text:
33/2012. (III. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. február 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott 8 darab országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányainak hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2; fax:
06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. január 31-én 8 darab aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy a Ve. egészének rendszerében – a Ve. 3. §-ában foglalt
általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az
aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezések megfelelnek-e a Ve. 3. §-ában
szabályozott eljárási alapelveknek, ezek között a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének.
A rendeltetésszerű joggyakorlás követelménye a hitelesítési eljárás kezdeményezése során azt jelenti, hogy az
aláírásgyűjtés kezdeményezőjének az országos népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen
hatalomgyakorlás kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel kell eljárnia.
Felelősségteljesen, annak tudatában kell benyújtania kezdeményezését, hogy az általa „útjára indított” népszavazási
eljárás állásfoglalásra készteti az ország valamennyi választópolgárát, és annak eredményeként az Országgyűlést
kötelező döntés születik, amely országgyűlési döntéssé, törvénnyé válva hosszabb távon meghatározza a polgárok
jogait, kötelezettségeit, befolyásolja a társadalom életét. [18/2008. (III. 12.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint, melyet a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továbbiakban: Alkotmány) rendelkezéseinek értelmezése során alakított ki, a taxatív módon felsorolt tiltott
tárgykörökön kívül a népszavazásnak más korlátai is levezethetők [75/2009. (VII. 10.) AB számú határozat, 26/2007.
(IV. 25.) AB határozat, 25/1999. (VII. 7.) AB határozat]. Ilyen korlát, hogy csak olyan népszavazási kérdés tekinthető
alkotmányosan megengedhetőnek, mely nem áll ellentétben a népszavazásnak az alkotmányos berendezkedésben
betöltött szerepével. Az országos népszavazás intézménye ugyanis – amint arra az Nsztv. preambuluma is rámutat – a
választópolgároknak az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében, illetőleg a képviseleti döntések
befolyásolásában vagy megváltoztatásában való részvételével valósul meg. Az Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság fenti álláspontját jelen ügyben is mérvadónak tekinti,
tekintettel arra, hogy az Alkotmány azon szabályozási elvei és rendelkezései, amelyből az Alkotmánybíróság
gyakorlatát levezette, az Alaptörvényben is szerepelnek. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint
a beadványozó által benyújtott, országos népszavazáson feltenni kívánt kérdések az Alaptörvény és az Nsztv.
preambuluma alapján összeegyeztethetetlenek a népszavazás alkotmányos szerepével és szabályaival, egyértelműen
kívül esnek az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek körén.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó magatartása a Ve. 3. § d) pontjában szabályozott
jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. A jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elve kiterjed
a választási eljárás minden szakaszára és az eljárások minden résztvevőjére, így irányadó az országos népszavazási
kezdeményezési eljárás benyújtójára is. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ívek hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) pontján és a Ve. 3. § d) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. §
(3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
91/2009. (HK 10.) HM HVKF intézkedése a Magyar Honvédség Civil-katonai Együttműködési és Lélektani Műveleti Központ alacsony készenlétű civil-katonai együttműködési csoportjai és lélektani műveleti csoportjai személyi állományának biztosításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség Civil-katonai Együttműködési és Lélektani Műveleti Központ alacsony készenlétű
civil-katonai együttműködési csoportjai és lélektani műveleti csoportjai személyi állományának biztosításáról,
rendelkezésre állásáról és felkészítéséről szóló 18/2009.
(III. 20.) HM utasításra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokságra (MH ÖHP), a Magyar
Honvédség Civil-katonai Együttműködési és Lélektani
Műveleti Központra (a továbbiakban: MH CKELMK), és
a feladat végrehajtására kijelölt katonai szervezetekre és
azok személyi állományára.
2. A HM utasításban foglalt alacsony készenlétű civil-katonai együttműködési csoportok és lélektani műveleti csoportok személyi állományának biztosítására kijelölöm az alábbi szervezeteket:
a) MH CKELMK 3. CIMIC csoport: MH Támogató
Dandár
b) MH CKELMK 4. CIMIC csoport: MH Kinizsi Pál
Tiszthelyettes Szakképző Iskola, és az MH Központi Kiképző Bázis
c) MH CKELMK 3. PSYOPS csoport: Magyar Honvédség Légijármű Javítóüzem
d) MH CKELMK 4. PSYOPS csoport: Magyar Honvédség 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred
3. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
303/2011. (XI. 24.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszternek – a fenntartóval egyetértésben tett – javaslatára
dr. Szathmáry Bélát, a Sárospataki Református Teológiai Akadémia főiskolai docensét
2011. november 15. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2011. október 24.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
328/2015. (XI. 10.) Korm. rendelete a közfoglalkoztatottak elhelyezkedési juttatásáról.
A Kormány a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 40.  § (4)  bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) Elhelyezkedési juttatás illeti meg kérelmére azt,
a) akinek a  legalább egy hónapja fennálló közfoglalkoztatási jogviszonya a  kérelem benyújtását megelőző
30 napon belül azért szűnt meg, mert a Polgári Törvénykönyv szerinti gazdasági társasággal, vagy az egyéni
vállalkozóról és az  egyéni cégről szóló törvény hatálya alá tartozó munkaadónál, vízi társulatnál, valamint
erdőgazdálkodónál a fővárosi és megyei kormányhivatal állami foglalkoztatási szervként eljáró járási (fővárosi
kerületi) hivatalának (a  továbbiakban: járási hivatal) közvetítésével vagy anélkül, határozatlan idejű vagy
legalább egy évre szóló határozott idejű munkaviszonyt létesített, és
b) aki a  kérelem benyújtását megelőző két éven belül – ideértve az  a)  pontban meghatározott
közfoglalkoztatási jogviszony időtartamát is – legalább 180 napig közfoglalkoztatási jogviszonyban állt.
(2) Az  elhelyezkedési juttatás további feltétele, hogy az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott munkaviszonyban
a munkaidő eléri a legalább napi hat, megváltozott munkaképességű személy esetében a legalább napi négy órát,
és a munkaviszony – legalább olyan időtartamig – folyamatosan fennáll, ameddig a közfoglalkoztatási jogviszony
munkaviszony létesítése hiányában fennállt volna.
(3) Nem illeti meg az  elhelyezkedési juttatás azt, akinek esetében a  munkavégzés helye a  foglalkoztató azon
a telephelyén van, ahol közfoglalkoztatottként a munkáját végezte.
(4) Az  elhelyezkedési juttatás a  2.  § (1)  bekezdésében meghatározott támogatási időtartam lejártát követő 2 évig
ismételten nem igényelhető.
(5) A munkaviszony fennállását a munkaadó havonta igazolja.
2. § (1) Az  elhelyezkedési juttatás összege megegyezik a  foglalkoztatást helyettesítő támogatásnak, a  közfoglalkoztatási
jogviszony megszűnését követő naptól addig az  időpontig tartó időtartamra számított összegével, ameddig
a közfoglalkoztatási jogviszony – munkaviszony létesítése hiányában – fennállt volna.
(2) A  támogatást kérő személyt az  elhelyezkedési juttatás arányos összege illeti meg, ha a  munkaviszony
az  (1)  bekezdésben meghatározott időtartamnak csak egy részében áll fenn, és a  munkavállaló azonnali hatályú
felmondásával vagy a munkáltató részéről felmondással szűnt meg.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott elhelyezkedési juttatást havi bontásban, utólag kell folyósítani.
3. § (1) Az 1. §-ban meghatározott juttatás iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező nevét, születési helyét és idejét, lakóhelyét, tartózkodási helyét,
b) a közfoglalkoztató, valamint a munkaadó megnevezését,
c) a közfoglalkoztatási jogviszony, valamint a munkaviszony időtartamának megjelölését.
(2) Az elhelyezkedési juttatás iránti kérelmet a közfoglalkoztatási jogviszony megszűnésétől számított 30 napon belül
kell benyújtani.
4. § (1) Az 1. §-ban meghatározott támogatáshoz szükséges pénzeszközöket a Nemzeti Foglalkoztatási Alap foglalkoztatási
alaprészének központi kerete biztosítja oly módon, hogy a támogatás nyújtására központi munkaerő-piaci program
keretében kerül sor.
(2) A  támogatásban részesülő haladéktalanul köteles bejelenteni az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott
munkaviszonynak az 1. § (2) bekezdésében meghatározott időpont előtti megszűnését.
(3) Az 1. §-ban meghatározott támogatás további folyósítását meg kell szüntetni és a támogatásban részesülő köteles
a  már felvett támogatást visszafizetni, ha az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott munkaviszony az  1.  §
(2) bekezdésében meghatározott időpontot megelőzően a munkavállaló felmondásával, közös megegyezéssel vagy
a munkaadó azonnali hatályú felmondásával szűnik meg.
5. § (1) Az  e  rendelet által szabályozott támogatással kapcsolatos ügyekben a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni a  foglalkoztatás elősegítéséről
és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 21.  §-ában, 54.  §-ában, valamint 55.  §-ában foglaltak
figyelembevételével.
(2) A támogatással kapcsolatos elsőfokú hatósági feladatokat a járási hivatal látja el.
6. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1059/2014. (II. 11.) Korm. határozata a TIOP-2.2.6/12/1/B-2013-0033 azonosító számú („Integrációs törekvések a debreceni betegellátásban” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. elfogadja az 1. melléklet szerint a TIOP-2.2.6/12/1/B-2013-0033 azonosító számú, „Integrációs törekvések a debreceni
betegellátásban” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – az emberi erőforrások minisztere általi – megkötéséhez,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy amennyiben az  1.  pont szerinti projekt 1.  melléklet szerinti
kedvezményezettje nem teljesíti a támogatási szerződés megkötésének feltételeit 2014. március 15. napjáig, akkor
tegyen javaslatot a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére e határozat visszavonására.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pontban meghatározott határidő eredménytelen leteltét követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1999/2015. (XII. 28.) Korm. határozata a „Kelenföld–Pusztaszabolcs vasútvonal átépítése II. ütem (Százhalombatta–Pusztaszabolcs korszerűsítése és ETCS2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítése)” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a „Kelenföld–Pusztaszabolcs vasútvonal átépítése II. ütem (Százhalombatta–Pusztaszabolcs korszerűsítése
és ETCS2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítése)” című projektjavaslattal (a  továbbiakban: projektjavaslat)
az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2015. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
3. jóváhagyja a  „Kelenföld–Pusztaszabolcs vasútvonal átépítése II. ütem (Százhalombatta–Pusztaszabolcs
korszerűsítése és Százhalombatta–Pusztaszabolcs ETCS2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítése) előkészítése” című
projektet (a továbbiakban: előkészítési projekt) a 2. melléklet szerint,
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kössön támogatási szerződést a  2.  melléklet szerint az  előkészítési
projekt megvalósítása érdekében a  2.  mellékletben foglalt táblázat B:2 mezőjében meghatározott végrehajtó
szervvel a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím,
27. Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) projektek jogcímcsoport terhére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, illetve a  projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az  Európai
Bizottság a projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2009. (I. 30.) HM utasítása.  a honvédelmi tárca 2009. fő feladatainak és a 2010–2012. tevékenysége fő irányainak meghatározására
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján a honvédelmi tárca 2009. évi fő
feladatainak és a 2010–2012. évi tevékenysége fő irányainak meghatározására a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói
irányítása és közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire.
2. § A jelen utasításban kijelölt fő irányok, feladatok, valamint ezeknek a honvédelmi tárca 2009–2012 közötti időszakra vonatkozó rövid távú tervében rögzített költségvetési fedezettel támogatott részletes feladatai képezik az
utasítás hatálya alá tartozó szervezetek 2009. évi tevékenységének alapját.
A honvédelmi tárca 2009. évi tevékenységének
fő irányai és feladatai
3. § (1) A 2009. évi tevékenység fő irányait Magyarország
és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban:
NATO) fegyveres védelméből, az Európai Unió (a továbbiakban: EU) biztonsági rendszeréből, a nemzetközi válságkezelésben való részvételből, a nemzetközi béke és
biztonság fenntartásához történő hozzájárulásból, valamint a békeidőben végzett honvédelmi tevékenységből
eredő igazgatási, irányítási és vezetési, valamint az ezzel
összefüggő katonai, illetve kormányzati és tárcaközi
együttműködési, továbbá a Kormány programjában, a
honvédelemhez kapcsolódó további feladatok végrehajtása képezik.
(2) A honvédelmi tárca fő feladatai a katonai képességek további bővítésére, a haderőnemek párhuzamos fej
lesztésére, a haderő eszközeinek, felszerelésének modernizálására, a szövetségesekkel történő együttműködés erősítésére, az újabb védelmi igények kielégítésére összpontosulnak.
(3) Ennek keretében a 2009. évi tevékenység főbb célkitűzései:
a) a tárcát érintő védelmi feladatok végrehajtása, a nemzetközi válságkezelés feladataihoz, a nemzetközi béke és
biztonság fenntartásához, a terrorizmus és az új típusú fenyegetések elleni tevékenység katonai feladataihoz, valamint a katasztrófaelhárításhoz való hozzájárulás teljesítése;
b) a nemzeti és szövetségi követelményeknek egyaránt
megfelelő, képesség és hálózat alapú hadviseléshez igazodó haderő kialakításának folytatása, a professzionális és
telepíthető jellegének további erősítése, a stabilizált haderőstruktúra és irányítási-vezetési rendszer továbbfejlesztése;
c) a Magyar Honvédség további fejlesztésének irányairól szóló 51/2007. (VI. 6.) OGY határozatban, a 2015-ig
szóló MH Műveleti Koncepcióban és a Nemzeti Katonai
Stratégiában foglaltak megvalósítása;
d) a védelmi igazgatás rendszerében folytatott honvédelmi felkészítés ágazati követelményeinek érvényesítése
a védelmi felkészítés éves feladatairól szóló kormányzati
szabályozás alapján;
e) a tényleges állományú katonák jogállását rendkívüli
állapot és megelőző védelmi helyzet idején meghatározó
jogszabálytervezet kidolgozása;
f) a rendelkezésre álló erőforrások körültekintő, megalapozott tervezése, takarékos, hatékony felhasználása;
g) a NATO stratégiai légi szállítási képesség kialakításához kapcsolódó vállalásunk végrehajtásának folytatása;
h) a Magyar Köztársaság 2011. első félévi EU-elnökségére történő felkészülés tárgyidőszakra vonatkozó feladatainak végrehajtása, a tárcaszintű koordinációt szolgáló
szervezeti struktúra kiépítése;
i) az új szervezeti felépítésű honvéd egészségügyi rendszer, ezzel együtt a HM Állami Egészségügyi Központ
működési rendjének további erősítése, fejlesztése;
j) a katonai oktatási-képzési-kiképzési rendszer fejlesztése, az átalakított Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem
működésének stabilizálása;
k) a haderő társadalmi támogatottságának növelésére
irányuló külső, a haderő-fejlesztési célkitűzések tárcán belüli belső kommunikációs tevékenység hatékony végrehajtásának további biztosítása;
l) a technikai modernizáció, ezzel együtt a felhalmozódott inkurrens anyagok és technikai eszközök kezelésének
(tárolás, értékesítés, megsemmisítés) folytatása;
m) a humánpolitikai irányelvekben megfogalmazott
célkitűzések, irányelvek érvényesítése, az állomány megtartása, a hivatásos és szerződéses állomány szociális, életés munkakörülményei jelenlegi színvonalának megtartása,
lehetőség szerinti javítása.
Védelmi igazgatás 4. § Honvédelmi vezetés-irányítás
(1) Tovább kell fejleszteni, erősíteni a Magyar Honvéd
ség (a továbbiakban: MH) irányítását, felső szintű vezetését, szervezeti és működési rendjét. Ennek érdekében végre kell hajtani a külső és belső ellenőrzések, szervezetelemzések és a megszerzett tapasztalatok feldolgozására,
értékelésére alapozva a rendszer pontosítását, finomítását,
valamint a vonatkozó szabályozók szükség szerinti módosítását.
(2) Folytatni kell a Honvédelmi Tanács és a Kormány
speciális működési feltételeinek biztosításával kapcsolatos ágazati feladatok végzését.
(3) Folytatni kell a NATO válságreagálási rendszerével
összhangban álló nemzeti intézkedési rendszer kialakítását, az éves pontosítások tárcaközi koordinációját és biztosítani kell az intézkedések alkalmazási feltételeit a NATO/EU válságkezelési gyakorlatain.
(4) A Magyar Honvédség katonai szervezetei működésének folyamatos biztosítása mellett eredményesen végre
kell hajtani a HM Honvéd Vezérkar főnöki és az MH összhaderőnemi parancsnoki átadás-átvételt.
(5) Kiemelt területként kell kezelni az MH önkéntes tartalékos rendszere működési hatékonyságának növelését
szolgáló ágazati feladatok időarányos, valamint a Kormány döntéseinek megfelelően az államháztartás hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és az
azokat megalapozó intézkedésekkel kapcsolatos 2009-re
áthúzódó, a honvédelmi tárcára háruló feladatok végrehajtását.
(6) A tárca szintű létszámgazdálkodás keretében kiemelt figyelmet kell fordítani a vonatkozó előírások aktualizálására, a munkaköri jegyzékek, állománytáblák, létszámok pontosítására, az Országgyűlés által engedélyezett
létszám- és állományarányok alakulásának nyomon követésére és elemzésére.
(7) A tárca feladatainak tervezése, meghatározása és értékelése terén kiemelt figyelmet kell fordítani a jogszabályokban és az állami irányítás egyéb eszközeiben meghatározott rendszeres és eseti beszámolási kötelezettségek
maradéktalan teljesítésére, a tárca szervezett, hatékony és
költségtakarékos tevékenységét biztosító megalapozott
tervek, feladatszabó dokumentumok időbeni, pontos kidolgozására, naprakészen tartására.
(8) A katasztrófavédelemmel, a honvédelmi katasztrófavédelmi rendszerrel összefüggő feladatok terén prioritásként kell kezelni a riasztási és működési feltételek, a kijelölt szolgálatok, erők feladatvégrehajtási képességének
biztosítását, a Kormányzati Koordinációs Bizottság tevékenységével összefüggő ágazati feladatok eredményes
végrehajtását.
(9) A NATO-, EU-, egyéb nemzetközi szerződésekből
fakadó feladatok, valamint a hazai válságkezelési gyakor
latok végrehajtása során kiemelt cél a tervezés-szervezés
hatékonyságának, a feladatokban való részvétel szakmai
színvonalának emelése.
(10) Kiemelt figyelmet kell fordítani a honvédelmi tárca
felelősségi körébe tartozó polgári veszélyhelyzeti tervezési, kritikus infrastruktúravédelmi, terrorizmus elleni, valamint a befogadó nemzeti támogatáshoz kapcsolódó feladatok előkészítésére és végrehajtására, a RENEGADE tárcaszintű feladatainak koordinálására.
(11) A 2008. évben bekövetkezett légi közlekedési balesetek és az ellenőrzések tapasztalatai alapján nagyobb figyelmet kell fordítani a napi működéssel és az alaprendeltetéssel kapcsolatos feladatok végrehajtási feltételeinek
biztosítására.
(12) Az állami célú légi közlekedéssel kapcsolatos feladatok terén kiemelt jelentőségű a légi közlekedésről szóló
1995. évi XCVII. törvény (Lt.) végrehajtási rendeleteinek
módosítása, illetve kidolgozása, az új légügyi törvény – új
légi közlekedési stratégia alapján történő – kidolgozásában való hatékony közreműködés, ennek során a honvédelmi érdekek maximális érvényesítése.
(13) Kiemelt figyelmet kell fordítani, továbbá az európai léptékű légtérszerkezet-korszerűsítési programok
(Single European Sky – SES, Functional Airspace Block
Central-Europe – FAB CE) megvalósítására vonatkozó
nemzetközi és hazai (tárcaközi) koordinációs és szabályozási folyamatban való folyamatos és honvédelmi érdekérvényesítő részvételre.
5. § Humánpolitika, humánstratégia
(1) Kiemelt figyelmet kell fordítani a szakterületet meg
határozó stratégiák, programok, irányelvek kidolgozására,
a munkakörökhöz kapcsolódó követelményrendszer fejlesztésére; továbbá az előmeneteli rendszer hatékonyságának növelésére és szükséges korrekciójára.
(2) Fő feladat a személyi állomány biztosításának a költség-, erőforrás- és eszközszükséglete tervezése, és ennek
időhorizontja meghatározását lehetővé tevő tervezőrendszer működtetése.
(3) A toborzási rendszer és az MH megtartó képességének felülvizsgálatával kapcsolatos feladatok végzése során kiemelt feladat a katonai szervezetek részére szükséges humán erőforrás folyamatos biztosítását elősegítő MH
toborzási stratégia kidolgozása, összhangban a tárca
2017-ig szóló humánstratégiájával.
(4) A humánszolgáltatások terén kiemelt feladat a humánszolgálati rendszer létrehozása; a csapatpszichológiai
rendszer működési feltételeinek megteremtése; a családsegítő szolgálat folyamatos, rendszerszintű működtetése; átfogó üdültetési koncepció kidolgozása; a regeneráló pihentetés rendszerének újragondolása, egyszerűsítése; és az
MH kompenzációs rendszerének felülvizsgálata.
(5) Az idősebb generációkkal kapcsolatos feladatok
végzésének hatékonyabbá tétele érdekében kiemelt feladat
az MH idősügyi stratégiai feladatainak időarányos meghatározása, és megvalósítása.
(6) Kiemelt figyelmet kell fordítani a teljesítményértékelési rendszer hatékonyabb működtetésére, az önértékelés intézményének bevezetésére és az összesített értékelés
rendszerének kialakítására.
(7) A Tábori Lelkész Szolgálat szakfeladatai végrehajtásán keresztül hatékonyan támogassa a honvédelmi tárca
eredményes működését.
6. § Jogi és igazgatási feladatok, informatika és információvédelem
(1) Kiemelt figyelmet kell fordítani a jogi képviselet, az
ügyfélszolgálati tevékenység, a törvényességi felügyelet,
a nemzetközi jogi, katonai fegyelmi feladatok hatékony és
eredményes megvalósítására; a KGIR fegyelmi alrendszer
fejlesztésére; a vezetői tevékenység jogi támogatására; az
ágazatot érintő szabályozás monitoringjára, ehhez kapcsolódóan a szükséges előterjesztések (kiemelten az ENSZműveletekkel összefüggésben előkészítendő alkotmánymódosítás előterjesztésére), belső szabályozók kidolgozására, azok érvényre juttatására.
(2) Fő feladat az MH informatikai stratégia 2010–2013.
kialakítása; a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényben
(Ket.) foglaltak tárca szintű megvalósítása, az elektronikus
iratkezelés HM-ben történő bevezetésének előkészítése.
Az üzemelő és fejlesztés alatt álló adatkezelő rendszerek
biztonsága érdekében ki kell alakítani a szükséges mértékű
fizikai, személyi, dokumentum és komplex elektronikus
információvédelmi rendszabályokat, figyelembe véve a
NATO hálózatalapú képességek fejlesztési irányaiból
adódó szakmai követelményeket. A minősített adatkezelés
érdekében folyamatosan biztosítani kell a NATO/EU Központi Nyilvántartó és a NATO/NYEU Központi Rejtjelelosztó feladatkörök megvalósítását.
(3) Fokozott figyelemmel, folyamatosan végezni kell a
közérdekű adatok közzétételét és az adatigénylések teljesítését.
7. § Védelempolitikai feladatok
(1) Kiemelt figyelmet kell fordítani a megalapozott stra
tégiai célok megfogalmazására, a védelmi stratégiai dokumentumok előkészítésére, kidolgozására, pontosítására; a
nemzetközi válságkezelés védelempolitikai feladataiban
való hatékony és eredményes részvételre; a tárca hatékony
képviseletének biztosítására a nemzetközi szervezetekben,
különös tekintettel a különböző NATO- és EU-bizottsá
gok, munkacsoportok tevékenységében, illetve rendezvényeken. (2) A fegyverzet-ellenőrzéssel, bizalom- és biztonságerősítéssel, és non-proliferációval kapcsolatos feladatok
keretében eleget kell tenni a Magyar Köztársaság által ratifikált szerződésekben, dokumentumokban és megállapodásokban foglalt kötelezettségeknek. Különös figyelmet
kell fordítani a 2008. májusban tervezett katonai létesítmény és légibázis-látogatással kapcsolatos feladatok előkészítésére és azok végrehajtására.
(3) Kiemelt figyelmet kell fordítani a regionális kezdeményezések feladataihoz, térségünk biztonságának erősítéséhez való hozzájárulásainkra, különös tekintettel az
MLF alapdokumentumainak felülvizsgálatára, a magyar
felajánlás pontosítására 2009 folyamán, és a magyar–román békefenntartó zászlóalj valós műveleti alkalmazása
lehetőségének megvizsgálására.
(4) Kiemelt figyelmet kell fordítani a multilaterális
együttműködés tervezésére, szervezésére, eredményes
megvalósítására, különösen a helikopterkezdeményezésre, a stratégiai légi szállítás képességre, a HM Katonaegészségügyi Kiválósági Központ megalakítására,
NATO-pályázatunk pozitív elbírálása esetén a nemzeti telepíthető híradóinformatikai modul (DCM) megalakítására, a szolnoki BTKK bázisán megalakítandó különleges
műveleti kiképzőközpont feladataira, valamint a 2009
nyarától 2010 nyaráig tartó következő magyar V4-es elnökség tárcaszintű feladatainak előkészítésére, és az elnökségi tevékenység végrehajtására.
(5) Prioritásként kell kezelni a Magyar Köztársaság
2011. évi EU-elnökségre történő felkészülésének ágazati
feladatait, és a tárcaszintű koordinációs szervezet kialakítását.
8. § Nemzetközi együttműködés
(1) Kiemelt figyelmet kell fordítani a nemzetközi kap
csolatok elveinek alakítására, a kétoldalú kapcsolattartás
pontos tervezésére, szervezésére és eredményes megvalósulására.
(2) A kétoldalú nemzetközi együttműködések keretében
prioritást élvez a Koalíciós Támogatási Alap (Coalition
Support Fund, CSF-keret) felhasználásának nyomon követése; az IMET (USA képzési segélyprogram) programok végrehajtásában való közreműködés; a NATO és EU
nemzetközi szerepvállalásaiban való magyar részvételhez
– kiemelten Afganisztán és a Balkán tekintetében – kapcsolódó feladatok; a régión belüli együttműködést,
NATO- és EU-integrációt erősítő és a Gripen harcászati
repülők hadrendbe állítását támogató feladatok tervezése,
megvalósítása.
(3) A földrajzilag távolabbi térségek vonatkozásában
kiemelt jelentőségű az indiai, algériai és kínai kapcsolatok
erősítése, elmélyítése.
(4) A katonadiplomáciai tevékenység keretében folytatni kell a katonadiplomáciai képviseleti rendszer átalakítását. A fő hangsúlyt Magyarország szövetségesi feladatai és
EU-tagságából adódó külföldi szerepvállalásai érdekében
tett erőfeszítései, kialakított különleges képességei, továbbá a haderőreform eredményeinek képviseletére kell helyezni.
9. § Védelmi tervezés
(1) A védelmi tervezés területén fő feladatként kell ke
zelni a tárca védelmi tervezőrendszere (TVTR) eredményes működésének biztosítását, hatékonyságának növelését, az ehhez kapcsolódó szabályozás pontosítását. Ennek
keretében kiemelt jelentőségű a védelmi tervezést támogató informatikai rendszer kialakításának előkészítése.
(2) A TVTR keretében a tárgyidőszakban kidolgozandó
terveket szakmai megalapozottsággal, a jogszabályi, nemzeti és nemzetközi kötelezettségek teljesítésének prioritásával, a költséghatékonyság és költségtakarékosság szempontjaira figyelemmel kell kidolgozni.
(3) Kiemelt figyelmet kell fordítani a TVTR keretében
készülő okmányok elemzésére, az elemzés eredményeinek
és a tapasztalatoknak a rendszerbe történő visszacsatolására; a NATO és az EU tervezési feladataihoz kapcsolódó álláspontok, okmányok megalapozott kidolgozására, kérdőívek kitöltésére, rendezvények eredményes lebonyolítására.
10. § Haderőtervezés és -szervezés
(1) Kiemelt figyelmet kell fordítani a NATO Védelmi
Tervezési Ciklusának, illetve a Védelmi Áttekintési Ciklus keretében végzendő tárgyidőszaki tervezési feladatok
megalapozott, magas színvonalon történő végrehajtására.
(2) Fő feladat a szükséges és elégséges képességek meghatározási módszerének kidolgozása, az MH összesített
képességigényének meghatározása, a megalapozott képességfejlesztési javaslatok, elgondolások, projektek, tervek
elkészítése, azok megvalósulásának monitoringja.
(3) A szervezeti korszerűsítés, létszámgazdálkodás,
szervezetelemzések tapasztalatai alapján végre kell hajtani
az esetlegesen szükségessé váló korrekciókat, pontosítani
kell a kapcsolódó okmányokat. Kiemelten kell kezelni a
meghatározott ambíciószint elérésével, a NATO stratégiai
légi szállítási (C-17) képessége megvalósításával, a HM
Katona-egészségügyi Kiválósági Központ megalakításával, a MIG-29 harcászati repülők hadrendből történő kivonásával, és a GRIPEN harcászati repülők hadrendbe állításával, valamint a 3D radarállomás rendszerbe állításával
kapcsolatos tervezési, szervezési feladatok végrehajtását.
(4) Kiemelt figyelmet kell fordítani a NATO/EU egységesítési – különösen a hatályos – dokumentumok feldolgozására, a bevezetett dokumentumok megvalósulásának
monitoringjára, a nemzeti doktrinális irodalom kidolgozásának tervezésére, végrehajtására.
11. § Hadművelet, kiképzés
(1) Prioritásként kell kezelni az ország védelmi tervei
nek (tervkomplexum) felülvizsgálatát, átdolgozását, pontosítását, a háborús hadrend, a haderő megalakítási, alkalmazási terveinek kidolgozását, a befogadó nemzeti támogatás katonai feladatai pontosítását, tervezését.
(2) Kiemelt figyelmet kell fordítani az MH készenléte
fenntartása és fokozása rendszerének átdolgozására, működtetésére, a vonatkozó szabályozás felülvizsgálatára,
szükség szerinti módosítására; az MH teljes készenlétbe
helyezése tervének, valamint a védelmi terv készenléti vonatkozású okmányainak átdolgozására; az MH készenlétfokozás információs rendszere (MH KEFIR) kidolgozására, bevezetésére.
(3) Meghatározó jelentőségű a fegyvernemek és szakcsapatok alkalmazási, valamint a végrehajtás szakmai értékelési követelményeinek és rendjének kidolgozása, a tapasztalatok feldolgozása, a fegyvernemek, szakcsapatok
fejlesztési irányainak pontosítása, meghatározása; a
2008-ban a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságnál végrehajtott ellenőrzés által feltárt, az alaprendeltetést befolyásoló hiányosságok felszámolása.
(4) A kiképzés terén kiemelt figyelmet kell fordítani a
hazai és nemzetközi gyakorlatok, rendezvények megalapozott tervezésére, különös tekintettel a külföldi alkalmazásra felajánlott, tervezett alegységek, készenléti alegységek felkészítésére, a tapasztalatok feldolgozására; a megalapozott tiszti, tiszthelyettesi képzési igények, követelmények tervezésére, megfogalmazására.
(5) Kiemelt jelentőségű feladat az MH híradó és informatikai eszközeire vonatkozó frekvenciaellátási igények
meghatározása, biztosítása.
(6) Az őrzés-védelmi feladatok terén a fő figyelmet a
hatékonyság növelésére, az őrzés-védelmi technikai rendszerek fejlesztésére és ezzel, illetve a feleslegessé nyilvánított ingatlanok vagyonkezelési jogának mielőbbi átadásával az élőerős őrzés-védelmi szükségletek csökkentésére kell fordítani.
12. § Katonai személyzeti feladatok
(1) A katonai személyzeti feladatok terén a fő figyelmet
az állomány megtartására, minőségi mutatóinak javítására,
a békehiány felszámolására; a munkaügyi kapcsolatok
fenntartására; a teljesítményértékeléssel, minősítéssel
kapcsolatos feladatok eredményes végrehajtására; a teljesítményértékelési rendszer korszerűsítésére; a NATO, EU
és nemzeti beosztásokba tervezett állomány magas színvonalú felkészítésére kell összpontosítani.
(2) Prioritást élvez a felajánlott képességek területén jelentkező hiányok pótlása, a szövetségi kötelezettség alá
tartozó beosztásokat betöltő állomány át-, tovább- és nyelvi képzése, a külszolgálati beosztások váltásának, valamint a 2011. év első félévi magyar EU soros elnökségi feladatot ellátó állomány kiválasztása, képzése, biztosítása.
(3) Kiemelt figyelmet kell fordítani a megalapozott és
hatékony oktatás- és képzéstervezésre, -szabályozásra,
-felügyeletre, a tárca következetes és eredményes képviseletére; az előmeneteli rend működtetésére; a hatékony toborzás, érdekvédelem, rekonverzió, katonai igazgatás
megvalósulására.
(4) Meg kell őrizni a képességet a haderő békétől eltérő
időszakban jelentkező személyi szükségletének biztosítására, a hadkötelezettség bevezetéséből adódó hadkiegészítési feladatok végrehajtására.
13. § Kommunikáció, tudomány, kultúra, sport
(1) Fő feladatként kell kezelni a Magyar Honvédség tár
sadalmi elismertségének fenntartását, lehetőség szerinti
további javítását; a toborzás és megtartás támogatását; az
eredményes külső és belső információáramlás biztosítását,
ennek érdekében a különböző kommunikációs, médiaeszközök, módszerek hatékony alkalmazását. A kommunikációs és médiakampányok, valamint a nyilvánossági programok szervezésénél elsődleges cél az 5 éves önkéntes
haderő és a 10 éves NATO-tagság bemutatása, ezek által a
lakossági bizalom erősítése, a nemzetközi szerepvállalások szükségességének megértetése, a védelmi feladatok sikeres végrehajtásához nélkülözhetetlen, kedvező társadalmi környezet biztosítása.
(2) Kiemelt jelentőségű az eredményes szociális érdekvédelem, társadalmi kapcsolatok, kegyeleti tevékenység,
esélyegyenlőség, rekreáció, sporttámogatás, művelődés,
tudományos tevékenység, hagyományápolás, pályázati tevékenység megvalósítása.
14. § Vagyongazdálkodás és vagyonfelügyelet
(1) A gazdálkodásszabályozás terén kiemelt figyelmet
kell fordítani a tárca gazdálkodási modelljének kialakítására, az intézményi szintű gazdálkodás felsőszintű szabályozásához szükséges jogszabályok korrekciójára, a költséghatékonyság megvalósulására.
(2) A lakásgazdálkodás keretében kiemelten kell kezelni a HM lakáspolitikai és gazdálkodási koncepció célkitűzéseinek megvalósítását, a lakáspolitika harmonizációját a
kormányzati és tárca szintű változásokhoz, az új tárca
szintű lakhatási támogatási jogi szabályozás megalkotását,
valamint a magántőkén alapuló bérlakásellátás működtetésének előkészítését és indítását.
(3) A társaságfelügyelet keretében kiemelt figyelmet
kell fordítani a tulajdonosi jogok gyakorlásával kapcsolatos feladatok megalapozott végrehajtására, az adatszolgáltatási, beszámolási, jelentési kötelezettségek teljesítésére,
a honvédelmi, honvédségi érdekek érvényesülésére, a tárca alapításával működő közhasznú társaságok nonprofit
gazdasági társasággá történő átalakítására.
(4) Az erdőgazdálkodás felügyelete keretében kiemelt
figyelmet kell fordítani az államigazgatási (szakhatósági)
tevékenység, az erdőtervezés, vagyonkezelés hatékony
végzésére, a HM Erdőgazdaság Zrt.-k magas színvonalú
működésére, a honvédelmi, honvédségi érdekek érvényesülésére.
(5) Az ingó- és ingatlanvagyon-kezelés keretében kiemelt figyelmet kell fordítani a tárca szintű tervezési, adatszolgáltatási, koordinációs, a vagyonhasznosítási, -kezelési eljárási rendre vonatkozó szabályozásokban előírt feladatok végrehajtására, az ingó vagyon térítésmentes átadásával, átvételével, rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos
tevékenység előírások szerinti – a tárca érdekeit érvényesítő – végzésére.
(6) Az inkurrenciakezelés keretében kiemelt figyelmet
kell fordítani a felesleggé minősítés és hasznosítás folyamatának – a honvédelmi érdekeket mindenkor érvényesítő
– hatékony végzésére, a nyilvántartás pontosságára.
A. A védelem központi feladatai 15. § A honvédelmi felkészítés terén kiemelt figyelmet kell
fordítani a nemzeti biztonsági stratégián és – elfogadása
esetén – a nemzeti katonai stratégián alapuló országvédelem feladataira vonatkozó elgondolás, illetve a kapcsolódó
intézkedések tervezeteinek kidolgozására, a védelmi igazgatás központi és területi, illetve helyi szintjeire kiterjedő
felkészítési feladatokra; a nemzetgazdaság békétől eltérő
időszaki működési követelményeinek, a honvédelmi tárca
megalapozott minősített időszaki igényeinek meghatározására; a befogadó nemzeti támogatással és a válságkezelés-igazgatással kapcsolatos feladatok végzésére.
16. § Pénzügy és számvitel
(1) A tárca gazdálkodásának biztosítania kell a haderő
békeidőszaki működtetését; a haderő-fejlesztési célkitűzések megvalósítását, a szervezetek működőképességét, a
személyi állomány élet- és munkakörülményei színvonalának megtartását, lehetőség szerinti javítását, a haderőké
pesség fejlesztése, a modernizáció, az erőkoncentráció és a
rendelkezésre álló erőforrások szerves egységének, összhangjának megteremtését. Kiemelt figyelmet kell fordítani
a HM KGIR 2010. december 31-ig tervezett verzióváltásának időarányos feladataira.
(2) Meg kell szervezni a fejezet költségvetési gazdálkodását, össze kell állítani a fejezeti szintű költségvetési tervet és beszámolót. Következetesen képviselni kell a fejezet költségvetési érdekeit.
(3) Elő kell készíteni, majd jóváhagyást követően vissza
kell igazolni az intézményi (elemi) költségvetési terveket,
azok módosításait, az előirányzat-maradványokat. Végezni kell a jóváhagyott költségvetések évközi előirányzati és
kincstári, valamint a miniszteri és egyéb tartalékok kezelését, végre kell hajtani a fejezetszintű finanszírozási feladatokat.
(4) Végre kell hajtani a HM fejezet számviteli rendjének
kialakításával és felügyeletével, a fejezet szintű számszaki
és szöveges költségvetési beszámolók és mérlegjelentések
összeállításával, értékelő-elemző jelentések készítésével
összefüggő feladatokat.
(5) Az illetménygazdálkodás 2009. évi feladatainak
végrehajtása keretében:
a) kezelni kell a magasabb parancsnoki jutalom, katonai, illetve külső (polgári) megbízási díj, központi illetményelőleg, magasabb parancsnoki segély, családalapítási
támogatás kereteket, valamint az állandó főfoglalkozású,
időszaki és részfoglalkozású béralap terhére foglalkoztatott közalkalmazottak személyi juttatásaival összefüggő
kereteket;
b) elő kell készíteni a nyugdíjjal, az illetménnyel és a
személyi állomány egyéb járandóságaival kapcsolatos
döntéseket, a döntések függvényében végre kell hajtani a
feladatokat;
c) előterjesztést kell kidolgozni a 2010. évi illetményfejlesztési keretek felhasználására.
(6) Kiemelt figyelmet kell fordítani a HM tárca FEUVE-rendszere kialakítására, működtetésére, fejlesztésére,
koordinációjára, ellenőrzésére, és a vonatkozó szabályozók kidolgozására.
17. § A központi egészségügyi biztosítás keretében kiemelt
figyelmet kell fordítani: az igényjogosult és területi ellátási kötelezett állomány alap,- járó- és fekvőbeteg-ellátásának folyamatos és magas színvonalú biztosítására; a
missziók egészségügyi felkészítésére és megelőző egészségügyi ellátására; a NATO haderő-fejlesztési egészségügyi célkitűzések területén vállalt kötelezettségek terv
szerinti végrehajtására; a kijelölt készenléti erők alkalmazhatóságának biztosítására; a katonaorvos-hiányok kezelésére; a drogprevenciós stratégia megvalósítására; valamint
az MH KFOR Megelőző Egészségügyi Laboratórium mű
ködtetésére és a Mobil Biológiai Laboratórium Komplexum képesség bővítésére.
18. § Termelői logisztikai támogatás (1) A harcvezetési rendszerek programcsoport feladatainak végrehajtása során kiemelt figyelmet kell fordítani: a
felajánlott erők híradó és informatikai képességének megteremtésére, az állandó telepítésű híradó- és informatikai
hálózatok szükség szerinti módosítására, az alközponti
híradó- és informatikai hálózatok átalakítására; a C-17-es
képesség magyarországi telepítésével kapcsolatos feladatokra; a Gripen harcászati repülőgépek műveleti képességének eléréséhez szükséges beszerzések folytatására; a
NATO egységes légvédelmi rendszerében működtetett radarok hadrafoghatóságára, a radar- és rakétatechnikai eszközök beszerzésével és rendszerbe állításával kapcsolatos
tevékenység végzésére.
(2) A megsemmisítési rendszerek programcsoport vonatkozásában kiemelt feladat: a GRIPEN harcászati repülőgépek fegyverzettechnikai eszközei beszerzésének folytatása, a fedélzeti fegyverrendszerek rendszeresítési feltételeinek megteremtése; a MEDEVAC- és a kutató-mentő
feladatra kijelölt helikopterek hadrafoghatóságának biztosítása; a repülő eszközök maximális üzemképességi szintje fenntartásának és a lerepülhető maximális repülési idő
biztosítása; a gépjármű-beszerzési program (GBP) szakági
képességei kialakításával, valamint a BTR-típusú harcjárművek modernizálásával kapcsolatos feladatok végzése.
(3) A túlélést biztosító rendszerek programcsoport vonatkozásában fokozott figyelmet kell fordítani: a NATO-felajánlásokhoz kapcsolódó víztisztító és hídépítő képesség fenntartására; a repülőterek NATO-előírásoknak
megfelelő fejlesztési feladatainak végrehajtására; a műszaki, kiképzéstechnikai eszközök, multimédiás oktatóberendezések katonai szervezetek részére történő biztosítására; a vegyi és tűzvédelmi technikai eszközök működőképességének folyamatos fenntartására; az újonnan beszerzett optikai és helymeghatározó rendszerek szakanyagainak rendszerbe állítására; a feleslegessé vált veszélyes
anyagok ártalmatlanítására, illetve a radioaktív anyagok
végleges elhelyezésével kapcsolatos feladatokra.
(4) Az ellátást biztosító rendszerek programcsoport tekintetében prioritásként kell kezelni: a ruházattal történő
ellátással, az alapfelszerelés bővítésével, a sivatagi és trópusi öltözetből az MH tartalék készletének kialakításával,
a hivatásos állomány új köznapi ruházattal történő ellátásával, a katonai szervezetek raktári készletének feltöltésével; az MH személyi állománya élelmezési ellátása szaktechnikai feltételeinek javításával; valamint az MH szervezetei üzemanyag-ellátásával, szaklétesítményeinek működtetésével kapcsolatos feladatok végrehajtását.
(5) A közlekedést biztosító rendszerek programcsoport
feladatai végrehajtása során kiemelt figyelmet kell fordítani: a stratégiai légi és tengeri szállítás keretében megvalósuló szállítási kapacitások biztosítására, a haderő-fejlesztési, -kiképzési és -ellátási tevékenységhez kapcsolódó
közlekedési támogatási feltételek javítására, az MH és a
missziók közlekedési szakanyaggal történő ellátására, az
MH rakodó- és anyagmozgató képességének korszerűsítésére.
(6) A központi (termelői) logisztikai tevékenység ellátása során fokozott figyelmet kell fordítani: az éves logisztikai beszerzési terv elkészítésére; a 2009. évi K+F tervben
szereplő katonai műszaki fejlesztések végrehajtására; a
katonai szabványosítással és egységesítéssel, rendszertanúsítással és termékkodifikációval kapcsolatos feladatok,
valamint a (köz)beszerzési tevékenység, és az ahhoz kapcsolódó vám- és határforgalmi feladatok jogszabályok
szerinti végrehajtására.
19. § Központi ingatlanbiztosítás és infrastrukturális ellátás
(1) Alapelv, hogy állami tulajdonban és a tárca vagyon
kezelésében csak a haderő működéséhez és fejlesztéséhez
feltétlenül szükséges ingatlanállomány maradjon. A honvédelmi célra feleslegessé nyilvánított ingatlanok vagyonkezelési jogának átadásával, értékesítésének előkészítésével csökkenteni kell az állagmegóvásra és az élőerős őrzés-védelemre fordítandó költségeket.
(2) Folyamatosan biztosítani kell a tárca vagyonkezelésében lévő üres vagy használaton kívüli ingatlanállomány
birtokvédelmét, meg kell akadályozni azok elbirtoklását,
jogosulatlan használatát, illetve az illegális kommunális és
veszélyes hulladék lerakását.
(3) A rendelkezésre álló költségvetési keretek között
folytatni kell a laktanyarekonstrukciós programot. A program végrehajtása elsősorban az önkéntes haderő működéséhez szükséges infrastrukturális feltételek biztosítására, a
szolgálati körülmények, a szerződéses állomány élet- és
munkakörülményeinek, elhelyezési feltételeinek javítására, illetve a honvédségi ingatlanok állagának megőrzésére irányuljon.
(4) El kell készíteni a következő 10 éves időszakra a
HM-vagyonkezelésű katonai és lakóingatlanok fejlesztési
programját.
(5) Kiemelt feladatként folytatni kell a C-17-es szállító
repülőgépek hazai állomásoztatása infrastrukturális feltételeinek megteremtése érdekében a nemzeti felelősségi
körbe tartozó beruházási és felújítási feladatok végrehajtását.
(6) Biztosítani kell a Magyar Honvédség csapatainak
működéséhez szükséges katonai ingatlanokat, az elhelyezési feltételek biztosítására csak a HM vagyonkezelésű ingatlanok igénybevételével kerülhet sor. Szállóférőhelyek
bérlésére csak azon helyőrségekben, településeken kerül
het sor, ahol a tárca nem rendelkezik a szükséges számú
HM-vagyonkezelésű szállóférőhellyel. A rendelkezésre
álló költségvetési források keretei között biztosítani kell a
haditechnikai fejlesztésekhez kapcsolódó infrastrukturális
igények kielégítését.
(7) A rendelkezésre álló erőforrások optimális felhasználásával továbbra is fenn kell tartani a többpólusú lakhatás támogatási rendszert. Racionalizáltan folytatni kell az
állami tulajdonú, HM vagyonkezelési jogú lakóingatlanok
elidegenítését.
(8) A rendelkezésre bocsátott költségvetési előirányzatokból továbbra is vásárolt szolgáltatásként kell biztosítani
a katonai objektumok üzemeltetését és fenntartását, figyelemmel a költséghatékonysági szempontokra.
(9) Kiemelt feladatként kell kezelni a HM Állami
Egészségügyi Központ aktív betegellátó tevékenysége egy
telephelyre történő átköltöztetésének előkészítését, a beruházási program összeállítását.
(10) A természet- és környezetvédelmi szakterületen a
honvédelmi célú ingatlanok használata, a katonai tevékenységek tervezése és végrehajtása során érvényre kell
juttatni a NATO és EU Környezet- és Természetvédelmi
Követelményrendszert, valamint a nemzeti környezetpolitikában megfogalmazott elveket.
20. § Központi ellenőrzési, hatósági és szakhatósági feladatok
(1) Az államháztartási belső ellenőrzés tekintetében kiemelt figyelmet kell fordítani a kockázatelemzési módszerek megfelelő alkalmazására, a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség javítását célzó javaslatokra, illetve
azok realizálására.
(2) A fejezetszintű komplex ellenőrzés tekintetében kiemelt figyelmet kell fordítani az érintett szervezetekre háruló feladatok végrehajtásának és a működőképesség elérésének ellenőrzésére, valamint az ellenőrzött időszak tapasztatainak megismerésére, feldolgozására, hasznosítására.
(3) A hatósági feladatok végzése terén elsődleges prioritást kell biztosítani a honvédelmi beruházások gyors,
szakszerű, jogszerű és minőségi megvalósításának, figyelemmel a honvédelem érdekeinek érvényesítésére is.
(4) Meg kell kezdeni a munkabiztonsági és munkaegészségügyi hatóságok új típusú együttműködési rendszerének kialakítását.
(5) A veszélyes katonai objektumok tekintetében a veszélyekkel arányos biztonsági rendszer létrehozásával
meg kell előzni a súlyos balesetek bekövetkezését, biztosítani kell az esetleges káros hatások csökkentését.
(6) A hatósági ellenőrzések végrehajtásával elő kell segíteni a szolgálati és munkakörülmények javítását. A munkavédelmi hatósági ellenőrzések hatékonyságának növelésével el kell érni a veszélyes, fokozottan veszélyes mun
kakörökben foglalkoztatott állomány egészségét és biztonságát veszélyeztető kóroki tényezők hatásainak csökkentését, kiküszöbölését.
B. Védelmi képességek fejlesztése 21. § Fejlesztési programok
(1) A humán programok keretében kiemelt figyelmet
kell fordítani: a HM KGIR HRMS (Humán-bér) rendszer
érdekvédelmi moduljának fejlesztésére; a honvédségi
nyugdíjasok önkéntes adatszolgáltatás alapján történő
nyilvántartására; az elektronikus ügyintézési feladatokra
történő felkészülésre; a tárca gondoskodási körébe tartozók részére nyújtott szolgáltatások hatékonyságának áttekintése, javítása érdekében új szolgáltatási formák kidolgozására.
(2) A hadfelszerelés-fejlesztési programok vonatkozásában kiemelt figyelmet kell fordítani: a harcászatirepülőgép-váltással, a háromdimenziós radartelepítéssel, a szállító és harci helikopterek hadrafoghatóságának biztosításán felül a MI-17 típusú helikopter korszerűsítésével, az
AN-26 típusú repülőgép modernizációjával, a LINK-16
program folytatásával; a páncélos és gépjármű-technikai
program keretében megvalósuló BTR-harcjárművek korszerűsítésével, a gépjármű-beszerzési program időarányos
feladatai végrehajtásával, a haditechnikai konténer program megvalósításával, az áramforrás aggregátorok, motorkerékpárok, pótkocsik, valamint a fegyverzettechnikai
programok keretében tervezett eszközök beszerzésével
kapcsolatos feladatok végzésére.
(3) A híradó és informatikai képesség fejlesztése során
kiemelt figyelmet kell fordítani: az RH- és URH-rádió,
egyéb szaktechnikaieszköz-beszerzések eredményes lebonyolítására; a tábori C2 vezetésirányítási, informatikai képesség, információvédelem megteremtésére; az egységes
állandó híradó- és informatikai rendszer kialakításával,
fejlesztésével, biztonságos üzemeltetésével kapcsolatos
feladatok végzésére; az MH egységes elektronikus adatkezelő rendszere biztonságának korszerűsítésére; az állandó
híradási és informatikai rendszer biztonságával kapcsolatos feladatok végrehajtására.
(4) A további hadfelszerelési programok tekintetében
kiemelt feladat: a pilóta nélküli felderítő repülőgépek; az
általános műszaki, az életképesség megóvását célzó műszaki és mozgástámogató eszközök, a tűzszerészeszközök;
az ABV-mentesítő és RIÉR-eszközök; az anyagmozgatási
és szállítóeszközök beszerzése; továbbá az új mozgásakadályozó eszközök beszerzésének előkészítése; az MH öltözeti rendje hosszú távú fejlesztése, a tábori élelmezési,
valamint üzemanyag-ellátás feltételeinek kialakítása; az
MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülő Bázis központi üzemanyag-feltöltő rendszerének felújítása; az új típusú térképészeti szakanyagellátó konténer kialakítása; a MILES-,
MARCUS-rendszerek és a kiképzési létesítmények továbbfejlesztése; a C-17 program megvalósítása, valamint
a MANS 2010+ programhoz kapcsolódó feladatok
végrehajtása.
(5) A NATO Biztonsági Beruházási Program (NSIP)
keretében folytatni kell a háromdimenziós radar beszerzésével kapcsolatos képességcsomagokba foglalt feladatok
végrehajtását, meg kell kezdeni a NATINADS integrált
légvédelmi rendszer föld-levegő-föld híradórendszerének
telepítését.
C. Védelmi képességek fenntartása 22. § Fogyasztói logisztikai támogatás
(1) Prioritást kell biztosítani a külföldi békemissziós
feladatokban részt vevő katonai szervezetek alkalmazása,
valamint, a NATO Reagáló Erők (NRF) váltásaiba felajánlott alegységek mindenoldalú biztosítása, feladatellátása
színvonalának fenntartására, további emelésére.
(2) Növelni kell a felajánlott kötelékek logisztikai önfenntartási képességeinek és a változó hadszíntéri körülményekhez való alkalmazkodás feltételrendszerének minőségét. Fenn kell tartani és fejleszteni kell a nemzeti támogató képességet biztosító katonai szervezet kapacitásában meglévő képességeket.
23. § A híradó és informatikai biztosítás keretében elsődleges
prioritással kell kezelni: a telepíthető tábori híradóinformatikai rendszer program keretében előirányzott feladatok
végrehajtását; a hálózat alapú hadviselés követelményeinek érvényre jutását; az állandó híradó- és informatikai
rendszerek program keretén belül megvalósítandó feladatokat; az MH egységes elektronikus adatkezelő rendszere
biztonságának korszerűsítését; az Egységes Kormányzati
Gerinchálózathoz történő csatlakozás technikai feltételeinek megvalósítását; az MH integrált hangadat-átviteli
rendszerének kialakítását; az MH egységes informatikai
rendszere, valamint az ahhoz kapcsolódó elektronikus biztonsági szolgáltatások, továbbá a nemzeti minősített hálózati szolgáltatásokat nyújtó MH védett vezetési irányítási
rendszer megvalósítását.
24. § Geoinformációs támogatás
(1) Kiemelt figyelmet kell fordítani a geoinformációs
támogatás doktrínájának elkészítésére; a katonaföldrajzi
kiadványok (atlaszok, leírások, jegyzetek) készítésére
a HM, MH számára fontos válságterületekről; az Euro
Regional Map adatbázis karbantartására, fejlesztésére;
a Katonai Meteorológiai Központ, a katonai repülőterek,
meteorológiai csoportok szaktevékenységére.
(2) A szabályzatkiadás területén kiemelt figyelmet kell
fordítani a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok
éves kiadási tervében szereplő feladatok végrehajtására.
25. § Katonai információszerzés, -feldolgozás és -értékelés
(1) Az ország katonai biztonságának fokozása, valamint
a béketámogató és válságkezelő műveletek harcászati-hadműveleti felderítő támogatása érdekében fokozott figyelmet kell fordítani az ország ellen irányuló, biztonságát
közvetlenül fenyegető folyamatok és törekvések időbeni
felfedésére, az ország biztonságát veszélyeztető jelenségek, a felderítendő országok katonapolitikájában, hadászati, hadműveleti és harcászati elveiben, haderejében,
azok harceszközeiben, diszlokációjában és vezetésében
tervezett változások előrejelzésére.
(2) Kiemelt figyelmet kell fordítani továbbá az új típusú
kihívások megjelenési formáinak felderítésére, valamint a
transznacionális fenyegetések folyamatos elemzésére, a
Magyar Honvédség biztonságát veszélyeztető nemzetközi
terrorizmusra vonatkozó információk megszerzésére, hatékony felhasználására, a válságkörzetekben települt magyar kontingensek felderítő információkkal történő ellátására, és a kihelyezett felderítő erők tevékenységének szakmai irányítására, a két- és többoldalú nemzetközi együttműködés keretében folytatandó információcsere növelésére és a rádióelektronikai felderítő rendszer korszerűsítésére.
D. A haderő felkészítése, kiképzése 26. § Oktatás, képzés
(1) A katonai felsőfokú szakképzés és továbbképzés ke
retében kiemelt jelentőségű a haderő-fejlesztési és a szövetségi feladatok igényeinek megfelelő, gyakorlatorientált, modern képzési rendszer működtetése, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem szervezeti és oktatási fejlesztése, a követelmények következetes megfogalmazásával a
tiszti felkészítés katonai-szakmai jellegének erősítése.
(2) A katonai középfokú szakképzés keretében kiemelt
figyelmet kell fordítani a lövész, műszaki, tüzér, légi vezetési és radar, repülő, és légvédelmi rakéta szak tiszthelyettes képzési rendjének felülvizsgálatára, a Fejlesztési Terv
Humánerőforrás Fejlesztési Operatív Programjához kapcsolódva a tiszthelyettes szakképzési rendszer korszerűsítésére, a katonai szakképzés anyagi-technikai feltételrendszerének további javítására.
27. § Felkészítés, kiképzés
(1) Az egyéni és kötelékfelkészítés, kiképzés keretében
prioritást kell biztosítani a nemzetközi kötelezettségeink,
felajánlásaink alapján alkalmazásra tervezett, a fegyveres
és a légi kutató-mentő készenléti szolgálatot ellátó kötelékek felkészítésére, összekovácsolására, jártasságának
szinten tartására.
(2) Kiemelt figyelmet kell fordítani az új képességek kialakításához, új haditechnikai eszközök hadrendbe állításához kapcsolódó képzések és kiképzések végrehajtására,
a terrorizmus és az emberkereskedelem elleni harcra történő differenciált, illetve a katasztrófavédelemre történő
speciális felkészítésre, valamint az újonnan bekerülő állomány alapkiképzésének és szakkiképzésének végrehajtására.
(3) Megkülönböztetett jelentőséggel kell kezelni a hazai
és külföldi kiképzési rendezvények, gyakorlatok eredményes végrehajtását, értékelését, a tapasztalatok feldolgozását és visszacsatolását a felkészítés rendszerébe.
E. Nemzetközi katonai tevékenységek 28. § Nemzetközi szerepvállalás, katonai segítségnyújtás,
részvétel válságkezelő és béketámogató tevékenységekben
(1) Az ENSZ, EBESZ és más nemzetközi szervezetek
által irányított műveletekben való részvételünket minimálisan a 2008. évi színvonalon fenn kell tartani.
(2) Kiemelt figyelmet kell fordítani: a válságkezelő és
béketámogató műveletekben közreműködő nemzetközi
szervezetekkel, a részt vevő nemzetek állami és katonai
szervezeteivel történő kapcsolattartásra; a műveletek monitoringjára, az MH műveleti tapasztalatfeldolgozó rendszere és az ahhoz kapcsolódó számítógépes adatbázisrendszer kialakítására; a civil–katonai kapcsolatok hatékony
megvalósítására; a műveletekben részt vevő alegységek,
kontingensek támogatására, felkészítésére, kiképzésére,
alkalmazási készenlétének biztosítására, váltásának előkészítésére, végrehajtására, műveleti területre történő telepítésére, valamint a kivonásra kerülő alegységek, kontingensek hazatelepítésére.
(3) Kiemelt feladatként kell kezelni az afganisztáni magyar szerepvállalás keretében az MH Tartományi Újjáépítő Csoport (MH PRT), az MH kabuli nemzetközi repülőteret vezető nemzeti (MH KAIA TTCS), valamint a tervezett műveleti tanácsadó és összekötő csoportok (MH
OMLT) és a különleges műveleti csoport (MH KMCS) tevékenységét.
F. A Honvédelmi tárca 2010–2012. évi
tevékenységének fő irányai
29. § (1) A tárca 2010–2012. évi tevékenységének alapját továbbra is a Magyarország és a Szövetség fegyveres védelméből, az EU biztonsági rendszeréből, a nemzetközi válságkezelésben való részvételből, a nemzetközi béke és
biztonság fenntartásához történő hozzájárulásból, valamint a békeidőben végzett honvédelmi tevékenységből
eredő igazgatási, irányítási és vezetési, valamint az ezzel
összefüggő katonai, illetve kormányzati és tárcaközi
együttműködési, továbbá a Kormány programjában, a
honvédelemhez kapcsolódó további feladatok végrehajtása képezi.
(2) Kiemelt fontosságú területként kell kezelni a Magyar Köztársaság EU-elnökségi feladataiból a honvédelmi
ágazatot érintő tevékenység eredményes lebonyolítását
(felkészülés, végrehajtás).
(3) A tervezés során kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy egyre inkább a telepíthető, önállóan tevékenykedő, önellátó alakulatok alkalmazása kerül előtérbe, melyek
speciális képességekkel is rendelkeznek.
(4) Folytatni kell a békehiányok felszámolását elősegítő, valamint – az Országgyűlés és a Kormány döntéseinek
megfelelően – az MH önkéntes tartalékos rendszerének
hatékonyságát növelő tárgyidőszaki feladatok végrehajtását.
(5) A fenntartás, fejlesztés erőforrásait elsősorban a kitűzött ambíciószint időarányos elérésére, a felajánlott és
alkalmazásra tervezett erők képességeinek kialakítására,
fenntartására, fejlesztésére kell fordítani.
Záró rendelkezések 30. § A jelen utasítással meghatározott fő feladatok végrehajtásának részfeladatait és azok ütemezését „a honvédelmi
tárca 2009–2012 közötti időszak részletes rövid távú terve” tartalmazza.
31. § Az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek vezetői az
utasításban meghatározott célkitűzések elérése, fő feladatok végrehajtása érdekében a honvédelmi tárca 2009–2012
közötti időszak részletes rövid távú tervében foglalt feladatok figyelembevételével határozzák meg szervezetük,
alárendeltjeik 2009. évi részletes feladatait, készítik el saját terveiket.
32. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba és 2012.
december 31-én hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1834/2016. (XII. 23.) Korm. határozata egyes ingatlanok állami tulajdonba vétele és vagyonkezelésbe adása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány egyetért a Telkiben elhelyezkedő edzőközpont bővítésével, amelynek végrehajtása érdekében
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon a Páty külterület 020/65; 020/66 és a 027 helyrajzi
számú ingatlanok legfeljebb a  független ingatlanforgalmi szakértő által meghatározott forgalmi értéken, az állam
javára történő megvásárlása érdekében szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet útján gondoskodjon a  Páty
külterület 028/1 helyrajzi számú ingatlan legfeljebb a  független ingatlanforgalmi szakértő által meghatározott
forgalmi értéken, az állam javára történő megvásárlása érdekében szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban megjelölt ingatlanok megvásárlásához
szükséges forrásnak a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve az  1. és
2. pontban megjelölt ingatlanok közül 10 hektár nagyságú terület Magyar Labdarúgó Szövetség (a  továbbiakban:
MLSZ) részére történő vagyonkezelésbe adása érdekében szükséges jogszabály-módosításra irányuló előterjesztést
készítse elő és nyújtsa be a Kormány részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az 1. és 2. pontok végrehajtását követően azonnal
 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján gondoskodjon a  4.  pont szerinti jogszabályban
megjelölt ingatlanok MLSZ részére történő vagyonkezelésbe adása érdekében szükséges intézkedések
megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti jogszabály hatálybalépését követően azonnal
6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg az 1. és 2. pontban megjelölt ingatlanok telekalakítási
eljárás keretében történő megosztásának és a  telekalakítással létrejövő, MLSZ által hasznosítani nem kívánt
ingatlanok hasznosításának lehetőségeit, és a vizsgálat eredményéről a Kormányt tájékoztassa.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. és 2. pontok végrehajtását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2013. (IV. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. április 23-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Vecsei József (a továbbiakban: beadványozó) által az Országos Választási Szövetség képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2013. április 15-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért- e, az Alkotmányozó Nemzetgyűlés összehívásával?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény)
módosítására csak az  Alaptörvényben előírt eljárási rendben, az  Alaptörvény által feljogosított alkotmányozó
hatalom által – Alaptörvény S)  cikk (1)–(2)  bekezdés – kerülhet sor. Az  Országos Választási Bizottság megállapítja,
hogy a  kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás az  Alaptörvény módosítását célozza, amely viszont
az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az „Alkotmányozó Nemzetgyűlés” fogalma nem egyértelmű,
mivel az Alaptörvény nem ismeri ezt az  intézményt. Ezért a választópolgárok nem lehetnének tisztában döntésük
tartalmával; de a  törvényhozó számára sem lenne világos, hogy sikeres – érvényes és eredményes – népszavazás
esetén milyen jogalkotási kötelezettsége van.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontjai alapján, mivel a  kérdésben
nem lehet országos népszavazást tartani és a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény S) cikk (1)–(2) bekezdésén és a 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 2. §-án, a 10. §
b) és c)  pontjain és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1421/2014. (VII. 25.) Korm. határozata a Bonafarm Zrt., a Bonafarm-Bábolna Takarmány Kft., a Bólyi Mezőgazdasági Termelő és Kereskedelmi Zrt., a Csányi Pincészet Zrt., a Dalmand Mezőgazdasági Zrt., a Fiorács Mezőgazdasági Termékelőállító és Forgalmazó export-import Kft., a Pick Szeged Szalámigyár és Húsüzem Zrt., a SOLE-MiZo Tejterméket Gyártó, Forgalmazó és Szolgáltató Zrt. magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az általa vezetett minisztérium parlamenti államtitkára
útján gondoskodjon a Magyarország Kormánya és a Bonafarm Csoport leányvállalatai
a) a  Bonafarm Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 1123 Budapest, Alkotás utca 53.,
cégjegyzékszám: Cg. 01-10-046467),
b) a Bonafarm-Bábolna Takarmány Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 2942 Nagyigmánd, Burgert Róbert
Agrár-Ipari park 03/25 hrsz., cégjegyzékszám: Cg. 11-09-012449),
c) a Bólyi Mezőgazdasági Termelő és Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 7754 Bóly,
Ady Endre u. 21., cégjegyzékszám: Cg. 02-10-060048),
d) a  Csányi Pincészet Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 7773 Villány, Ady fasor 2.,
cégjegyzékszám: Cg. 02-10-060164),
e) a  Dalmandi Mezőgazdasági Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 7211 Dalmand,
Felszabadulás u. 42., cégjegyzékszám: Cg. 17-10-001131),
f ) a  Fiorács Mezőgazdasági Termékelőállító és Forgalmazó export-import Korlátolt Felelősségű Társaság
(székhelye: 2941 Ács, Fő utca 43., cégjegyzékszám: Cg. 11-09-001646),
g) a  Pick Szeged Szalámigyár és Húsüzem Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 6725 Szeged,
Szabadkai út 18., cégjegyzékszám: Cg. 06-10-000065), valamint
h) a  SOLE-MiZo Tejterméket Gyártó, Forgalmazó és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(székhelye: 6728 Szeged, Budapesti út 6., cégjegyzékszám: Cg. 06-10-000119)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2014. (V. 16.) ORFK utasítása az elektronikus Modus Operandi Nyilvántartás működtetésével kapcsolatos egyes feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  elektronikus Modus Operandi Nyilvántartással összefüggő
adatkezelési, adatfeldolgozási feladatok egységes végrehajtására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre, a  Repülőtéri Rendőri Igazgatóságra, valamint a  megyei (fővárosi) rendőr
főkapitányságokra (a továbbiakban együtt: területi szervek), valamint
c) a rendőrkapitányságokra (a továbbiakban: helyi szervek).
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. Az elektronikus Modus Operandi Nyilvántartás célja
2. Az elektronikus Modus Operandi Nyilvántartásban (a továbbiakban: eModus) szereplő adatok kezelésének célja
az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv törvényben meghatározott bűnmegelőzési, bűnüldözési
feladatai ellátásának elősegítése.
2. Az eModus adatköre, valamint az ezzel kapcsolatos adatkezelési és üzemeltetési kötelezettségek
3. Az eModus az  utasítás 1.  mellékletében meghatározott bűncselekmények (a továbbiakban: modus tárgyú
bűncselekmény) vonatkozásában tartalmazza:
a) a felderítetlenül maradt bűncselekmény kriminalisztikai szempontból fontos jellemzőit;
b) a szándékos bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt kihallgatott személy adatait,
személyleírását, fényképét;
c) a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 91/A. § (1) bekezdésének e) pontjában
meghatározott bűncselekmények esetén a  bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személyek és
kapcsolataik adatait, kriminalisztikai szempontból fontos jellemzőit;
d) a szervezett bűnözésre utaló cselekményekben érintett, illetőleg a bűnözői csoportban részt vevő vagy azzal
együttműködő személyek, valamint kapcsolataik adatait és kriminalisztikai szempontból fontos jellemzőit;
e) a bűncselekmény ügyszámát, a tényállás megnevezését, elévülési idejét és az ügyben eljáró szervet.
4. Az eModus valamennyi szándékos bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt kihallgatott,
tetoválással rendelkező személy vonatkozásában tartalmazza:
a) a 3. pont b) és e) alpontjaiban meghatározott adatokat;
b) a személyleírási és fénykép adatok közül a tetoválás képét és leírását.
5. Az eModus adatkezelője az  ORFK, az  ezzel kapcsolatos feladatokat az  ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi
Elemző-Értékelő Főosztály (a továbbiakban: Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály) látja el.
6. Az eModus technikai üzemeltetésével kapcsolatos feladatokat az ORFK Gazdasági Főigazgatóság látja el.
3. Az eModushoz kapcsolódó jogosultságok 7. Az eModushoz kapcsolódó jogosultsági szintek:
a) személylekérdező jogosultsági szint: az  arra feljogosított felhasználók által betöltött szerepkör, amelynek
jogosultja személyre irányuló egyszerű lekérdezést végezhet;
b) ügyelőadói jogosultsági szint: nyomozást folytató személy által betöltött szerepkör, amelynek jogosultja
személyre, ügyre, helyre irányuló egyszerű lekérdezést végezhet a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó
és elektronikus iratkezelő rendszerben (a továbbiakban: Robotzsaru rendszer) biztosított jogosultsága alapján;
c) elemző-értékelő jogosultsági szint: az elemző-értékelő tevékenységet végző személy által betöltött szerepkör,
amelynek jogosultja személyre, ügyre, helyre irányuló egyszerű lekérdezést, kereső-kutató tevékenységet,
valamint a dokumentumokban szöveges adattartalmakra irányuló keresést végezhet;
d) adatkezelői jogosultsági szint: a  Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály munkatársa által betöltött szerepkör,
amelynek jogosultja az eModusba érkező adatok ellenőrzését, rögzítését, módosítását, törlésre jelölését végzi,
és feladatának ellátása érdekében rendelkezik a c) alpontban meghatározott jogosultsággal is;
e) adminisztrátori jogosultsági szint: a Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály munkatársa által betöltött szerepkör,
amelynek jogosultja az eModus működésével kapcsolatos adminisztratív feladatokat látja el, továbbá jogosult
a naplózási adatok, üzemi statisztikák lekérdezésére, tömeges lekérdezés és törlésre jelölés indítására, valamint
a törlésre jelölt adatok tényleges törlésére.
8. Az ORFK az  Rtv. 91/E.  § (3)  bekezdésében meghatározott szervekkel – személylekérdező jogosultság biztosítása
érdekében – együttműködési megállapodást köt, amely rögzíti a jogosultság karbantartási rendjét is olyan módon,
hogy a nem rendőri szervtől érkező igénylés kizárólag egyetlen csatornán keresztül valósuljon meg. A személylekérdező
jogosultsági szint engedélyezésének rendjét az együttműködési megállapodások tartalmazzák.
9. Az elemző-értékelő jogosultsági szinthez kapcsolódó jogosultságok biztosítását és törlését az  elemző-értékelő
feladatokat ellátó szervezeti elemek vezetői a Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály Bűnügyi Adatkezelési és Alkalmazásfelügyeleti Osztály (a továbbiakban: BAAO) vezetőjéhez címzett átiratban kezdeményezhetik. Az  elemző-értékelő
szintű jogosultságot a BAAO vezetője engedélyezi.
10. Az adatkezelői és adminisztrátori szintű jogosultságok biztosításáról a Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály vezetője
a BAAO vezetője útján gondoskodik.
11. A BAAO a lekérdezésre jogosult személyekről – az ügyelőadói jogosultsági szinttel rendelkező személyek kivételével –,
és egyedi azonosítójukról naprakész nyilvántartást vezet.
4. Az adatok forrása 12. Az adatok forrása a Robotzsaru rendszer, amelyből az eModus leválogatás után – a két rendszer között kialakított
elektronikus kapcsolat útján – automatikusan átveszi a  lezárt ügyek strukturált adatait és a  hozzájuk kapcsolódó
egyes kriminalisztikai szempontból jelentős dokumentumok Robotzsaru rendszer Dokumentumtárára történő
hivatkozásait, valamint a 3–4. pontokban meghatározott adatokat.
13. A modus tárgyú bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt indított nyomozás befejezésekor
az  eljáró személy köteles a  nyilvántartás alapjául szolgáló modus operandi adatlapot az  utasítás 2.  mellékletében
meghatározott kitöltési segédlet alapján a Robotzsaru rendszerben elektronikusan kitölteni.
5. Az adatok kezelése 14. Az eModusban kezelt adatok tájékoztató jellegű információk, amelyek
a) az érintettel szemben semmilyen joghátrányt nem eredményezhetnek;
b) megőrzési idejére az Rtv. bűnüldözési adatkezelésre vonatkozó rendelkezései irányadóak.
15. Az eModus az  elévülési és mentesítési időpontoktól számított, az  ügy adatainál rögzített selejtezési időnek
megfelelően automatikusan törlésre jelöli a személyek, valamint az ügyek adatait.
16. Amennyiben az adatkezelői jogosultsággal rendelkező személy – a személy- és lakcímnyilvántartás adatai alapján –
a nyilvántartott személy elhalálozását állapítja meg, a halál időpontját rögzíti az eModusban.
17. A törlésre jelölt adatok megsemmisítését az  adminisztrátori jogosultsággal rendelkező személy hetente két
alkalommal hajtja végre.
6. Adatigénylés és adatszolgáltatás 18. Az ügyelőadói jogosultsággal rendelkező személyek a  Robotzsaru rendszerben rendelkezésre álló jogosultsággal
végezhetnek lekérdezéseket a Robotzsaru rendszerben biztosított kapcsolaton keresztül.
19. Az elemző-értékelő, az adatkezelői és az adminisztrátori jogosultsággal rendelkezők számára az eModus az országos
zárt, belső intranetes hálózaton keresztül érhető el.
20. A személyi adatok, ügyszám vagy hely címének birtokában egyéni jogosultság alapján lehet ellenőrzést végrehajtani
(azonnalos priorálás). Az ellenőrzés végrehajtható töredék adatok alapján is.
21. Ismeretlen tettes ellen folytatott eljárásban az elkövetőről és a bűncselekményről rendelkezésre álló adatok alapján
lehet a hasonló ismérvekkel, kriminalisztikai jellemzőkkel nyilvántartásba vett személyek, illetve ügyek adatait kérni.
22. A 4. pontban meghatározott adat kifejezetten csak tetoválásra vonatkozó adatkérésre szolgáltatható.
23. A területi és helyi szervek illetékességi területére vonatkozó, kereső-kutató, elemző tevékenységet igénylő
adatkéréseket a  területi elemző-értékelő feladatokat ellátó szervezeti elemek teljesítik. A  megkereséseket átirat
formájában a megkeresés célja, jogalapja és az ügyiratszám megjelölésével kell megküldeni.
24. Az ORFK adatkéréseit és a  több megyét érintő, valamint az  országos szintű, kereső-kutató, elemző tevékenységet
igénylő adatkéréseket a  BAAO teljesíti. A  megkereséseket átirat formájában a  megkeresés célja, jogalapja és
az ügyiratszám megjelölésével kell megküldeni.
7. Naplózás 25. Az eModus a  rendszerben végrehajtott valamennyi tevékenységet és folyamatot naplózza. A  naplóállomány
tartalmazza:
a) a felhasználó nevét, beosztási helyét;
b) a lekérdezés jogalapját és célját;
c) a hozzáférés időpontját;
d) az esemény típusát, az esemény leírását, technikai jellemzőit;
e) az adattovábbítással érintett személy azonosításához szükséges adatokat;
f ) a továbbított adatfajták megnevezését;
g) az ügyszámot.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
27. Hatályát veszti a  Kriminalisztikai Archiváló Rendszer üzembeállításával és működtetésével kapcsolatos egyes
feladatokról szóló 12/2009. (OT 7.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány