text:
274/2012. (IX. 28.) Korm. rendelete a rendészeti alapvizsgáról és a rendészeti szakvizsgáról, a Rendészeti Alap- és Szakvizsga Bizottságról, valamint a rendészeti alapvizsga vizsgabiztosi és a rendészeti szakvizsga vizsgabizottsági névjegyzékről.
A Kormány a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (1) bekezdés
l) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. § (1) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban:
Hszt.) hatálya alá tartozó fegyveres szervek hivatásos állománya – a szolgálati helyétől függetlenül – az e rendeletben
foglaltak szerint rendészeti alapvizsgát tesz, valamint rendészeti szakvizsgát tesz vagy tehet.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a Hszt. 264/C. §-ában meghatározott különleges foglalkoztatási állományba
tartozókra. (3) A rendészeti alap- és szakvizsgáztatással kapcsolatos feladatok végrehajtásának általános felügyeletét a rendészetért
felelős miniszter látja el. 1. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) fegyveres szervet irányító miniszter: a Kormány fegyveres szervet irányító tagja,
b) munkáltatói jogkör gyakorlója: az állományilletékes parancsnok, más szervhez történő berendelés esetén
a berendelés helye szerinti szerv vezetője, más szervhez vezénylés esetén a vezénylő szerv vezetője,
c) rendészeti oktatási intézmény: a Hszt. hatálya alá tartozó fegyveres szervek, valamint az irányításukat,
felügyeletüket ellátó miniszter által fenntartott rendészeti tárgyú szakképesítést, vagy szakképzettséget nyújtó
képzést folytató intézmény, továbbá a Nemzeti Közszolgálati Egyetem és a jogelőd Rendőrtiszti Főiskola,
d) rendészeti szakképzettség: felsőfokú oktatási intézményben szerzett, a fegyveres szervek alaptevékenységének
ellátását szolgáló hivatásos szolgálati beosztás ellátására jogosító rendészeti tárgyú képzettség megszerzését
igazoló képesítés, e) rendészeti tárgyú szakképesítés: az Országos Képzési Jegyzékben felsorolt, a fegyveres szervek
alaptevékenységének ellátását szolgáló hivatásos szolgálati beosztás ellátására jogosító rendészeti tárgyú, arra
jogosított képző intézményben szerzett alap- és középfokú képzettség.
II. FEJEZET A RENDÉSZETI ALAPVIZSGA 2. A rendészeti alapvizsga megszerzésére kötelezettek
3. § (1) A hivatásos állomány tagjának, ha e rendelet alapján mentességgel nem rendelkezik, a szolgálati viszony létesítését
követő egy éven belül rendészeti alapvizsgát kell tennie.
(2) A vizsgakötelezettségről és annak határidejéről vagy a megfelelésről, illetve a mentességről a hivatásos állomány
tagját a kinevezéséről szóló okmányban tájékoztatni kell. (3) Rendészeti alapvizsgát tehet önkéntes elhatározás alapján a kormánytisztviselő és köztisztviselő is.
4. § (1) Mentesül a rendészeti alapvizsga megszerzésének kötelezettsége alól, aki
a) a rendészeti szakvizsga letételének kötelezettsége alól mentesül,
b) a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen, valamint jogelőd intézményeinél felsőfokú végzettséget szerzett,
c) jogi, közigazgatási, rendészeti vagy katonai képzési területhez tartozó szakon vagy e szakoknak megfeleltethető,
korábban létesített szakon felsőfokú végzettséget szerzett és a fegyveres szerv által szervezett képzésben
a rendészeti alapismereteket elsajátította, d) rendvédelmi oktatási intézményben rendészeti tárgyú szakképesítést vagy végzettséget, vagy arra jogosult
képző intézményben felsőfokú végzettségre épülő rendészeti tárgyú szakképesítést vagy végzettséget szerzett,
e) jogszabály – az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állománya esetében
jogszabály vagy miniszteri utasítás – alapján rendészeti végzettségként elismert, a Hszt. hatálya alá tartozó
fegyveres szerv képzési rendszerében 1996. szeptember 1-jét követően szerzett – szakképzettségnek nem
minősülő – rendészeti végzettséggel rendelkezik, f) rendészeti oktatási intézményben 2010. június 1-jét követően rendészeti tárgyú rész-szakképesítést szerzett.
(2) A hivatásos állomány közigazgatási alap- vagy szakvizsgával, továbbá jogi szakvizsgával rendelkező tagjának csak
a rendészeti alapismeretekből kell vizsgát tennie, a szolgálati viszony létesítését követő egy éven belül. Mentesül
a rendészeti alapismeretek vizsgarész letételének kötelezettsége alól az, aki közigazgatási alapvizsgával, közigazgatási
szakvizsgával vagy jogi szakvizsgával rendelkezik és legalább három éve – megszakítás nélkül – hivatásos szolgálati
viszonyban áll. (3) Az (1) bekezdés e) pontja alapján a rendészeti alapvizsga letételének kötelezettsége alóli mentesítést más,
kormánytisztviselői vagy köztisztviselői jogviszony létesítésekor keletkező közigazgatási alapvizsga-tételi
kötelezettség szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. (4) A rendészeti alapvizsgával rendelkező személy a jogszabályban meghatározott közigazgatási
alapvizsga-kötelezettség teljesítése alól mentesül. 3. A rendészeti alapvizsga követelményrendszere és tárgykörei
5. § (1) A rendészeti alapvizsgára jelentkezőnek a rendészeti alapvizsgára jelentkezés időpontjában érvényes
vizsgakövetelmények alapján meghatározott tananyag szerint kell számot adnia tudásáról.
(2) A vizsgát megelőzően a jelentkező vizsgafelkészítőn vesz részt. A felkészítés tartalma nem terjedhet túl
a vizsgakövetelményekben meghatározott tárgykörökön, valamint az annak alapján kiadott tananyag tartalmán.
(3) A rendészeti alapvizsga közigazgatási alapismeretek és rendészeti alapismeretek vizsgarészből áll. A rendészeti
alapvizsga követelményrendszerét az 1. melléklet tartalmazza. (4) A rendészeti alapvizsga követelményrendszerén alapuló felkészítő tananyagot a Rendészeti Alap- és Szakvizsga
Bizottság (a továbbiakban: RASZB) állítja össze és a rendészetért felelős miniszter hagyja jóvá. A tananyagot évente
felül kell vizsgálni, és a tárgyévet megelőző év november 30-áig a rendészetért felelős miniszter által vezetett
minisztérium honlapján közzé kell tenni. (5) A rendészetért felelős miniszter által irányított oktatás-igazgatási és szervezési feladatokat ellátó központi szerv
(a továbbiakban: központi szerv) biztosítja a tananyaghoz az elektronikus hozzáférést a honlapján.
(6) A rendészeti alapvizsga követelményrendszerének, valamint a tananyag megismerhetőségének lehetőségeiről
a jelentkezőt a vizsgafelkészítő és a vizsga időpontjáról szóló értesítésben tájékoztatni kell.
4. A rendészeti alapvizsga rendje 6. § (1) Vizsgára az bocsátható, aki a vizsgát megelőző egy napos felkészítésen részt vett.
(2) A rendészeti alapvizsga számítógépes rendszerben kitöltött vizsgából áll, melynek során a vizsgázónak egy,
a számítógép által véletlenszerűen generált feladatsort kell megoldania. A rendészeti alapvizsgát a Rendészeti Vizsgák
Szabályzatában (a továbbiakban: vizsgaszabályzat) meghatározottak betartásával kell teljesíteni.
(3) A feladatsor megoldására 45 perc áll a vizsgázó rendelkezésére. A feladatsor megoldása ellenőrzött körülmények
között, vizsgabiztos felügyelete mellett történik. (4) A rendészeti alapvizsga akkor eredményes, ha a vizsgázó vizsgarészenként több, mint 50%-os eredményt ér el és
az összesen megszerezhető maximális 50 pontból legalább 26 pontot szerez. Ha a vizsgázónak csak az egyik
vizsgarészből kell vizsgát tennie, akkor a pontszámokat arányosítva kell figyelembe venni.
(5) A vizsgáról a vizsgabiztos jegyzőkönyvet készít. Eredményes vizsga esetén a vizsgázó számára – a vizsgajegyzőkönyv
alapján – megfelelt minősítésű vizsgabizonyítványt kell kiállítani. 7. § (1) Ha a vizsgázó a rendészeti alapvizsgán nem megfelelt minősítést kap, ismétlővizsgát tehet. Ismétlővizsgát csak az
eredménytelen vizsgarészből kell tenni. (2) Ismétlővizsgát tehet a vizsgázó akkor is, ha a vizsgáját önhibájából megszakította vagy a vizsgabiztos a vizsgáját
felfüggesztette. (3) Az alapvizsga mindaddig ismételhető, amíg a vizsgázó eredményes vizsgát nem tesz. Ha a vizsgázó a 3. §
(1) bekezdésében meghatározott időtartamon belül az ismétlővizsgát eredményesen letenni nem tudja, akkor
a fegyveres szerv intézkedik annak megállapítása iránt, hogy a vizsgázó szolgálati viszonya törvény erejénél fogva
történő megszűnésének Hszt. 59. § (1) bekezdés f) pontjában szereplő törvényi feltétele beállt.
5. A vizsgabiztos 8. § (1) A rendészeti alapvizsgán a rendészeti alapvizsga végrehajtásának felügyelete, a vizsgajegyzőkönyv kiállítása,
a vizsgaszabályzat betartatása és a rendfenntartás a vizsgabiztos feladata. Bármely rendzavarás vagy szabályszegés
tényét és a vizsgabiztos ezzel kapcsolatos intézkedését a vizsgajegyzőkönyvben kell rögzíteni.
(2) Ha a vizsgázó a vizsgára vonatkozó szabályokat megszegi, a vizsgázót a vizsgabiztos figyelmezteti.
A figyelmeztetésnek a felfüggesztés jogkövetkezményeire is ki kell terjednie.
(3) Súlyos szabálytalanság esetén vagy ismételt figyelmeztetés után a vizsgabiztos a vizsgázó vizsgáját felfüggeszti,
melynek tényét és körülményeit az (1) bekezdés szerint a vizsgajegyzőkönyvben rögzíti. Súlyos szabálytalanságnak
minősül különösen a vizsgán nem megengedett segédeszköz igénybe vétele, beszélgetés a többi vizsgázóval,
valamint a vizsga rendjének megzavarása. A vizsga felfüggesztése esetében az alapvizsgát nem megfeleltnek kell
minősíteni. (4) A vizsgabiztosnak a felfüggesztéssel kapcsolatos döntésével szemben a vizsgázó 5 napon belül panasszal élhet
a RASZB felé. A panasz benyújtásának a vizsga felfüggesztésére nincs halasztó hatálya.
(5) A RASZB elnöke a panaszról 15 napon belül dönt. Ha a panasznak helyt ad, akkor az ismétlővizsga díját nem kell
megfizetni és a központi szerv köteles 30 napon belüli időpontra új időpontot biztosítani a vizsgára. A felfüggesztés
ügyében hozott döntés ellen további jogorvoslatnak nincs helye.
(6) A vizsgabiztos személyét a RASZB elnöke jelöli ki. A kijelölésről a vizsgázót és a munkáltatói jogkör gyakorlóját a vizsga
megkezdéséig tájékoztatni nem lehet. III. FEJEZET A RENDÉSZETI SZAKVIZSGA
6. A rendészeti szakvizsgára jelentkezők 9. § (1) A rendészeti szakvizsgára a munkáltató kötelezése alapján vagy önkéntesen lehet jelentkezni.
(2) Olyan szolgálati beosztásba vagy munkakörbe, amelynek betöltéséhez követelmény a rendészeti szakvizsga megléte,
hivatásos állomány tagja akkor nevezhető ki, ha – az egyéb képzettségi követelményeknek való megfelelés mellett –
rendelkezik rendészeti szakvizsgával. (3) Ha a hivatásos állomány tagja magasabb beosztásból vagy munkakörből kerül a (2) bekezdésben meghatározott
beosztásba vagy munkakörbe és nem rendelkezik rendészeti szakvizsgával, a rendészeti szakvizsgát a beosztásba
helyezést követő két éven belül köteles megszerezni. (4) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően fontos szolgálati érdekből rendészeti szakvizsga hiányában is kinevezhető
a hivatásos állomány tagja, azzal, hogy a szakvizsgát a kinevezésétől számított két éven belül köteles megszerezni.
(5) Ha olyan személy kerül – a hivatásos szolgálati viszony létesítésével egyidejűleg – rendészeti szakvizsgához kötött
beosztásba vagy munkakörbe kinevezésre, aki a kinevezést megelőzően kormánytisztviselői vagy köztisztviselői
jogviszonyban állt, az érintett rendészeti szakvizsga hiányában is kinevezhető, azzal, hogy a szakvizsgát a kinevezéstől
számított két éven belül köteles megszerezni. (6) Rendészeti szakvizsgára önkéntesen a hivatásos állomány azon tagja jelentkezhet, aki felsőfokú végzettséggel és
rendészeti szakképzettséggel rendelkezik. Rendészeti szakvizsgát tehet az a kormánytisztviselő vagy köztisztviselő is,
aki felsőfokú végzettséggel, közigazgatási vagy jogi szakvizsgával és legalább három év közigazgatási gyakorlattal
rendelkezik. 10. § (1) Mentesül a rendészeti szakvizsga megszerzésének kötelezettsége alól, aki
a) e rendelet hatálybalépését megelőzően rendészeti szakvizsgát tett,
b) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rendészeti tárgyú szakirányán felsőfokú végzettséget szerzett,
c) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem jogelődjeinél MA fokozatú végzettséget szerzett,
d) a rendelet hatályba lépésekor az 52. életévét betöltötte és azt megelőzően legalább 5 évet vezetői, vagy 10 évet
rendészeti szakvizsgához kötött szolgálati beosztásban töltött el. (2) A tudományos fokozattal rendelkező, a munkáltató kötelezése alapján vagy önkéntesen vizsgára jelentkező jelöltet
a RASZB mentesítheti a kötelező vagy a választott vizsgatárgy letételének kötelezettsége alól, ha a tudományos
fokozatához kapcsolódó vizsgája vagy disszertációja valamely vizsgatárgy ismeretanyagához kapcsolódik.
(3) A hivatásos állomány közigazgatási szakvizsgával vagy jogi szakvizsgával rendelkező tagjának kizárólag a rendészeti
szakvizsga rendészeti tárgyú választott vizsgatárgyából kell vizsgát tennie, a kinevezéstől számított egy éven belül.
(4) A rendészeti szakvizsga letételének kötelezettsége alóli, (1) bekezdés szerinti mentesítést más, kormánytisztviselői
vagy köztisztviselői jogviszony létesítésekor a közigazgatási szakvizsga-kötelezettség alóli mentesítés szempontjából
figyelmen kívül kell hagyni. (5) Az e rendelet alapján teljesített rendészeti szakvizsgát a közigazgatási szakvizsgáról szóló kormányrendeletben
meghatározott közigazgatási szakvizsgával egyenértékűnek kell tekinteni. 7. A rendészeti szakvizsga követelményrendszere és tárgykörei
11. § (1) A rendészeti szakvizsgára jelentkezőnek a rendészeti szakvizsgára jelentkezéskor érvényes vizsgatárgyakból,
a vizsgakövetelmények alapján meghatározott ismeretanyag és az annak megfelelően kidolgozott és közzétett
vizsgakérdés-sor alapján kell a rendészeti szakvizsgát teljesíteni. A rendészeti szakvizsga követelményrendszerét
a 2. melléklet tartalmazza. (2) A rendészeti szakvizsga követelményrendszerén alapuló felkészítő tananyagot a RASZB határozza meg és
a rendészetért felelős miniszter hagyja jóvá. A tananyagot évente felül kell vizsgálni, és a tárgyévet megelőző év
november 30-áig a rendészetért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni.
(3) A központi szerv biztosítja a tananyaghoz az elektronikus hozzáférést a honlapján.
(4) A rendészeti szakvizsga követelményrendszerének, valamint a tananyag megismerhetőségének lehetőségeiről
a jelentkezőt a vizsgafelkészítő és a vizsga időpontjáról szóló értesítésben tájékoztatni kell.
8. A rendészeti szakvizsga rendje 12. § (1) A rendészeti szakvizsga kötelező és egy választható vizsgatárgyból áll. A vizsgatárgyak írásbeli és szóbeli vizsgarészből
állnak. (2) Rendészeti szakvizsgára az a jelentkező bocsátható, aki a vizsgát megelőző 3 napos felkészítésen hiányzás nélkül részt
vett. A vizsgára nem bocsátható jelölt köteles a felkészítést elölről kezdeni.
13. § (1) A vizsgatárgy, valamint a felkészítés vizsgatárgyra vonatkozó része alóli mentesítés iránti kérelmet – a mentesítés
alapjául szolgáló dokumentumok másolatával – a RASZB-nak címezve, a központi szervhez kell benyújtani.
(2) A mentesítési kérelem tárgyában a RASZB 30 napon belül határozattal dönt, amit 8 napon belül köteles megküldeni
a kérelmezőnek. A döntés ellen a kézhezvételtől számított 15 napon belül – a központi szervhez benyújtott,
a rendészetért felelős miniszterhez címzett – fellebbezéssel lehet élni. A fellebbezést a rendészetért felelős miniszter
30 napon belül bírálja el. A rendészetért felelős miniszter döntése ellen további jogorvoslatnak nincs helye.
(3) Az értékelés során a vizsga alól mentesített vizsgatárgyat kiválóan megfeleltnek kell minősíteni.
14. § (1) A rendészeti szakvizsgát a RASZB által kijelölt vizsgabizottság (a továbbiakban: vizsgabizottság) előtt kell letenni.
A vizsgabizottság háromtagú, elnökét a RASZB jelöli ki.
(2) A rendészeti szakvizsga vizsgatárgyainak írásbeli vizsgarészeit a központi szerv által kijelölt helyen és időben kell
teljesíteni. Az írásbeli vizsga időtartama 90 perc. Az írásbeli vizsgarész teljesítéséről jegyzőkönyvet kell készíteni. Az
írásbeli vizsgarészre vonatkozóan a 8. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a vizsgabiztost
megillető jogkört a vizsgabizottság elnöke gyakorolja. (3) A rendészeti szakvizsga vizsgatárgyainak szóbeli vizsgarészeit – az érintett vizsgatárgy írásbeli vizsgarészének
teljesítését követően – a vizsgabizottság előtt, a központi szerv által meghatározott helyen és időben kell teljesíteni.
A szóbeli vizsgarész rendjéért, a vizsgaszabályzat betartásáért a vizsgabizottság elnöke a felelős. A vizsgabizottság
munkáját a RASZB elnöke által megbízott jegyző segíti.
(4) A jegyző személyére a központi szerv vezetője a központi szerv munkatársai közül tesz javaslatot.
15. § (1) A vizsgabizottság az írásbeli vizsgarész eredményét vizsgatárgyanként, pontérték alapján, %-ban határozza meg és azt
kiválóan megfelelt, jól megfelelt, megfelelt vagy eredménytelen minősítéssel látja el. A megfelelt minősítéshez
legalább 60%-os, a jól megfelelt minősítéshez legalább 75%-os, a kiválóan megfelelt minősítéshez legalább 95%-os
eredmény szükséges. (2) A szóbeli vizsgarészt a vizsgabizottság vizsgatárgyanként kiválóan megfelelt, jól megfelelt, megfelelt vagy
eredménytelen minősítéssel látja el. (3) A vizsgatárgy mindkét vizsgarészének eredményes teljesítése esetén a vizsgabizottság megállapítja a vizsgatárgy
eredményét. A vizsgatárgyak összesített eredménye alapján a vizsgabizottság a rendészeti szakvizsgát kiválóan
megfeleltre, jól megfeleltre, megfeleltre vagy eredménytelenre minősíti. (4) Eredményes vizsga esetén a vizsgázó számára – a jegyző által vezetett vizsgajegyzőkönyv alapján – az összesített
eredménynek megfelelő minősítésű vizsgabizonyítványt kell kiállítani. (5) Ha a vizsgázó valamely vizsgarészt nem vagy eredménytelenül teljesítette, a vizsgaszabályzat szerint megismételheti
a vizsgarészt. A rendészeti szakvizsga minősítésénél a megismételt vizsgarész értékelését kell figyelembe venni.
IV. FEJEZET A RENDÉSZETI ALAP- ÉS SZAKVIZSGA KÖZÖS SZABÁLYAI
9. Jelentkezés a vizsgára 16. § (1) A rendészeti alap- vagy szakvizsgára kötelezett a vizsgára a 3. és 4. melléklet szerinti beiskolázási lapon jelentkezik.
A beiskolázási lapot a munkáltatói jogkör gyakorlója a humánigazgatási szervezeti egységen keresztül – a felkészítés
időpontjára vonatkozó javaslatával – juttatja el a központi szervhez. Önkéntes jelentkezés esetén az 5. és 6. melléklet
szerinti jelentkezési lapot kell kitölteni és megküldeni a központi szervhez.
(2) A beiskolázási vagy jelentkezési lapon meg kell jelölni a felkészítés kérelmezett időpontját, valamint a részleges
mentességet megalapozó végzettséget, vizsgát. Rendészeti szakvizsgára jelentkezés esetén meg kell jelölni továbbá
a választható vizsgatárgyak közül választott vizsgatárgyat. (3) A mentesség igazolására szolgáló dokumentumok másolatát, továbbá a felkészítés és vizsga díjának befizetését
igazoló bizonylatot a beiskolázási vagy jelentkezési lap benyújtásával egyidejűleg csatolni kell.
(4) A központi szerv a beiskolázási vagy jelentkezési lapot nyilvántartásba veszi és – a jelentkező, valamint a munkáltatói
jogkör gyakorlójának nyilatkozatát figyelembe véve – a jelentkezőt – kötelező beiskolázás esetén a humánigazgatási
szervezeti egységek értesítésével egyidejűleg – a felkészítő tanfolyam, valamint a vizsgák időpontjáról és helyéről azt
megelőzően legalább 30 nappal tájékoztatja. (5) A vizsgafelkészítésen való részvétel kötelező, melynek tartamára a hivatásos állományba tartozó jelentkező számára
szolgálatmentességet kell biztosítani. Szolgálatmentességet kell biztosítani a vizsgák napjára is.
10. Vizsgaidőpontok 17. § (1) Rendészeti alap- és szakvizsga az év során bármikor szervezhető. A vizsgaidőpontokat a központi szerv a munkáltatói
jogkör gyakorlója és a jelentkező igényének figyelembe vételével, a munkaidő és költségtakarékosság szem előtt
tartásával határozza meg. A központi szerv a költségvetési évre szóló továbbképzési- és vizsgatervek, valamint
a munkáltatói igények figyelembe vételével szervezi a rendészeti alap- és szakvizsgákat és a vizsgafelkészítőket.
Rendészeti alap- és szakvizsgát, valamint vizsgafelkészítőt általános munkarend szerinti munkanapra lehet csak
szervezni. (2) A központi szerv az egyes vizsgák kijelölt időpontjait a vizsgát megelőzően legalább 60 nappal közzéteszi a honlapján.
A központi szerv a jelentkező vizsgaidőpontját a vizsgázó számára a jelentkezéstől számított 90 napon belüli napra
biztosítja. (3) A központi szerv indokolt esetben módosíthatja az előzetesen közzétett időpontokat. Indokolt esetnek minősül
különösen, ha a vizsga lebonyolításához szükséges feltételek biztosítása veszélybe kerül. A módosításról a központi
szerv a munkáltatói jogkör gyakorlóján keresztül köteles tájékoztatni a vizsgaidőpontra bejelentkezett vizsgázót és
a vizsgázó munkáltatóját. 11. Halasztás 18. § (1) A vizsgázó egy alkalommal, legkésőbb a vizsgát megelőzően 5 nappal kérelmezheti a rendészeti alap- vagy szakvizsga,
vagy a vizsgatárgy vizsgájának elhalasztását. A vizsgahalasztás bejelentését a munkáltatói jogkör gyakorlója küldi meg
a központi szerv részére. (2) Amennyiben a vizsgázó halasztási kérelem nélkül nem jelenik meg, a vizsgát követő 5 napon belül igazolással élhet.
Újabb halasztási kérelem esetén a megismételt vizsgára vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(3) A halasztott vizsga időpontját a központi szerv a 17. § szerint állapítja meg azzal, hogy a vizsgaidőpontot a halasztási
kérelem benyújtásától számított 90 napon belüli időpontra biztosítja.
(4) A halasztott vizsgát és az ismétlővizsgát az eredeti vizsga időpontjában érvényes vizsgakövetelmények alapján kell
teljesíteni, az általános szabályok alkalmazásával. (5) A felkészítésen való részvétel halasztására az (1)–(3) bekezdést megfelelően alkalmazni kell.
12. Jogorvoslat 19. § (1) A központi szerv a vizsgázó kérésére a rendészeti alap- és szakvizsga eredményének közzétételét követő 5 napon belül
lehetőséget biztosít a kitöltött és kijavított feladatsor, valamint a vizsgajegyzőkönyv megtekintésére.
(2) A rendészeti alap- és szakvizsga lebonyolítására vonatkozó szabályok megsértésére hivatkozva a vizsgázó írásban
panasszal élhet a RASZB elnökénél a panaszra okot adó esemény vagy cselekmény bekövetkeztéről való
tudomásszerzéstől számított 8 napon belül. A RASZB elnöke a panaszt 15 napon belül, indokolt határozattal bírálja el.
A határozat ellen a kézhezvételtől számított 8 napon belül a rendészetért felelős miniszterhez fellebbezésnek van
helye. A rendészetért felelős miniszter a fellebbezés tárgyában 30 napon belül dönt.
(3) A panaszra okot adó esemény vagy cselekmény bekövetkeztétől számított 3 hónapon túl panasz nem nyújtható be.
13. Vizsgabizonyítványok, oklevelek 20. § (1) Az eredményes rendészeti alapvizsga letételéről kiállított vizsgabizonyítványt a RASZB elnöke, az eredményes
rendészeti szakvizsga letételét igazoló oklevelet a vizsgabizottság tagjai írják alá és a RASZB bélyegzőjével hitelesítik.
A vizsgabizonyítványt és az oklevelet 15 munkanapon belül kell megküldeni a vizsgázó részére.
(2) Az elveszett vagy megsemmisült vizsgabizonyítvány vagy oklevél pótlására – a vizsgajegyzőkönyv alapján –
a központi szerv hiteles bizonyítvány-másodlatot állít ki. A hiteles vizsgabizonyítvány-, valamint oklevél-másodlat
tartalma megegyezik az eredeti vizsgabizonyítvány, oklevél tartalmával. (3) A kiállított vizsgabizonyítványok és oklevelek nyilvántartását a központi szerv végzi.
14. Összeférhetetlenség 21. § (1) A vizsgabiztottság elnöke, tagjai, a jegyző és a vizsgabiztos nem működhet közre közeli hozzátartozójának [a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pont], valamint a vele közvetlen alá- vagy fölérendeltségi
viszonyban állónak a vizsgáztatásában, továbbá olyan esetekben, amelyekben tőle az elfogulatlan vizsgáztatás
egyébként nem várható el. A vizsgázó vagy a vizsgában közreműködő személy az összeférhetetlenségről a vizsga
megkezdése előtt haladéktalanul tájékoztatja a RASZB-ot. Az összeférhetetlenség megsértésével lefolytatott vizsga
eredményét meg kell semmisíteni. (2) Az összeférhetetlenség fennállása esetén a RASZB elnöke haladéktalanul intézkedik a tisztség megfelelő személlyel
történő betöltésére. V. FEJEZET A RENDÉSZETI ALAP- ÉS SZAKVIZSGÁZTATÁSBAN KÖZREMŰKÖDŐK
15. A központi szerv 22. § (1) A rendészeti alap- és szakvizsga szervezésével, lebonyolításával és a nyilvántartással kapcsolatos feladatokat
a központi szerv látja el. E feladatai keretében különösen:
a) meghirdeti a rendészeti alap- és szakvizsgák vizsgaidőpontjait,
b) fogadja a vizsgára történő jelentkezéseket, c) vizsgafelkészítőket szervez,
d) biztosítja a vizsgák lebonyolításához szükséges technikai feltételeket,
e) megteremti a vizsgákhoz szükséges ellenőrzött körülményeket, f) a vizsgákról jegyzőkönyvet és nyilvántartást vezet, kiadja a vizsgaokmányokat,
g) a vizsgákról statisztikai célú összesítést készít, h) vezeti a Rendészeti Szakvizsga Vizsgabizottsági Névjegyzéket és a Rendészeti Alapvizsga Vizsgabiztosi
Névjegyzéket. (2) A RASZB egyetértésével elkészíti és a rendészetért felelős miniszterhez jóváhagyásra benyújtja a vizsgaszabályzatot,
melyet a jóváhagyást követően a Hivatalos Értesítőben közzé kell tenni. A vizsgaszabályzat tartalmazza
a vizsgafelkészítés és a vizsgák rendjére vonatkozó részletes szabályokat, a vizsgajegyzőkönyvekről és
a vizsgaokmányokról szóló iratmintákat. 16. A vizsgabizottsági és a vizsgabiztosi névjegyzék
23. § (1) Rendészeti szakvizsga vizsgabizottsági tagjának a Rendészeti Szakvizsga Vizsgabizottsági Névjegyzékben
(a továbbiakban: vizsgabizottsági névjegyzék) szereplő személy (a továbbiakban: vizsgáztató) jelölhető ki.
A vizsgabizottsági névjegyzék az alábbi szakterületenkénti bontásban tartalmazza a vizsgáztatókat:
a) közigazgatási és integrált rendészeti szakterület, b) büntetés-végrehajtási szakterület,
c) egészségügyi-pszichológiai szakterület, d) gazdasági-pénzügyi, műszaki-technikai szakterület, e) határrendészeti-rendőrségi szakterület,
f) hivatali igazgatási-humánigazgatási szakterület, g) katasztrófavédelmi-tűzvédelmi szakterület, h) migrációs szakterület,
i) nemzetbiztonsági szakterület, j) adó- és vámigazgatási szakterület.
(2) A vizsgabizottsági névjegyzékbe történő felvétel feltétele a rendészetért felelős miniszter által közzétett pályázati
felhívásban foglaltaknak megfelelő, eredményes pályázat. A pályázati felhívással egyidejűleg a központi szerv
vezetőjének javaslata alapján a rendészetért felelős miniszter szakterületenkénti bontásban meghatározza
a névjegyzékbe felvehető keretlétszámot. (3) A felvételét követően a vizsgáztatót a vizsgabizottsági névjegyzék öt évig tartalmazza. Az öt év lejárta előtt törölni kell
a vizsgáztatót a névjegyzékből a) erre irányuló kérelmére;
b) halála esetén; c) ha a vizsgabizottsági felkérésnek egymást követő három alkalommal – akadályoztatás esetét kivéve – nem tesz
eleget; d) ha szolgálati viszonya da) fegyelmi eljárás során hozott jogerős döntés alapján,
db) büntetőeljárás során hozott jogerős döntés alapján, dc) – az egészségi vagy fizikai alkalmatlanság kivételével – hivatásos szolgálatra alkalmatlanná válás miatt
megszüntetésre kerül. (4) Pályázatot nyújthat be a) a hivatásos állomány fegyveres szervnél szolgálatot teljesítő tiszt, főtiszt vagy tábornok tagja, aki rendészeti
szakvizsgával rendelkezik, vagy mentesül a rendészeti szakvizsga letételének kötelezettsége alól,
b) a fegyveres szervek hivatásos állományából nyugállományba helyezett tiszt, főtiszt, tábornok, aki rendészeti
szakvizsgával rendelkezik, vagy mentesült a rendészeti szakvizsga letételének kötelezettsége alól,
c) az az állami vezető, kormánytisztviselő vagy köztisztviselő, aki a fegyveres szervek tevékenységével,
felügyeletével kapcsolatos munkakört lát el, vagy nyugdíjaztatása előtt látott el és közigazgatási vagy rendészeti
szakvizsgával rendelkezik, vagy a szakvizsga letételének kötelezettsége alól mentesült,
d) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem oktatója, aki közigazgatási vagy rendészeti szakvizsgával rendelkezik, vagy
a szakvizsga letételének kötelezettsége alól mentesült, vagy a mentesülés feltételeivel rendelkezik,
e) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal kormánytisztviselője, aki közigazgatási vagy rendészeti szakvizsgával
rendelkezik, vagy a szakvizsga letételének kötelezettsége alól mentesült, vagy a mentesülés feltételeivel
rendelkezik. (5) A pályázaton való részvétel feltétele a) a pályázó által választott vizsgatárgynak megfelelő szakirányú felsőfokú iskolai végzettség és legalább öt év
szakirányú szakmai gyakorlat, vagy rendészeti oktatási gyakorlat, valamint
b) – a nyugállományba helyezett pályázó kivételével – a pályázó munkáltatói jogkörrel rendelkező vezetőjének
hozzájárulása a pályázaton való részvételhez. (6) A pályázatot a pályázati felhívásban megjelölt postai címre kell benyújtani egy példányban. A pályázatnak
tartalmaznia kell: a) a pályázati felhíváshoz mellékelt pályázati adatlapot, hiánytalanul kitöltve,
b) a részletes szakmai önéletrajzot és – amennyiben van – szakmai publikációs jegyzéket,
c) a felsőfokú iskolai végzettséget, tudományos fokozatot igazoló oklevél másolatát,
d) a jogi szakvizsga-, közigazgatási szakvizsga- vagy rendészeti szakvizsga-bizonyítvány másolatát,
e) munkáltatói igazolást a szolgálati viszony vagy más foglalkoztatási jogviszony fennállásáról – nyugállományba
helyezettek esetében a korábbi jogviszony fennállásáról – és a szakirányú szakmai gyakorlatról.
(7) A RASZB elnökének kezdeményezésére a rendészetért felelős miniszter a névjegyzékből törölt személyek pótlása
érdekében az öt év letelte előtt is pályázatot írhat ki a névjegyzékbe felvételre.
24. § (1) A benyújtott pályázatokat az erre a célra a rendészetért felelős miniszter által felkért öttagú bírálóbizottság bírálja el.
(2) A bírálóbizottság mérlegelés nélkül elutasítja a pályázatot, ha
a) a pályázó nem felel meg a pályázati felhívásban megjelölt feltételeknek,
b) a pályázat hiányos. (3) A bírálóbizottság javaslata alapján a rendészetért felelős miniszter dönt a névjegyzékbe felvételről. A döntésről
a központi szerv értesíti a pályázókat. (4) A benyújtott pályázati anyagot – a pályázat elutasítása esetén – a bírálóbizottság maradéktalanul visszaküldi
a pályázónak. (5) A vizsgabizottsági névjegyzéket a központi szerv – a névjegyzékbe felvett, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok
állományába tartozók adatainak kivételével – a Hivatalos Értesítőben a pályázat elbírálást követő 30 napon belül
közzéteszi, valamint a központi szerv honlapján folyamatosan megjeleníti.
25. § (1) Vizsgabiztosként a Rendészeti Alapvizsga Vizsgabiztosi Névjegyzékben (a továbbiakban: vizsgabiztosi névjegyzék)
szereplő személy jelölhető ki. (2) A vizsgabiztosi névjegyzékbe történő felvételre a központi szerv vezetője felhívást ad ki. A felhívásra a fegyveres
szervek, továbbá a rendészetért felelős miniszter által irányított szervek állományának legalább középfokú
végzettségű, rendészeti alapvizsgával rendelkező, vagy annak kötelezettsége alól mentesült tagja jelentkezhet.
A jelentkezéseket a RASZB bírálja el. (3) A vizsgabiztosi névjegyzékbe tartozás két év időtartamra szól.
(4) A vizsgabiztosi névjegyzéket a központi szerv a honlapján folyamatosan megjeleníti.
17. A Rendészeti Alap- és Szakvizsga Bizottság 26. § (1) A RASZB tizenháromtagú testület, amelynek tizenegy tagját a rendészetért felelős miniszter a vizsgabizottsági
névjegyzékbe felvett vizsgáztatók közül bízza meg öt éves időtartamra. A RASZB tagja továbbá a központi szerv
vezetője, valamint a Magyar Rendvédelmi Kar képviselője. (2) A RASZB élén elnök áll. Az elnököt a RASZB tagjai közül a rendészetért felelős miniszter bízza meg öt éves időtartamra.
A RASZB elnöke nem lehet a központi szerv vezetője és a Magyar Rendvédelmi Kar képviselője.
(3) A RASZB működésével összefüggő feltételeket a központi szerv biztosítja.
(4) A RASZB működésének rendjét a rendészetért felelős miniszter által jóváhagyott ügyrend határozza meg.
(5) A RASZB a tárgyévet követő február 28-ig elfogadja és a rendészetért felelős miniszterhez jóváhagyásra felterjeszti az
éves beszámoló jelentését. VI. FEJEZET A RENDÉSZETI ALAP- ÉS SZAKVIZSGÁVAL KAPCSOLATOS KÖLTSÉGEK
27. § (1) A rendészeti alap- és szakvizsga díja felkészítési díjból és vizsgadíjból áll.
(2) A rendészeti alapvizsga egy főre eső felkészítési díja a mindenkori kormánytisztviselői illetményalap összegének
15%-a. A felkészítési díj nem foglalja magában az étkezési és szállásköltségeket.
(3) A rendészeti alapvizsga vizsgadíja a mindenkori kormánytisztviselői illetményalap összegének 10%-a.
(4) A rendészeti szakvizsga egy főre eső felkészítési díja a mindenkori kormánytisztviselői illetményalap összegének
25%-a. A felkészítési díj nem foglalja magában az étkezési és szállásköltségeket.
(5) A rendészeti szakvizsga vizsgadíja vizsgatárgyanként a mindenkori kormánytisztviselői illetményalap összegének
15%-a. 28. § (1) A rendészeti alap- és szakvizsgára kötelezett felkészítési díját, első alkalommal a vizsgadíját, a felmerülő szállás- és
utazási költségét az őt foglalkoztató szerv biztosítja. (2) Önkéntes jelentkezés esetén a felkészítés és a vizsga díja, valamint a felmerülő szállás- és utazási költség az önként
jelentkezőt terheli. A szakvizsga díjának legfeljebb 50%-át – az önként jelentkező kérelmére – a munkáltató saját
költségvetése terhére átvállalhatja. (3) Akit önhibájából a felkészítésben való újbóli részvételre köteleznek, köteles az ismételt felkészítő tanfolyam díját
önerőből megfizetni. (4) Az ismételt vizsga díja a vizsgázót terheli, amelynek mértéke a vizsgarészek számától függetlenül megegyezik
a vizsgadíjjal. (5) A felkészítés halasztása és a vizsga halasztása díjköteles. A halasztás díja a 27. § (2)–(5) bekezdésében meghatározott
díj összegének 50%-a, amelynek megfizetésére a rendészeti alap- és szakvizsgára jelentkező jelölt köteles.
(6) Az (5) bekezdésben foglaltaktól eltérően az alap- és szakvizsgára kötelezett halasztási díja a munkáltatót terheli,
ha a halasztásra a munkáltató érdekkörében felmerült okból került sor. Amennyiben a halasztásra az alap-, vagy
szakvizsgára kötelezett érdekkörében felmerült, de neki fel nem róható okból került sor, úgy a halasztás díját
a munkáltató saját költségvetése terhére átvállalhatja. (7) Az (5) bekezdésben meghatározott eljárási díj megfizetése nem mentesít az újabb felkészítés vagy vizsga díjának
megfizetése alól. Az ismételt felkészítés vagy vizsga díjának megfizetésére a munkáltató köteles, ha az alap- vagy
szakvizsgára kötelezett a munkáltató érdekkörében felmerült okból halasztott.
29. § (1) A felkészítést végző előadót felkészítési óradíj illeti meg. A felkészítési óradíj a mindenkori kormánytisztviselői
illetményalap összegének 15%-a. (2) A vizsgabizottság elnökét, tagjait és jegyzőjét, továbbá a vizsgabiztost vizsgáztatási díj illeti meg. A rendészeti
alapvizsga esetében vizsgánként, a rendészeti szakvizsga esetében vizsgatárgyanként a befizetett vizsgadíjak
összegének a) 25%-a a bizottság elnökét, 20-20%-a a két bizottsági tagot, 5%-a a jegyzőt, valamint a vizsgabiztost illeti meg,
b) 5%-a az írásbeli feladatok és a javító kulcsok elkészítőit illeti meg, továbbá
c) 25%-át a vizsgáztatás dologi kiadásaira kell fordítani.
(3) A vizsgáztatási díj a vizsgabizottság elnökét a megjelent vizsgázók száma alapján, a vizsgabizottsági tagokat
a vizsgázók írásbeli és szóbeli vizsgarészeinek száma alapján, arányosan illeti meg.
VII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 30. § Ez a rendelet 2012. október 1-jén lép hatályba.
31. § (1) A rendészeti szakvizsgáról és a rendészeti vezetőképzésről szóló 21/2011. (VII. 13.) BM rendelet rendelkezései alapján
és feltételek szerint kell a rendészeti szakvizsgát teljesíteni annak, akinek a jelentkezését a RASZB jogelőd szerve
e rendelet hatálybalépését megelőző napig befogadta. (2) Az (1) bekezdés szerinti feltétellel legfeljebb 2013. június 30-ig lehet letenni a rendészeti szakvizsgát.
32. § (1) A rendelet hatálybalépésekor hivatásos szolgálati viszonyban álló személynek – ha nem mentesül a rendészeti
alapvizsga letételének kötelezettsége alól vagy nem rendelkezik rendészeti szakvizsgával – a hatálybalépéstől
számított két éven belül kell rendészeti alapvizsgát tennie. A hivatásos állomány közigazgatási alapvizsgával,
közigazgatási szakvizsgával vagy jogi szakvizsgával rendelkező tagjának csak a rendészeti alapismeretekből kell
vizsgát tennie a hatálybalépést követő egy éven belül.
(2) Az (1) bekezdés alapján rendészeti alapvizsga vagy rendészeti alapismeretek vizsga letételére kötelezettet
a munkáltató 2012. december 31-ig tájékoztatja a vizsgakötelezettségéről és a teljesítés határidejéről.
(3) A rendelet hatálybalépésekor a hivatásos állomány rendészeti szakvizsgához kötött szolgálati beosztást betöltő tagja
– ha nem mentesül a rendészeti szakvizsga letételének kötelezettsége alól – a rendészeti szakvizsgát, illetve
a választható vizsgatárgyat legkésőbb 2014. december 31-ig köteles teljesíteni.
(4) A hivatásos állomány közigazgatási szakvizsgával vagy jogi szakvizsgával rendelkező tagját a (3) bekezdés
alkalmazásában úgy kell tekinteni, mint aki rendészeti szakvizsgával rendelkezik, azonban a rendészeti szakvizsga
rendészeti tárgyú önként választott vizsgatárgyából 2013. december 31-ig vizsgát kell tennie.
(5) A (3) vagy (4) bekezdés alapján rendészeti szakvizsga vagy a választható vizsgatárgy letételére kötelezettet
a munkáltató 2012. december 31-ig kötelezi a vizsga – (3) vagy (4) bekezdésben meghatározott határidőn belüli –
letételére. (6) A 10. § (1) bekezdés b) pontjában szabályozott mentesség a 2014/2015. tanévben végzett hallgatók vonatkozásában
alkalmazható először. 33. § (1) A rendészeti szakvizsgáról és a rendészeti vezetőképzésről szóló 21/2011. (VII. 13.) BM rendeletben meghatározott
Rendészeti Szakvizsga Bizottság tagjai e rendelet hatálybalépésekor a vizsgabizottsági névjegyzékbe átvételre
kerülnek, vizsgabizottsági névjegyzéki mandátumuk 2014. december 31-ig tart.
(2) A RASZB-ot 2012. december 31-ig meg kell alakítani.
(3) 2012. november 1-jéig pályázatot kell kiírni a vizsgabizottsági, valamint a vizsgabiztosi névjegyzékbe történő
felvételre. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2010. (II. 19.) PM utasítása a pénzügyminiszter rendelkezése alatt álló központi költségvetési előirányzatok és finanszírozási kiadások kezelésének eljárási rendjéről.
I. A) Általános rendelkezések Az államháztartásról szóló módosított 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 48. §-ának b) pontjában,
valamint a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (továbbiakban: 2010. évi
költségvetési törvény) 64. §-ának (7) bekezdésében a központi költségvetés végrehajtásával kapcsolatban biztosított
államháztartásért felelős miniszteri jogok gyakorlása érdekében, továbbá a Magyar Államkincstárról szóló 311/2006.
(XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-ának (2) bekezdésében biztosított, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) felett
gyakorolt felügyeleti jogkörben eljárva, valamint az Áht. 109. §-ának (3) bekezdésében meghatározott, a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-vel (a továbbiakban: MNV Zrt.) kapcsolatos jogkörében eljárva, egyes a pénzügyminiszter
rendelkezése alatt álló központi költségvetési előirányzatok módosításával és felhasználásával kapcsolatos
intézkedési jogokról (előirányzat-módosítások előkészítése, dokumentálása, az előirányzatok terhére történő
kötelezettségvállalási, a kifizetések teljesítését megelőző érvényesítési, utalványozási és ellenjegyzési jogok
gyakorlása) az alábbiak szerint rendelkezem: 1. A pénzügyminiszter rendelkezése alatt álló központi költségvetési előirányzatok és finanszírozási kiadások
kezelésének eljárási rendje (a továbbiakban: utalványozási rend) a 2010. évi költségvetési törvény 1. számú
mellékletében elfogadott címrenden, vagy egyéb jogszabályi előíráson, illetve szerződéses kötelezettségvállaláson
(törlesztéseken) alapul. A 2010. évre vonatkozó címrendet és ahhoz kapcsolódóan érvényes kötelezettségvállalási,
utalványozási, ellenjegyzési, valamint törvényekben, jogszabályokban előírt egyéb jogokat és kötelezettségeket és az
azok gyakorlására felhatalmazottak adatait az utalványozási rend 1. és 3. számú melléklete tartalmazza. Az év közbeni
címrendi változásnak megfelelően az utalványozási rend 1. számú melléklete egyedi rendelkezésekkel kerül
kiegészítésre, amelynek előkészítése az új előirányzat feletti rendelkezési jog gyakorlójának kötelessége. Amennyiben
a változás érinti az aláírásra, ellenjegyzésre jogosultak listájában (3. számú melléklet) szereplő szervezeti egységeket,
illetve az ott felsorolt személyeket, ennek módosítását is kezdeményeznie kell az új aláírók aláírásmintájának
megküldésével. 2. Az utalványozási rend kiterjed az eljárásban részt vevők teljes körére, azaz a kötelezettségvállalási, érvényesítési,
utalványozási, ellenjegyzési jogot gyakorló pénzügyminisztériumi és kincstári szervezeti egységekre, személyekre,
továbbá az elrendelt kifizetések teljesítésében közreműködő Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban:
APEH), valamint a Kincstár érintett szervezeti egységeire, személyeire.
3. Az utalványozási rend alkalmazása során az eljárásban résztvevők mindegyikének kötelessége elősegíteni az
államháztartás egyensúlyi követelményeinek érvényesítését. Ennek érdekében intézkedéseiket az Áht., a 2010. évi
költségvetési törvény és egyéb jogszabályok, valamint a közösségi jogszabályok előírásainak megtartásán túl úgy kell
megtenniük, hogy azok figyelembe véve a Kincstári Egységes Számla likviditását csak a szükséges időben és
mértékben terheljék az előirányzatokat. 4. Az utalványozási rend alkalmazása szempontjából kötelezettségvállalásnak minősül az itt említett (eredeti,
módosított) előirányzatok terhére az Áht. 100/B. §-ának (1) bekezdésében meghatározott fizetési vagy más teljesítési
kötelezettség írásban történő vállalása. E jog gyakorlására az 1. számú mellékletében utalványozóként megjelölt
pénzügyminisztériumi és kincstári szervezeti egység 3. számú mellékletben nevesített aláírási és ellenjegyzési
felhatalmazással rendelkező dolgozója jogosult. 5. A kötelezettségvállalás ellenjegyzésére az 1. számú mellékletben ellenjegyzőként megjelölt pénzügyminisztériumi
szervezeti egység 3. számú mellékletben nevesített aláírási és ellenjegyzési felhatalmazással rendelkező dolgozója
jogosult. Az ellenjegyző a kötelezettségvállalóval egyetemlegesen felelős azért, hogy a kötelezettségvállalás összege
ne haladja meg a rendelkezésre álló előirányzatot. A kötelezettségvállalások során a kötelezettségvállalásra jogosultaknak amennyiben jogszabály az ennek alapján
bekövetkező fizetési kötelezettség teljesítésére rövidebb határidőt nem állapít meg legalább 14 napos (kéthetes)
teljesítési határidős megállapodások megkötésére kell törekednie. 6. Az utalványozási rend rendelkezése alatt álló előirányzatok többsége terhére nem történik egyedi
kötelezettségvállalás (az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ámr.) 72. § (11)–(12) bekezdése szerint), továbbá számlaadási kötelezettség sem társul a teljesítésükhöz, emiatt ezen
esetekben a kötelezettségvállalásra, illetve érvényesítésre jogosult megjelölése sem szükséges, kivéve, ha
érvényesíthető számla, okmány, stb. alapján kerül sor a kifizetésre.
Azon esetekben, amikor az előirányzat terhére kötelezettségvállalás történik, a kötelezettségvállalásra jogosult, illetve
az ellenjegyző a megjelölt utalványozóval, illetve az ellenjegyzővel azonos. E jogok és kötelességek gyakorlására az
e rendelkezésben megjelölt személy, pénzügyminisztériumi, illetve Kincstár szervezeti egység (főosztály, osztály)
vezetője, illetve érdemi ügyintézői feladatokat végző dolgozója jogosult.
Nem szükséges külön szakmai teljesítés igazolása, ha a kiadás teljesítéséhez kizárólag az Ámr. 77. § (1) bekezdésében
foglalt szempontokat szükséges vizsgálni. 7. Az utalványozás a kiadás teljesítésének, a bevétel beszedésének vagy elszámolásának elrendelésére vonatkozó külön
írásbeli utasítás. 8. Az utalvány ellenjegyzésére az 5. pontban a kötelezettségvállalás ellenjegyzésére vonatkozó szabályok ismertetésénél
említett, a 3. számú mellékletben nevesített vezetők, illetve érdemi ügyintézői feladatot ellátó dolgozók jogosultak.
9. Az ellenjegyzést követően a nem jogszabályon alapuló fizetési kötelezettség teljesítésére vonatkozó utalványt az
ellenjegyzésre jogosult szakfőosztály átadja az utalványozásra jogosult pénzügyminisztériumi szervezeti egységet
irányító szakállamtitkárnak, ezzel egyidejűleg tájékoztatásul megküldi a még érintett szervezeti egységeknek
(egyazon szakállamtitkár esetén), illetve az érintett egységek felügyeletét ellátó szakállamtitkárnak, egyébként pedig
teljesítésre továbbítja az APEH-hez, illetve a Kincstárhoz. 10. Az utalványozás az e rendelkezéshez 2. számú mellékletként csatolt utalványrendelet-minták alkalmazásával
történhet. 11. Az utalványhoz csatolni kell a kötelezettségvállalást megteremtő jogszabályi és egyéb alapdokumentumokat
(törvény, kormányhatározat, szerződés, stb.). Kivételt képeznek ez alól a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 17. Egyéb
költségvetési kiadások cím 1. Vegyes kiadások alcím 4. Felszámolásokkal kapcsolatos kiadások jogcímcsoport, az
5. Szanálással kapcsolatos kiadások jogcímcsoport előirányzatai és a 18. Állam által vállalt kezesség és viszontgarancia
érvényesítése cím előirányzatai. 12. A tárgyévi fizetési kötelezettségek vállalására és kifizetések elrendelésére vonatkozó összeghatárra az Áht. 12/A. §
(1) bekezdés rendelkezései vonatkoznak. 13. A 2010. évi költségvetési törvény 9. számú mellékletében meghatározott, előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül
teljesülő előirányzatok esetében a rendelkezésre álló előirányzat mértékén felül is jogosult utalványozásra és
ellenjegyzésére az 1. számú mellékletben meghatározott utalványozó és ellenjegyző. Az előirányzat túllépéséről az
utalványozó köteles az irányító szakállamtitkárt és az államtitkárt haladéktalanul tájékoztatni.
14. A 4–13. pontok szerinti kötelezettségvállalási, utalványozási és ellenjegyzési jog gyakorlására a 3. számú mellékletként
csatolt – Aláírásminta a pénzügyminiszteri rendelkezés alatt álló központi költségvetési előirányzatok kezelésének
eljárási rendjéhez – aláírólapon szereplők jogosultak. 15. Az 1. számú mellékletben meghatározott előirányzatok között ott, ahol az utalványozó és az ellenjegyző konkrétan
nincsen megnevezve a Kincstár, az APEH és az MNV Zrt. belső szabályzatában rögzítettek alapján valósul meg az
ellenjegyzési és utalványozói funkciók elkülönülésének jogszabályban előírt követelménye.
B) Egyéb rendelkezések 1. Az utalványozási rend szabályozása alá tartozó előirányzatok terhére várható jelentős összegű (1000 millió forintot
meghaladó) kifizetésekről a PM államtitkárát, az APEH-et, a Kincstárt – az EU költségvetéséhez való hozzájárulás
kivételével – a kifizetést megelőzően legalább 2 héttel – írásban – tájékoztatni kell. Fenti tájékoztatásra az utalványozó
kötelezett, amennyiben a szükséges döntés és adatok időben, hiánytalanul rendelkezésre állnak.
2. Az utalványozás során minden résztvevőnek úgy kell eljárnia, hogy a teljesítési határidő előtt öt munkanappal az
APEH, a Kincstár az utalványt teljesítésre megkapja. A határidő-mulasztásból eredő késedelmi kamat, kötbér arra
hárítható át, aki a mulasztásért felelős, amennyiben a szükséges döntés és adatok időben, hiánytalanul rendelkezésére
álltak. Ennek megállapíthatósága érdekében minden aláírásra jogosultnak és az ellenőrzést végző szakállamtitkárnak
fel kell tüntetni a teljesítés idejét, illetve azt, hogy miért következett be a késedelem.
3. A Kincstár és az APEH az utalványozási rendben megjelölt előirányzatok terhére csak az itt meghatározott eljárás
alapján teljesíthet kifizetést. A kifizetés teljesítését megelőzően a kifizetők az utalvány szabályszerűségi vizsgálatán
túlmenően előirányzati fedezetvizsgálatot is kötelesek végezni. A fedezetvizsgálat során ellenőrizni kell, hogy a 2010.
évi költségvetési törvénynek az utalványban hivatkozott címén a kifizetés elrendeléséig történt kiutalásokat
figyelembe véve rendelkezésre áll-e az utalványnak megfelelő összegű előirányzat. A fedezetlen vagy nem
szabályszerű (alaki-formai hibás) utalvány teljesítését meg kell tagadni és felülvizsgálatra az utalványozást végzőnek
haladéktalanul visszaadni. A 2/1. és a 2/2. számú mellékletben szereplő utalványok esetében – amennyiben a
támogatást az APEH folyósítja – a kiutalás feltétele, hogy az adózó 11. számú bevallást nyújtson be. Ennek hiányában
az adóhatóság az utalvány birtokában sem teljesítheti az utalást.
4. A kötelezettségvállalási, utalványozási és ellenjegyzési jog gyakorlásának elősegítésére az APEH, a Kincstár havonta
köteles az 1. számú mellékletében felsorolt előirányzatokról az aktuális előirányzat, a felhasználás, továbbá az
előirányzat terhére vállalt kötelezettségek adatait tartalmazó önálló jelentést adni a PM Költségvetési és
Pénzügypolitikai Főosztályának (a továbbiakban: KPF), amelyet az említett jogokat gyakorlók számára elérhető
módon, a PM számítógépes hálózatán közzé kell tenni.
5. Az utalványozási rendben megjelölt előirányzatok módosításával kapcsolatos intézkedések megtétele az
utalványozásra jogosult pénzügyminisztériumi szervezeti egység, illetve személy kötelessége. Ennek során
az Országgyűlés, a Kormány és ezek felhatalmazása alapján a pénzügyminiszter hatáskörébe utalt
előirányzat-módosítások dokumentumát (ügyirat) el kell készíteni és meg kell küldeni az érintetteknek (felügyeleti
szervnek), továbbá a jogszabályokban megjelölt szerveknek (Kincstár, Állami Számvevőszék), figyelemmel az Ámr.
71. §-ában meghatározott, öt munkanapon belüli határidőre. Az ügyirathoz minden esetben csatolni kell az Ámr.
6. számú mellékletének megfelelő tartalmú kitöltött adatlapot (Adatlap a költségvetési előirányzatok módosítására).
Az adatlapot a nyilvántartási feladatok elvégzése, továbbá az új (az elfogadott költségvetési törvényben nem szereplő)
előirányzat költségvetési címrendi besorolása, a Kincstárnál az előirányzat megnyitását biztosító államháztartási
egyedi azonosító kiadása céljából minden esetben meg kell küldeni a PM KPF-nek is.
6. A központi költségvetés általános tartalékának felhasználásával, továbbá céltartalékának képzésével és
felhasználásával kapcsolatos kormányhatározatok, az Országgyűlésnek a 2010. évi költségvetési törvény
előirányzatait módosító döntései előkészítésével és végrehajtásával, valamint az Áht.-ben, az Ámr.-ben, a kincstári
számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes
államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet, valamint a költségvetési törvényben
előírt pénzügyminiszteri kötelezettségek és jogok gyakorlásával kapcsolatos ügyviteli feladatok végzése:
– az Egészségügyi Minisztérium, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezetek, illetve költségvetési szerveik
előirányzatai, továbbá a társadalombiztosítás igazgatási szerveinek közreműködésével folyósított előirányzatok
tekintetében a Társadalmi Közkiadások Főosztálya (TKF); – a többi fejezet és költségvetési szerveik előirányzatait érintő esetekben a Központi Költségvetési Fejezetek
Főosztálya (KKFF); – a helyi önkormányzatok támogatási előirányzatait érintő esetekben az Önkormányzati, Területfejlesztési és
Agrárgazdálkodási Főosztály (ÖTAF); – az itt fel nem sorolt további előirányzatok tekintetében pedig az e rendelkezés 1. számú mellékletében
utalványozóként megjelölt pénzügyminisztériumi szervezeti egység feladata. Az ügyviteli feladat elvégzésének fő felelősei az ügyiratot kiadmányozás előtt a KPF-nek szignálás céljából
megküldik. 7. A központi költségvetés általános tartalékának terhére év közben létrehozott új törvényi sorok előirányzatainak, illetve
az átcsoportosított összegeknek a felhasználása az Ámr. 57. §-ában foglalt kötelezettségek megtartásával, a
pénzügyminiszter, illetve a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője által benyújtott előterjesztésben foglaltak alapján
történhet. Az év közbeni címrendi változásnak, illetve előirányzat-növekedésnek megfelelően az utalványozási rend
1. számú melléklete egyedi rendelkezésekkel kerül kiegészítésre, amelynek előkészítése az új, illetve a megnövelt
előirányzat feletti rendelkezési jog gyakorlójának kötelezettsége. Az általános tartalékból elszámolási, valamint
visszatérítési kötelezettséggel nyújtott állami támogatás összegét, illetve annak fel nem használt részét a
XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, egyéb vegyes bevételek számlájára kell befizetni az Áht. 26. §-a (4) bekezdése
alapján. 8. A XLIII. Állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 2. cím 5. Fejezeti tartalék alcím kiadási előirányzat
felhasználása a 2010. évi költségvetési törvény 9. §-ának (1) bekezdése szerint a fejezet többi kiadási előirányzatára
történő átcsoportosítással történik. Az átcsoportosításról a pénzügyminiszter vagy a Kormány dönt. Az
átcsoportosításról miniszteri döntés esetén a PM Vagyongazdálkodási Főosztálya által megküldött miniszteri
engedély alapján, a Kormány döntése esetén pedig a Kormány nyilvános határozata szerint a KPF értesíti a Magyar
Államkincstár Előirányzatgazdálkodási Főosztályát az Ámr. 6. számú melléklete szerinti adatlap megküldésével
(az adatlap nemzetgazdasági kiadásokra értelmezve, mind a Kormány, mind a pénzügyminiszter döntése esetén
alkalmazandó). 9. Az MNV Zrt. az állam nevében tulajdonosi kölcsönt a 2010. évi az Áht. 109. §. §-ának (8) bekezdése szerint csak az állami
vagyonért felelős miniszter előzetes jóváhagyásával folyósíthat. Az MNV Zrt. az állam nevében az állami tulajdonú
gazdasági társaságoknak tőkeemelést és támogatást az Áht. 109. §. §-ának (9) bekezdése szerint csak az állami
vagyonért felelős miniszter előzetes jóváhagyásával nyújthat. A pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
196/2006. (VII. 28.) Korm. r. 1. § j) pontja szerint az állami vagyonért felelős miniszter a pénzügyminiszter. E kifizetéseket
az MNV Zrt. a jóváhagyásról rendelkező pénzügyminiszteri engedély számának a közlemény rovatban történő
feltüntetésével kezdeményezheti a Magyar Államkincstárnál. II. Az MNB kiegyenlítési tartalékára történő térítés kezelési rendje
A központi költségvetésnek a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (MNB tv.) 17. §-ának (4) és
(5) bekezdései szerint a tárgyévet követő év március 31-éig közvetlenül a jegybank megfelelő kiegyenlítési tartaléka
javára kell készpénzben térítést nyújtania a rendelkezésre álló adatok alapján. Amennyiben a végleges adatok alapján
eltérés mutatkozik az előzetes adatoktól, akkor a különbséget az MNB és a központi költségvetés a végleges adatok
alapján rendezi egymás között a közgyűlést követő nyolc napon belül. Az Áht. 8/A. §-a (3) bekezdésének f) pontja arról
rendelkezik, hogy az MNB tv. 17. §-ának (4) és (5) bekezdései alapján a Magyar Nemzeti Bank kiegyenlítési tartalékaira
nyújtott térítés és az azokról kapott visszatérítés finanszírozási célú pénzügyi művelet.
A PM az MNB és a költségvetés közti elszámolásokban a KPF szakmai feladatköre szerint főfelelős illetékes osztálya
utalványozza az MNB által benyújtásra kerülő számlát, és a monetáris politikai kérdésekben illetékes szakállamtitkár
ellenjegyzi azt. Az utalványozás az utalványozási rendhez mellékelt 2/10. számú melléklet felhasználásával történhet.
III. A nemzetközi pénzügyi szervezetekben való tagsággal kapcsolatos kötelezvények kiállítási rendje
A jogszabályban előírt, nemzetközi pénzügyi szervezetekben való tagsággal kapcsolatos kötelezvényeket a Kincstár
állítja ki a 2/11. számú mellékletben szereplő utalványminta szerint. Az aláírásra jogosultak listája (felelős) megegyezik
a 3. számú mellékletben felsoroltakkal. IV. Egyéb jogszabályi vagy szerződéses állami kötelezettségek kifizetésének rendje
A 2010. évi költségvetési törvény 62. §-a rendelkezik arról, hogy azon állami kezesség és garancia,
viszontgarancia-érvényesítése esetén, amelyekre a törvény kiadási előirányzatot nem tartalmaz, az esetlegesen
felmerülő kifizetéseket a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 18. Állam által vállalt kezesség és viszontgarancia
érvényesítése cím terhére kell teljesíteni. 2010. évben a PM utalványozási feladatkörébe tartozó kezességbeváltások
közül a 2007. január 1. előtt vállalt egyedi kezességek esetében nem tartalmaz a költségvetési törvény előirányzatot.
Amennyiben egyedi kezességbeváltás történik, a 2007. január 1. után vállalt kezességbeváltás kifizetése az APEH útján
történik, a 2007. január 1. előtt vállalt kezességek esetében az utalványozás rendje a következő:
Utalványozó: KPF PPO Ellenjegyző: KPF KÖO Az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-nek az Áht. 113/A. §-a (2) bekezdésének k) pontja alapján fizetendő díjat a
XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 17. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcímen önálló
jogcímcsoportként kell elszámolni. Amennyiben az Államadósság Kezelő Központ Zrt. részére ilyen díjat kell fizetni, az
utalványozás rendje a következő: Utalványozó: KPF PPO Ellenjegyző: KPF KÖO
Záró rendelkezések Az utasítás az aláírás napján lép hatályba, egyúttal a 1/2009. (II. 20.) PM utasítás hatályát veszti.
Budapest, 2010. január 27. Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
116/2018. (VII. 2.) Korm. rendelete a minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj 2018. mértékéről.
A Kormány a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény
76. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § A 2018. évre vonatkozó, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló
törvény szerinti minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj általános forgalmi adó nélküli legkisebb mértéke
2253 forint/óra.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hatvanadik napon lép hatályba.
3. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult közbeszerzési eljárásokban kell alkalmazni.
4. § Hatályát veszti a  minimális vagyonvédelmi szolgáltatási rezsióradíj 2017.  évi mértékéről szóló 44/2017. (III. 17.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
273/2013. (HK 10.) HVKF intézkedése az „Utasítás a repülőcsapatok mérnök-műszaki szolgálata részére I. rész” (Re/664) című szolgálati könyv hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 15. §
(1) bekezdése alapján a következő
intézkedést adom ki: 1. Hatályon kívül helyezem az 1974. november 30-án
Schmidt István ezredes Magyar Néphadsereg repülő főnök
által hatályba léptetett, Re/664 cikkszámú „Utasítás a repülőcsapatok mérnök-műszaki szolgálata részére I. rész”
című szolgálati könyvet.
2. A hatályon kívül helyezett nyílt szolgálati könyvet a
katonai szervezetek az MH Egységes Iratkezelési Szabályzata (Ált/40) előírásai szerint saját hatáskörükben semmisítsék meg.
3. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök


text:
1801/2016. (XII. 20.) Korm. határozata egyes kiemelt sportcélú fejlesztési beruházások forrásszükségletének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerinti sportinfrastruktúra-fejlesztési és egyéb fejlesztési beruházások megvalósításával,
ezért az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §
hatálya alá tartozó támogatást nyújt az  1.  mellékletben meghatározott célokra, az  1.  mellékletben nevesített
kedvezményezettek részére, az ott meghatározott összegben;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  fejlesztésekhez szükséges
költségvetési forrásokat a 2016. évben biztosítsák;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) az 1.  mellékletben megjelölt kedvezményezett szervezetekkel a  támogatási jogviszony létrehozása
érdekében, valamint
b) a költségvetési támogatások egy összegben történő kifizetése érdekében az  1.  mellékletben megjelölt
kedvezményezettek részére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2011. (V. 6.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 442/2009. (XI. 20.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 442/2009. (XI. 20.) OVB határozatában (kihirdetve:
2009. november 20-án a Magyar Közlöny 2009. évi 164. számában) megtagadta a hitelesítését annak az országos
népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„[e]gyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az Alkotmánybíróságnak először
2010. december 31-ig, majd utána 5 évenként a határozatait felül kell vizsgálnia, és teljes ülésén döntenie kell arról,
hogy hatályában mely határozatait tartja fenn?” 2. Az OVB a határozat indokolásában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai
követelményeknek megfelel ugyan, de az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelményt sérti, mert több
vonatkozásban is számos értelmezési lehetőséget vet fel: elsősorban az nem tisztázott, milyen hatással lennének a
felülbíráló határozatok a felülbírált döntés alapján létrejött jogviszonyokra. Ebből kifolyólag a kérdésben tartott
népszavazás eredményeképp bevezetendő eljárás veszélyeztetné az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt
jogállamiság szerves részét képező jogbiztonság elvét. Az OVB határozatában azt is hangsúlyozta, hogy az
Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Alkotmány módosítására csak az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében foglalt
eljárási rendben kerülhet sor, a népszavazás még közvetett módon sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó
hatáskörét. A kifogástevők az OVB határozat megsemmisítését és az OVB új eljárásra való utasítását kérik. Álláspontjuk
szerint az OVB nem tett eleget a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban Ve.) 29/A. §-ában foglalt
tényállás megállapítási és a Ve. 29/B. § (2) bekezdés e) pontjában foglalt indokolási kötelezettségének, mivel a
határozat nem tartalmazza, hogy a kérdés mitől nem lenne egyértelmű. A kifogástevők úgy vélik továbbá, hogy a
kérdés nem ütközik az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe, hanem ellenkezőleg a jogállamiságot szolgálja, annak
kiépülését segítheti elő. II. 1. Az Alkotmány felhívott rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
2. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezése: „13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 3. A Ve. alkalmazott szabályai: „77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését, b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
(...) (5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidőben történt benyújtásának vizsgálatakor azt
az időpontot kell figyelembe venni, amikor az első választási bizottsághoz beérkezett.”
(…) „130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság előzetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogások megfelelnek-e a törvényi
feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogásokat a törvényes határidőn belül [Ve. 130. §
(1) bekezdés], és a kifogásra előírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] megfelelően, 2009. december
4-én nyújtották be. Ebből következően a kifogás érdemi elbírálásra alkalmas.
3. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban az
Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell
azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH
2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358,
360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
Az Alkotmánybíróság a jelen eljárásban megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az
Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének: a választópolgárok nem tudják megítélni,
hogy milyen jogalkotást támogatnak, és eredményes népszavazás esetén a törvényhozó sem tudná meghatározni
jogalkotási kötelezettsége tartalmát [lásd korábban: 51/2008. (IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 502, 504.; 52/2008.
(IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 506, 508.; 53/2008. (IV. 24. AB határozat, ABH 2008, 510, 512–513.]. Az
Alkotmánybíróság álláspontja szerint – az OVB határozat indokolásával egyetértve – a népszavazási kérdés alapján
nem lenne egyértelmű, hogy az Alkotmánybíróság teljes ülése által felülbírálandó határozatnak a korábbi (jogerősen)
lezárt, magánfelek között teljesedésbe ment jogviszonyok tekintetében lenne-e az Alkotmány irányadó rendelkezései
által tiltott (in malam partem) visszaható hatálya. A fentiekben kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság helybenhagyta a 442/2009. (XI. 20.) OVB határozatot.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. május 3. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1133/2003. (XII. 24.) Korm. határozata az Országház és a budai Millenáris Park 2004. látogatásáról.
A Magyar Köztársaság Kormánya annak érdekében,
hogy az általános iskolák, szakiskolák, szakmunkásképző
iskolák, gimnáziumok és szakközépiskolák nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő tanulói, az iskola által
szervezett csoportos utazás keretében, díjmentes vasúti
utazás igénybevételével a 2004. évben továbbra is meglátogathassák és megtekinthessék az Országházat és a budai
Millenáris Parkot, a következőket rendeli el:
1. Az Országházat és a budai Millenáris Parkot az érintett iskolák csoportosan, ingyenesen, díjmentes vasúti utazás igénybevételével 2004. január első munkanapjától kezdődően 2004. december 31-ig látogathatják.
2. Az 1. pontban meghatározott ingyenes utazásokból
származó bevétel elmaradást a gazdálkodó szervezetek
2004. évi egyedi termelési támogatásáról szóló kormányrendeletben meghatározott termelési támogatás keretében kell elszámolni.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
pénzügyminiszter Határidő: azonnal
3. Gondoskodni kell arról, hogy az érintett iskolák
megismerjék az Országház és a budai Millenáris Park meglátogatásának rendjét és a díjmentes vasúti utazás igénybevételének feltételeit. Ebből a célból tájékoztatót kell küldeni az érintettek részére.
Felelős: oktatási miniszter
Határidő: azonnal 4. Ez a határozat 2004. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Szent Korona országházi látogatásáról szóló 1112/2000. (XII. 27.) Korm. határozat, valamint a budai Millenáris Park látogatásáról és a Szent
Korona látogatásáról szóló 1112/2000. (XII. 23.) Korm.
határozat módosításáról szóló 1139/2001. (XII. 26.) Korm.
határozat, továbbá az Országház és a budai Millenáris Park
2003. évi látogatásáról szóló 1215/2002. (XII. 28.) Korm.
határozat.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1004/2003. (I. 25.) Korm. határozata a közszolgálati ellenőrzések 2003. vizsgálati tárgyköreiről és a vizsgálat alá vont közigazgatási szervekről.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 64/A. §-ának (1) bekezdése alapján a következő
határozatot hozza:
1. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy 2003.
évben a közszolgálati ellenőrzéseket az alábbi tárgykörökben hajtsa végre:
a) a munkahelyi köztisztviselői érdekegyeztetésben
részt vevő munkavállalói érdekképviseleti szervek törvényben rögzített véleményezési, tájékoztatási és javaslattételi
jogosítványainak érvényesülése,
b) a munkahelyi szintű érdekegyeztetéssel kapcsolatos
helyi megállapodások tartalmi kérdéseinek vizsgálata,
c) a munkahelyi köztisztviselői érdekegyeztetés során
felmerült vitás kérdések rendezése, az egyeztetési folyamat
alakulása,
d) a szakszervezeti tisztségviselő munkajogi védelmére
vonatkozó szabályok betartása,
e) európai uniós felkészülés (TMP, oktatás, továbbképzés) ellenőrzése,
f) a közigazgatási szerveknél a nyugdíjas bizottságok
helyzetének, valamint a nyugdíjasok szociális támogatási
rendszerének vizsgálata.
2. Az ellenőrzések a 2001. július 1-jétől 2002. december
31-ig tartó időszakra terjedjenek ki.
3. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy az
1. pontban meghatározott ellenőrzéseket
a) a Belügyminisztérium
— az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Miniszté
riumnál, — a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztériumnál, — az Igazságügyi Minisztériumnál,
— a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztériumnál,
illetve
b) a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatalvezetők be
vonásával
— a megyei közgyűlés hivatalánál, illetőleg a főpolgár
mesteri hivatalnál,
— a főváros kerületi, megyei jogú városi, városi önkor
mányzatok képviselő-testülete hivatalánál hajtsa végre. Felelős: belügyminiszter
megyei, fővárosi közigazgatási hivatalok
 vezetői
Határidő: 2003. szeptember 30. 4. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy a
2003. évi közszolgálati ellenőrzések egységes végrehajtására készítsen intézkedési tervet, amelyben kiemelten érvényesíteni kell az Állami Számvevőszék e körbe tartozó
ellenőrzési javaslatait.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2003. január 31. 5. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy az ellenőrzések tapasztalatairól a Kormányt tájékoztassa, és
tegyen javaslatot a 2004. évben végrehajtásra kerülő közszolgálati ellenőrzések vizsgálati tárgyköreire és az ellenőrzés alá vont közigazgatási szervek körére.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2003. november 30. 6. E határozat közzétételével egyidejűleg a közszolgálati ellenőrzések 2002. évi vizsgálati tárgyköreiről és a
vizsgálat alá vont közigazgatási szervekről szóló 1136/2001.
(XII. 21.) Korm. határozat hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Dr. Kiss Elemér s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
43/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. Gyurcsík Ivánt kinevezem rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetté és megbízom Magyarország varsói nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2012. március 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
18/2003. (II. 20.) ME határozata helyettes államtitkári juttatás biztosításáról.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. §-ának
(2) bekezdése alapján
Rózsa Juditnak, a Nemzeti Fejlesztési Terv Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program Irányító Hatóság vezetőjének
— 2003. március 1-jei hatállyal, e tisztsége ellátásának
időtartamára —
a helyettes államtitkári juttatások teljes körét biztosítom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
37/2015. (HK 5.) HM HIM intézkedése.  a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum csapatkarjelzésének rendszeresítéséről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasításban (továbbiakban:
Utasítás) valamint a belső szabályozási tevékenységről
szóló 15/2012. (II. 24.) HM utasításban kapott felhatalmazás alapján figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III, 30.) HM
rendelet rendelkezéseire a HM Hadtörténeti Intézet és
Múzeum (továbbiakban: Hadtörténeti Intézet és Múzeum)
csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Hadtörténeti Intézet és Múzeum személyi állományára terjed ki.
2. A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék
tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásai szerint elkészített, elbírált és jóváhagyásra felterjesztett tervezet
alapján a Hadtörténeti Intézet és Múzeum csapatkarjelzését rendszeresítem, viselését a Hadtörténeti Intézet és Múzeum hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
3. A rendszeresített csapatkarjelzések szöveges leírását,
továbbá eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés mellékletei tartalmazzák.
4. Az Utasítás 6, § (1) bekezdése szerint a karjelzésekkel kapcsolatos műszaki dokumentáció kidolgozásáért az
MH Logisztikai Központ, a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum
személyi állományának csapatkarjelzéssel történő ellátásáról az MH Logisztikai Központ gondoskodik.
5. Ezen intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Kovács Vilmos ezredes s. k.,
parancsnok


text:
114/2009. (XII. 23.) ME határozata a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (2) bekezdése alapján, a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszternek a honvédelemért felelős miniszterrel és a
rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben történt előterjesztésére
Dobokay Gábort a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatójává 2009. december 22-ei hatállyal
kinevezem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1571/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata Aba-Novák Vilmos Lengyel–magyar barátság – Pannósorozat a varsói magyar kiállítás előcsarnokához című alkotásának állami tulajdonba kerüléséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért Aba-Novák Vilmos Lengyel–magyar barátság – Pannósorozat a varsói magyar kiállítás előcsarnokához című
alkotásának (a továbbiakban: pannósorozat) magyar állam javára történő megvásárlásával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott feladat finanszírozása érdekében
szükséges legfeljebb 1 450 000 000 forint biztosításáról gondoskodjon a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím terhére a  2017. költségvetési év vonatkozásában legfeljebb 1 450 000 000 forint
összegben a pannósorozat magyar állam javára történő megvásárlása céljából a közbeszerzésekről szóló 2015. évi
CXLIII. törvény 53. § (5) bekezdés szerinti feltételes közbeszerzési eljárást követően kötelezettséget vállaljon;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrás rendelkezésre bocsátást követően azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján gondoskodjon a  pannósorozat vagyonkezelői jogának a  Szépművészeti Múzeum részére
történő átadásáról annak érdekében, hogy a pannósorozat az emberi erőforrások miniszterének közreműködésével
a Magyar Nemzeti Galériában elhelyezésre kerüljön.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az állam tulajdonjogának létrejöttét követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2008. (IK 2.) IRM utasítása az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Iratkezelési Szabályzatának és a Minősített Adatok Kezelési Szabályzatának közzétételéről.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésére tekintettel – a Magyar Országos Levéltár egyetértésével és az önkormányzati és területfejlesztési miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Iratkezelési Szabályzatát és a Minősített Adatok Kezelési Szabályzatát a jelen utasítás mellékletében foglaltak szerint
határozom meg.
(2) Az utasítás mellékletét képező Iratkezelési Szabályzatot és a Minősített Adatok Kezelési Szabályzatát az érintettek közvetlenül kapják meg.
(3) A szervezeti egységek vezetői felelősek azért, hogy
munkatársaik a szabályzatok előírásait megismerjék és alkalmazzák, illetőleg az új dolgozók a belépéskor a szabályzatokat kézhez kapják.
2. § Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumban az iratkezeléssel kapcsolatos feladatok ellátásának irányítását a
kabinetfőnök végzi. A minősített adatok védelmével kapcsolatos feladatok ellátásának irányítása a Miniszteri Titkárság vezetőjének feladat- és hatás-körébe tartozik.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Az utasítás hatályba lépésével egyidejűleg hatályát
veszti az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Iratkezelési Szabályzatának és a Minősített Adatok Kezelési
Szabályzatának közzétételéről szóló 10/2006. (IK 1.) IRM
utasítás, előírásait azonban a 2008. január 1. előtt keletkezett és az irattárba helyezett iratok selejtezési, illetve levéltárba adási határidejére vonatkozóan továbbra is alkalmazni kell.
Dr. Takács Albert s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
6/2013. (X. 11.) ME utasítása a Nemzeti Örökség Intézete Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73/A. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés b) pontjára és az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdésére és az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdésében foglaltakra, a következő utasítást
adom ki:
1. § A Nemzeti Örökség Intézete Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az  1.  mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § A Szabályzatot, valamint a Nemzeti Örökség Intézete belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell
vizsgálni.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
95/2018. (III. 1.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Ana Piedad Jaramillo Restrepo rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Kolumbiai Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. február 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
108/2015. (II. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tárnoki Györgyit
a 2015. március 1. napjától 2018. február 28. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. február 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1085/2016. (II. 29.) Korm. határozata a „Főterv kidolgozása a dunai áruszállítás erősítésére a TEN-T kikötői infrastruktúra fejlesztések révén, különös tekintettel a komáromi kikötőre” című, és a „PAN-LNG-4-DANUBE Projekt – LNG belvízi infrastruktúra magyarországi kiépítésének előkészítése és az első fix és mozgó töltőpont megvalósítása” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a) a „Főterv kidolgozása a dunai áruszállítás erősítésére a TEN-T kikötői infrastruktúra fejlesztések révén, különös
tekintettel a komáromi kikötőre” című, és
b) a „PAN-LNG-4-DANUBE Projekt – LNG belvízi infrastruktúra magyarországi kiépítésének előkészítése és az első
fix és mozgó töltőpont megvalósítása” című
projektjavaslatokkal (a továbbiakban együtt: projektjavaslatok) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a projektjavaslatoknak az Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2015. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, illetve a projektjavaslatok teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az Európai
Bizottság a  projektjavaslatokat csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel
támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1626/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a KEOP-4.2.0/B/11-2011-0034 azonosító számú („Szarvas Városi Geotermikus Rendszer fejlesztése, I. ütem” című) projekt vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz, valamint a KEOP-5.5.0-A-12-2013-0189 azonosító számú („Közvilágítás korszerűsítése Algyőn” című) projekt vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz és a támogatási szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásáról.
A Kormány
 1. hozzájárul a) a  KEOP-4.2.0/B/11-2011-0034 azonosító számú, „Szarvas Városi Geotermikus Rendszer fejlesztése, I. ütem”
című projekt 83 812 332 forint összegű többlettámogatása és
b) a  KEOP-5.5.0-A-12-2013-0189 azonosító számú, „Közvilágítás korszerűsítése Algyőn” című projekt
97 464 133 forint összegű támogatása
tekintetében a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes
zárásával összefüggő 2015.  évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia
Keret 2014.  évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.)
Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében: 2015. szeptember 30.
 a b) alpont tekintetében: 2015. szeptember 30.
2. hozzájárul az  1.  pont b)  alpontja szerinti projekt támogatási szerződésének megkötéséhez az  1014/2015. (I. 22.)
Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. október 20.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2016. (VIII. 16.) OBH utasítása a VI. Bíróságok fejezet fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának 2016. rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontja alapján – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya
a) a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvénynek a  Bíróságok fejezetében eredeti és az  évközi
módosított előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényeiben a  Bíróságok fejezetében
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára,
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján a Bíróságok
fejezetében a költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § A Bíróságok fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a  VI. Bíróságok fejezet fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának 2015. évi rendjéről szóló
1/2016. (I. 29.) OBH utasítás.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
97/2016. (IX. 16.) ME határozata a Magyarország Kormánya, valamint a Kolumbiai Köztársaság Kormánya, a Perui Köztársaság Kormánya, a Nigériai Szövetségi Köztársaság Kormánya, a Ghánai Köztársaság Kormánya, az Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság Kormánya, a Szenegáli Köztársaság Kormánya, az Angolai Köztársaság Kormánya, a Kenyai Köztársaság Kormánya, Új-Zéland Kormánya, a Bangladesi Népi Köztársaság Kormánya, a Kirgiz Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú Egyezmények létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya, valamint a Kolumbiai Köztársaság Kormánya, a Perui Köztársaság Kormánya,
a  Nigériai Szövetségi Köztársaság Kormánya, a  Ghánai Köztársaság Kormánya, az  Etióp Demokratikus Szövetségi
Köztársaság Kormánya, a Szenegáli Köztársaság Kormánya, az Angolai Köztársaság Kormánya, a Kenyai Köztársaság
Kormánya, Új-Zéland Kormánya, a  Bangladesi Népi Köztársaság Kormánya, a  Kirgiz Köztársaság Kormánya között
a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a  jövedelem- és vagyonadók
területén tárgyú Egyezmények (a továbbiakban: Egyezmények) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmények létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratokat adja ki;
5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy az  Egyezmények létrehozását követően az  Egyezmények szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1633/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a KÖZOP-2015-4.7 azonosító számú („Közlekedés Operatív Program Kikötői alapinfrastruktúra fejlesztése, korszerűsítése” című) pályázati felhívásra benyújtott egyes projektek vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz, támogatási szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a) a  KÖZOP-2015-4.7 azonosító számú, „Közlekedés Operatív Program Kikötői alapinfrastruktúra fejlesztése,
korszerűsítése” című pályázati felhívásra (a  továbbiakban: pályázati felhívás) benyújtott projektek
vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai
eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a Nemzeti Stratégiai
Referencia Keret 2014.  évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
b) egyes, a  pályázati felhívásra benyújtott és jóváhagyott projektek támogatási szerződése megkötéséhez
az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
2. jóváhagyja a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 4. prioritása
keretének legfeljebb 868 494 411 forint összeggel történő átmeneti növelését a pályázati felhívásra benyújtott és
jóváhagyott projektek megvalósítása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2015. szeptember 15.
 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) gondoskodjon a Közlekedés Operatív Program (a továbbiakban: KÖZOP) 4. prioritása keretében finanszírozott
azon projektek támogatási szerződéseinek módosításáról, amelyekkel összefüggésben forrás szabadul fel,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
b) tegye meg a  2.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és
kezdeményezze az ehhez szükséges döntések meghozatalát, ha a KÖZOP 4. prioritása keretének a befejezett
projektek finanszírozására fel nem használt maradványösszege eléri a 2. pontban meghatározott összeget,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
c) gondoskodjon a KÖZOP módosításának előkészítéséről, ha a KÖZOP 4. prioritása esetén a forrásfelhasználás
várható mértéke a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök