosításra alkalmas,
arcképmással ellátott igazolványuk bemutatását és regisztrációt követően kell a RIK épületbe beléptetni, és az
ott-tartózkodásukat kísérés nélkül kell biztosítani.
14. Az ORFK Humánigazgatási Szolgálat Egészségügyi Szakirányító és Hatósági Főosztály Egészségügyi és Pszichológiai
Osztályra, valamint a BRFK Humánigazgatási Szolgálat Egészségügyi Osztályra (a továbbiakban együtt: egészségügyi
osztályok) háziorvosi rendelésre érkező, állandó belépésre nem jogosult személyek – az objektumőrség által
az egészségügyi osztállyal történő egyeztetést követően – a regisztrációt követően a RIK épületbe beléphetnek, és ott
kíséréssel tartózkodhatnak.
15. Az egészségügyi osztályok rendelőibe rendelési időben érkező, a Magyar Honvédség Egészségügyi Központ
igénybevételére jogosító igazolással rendelkező betegeket – az objektumőrség által az egészségügyi osztállyal
történő egyeztetést követően  – a regisztrációt követően kell a RIK épületbe beléptetni, és az ott-tartózkodásukat
kíséréssel kell biztosítani.
16. A fogadó szerv vezetője a 9. pont a)–h) alpontjában meghatározott személyek fogadásakor – igény esetén, előzetes
egyeztetés alapján – felkészített kíséretet köteles biztosítani.
17. A 9. pontban foglalt személyek be- és kilépését az objektumőrség tagja írásban rögzíti.
5. A RIK épületbe állandó belépési engedéllyel történő be- és kiléptetés, csomagbevitel, anyagszállítás,
egyéb tárgyak be- és kivitelének, valamint a RIK épületben állandó belépési engedéllyel történő
tartózkodás rendje
18. Állandó belépési engedélyre jogosultak:
a) azok a személyek, akiknek a munkaköri leírás szerinti szolgálatteljesítési vagy munkavégzési helye a RIK épület;
b) azok a személyek, akiknek a feladat-végrehajtás érdekében indokolt a RIK épületbe állandó bejutás biztosítása;
c) a KR parancsnokának helyettesei, valamint a KR csapatszolgálati törzsében dolgozók;
d) a megyei rendőrfőkapitányok és helyetteseik;
e) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság igazgatója;
f ) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet igazgatója;
g) az Állami Futárszolgálat futárai;
h) a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: PMRFK) rendőrkapitányságainak vezetői;
i) a BRFK rendőrkapitányságainak vezetői, osztályvezetői, valamint hivatalvezetői.
19. Az állandó belépési engedélyt az alábbiak szerint kell a jogosultak részére biztosítani:
a) a 3. melléklet szerinti kék csíkkal ellátott kártyát az ORFK állománya;
b) a 4. melléklet szerinti piros csíkkal ellátott kártyát a BRFK állománya;
c) az 5. melléklet szerinti sárga csíkkal ellátott kártyát a PMRFK állománya;
d) a 6. melléklet szerinti zöld csíkkal ellátott kártyát az egyéb állandó belépési engedélyre jogosult
kapja.
20. Az állandó belépési engedélyek kezeléséért, kiadásáért, cseréjéért, pótlásáért és visszavételéért a RIK épületben
elhelyezett szervek humánigazgatási szakszolgálatai a felelősek. Amennyiben az állandó belépési engedély birtokosa
nem az ORFK, a BRFK vagy a PMRFK állományába tartozik, az állandó belépési engedély kezeléséért, kiadásáért,
cseréjéért, pótlásáért és visszavételéért az ORFK Humánigazgatási Szolgálat a felelős.
21. Amennyiben az állandó belépési engedély kérelmezője nem az ORFK, a BRFK vagy a PMRFK állományába tartozik,
az állandó belépési engedélyt az ORFK Humánigazgatási Szolgálat vezetője részére megküldött – részletes indokolással
ellátott – szolgálati jegy alapján, az objektumparancsnok jóváhagyását követően lehet kiadni. Áthelyezés vagy
a  jogviszony megszűnése esetén az áthelyezési lap, a leszerelési lap, illetve a jogviszony megszűnését igazoló irat
alapján kerül sor annak visszavonására.
22. Az állandó belépési engedélyekkel kapcsolatos adatokat – név, rendfokozat, kártyaszám – objektumvédelmi célból,
illetve a fegyelmi, a szabálysértési, a kártérítési vagy a büntetőeljárás lefolytatása érdekében az engedély
visszavonásától számított 1 évig kell megőrizni.
23. Az állandó belépési engedélyek beszerzéséről és pótlásáról – a humánigazgatási szakszolgálatokkal történő
egyeztetést követően – a BRFK Gazdasági Igazgatósága intézkedik.
24. A kiadott állandó belépési engedélyekre vonatkozó naprakész nyilvántartás vezetése a humánigazgatási szakszolgálat
nyilvántartása alapján a biztonsági rendszer üzemeltetőjének a feladata.
25. A humánigazgatási szakszolgálat az állandó belépési engedély kiadásáról, visszavételéről, cseréjéről, elvesztéséről
vagy megsemmisüléséről írásban értesíti a biztonsági rendszer üzemeltetőjét, amely az állandó belépési engedéllyel
kapcsolatos személyre szóló jogosultságot haladéktalanul rögzíti vagy törli a számítógépes rendszerben.
26. A Rendőrség szerveivel szerződésben álló külső szervezetek állandó belépési engedély iránti kérelmét a velük
szerződésben álló rendőri szervnek kell részletes indokolással az objektumparancsnok felé felterjeszteni. Az állandó
belépési engedély kiadását az objektumparancsnok engedélyezi.
27. Az állandó belépési engedéllyel rendelkező személyek kizárólag a RIK épület főbejáratán, a RIK „B” épület Teve utcai
bejáratán, valamint a garázsbejáraton, a bejáratnál elhelyezett beléptetőrendszeren keresztül – az állandó belépési
engedély kezelését követően – léphetnek be a RIK épületbe, illetve távozhatnak a RIK épületből.
28. Állandó belépési engedéllyel rendelkező, a Rendőrség állományába tartozó személy az állandó belépési engedély
meghibásodása, hiánya esetén szolgálati (munkáltatói) igazolvány felmutatása és napi belépési engedély felvétele
után léphet be, és annak leadását követően távozhat a RIK épületből. Állandó belépési engedéllyel rendelkező,
de nem a Rendőrség állományába tartozó személlyel kapcsolatban az állandó belépési engedély meghibásodása,
hiánya esetén a 6. alcímben foglalt napi belépési engedéllyel történő be- és kiléptetési szabályok szerint kell eljárni.
29. A RIK épület főbejáratán és a RIK „B” épület Teve utcai bejáratán lévő forgóajtókat munkanapokon 18 és 6 óra között,
valamint munkaszüneti és a hivatali szolgálati időrendszer szerinti heti pihenőnapokon zárva kell tartani, kivéve
ha az objektumparancsnok ettől eltérően rendelkezik.
30. A 29. pontban meghatározott lezárás időszaka alatt
a) az állandó belépési engedéllyel rendelkezők a RIK épület főbejáratán telepített kártyaleolvasó használatával
léphetnek, illetve léptethetőek be az épületbe;
b) egyéb személyek beléptetését a bejáratnál lévő kaputelefon használatával az objektumőrség végzi azzal,
hogy a nem rendőrségi dolgozók beléptetését csak két objektumőr együttes jelenlétében lehet végrehajtani.
31. A RIK épületében lévő szervek személyi állománya a RIK épületben munkanapokon 20 és 6 óra között, valamint
munkaszüneti és a hivatali szolgálati időrendszer szerinti heti pihenőnapokon az osztályvezetője vagy annál
magasabb beosztású vezetője engedélyével tartózkodhat.
32. A 31. pont szerinti engedély megadása esetén erről – írásban vagy elektronikus úton – az engedélyező vezető köteles
tájékoztatni az objektumőrség parancsnokát, megjelölve
a) a dolgozó nevét;
b) az állandó belépési engedély számát;
c) a munkavégzés helyéül szolgáló irodát; valamint
d) a felvételre kerülő kulcsdoboz számát.
33. A RIK épületébe állandó belépési engedéllyel rendelkező osztályvezető vagy annál magasabb beosztású vezető
az épületben időkorlátozás nélkül tartózkodhat.
34. Az állandó belépési engedélyt annak jogosultja a RIK épületben köteles jól látható helyen viselni, a kötelezettség
elmulasztása esetén erre az objektumőr köteles felhívni az érintett figyelmét, illetve azt a személyi állomány
vonatkozásában a szolgálati elöljáró, munkáltatói jogkör gyakorlója és az objektumőrség ellenőrizni köteles.
35. Az állandó belépési engedéllyel rendelkező, nem a Rendőrség állományába tartozó személy figyelmét fel kell hívni
a RIK épületbe történő belépésre és tartózkodásra vonatkozó szabályok maradéktalan betartására. Szükség esetén
– az objektumőrség parancsnokának soron kívüli értesítésével egyidejűleg – kezdeményezni kell az érintett épületből
történő eltávolítását.
36. A RIK épületben működő szervezeti egységek és elemek dolgozóját a le- vagy felszerelése, valamint a munkavégzésre
irányuló jogviszonyának megszűnése és létesítése idején – amennyiben már vagy még nem rendelkezik a munkáltató
által kiadott igazolvánnyal, azonban az épületbe való beléptetése a fenti célból szükséges – az objektumőr a személyi
igazolvány és az állományilletékes parancsnok vagy a munkáltatói jogkör gyakorlója írásos parancsának, utasításának
ellenőrzése után, az abban foglalt határnap figyelembevételével, kísérő nélkül a RIK épület főbejáratán – egyszerűsített
regisztrációt követően – belépteti.
37. Leszerelés, jogviszonymegszűnés, valamint áthelyezés esetén a személyi állomány tagja a részére kiadott állandó
belépési engedélyt köteles leadni a humánigazgatási szakszolgálat részére, majd a leszerelő parancs objektumőrnek
történő bemutatását követően léphet ki a RIK épületből.
38. Azokat a helyiségeket, ahol az ott dolgozó személy nem tartózkodik, zárva kell tartani. Az irodák kulcsait a napi
munkaidő lejártát követően kulcsdobozban kell tárolni. A kulcsdobozokat munkaidő után az objektumőrséghez kell
leadni. A kulcsdoboz felvételét, illetve leadását számítógépes rendszerben rögzíteni kell.
39. A kulcsdobozt, valamint az azok felvételéhez szükséges jogosultságot a szervezeti elem – darabszám, illetve név
és kártyaszám szerinti – igénye alapján a biztonsági rendszer üzemeltetője biztosítja.
40. A számítógép vagy az állandó belépési engedély meghibásodása esetén az objektumőrség tagja átadókönyvben
rögzíti a kulcsdobozok át- és visszavételezését aláírás ellenében, az állandó belépési engedély számának egyidejű
feltüntetése mellett. Az állandó belépési engedély hiánya esetén a kulcsdobozokat azon szervezeti elem másik
tagjának kell felvennie vagy leadnia, amelynek az állandó belépési engedély jogosultja is a tagja.
41. A munka befejezésekor a személyes használatú elektromos berendezéseket áramtalanítani kell, a fegyverszoba
helyiségek ajtóit biztonsági kulccsal történő lezárás mellett gyurmalakattal, illetve negatív pecsétnyomóval le kell
pecsételni.
42. Az üzemeltetetésért felelős szervezeti egység köteles az állomány gyanús küldemények – RISZ-ben meghatározottak
szerinti – kezelésével kapcsolatos képzéséről gondoskodni.
43. A RIK épület földszintjén működő Magyar Posta Zrt. postai küldeményeinek, csomagjainak átadását-átvételét a posta
külső bejáratán keresztül az objektumőrség felügyelete mellett kell végrehajtani úgy, hogy a külső ajtó kinyitásakor
az ügyféltérből az épületbe ne lehessen belépni.
44. Az Állami Futárszolgálat futárai a továbbítandó küldemények rakodását a mélygarázs parkolójában a szolgálati
gépkocsi részére kijelölt várakozóhelyen kötelesek végrehajtani.
6. A RIK épületbe napi belépési engedéllyel és a VIP kártyával történő be- és kiléptetés, csomagbevitel,
anyagszállítás, egyéb tárgyak be- és kivitelének, a RIK épületben napi belépési engedéllyel és a VIP kártyával
történő tartózkodás rendje
45. A RIK épületben elhelyezett szervezeti egységekhez vagy elemekhez érkező látogatót vagy hatósági ügyben érkező
személyt (a  továbbiakban: belépni kívánó személy) az 54. pontban foglalt személyi kör kivételével – regisztrációt,
illetve az arra jogosultak esetén egyszerűsített regisztrációt követően – a tárgynapra vonatkozó tartózkodásra
feljogosító napi belépési engedéllyel kell ellátni, melyet az objektumőrség állít ki.
46. A belépni kívánó személy a napi belépési engedélynek a RIK épület főbejáratánál elhelyezett beléptetőrendszeren
történő kezelését követően a RIK épületbe kísérővel – az arra jogosultak esetén kísérés nélkül – léptethető be.
47. A RIK épületben kísérés nélkül tartózkodni jogosult személy napi belépési engedélyét az objektumőrség tagja köteles
kilépéskor a kártyaelvevő készüléken (a továbbiakban: slotbox) kezelni vagy felhívni e személy figyelmét a napi
belépési engedélynek a slotboxon történő kezelésére.
48. A napi belépési engedély csak akkor állítható ki, ha a belépni kívánó személy a 2. mellékletben szereplő
formanyomtatvány kitöltésével nyilatkozott arról, hogy a beléptetéshez szükséges adatainak 30 napig történő
kezeléséhez – objektumvédelmi célból – hozzájárul. A formanyomtatványt az egyszerűsített regisztráció esetén nem
kell kitölteni.
49. Eljárási cselekményre érkező védett tanúk beléptetése során a nyilvántartó füzetbe vagy informatikai alapú
nyilvántartásba személyi adatok helyett az ügyszámot és az eljárási cselekményt végző előadó nevét, beosztási helyét
kell feltüntetni, a védett tanúnak regisztrálnia nem kell.
50. Aki szemmel láthatóan ittas vagy bódult állapotban van, vagy ruházatának, személyes higiéniájának elhanyagolt
volta miatt egészségügyi kockázatot jelenthet, annak a RIK épületbe történő beléptetését az objektumőr megtagadja.
Ha a RIK épületbe ilyen állapotban belépni kívánó személy a Rendőrség állományába tartozik, akkor az objektumőr
– a beléptetés megtagadásával egyidejűleg – annak közvetlen vezetőjét értesíteni köteles.
51. Az országos rendőrfőkapitány és helyettesei, Budapest rendőrfőkapitánya és helyettesei, a PMRFK vezetője
és  a  PMRFK  bűnügyi rendőrfőkapitány-helyettese a titkárságon tárolandó 3 db, a 7. melléklet szerinti mintának
megfelelő VIP (VIP 01, VIP 02, VIP 03) kártyára jogosult.
52. A VIP kártya használatának pontos idejét, használójának nevét és az igénybevétel időpontját dokumentálni kell,
amelyért a jogosult vezető titkársága a felelős.
53. A VIP kártyával beléptetésre kerülő személy a RIK épületben kísérő személlyel közlekedhet.
54. Az igazgatásrendészeti ügyintézésre érkező személy az ügyféltérbe a rendszeresített technikai eszközzel történő
ellenőrzést követően léphet be.
55. Az objektumőrség az ügyfélfogadó teret folyamatosan ellenőrizni köteles, különös figyelmet fordítva az elhagyott
csomagokra, tárgyakra.
56. A RIK épületben belépni kívánó személyt fogadni munkanapokon 07.30-tól 18 óráig lehet, kivéve ha az ettől való
eltérés halaszthatatlan nyomozási cselekmény foganatosítása vagy a rendezvények rendjének biztosításával
kapcsolatos rendőri feladatok tárgyában egyeztető tárgyalás tartása miatt indokolt.
57. Az objektumőrség parancsnoka, távollétében az objektumőrség szolgálatparancsnoka munkanapon 18 óra után,
illetve munkaszüneti és a hivatali szolgálati időrendszer szerinti heti pihenőnapokon indokolt esetben eseti
beléptetést engedélyezhet. Az eseti beléptetésre a beléptetés általános szabályai az irányadók.
58. A RIK épületen belüli kísérésről a fogadó szervezeti egység vagy elem gondoskodik.
59. Amennyiben a belépni kívánó személy a RIK épületen belül több szervezeti egységet vagy elemet is felkeres, a kísérést
végrehajtók a kísért személy átadásakor megfelelő körültekintéssel kötelesek eljárni.
60. A belépni kívánó személyt az engedély kiállítójának tájékoztatni kell, hogy a napi belépési engedélyt jól látható
helyen kell viselnie.
61. A napi belépési engedéllyel rendelkezőnek a RIK épületbe a személyi használatú, valamint a szolgálati tevékenység
végzéséhez szükséges tárgyakon kívül csomagot behozni és onnan kivinni csak a fogadó szervezeti egység vagy elem
előzetes engedélyével, átvizsgálást követően lehet.
62. Az objektumőrség tagjának a be- és kilépő személyeknél – napi belépő kiállítása esetén – technikai eszközzel ruházatés csomagátvizsgálást kell végrehajtania.
63. Közbiztonságra különösen veszélyes eszköz, valamint más, jogszabályba ütköző tárgy feltalálása esetén a szükséges
eljárási cselekményeket az objektumőrség hajtja végre. Jegyzőkönyvet kell készíteni, amennyiben a ruházatés  csomagátvizsgálás során olyan eszköz, tárgy kerül feltalálásra, amely az objektum biztonságát veszélyezteti.
A jegyzőkönyveket a rendszeresített nyilvántartó számmal ellátott nyilvántartó füzetbe kell lefűznie. A megőrzésre
a RISZ szabályait kell alkalmazni.
64. A médiatartalom-szolgáltató munkatársainak az épület beléptetőrendszerrel védett területére történő belépése
kizárólag napi belépési engedély kiállítása mellett, kíséréssel engedélyezhető, melyért az ORFK Kommunikációs
Szolgálata a felelős. Az általuk használt kép- és hangfelvételhez szükséges technikai felszerelés nem tekintendő
csomagnak, azonban ezek ellenőrzése minden esetben kötelező.
7. A személyi szabadságukban korlátozott személyek be- és kiléptetésének, valamint a RIK épületben történő
tartózkodásának rendje
65. A személyi szabadságukban korlátozott, gépkocsiban szállított személyek kísérésekor a gépjármű a RIK „B” épület
Teve utcai bejáratnál lévő sorompónál hajthat be. Személyi szabadságukban korlátozott személyek gazdasági
bejáraton keresztül gépkocsival történő beszállítására csak indokolt esetben, az objektumőrség parancsnokának
engedélyével kerülhet sor.
66. A személyi szabadságában korlátozott személy a RIK épületbe belépésre jogosító kártyát nem kaphat, ott kizárólag
kíséréssel tartózkodhat. A személyi szabadságában korlátozott személlyel kapcsolatos rendkívüli eseményről az ORFK
Főügyelet ügyeletvezetőjét és az objektumőrség szolgálatirányító parancsnokát haladéktalanul értesíteni kell
a halaszthatatlan intézkedések megtétele mellett.
67. A személyi szabadságában korlátozott személyt a RIK „B” épület Teve utcai bejáratán keresztül biztonságos rendőri
őrizet mellett kell a kihallgató szobába vagy az előállító helyiségbe kísérni.
68. A kísérések során a személyfelvonókban csak a személyi szabadságában korlátozott személy és a kísérést végrehajtók
tartózkodhatnak.
69. A személyi szabadságában korlátozott személyek – az objektumőrség parancsnokának írásos engedélye birtokában –
a RIK épületbe történő be- és kiléptetéséről a kísérő személy tájékoztatja a bejáratnál szolgálatot teljesítő objektumőrt,
aki arról haladéktalanul jelentést tesz az objektumőrség szolgálatirányító parancsnokának.
70. Az objektumőrség tagja a személyi szabadságában korlátozott személy nevét, kísérőjének nevét és beosztási helyét az
épületbe történő be- és kilépés időpontjainak feltüntetése mellett, a kihallgatás helyszínének megjelölésével
hitelesített nyilvántartó füzetben vagy informatikai alapú nyilvántartásban rögzíti. A rögzített adatok – objektumvédelmi
célból – 30 napig megőrzésre kerülnek.
71. Az objektumőrség parancsnoka vagy az általa megbízott vezető engedélye alapján a személyi szabadságában
korlátozott személy RIK épületbe történő kísérését végrehajtó büntetés-végrehajtási őrök a RIK „B” épület Teve utcai
bejáraton keresztül – szolgálati igazolványuk ellenőrzése, valamint a RIK épületbe történő belépés időpontjának
és  a  kihallgatás helyszínének hitelesített nyilvántartó füzetben vagy informatikai alapú nyilvántartásban történő
rögzítését követően – léphetnek be. Ebben az esetben külön kísérésről nem kell gondoskodni.
8. Állatok behozatala 72. A RIK épületbe látássérült személy kíséretét ellátó vakvezető kutya külön ellenőrzés nélkül abban az esetben hozható
be, amennyiben a kutya kiképzését igazoló megkülönböztető jelzés rajta jól látható.
73. A RIK épületbe a látássérült közlekedését segítő, erre a feladatra képzett vakvezető kutya a vakvezető kutyák részére
kialakított felszereléssel – hámmal szerelve és vezetve – szájkosár nélkül hozható be.
74. A RIK épületbe a Rendőrség alkalmazásában lévő, egyedi azonosítóval (mikrochip) rendelkező, nagytestű szolgálati
kutya pórázon vezetve és szájkosár használatával, szakképzett személlyel – lehetőség szerint a kutya vezetőjével –
hozható be.
75. A közepes testű, agresszív viselkedést nem tanúsító, valamint a kis testű szolgálati kutyák esetében a szájkosár
használata nem kötelező. A kutyák kézben tartásáért, az állat-egészségügyi és balesetvédelmi rendszabályok
betartásáért és betartatásáért a kutya vezetője a felelős.
76. Ha a szolgálati kutya tényleges feladat-végrehajtás céljából (pl. robbanóanyag-keresés) kerül a RIK épületen belüli
alkalmazásra, az adott szolgálati alkalmazás szabályai az irányadók.
77. Az ezen alcímben szabályozottakon túl más állat behozatalára kizárólag az objektumparancsnok írásos engedélye
alapján kerülhet sor.
9. A parkolás rendje 78. A felszíni, valamint az önkormányzati parkolóban, továbbá a mélygarázsban az ORFK Rendészeti Főigazgatóság
Közrendvédelmi Főosztály vezetője írásbeli engedélyével – adott tárgyévre vonatkozóan – lehet gépjárművel parkolni.
79. Az önkormányzati parkoló használatára irányuló engedély kizárólag a Rendőrség RIK épületében szolgálatot teljesítő
személyi állomány tagja részére adható ki.
80. A felszíni, valamint az önkormányzati parkolóba, továbbá a mélygarázsba állandó behajtási engedéllyel rendelkezők
adatait a biztonsági rendszer üzemeltetője a rendszámfelismerő rendszer adatbázisában rögzíti.
81. Az adott parkolóhelyen történő várakozás jogosultságát hetente legalább egy alkalommal, illetve az
objektumparancsnok utasítására az objektumőrség ellenőrzi. A parkolási rend ismételt megszegése (jogosulatlan
helyen történő vagy szabálytalan várakozás) esetén a jogosultságot vissza kell vonni.
82. Hivatali munkaidőben a szervezeti egységek vagy elemek vezetőihez érkező vendégek, valamint a diplomáciai
testületek tagjai részére a gépjárművel történő behajtást és a várakozóhelyen történő parkolást – a látogatással
érintettnek a látogatást megelőzően legalább 48 órával írásban megtett jelzése alapján – az objektumőrség biztosítja.
Amennyiben ez a határidő nem tartható, úgy erről szolgálati jegy formájában az objektumőrség parancsnokát soron
kívül tájékoztatni kell, aki intézkedik a beléptetés végrehajtására.
83. Egyedi, halaszthatatlan esetben gépkocsival a felszíni parkolóba történő behajtást az objektumőrség szolgálatban
lévő szolgálatirányító parancsnoka engedélyezhet, amelyről munkaidőben köteles jelentést tenni az objektumőrség
parancsnokának vagy az általa írásban megbízott vezetőnek.
84. A RIK épületen kívüli őrhelyen szolgálatot ellátó objektumőröknek szolgálatuk ellátása során úgy kell elhelyezkedniük,
hogy a sorompókra folyamatos rálátásuk legyen, és azt szükség esetén kezelni tudják.
85. A mélygarázs parkolóba csak a behajtásra és az ott parkolásra feljogosító engedéllyel rendelkező szolgálati
gépjárművel, állandó belépési engedéllyel rendelkező személy hajthat be és parkolhat. A mélygarázs parkolóba
történő be- és kihajtáskor a gépjárműben kizárólag a RIK épületbe való belépési jogosultsággal rendelkező személy
tartózkodhat. Ennek betartásáért a gépjárművezető a felelős.
86. Az objektumparancsnok vagy az általa írásban megbízott vezető, illetőleg az objektumőrség szolgálatban lévő
szolgálatirányító parancsnoka – előzetes és indokolt írásbeli kérelem alapján – eseti behajtási engedélyt adhat ki
a mélygarázs parkolóba.
87. Az állandó behajtásra és parkolásra feljogosító engedéllyel rendelkező szervezeti egységek és elemek a szolgálati
gépkocsik ideiglenes vagy végleges cseréjéről – az adatok átvezetése érdekében – kötelesek az ORFK Rendészeti
Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály vezetőjét haladéktalanul tájékoztatni, aki egyeztet a biztonsági rendszer
üzemeltetőjével.
10. A be- és kiléptetéssel kapcsolatos egyéb kötelezettségek
88. A számítógépes be- és kiléptetőrendszer meghibásodása esetén az objektumőrség őrhelyeken szolgálatot ellátó
állományát meg kell erősíteni.
89. A 88. pontban foglalt esetben a be- és kilépésre, a személyi állomány állandó belépési engedéllyel rendelkező tagja
nevének és a rendőrségi igazolványának – az objektumőr általi – nyilvántartó füzetben történő rögzítését követően
kerülhet sor.
90. Az objektumőrség a napi belépési engedélyek és kulcsdobozok kiadását, visszavételét az informatikai rendszerben
vagy annak meghibásodása esetén manuálisan köteles rögzíteni, naplózni.
91. Bármely belépési engedély elvesztése, annak megtalálása, meghibásodása vagy megsemmisülése esetén
az objektumőrség szolgálatirányító parancsnokát, valamint – amennyiben a belépési engedély jogosultja ismert –
a  foglalkoztató szerv humánigazgatási szakszolgálatát haladéktalanul értesíteni kell. A meghibásodott belépési
engedélyek vonatkozásában a humánigazgatási szakszolgálat vezetőjét a belépési engedély jogosultjának írásban
értesítenie kell az új belépési engedély kiadására vonatkozó intézkedés megtétele érdekében.
92. Az elvesztés, megsemmisülés körülményeit a közvetlen elöljárónak vizsgálni, annak eredményéről a humánigazgatási
szakszolgálat vezetőjét írásban értesíteni kell. A vizsgálat eredményének ismeretében – indokolt esetben – fegyelmi
felelősségre vonást, kártérítési eljárást kell kezdeményezni.
93. A RIK épületben a folyamatos munkavégzés érdekében az üzemeltetésért felelős szervezeti elem készenléti vagy
ügyeleti szolgálatot köteles biztosítani, amely – a RIK épület felügyeleti rendszer támogatására – rendszerüzemeltető
informatikusból, rádió- és telefonműszerészből, garázsmesterből és indítóból, valamint műszaki diszpécserszolgálatból
áll.
94. A RIK épületben üzemeltetett EDR és számítógépközpontban a hivatali munkaidőn túl elvégezhető informatikai
feladat (pl. központi szerverjavítás, -bővítés) esetén a munkavégzésre az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Informatikai
Üzemeltetési Főosztály vezetője adhat engedélyt. Az engedélyező a munkát végző kíséréséről és felügyeletéről is
köteles gondoskodni.
95. A készenléti szolgálatot ellátó szakemberek hivatali munkaidőn kívül az ORFK Főügyelet ügyeletvezetője, a műszaki
diszpécserszolgálat vezetője, valamint az objektumőrség szolgálatirányító parancsnoka utasítására a szükséges
műszaki beavatkozást elvégzik.
96. A személyi állományba nem tartozó takarítószemélyzet tagjai a RIK „A” épület Teve utcai bejáratán keresztül,
a takarítószemélyzet területi vezetője által folyamatosan, de legalább havonta aktualizált, előzetesen leadott, nevet,
műszakkezdést, valamint -befejezést tartalmazó lista alapján, az objektumőrség ellenőrzését követően léphetnek be.
97. Az üzemeltetésért felelős szervezeti elem vezetője vagy az általa megbízott személy szakipari, javítási, felújítási
és egyéb karbantartási munkálatok megkezdése előtt legalább öt munkanappal, sürgős, váratlan esetben soron kívül
írásban – a munkavégzés helyének, időtartamának, jellegének, a beléptetésre kerülő személy azonosításához
szükséges adatok és a behozott eszközök közlésével – tájékoztatja az objektumőrség parancsnokát.
98. A szakipari, javítási, felújítási és egyéb karbantartási munkák elvégzésére érkező személyek kizárólag a RIK „B” épület
Teve utcai bejáraton keresztül léphetnek az épületbe, ahol a RIK épületben történő mozgásukhoz az üzemeltetésért
felelős szervezeti elem biztosít kísérő személyt.
99. A RIK épület auditóriumában (a továbbiakban: auditórium) tervezett
a) rendezvény esetében az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály vezetője (8. melléklet);
b) az országos rendőrfőkapitány helyettesei, az ORFK egyéb vezetői, a BRFK, a PMRFK vezetői, a Repülőtéri Rendőr
Igazgatóság, a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet, a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ, valamint
a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központ igazgatója által kezdeményezett rendezvény esetében a rendészeti
országos rendőrfőkapitány-helyettes (9. melléklet)
engedélyezi a rendezvény megtartását. 100. Az auditórium igénybevétele esetén a teremigénylést az engedélyezést követően az üzemeltetésért felelős szervezeti
elem vezetőjének szolgálati jegyen kell benyújtani.
101. Az auditóriumban engedélyezett rendezvények teremhasználati nyilvántartását az ORFK Rendészeti Főigazgatóság
Közrendvédelmi Főosztály Csapatszolgálati Osztály végzi.
102. A rendezvényen részt vevőknek a beléptetőrendszerben történő előzetes regisztrációja érdekében a 99. pontban
szereplő vezető által engedélyezett rendezvényről előzetesen – legalább 2 nappal a rendezvény megkezdése előtt –
szolgálati jegyen kell tájékoztatni az engedélyező szolgálati jegy másolatának csatolásával az objektumőrség
parancsnokát.
103. A tájékoztatásról szóló szolgálati jegy tartalmazza:
a) a rendezvény megnevezését;
b) a rendezvény megtartásáért felelős személy nevét, elérhetőségét;
c) a rendezvényen részt vevők névsorát;
d) a rendezvény kezdő és befejező időpontját;
e) a kísérésért felelős személy nevét, belépési engedélye számát és telefonszámát.
104. A fogadó szervezeti egység vagy elem vezetője által kijelölt személy köteles gondoskodni – a RIK épületben rendezett
bármely rendezvény megkezdése előtt fél órával – a napi belépési engedélyek kiosztásáról és azoknak a rendezvény
befejeztével, a kijáratoknál elhelyezett slotbox kezelésével történő visszavételéről.
105. A kísérő személy felelős azért, hogy a csoportok tagjai a RIK épületben rendezett bármely rendezvény, illetőleg a RIK
épületben való tartózkodásuk ideje alatt jól látható helyen – nyakba akasztva – viseljék a napi belépési engedélyt.
106. A hivatalos külföldi delegációk tagjai az épületbe kísérőik útján léphetnek be, akiknek a RIK épületbe történő be- és
kiléptetésére, valamint az ott-tartózkodásukra a 104–105. pontban foglaltak az irányadók.
107. A RIK épületben kizárólag az országos rendőrfőkapitány írásbeli engedélyével folytatható kereskedelmi tevékenység.
A nem kereskedelmi célú rendezvények (pl. művészeti kiállítás) megtartásához szükséges engedély kiadására irányuló
kérelmet a rendezvény megrendezése előtt 30 nappal az objektumparancsnok részére írásban kell benyújtani,
aki dönt a kérelemben foglaltakról.
108. A RIK épületben bekövetkezett rendkívüli esemény során, az esemény jellegének megfelelően a körletvédelmi,
a katasztrófavédelmi, a tűzriadó és az épületkiürítési tervekben meghatározottak szerint kell eljárni.
109. A BM mellékállomás-nyilvántartás folyamatos aktualizálása érdekében a RIK épületben lévő szervezeti egységek
és elemek vezetői kötelesek intézkedni, hogy az alárendeltségükben dolgozók név-, iroda- és telefonszámjegyzéke
negyedévente, az adott hónap 20. napjáig megküldésre kerüljön az üzemeltetésért felelős szervezeti elem
vezetőjének.
110. Az üzemeltetésért felelős szervezeti elem vezetője az aktualizált neveket, irodaszámokat és telefonszámokat
tartalmazó jegyzéket a frissítést követően haladéktalanul megküldi az objektumőrség parancsnokának.
111. Az objektumőrség parancsnoka vagy az általa írásban megbízott vezető a RIK épület környezetében folytatott,
az épület megközelíthetőségét akadályozó útlezárások, forgalomterelések, illetve a RIK épület biztonságát befolyásoló
egyéb tevékenységek tárgyában kapcsolatot tart a RIK épület környezetében lévő költségvetési szervek, hatóságok,
tanintézetek, valamint közszolgáltatók vezetőivel, biztonsági vezetőivel, munkavezetőivel. A tudomására jutott
információk alapján javaslatot tesz a probléma megoldására az objektumparancsnoknak.
112. A RIK épületbe 14. életévét be nem töltött gyermek belépése kizárólag a meglátogatni kívánt, a RIK épületben dolgozó
személy jelenlétében, az információs pultnál vezetett, nyilvántartó számmal ellátott füzetben történő regisztrációt
követően engedélyezhető.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 113. A személyi állomány hivatásos és kormánytisztviselői állományába tartozó, az utasítás szabályait megszegő tagjával
szemben – amennyiben a figyelemfelhívás eredménytelen – a szolgálati út betartásával fegyelmi eljárást kell
kezdeményezni. A közalkalmazotti jogviszony, valamint a munkaviszony keretében foglalkoztatott személy esetén
a munkáltatói jogkör gyakorlóját kell tájékoztatni.
114. A RIK épület körletvédelmi tervét, valamint az objektumőrség őrségutasításait Budapest rendőrfőkapitányának
rendészeti helyettese, a katasztrófavédelmi, tűzriadó és épületkiürítési terveket az üzemeltetésért felelős szervezeti
elem vezetője az utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül köteles felülvizsgálni és a szükséges módosításokat
elvégezni.
115. Az objektumparancsnoknak a RIK épületben elhelyezett szervezeti egységek vezetői, illetve az országos
rendőrfőkapitány közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeti elemek vezetői útján intézkednie kell arra, hogy
a jóváhagyott körletvédelmi, katasztrófavédelmi, tűzriadó és épületkiürítési tervekben meghatározottakat, valamint
az általános rendőrségi feladatokat ellátó szerv épületeibe történő be- és kiléptetés szabályairól, a belső rend
és biztonság fenntartásáról szóló ORFK utasítást a személyi állomány a szükséges mértékben megismerje.
116. A Rendőrségi Igazgatási Központ épületébe történő be- és kiléptetés szabályairól, a belső rend és biztonság
fenntartásáról szóló 6/2014. (III. 7.) ORFK utasítás 1. melléklete szerint kiadott állandó belépési engedélyt
2015. december 31-ig lehet alkalmazni.
117. Ez az utasítás a közzétételét követő tizenötödik napon lép hatályba.
118. Hatályát veszti a Rendőrségi Igazgatási Központ épületébe történő be- és kiléptetés szabályairól, a belső rend
és biztonság fenntartásáról szóló 6/2014. (III. 7.) ORFK utasítás.
119. Hatályát veszti
a) a 114. pont az utasítás hatálybalépését követő 61. napon;
b) a 116. pont 2016. január 1-jén;
c) a 118. pont az utasítás hatálybalépését követő napon.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
2003. LXIII. törvény az Európa Tanács keretében, Strasbourgban, 1985. augusztus 19-én létrejött, a sporteseményeken, különösen a labdarúgó mérkőzéseken megnyilvánuló nézői erőszakról és nem megfelelő viselkedésről szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés az Európa Tanács keretében, Strasbourgban, 1985. augusztus 19-én létrejött, a sportese
ményeken, különösen a labdarúgó mérkőzéseken megnyilvánuló nézői erőszakról és nem megfelelő viselkedésről
szóló Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
(Az Egyezmény aláírása 1990. április 18-án megtörtént.
Az Egyezmény a Magyar Köztársaság vonatkozásában
1990. június 1-jén lépett hatályba.)
2. § Az Egyezmény angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
A törvényt az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
,,A sporteseményeken, különösen a labdarúgó
mérkőzéseken megnyilvánuló nézői erőszakról és nem
megfelelő viselkedésről szóló Egyezmény Az Európa Tanács tagállamai, valamint az Európai Kulturális Egyezmény egyéb részes államai, amelyek aláírói a
jelen Egyezménynek,
tekintetbe véve az Európa Tanács azon célját, hogy szorosabb egységbe fogja tagjait,
aggodalmukat kifejezve a sporteseményeken, különösen a labdarúgó mérkőzéseken a nézők részéről megnyilvánuló erőszak és nem megfelelő viselkedés, valamint ennek következményei miatt,
tudatában annak, hogy ez a probléma kockára teheti
azokat az elveket, amelyeket az Európa Tanács Miniszterek Bizottsága (76) 41 számú, a ,,Sport Mindenkinek
Európai Kartája’’ néven ismert határozata tartalmaz,
aláhúzva a sportnak, különösen — gyakoriságuk folytán
— az európai államok közötti válogatott- és klub-labdarúgó-mérkőzéseknek a nemzetközi megértéshez való
jelentős hozzájárulását,
figyelembe véve, hogy a közhatóságoknak és a független
sportszervezeteknek egyaránt saját, de egymást kiegészítő
felelősségük van a nézők részéről megnyilvánuló erőszak
és nem megfelelő viselkedés leküzdése iránti harcban, s
tudatában annak, hogy a sportszervezeteknek ugyancsak
felelősségük van biztonsági kérdésekben és általában az
általuk rendezett események megfelelő lebonyolításában;
figyelemmel egyébként arra is, hogy e hatóságoknak és
szervezeteknek e célból minden megfelelő szinten együtt
kell működniük,
figyelembe véve, hogy az erőszak jelenleg általános és
széles körű társadalmi jelenség, melynek eredete alapvetően kívül esik a sport területén s hogy a sport gyakran ezen
erőszak kitörésének csupán a helyszínét képezi,
elhatározva, hogy együttműködnek és közös lépéseket
tesznek a sporteseményeken résztvevők részéről előforduló erőszak és nem megfelelő magatartás megelőzése és
fékentartása érdekében,
a következőkben állapodtak meg: 1. Cikk Az Egyezmény célja
1. A Felek, annak érdekében, hogy a labdarúgó mérkőzések nézői részéről megnyilvánuló erőszakot és nem megfelelő magatartást megelőzzék és fékentartsák, vállalják,
hogy alkotmányos rendelkezéseik keretein belül megteszik
a szükséges intézkedéseket az ebben az Egyezményben
foglalt előírásoknak a végrehajtása céljából.
2. A Felek ennek az Egyezménynek a rendelkezéseit
olyan egyéb sportokra és sportrendezvényekre, ez utóbbiak
sajátos követelményeit is figyelembe véve is alkalmazzák,
amelyek során a nézők részéről erőszaktól vagy nem megfelelő magatartástól kell tartani.
2. Cikk Hazai egyeztetés A Felek összehangolják közigazgatási hatóságaiknak és
egyéb közhivatalaiknak a nézők részéről megnyilvánuló
erőszak vagy nem megfelelő magatartás elleni politikáját
és tevékenységét, ha szükséges, megfelelő koordinációs
testületek létesítése révén.
3. Cikk Intézkedések 1. A Felek vállalják, hogy kidolgozzák és végrehajtják
azokat az intézkedéseket, amelyek a nézők részéről megnyilvánuló erőszak vagy nem megfelelő viselkedés megelőzésére és fékentartására irányulnak, így különösen:
a) gondoskodnak arról, hogy megfelelő rendfenntartó
erők álljanak rendelkezésre az erőszakos megmozdulásokkal és nem megfelelő viselkedéssel való szembeszállásra
mind a sportpályákon, azok közvetlen környezetében, va
lamint azoknak az utaknak mentén, amelyeket a nézők
igénybe vesznek;
b) megkönnyítik az azon különböző helységeik rendőri
erői közötti szoros együttműködést és információcserét,
amelyek ezen eseményekben érintettek vagy érintettek lehetnek;
c) a nézők részéről megnyilvánuló erőszakkal vagy nem
megfelelő viselkedéssel kapcsolatos cselekedetekben bűnösnek talált személyekkel szemben alkalmazzák a meglévő törvényeket vagy szükség esetén ilyenek alkossanak,
annak érdekében, hogy e személyek megfelelő büntetést
kapjanak, avagy adott esetben ennek megfelelő közigazgatási intézkedéseket hoznak.
2. A Felek vállalják, hogy támogatják a felelős szervezeteket és a szurkolók klubjainak helyes viselkedését, valamint azokat a tagsági körükből kiválasztott megbízottakat, akiknek az a feladatuk, hogy megkönnyítsék a nézőknek a mérkőzéseken való fékentartását és tájékoztatását,
továbbá hogy elkísérjék a szurkolók csoportjait az idegenben játszott mérkőzésekre.
3. A Felek, abban a mértékben, amennyiben ez jogilag
lehetséges, bátorítják a klubokat, a szervezett szurkolókat
és az utazási ügynökségeket abban, hogy együttműködjenek a szervezett utazás összehangolásában annak érdekében, hogy már az indulás helyszínén megakadályozzák a
feltételezett rendbontóknak a mérkőzésekre való eljutását.
4. A Felek, ha szükséges, a szabályszegésért járó szankciókat tartalmazó jogszabályalkotással vagy más megfelelő
eszközökkel törekednek annak biztosítására, hogy a sportszervezetek, szükség esetén a sportpálya-tulajdonosokkal
és a közhatóságokkal együtt a hazai jogszabályokban meghatározott felelősségekkel összhangban gyakorlati intézkedéseket hozzanak a sportpályákon belül és azok környékén, amennyiben tartani kell a nézők részéről történő erőszak vagy nem megfelelő viselkedés megnyilvánulásától
annak érdekében, hogy megelőzzék és fékentartsák az ilyen
megnyilvánulásokat, nevezetesen:
a) a sportpályák tervezése és kivitelezése során biztosítják a nézők biztonságát, hogy ezek révén ne könnyítsék
meg a nézők közötti erőszakot, lehetővé tegyék a tömeg
hatékony fékentartását, megfelelő terelőkorlátokat vagy
egyéb kerítéseket irányozzanak elő és tegyék lehetővé a
biztonsági és rendőri erők beavatkozását;
b) hatékonyan el kell különíteni a rivális szurkoló-csoportokat, a vendégcsapat szurkolói részére — ha befogadást nyertek — külön szektorok biztosításával;
c) a jegyeladás szigorú ellenőrzésével és a mérkőzés
megkezdését közvetlenül megelőző időszak folyamán foganatosítandó különleges elővigyázatossági intézkedések
révén biztosítani kell az elkülönítést;
d) amennyire jogilag lehetséges, az ismert vagy potenciális bajkeverőket vagy az alkohol vagy kábítószer befolyása alatt álló személyeket ki kell tiltani, illetve nem szabad
bejutásukat megengedni a mérkőzésekre és a sportpályákra;
e) a sportpályákat a közönséggel való kapcsolattartásra
alkalmas hatékony kommunikációs rendszerrel kell felszerelni, törekedve arra, hogy azt, valamint a mérkőzési program- és egyéb kiadványokat teljes mértékben kihasználják
a nézők helyes viselkedésre való rábírásában;
f) tiltsák meg a nézőknek, hogy a sportpályákra alkoholtartalmú italokat vigyenek magukkal; korlátozzák és ha
lehetséges, tiltsák be alkoholtartalmú italoknak a sportpályákon történő árusítását és bármiféle terjesztését, illetve
gondoskodni kell arról, hogy a hozzáférhető italok biztonságos, veszélytelen göngyölegben legyenek tárolva;
g) ellenőrzéseket kell tartani annak biztosítása érdekében, hogy a nézők ne vihessenek be a sportpályákra olyan
tárgyakat, amelyek alkalmasak lehetnek az erőszakos cselekmények céljaira, tűzijátékok vagy egyéb hasonló szerkezetek felhasználására;
h) biztosítani kell, hogy a kapcsolattartással megbízott
személyek a mérkőzések előtt együttműködjenek az érintett hatóságokkal a tömeg fékentartása érdekében meghozandó intézkedések egyeztetett végrehajtása céljából.
5. A Felek, tudatában a tömegtájékoztatás potenciális
jelentőségének, megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy megelőzzék a sportbeli vagy a sporttal
kapcsolatos rendezvényeken megnyilvánuló erőszakot, nevezetesen a sportideálnak nevelési vagy egyéb kampányok
általi erősítésével, a fair play elvének elsősorban az ifjúság
körében való támogatásával, oly módon, hogy erősítsék a
nézők és a közönség közötti kölcsönös tiszteletet, valamint
a sportban való még jelentősebb aktív részvétel bátorításával.
4. Cikk A nemzetközi együttműködés 1. A Felek szorosan együttműködnek az Egyezményben meghatározott területeken és hasonló megfelelő
együttműködésre bátorítják az érintett nemzeti sport-hatóságaikat is.
2. A sportegyesületek vagy válogatottak közötti nemzetközi mérkőzések vagy tornák előtt az érintett Felek
felhívják illetékes hatóságaikat, különösen sportszervezeteiket arra, hogy jelöljék meg, melyek azok a mérkőzések,
amelyeken a nézők részéről erőszakra vagy nem megfelelő
magatartásra kell számítani. Ha találtak ilyet, a vendéglátó
ország illetékes hatóságai megteszik a szükséges intézkedéseket az érintett hatóságok közötti egyeztetés végett.
Ezt az egyeztetést a lehető legrövidebb időn belül meg kell
tartani; legalább két héttel a mérkőzés előirányzott időpontja előtt sorra kell kerülnie és magában kell foglalnia a
mérkőzés előtt, alatt és után meghozandó intézkedéseket,
rendszabályokat és elővigyázatossági szabályokat, ideértve, amennyiben szükséges, az ebben az Egyezményben foglaltakat kiegészítő intézkedéseket.
5. Cikk A szabálysértők azonosítása
és a velük kapcsolatos eljárás
1. A Feleknek, tiszteletben tartva a fennálló jogi eljárásokat és az igazságszolgáltatási függetlenség elvét, törekedniük kell arra, hogy azokat a nézőket, akik erőszakos vagy
egyéb bűnös cselekedeteket követnek el, azonosítsák és a
törvényes eljárásnak megfelelően felelősségre vonják.
2. A Felek, adott esetben és különösen a vendég-szurkolókkal kapcsolatban, az alkalmazandó nemzetközi megállapodásokkal összhangban megfontolják a következőket:
a) a sporteseményekkel kapcsolatban erőszak elkövetésével vagy más, ezzel összefüggő büntetendő magatartással
vádolt személyekkel szemben indított eljárás átengendése
az elkövető lakóhelye szerinti országnak;
b) a sporteseményekkel kapcsolatban erőszak elkövetésével vagy más, ezzel összefüggő büntetendő magatartással
gyanúsított személyek kiadatására irányuló kérelem előterjesztése;
c) a sporteseményekkel kapcsolatban erőszak elkövetésében vagy más, ezzel összefüggő büntetendő magatartásban bűnösnek talált személyeknek büntetésük letöltése
céljából az érintett ország részére való átadása.
6. Cikk Kiegészítő intézkedések 1. A Felek vállalják, hogy szorosan együttműködnek
országos sportszervezeteikkel és sportklubjaikkal, valamint, szükség esetén, a sportpályák tulajdonosaival azon
rendelkezések tekintetében, amelyek a biztonság javítása
és az erőszak megelőzése érdekében a sportpályák tervezésére és a meglévők tényleges struktúrája megváltoztatására
vagy egyéb szükséges változtatásokra irányulnak, ideértve
a pályákra való bejutást, illetve az onnan való kijutást.
2. A Felek vállalják, hogy ha ennek megfelelő esetekben szükségessége mutatkozik, támogatják egy olyan rendszer létrehozását, amely lefekteti azokat a követelményeket, amelyek alapján kiválaszthatók azok a sportpályák,
amelyek gondot fordítanak a nézők biztonságára és a
közöttük előfordulható erőszak megelőzésére, különös tekintettel azokra a sportpályákra és mérkőzésekre, amelyek
várhatóan nagy vagy fegyelmezetlen tömegeket vonzanak.
3. A Felek vállalják, hogy ösztönzik országos sportszervezeteiket saját rendszabályaik folyamatos felülvizsgálatára annak érdekében, hogy kézben tarthassák azokat a
tényezőket, amelyek a játékosok vagy a nézők részéről
megnyilvánuló erőszakos cselekmények kialakulásához
vezethetnek.
7. Cikk Tájékoztatás nyújtása A Felek tájékoztatják az Európa Tanács Főtitkárát, az
Európa Tanács hivatalos nyelveinek egyikén, mindazon
idevágó törvényhozási vagy egyéb intézkedésekről, amelyeket az ezen Egyezményben foglaltak végrehajtása érdekében foganatosítottak, függetlenül attól, hogy ezen intézkedések a labdarúgással vagy egyéb sportokkal kapcsolatosak.
8. Cikk Állandó bizottság 1. Az Egyezmény céljai elérése végett ezennel egy
Állandó bizottság jön létre.
2. Minden Fél jogosult egy vagy több küldöttel képviseltetni magát az Állandó bizottságban. Minden Félnek
egy szavazata van.
3. Az Európa Tanács olyan tagállama vagy az Európai
Kulturális Egyezmény olyan részes állama, amely nem részese ennek az Egyezménynek, megfigyelőként képviseltetheti magát a bizottságban.
4. Az Állandó bizottság egyhangú határozattal bármely
olyan államot, amely nem tagja az Európa Tanácsnak és
nem részese ennek az Egyezménynek, valamint bármely
érintett sportszervezetet meghívhat, hogy a bizottság egy
vagy több ülésén megfigyelővel képviseltesse magát.
5. Az Állandó bizottság ülését az Európa Tanács Főtitkára hívja össze. Első ülését az Egyezmény hatálybalépését
követő egy éven belül meg kell tartania. Ezt követően
évente egyszer ülésezik. Ezen kívül is ülést tart a Felek
többségének kérésére.
6. Az Állandó bizottság ülésének megtartásához szükséges quorumot a Felek többsége képezi.
7. Az Állandó bizottság, az Egyezmény rendelkezéseinek figyelembevételével, maga állapítja meg és fogadja el
egyhangúlag eljárási szabályait.
9. Cikk 1. Az Állandó bizottság felelős az Egyezmény végrehajtásának figyelemmel kíséréséért. Ennek körében elsősorban a következőket teheti:
a) folyamatosan figyelemmel kíséri az Egyezmény rendelkezéseit és vizsgálja, milyen módosításai válhatnak
szükségessé;
b) megbeszéléseket tart az érintett sportszervezetekkel;
c) ajánlásokat tesz a Felek számára az Egyezmény céljai
eléréséhez szükséges intézkedések meghozatalára; d) ajánlásokat tesz azon intézkedésekre, amelyek a közvéleménynek az ezen Egyezmény keretében tett intézkedésekről való tájékoztatását célozzák;
e) ajánlásokat tesz a Miniszterek Bizottsága számára
azon államoknak az Egyezményhez való csatlakozásra
szóló felhívására, amelyek nem tagjai az Európa Tanácsnak;
f) javaslatokat tesz az Egyezmény hatékonyságának
növelésére. 2. Az Állandó bizottság, feladatai megvalósítása érdekében, saját kezdeményezésére szakértői csoport-üléseket
szervezhet.
10. Cikk Az Állandó bizottság minden ülése után jelentést tesz az
Európa Tanács Miniszterek Bizottságának az elvégzett
munkájáról és az Egyezmény működéséről.
11. Cikk Módosítások 1. Az Egyezmény módosítását valamely abban részes
állam, az Európa Tanács Miniszterek Bizottsága vagy az
Állandó bizottság javasolhatja.
2. A módosítási javaslatokat az Európa Tanács Főtitkára közli az Európa Tanács tagállamaival, az Európai Kulturális Egyezményben részes egyéb államokkal, valamint
minden olyan nem-tagállammal, amely az ennek az Egyezménynek a 14. Cikke alapján csatlakozott az Egyezményhez vagy a csatlakozásra felkérést kapott.
3. A valamely részes állam vagy a Miniszterek bizottsága által javasolt módosításokat az Állandó bizottsággal
legalább két hónappal azt az ülését megelőzően közölni
kell, amelyen a módosítást meg kell tárgyalnia. Az Állandó
bizottság a javasolt módosítással kapcsolatos véleményét a
Miniszterek Bizottságának terjeszti elő, ha szükséges, az
érintett sportszervezetekkel való konzultációt követően.
4. A Miniszterek Bizottsága megvizsgálja a módosítási
javaslatot és az Állandó bizottság által azzal kapcsolatban
hozzá benyújtott véleményeket és elfogadhatja a módosítást.
5. A Miniszterek Bizottsága által a jelen Cikk 4. bekezdése szerint elfogadott módosítás szövegét elfogadás
végett a Feleknek meg kell küldeni.
6. Minden, a 4. bekezdés szerint elfogadott módosítás
az azt az egy hónapos időszak lejártát követő hónap első
napján lép hatályba, amikor valamennyi Fél tájékoztatta a
Főtitkárt arról, hogy a módosítást elfogadta.
Záró rendelkezések 12. Cikk 1. Ezt az Egyezményt az Európa Tanács tagállamai,
valamint az Európai Kulturális Egyezmény egyéb olyan
részes államai írhatják alá, amelyek a következő módokon
fejezhetik ki az Egyezmény iránti elkötelezettségüket:
a) megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartása
nélküli aláírással, vagy
b) megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartásával történt aláírással, melyet megerősítés, elfogadás vagy
jóváhagyás követ.
2. A megerősítő, elfogadási vagy jóváhagyási okiratokat
az Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
13. Cikk 1. Ez az Egyezmény az azt az egy hónapos időszakot
követő hónap első napján lép hatályba, amikor az Európa
Tanács három tagállama kifejezésre juttatta, hogy a
12. Cikkel összhangban magára nézve kötelezőnek ismeri
el az Egyezményt.
2. Mindazon aláíró államok vonatkozásában, amelyek
ezt követően ismerik el magukra nézve kötelezőnek az
Egyezmény rendelkezéseit, az Egyezmény az azt az időpontot követő egy hónapos időszak lejárta utáni hónap első
napján lép hatályba, amikor aláírták az Egyezményt vagy
letétbe helyezték megerősítő, elfogadási vagy jóváhagyási
okiratukat.
14. Cikk 1. A jelen Egyezmény hatálybalépését követően az
Európa Tanács Miniszterek Bizottsága, a Felekkel való
konzultáció után, és az Európa Tanács Alapszabálya
20. Cikkének d) bekezdésében előírt többség által meghozott döntés alapján, valamint a tagállamoknak a Miniszterek Bizottságában való részvételre felhatalmazott képviselői által hozott egyhangú szavazatával bármely nem-tagállamot felkérhet az Egyezményhez való csatlakozásra.
2. Az Egyezmény valamely csatlakozó állam tekintetében az azt az időpontot követő egy hónapos időszak lejárta
utáni hónap első napján lép hatályba, amikor csatlakozási
okiratát az Európa Tanács Főtitkáránál letétbe helyezte.
15. Cikk 1. Az aláíráskor vagy a megerősítésről, elfogadásról
vagy csatlakozásáról szóló okirat letétbe helyezésének időpontjában bármely Fél meghatározhatja azt a területet,
illetve azokat a területeket, amelyeken a jelen Egyezményt
alkalmazni kívánja.
2. Bármelyik Fél egy bármilyen későbbi időpontban, az
Európa Tanács Főtitkárához intézett nyilatkozatában kiterjesztheti ezen Egyezmény alkalmazását az említett nyilatkozatában foglaltakon túli bármely területre. E terület
vonatkozásában az Egyezmény az azt az időpontot követő
egy hónapos időszak lejárta utáni hónap első napján lép
hatályba, amikor a Főtitkár a szóbanforgó nyilatkozatot
kézhezvette.
3. Az előző két bekezdés alapján az adott területek
vonatkozásában tehető minden nyilatkozat bármikor
visszavonható a Főtitkárhoz intézett értesítéssel. A visszavonás az azt az időpontot követő egy hónapos időszak
lejárta utáni hat hónap első napján lép hatályba, amikor a
Főtitkár a szóbanforgó értesítést kézhezvette.
16. Cikk 1. A jelen Egyezményt bármelyik Fél az Európa Tanács
Főtitkárához intézett értesítéssel bármikor felmondhatja.
2. A felmondás az értesítésnek a Főtitkár általi kézhezvételét követő hat hónapos időszak lejárta utáni első hónap első napján lép érvénybe.
17. Cikk Az Európa Tanács Főtitkára értesíti az Európa Tanács
tagállamait, az Európai Kulturális Egyezmény más tagállamait, valamint azokat az államokat, amelyek csatlakoztak
a jelen Egyezményhez:
a) minden, a 12. Cikk szerinti aláírásról;
b) minden megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csat
lakozási okirat 12. vagy 14. Cikk szerinti letétbe helyezéséről;
c) a jelen Egyezmény 13. és 14. Cikke szerint történt
hatálybalépések időpontjairól;
d) a 7. Cikk szerinti értesítések továbbításáról;
e) a 10. Cikk alkalmazása során készített jelentésekről;
f) minden módosító javaslatról, valamint a 11. Cikk
értelmében elfogadott módosításokról s ezek hatálybalépésének időpontjáról; g) a 15. Cikkben foglalt rendelkezések szerinti nyilatkozatokról;
h) a 16. Cikk alkalmazásával kapcsolatban tett minden
értesítésről és a felmondás érvénybe lépésének időpontjáról.
Ennek hiteléül a kellőképpen meghatalmazott alulírottak aláírták ezt az Egyezményt.
Készült Strasbourgban, az 1985. évi augusztus hó
19. napján, angol és francia nyelven, melyből mindkettő
egyaránt hiteles, egyetlen példányban, amelyet az Európa
Tanács levéltárában helyeznek letétbe. Az Európa Tanács
Főtitkára hiteles másolatokat küld az Európa Tanács tagállamainak, az Európai Kulturális Egyezmény más tagállamainak, valamint azoknak a nem-tagállamoknak, amelyeket felkértek arra, hogy az Egyezményhez csatlakozzanak.’’
(Aláírások) 3. § E törvény a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba, rendelkezéseit azonban 1990. június 1-jétől kell
alkalmazni.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
1/2018. (II. 20.) OGY határozata Dr. Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Dr. Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság
25. Bpk.13.172/2017/2. számú átiratával érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
12/2012. (II. 24.) HM utasítása a kormánytisztviselők cafetéria-juttatásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontja alapján – a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/F. §-a végrehajtása
érdekében, figyelemmel a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 2. § (1) és (6) bekezdésére, a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII.
törvényre, valamint a köztisztviselők cafetéria-juttatásának részletes szabályairól szóló 305/2009. (XII. 23.)
Korm. rendeletre, a kormánytisztviselők cafetéria-juttatásáról a következő
utasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. §
(1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
HM Védelmi Hivatalra és a HM Hatósági Hivatalra, valamint az e szervezeteknél foglalkoztatott kormánytisztviselőkre, kormányzati ügykezelőkre, valamint a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya alatt álló közszolgálati jogviszonyban állókra (a továbbiakban együtt:
kormánytisztviselők) terjed ki.
(2) Az utasítás előírásai a kormánytisztviselők közeli
hozzátartozói tekintetében csak a külön nevesített esetekben alkalmazhatók.
2. § Az utasítás alkalmazásában
a) étkezési utalvány: a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvényben (a továbbiakban: Szja. törvény) meghatározott Erzsébet-utalvány,
b) SZÉP-támogatás: az Szja. törvény szabályainak megfelelő, Széchenyi-pihenőkártyához (továbbiakban: Kártya)
kapcsolódó alszámlákra utalt támogatás,
c) iskolakezdési utalvány: kizárólag tankönyv, taneszköz vagy ruházat vásárlására jogosító utalvány formájában
biztosított iskolakezdési támogatás,
d) HM univerzális utalvány: a HM érdekkörébe tartozó
vállalkozás által kibocsátott, az Szja. törvény 69. § (3) bekezdésében meghatározottak szerinti termék- és szolgáltatáskör vásárlására jogosító elektronikus utalvány,
e) helyi bérlet: kizárólag helyi utazásra szolgáló bérlet
formájában juttatott bevétel,
f) önkéntes nyugdíjpénztári hozzájárulás: az önkéntes
kölcsönös nyugdíjpénztárba a magánszemély javára átutalt munkáltatói hozzájárulás,
g) önkéntes egészségpénztári hozzájárulás: az önkéntes
kölcsönös egészségpénztárba a magánszemély javára átutalt munkáltatói hozzájárulás,
h) munkáltatói hozzájárulások: az f)–g) pontok szerinti
hozzájárulás,
i) pénzügyi és számviteli szerv: a saját pénzügyi és
számviteli elemmel nem rendelkező honvédelmi szervezet
esetében a pénzügyi és számviteli feladatok központosított
végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet állományából kikülönített szervezeti elem,
j) keretösszeg: a kormánytisztviselőt adott időpontban
ténylegesen megillető éves cafetéria-juttatás összege,
k) felhasználás: a kormánytisztviselő részére adott időpontig ténylegesen kifizetett, átutalt, átadott a)–h) pontokban szereplő juttatások,
l) lekötött keret: a kormánytisztviselő nyilatkozatában
szereplő azon juttatások összege, melyek még nem kerültek felhasználásra,
m) szabad keret: a keretösszeg, valamint a felhasználás
és a lekötött keret különbözete, ha az pozitív előjelű,
n) kerettúllépés: a keretösszeg, valamint a felhasználás
és a lekötött keret különbözete, ha az negatív előjelű,
o) túlköltekezés: a keretösszeg, valamint a felhasználás
különbözete, ha az negatív előjelű.
2. A cafetéria-juttatás összege és felhasználása 3. §
(1) A kormánytisztviselőt megillető cafetéria-juttatás
2012. évre vonatkozó keretösszegét 200 000 forintban határozom meg.
(2) Az év közben cafetéria-juttatásra jogosultságot szerző kormánytisztviselő keretösszegét legkésőbb a jogosultság keletkezésének napján, a kinevezéshez kapcsolódó, a
köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény
(a továbbiakban: Ktv.) 11. § (7) és (8) bekezdése szerinti tájékoztató okmányban kell megállapítani. A kormánytisztviselőt megillető keretösszeg módosulását a módosulás napján egyéni személyügyi okmányban kell megállapítani.
4. § (1) A kormánytisztviselő cafetéria-juttatásként a Ktv.
49/F. § (1) bekezdésében felsorolt juttatásokra az Szja. törvényben szereplő feltételekkel jogosult. Az egyes juttatások választható mértéke az Szja. törvényben meghatározott mértéket meghaladhatja.
(2) A Ktv. 49/F. § (1) bekezdése alapján a cafetéria-juttatás keretében további választható juttatásnak a HM univerzális utalvány minősül.
5. § (1) Amennyiben a kormánytisztviselő a Ktv. 49/F. § (5) és
(6) bekezdésében nem szereplő esetben a tárgyév december 31-én túlköltekezésben van, annak összegével a következő évre szóló, a 3. § szerint megállapított keretösszegét
csökkenteni kell.
(2) Ha ezzel a módszerrel a túlköltekezés összege teljes
mértékben nem rendezhető, a fennmaradó összeget a
tárgyévet követő január 31-ig vissza kell követelni. A kormánytisztviselő választhatja a visszafizetés helyett juttatás
visszaadását is, amennyiben azt az adott juttatás természete
lehetővé teszi és jelen utasítás nem zárja ki.
3. A nyilatkozat 6. § (1) A kormánytisztviselőnek a Ktv. 49/F. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozatát módosítania kell a keretösszegének jogszabály – különösen a Ktv. 49/F. (2) és (5)–(6) bekezdése – rendelkezésén alapuló csökkenése esetén. A
nyilatkozat módosítását
a) amennyiben a keretösszeg Ktv. 49/F. § (2) bekezdés
miatti csökkenése
aa) előre látható, legkésőbb az azt megelőző napon,
ab) előre nem látható, a távollét vége utáni első munka
napon,
b) legkésőbb a jogviszony megszűnésekor vagy áthe
lyezéskor
kell végrehajtani.
(2) A nyilatkozatot a változás hatályba lépésének napját
követő 10 munkanapon belül kell módosítani, ha az eredeti
nyilatkozattétel időpontjában ismert, tárgyévre vonatkozó
a) minimálbér,
b) az illetmény havi összege,
c) munkáltatói hozzájárulások összege, mértéke,
d) adó- és társadalombiztosítási jogszabályok cafeté
ria-juttatásra vonatkozó szabálya változik, és módosítás
nélkül a felhasználás és a lekötött keret együttesen meghaladja a keretösszeg 105%-át. Egyéb esetekben a (4) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
(3) Ha a kormánytisztviselő a nyilatkozat megtételét a
tárgyév január 15-ig, illetve a köztisztviselők cafetéria-juttatásának részletes szabályairól szóló 305/2009. (XII. 23.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 4. § (4) bekezdése
szerinti időpontig, módosítását az (1) bekezdés szerinti
időpontig akadályoztatása miatt nem tudta megtenni, arra
az akadályoztatás okának megjelölésével az akadály megszűnésétől számított 15 napon belül, de legkésőbb a tárgyév december 15-ig van lehetőség.
(4) A nyilatkozat a tárgyév szeptember 1-je és 15-e között módosítható. A nyilatkozat a tárgyév november 1-je
és november 30-a között is módosítható – figyelemmel az
R. 2. § (3) bekezdésében foglaltakra –, ha szabad keret áll
rendelkezésre. A módosítási határidők jogvesztők.
7. § (1) Az 1. melléklet szerinti nyilatkozatot a rendelkezésre bocsátott számítógépes programmal, kivételes esetben
papír alapon kell kitölteni. A nyilatkozatot három példányban kell elkészíteni és aláírva a pénzügyi és számviteli
szerv részére átadni.
(2) A pénzügyi és számviteli szerv a vonatkozó szabályoknak megfelelően kitöltött, számszakilag ellenőrzött
nyilatkozat egyik példányán igazolja az átvételt. A pénzügyi és számviteli szerv az ellenőrzött nyilatkozat egy példányát átadja a személyügyi szerv részére.
8. § (1) Ha a kormánytisztviselő a nyilatkozat határidőben
történő megtételét önhibájából elmulasztja, akkor a cafetéria-juttatás havonta biztosítandó összegét úgy kell meghatározni, hogy a keretösszegből le kell vonni a (2) bekezdés
szerinti felhasználást, és az így kapott értéket kell osztani a
tárgyévből még hátralévő jogosultsági hónapok számával.
(2) A kormánytisztviselő részére az (1) bekezdés szerinti esetben, a rendelkezésre álló összegig – az alábbi sorrendben – a következő juttatásokat kell biztosítani:
a) önkéntes nyugdíjpénztári hozzájárulás,
b) önkéntes egészségpénztári hozzájárulás,
c) étkezési utalvány.
(3) A munkáltatói hozzájárulások csak a 14. § (1) bekezdé
sében foglalt feltételek teljesülése esetén, a 14. § (2)–(4) bekezdésének figyelembevételével biztosíthatóak.
4. A cafetéria-juttatás rendelkezésre bocsátása 9. § (1) Az étkezési utalvány nyilatkozatban választott éves
értékének ötszáz forinttal oszthatónak kell lennie.
(2) Az étkezési utalvány havi értékét a nyilatkozattételkor úgy kell meghatározni, hogy a választott értéket a cafetéria-juttatásra jogosultság tárgyévi hónapjainak számával
kell osztani. A törthónapok egész hónapnak számítanak.
(3) A nyilatkozat módosításakor az étkezési utalvány
módosítást követő hónaptól biztosítandó havi értékét úgy
kell meghatározni, hogy a választott értékből le kell vonni
az e jogcímen történt felhasználást, és az így kapott értéket
kell osztani a módosítást követő hónaptól számítva a
tárgyévből még hátralévő jogosultsági hónapok számával.
(4) A (2)–(3) bekezdés szerinti esetben, amennyiben a
havi összeg ötszáz forinttal nem osztható, az ötszáz forinttal oszthatóságot a kerekítés általános szabályai szerint
kell biztosítani úgy, hogy a maradványérték a jogosultság
utolsó hónapjában kerüljön biztosításra.
(5) A nyilatkozat tárgyév december hónapban történő
módosítása esetén az étkezési utalvány választott értékéből le kell vonni az e jogcímen történt felhasználást, és az
így kapott értéket kell biztosítani.
(6) A (2)–(4) bekezdés szerint meghatározott értékű étkezési utalványt – a (7) bekezdésben szereplő esetet kivéve – minden hónapban előre, a hónap ötödik munkanapjáig kell átadni, kivéve, ha a nyilatkozattételre ezt követően
kerül sor. Ekkor a nyilatkozat megtételének hónapjára járó
étkezési utalványt a következő hónap ötödik munkanapjáig kell a kormánytisztviselő részére átadni.
(7) A január hónapra járó étkezési utalványt legkésőbb
február utolsó napjáig kell átadni. Az (5) bekezdés szerinti
esetben az étkezési utalványt a tárgyév december 23-ig
kell a kormánytisztviselő részére átadni.
10. § (1) SZÉP-támogatás választása esetén a nyilatkozatnak
alszámlánként kell tartalmaznia a választott éves és havi
értéket.
(2) A SZÉP-támogatás havi értékét a nyilatkozattételkor
úgy kell meghatározni, hogy a választott értéket a cafetéria-juttatásra jogosultság tárgyévi hónapjainak számával
kell osztani. A törthónapok egész hónapnak számítanak.
(3) A nyilatkozat módosításakor a SZÉP-támogatás módosítást követő hónaptól biztosítandó havi értékét úgy kell
meghatározni, hogy a választott értékből le kell vonni az e
jogcímen történt felhasználást, és az így kapott értéket kell
osztani a módosítást követő hónaptól számítva a tárgyévből még hátralévő jogosultsági hónapok számával.
(4) A nyilatkozat tárgyév december hónapban történő
módosítása esetén a SZÉP-támogatás választott értékéből
le kell vonni az e jogcímen történt felhasználást és az így
kapott értéket kell biztosítani.
(5) A (2)–(4) bekezdés szerint meghatározott értékű
SZÉP-támogatást – a (6) bekezdésben szereplő esetet kivéve – minden hónapban előre, a hónap tizedik munkanapjáig kell átutalni, kivéve, ha a nyilatkozattételre a hónap
ötödikét követően kerül sor. Ekkor a nyilatkozat megtételének hónapjára járó SZÉP-támogatást a következő hónap
tizedik munkanapjáig kell átutalni.
(6) A január hónapra járó SZÉP-támogatást legkésőbb
február utolsó napjáig kell átutalni. A (4) bekezdés szerinti
esetben a SZÉP-támogatást a tárgyév december 23-ig kell
átutalni.
(7) SZÉP-támogatás választása esetén a kormánytisztviselőnek az Szja. törvény 71. § (1) bekezdés c) pontja és
71. § (4) bekezdése alapján nyilatkoznia kell a más juttatótól kapott SZÉP-támogatás értékéről.
(8) A Kártyára és a SZÉP-támogatásra alkalmazni kell a
Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhaszná
lásának szabályairól szóló 55/2011. (IV. 12.) Korm. rendeletben foglaltakat.
(9) A SZÉP-támogatás az (5)–(6) bekezdés szerinti időpontban csak akkor utalható át, ha a Kártya adatai az adott
időpontban rendelkezésre állnak. Amennyiben a Kártya
adatai nem állnak rendelkezésre, az átutalást az adatok
rendelkezésre állásától számított tíz munkanapon belül
kell teljesíteni.
11. § (1) Az iskolakezdési támogatás címén juttatott bevétel
biztosítása iskolakezdési utalvány formájában történik. Iskolakezdési utalvány választása esetén a nyilatkozatban
fel kell tüntetni az arra jogosító gyermek, illetve gyermekek nevét. Az iskolakezdési utalvány gyermekenként
meghatározott értékének a minimálbér 30%-ának megfelelő, vagy ettől eltérő, ezer forinttal osztható értéknek kell
lennie.
(2) Amennyiben a nyilatkozattétel a tárgyév szeptember
15-e után történik, iskolakezdési utalvány nem választható.
(3) Amennyiben a nyilatkozat módosítása a tárgyév
szeptember 15-e után történik, az iskolakezdési utalvány
értékét a (4) bekezdés szerinti igénybejelentésben szereplő
összegnek megfelelően kell módosítani.
(4) Az iskolakezdési utalványt a tárgyév június 1-jétől
szeptember 15-ig a 2. melléklet szerinti formanyomtatvány alkalmazásával kell igényelni, a benyújtási határidő
jogvesztő. Az igénybejelentésben szereplő gyermekenkénti összegek nem haladhatják meg a nyilatkozatban szereplő összeget.
(5) Az igénybejelentéshez csatolni kell a jogosultsági feltételek megállapítására alkalmas bizonylatokat, az iskolalátogatási igazolás – amennyiben az igénybejelentés időpontjában még nem áll rendelkezésre – a tárgyév szeptember 30-ig pótolható.
(6) Az iskolakezdési támogatásra vonatkozó igénybejelentést a benyújtástól számított harminc napon belül érdemben el kell bírálni függetlenül az iskolalátogatási igazolás meglététől. Amennyiben az iskolalátogatási igazolás
a tárgyév szeptember 30-ig nem kerül benyújtásra, vagy
utólag a jogosultsági feltételek hiánya kerül megállapításra, a közterhek tekintetében az Szja. törvény rendelkezései
szerint kell eljárni.
(7) A kormánytisztviselő az igényelt iskolakezdési utalványt köteles átvenni, annak visszavételére lehetőség nincs.
12. § (1) A kormánytisztviselőt a nyilatkozattétel előtt a
pénzügyi és számviteli szerv tájékoztatja arról, hogy a HM
univerzális utalvány milyen termék- és szolgáltatáskör vásárlására használható fel.
(2) A HM univerzális utalvány havi értékét a nyilatkozattételkor úgy kell meghatározni, hogy a választott értéket a cafetéria-juttatásra jogosultság tárgyévi hónapjainak
számával kell osztani. A törthónapok egész hónapnak számítanak.
(3) A nyilatkozat módosításakor a HM univerzális utalvány módosítást követő hónaptól biztosítandó havi értékét
úgy kell meghatározni, hogy a választott értékből le kell
vonni az e jogcímen történt felhasználást, és az így kapott
értéket kell osztani a módosítást követő hónaptól számítva
a tárgyévből még hátralévő jogosultsági hónapok számával.
(4) A nyilatkozat tárgyév december hónapban történő
módosítása esetén a HM univerzális utalvány választott értékéből le kell vonni az e jogcímen történt felhasználást és
az így kapott értéket kell biztosítani.
(5) A (2)–(3) bekezdés szerint meghatározott értékű
HM univerzális utalványt – a (6) bekezdésben szereplő
esetet kivéve – minden hónapban előre, a hónap tizedik
munkanapjáig kell átutalni, kivéve, ha a nyilatkozattételre
a hónap ötödik napját követően kerül sor. Ekkor a nyilatkozat megtételének hónapjára járó HM univerzális utalványt
a következő hónap tizedik munkanapjáig kell átutalni.
(6) A január hónapra járó HM univerzális utalványt legkésőbb február utolsó napjáig kell átutalni. A (4) bekezdés
szerinti esetben a HM univerzális utalványt a tárgyév december 23-ig kell átutalni.
(7) A HM univerzális utalvány az (5)–(6) bekezdés szerinti időpontban csak akkor utalható át, ha a HM univerzális utalvány felhasználását biztosító kártya adatai az adott
időpontban rendelkezésre állnak. Amennyiben a kártya
adatai nem állnak rendelkezésre, az átutalást az adatok
rendelkezésre állásától számított tíz munkanapon belül
kell teljesíteni.
13. § (1) A kormánytisztviselő helyi utazására szolgáló bérlet
a munkáltató nevére szóló számla alapján számolható el.
A lakóhely, illetve tartózkodási hely és a munkahely szerinti településen igénybe vett helyi bérlet is elszámolható.
(2) Kétheti vagy havi, illetve 30 napos bérlet elszámolásakor a számlához a bérletszelvényt is csatolni kell. Éves
vagy negyedéves bérlet elszámolásakor a számla leadásakor a kitöltött bérletszelvényt és a bérletigazolványt a
pénzügyi és számviteli szerv részére be kell mutatni.
(3) A hivatásos, szerződéses és hadköteles katonák,
valamint a honvédségi közalkalmazottak egyes költségtérítéseiről szóló 21/2002. (IV. 10.) HM rendelet helyi
szolgálati utazásokra vonatkozó 45. §-ában meghatározott bérlet, illetve bérlet-hozzájárulás nem juttatható a
kormánytisztviselő részére, a helyi szolgálati utazásokhoz
előreváltott menetjegyet, gyűjtőjegyet, vagy napijegyet
kell biztosítani.
14. § (1) A munkáltatói hozzájárulások csak akkor választhatóak, ha a kormánytisztviselő
a) az adott típusú pénztár tagja és az erről szóló dokumentumot a munkáltatónak átadta, vagy nyilatkozatával
egyidejűleg átadja, és
b) az Szja. törvény 71. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozatot megteszi.
(2) A munkáltatói hozzájárulások törvényben meghatározott módon, a munkáltató által megállapított, minden
munkavállaló részére azonos összegben vagy mértékben
kerülnek biztosításra, melynél a kormánytisztviselő által
választott munkáltatói hozzájárulás, illetve hozzájárulások összege vagy mértéke nem lehet magasabb.
(3) A nyilatkozattételkor a munkáltatói hozzájárulások
(2) bekezdés szerinti havi mértékének az alábbi mértéket,
illetve összeget kell tekinteni:
a) önkéntes nyugdíjpénztári hozzájárulás az illetmény
2%-a, b) önkéntes egészségpénztári hozzájárulás havi 3000 forint.
(4) A kormánytisztviselő – törvényben meghatározott
módon – írásban kérheti a munkáltatói hozzájárulás, illetve hozzájárulások teljes összege, vagy egy része teljesítésének szüneteltetését. Amennyiben a nyilatkozatban a választott munkáltatói hozzájárulások összege alacsonyabb a
(3) bekezdés szerinti várható éves összegeknél, vagy a
kormánytisztviselő az adott típusú pénztár tagja, de a nyilatkozatban munkáltatói hozzájárulást nem kér, azt szüneteltetési kérelemnek kell tekinteni.
(5) Amennyiben a nyilatkozattétel a tárgyév december 5-e
után történik, munkáltatói hozzájárulás nem választható.
(6) Amennyiben a nyilatkozat módosítása a tárgyév december 5-e után történik, a munkáltatói hozzájárulások
összegét a felhasználás és a korábbi nyilatkozat alapján
várható december havi munkáltatói hozzájárulás együttes
összegében kell figyelembe venni.
(7) A tárgyhó 15-ig – december hónapban 5-ig – tett,
módosított nyilatkozat esetén a munkáltatói hozzájárulás
választását, módosítását a tárgyhónapra is figyelembe kell
venni.
5. Eljárási szabályok 15. § (1) A pénzbeni juttatások folyósításának szabályairól
szóló 39/2008. (HK 9.) HM utasításban foglaltakat a cafetéria-juttatás kifizetése során is alkalmazni kell.
(2) A kormánytisztviselő részére a felhasznált cafetéria-juttatás összegéről havonta juttatásonként összesített
elszámolást kell adni.
(3) Az iskolakezdési utalvány biztosítására és a kapcsolódó feladatokra a hivatásos és szerződéses katonák,
a honvédségi közalkalmazottak egyes pénzbeli szociális
juttatásairól szóló 11/2009. (VII. 10.) HM rendelet 15. §
(1)–(3) bekezdésében foglalt szabályokat kell alkalmazni.
(4) Az étkezési utalványt a honvédelmi szervezet személyügyi szerve által készített jegyzék alapján kell átadni.
A jegyzék tartalmazza a kormánytisztviselő nevét, az utalvány fajtáját, címletenkénti darabszámát, sorszámát, összértékét, az átvevő aláírását, valamint a jegyzéket készítő
nevét és a jogosultságot igazoló munkáltatói jogkört gyakorló vezető jóváhagyását.
(5) Az étkezési utalvány szigorú számadású nyomtatvány. A jogosultak által aláírt jegyzéket a szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartásához kell csatolni és
azzal együtt megőrizni.
(6) Az étkezési utalvány beszerzéséhez szükséges előirányzat tervezése, az utalványok megrendelése, tárolása,
nyilvántartása a pénzügyi és számviteli szerv feladata.
6. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Az utasítás hatályba lépésével egyidejűleg a kormánytisztviselők cafetéria-juttatásáról szóló 17/2011.
(II. 18.) HM utasítás a hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
13/2014. (V. 16.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között az Indonéz Köztársaság részére Magyarország által nyújtandó kedvezményes hitel általános feltételeiről, eljárási rendjéről, intézményi hátteréről és pénzügyi kereteiről szóló keretmegállapodás szövegének kihirdetéséről szóló 54/2014. (III. 3.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
Az 54/2014. (III. 3.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2014. március 3-i, 32. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között az Indonéz Köztársaság részére Magyarország által nyújtandó
kedvezményes hitel általános feltételeiről, eljárási rendjéről, intézményi hátteréről és pénzügyi kereteiről szóló
keretmegállapodás 10. Cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás a két ország hatálybalépéshez szükséges jogi előírásainak teljesüléséről szóló későbbi értesítést
követő 30. napon lép hatályba, és a jelen Megállapodás hatálybalépésétől számított két évig marad hatályban.”
A későbbi értesítés napja: 2014. április 25.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2014. május 25.
A fentiekre tekintettel, összhangban az  54/2014. (III. 3.) Korm. rendelet 4. § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között az Indonéz Köztársaság részére Magyarország
által nyújtandó kedvezményes hitel általános feltételeiről, eljárási rendjéről, intézményi hátteréről és pénzügyi
kereteiről szóló keretmegállapodás kihirdetéséről szóló 54/2014. (III. 3.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2014. május 25-én,
azaz kettőezer-tizennégy május huszonötödikén hatályba lép.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
1079/2016. (II. 25.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Iraki Köztársaság Kormánya között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és az  Iraki Köztársaság Kormánya között a  jövedelem- és a  vagyonadók
területén a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának
a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1252/2017. (V. 8.) Korm. határozata az IKOP-1.1.0-15-2016-00018 azonosító számú „M4 Berettyóújfalu – Nagykereki (országhatár) közötti szakasz megvalósítása” című projekt II. építési szakasz kivitelezésének forrásbiztosításáról.
A Kormány a  2014-2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdés f ) pontjában, valamint az európai uniós forrásból finanszírozott
egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló 17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet 6/A. §-ában biztosított jogkörében
eljárva
 1. jóváhagyja az  IKOP-1.1.0-15-2016-00018 azonosító számú „M4 Berettyóújfalu – Nagykereki (országhatár) közötti
szakasz megvalósítása” című projekt támogatásának növelését az 1. melléklet szerint;
 2. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének 1. pont szerinti módosításához;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. május 15.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot az  1.  pont szerinti projekt Integrált
Közlekedésfejlesztési Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1247/2016. (V. 18.)
Korm. határozatban meghatározott adatainak módosítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: soron következő módosítás alkalmával haladéktalanul
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
97/2013. (III. 5.) KE határozata a Magyar Nemzeti Bank elnökének kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 47. §
(2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Matolcsy Györgyöt 2013. március 4-ei hatállyal a Magyar
Nemzeti Bank elnökévé kinevezem. Budapest, 2013. március 1.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
26/2017. (X. 13.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény 38.  § (2)  bekezdése alapján 2017. október 1. napjától 2018. március 31. napjáig terjedő időtartamra
a kötöttpályás járműgyártás fejlesztésével és az ezzel kapcsolatos tárcaközi koordinációs feladatok ellátásáért felelős
miniszteri biztossá dr. Tuzson Bence urat nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos tevékenységét a  nemzetgazdasági miniszter a  gazdaságfejlesztésért és -szabályozásért felelős
államtitkár útján irányítja.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét titkárság nem segíti.
4. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 10/2017. (IV. 20.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter