text:
2012. XLVI. törvény a földmérési és térképészeti tevékenységről.
Az Országgyűlés annak érdekében, hogy – kövesse a globális, informatikai, szakma technikai és technológiai változásokat,
– modernizálja az adatbázis szemléleten alapuló egységes ingatlan-nyilvántartás átfogó szabályozását,
– meghatározza az adatbázis szemléleten alapuló földmérési, földügyi, és térképészeti szakterülettel kapcsolatos állami
alapfeladatokat, az állami adatbázisok körét, az állami alapadatok előállításának és szolgáltatásának alapvető szabályait
a következő törvényt alkotja: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában:
1. alapponthálózat: a természetben állandó módon megjelölt, egységes rendszerekbe foglalt pontok összessége,
amelyek alapul szolgálnak a térképek készítéséhez, valamint más földmérési és térinformatikai feladatok
végrehajtásához; 2. állami alapadat: állami földmérési és térképészeti alapmunkák, valamint ingatlan-nyilvántartási és egyéb célú
földmérési és térképészeti tevékenység során keletkezett, e törvény végrehajtási rendeletében meghatározott
minőségi követelményeknek megfelelő, államilag átvett földmérési és térképi adat, valamint ezek sokszorosított,
kinyomtatott változata; állami alapadat, továbbá bármelyik állami térképnek és térképi adatbázisnak vagy
részletének sokszorosított vagy kinyomtatott példánya; 3. állami térképi adatbázisok: a térképészetért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) és a honvédelemért
felelős miniszter hatáskörébe tartozó térképi adatbázisok (az állami földmérési alaptérképi adatbázis, az állami
ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis, az állami topográfiai térképi adatbázisok és a honvédelmi célú térképi
adatbázisok) összessége; 4. egységes ingatlan-nyilvántartási adatbázis: az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvényben meghatározott
adatbázis; 5. elhatárolás: új földmérési alaptérképi adatbázis készítése, valamint a felmérési térképezési és területszámítási
hiba kijavítása esetén, a földrészletek természetbeni határvonalának megállapítására irányuló joghatással járó
hatósági tevékenység; 6. földmérési és térképészeti tevékenység: a) az ország teljes területére vonatkozóan a földmérési, térképészeti és távérzékelési állami alapfeladatok,
b) az állami alapmunkák, c) az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési munkák,
d) az egyéb célú földmérési és térképészeti munkák
végzése; 7. ingatlan-nyilvántartás átalakítása: az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvényben meghatározott eljárás;
8. különleges rendeltetésű ingatlan: a honvédelmi, rendvédelmi, műemlékvédelmi és természetvédelmi, illetve
sajátos rendeltetése miatt jogszabályban ekként meghatározott ingatlan; A törvényt az Országgyűlés a 2012. május 7-i ülésnapján fogadta el.
9. levegőből végzett távérzékelés: mérések végrehajtására, illetve térképkészítésre alkalmas légi távérzékelési
adatgyűjtés, amelynek célja és eredménye geodéziai, térképészeti, geofizikai, geológiai és navigációs adatok
gyűjtése; 10. minősítés: a földmérési munkák és azok dokumentációi – az érvényben lévő szakmai szabályozások szerint
történő – elkészítésének vizsgálata és minőségének tanúsítása; 11. nemzeti téradat-infrastruktúra: azon téradatok és térinformatikai rendszerek összessége, amelyek közfeladatok
ellátását szolgálják; 12. távérzékelés: olyan adatnyerési eljárások, amelyek az adatokat a vizsgált objektummal létrehozott közvetlen,
fizikai kapcsolat nélkül állítják elő; 13. téradat: valamely helymeghatározó, vagy helyhez köthető adat;
14. térképi adatbázis: térinformatikai rendszerben kezelhető grafikus, numerikus és leíró adatok összessége.
II. FEJEZET ÁLLAMI ALAPFELADATOK ÉS ALAPADATOK 2. Állami alapfeladatok és alapmunkák
2. § (1) Földmérési és térképészeti állami alapfeladatnak minősül:
a) az állami térképi adatbázisok létesítése, fenntartása és működtetésének biztosítása országos lefedettséggel,
b) az állami alapadatok előállítása, karbantartása, kezelése, tárolása és szolgáltatása,
c) a honvédelmi célú földmérési és térképészeti tevékenység,
d) a nemzetközi kötelezettségből származó földmérési, térképészeti, távérzékelési és térinformatikai feladatok
ellátása, e) a magyarországi hivatalos földrajzi nevek megállapítása, nyilvántartása és abból adatok szolgáltatása,
f) a földmérési, térképészeti és távérzékelési tevékenység országos összhangjának biztosítása, a szakmai
követelmények meghatározása és érvényesülésük ellenőrzése, g) az a)–f) pontokkal kapcsolatos kutatás és műszaki fejlesztés,
h) a nemzeti téradat-infrastruktúra alapjainak létrehozása és fenntartása.
(2) Az állam a nemzetgazdaság térkép és téradatigényeinek kielégítése érdekében gondoskodik az állami alapmunkák
végzéséről. Állami alapmunkának minősülnek: a) az államhatár földmérési munkái,
b) az alapponthálózatok létesítése és fenntartása, c) az állami térképi adatbázisok készítése és fenntartása,
d) a Földrajzinév-tár létrehozása, fenntartása, működtetése. 3. Az állami alapadatok adatbázisai
3. § (1) Az állami alapadatok adatbázisai: a) az államhatár adatbázisa,
b) az alapponthálózati pontok adatbázisa, c) az állami földmérési alaptérképi adatbázis,
d) az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis, e) az állami topográfiai térképi adatbázisok,
f) az állami távérzékelési adatbázisok, g) a honvédelmi célú térképi adatbázisok,
h) a Földrajzinév-tár adatbázis és i) az archív analóg és digitális térképi adatok adatbázisai.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában foglalt adatbázis adatai a vonatkozó nemzetközi szerződésekben foglalt eljárásokat
követően válnak állami alapadattá. Az (1) bekezdés b)–g) pontjai szerinti adatbázisok adattartalmát az állami
vizsgálatot, minősítést és átvételt követően kell földmérési és térképészeti állami alapadatként kezelni. Az állami
alapadatok adatbázisainak részét képezi az előállításuk során készülő valamennyi mérési, számítási és távérzékelési
adat, földmérési munkarész, továbbá az objektumok helyzetét leíró adat.
(3) Az egyéb célú földmérési és térképészeti tevékenység során keletkezett adatok és térképi adatbázisok az állami
vizsgálatot, minősítést és átvételt követően válhatnak állami alapadattá.
(4) Az (1) bekezdésben felsorolt adatbázisok nyilvántartásával kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával az
adatkezelő csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.
4. Az állami alapadatok, adatbázisok kezelése 4. § (1) Az állami alapadatokat, adatbázisokat országos adattárban, térképtárban, űrfelvétel- és légifilmtárban, illetve helyi
adat- és térképtárakban kell tárolni. (2) A miniszter felelősségi körébe tartozó, ingatlan-nyilvántartási, földmérési, térképészeti és földügyi tevékenység
végzése során előállított állami alapadatok és adatbázisok kezelését a földmérési és térinformatikai államigazgatási
szerv országos illetékességgel látja el. (3) A honvédelemért felelős miniszter felelősségi körébe tartozó földmérési és térképészeti tevékenység végzése során
előállított állami alapadatokat és adatbázisokat a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv kezeli.
(4) Az illetékességi területére vonatkozó állami alapadatokat és adatbázisokat az ingatlanügyi hatóság kezeli.
5. Az állami alapadatok szolgáltatása 5. § (1) Az állami alapadatok közhiteles adatbázisaiba, a (4) bekezdésben foglaltak kivételével bárki betekinthet, azokról teljes
vagy részleges másolatot igényelhet. Az adatok elektronikusan (hálózaton keresztül) is szolgáltathatók, amennyiben
a műszaki feltételek adottak. A 3. § (1) bekezdés a)–d) pontjában foglalt adatbázisok esetén célhoz kötötten
igényelhető másolat. A másolaton vagy az adathordozón fel kell tüntetni a szolgáltatott adatok körét és azok
metaadatait, a 3. § (1) bekezdés a)–d) pontjában foglalt adatbázisokból szolgáltatott másolat esetén a felhasználás
célját is. (2) A miniszter felelősségi körébe tartozó földmérési térképészeti tevékenység végzése során előállított állami alapadatok
szolgáltatását a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv, valamint az ingatlanügyi hatóság végzi.
(3) A Nemzeti Kataszteri Program keretében előállított állami térképi adatbázisokból az e program megvalósítására
létrehozott szervezet is szolgáltathat adatokat. (4) A honvédelemért felelős miniszter felelősségi körébe tartozó földmérési és térképészeti tevékenység végzése során
előállított állami alapadatok szolgáltatását az általa kijelölt szerv látja el. A honvédelmi célból előállított állami
alapadatok felhasználását a honvédelemért felelős miniszter szabályozza. (5) Az állami alapadatok adatbázisából külön megállapodás szerint aktualizált adatok szolgáltatásáért díjat kell fizetni.
A díj mértékét a miniszter a honvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben határozza meg.
(6) Az ingatlan-nyilvántartási térképről elektronikus formában szolgáltatott hiteles másolat olyan elektronikus okirat,
amelyet hitelesítési záradékkal láttak el, és amelyet a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv fokozott
biztonságú elektronikus intézményi aláírással és időbélyegzővel hitelesített. 6. § (1) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv, az ingatlanügyi hatóság, valamint a honvédelem térképészeti
támogatásáért felelős szerv a vállalkozási tevékenységnek nem minősülő alaptevékenységük ellátásához az állami
alapadatok adatbázisaiból egymásnak díj-, költség- és térítésmentesen szolgáltatnak adatot.
(2) Az adatbázisokat kezelő szervek az állami távérzékelési és állami topográfiai térképi adatbázisok szolgáltatását hálózati
szolgáltatón keresztül is végezhetik. (3) Igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni
a) a 3. § (1) bekezdésében foglalt adatbázisokból – ide nem értve az i) pontban foglalt adatbázist – történő
hitelesített adatok szolgáltatásáért, b) a változási vázrajzok záradékolásáért,
c) az ingatlanrendező földmérő minősítési eljárásáért, d) a földmérő igazolvány kiadásáért,
e) a levegőből végzett távérzékelés engedélyezéséért és a távérzékelt adatok minősítési célú felülvizsgálatáért.
(4) A (3) bekezdés a) pontjában fel nem sorolt, közhiteles adatnak nem minősülő, és többlettevékenység mellett
szolgáltatott adatokért, és ezen adatokkal kapcsolatos egyéb szolgáltatásokért a miniszter által a honvédelemért
felelős miniszterrel egyetértésben kiadott rendeletben meghatározott díjat kell fizetni.
6. Az ország térképellátása 7. § (1) Az állam az ország térképellátását az állami alapadatok, térképi adatbázisok készítésével, fenntartásával,
korszerűsítésével, tárolásával és szolgáltatásával biztosítja. (2) A meglévő állami térképi adatbázisokat folyamatosan fel kell újítani, a fel nem újítható térképi adatbázisok helyett
újakat kell készíteni. (3) Adatbázis felújítása, valamint új állami térképi adatbázis készítése esetén numerikus adatnyerési eljárásokat kell
alkalmazni. (4) közigazgatási térinformatikai rendszereket és a közműnyilvántartásokat a rendszerek összekapcsolhatósága
érdekében az állami térképi adatbázisok felhasználásával az azokra vonatkozó előírások szerint kell kialakítani.
(5) A közigazgatási térinformatikai rendszerek, illetve a közműnyilvántartás térképi adatbázisaiban az állami térképi
adatbázisok változásait időközönként, szükség szerint át kell vezetni.
(6) Az országhatáron túlnyúló térinformatikai rendszerek alapjául a nemzetközi megállapodásban előírt vonatkoztatási,
vetületi és koordináta-rendszer is alkalmazható. 7. Az állami térképi adatbázisok kötelező használata
8. § A 3. § (1) bekezdés d)–f) pontjában meghatározott adatbázisokat kötelező alkalmazni a közfeladatok ellátását
támogató térinformatikai rendszerek geometriai alapjainak biztosításához, különös tekintettel:
a) a hatósági nyilvántartások, b) a honvédelmi, katasztrófavédelmi és rendvédelmi tevékenység,
c) a helyi önkormányzatok feladatainak ellátásához szükséges tevékenység,
d) a közlekedési, a hírközlési, az erdő- és vízgazdálkodási tevékenység,
e) az infrastruktúra-fejlesztés, f) az agrár- és vidékfejlesztési tevékenység,
g) a természet- és környezetvédelmi tevékenység, h) a bányászati szakigazgatás által elrendelt térképészeti tevékenységek, illetve geológiai nyilvántartások,
i) adózási célú nyilvántartások, j) statisztikai célú feladatok,
k) a közművezetékek nyilvántartása és az e-közműnyilvántartás, l) a nemzetközi kötelezettségekből adódó térinformatikai tevékenységek
térképi megalapozásához. III. FEJEZET AZ ÁLLAMI ALAPADATOK ADATBÁZISAI
8. Az államhatár adatbázisa 9. § (1) államhatár adatbázisa tartalmazza:
a) az államhatár láthatóságának biztosítására, a határvonal megjelölésére és a határjelek karbantartására vonatkozó
nemzetközi szerződéseket, b) a nemzetközi szerződések alapján készített határokmányokat (az államhatár szöveges leírását, térképeit és
koordináta-jegyzékét), c) az érintett szomszédos államokkal együttesen készített határjegyzőkönyveket,
d) az államhatár vonalának határpontjait és határjeleit és azok koordináta-jegyzékét.
(2) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv tárolja, kezeli és szolgáltatja az (1) bekezdésben meghatározott
adatokat. (3) A kormány rendeletben gondoskodik a nemzetközi szerződésekkel összhangban a határokmányok kezelésének,
tárolásának és változásvezetésének szabályozásáról. 9. Alapponthálózati pontok adatbázisa
10. § (1) földmérési és térképészeti tevékenység egységes alapjául az ország teljes területére kiterjedően alapponthálózatokat
kell létesíteni és fenntartani. (2) Az alapponthálózatok létesítésére és fenntartására vonatkozó tartalmi és pontossági követelményeket, valamint
a hálózatok vonatkoztatási és vetületi rendszerét az e törvény felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendelet
határozza meg. (3) Az alapponthálózatok pontjainak tekintendők: a) az Egységes Országos Vízszintes Alapponthálózat (EOVA) I–IV. rendű pontjai,
b) az Egységes Országos Magassági Alapponthálózat (EOMA) I–III. rendű pontjai,
c) a Bendefy-féle magassági hálózat I–III. rendű alappontjai,
d) az állam által fenntartott aktív GNSS (Global Navigation Satellite Systems) hálózat hazai állomásai,
e) a Magyar GPS Geodinamikai Alaphálózat pontjai (MGGA),
f) az Országos GPS Hálózat pontjai (OGPSH), g) a katonai GPS hálózat pontjai (KGPSH),
h) az Integrált Geodéziai Alapponthálózat (INGA) pontjai, i) a katonai tájékozási hálózat pontjai (OP-k)
amelyek együttesen alkotják az alapponthálózati pontok adatbázisát. (4) A (3) bekezdés f)–i) pontjában meghatározott hálózatok a (3) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott
alapponthálózatokra épülnek. (5) Alapponthálózati pontnak minősülnek az Országos Gravimetriai Hálózat pontjai, de azok létesítése e törvény szerint
nem minősül állami alapmunkának, és pontjainak karbantartása, helyszínelése, valamint pótlásuk a bányászati
ügyekért felelős miniszter feladata. 10. Állami földmérési alaptérképi adatbázis
11. § (1) Az állami földmérési alaptérképi adatbázis jogszabályban előírt tartalommal vonatkoztatási és vetületi rendszerben
meghatározott adatok és a hozzájuk tartozó attribútumok alapján létrehozott számítógépen kezelhető olyan
adatbázis, amely állami alapadatként tartalmazza: a) a település azonosítóját,
b) a település közigazgatási- és fekvéshatárait, c) a földrészletek határvonalát és helyrajzi számát,
d) önálló ingatlannak nem minősülő földfelszíni, valamint egyes földfelszín feletti, illetve alatti építményeket és
egyéb létesítményeket, továbbá azok meghatározott tartozékait és azonosítóit,
e) az egyéb önálló ingatlanok alaprajzait, geometriai jellemzőit, helyrajzi számát és egyedi azonosítóját,
f) az alrészletek határvonalát, jelét és megnevezését, g) a dűlőnevet, utcanevet és házszámot,
h) a pincék bejáratait, i) a művelési ágakat és azok betűjelét,
j) a minőségi osztályokat és azok megjelölését, k) a földminősítési mintatereket,
l) az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 16. § e)–f) pontjában
meghatározott jogokat és m) a polgári törvénykönyvről szóló törvény szerinti földhasználati joggal érintett területeket.
(2) Az állami földmérési alaptérképi adatbázis az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis kötelező alapja.
12. § (1) Új állami földmérési alaptérképi adatbázis készítésének előkészületi munkálatairól, az elhatárolás és a felmérés várható
időpontjáról a munka végrehajtója értesíti a települési, illetve a kerületi önkormányzatot, amely azt a helyben szokásos
módon kihirdeti. (2) Új, helyszíni felmérésen alapuló állami földmérési alaptérképi adatbázis előállításakor minden esetben
– térképfelújításnál szükség szerint – a földrészletek határvonalát elhatárolással kell megállapítani. Az elhatároláshoz
távérzékelési adat is felhasználható. (3) Az elhatárolás időpontjáról a felmérő köteles az érdekelteket igazolható módon értesíteni. Az elhatárolásról
jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet a felmérő és az érdekeltek aláírásukkal hitelesítenek.
(4) A földrészletek tulajdonosai az elhatárolás során kötelesek a földrészlethatár állandó módon meg nem jelölt
töréspontjait a természetben megjelölni (cövekkel, oszloppal), és nevüket, lakcímüket jól látható módon feltüntetni.
Az elhatárolás és a felmérés során a földrészlet tulajdonosa köteles együttműködni az állami alapadatok kezelésére
jogosult szervek által feljogosított felmérővel. (5) Az állami földmérési alaptérképi adatbázis területi alapegysége a földrészlet, ennek határvonalát az
ingatlan-nyilvántartásról szóló jogszabályok földrészletre vonatkozó előírásai alapján kell az adatbázisban ábrázolni.
(6) A földrészlet határvonalának megállapításakor figyelemmel kell lenni:
a) az elhatárolás során készült munkarészekre, b) az egységes ingatlan-nyilvántartási adatbázis tartalmára,
c) a természetben megjelölt állapotra, d) a korábbi térképi állapotra és munkarészekre,
e) a felek akaratára, ha az nem ütközik jogszabályba vagy hatósági határozatba.
(7) Amennyiben a (6) bekezdés szerint a földrészlet határvonala nem állapítható meg, a természetbeni állapotot kell
mérni és térképezni. (8) Új állami földmérési alaptérképi adatbázis készítése során a felmérő az egységes ingatlan-nyilvántartási adatbázis
tartalma alapján állapítja meg a földrészleteket elválasztó határvonalat, ha nincs a természetben egyértelműen
azonosítható határ és a tulajdonosok nem, vagy egyértelmű azonosításra nem alkalmas módon jelölik meg
a földrészlet határvonalát a helyszínen, továbbá az egyeztetés az érdekeltek hibájából meghiúsul, vagy nem vezet
eredményre, illetve a távérzékelési adatok alapján a határvonal nem azonosítható.
(9) Az elhatárolási jegyzőkönyvek az állami földmérési alaptérképi adatbázis dokumentációjának elválaszthatatlan részét
képezik, amelyeket az illetékes ingatlanügyi hatóságnál kell megőrizni.
(10) Az államhatár – mint különleges földrészlet-határvonal – állami földmérési alaptérképi adatbázisban történő
ábrázolását törvény, nemzetközi szerződés alapján kell elvégezni. Az államhatár természeti környezetének
megváltozása miatti módosulásával összefüggő térképi változások ábrázolását a módosulást jóváhagyó jogszabály
alapján kell elvégezni. (11) Az egyéb közigazgatási határvonalakat – mint különleges földrészlet-határvonalakat – az állami földmérési alaptérképi
adatbázisban jogszabály rendelkezése, illetve hatáskörrel rendelkező szerv határozata alapján kell rögzíteni.
11. Állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis 13. § (1) Az újfelméréssel készített vagy felújított földmérési alaptérképi adatbázis az ingatlan-nyilvántartás átalakítását
követően válik állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázissá. (2) Egyéb önálló ingatlanok esetén az Inytv.-ben előírt alaprajzokat, illetve azok digitális változatát az állami
ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban kell tárolni. Az alaprajzok elkészítésének módját és részletes szabályait
a miniszter rendeletben szabályozza. (3) A Nemzeti Kataszteri Program keretében készült, digitálisan átalakított térképeket az ingatlan-nyilvántartás
átalakításáig állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisnak kell tekinteni. (4) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis az egységes ingatlan-nyilvántartás geometriai alapja.
(5) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalma kötelező alapul szolgál az adatbázis változását
eredményező állami alapadat tartalmat érintő földmérési tevékenységhez, közigazgatási, bírósági vagy más hatósági
eljáráshoz. 14. § (1) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis kezelése, tárolása, a változások vezetése, valamint az adatok
szolgáltatása az adatbázisokat kezelő szervek feladata. (2) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmát érintő változásokat, az (5) bekezdésben foglaltak
kivételével, a földrészlet tulajdonosa, illetve a tulajdonosi jogok gyakorlója (a továbbiakban: kötelezett), a változás
bekövetkeztétől számított harminc napon belül, az ingatlan-nyilvántartási jogszabályok előírásainak megfelelően
köteles bejelenteni az ingatlanügyi hatóságnak. Közös tulajdon esetén, a bejelentési kötelezettség elmulasztásából
eredő felelősség a tulajdonostársakat egyetemlegesen terheli. (3) Ha az ingatlanügyi hatóság bejelentésre vagy hivatalból a (2) bekezdés hatálya alá tartozó olyan változást észlel,
amelyet az arra kötelezett nem jelentett be, – határidő tűzésével – harminc napon belül felszólítja a kötelezettet
a változás átvezetésére alkalmas munkarészek, valamint az átvezetéshez szükséges okiratok és egyéb hatósági
engedélyek, igazolások benyújtására. (4) Amennyiben a kötelezett az előírt határidő lejártáig a felszólításnak nem tesz eleget, úgy az ingatlanügyi hatóság
a kötelezett költségére intézkedik a változás beméréséről és az ingatlan-nyilvántartási jogszabályokban
meghatározottak szerinti átvezetéséről. (5) A földrészlet határvonalának változását elrendelő, megállapító vagy engedélyező közigazgatási, illetve bírósági
határozatokat – az ingatlanügyi hatóság által a helyrajzi számozás és a területszámítás helyessége szempontjából
vizsgált, érvényes záradékkal rendelkező – az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmi és pontossági
előírásainak megfelelő változási vázrajz alapján kell meghozni. (6) A jogerőre emelkedett határozatot és a változási vázrajzot az eljáró szerv tizenöt napon belül az
ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetés céljából köteles megküldeni a területileg illetékes ingatlanügyi
hatóságnak. (7) Jogerős bírósági határozattal megállapított határvonalat az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban
a határozatnak megfelelően kell feltüntetni. (8) Analóg térkép digitalizálásával előállított állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis alapján végzett
földrészlethatár-kitűzés esetében az adatbázis tartalmát – a természetbeni állapottal összhangban és az érdekelt
felekkel egyetértésben – a földmérésre vonatkozó tűrési határon belül az ingatlanügyi hatóság a kitűzési
dokumentáció alapján határozattal módosíthatja. A területi adatok esetleges változását záradékolt változási vázrajzzal
kell dokumentálni. 12. A háromdimenziós állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis
15. § (1) A háromdimenziós állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis
tartalmán kívül az objektumok háromdimenziós térbeli elhelyezkedését is tartalmazza, így különösen a felüljárókat,
hidakat, aluljárókat, alagutakat, aluljáróban lévő üzleteket, mélygarázsokat és az egyes közműlétesítményeket is.
(2) A háromdimenziós állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázist úgy kell létrehozni, hogy az alkalmas legyen
a térbeli objektumokhoz tartozó elkülönülő jogok ingatlan-nyilvántartásba történő egyértelmű azonosítására és
bejegyezhetőségére és egymáshoz való viszonyuk kifejezésére. (3) Az (1)–(2) bekezdésben foglalt adatbázis műszaki feltételeinek, adattartalmának és működtetésének részletes
szabályait a miniszter rendeletben szabályozza. 13. Közhitelesség és kötelező felhasználás
16. § (1) Az állami alapadatok adatbázisai az ellenkező bizonyításáig – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – hitelesen tanúsítják
a rögzített adattartalom fennállását. (2) Az archív analóg és digitális térképi adatok adatbázisaiban tárolt adatok hiteles alapul szolgálnak a térképi adatbázisok
felújítására, kijavítására, új térképi adatbázisok készítésére. (3) Az állami alapadatokat és adatbázisokat az állami alapmunkák és alapfeladatok végzése és ellátása, az
ingatlan-nyilvántartási célú munkák végrehajtása, valamint az egyéb célú földmérési és térképészeti tevékenység
során kötelezően kell használni. (4) Hatósági eljárásban csak az adatbázisokat kezelő szervek által szolgáltatott állami alapadatok használhatók fel.
14. Felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítása 17. § (1) Felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba megállapítása esetén az ingatlanügyi hatóság az állami
ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázist, hivatalból bármikor kijavíthatja. (2) Az (1) bekezdés szerinti hiba kijavítása nem érinti és nem változtatja meg a fennálló természetbeni határvonalat és
a birtoklási viszonyokat. (3) Az (1) bekezdés szerinti hiba kijavítására irányuló eljárásban nincs szükség az eljárásba bevont ingatlanok
jogosultjainak hozzájáruló nyilatkozatára. 15. Az állami topográfiai térképi adatbázisok
18. § (1) Az állami topográfiai térképi adatbázisok az ország egész területéről nagy (az 1:10 000 és annál nagyobb), közepes
(az 1:10 000 és 1:100 000 közötti, ideértve az 1:100 000) és kis méretaránynak (1:100 000 és 1:250 000 közötti, ideértve
az 1:250 000) megfelelő adattartalommal és geometriai pontossággal készült térképi adatbázisok, amelyek
a földfelszín természetes és mesterséges alakzatainak síkrajzi, magassági, vízrajzi és domborzati elemeit, továbbá
a névrajzot tartalmazzák a tulajdoni viszonyokra vonatkozó ábrázolás nélkül.
(2) Az állami topográfiai térképek az állami topográfiai térképi adatbázisok meghatározott tartalmú, egységes grafikus
megjelenési formái. (3) A nagyméretarányú állami topográfiai térképi adatbázisok és térképek előállításáról a miniszter, a közepes és kis
méretarányú állami topográfiai térképi adatbázisok és térképek előállításáról a honvédelemért felelős miniszter
gondoskodik. (4) Az állami topográfiai térképi adatbázisokat úgy kell elkészíteni, hogy azok alkalmasak legyenek különösen
a) a közigazgatásban való felhasználásra, b) a honvédelmi célú feladatok térinformatikai igényének biztosítására,
c) az országos és regionális térinformatikai rendszerek térképi alapjainak létrehozására,
d) a domborzat ábrázolásához kapcsolódó általános igények kielégítésére,
e) a területi, illetve az általános műszaki tervezésre,
f) a nemzeti téradat-infrastruktúra alapjainak biztosítására, g) az állami topográfiai térképek előállítására.
(5) Az állami topográfiai térképi adatbázisok és térképek alapadat tartalmát, pontossági követelményeit, valamint
vonatkoztatási és vetületi rendszerét közepes és kis méretarány esetében a honvédelemért felelős miniszter, míg
nagyméretarány esetében a miniszter rendeletben határozza meg. (6) Az állami topográfiai térképi adatbázis aktualizálásához az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis
objektumféleségeit is fel kell használni, ha azok jellemzői megfelelnek az állami topográfiai térképi adatbázis
követelményeinek. (7) Minden részben vagy egészében közpénzek felhasználásával készített digitális domborzat- és felszínmodellt
a (8) bekezdésben megjelölt kezelő szerv részére az ott meghatározott feltételekkel át kell adni.
(8) Minden részben vagy egészen közpénzek felhasználásával készített, az állami topográfiai térképi adatbázis tartalmát
érintő adatállománnyal rendelkezni jogosult köteles – az adatállomány elkészültét követően 30 napon belül – díj-,
költség- és térítésmentesen átadni a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv számára az állami topográfiai
térképi adatbázis állami alapadat tartalmát érintő adatokat. A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv az
adatállományt díj-, költség- és térítésmentesen átadja a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv részére.
(9) A (8) bekezdésben átadott adatokat a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv a miniszter hatáskörébe
tartozó állami topográfiai térképi adatbázissal együtt kezeli és szolgáltatja.
(10) A (8) bekezdés alapján átadott, az adatállománnyal rendelkezni jogosult az átadott adatok mértékével arányosan,
külön megállapodás alapján díjmentesen igényelhet adatokat az állami topográfiai térképi adatbázisokból.
(11) A honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv kérésére a honvédelmi célú feladatok térinformatikai
igényeinek biztosítására minden, az állami topográfiai térképészeti adatbázis aktualizálását érintő adattal rendelkezni
jogosult, díj-, költség- és térítésmentesen köteles az adatállomány elkészültét követően 30 napon belül adatot
szolgáltatni. (12) Az állami topográfiai térképi adatbázis állami alapadat-tartalma kötelező alapul szolgál a topográfiai adattartalmat
igénylő térinformatikai rendszerek térképi adatbázisainak kialakításához. (13) A (7)–(8) és (11) bekezdésben szabályozott adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztása esetén a mulasztó
kormányrendeletben meghatározott mértékű bírságot köteles fizetni. 16. Az állami távérzékelési adatbázisok
19. § (1) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szervnek és a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szervnek
állami digitális távérzékelési adatbázist kell létrehoznia és üzemeltetnie az általuk előállított, illetve kezelt távérzékelési
anyagokból és adatokból, amelynek részei: a) analóg és digitális légifényképtár,
b) digitális ortofotó-adatbázis, c) digitális űrfelvétel-adatbázis, d) földi távérzékelési adatbázis.
(2) Digitális légifényképtárban kell megőrizni a Magyarország területéről készült légifelvételeket. Az analóg (film)
technológiával készült felvételeket digitálissá kell alakítani és adatbázisba kell szervezni.
(3) Digitális ortofotó-adatbázis az ország bármely területét ábrázoló, az állami alapfeladatokhoz és alapmunkákhoz
felhasználható digitális ortofotókból áll. (4) Az űrfelvétel-adatbázis műholdak által készített, az adott műhold érzékelőinek megfelelő felbontású, geometriailag
helyesbített űrfelvételeiből áll. (5) Földi távérzékelési adatbázisnak kell tekinteni azon földi távérzékelési eljárással készült felvételek összességét,
amelyekkel állami alapadatok állíthatók elő. (6) Az állami digitális távérzékelési adatbázist úgy kell elkészíteni, hogy alkalmas legyen különösen:
a) állami térképi adatbázisok kialakítására, felújítására és üzemeltetésére,
b) a honvédelmi célú földmérési és térképészeti tevékenység támogatására,
c) a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer alapadatainak és tematikus információinak előállítására és
felújítására, d) kormányzati és közigazgatási célú feladatok támogatására.
(7) A digitális távérzékelési adatbázis a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv – a honvédelemért felelős
miniszter hatáskörébe tartozó adatbázisok esetén a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv – által
elvégzett állami átvételt követően válik az állami térképi alapadatbázis részévé.
(8) Minden, az adatállománnyal rendelkezni jogosult köteles átadni (a megrendelőnek történő átadását követő tizenöt
napon belül) a földmérési és térinformatikai államigazgatási szervnek a részben vagy egészében közpénzből előállított
távérzékelési adatnak egy, az eredetivel megegyező példányát. Ez alól kizárólag a honvédelmi célokra készült
távérzékelési adatok jelentenek kivételt. 17. A honvédelmi célú térképi adatbázisok
20. § (1) Honvédelmi célú földmérési és térképészeti tevékenység a honvédelmi feladatok tervezéséhez, végrehajtásához
szükséges térképi és katonaföldrajzi adatbázisok, tematikus térképek létrehozása, fenntartása és szolgáltatása.
A honvédelmi célú térképészeti tevékenység tervezéséért, irányításáért, valamint végzéséért felelős szervet
a honvédelemért felelős miniszter rendeletben jelöli ki. (2) A honvédelmi célú térképi adatbázis a honvédelmi feladatok – különösen a békefeladatok, a válságreagáló műveletek,
a háborús műveletek – tervezéséhez és végrehajtásához szükséges katonai topográfiai, tematikus térképi és
katonaföldrajzi adatbázisok összessége. (3) A honvédelmi célú térképi adatbázisok tartalmát, pontossági követelményeit, valamint vonatkoztatási és vetületi
rendszerét, valamint a térképellátás szabályait a honvédelemért felelős miniszter rendeletben határozza meg.
(4) A honvédelmi célú archív analóg és digitális térképi adatok adatbázisaival kapcsolatos nyilvántartási, kezelési és
selejtezési részletes szabályokat a honvédelemért felelős miniszter rendeletben szabályozza.
18. A Földrajzinév-tár adatbázisa 21. § (1) A hivatalos földrajzi nevek megállapításának módját és nyilvántartásának rendszerét a kormány rendeletben
határozza meg. (2) Magyarország hivatalos földrajzi neveit a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv a Földrajzinév-tárban
tartja nyilván a 10. § (2) bekezdésben meghatározott vonatkozási rendszerben lévő koordinátákkal.
(3) A Földrajzinév-tár tartalmazza az alábbi hivatalos földrajzi neveket:
a) az országos jelentőségű domborzat- és tájnév, b) a területnév,
c) a természetvédelmi név, d) a víznév, e) az országos jelentőségű közlekedési és hírközlési név,
f) igazgatásiterület-név, g) a helységnév, h) a településrésznév (helységrésznév).
(4) A Földrajzinév-tár a (3) bekezdésben foglaltakon túl tartalmazza a térképi megjelenítés és használat szempontjából
fontos hivatalos földrajzi névnek nem minősülő településrészneveket, továbbá egyes földrajzi megjelöléseket is.
19. Az archív analóg és digitális térképi adatok adatbázisai
22. § (1) 34. § (1) bekezdése szerinti szervek kezelésében lévő archív – analóg és digitális – térképek, az állami alapadatok
előállításával kapcsolatos, különféle távérzékelési anyagok, munkarészek, adatállományok, dokumentumok
megőrzésének, tárolásának, kezelésének és szolgáltatásának módját a miniszter és a honvédelemért felelős miniszter
rendeletben szabályozza. (2) Az (1) bekezdésben felsorolt analóg anyagokat digitálissá kell átalakítani és adatbázisba kell szervezni.
(3) Az (1) bekezdésben foglalt digitális adatállományok mindenkori kezelhetőségét (adattárolás, olvashatóság,
megjeleníthetőség, adatbiztonság) a technikai fejlődésnek megfelelően, folyamatosan biztosítani kell.
IV. FEJEZET INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI ÉS EGYÉB CÉLÚ FÖLDMÉRÉSI ÉS TÉRKÉPÉSZETI TEVÉKENYSÉG
23. § (1) Ingatlan-nyilvántartási célú földmérési tevékenységek az egységes ingatlan-nyilvántartás tartalmának változását
eredményező földmérési munkák. Ezek különösen: a) a telekalakítások földmérési munkái,
b) a kisajátítás földmérési munkái, c) a közigazgatási határvonalak megváltoztatásának földmérési munkái,
d) földrészleten belüli (épület, alrészlet, művelési ág) változások földmérési munkái,
e) egyéb önálló ingatlanok alaprajzának változásával kapcsolatos földmérési munkák,
f) a földvédelmi, földminősítési tevékenységgel kapcsolatos földmérési munkák,
g) a felmérési, térképezési és területszámítási hibák kiigazítására irányuló munkák, valamint
h) telki szolgalmi jog, és egyéb jogok ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez, valamint tények feljegyzéséhez
szükséges földmérési munkák. (2) Ingatlan-nyilvántartási célú földmérési tevékenységnek minősül továbbá a földrészlethatárok kitűzésével, továbbá
a földrészleten belüli használati megosztással kapcsolatos munka. (3) Egyéb célú földmérési és térképészeti tevékenységnek minősülnek azon, az állami alapfeladatok és alapmunkák
körébe, valamint az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési tevékenységek körébe nem tartozó, de az állami térképi
adatbázisok adatain alapuló földmérési és térképészeti munkák, amelyek nem eredményezik az állami
ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis megváltozását. (4) Az állami alapadatok változását, megszüntetését vagy bővítését eredményező ingatlan-nyilvántartási célú földmérési
és térképészeti munkát, ha a változás vagy bővítés a változás előtti és utáni földrészletek számát együttesen tekintve
több mint 30 földrészletet, illetve külterületen több mint 50 hektárt érint, a munkálatok megkezdése előtt az illetékes
ingatlanügyi hatósághoz be kell jelenteni. (5) A (4) bekezdésben meghatározottakon túl bejelentésre kötelezett munkának minősül:
a) minden állami alaphálózati munka, b) a közigazgatási és fekvéshatárok változása,
c) minden kisajátítási földmérési munka. (6) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmának megváltoztatására irányuló munkákat az állami
alapadatok kötelező felhasználásával úgy kell elkészíteni, hogy a keletkező új földmérési alapadatok változtatás nélkül
beilleszthetőek legyenek az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis állományába.
(7) Az (1) bekezdés a)–h) pontjában és a (2) bekezdésben meghatározott ingatlan-nyilvántartási célú földmérési munkák
részletes szakmai szabályozását, követelményrendszerét és a minősítés, valamint az állami átvétel rendjét a miniszter
rendeletben szabályozza. V. FEJEZET A FÖLDMÉRÉSI MUNKA VÉGZÉSE
20. A földmérési jelek elhelyezése és mérés az ingatlanokon
24. § (1) A földmérő a mérés helyét, illetve a földmérési jelet bármely ingatlanon át megközelítheti, azokon mérést végezhet,
és ideiglenes földmérési jelet helyezhet el. A mérés végzése érdekében – a (4)–(7) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével – bármely ingatlanra – a lakás és a nem lakás céljára szolgáló helyiségek kivételével – beléphet.
A földmérőnek az ingatlan tulajdonosát (használóját, vagyonkezelőjét) a felmérési munkáról, további ideiglenes
földmérési jel elhelyezésének lehetőségéről igazolható módon előzetesen értesítenie kell.
(2) A földmérő (a tulajdonos előzetes tájékoztatásával) az ingatlanokon állandó földmérési jeleket helyezhet el, meglévő
építményt földmérési jellé nyilváníthat. Építményeken műszerállást, észlelőpillért létesíthet.
(3) Az ingatlan, illetve az építmény tulajdonosa vagy használója az (1) és (2) bekezdésben felsorolt munkák végzését tűrni
köteles, azok elvégzését nem akadályozhatja. (4) A földmérőnek a földmérési jogosultságát igazolnia kell.
(5) A földmérő a földmérési jogosultságát földmérő igazolvánnyal, és az adott munka végzésére szóló megbízással, illetve
megrendeléssel igazolja. Honvédelmi célú földmérési és térképészeti helyszíni munkák végzésére, ellenőrzésére
e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően kiállított „Parancs”
jogosít fel. (6) A különleges rendeltetésű ingatlanon a földmérési és térképészeti tevékenység végzéséhez, valamint újonnan
létesítendő, állandó jellegű földmérési jel elhelyezéséhez az arra hatáskörrel rendelkező miniszter vagy az általa
felhatalmazott szerv vagy szervezet előzetes engedélye is szükséges.
(7) Az államhatárral kapcsolatos mérési munkák során a szomszédos állam földmérője mérési jogosultságát az
államhatárral kapcsolatos nemzetközi szerződések alapján működő határbizottságok (vegyes bizottságok) által
kiállított megbízólevéllel igazolja. 25. § (1) A földmérési jelek az ingatlan rendeltetésszerű használatát csak a szükséges mértékben korlátozhatják.
(2) A földmérési munkával összefüggő károkozás esetén a földmérési tevékenységet végző szervezet, illetve személy
köteles az eredeti állapotot helyreállítani. Amennyiben az eredeti állapot nem állítható helyre, vagy az aránytalan
terhet róna a földmérési munkát végzőre, a károkozó köteles a földmérési munka során az ingatlan vagy a létesítmény
tulajdonosának okozott kárt megtéríteni. (3) A (2) bekezdésben előírt helyreállítási kötelezettség nem terjed ki az állandó jellegű földmérési alappontok
elhelyezésére. 21. A földmérési jelek tulajdonjoga és kezelése
26. § (1) A 9. § (1) bekezdés d) pontjában és a 10. § (3) és (5) bekezdésében foglalt pontok megjelölésére szolgáló földmérési
jelek állami tulajdonban vannak. (2) A tulajdonosi jogokat:
a) az államhatár érintett földmérési jelei (határjelei) vonatkozásában a földmérési és térinformatikai államigazgatási
szerv gyakorolja, és gondoskodik azok kezeléséről, nyilvántartásáról és időszakos karbantartásáról,
b) az Országos Gravimetriai Hálózat pontjai kivételével az alapponthálózati pontok vonatkozásában a fővárosi és
megyei kormányhivatalok az ingatlanügyi hatóságon keresztül gyakorolják, c) a katonai tájékozási hálózat pontjai vonatkozásában a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv,
d) az Országos Gravimetriai Hálózat pontjai tekintetében a bányászati ügyekért felelős miniszter által kijelölt
szervezet gyakorolja. (3) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott alapponthálózati pontok áthelyezésével, pótlásával, helyszínelésével és
karbantartásával kapcsolatos szabályokat a miniszter, a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott alappontok
esetében a honvédelemért felelős miniszter rendeletben szabályozza. (4) A 9. § (1) bekezdés d) pontjában és a 10. § (3) bekezdés a)–b) és h) pontjában, továbbá a 10. § (5) bekezdésében
meghatározott földmérési jelek által érintett földrészletekre a magyar államot e törvény erejénél fogva 50 m2 erejéig
határozatlan időre szóló ingyenes közérdekű használati jog illeti meg.
(5) A (4) bekezdés szerinti közérdekű használati jogot az államhatár földmérési jelei vonatkozásában a földmérési és
térinformatikai államigazgatási szerv, a (2) bekezdés b) pontja szerinti alapponthálózati pontok vonatkozásában
a területileg illetékes ingatlanügyi hatóság, a 10. § (5) bekezdés szerinti pontok esetében a bányászati ügyekért felelős
miniszter által kijelölt szervezet gyakorolja. (6) A közérdekű használati jogot a jogosultnak az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyeztetnie. A közérdekű használati
jog bejegyzését elrendelő határozat ellen közigazgatási úton fellebbezésnek helye nincs.
(7) Új alaphálózati pont létesítésekor az ingatlanügyi hatóság határozatban rendelkezik a közérdekű használati jog
keletkezése miatt felmerülő, az ingatlan tulajdonosát megillető, értékbecsléssel alátámasztott kártalanításról.
A kártalanítás összegét a közérdekű használati jog (5) bekezdésben meghatározott jogosultja téríti meg az ingatlan
tulajdonosának. A határozat ellen közigazgatási úton fellebbezésnek helye nincs.
(8) A közigazgatási határok megjelölésére szolgáló földmérési jelek az érintett települési (fővárosban a kerületi)
önkormányzatok tulajdonában, a földrészleteket elhatároló jelek pedig a földrészletek tulajdonosainak tulajdonában
vannak. 22. A földmérési jelek védelme 27. § (1) Az újonnan létesített 10. § (3) bekezdése szerinti földmérési jelet annak létesítője az ingatlan tulajdonosának, állami
tulajdon esetén a vagyonkezelőnek, vagyonkezelő hiányában a tulajdonosi jogok gyakorlójának a helyszínen
bemutatja és megőrzésre átadja. A bemutatásról és átadásról jegyzőkönyvet kell készíteni.
(2) Az ingatlan tulajdonosának, illetve a tulajdonosi jogok gyakorlójának (vagyonkezelőjének) tartózkodnia kell minden
olyan tevékenységtől, amely az ingatlanon lévő földmérési jel megrongálódásához vagy megsemmisüléséhez
vezethet. A földmérési jel megrongálódását vagy megsemmisülését az ingatlan tulajdonosa, illetve a tulajdonosi
jogok gyakorlója (vagyonkezelője) az ingatlanügyi hatóságnak köteles a tudomására jutását követően haladéktalanul,
de legkésőbb tizenöt napon belül bejelenteni. (3) A földmérési jel helyreállításának, pótlásának, áthelyezésének, megszüntetésének költségeit az viseli, akinek az
áthelyezés vagy a megszüntetés az érdekében áll. (4) A földmérési jel megóvása az ingatlan mindenkori tulajdonosának, a tulajdonosi jogok gyakorlójának
(vagyonkezelőjének), jogszerű használójának a kötelezettsége. (5) Az ingatlanügyi hatóság az elmozdított, megrongált vagy megsemmisült földmérési jel helyreállítását az ingatlan
mindenkori jogszerű használójának, ennek hiányában tulajdonosának költségére rendeli el. Az ingatlanügyi hatóság
döntésével szemben a fellebbezés kizárt. A költségek adók módjára behajtandó köztartozásnak minősülnek.
(6) Amennyiben a földmérési jel elmozdítása, megrongálódása, megsemmisülése az ingatlan tulajdonosának (jogszerű
használójának) működési körén kívül eső elháríthatatlan okból (vis maior) következik be, a költségek forrását
a központi költségvetésből kell biztosítani. VI. FEJEZET A FÖLDMÉRÉSI ÉS TÉRKÉPÉSZETI TEVÉKENYSÉG VÉGZÉSE
28. § (1) A földmérési és térképészeti munka végzése az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben meghatározott
szakképzettséghez kötött tevékenység. A földmérési és térképészeti jogosultságot a jogosult részére a miniszter
rendelete alapján a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv által kiállított földmérő igazolvány vagy
a honvédelmi célú földmérési és térképészeti tevékenység végzésére jogosító „Parancs” tanúsítja.
(2) A földmérési és térképészeti munkákat a vonatkozó jogszabályok szerint előírt minőségben kell elkészíteni. Állami
alapadatok előállítása során a készítő, illetve jogutódja a – mintavételes eljárással elvégzett vizsgálat során fel nem
tárt – rejtett hibákért az állami átvételt követő tíz évig kijavítási kötelezettséggel tartozik.
(3) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban változást eredményező földmérési és térképészeti munka
minőségét ingatlanrendező földmérő minősítéssel rendelkező földmérő tanúsítja. (4) Az alábbi földmérési tevékenységek végzéséhez ingatlanrendező földmérői minősítés szükséges:
a) az állami földmérési térképi adatbázis készítésének, és az állami átvételi vizsgálati eljárás irányítása, továbbá az
állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmában változást eredményező földmérési munka irányítása
és minőségének tanúsítása, b) a 12. §-ban szabályozott elhatárolási munkák végzése,
c) a változási vázrajz – ideértve az egyéb önálló ingatlanok alaprajzait – hatósági vizsgálata és záradékolása,
d) a földrészlet-határvonalak kitűzési munkáinak végzése, e) az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben meghatározott földmérési szakfelügyelői feladatok
ellátása. (5) A 23. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott földmérési és térképészeti tevékenységek végzését az e törvényben
meghatározottakon túl törvény vagy kormányrendelet további feltételhez is kötheti.
(6) Az ingatlanrendező földmérő minősítéssel kapcsolatos eljárásban a miniszter által létrehozott Ingatlanrendező
Minősítő Bizottság (a továbbiakban: bizottság) szakértőként jár el. A minősítés megadásáról a bizottság szakértői
véleménye alapján a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv a bizottság véleményével megegyezően,
hatósági jogkörében eljárva dönt. (7) Ingatlanrendező földmérő minősítést az kaphat, aki:
a) megfelel az e törvény felhatalmazása alapján a miniszter által kiadott rendeletben meghatározott feltételeknek,
b) a földmérési, térképészeti tevékenységtől eltiltás hatálya alatt nem áll,
c) büntetlen előéletű. (8) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv az ingatlanrendező földmérő minősítéssel rendelkező
személyekről nyilvános nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a tevékenység végzésére jogosult személy
természetes személyazonosító adatait, továbbá telephelyét, lakcímét és elérhetőségeit. Az ingatlanrendező
minősítéssel rendelkező földmérő a saját adatainak nyilvánosságra hozatalát írásban az adatnyilvántartónál
megtilthatja. (9) Aki földmérési munkát jogosulatlanul végez, kormányrendeletben meghatározott mértékű bírságot köteles fizetni.
(10) Jogosulatlan földmérési tevékenységet végez az (1) bekezdésben meghatározott jogosultság hiányában
a) aki más jogszabályban előírt kötelező szakmai kamarai tagság nélkül végez földmérési tevékenységet,
b) aki a 23. § (1)–(2) bekezdésében felsorolt földmérési tevékenységet végez.
29. § (1) Ingatlanrendező földmérő minősítést igénylő személy a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv részére
hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy a 28. § (7) bekezdés c) pontjában meghatározott kizáró ok vele szemben nem
áll fenn. (2) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv az engedélyhez kötött tevékenység gyakorlásának időtartama
alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a tevékenységet végző személlyel szemben nem
áll fenn a 28. § (7) bekezdés b)–c) pontjában meghatározott kizáró ok. A hatósági ellenőrzést folytató földmérési és
térinformatikai államigazgatási szerv – kizárólag e célból – adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartó szervtől.
(3) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv visszavonja a kiadott minősítést, ha hatósági ellenőrzés
keretében megállapítja, hogy a földmérő a 28. § (7) bekezdés b)–c) pontjában meghatározott feltételeknek nem felel
meg. (4) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv a bizottság véleménye alapján – szakmai vagy etikai vétség
esetén – az ingatlanrendező földmérő minősítést visszavonja, vagy legfeljebb 2 évi időtartamra felfüggeszti.
Visszavonás esetén a földmérő ismételt minősítést – a visszavonásról szóló határozat jogerőre emelkedését követő –
5 év elteltével kaphat. 23. Levegőből végzett távérzékelés feltételei
30. § (1) Légi járműből, levegőből végzett távérzékelés végrehajtásához, felvétel vagy adat közzétételéhez, illetve
kereskedelmi célú felhasználásához engedély szükséges. (2) A kormány rendeletben állapítja meg a levegőből végzett távérzékelés végrehajtásának, illetve a távérzékelt adat
felhasználásának rendjét. 24. Földmérési távérzékelési és térképészeti munkarészek archiválása és selejtezése
31. § (1) Az alapponthálózatok létesítésekor keletkezett munkarészek, az állami földmérési alaptérképek szelvényei és
munkarészei, valamint az ingatlan-nyilvántartási térképszelvények és az állami topográfiai térképek eredeti
térképszelvényei nem selejtezhetők. (2) Az államhatár felmérésekor keletkezett munkarészek, valamint a hatályon kívül helyezett határokmányok, továbbá
ezek számítógépes adathordozói nem selejtezhetők. (3) Légifelvételek és távérzékeléssel nyert adatok eredeti példányai nem selejtezhetők, azok a 3. § (1) bekezdés
i) pontjában meghatározott adatbázisban tárolandók. (4) Az ingatlan-nyilvántartási és az egyéb célú földmérési munkák munkarészeit a készítő tíz évig köteles megőrizni.
(5) Az állami alapadatok adatbázisainak selejtezési és archiválási rendjét, az adatvédelem módját és a levéltári átadások
rendjét a miniszter és a honvédelemért felelős miniszter a felelősségi körébe tartozó adatbázisok vonatkozásában
rendeletben határozza meg. VII. FEJEZET A FÖLDMÉRÉSI ÉS TÉRKÉPÉSZETI TEVÉKENYSÉGGEL KAPCSOLATOS TULAJDONJOGI KÉRDÉSEK
32. § (1) Az állam a 3. § (1) bekezdésében meghatározott állami alapadatok adatbázisaival kapcsolatos tulajdonosi jogokat
– a 10. § (5) bekezdésében meghatározott alappontok kivételével – a felelősségi körüknek megfelelően a miniszter
és a honvédelemért felelős miniszter útján gyakorolja. (2) Az állami átvételt követően az állami alapadatok és adatbázisok az állam tulajdonát képezik, azok előállításával és
szolgáltatásával kapcsolatban az előállító további térítésre nem tarthat igényt.
(3) Az állami földmérési és térképészeti adatbázisok, adatok, termékek, munkarészek továbbfelhasználására, illetve
azokról további másolatok készítésére, értéknövelt termékek előállítására a tulajdonosi jogok gyakorlójával kötött
megállapodás alapján kerülhet sor. A továbbértékesítés céljából történő másolásért vagy bármilyen célú
felhasználásért a tulajdonosi jogok gyakorlóját szerződésben meghatározott díj illeti meg.
(4) A törvény alkalmazásában másolásnak minősül a térképek, adatbázisok, valamint a földmérési, távérzékelési és
térképészeti állami alapadatok digitális átalakítása is. (5) Az állami alapadat-adatbázisok jogszerű felhasználását és a felhasználás ellenőrzésének rendjét a miniszter és
a honvédelemért felelős miniszter rendeletben határozza meg. VIII. FEJEZET
FÖLDMÉRÉSI ÉS TÉRKÉPÉSZETI IGAZGATÁS 25. Ágazati irányítás 33. § (1) A földmérési és térképészeti tevékenység ágazati irányítását a (2) bekezdésben foglalt kivétellel a miniszter látja el.
(2) A honvédelmi célokat szolgáló, valamint a közepes és kis méretaránynak megfelelő adattartalommal és geometriai
pontossággal készült állami alapadatok és adatbázisok létesítésével, fenntartásával és működtetésének biztosításával
kapcsolatos földmérési és térképészeti tevékenységet a honvédelemért felelős miniszter irányítja.
26. Az ágazati irányítás szervei 34. § (1) A földmérési és térképészeti tevékenység ágazati irányításának szervei az ingatlanügyi hatóság, a földmérési és
térinformatikai államigazgatási szerv, valamint a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv.
(2) Az e törvény hatálya alá tartozó hatósági ügyekben felügyeleti eljárásnak nincs helye.
27. Az ágazati igazgatás feladatai 35. § (1) Az ágazati igazgatás szervei:
a) az állam alapfeladatai körébe tartozó földmérési és térképészeti munkákat végeznek, illetve végeztetnek,
b) ellenőrzik az a) pontban meghatározott tevékenységeket és az e tevékenységek végzésére vonatkozó
jogosultsági előírások betartását, c) ellátják a jogszabályokban előírt hatósági feladataikat.
(2) A miniszter és a honvédelemért felelős miniszter által kijelölt szervek őrzik és kezelik a hatáskörükbe tartozó
adatbázisokat és azokból adatot szolgáltatnak. 28. A nemzeti téradat-infrastruktúra működtetése
36. § (1) A nemzeti téradat-infrastruktúra kötelező alapját a törvényben meghatározott állami térképi adatbázisok képezik.
(2) A nemzeti téradat-infrastruktúra létrehozását és működését irányító állandó bizottságról (a továbbiakban: állandó
bizottság) kormányrendelet rendelkezik. (3) A miniszter és a honvédelemért felelős miniszter közösen gondoskodik a nemzeti téradat-infrastruktúra állami térképi
adatbázisokkal való ellátásáról. (4) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv a nemzeti téradat-infrastruktúra rendszer kialakítása és
működtetése során együttműködik az érintett szakigazgatási szervezetekkel és operatívan támogatja az állandó
bizottság munkáját. (5) A kormány rendeletben szabályozza a nemzeti téradat-infrastruktúra létrehozásának feltételeit és annak
működtetését. IX. FEJEZET AZ ÁLLAMI ALAPFELADATOK KÖLTSÉGEINEK FORRÁSA
37. § (1) A földmérési és térképészeti állami alapfeladatok végzésének pénzügyi előirányzatát a központi költségvetésben kell
megtervezni. (2) Az állami alapadatok díját az e törvényben meghatározott állami alapfeladatok végzésére kell fordítani, ideértve
a Nemzeti Kataszteri Program megvalósítása érdekében felvett hitelekből előállított állami alapadatokat is, a hitelek
visszafizetésének mértékéig. (3) Az állami alapadatok többlettartalmú, valamint az állami alapadatok körén kívül eső adatok előállítása a megrendelő
költségére történik. X. FEJEZET VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
29. Felhatalmazó rendelkezések 38. § (1) Felhatalmazást kap a kormány, hogy rendeletben
a) jelölje ki a földmérési és térinformatikai államigazgatási szervet és határozza meg a földmérési és térinformatikai
államigazgatási szerv, valamint az ingatlanügyi hatóság e törvény hatálya alá tartozó feladatait és hatáskörét,
b) határozza meg a nemzeti téradat-infrastruktúra működését irányító állandó bizottság szervezetét, feladatát,
működésének szabályait és feltételeit, c) határozza meg a nemzeti téradat-infrastruktúra működésének szabályait, valamint jelölje ki a központi
irányításért felelős szervezetet, d) állapítsa meg az államhatár vonalát rögzítő okmányok nyilvántartási példányai kezelésének, tárolásának rendjét
és a változások átvezetésének szabályait, e) állapítsa meg a levegőből végzett távérzékelés engedélyezésének és a távérzékelési adatok használatának
rendjét, f) határozza meg a magyarországi hivatalos földrajzi nevek megállapításának és nyilvántartásának rendjét,
g) határozza meg az e törvény alapján kiszabható bírságok mértékét.
(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben határozza meg:
a) a felelősségi körébe tartozó állami alapadatok és térképi adatbázisainak vonatkoztatási és vetületi rendszerét,
alapadat-tartalmát, létrehozásának, felújításának, kezelésének és fenntartásának módját, és az állami átvétel
rendjét, valamint az állami adatbázisokból történő szolgáltatás módját,
b) az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályait és
követelményrendszerét, a minősítés és az állami átvétel rendjét,
c) az ingatlan-nyilvántartási célú újfelmérések és térképfelújítások során készült térképi adatbázisok alapján az
ingatlan-nyilvántartás átalakításának szabályait, valamint a változásvezetés részletes feltételeit,
d) az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban tárolandó, az Inytv.-ben előírt, az egyéb önálló ingatlanokra
vonatkozó alaprajzok, illetve azok digitális változata készítésének részletes szabályait,
e) az ingatlanrendező földmérő minősítés feltételeit és a minősítéssel kapcsolatos eljárás részletes szabályait,
f) a földmérési szakfelügyelői feladatok részletes szabályait, g) a földmérő igazolvány kiadásának és nyilvántartásának rendjét,
h) a háromdimenziós állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis pontos tartalmát, valamint létesítésének és
működtetésének feladat-végrehajtóját, i) a felelősségi körébe tartozó alapponthálózati pontok áthelyezésével, pótlásával, helyszínelésével és
karbantartásával kapcsolatos szabályokat, j) a felelősségi körébe tartozó állami alapadatok adatbázisainak selejtezési és archiválási rendjét, valamint a levéltári
átadás módját. (3) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a honvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben, rendeletben határozza
meg: a) a földmérési és térképészeti tevékenység végzéséhez szükséges szakképzettséget,
b) az állami digitális távérzékelési adatbázis adatainak felbontását, tartalmát, pontossági követelményeit,
vonatkoztatási és vetületi rendszerét, valamint egyéb minőségi követelményeit,
c) az állami alapadat-adatbázisok jogszerű felhasználásának és a felhasználás ellenőrzésének rendjét,
d) az állami topográfiai térképi adatbázis állami alapadat-tartalmát, létrehozásának, felújításának, állami
átvételének, kezelésének, az adatgyűjtés és az adatátadás rendjét,
e) az e törvény szerinti egyéb díjak mértékét és megfizetésének szabályait.
(4) Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg:
a) a felelősségi körébe tartozó földmérési és térképészeti ágazati irányítási feladatokat és hatásköröket, valamint
a felelősségi körébe tartozó földmérési és térképészeti tevékenység végzésének rendjét, a honvédelem
térképészeti támogatásért felelős szerv kijelölését, feladatait és hatáskörét,
b) a honvédelmi célú térképi adatbázisok vonatkoztatási és vetületi rendszerét, alapadat-tartalmát, létrehozásának,
felújításának, kezelésének, fenntartásának és felhasználásának módját, valamint az állami átvétel és
adatszolgáltatás rendjét, c) a honvédelmi célú térképellátás szabályait,
d) a honvédelmi célú földmérési és térképészeti munkák végzésére, ellenőrzésére kiadott „Parancs” kiadásának
rendjét, e) a felelősségi körébe tartozó alapponthálózati pontok áthelyezésével, pótlásával, helyszínelésével és
karbantartásával kapcsolatos szabályokat, f) a felelősségi körébe tartozó állami alapadatok adatbázisainak selejtezési és archiválási rendjét, valamint a levéltári
átadás módját. (5) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a honvédelemért felelős miniszterrel és az adópolitikáért felelős miniszterrel
egyetértésben, rendeletben szabályozza az e törvény alapján igazgatási szolgáltatási díjköteles adatszolgáltatásokért,
eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét és megfizetésének szabályait.
(6) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy az egyéb célú földmérési és térképészeti tevékenységek részletes szabályait
és követelményrendszerét – a felelősségi körébe tartozó tevékenység vonatkozásában –
a) a területrendezésért, b) a településfejlesztésért és településrendezésért,
c) az építésügyért, d) az iparügyekért, e) az építésgazdaságért,
f) a területfejlesztésért, g) a közlekedésért, h) az energiapolitikáért,
i) a bányászati ügyekért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben határozza meg.
30. Az Európai Unió jogának való megfelelés 39. § Ez a törvény a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 16-i 2006/123/EK Irányelvnek való megfelelést
szolgálja. 31. Hatálybalépés 40. § (1) Ez a törvény a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) Az 1–10. §, a 11. § (1) bekezdésének a)–k) pontja, a 11. § (2) bekezdése, a 12. §, a 13. § (1) és (3)–(5) bekezdése,
a 14. § (1)–(7) bekezdése, a 15. § (2) és (3) bekezdése, a 16–43. §, a 45. § 2012. október 1-jén lép hatályba.
(3) A 11. § (1) bekezdés l) és m) pontja, a 13. § (2) bekezdése, a 14. § (8) bekezdése, valamint a 15. § (1) bekezdése
2013. július 1-jén lép hatályba. 32. Átmeneti rendelkezések
41. § A törvény hatálybalépését megelőzően indult eljárásokban az eljárás megindulásakor hatályos rendelkezéseket kell
alkalmazni. 33. Hatályon kívül helyező rendelkezés 42. § Hatályát veszti a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény.
34. Módosító rendelkezések 43. § (1) Az Inytv. 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ingatlannal kapcsolatos bírósági, ügyészségi, hatósági (a továbbiakban: hatósági) eljárásokban – a részben
vagy egészében az Európai Unió által finanszírozott, a mezőgazdasági földterületekhez kapcsolódó támogatásokra
vonatkozó mezőgazdasági és vidékfejlesztési eljárást kivéve – az ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lapon átvezetett
adatokat, valamint az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban ábrázolt határvonalat kell irányadónak
tekinteni.” (2) Az Inytv. 4. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalma korlátozás nélkül megismerhető, azt bárki
megtekintheti, arról feljegyzést készíthet és hiteles másolatot kérhet. A másolat lehet:
a) szemle másolat: amely a hatályos térképi állapotot tartalmazza,
b) teljes másolat: amely a hatályos térképi állapot mellett az előzetes térképi változásokat is tartalmazza.”
(3) Az Inytv. 5. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Ha az ingatlannak a tulajdoni lapon átvezetett és az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban ábrázolt
határvonala alapján külön jogszabály szerint meghatározható területnagysága eltér egymástól, akkor ez utóbbi
az irányadó.” (4) Az Inytv. 5. §-a a következő (8)–(10) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis – az ellenkező bizonyításáig – hitelesen tanúsítja a földmérési
és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Fttv.) 11. § (1) bekezdése szerint
meghatározott állami alapadat-tartalmat. (9) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban rögzített földrészletről, továbbá az ott rögzített egyéb
önálló ingatlanról – a (10) bekezdés kivételével – az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell, hogy az fennáll,
határvonalainak ábrázolása helyes és teljes. (10) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban nem rögzített, továbbá törölt (érvénytelenített)
földrészletről, egyéb önálló ingatlanról azt kell vélelmezni, hogy az nem áll fenn. A bizonyítási kötelezettség azt terheli,
aki az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis helyességét, teljességét vitatja.”
(5) Az Inytv. 12. § d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép és egyidejűleg az alábbi e) ponttal egészül ki:
[A földrészleteken kívül önálló ingatlannak kell tekinteni:] „d) a közterületről nyíló pincét (föld alatti raktárt, garázst stb.) függetlenül annak rendeltetésétől,
e) minden olyan föld alatti és a földfelszín felett található műtárgyat, létesítményt, építményt (aluljáróban lévő
üzletek, mélygarázs, közművezeték, felüljáró, híd stb.) melynek minden részén azonosak a tulajdoni vagy
a vagyonkezelői (kezelési viszonyok) [a)–e) pontok szerinti ingatlanok együtt: egyéb önálló ingatlan].”
(6) Az Inytv. 18. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az egységes ingatlan-nyilvántartási adatbázis olvasható formában megjeleníthető tulajdoni lapból, a tulajdoni
lapról megszűnt bejegyzések adatainak adatbázisából, továbbá az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból,
valamint az okirattárból és az analóg és digitális archív térképi adatok adatbázisából áll (a továbbiakban:
ingatlan-nyilvántartás). Az egyéb önálló ingatlanok alaprajza vagy egyéb ábrázolása az állami ingatlan-nyilvántartási
térképi adatbázis része.” (7) Az Inytv. 19. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A tulajdoni lapokat településenként egytől kezdődően számozni kell. A tulajdoni lap száma mellett minden
tulajdoni lapon a település nevét is fel kell tüntetni. Az ingatlan-nyilvántartás számítógépes rendszerében az ingatlan
tulajdoni lapjának száma megegyezik a helyrajzi számmal vagy az ingatlan egyedi azonosítójával. Az ingatlanok
helyrajzi számozásának megállapítására vonatkozó szabályokat a miniszter rendeletben állapítja meg.”
(8) Az Inytv. 21. §-át megelőző alcíme helyébe a következő alcím lép:
„Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis”
(9) Az Inytv. 21. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az egységes ingatlan-nyilvántartás céljára az Fttv. 13. § (1) bekezdésében meghatározott térképi adatbázis
szolgál.” (10) Az Inytv. 21. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis az ingatlan-nyilvántartás szempontjából az Fttv. 11. §
(1) bekezdésében meghatározottakat tartalmazza.” (11) Az Inytv. 22. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„22. § A település egységes ingatlan-nyilvántartási adatbázisában meg kell őrizni a törölt bejegyzéseket és adatokat,
valamint a törlésre vonatkozó határozat számát, amelynek alapján a törlés alapjául szolgáló okirat az okirattárból
visszakereshető. A törölt bejegyzések állományára is vonatkoznak a 20. § (3) bekezdésében foglaltak.”
(12) Az Inytv. 24. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A 12. § e) pontjában meghatározott egyéb önálló ingatlanokat külön tulajdoni lapon kell nyilvántartani.”
(13) Az Inytv. 28. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az ingatlan adataiban bekövetkezett változás átvezetéséhez a külön jogszabályban meghatározott hatósági
engedély, jóváhagyás vagy igazolás, az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmát érintő változás
átvezetéséhez pedig jogszabályban meghatározott, ingatlanügyi hatóság által érvényes záradékkal ellátott változási
vázrajz is szükséges. Az Fttv. 23. § (1) bekezdésének a) és h) pontja, valamint a 14. § (8) bekezdése alapján készített
vázrajzot mindazoknak alá kell írniuk, akik a változás alapjául szolgáló okiratot aláírják.”
(14) Az Inytv. 37. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A bejegyzéshez vázrajz is szükséges, ha a változás az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmát
érinti, illetőleg ha jogszabály azt előírja.” (15) Az Inytv. 49. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A határozat tartalmának megfelelő változást az ingatlanügyi hatóság – kézbesítés előtt – bejegyzi, illetőleg
feljegyzi a tulajdoni lapra, illetve átvezeti az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban, ha az annak tartalmát
is érinti.” (16) Az Inytv. 67. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az ingatlan-nyilvántartásba való betekintés céljából az érintett tulajdoni lap és annak állami
ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban ábrázolt tartalmát számítástechnikai eszközzel, olvasható formában kell
megjeleníteni. A betekintést saját számítástechnikai eszközével az ingatlanügyi hatóság kérelemre biztosítja.
A betekintés iránti kérelemben fel kell tüntetni a kérelmező természetes személyazonosító adatait. A kérelemben
szereplő adatokat az ingatlanügyi hatóság a személyazonosság igazolására szolgáló okmányból ellenőrzi.
A betekintés magában foglalja a feljegyzés készítésének lehetőségét is.”
(17) Az Inytv. 68. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) Az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmáról másolatot készíteni és szolgáltatni külön
jogszabály rendelkezései szerint lehet.” 44. § (1) A termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Tfvt.) a következő 1/A. §-sal egészül ki:
„1/A. § Az ingatlanügyi hatóság, valamint a talajvédelmi hatóság – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényben meghatározottak szerinti – jelentős számú ügyfelet érintő
eljárásokban az ügyféllel hirdetményi úton tartja a kapcsolatot, továbbá ha a nyilvánosság véleményének
megismerése érdekében szükséges, közmeghallgatást tart.” (2) A Tfvt. 13. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A határozat időbeli hatályán belül azonos területre benyújtott más célú hasznosítás iránti kérelmet – a 15. §
(1a) bekezdésében meghatározott eset kivételével – érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani.”
(3) A Tfvt. 15. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A 13. § (2) bekezdése nem alkalmazható, ha a belterületbe vonás iránti kérelem olyan földrészletet is tartalmaz,
amelynek végleges más célú hasznosítását az ingatlanügyi hatóság már engedélyezte, és az engedély időbeli hatálya
még nem járt le.” (4) A Tfvt. a következő 15/A. §-sal egészül ki:
„15/A. § (1) Ha az ingatlanügyi hatóság a 15. § (1a) bekezdésében meghatározott körülmény fennállása mellett
a termőföld belterületbe vonását engedélyezi, ezen engedély jogerőre emelkedése napjával a korábban kiadott
végleges más célú hasznosítás engedélyezéséről szóló határozat hatályát veszti, feltéve, hogy a 22. § (4) bekezdés
a) pontjában foglalt földvédelmi járulékfizetési kötelezettség esedékessége a belterületbe vonás engedélyezéséről
szóló határozat meghozatalának napjáig nem állt be. A végleges más célú hasznosítás engedélyezéséről szóló
határozat hatályának megszűnéséről a belterületbe vonás engedélyezéséről szóló határozatban kell rendelkezni.”
(5) A Tfvt. 22. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Ha az ingatlanügyi hatóság a 15. § (1a) bekezdésében meghatározott körülmény fennállása mellett a termőföld
belterületbe vonását engedélyezi, és az erről szóló határozat meghozatalának napjáig a korábban kiadott végleges
más célú hasznosítás engedélyezéséről szóló határozat alapján a 22. § (4) bekezdés a) pontjában foglalt földvédelmi
járulékfizetési kötelezettség esedékessége már beállt, a belterületbe vonás miatt a földvédelmi járulék összegét
a termőföld végleges más célú hasznosításának engedélyezése miatt kiszabott jogerős határozatban megállapított
földvédelmi járulék összegével csökkentett mértékben kell megállapítani.” (6) A Tfvt. 2. melléklete 2.5. pontjában a „g)” szövegrész helyébe az „f)” szövegrész lép.
35. Hatályon kívül helyező rendelkezés 45. § Hatályát veszti az Inytv. 21. § (2) bekezdése.
46. § (1) Hatályát veszti az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény (a továbbiakban: Átv.) 6. §-ának második mondata
és a 19. § (3) bekezdésében az „és (2)” szövegrész.
(2) Az Átv. 48. §-a a következő (1) bekezdéssel egészül ki:
„(1) Eb- és macskafajták esetében a tenyészállat-kiállításhoz és -árverezéshez az elismert tenyésztő szervezet,
illetve elismert tenyésztő egyesület (szövetségek) által létrehozott szövetség hozzájárulása és a tenyésztési hatóság
felügyelete 2012. július 1-je után megtartott tenyészállat-kiállításhoz és -árveréshez szükséges.”
(3) 2012. július 2-án hatályát veszti az Átv. 48. §-ának (1) bekezdése.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2012. (III. 1.) BM rendelete az önkormányzati feladatellátást szolgáló fejlesztésekhez kapcsolódó támogatások igénybevételének részletes szabályairól.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 13. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) és k) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti erőforrás miniszter, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszter, valamint az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési
miniszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.)
5. melléklet 13. pont a)–c) alpontja szerinti, vissza nem térítendő támogatás olyan építéssel járó beruházás
megvalósításához kapcsolódóan vehető igénybe, amelynél a kedvezményezett a támogatási összeg legalább
5%-ának mértékéig határozott idejű közfoglalkoztatási jogviszony keretében közfoglalkoztatottat alkalmaz.
A közfoglalkoztatáshoz nyújtható támogatásokról szóló kormányrendelet szerinti támogatás az e rendelet szerinti
támogatással nem vonható össze. A már meglévő közfoglalkoztatásban résztvevőket a támogatásból megvalósuló
beruházás megvalósítására átcsoportosítani nem lehet. (2) A pályázat benyújtása előtt megkezdett infrastrukturális fejlesztéshez támogatás nem nyújtható. A pályázó
a pályázatban megjelölt célokra más hazai vagy uniós forrásból támogatásban nem részesülhet.
(3) Nem nyújtható támogatás olyan pályázó részére, aki, vagy amely az Európai Unió által társfinanszírozott pályázati
rendszer keretében az e rendeletben meghatározott támogatási célokhoz kapcsolódóan bármilyen támogatásban
részesült. (4) A pályázó a Kvt. 5. melléklet 13. pont a)–c) alpontja szerinti támogatási célokra együttesen is benyújthat pályázatot.
(5) A támogatás maximális mértéke a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló kormányrendelet melléklete alapján
a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott településeken megvalósuló infrastrukturális fejlesztések esetén
a fejlesztéshez szükséges összeg 90%-a, b) az a) pontba nem tartozó településeken megvalósuló infrastrukturális fejlesztések esetén a fejlesztéshez
szükséges összeg 80%-a. (6) A Kvt. 5. melléklet 13. pont a) és b) alpontja szerinti cél esetében az eszközbeszerzésre igényelt támogatás nem
haladhatja meg az igényelt támogatási összeg 10%-át. 2. Társult formában működtetett, kötelező önkormányzati feladatot ellátó intézmények fejlesztése,
felújítása 2. § (1) A Kvt. 5. melléklet 13. pont a) alpontja szerinti támogatás (a továbbiakban: intézményfejlesztési támogatás) alapján
a) a tízezer fő lakosságszámot meghaladó településeken lévő bölcsődei nevelést,
b) óvodai nevelést, vagy c) szociális étkeztetést, családsegítést
végző intézmények infrastrukturális fejlesztése, felújítása támogatható. (2) Az intézményfejlesztési támogatás az épület felújítására, fejlesztésére, elsősorban fűtéskorszerűsítésre,
nyílászárócserére, hőszigetelésre és e feladatellátáshoz szükséges eszközök vagy berendezések beszerzésére, óvodai
feladatot ellátó intézmény esetében kapacitásbővítésre is igényelhető. Óvodai kapacitásbővítés nem történhet a már
meglévő funkcionális helyiségek számának vagy területének csökkentésével. (3) Óvodai nevelést ellátó intézmény fejlesztését, felújítását célzó pályázat esetében a pályázat benyújtásának feltétele,
hogy a fejleszteni kívánt intézmény után a többcélú kistérségi társulás a Kvt. 8. melléklet, III. pont, 2.2.1. alpontja
szerinti támogatásban részesül. (4) Egy pályázó legfeljebb egy intézmény fejlesztésére, felújítására pályázhat.
(5) Nem nyújtható intézményfejlesztési támogatás a) az intézmény udvarának kialakítására, átalakítására és felújítására,
b) kerítés építésére és javítására, c) játszótéri eszközök beszerzésére,
d) taneszköz vagy tornatermi eszköz beszerzésére, e) – a szociális étkeztetési feladatot ellátó intézmények kivételével – konyhai eszközök beszerzésére,
f) számítástechnikai eszköz beszerzésére. 3. § (1) Az intézményfejlesztési támogatás összegének meghatározása a következő szempontok figyelembevételével
történik: a) az intézmény hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos adatok és tervek, bölcsődei és óvodai feladatok
esetében gyermek- és tanulólétszám alakulása, a férőhelyhiány miatt elutasított gyermekek száma, működtetési
költségek és azok alakulása, b) a bölcsődébe és óvodába más településről bejáró gyermekek száma, ezen belül az óvoda esetében a hátrányos
helyzetű és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók száma,
c) a feladatellátásban részt vevő települések száma és azok lakosságszáma.
(2) Az elbírálásnál előnyben részesül az a pályázat, amely
a) az intézmény fenntartási költségei csökkentését célzó fejlesztések, felújítások megvalósítását szolgálja, ha az
a fejlesztéshez kapcsolódóan nyílászárócserét és hőszigetelés korszerűsítést is tartalmaz,
b) a tízezer és ötvenezer lakosságszám közötti településen működő, bölcsődei feladatot ellátó intézmény
infrastrukturális fejlesztését szolgálja, c) az óvodai feladatokat ellátó intézmények fejlesztése esetén
ca) biztosítja a megvalósítandó céloknak az önkormányzati vagy a kistérségi közoktatási intézkedési tervvel
– különös tekintettel az esélyegyenlőségi szempontokra – való összhangját,
cb) egységes óvoda-bölcsőde intézmény, vagy kétezer vagy az alatti lakosságszámú településen működő és a
pályázó fenntartásában levő közoktatási intézmény egységes óvodai-bölcsődei feladatot ellátó
intézményegysége fejlesztésének megvalósítására irányul, cc) a pályázó többcélú, közös igazgatású intézmény fejlesztését kívánja megvalósítani,
cd) a községi vagy nagyközségi óvodai nevelési feladatot ellátó intézmény feladatellátási helye infrastrukturális
fejlesztésének megvalósítását szolgálja, vagy ce) igazoltan a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek növekvő óvodai felvételi aránya, vagy száma miatt
kialakult férőhelyhiány megszüntetését célozza, és az infrastrukturális fejlesztés eredményeként
biztosítható valamennyi érintett településeken élő, halmozottan hátrányos helyzetű gyermek 3 éves
korától történő óvodáztatásának tárgyi és intézményi feltétele. 4. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell
a) az 1. melléklet szerinti pályázati adatlapot – amelynek része a megvalósítandó infrastrukturális fejlesztés
célonkénti részletezése – és a 4. melléklet szerinti összesítőt,
b) bölcsődei nevelést, családsegítést, szociális étkeztetést ellátó intézmény esetében a működési engedély
hitelesített másolatát, c) óvodai nevelést ellátó intézmény fejlesztése esetén a közoktatási intézmény egységes szerkezetbe foglalt,
hatályos alapító okiratát, amely tartalmazza az intézménybe felvehető maximális gyermeklétszámot,
d) a pályázó – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rend.
(a továbbiakban: Ávr.) 72. § (3) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti – saját forrás biztosítására vonatkozó
igazolását, e) a pályázati adatlap infrastrukturális fejlesztési célra vonatkozó adatait alátámasztó árajánlatot vagy tervezői
költségvetést és f) az infrastrukturális fejlesztéssel érintett épületről, épületrészről készített fénykép-dokumentációt.
(2) A pályázati adatlapon a pályázónak az infrastrukturális fejlesztési célokat, azok költségeit és a kapcsolódó támogatási
igényt külön-külön kell részleteznie és rangsorolnia. 3. Iskolai és utánpótlás sport infrastruktúra-fejlesztés, felújítás
5. § (1) A Kvt. 5. melléklet 13. pont b) pontja szerinti támogatás (a továbbiakban: sport infrastruktúra támogatás) feltétele,
hogy a pályázó települési önkormányzat vagy többcélú kistérségi társulás rendelkezzen a sportra vonatkozó
jogszabályok szerinti helyi sportfejlesztési koncepcióval. (2) Egy pályázó legfeljebb egy sportlétesítmény infrastrukturális fejlesztésére pályázhat.
6. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell a) a 2. melléklet szerinti pályázati adatlapot – amelynek része a megvalósítandó infrastrukturális fejlesztés
célonkénti részletezése – és a 4. melléklet szerinti összesítőt,
b) a helyi sportfejlesztési koncepciót elektronikus formában, valamint az adott sportlétesítmény fejlesztésének,
felújításának indokoltságát, hasznosítására vonatkozó elképzeléseket, c) a helyi sportfejlesztési koncepció elfogadásáról szóló képviselő-testületi, vagy társulási tanácsi határozatot,
d) a pályázónak a sportról szóló 2004. évi I. törvény 55. § (6) bekezdése szerinti rendeletét, tízezer fő lakosságszám
alatti település képviselő-testületének határozatát, amely tartalmazza a sporttal kapcsolatos részletes feladatokat
és kötelezettségeket, valamint a költségvetésükből a sportra fordítandó összeget,
e) ingatlanfejlesztés esetén a fejleszteni kívánt ingatlan 30 napnál nem régebbi hiteles vagy e-hiteles tulajdoni
lapjának másolatát, f) ha a fejleszteni kívánt önkormányzat vagy többcélú kistérségi társulás tulajdonában lévő létesítmény gazdasági
társaság vagy sportegyesület fenntartásában van, a tulajdonos és a fenntartó fejlesztésre vonatkozó beleegyező
nyilatkozatát és a bérleti vagy fenntartásra vonatkozó szerződés hitelesített másolatát,
g) a pályázónak az Ávr. 72. § (3) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti saját forrás biztosítására vonatkozó igazolását,
h) a pályázati adatlap infrastrukturális fejlesztési célra vonatkozó adatait alátámasztó árajánlatot vagy tervezői
költségvetést és i) az infrastrukturális fejlesztéssel érintett létesítményről készített fénykép-dokumentációt.
(2) A pályázati adatlapon a pályázónak az infrastrukturális fejlesztési célokat, azok költségeit és a kapcsolódó támogatási
igényeket külön-külön kell részleteznie és rangsorolnia. 7. § Az elbírálásnál előnyben részesül az a pályázat,
a) amely esetében a sportlétesítmény felújítási programban vállaltak alapján a sportlétesítmény
aa) több település kiszolgálására alkalmas vagy válik alkalmassá,
ab) több sportág befogadására válik alkalmassá, ac) építészeti és kommunikációs akadálymentesítése megvalósul,
b) amely lehetővé teszi, hogy a sport infrastruktúra támogatásból megvalósuló létesítményfejlesztéssel érintett
sportlétesítmény vonatkozásában az adott önkormányzat vagy többcélú kistérségi társulás által fenntartott
nevelési-oktatási intézmények gyermekei, tanulói is rendszeresen használhassák a sportlétesítményt, ezzel
segítve a diáksport és az iskolai szabadidősport megvalósulását.
4. Közbiztonság növelését szolgáló fejlesztések megvalósítása 8. § (1) A Kvt. 5. melléklet 13. pont c) pontja szerinti támogatás iránti pályázatnak tartalmaznia kell
a) a 3. melléklet szerinti pályázati adatlapot – amelynek része a megvalósítandó fejlesztés célonkénti részletezése –
és a 4. melléklet szerinti összesítőt, b) a pályázónak az Ávr. 72. § (3) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti saját forrás biztosítására vonatkozó igazolását,
c) a pályázati adatlap fejlesztési célra vonatkozó adatait alátámasztó árajánlatot vagy tervezői költségvetést,
valamint d) az infrastrukturális fejlesztéssel érintett létesítményről készített fénykép-dokumentációt.
(2) A pályázati adatlapon a pályázónak a fejlesztési célokat, azok költségeit és a kapcsolódó támogatási igényeket
külön-külön kell részleteznie és rangsorolnia. 5. Pályázati eljárás és a támogatási döntés
9. § (1) A pályázó a pályázati adatlapokat 2012. április 2-áig rögzíti és zárja le az ebr42 információs rendszerben, továbbá
a pályázati dokumentációt papír alapon egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban, valamint az iskolai vagy
utánpótlás sport infrastruktúra fejlesztése esetén a helyi sportfejlesztési koncepciót, valamint a sportlétesítmény
fejlesztési programját elektronikus úton a Magyar Államkincstár területileg illetékes igazgatóságához
(a továbbiakban: Igazgatóság) nyújtja be. A kizárólag postai úton benyújtott adatlap érvénytelen. Papír alapú
dokumentáció postára adásának határideje legkésőbb az elektronikus rögzítés határidejét követő munkanap.
A határidő elmulasztása jogvesztő. (2) A felülvizsgált pályázatok eredeti példányát az Igazgatóság 2012. április 27-éig postai úton, iskolai vagy utánpótlás
sport infrastruktúra fejlesztése esetén a helyi sportfejlesztési koncepciót, valamint a sportlétesítmény fejlesztési
programját 2012. április 4-éig elektronikus úton továbbítja a helyi önkormányzatokért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) részére. (3) A miniszter a pályázati adatlapon rögzített adatokat és a helyi sportfejlesztési koncepciót, valamint a sportlétesítmény
fejlesztési programját elektronikus úton a sportpolitikáért felelős miniszter részére 2012. április 10-éig továbbítja.
A sportpolitikáért felelős miniszter a pályázatokkal kapcsolatban kialakított szakmai álláspontját a miniszter által
meghatározott formában elektronikus úton 2012. április 27-éig küldi meg a miniszter részére.
10. § (1) A miniszter a benyújtott pályázatokról
a) a rendelkezésre álló eredeti előirányzat erejéig 2012. május 31-éig,
b) a Kvt. 27. § (11) bekezdésének teljesülése esetén a Kvt. 27. § (20) bekezdés b) pontja szerinti felszabaduló
előirányzat, valamint a maradvány és a döntéssel le nem kötött összeg terhére 2012. november 15-éig
dönt. (2) A miniszter – a pályázatban megjelölt műszaki tartalom egyidejű csökkentése mellett, a pályázó által felállított rangsor
figyelembevételével – az igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás megítélésére is jogosult.
11. § (1) A miniszter a kedvezményezettel a) a 10. § (1) bekezdés a) pontja szerinti döntések esetében 2012. június 15-éig,
b) a 10. § (1) bekezdés b) pontja szerinti döntés esetében a döntés közlésétől számított 15 napon belül, de legkésőbb
2012. november 30-áig támogatási célonként támogatási szerződést köt. E határidő kedvezményezettnek felróható okból történő
elmulasztása jogvesztő. (2) A támogatási szerződés módosítására egy alkalommal van lehetőség – a 19. §-ban meghatározott kivétellel –, azonban
a támogatás intenzitása nem nőhet, valamint a felhasználás végső határideje nem változhat.
6. A támogatás folyósítása 12. § (1) A 10. § (1) bekezdés a) pontja szerinti döntés esetében a támogatási összeg folyósítása a 2012. évben két részletben,
a következők szerint történik: a) a támogatás 30%-a a támogatási szerződés megkötését követő 10 napon belül előlegként kerül folyósításra,
b) a fennmaradó támogatási összeg folyósítása a beruházás kivitelezőjével kötött szerződés miniszterhez történő
benyújtását követő 10 napon belül, a támogatási intenzitás figyelembevétele mellett történik.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti összeg folyósításának feltétele, hogy a kedvezményezett a beruházás kivitelezőjével
kötött szerződést, annak megkötését követő 30 napon belül, de legkésőbb 2012. november 15-éig, vagy
a közbeszerzési eljárás megindítását igazoló dokumentumokat legkésőbb 2012. november 15-éig megküldi
a miniszter részére. (3) Ha egy projekten belül több kivitelezővel kerül sor írásos kötelezettségvállalásra, a beruházás teljes költségét lefedő
kötelezettségvállalásokat egyidejűleg kell a miniszter részére megküldeni. (4) Többcélú kistérségi társulás esetén a (2) bekezdés szerinti dokumentumok megküldésével egyidejűleg írásban
nyilatkozni kell arról, hogy a fejlesztéssel érintett intézményben ellátott feladatokért 2013. január 1-jétől jogutódként
mely fenntartó intézményi társulás lesz felelős. (5) A (2) bekezdés szerinti határidő elmulasztása jogvesztő.
(6) A 10. § (1) bekezdés b) pontja szerinti döntés esetében a támogatás folyósítása egy összegben, a szerződéskötést
követő 10 napon belül történik. (7) A támogatást a miniszter utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja.
13. § Ha a kedvezményezett a 12. § (2) bekezdése szerint az aláírt kivitelezői szerződést vagy a közbeszerzési eljárás
megindítását igazoló dokumentumokat 2012. november 15-éig nem küldi meg a miniszter részére, a 12. §
(1) bekezdés a) pontja szerinti előleget 30 napon belül vissza kell fizetnie a központi költségvetésbe.
7. A támogatás felhasználásának és elszámolásának szabályai 14. § (1) A támogatás felett a kedvezményezett – többcélú kistérségi társulás esetében a 2012. december 31-éig fel nem
használt támogatásrész felett a 12. § (4) bekezdése szerinti jogutód társulás székhelye szerinti települési
önkormányzat – rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért. A 2013. évi zárszámadás során a jogutód
társulás székhely településének szükséges a támogatásról elszámolnia. (2) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról elkülönített, naprakész nyilvántartást vezet.
15. § A támogatás felhasználásának 2013. június 30. a végső határideje. Az e határidőig fel nem használt támogatásrészt
vissza kell fizetni a központi költségvetésbe. 16. § (1) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról tárgyév december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás
keretében és rendje szerint számol el. (2) A kedvezményezett a támogatás felhasználását követő 30 napon belül, de legkésőbb 2013. július 30-ig szakmai és
pénzügyi beszámolót nyújt be a miniszter részére, amelyben szöveges indokolással, pénzügyileg rendezett számlák
összesítőjével, fényképes dokumentációval alátámasztottan beszámol a támogatási összegnek a támogatási
szerződésben előírt célnak megfelelő és rendeltetésszerű felhasználásáról. 17. § A kedvezményezettnek a támogatásból megvalósuló beruházást a beruházás megvalósításától számított 5 évig az
eredeti rendeltetésének megfelelően – a működtetésre vonatkozó hatályos jogszabályok betartásával – kell
használnia. 18. § A támogatás felhasználására irányuló tevékenység az Ávr. 87. § (1) bekezdés szerinti beruházásnak minősül, mely
ingatlanvagyon esetén a beruházás megvalósításától számított 10 évig nem idegeníthető el, kivéve, ha az
elidegenítést műszaki vagy szakmai okok teszik szükségessé, és az abból származó ellenértéket a kedvezményezett
a támogatási cél szerinti további feladatokra fordítja. Elidegenítés esetén a kedvezményezettnek a 17. § szerinti
rendeltetésszerű használatot biztosítani kell. 19. § A támogatásból megvalósuló fejlesztéssel érintett feladatellátási hely intézményfenntartói jogának átadását egyedi
kérelem alapján a miniszter engedélyezheti azzal a feltétellel, hogy a fenntartónak a 17. § szerinti rendeltetésszerű
használatot biztosítania kell. 8. Záró rendelkezések 20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
21. § Hatályát veszti az önkormányzati feladatellátást szolgáló fejlesztésekhez kapcsolódó központosított előirányzatból
származó támogatás igénybevételének részletes feltételeiről szóló 7/2011. (III. 9.) BM rendelet 9. § (1) bekezdése.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
93/2019. (III. 1.) KE határozata az Európai Parlament tagjainak 2019. választása időpontjának kitűzéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés e) pontja, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 6. §-a és
332. § (2) bekezdése alapján az Európai Parlament tagjainak 2019. évi választását 2019. május 26. napjára tűzöm ki.
Budapest, 2019. március 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1689/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a Kőrösi Csoma Sándor Program és a Mikes Kelemen Program 2015. megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Kőrösi Csoma Sándor Program és a Mikes Kelemen Program 2015. évi megvalósításával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Kőrösi Csoma Sándor Program és a  Mikes Kelemen Program
2015.  évi megvalósításához szükséges 1500,0 millió forintnak Magyarország 2015. évi központi költségvetésében
a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Határon túli magyarok programjainak
támogatása alcím, 1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoporton történő biztosításáról
gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. december 31. 3. felhívja a  nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettest, hogy a  Kőrösi Csoma Sándor Program és a  Mikes
Kelemen Program 2015. évi megvalósításáról gondoskodjon.
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: a 2015. évben folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1134/2018. (III. 26.) Korm. határozata a „Vetőmagot a gazdáknak” program folytatásának támogatásáról, valamint a XLII. Költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, a LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet és a XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért a  kárpátaljai magyar gazdák támogatása céljából megvalósítandó „Vetőmagot a  gazdáknak” program
(a továbbiakban: Program) folytatásával;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 200 000 000
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi
C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok
támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Földművelésügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 4. Határon átnyúló
agrár- és környezetvédelmi feladatok támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
földművelésügyi miniszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Program folytatásának megvalósítása céljából 200 000 000 forint
összegben nyújtson vissza nem térítendő támogatást a Kárpátaljai Magyar Vállalkozók Szövetségének.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.
 miniszterelnök


text:
205/2010. (VII. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezésénak hozzájárulásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok Muska Jurij
Jurijovics rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Ukrajna magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő
kinevezéséhez budapesti székhellyel. Budapest, 2010. július 6. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1724/2016. (XII. 10.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség és a XII. Földművelésügyi Minisztérium költségvetési fejezetek közötti előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Közös Agrárpolitika tagállami végrehajtásával összefüggő feladatokat ellátó egyes szervezetek kijelöléséről szóló
168/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet szerinti átruházott szakértői feladatok ellátásával összefüggésben 193,8  millió
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi
C.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 19. Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal cím terhére,
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1317/2018. (VII. 18.) Korm. határozata Magyarország Tallinni Nagykövetsége újranyitásához, valamint Manchesteri és Innsbrucki Főkonzulátusa megnyitásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2018. szeptember 23-án, az Észt Köztársaságban Tallinn székhellyel a nagykövetség újranyíljon,
amelynek konzuli illetékességi kerülete az Észt Köztársaság egész területére terjed ki;
 2. tudomásul veszi, hogy Magyarország Helsinki Nagykövetségének konzuli illetékességi kerülete az Észt Köztársaság
területével csökken;
 3. egyetért azzal, hogy 2018-ban Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában Manchester székhellyel
4. tudomásul veszi, hogy Magyarország Londoni Nagykövetségének konzuli illetékességi kerülete Cheshire,
Cumbria, Durham, East Riding of Yorkshire, Greater Manchester, Lancashire, Merseyside, North East Lincolnshire,
North Lincolnshire, Northumberland, North Yorkshire, South Yorkshire, Tyne and Wear és West Yorkshire megyék
területével csökken;
5. egyetért azzal, hogy 2018-ban az  Osztrák Köztársaságban Innsbruck székhellyel főkonzulátus nyíljon, amelynek
konzuli illetékességi kerülete Salzburg, Tirol és Vorarlberg tartományok területére terjed ki;
6. tudomásul veszi, hogy Magyarország Bécsi Nagykövetségének konzuli illetékességi kerülete Salzburg, Tirol és
Vorarlberg tartományok területével csökken;
7. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott külképviselet újranyitásához,
valamint a  3. és 5.  pontban meghatározott külképviseletek megnyitásához szükséges diplomáciai lépések
megtételére és az érintett államok külügyminisztériumainak tájékoztatásásra;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 8. megbízza a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott külképviselet újranyitásával, valamint
a 3. és 5. pontban meghatározott külképviseletek megnyitásával összefüggő feladatok végrehajtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 9. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott külképviselet újranyitásához, valamint
a 3. és 5. pontban meghatározott külképviseletek megnyitásához szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy
a beszerzések mentesülnek a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről
szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1457/2017. (VII. 19.) Korm. határozata az élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezések Automata Felügyeleti Egységgel történő ellátásához nyújtandó támogatáshoz szükséges többlet költségvetési forrás biztosításáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy az  élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezések
Automata Felügyeleti Egységgel történő ellátásához az  automataberendezések üzemeltetői állami támogatásban
részesüljenek, és ennek érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon további legfeljebb
1,44 milliárd forint forrás biztosításáról a központi költségvetés XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök