text:
1146/2012. (V. 10.) Korm. határozata egyes informatikai tárgyú európai uniós kiemelt projektekben meghatározott feladatok végrehajtásának felelőseiről.
A Kormány 1. elrendeli, hogy az Új Széchenyi Terv keretén belül megvalósuló Elektronikus Közigazgatás Operatív Program (EKOP)
2011–2013. évi akciótervében nevesített – melléklet szerinti – kiemelt kormányzati informatikai projektek, gyors és
hatékony végrehajtása a mellékletben meghatározott felelősségi rendben történjen;
Felelős: a melléklet szerinti miniszterek Határidő: a mellékletben foglalt megvalósítási határidők
2. felhívja az érintett minisztereket, hogy gondoskodjanak a Postai Agóra megoldások, valamint a hibrid és inverz hibrid
kézbesítési módok széles körű alkalmazásáról, ennek érdekében intézkedjenek a szolgáltatóval kötendő egyedi
szolgáltatási szerződéseknek a 2014. évi költségvetésben történő megtervezéséről;
Felelős: valamennyi miniszter Határidő: 2013. május 31. 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a hibrid és inverz
hibrid kézbesítési módoknak a közigazgatási szervek levelezésében történő széleskörű elterjesztése, továbbá a Postai
Agóra megoldás – a rurális térség lakosságától érkező ügyintézési igények befogadása – gyakorlati megvalósítása és
legalább öt évig történő fenntartása érdekében, készítsék el a Magyar Posta Zrt.-vel megkötendő közszolgáltatási
szerződések tervezetét. A projektek megvalósításához szükséges fejlesztésekkel együtt járó beruházási kiadások
megfelelő ellentételezése érdekében a Kormány európai uniós támogatások felhasználást is lehetővé teszi az Új
Széchenyi Terv keretén belül megvalósuló Elektronikus Közigazgatás Operatív Program (EKOP) 2011–2013. évi
akciótervében e célokra meghatározott források terhére. Az elszámolható működési költségek ellentételezése
a közszolgáltatási szerződésben rendezendő, a kedvezményezettek nevesítésére az EKOP 2011–2013. akciótervében
kerül sor; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. január 31. a közszolgáltatási szerződés kidolgozása, 2013. december 31.
a megvalósítás és 2018. december 31. a fenntartás tekintetében
4. felkéri a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsot, hogy az 1–3. pontban meghatározott feladatok teljesítése
érdekében az e kormányhatározatban megjelölt felelősök számára szakmai iránymutatást és segítséget nyújtson.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
281/2009. (XII. 11.) Korm. rendelete a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló, 2003. május 22-én Kijevben készült Keretegyezményhez kapcsolódó, a biológiai és táji sokféleség megőrzéséről és fenntartható használatáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló, 2003. május
22-én Kijevben készült Keretegyezményhez kapcsolódó, a biológiai és táji sokféleség megőrzéséről és fenntartható
használatáról szóló jegyzőkönyv (a továb biak ban: Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Jegyzőkönyvet e rendelettel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Jegyzőkönyv a Biológiai és Táji Sokféleség Megőrzéséről és Fenntartható Használatáról
a 2003. május 22-én Kijevben, a Kárpátok Védelméről és Fenntartható Fejlesztéséről készült
Keretegyezményhez kapcsolódóan
E Jegyzőkönyv Részes Felei
ÖSSZHANGBAN a feladataikkal, amelyek a Kárpátok Védelméről és Fenntartható Fejlesztéséről szóló
Keretegyezményből adódnak, a továb biak ban „Kárpátok Egyezmény” (Kijev, 2003), miszerint átfogó politikát
folytatnak és együttműködnek a Kárpátok védelmében és fenntartható fejlesztésében;
TUDATÁBAN annak, hogy az elmúlt évtizedek során kezdődött és fokozódó egyes emberi tevékenységek jelentős
változásokhoz vezettek a Kárpátok biológiai és táji sokféleségében, amelyek számos különböző növény és állatfaj
természetes élőhelyei;
TÖREKEDVÉN arra, hogy csökkentsék a Kárpátok biológiai és táji sokféleségét fenyegető veszélyeket és támogassák
a természeti erőforrások fenntartható használatát;
ÖSSZHANGBAN a Kárpátok Védelméről és Fenntartható Fejlesztéséről szóló Keretegyezmény 4. cikke értelmében
fennálló kötelezettségeikkel;
MEGJEGYEZVÉN, hogy a Jegyzőkönyv valamennyi Részes Fele szintén Részes Fele a biológiai sokféleségről (Rio de
Janeiro, 1992); az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről (Bern, 1979);
a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről (Washington, 1973), a nemzetközi
jelentőségű vizes területekről, különösen a vízimadarak élőhelyéről (Ramsar, 1971) és a világ kulturális és természeti
örökségének védelméről (Paris, 1972) szóló egyezményeknek;
HANGSÚLYOZVA más kapcsolódó egyezményeket és megállapodásokat, különösen a vándorló vadon élő állatfajok
védelméről szóló egyezményt (Bonn, 1979), az európai táj egyezményt (Firenze, 2000), az országhatárokon átterjedő
környezeti hatások vizsgálatáról szóló egyezményt (Espoo, 1991) valamint az egyezményt a környezeti ügyekben
az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és
az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról (Arhus, 1998);
FIGYELEMBEVÉVE az Európai Közösségnek a természetvédelemről és a biológiai sokféleség megőrzéséről szóló
jogszabályi keretét;
ELISMERVE az Európa Tanács törekvéseit és eredményeit, melyek célja az ökoszisztémák, az élőhelyek, a tájak, a fajok,
 illetve azok genetikai sokféleségének megőrzése Európában;
TÖREKEDVE a már meglévő jogi eszközök eredményesebb végrehajtásának biztosítására, valamint ÉPÍTVE más
nemzetközi programokra;
AZON MEGGYŐZŐDÉSÜKBŐL, hogy a Kárpátok természeti erőforrásainak védelmére, fenntartására és fenntartható
kezelésére irányuló erőfeszítések véghezvitelére egymagában egyetlen ország sem képes, hanem ehhez regionális
együttműködésre van szükség;
TUDATÁBAN ANNAK, hogy az ökológiai rendszerek túlnyúlnak a nemzeti határokon és az országhatáron átnyúló
együttműködés hozzáadott értéket képvisel az ökológiai egységesség meg valósításában; valamint
ELHATÁROZVÁN, hogy együttműködnek a Kárpátok biológiai és táji sokféleségének megőrzésében, helyreállításában
és fenntartható használatában;
Megállapodtak az alábbiakban:
° I. FEJEZET
CÉLOK, FÖLDRAJZI HATÁLY ÉS MEGHATÁROZÁSOK
1. cikkely
Általános célok és elvek 1. A Biológiai és Táji Sokféleség Megőrzéséről és Fenntartható Használatáról szóló Jegyzőkönyv (a továb biak ban:
„a Jegyzőkönyv”) célja a Kárpátok biológiai és táji sokféleségének a megőrzése, helyreállítása és fenntartható
használata a jelenlegi és a jövőbeli generációk hasznára.
2. A fenti célok elérése érdekében a Részes Felek harmonizálják és összehangolják a természetes és természetközeli
élőhelyek megőrzése, fenntartása és fenntartható használata terén végzett erőfeszítéseiket és együttműködésüket,
biztosítják azok folytonosságát és összekapcsolódását; a degradált élőhelyek helyreállítását; a Kárpátokra jellemző
növény- és állatfajok védelmét és fenntartható használatát, különösen a veszélyeztetett fajok, az őshonos fajok és
a nagyragadozók védelmét.
3. Ezért a Részes Felek együttműködnek, különösen:
(a) a megfelelő kezelési tervek kidolgozásában, összehangolásában és végrehajtásában, melyek célja közös normák
meg valósítása az élőhelyek és fajok védelmében és fenntartható használatában;
(b) a Kárpátokban honos ökológiai rendszereket, élőhelyeket és fajokat veszélyeztető özönfajok betelepülésének
megakadályozásában, illetve azok irtásában vagy visszaszorításában;
(c) a Kárpátokban honos ökológiaia rendszereket, élőhelyeket és fajokat veszélyeztető genetikailag módosított
szervezetek kijuttatásának megakadályozásában, és azok felügyeletében;
(d) a kompatibilis biológiai sokféleség indikátorok és monitoring rendszerek kifejlesztésében és/vagy
támogatásában;
(e) az összehangolt regionális faj és élőhely nyilvántartás kidolgozásában és/vagy támogatásában;
(f) az összehangolt tudományos kutatóprogramok és projektek kidolgozásában és/vagy támogatásában;
(g) az ökológiai hálózatok létrehozásában a Kárpátokban és a biológiai és táji sokféleség megőrzésének és
fenntartható használatának az előmozdításában a védett területeken kívül eső területeken;
(h) a biológiai és táji sokféleség megőrzése és fenntartható használata céljainak integrálásában más ágazati
politikákba. 2. cikkely
Földrajzi hatály 1. A Jegyzőkönyv a Kárpátok térségére vonatkozik (a továb biak ban: „a Kárpátok”), amelyet a Részes Felek Konferenciája
határoz meg.
2. Az egyes Részes Felek a Jegyzőkönyv alkalmazását országuk területének más részeire is kiterjeszthetik úgy, hogy erről
nyilatkozatot tesznek a Letéteményesnek.
3. cikkely
Meghatározások
E Jegyzőkönyv céljaira:
(a) A „biológiai sokféleség” jelenti az élő szervezetek változatosságát, amelybe beleértendő a fajokon belüli, és a fajok
és az ökológiai rendszerek közötti változatosság;
(b) A „határ menti terület” jelenti az adott Részes Fél joghatósága alatt álló területet egy másik Részes Fél
államhatárának közelében, ahol az államhatár egyik oldalán folytatott tevékenységek, a konkrét tevékenységek
természetétől függően, valószínűleg közvetlen vagy közvetett, káros vagy pozitív hatással lesznek a környezetre
az államhatár másik oldalán;
(c) A „Kárpátok Védett Területeinek Hálózata” a Kárpátok védett területei közti együttműködés tematikus hálózatát
jelenti;
(d) A „megőrzés” olyan intézkedéssorozatokat jelent, amelyek ahhoz szükségesek, hogy fenntartsák a vadon élő
növény és állatfajok természetes élőhelyeinek és populációinak kedvező állapotát;
(e) A „Részes Felek Konferenciája” a Kárpátok Egyezmény Részes Feleinek a Konferenciáját jelenti;
(f) A „degradált élőhely” jelenti azt az élőhelyet, amelyben az ökológiai funkciók minősége és értéke lecsökkent
az olyan különféle behatások következtében, mint amilyen, például a szennyezés, az erőforrások fenntarthatatlan
használata, az özönfajok stb.;
(g) Az „ökológiai hálózat” jelenti azon területeknek a rendszerét, amelyek ökológiailag és fizikailag
összekapcsolódnak, magterületekből, folyosókból és pufferzónákból állnak;
(h) A „veszélyeztetett fajok” a kihalás veszélyének kitett fajokat jelentik teljes állományukra, vagy állományuk jelentős
részére nézve;
(i) Az „endemikus fajok” jelentik egy megadott helyen vagy régióban honos, és arra egyedien jellemző fajokat;
(j) Az „özönfajok” jelentik azokat a nem őshonos fajokat, amelyeket szándékosan vagy véletlenül természetes
élőhelyükön kívül vezetnek be, ahol azok olyan módon telepszenek meg, szaporodnak és terjednek el, hogy kárt
okoznak a fogadó környezetben;
(k) A „táj” – ahogyan azt az ember felfogja – azt a területet jelenti, amelynek jellegzetességét a természeti tényezők
és/vagy az emberi tevékenység hatása és kölcsönhatása eredményezi;
(l) A „táji sokféleség” jelenti a tájak közti változatosságot;
(m) A „természetes előfordulású fajok” jelentik egy adott terület vagy ökológiai rendszer őshonos fajait;
(n) A „természetes élőhely” jelenti azt a földrajzi, abiotikus és biotikus jellemzőkkel megkülönböztetett szárazföldi
vagy vízi területet, ahol élő szervezet vagy populáció természetesen előfordul;
(o) A „megfigyelő” jelenti a Kárpátok Egyezmény 14. cikkely 5. bekezdésében meghatározott megfigyelőt;
(p) A „Részes Felek” e Jegyzőkönyv Részes Felei;
(q) A „védett terület” olyan földrajzilag meghatározott terület, amelyet úgy kezelnek, hogy meg valósítsák a konkrét
természetmegőrzési célokat;
(r) A „helyreállítás” egy ökológiai rendszer vagy élőhely eredeti struktúrájához, természetes fajösszetételéhez és
természetes funkcióihoz való visszatérést jelenti;
(s) A „természetközeli élőhely” olyan élőhelyet jelent, melyet emberi tevékenységgel módosítottak, vagy azzal
tartanak fenn, de továbbra is tartalmaz a területen természetesen előforduló fajokat;
(t) A „fenntartható használat” a biológiai sokféleség összetevőinek olyan módon és ütemben történő hasznosítását
jelenti, hogy az nem eredményezi a biológiai sokféleség hosszú távú hanyatlását, és ez által fenntartja azt
a képességét, hogy teljesíteni tudja a jelenlegi és jövőbeli generációk igényeit és elvárásait;
(u) Az „országhatáron átnyúló védett terület” jelent olyan kettő vagy több védett területből álló területet, amely
kettő vagy több Részes Fél területén, az államhatár közelében található, s melyek mindegyike az adott Részes Fél
joghatósága alatt marad.
II. FEJEZET
ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEK 4. cikkely
A Kárpátok biológiai és táji sokféleségének a megőrzését, helyreállítását és fenntartható használatát
célzó szakpolitikák
Minden Részes Fél szakpolitikákat és stratégiákat dolgoz ki és hajt végre országa területén a Kárpátok biológiai és táji
sokféleségének megőrzése, helyreállítása és fenntartható használata céljából, miközben figye lembe veszi a más
Részes Felek által kidolgozott és végrehajtott szakpolitikákat és stratégiákat.
5. cikkely
A Kárpátok biológiai és táji sokfélesége megőrzése és fenntartható használata céljainak beépítése
az ágazati politikákba
1. A Részes Felek figye lembe veszik e Jegyzőkönyv célkitűzéseit más szakpolitikákban, különösen a területi tervezés és
a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás, a víz és vízgyűjtő gazdálkodás, a mezőgazdaság és erdőgazdálkodás,
közlekedés és infrastruktúra, turizmus, ipar és energia politikában.
2. A Részes Felek együttműködnek a biológiai és táji sokféleség megőrzése és fenntartható használata céljainak más
regionális vagy átfogó ágazati politikákba és stratégiákba történő beépítésében, mely politikák és stratégiák hatással
lehetnek a Kárpátok biológiai és táji sokféleségének megőrzésére és fenntartható használatára.
6. cikkely
A regionális és helyi hatóságok, valamint más érdekelt felek részvétele
1. Az egyes Részes Felek intézkedéseket hoznak, a meglévő intézményi keretükön belül, az intézmények és az érintett
regionális és helyi hatóságok összehangolásának és együttműködésének megkönnyítésére a megosztott felelősség
ösztönzése, különösen szinergiák kidolgozása és előmozdítása céljából a Kárpátok biológiai és táji sokféleségének
megőrzésére, helyreállítására és fenntartható használatára irányuló politikák végrehajtása során, valamint az abból
származó intézkedések előmozdítására.
2. Az egyes Részes Felek intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy a regionális, helyi hatóságokat és más érdekelt
feleket bevonják a fenti politikák és intézkedések kidolgozásába és végrehajtásába.
7. cikkely
Nemzetközi együttműködés 1. A Részes Felek ösztönzik az aktív együttműködést az ille té kes intézmények és szervezetek között nemzetközi szinten
a Kárpátok biológiai és táji sokféleségének megőrzéséhez, helyreállításához és fenntartható használatához
kapcsolódóan.
2. A Részes Felek elősegítik a Kárpátok regionális és helyi hatóságai közötti együttműködést nemzetközi szinten és
a közös problémákra a legmegfelelőbb szinten keresnek megoldásokat.
III. FEJEZET
KONKRÉT INTÉZKEDÉSEK 8. cikkely
Természetes és természetközeli élőhelyek megőrzése, fenntartása, helyreállítása és fenntartható
használata
1. A Részes Felek Konferenciája elfogadja a Kárpátokban honos, veszélyeztetett természetes és természetközeli
élőhelyek listáját (Kárpátokban található élőhelyek Vörös Listája).
2. Az egyes Részes Felek intézkedéseket hoznak országuk területén azzal a céllal, hogy biztosítsák a Kárpátokban
található természetes élőhelyek hosszútávú megőrzését, helyreállítását és fenntartható használatát, külön hangsúlyt
helyezve a veszélyeztetett élőhelyekre a 8. cikkely 1. bekezdésében meghatározottak szerint.
3. Az egyes Részes Felek intézkedéseket hoznak országuk területén azzal a céllal, hogy fenntartsák vagy helyreállítsák, és
fenntarthatóan használják a Kárpátok természetközeli élőhelyeit, külön hangsúlyt helyezve a veszélyeztetett
természetközeli élőhelyekre a 8. cikkely 1. bekezdésében meghatározottak szerint.
9. cikkely
A Kárpátokban található természetes és természetközeli élőhelyek és ökológiai hálózat folytonossága
és összekapcsolódása
1. Az egyes Részes Felek intézkedéseket hoznak országuk területén azzal a céllal, hogy javítsák és biztosítsák a Kárpátok
természetes és természetközeli élőhelyeinek a folytonosságát és összekapcsolódását, lehetővé téve ez által a vadon
élő fajok populációinak, különösen a nagy ragadozóknak az elterjedését és vándorlását és e populációk közötti
genetikai cserét.
2. Az egyes Részes Felek fenntartják, kezelik, és amennyiben szükséges, bővítik az országuk területén található védett
területeket a Kárpátokban, és ösztönzik új védett területek kijelölését és kezelését a Kárpátokban.
3. A Részes Felek együttműködnek a Kárpátok ökológiai hálózatának létrehozásában, amely védett területekből, illetve
más, a Kárpátok biológiai és táji sokfélesége és az összefüggő hálózat szempontjából jelentős területekből áll.
10. cikkely
Degradált élőhelyek helyreállítása
Az egyes Részes Felek intézkedéseket tesznek országuk területén a degradált kárpáti élőhelyek helyreállítására.
11. cikkely
A Kárpátok növény- és állatfajainak a megőrzése és fenntartható hasznosítása
Az egyes Részes Felek intézkedéseket hoznak országuk területén a Kárpátokban honos növény és állatfajok
hosszútávú megőrzésének és fenntartható hasznosításának a biztosítására.
12. cikkely
A Kárpátokban található veszélyeztetett fajok, köztük az őshonos fajok és nagytestű ragadozók
megőrzése
1. A Részes Felek Konferenciája, nemzetközileg elismert alapelvek és kritériumok alapján, elfogadja a Kárpátokban honos
veszélyeztetett növény- és állatfajok listáját (kárpáti fajok vörös listája).
2. Az egyes Részes Felek intézkedéseket hoznak országuk területén a veszélyeztetett fajok, köztük a Kárpátokban honos
növény és állatfajok, különösen nagyragadozók hosszútávú megőrzésének vagy fenntartható hasznosításának és
helyreállításának a céljából, mely utóbbiak kezelési terveket igényelhetnek.
3. A Részes Felek együttműködnek az őshonos állat- és növényfajok visszatelepítésére irányuló tevékenységekben.
13. cikkely
Az ökoszisztémákat, élőhelyeket és fajokat veszélyeztető özönfajok és/vagy genetikailag módosított
szervezetek bevezetésének megakadályozása, ellenőrzése és megszüntetése
1. Az egyes Részes Felek olyan politikákat folytatnak, amelyek célja az özönfajok és/vagy genetikailag módosított
szervezetek bevezetésének vagy kibocsátásának megakadályozása, mely szervezetek várhatóan kedvezőtlen hatással
lennének a Kárpátok biológiai sokféleségére, ökológiai rendszereire, élőhelyeire vagy fajaira, ezen belül a területén
megjelenő új, özönfajok előfordulásával kapcsolatos korai riasztásra.
2. Az egyes Részes Felek intézkedéseket hoznak országuk területén az 1. bekezdésben említett fajok bevezetésének vagy
kibocsátásának megakadályozása, és amennyiben szükséges, e fajok ellenőrzése és megszüntetése céljából.
14. cikkely
Kárpátok Védett Területeinek Hálózata 1. A Részes Felek támogatják és elősegítik az együttműködést a Kárpátok Védett Területeinek Hálózata keretében,
melyet a Részes Felek hoztak létre, és ösztönzik a védett területek vezetését, hogy vegyenek részt e hálózat keretében
meg valósuló együttműködésben.
2. A Részes Felek Konferenciája a területeket a Kárpátok Védett Területeinek Hálózata részeként ismeri el, és elfogadja
a hálózat hatáskörének leírását.
15. cikkely
A védett területeken kívül eső területek megőrzésének és fenntartható kezelésének elősegítése
1. Mindegyik Részes Fél intézkedéseket hoz saját területén a Kárpátok védett területein kívül eső területek
megőrzésének és fenntartható kezelésének előmozdítására.
2. Mindegyik Részes Fél elősegíti a koordinációt és az együttműködést valamennyi érintett érdekelt fél között
a megőrzés és fenntartható kezelés előmozdítására azokon a területeken, amelyek kívül esnek a Kárpátok védett
területein, különösen a jelenlegi védett területek és a Kárpátok biológiai és táji sokfélesége szempontjából jelentős
más területek és élőhelyek közötti összekapcsolódás javítása és biztosítása céljából.
16. cikkely
Határ menti területeken hozott intézkedésekkel kapcsolatos konzultáció, ezek összehangolása
és koordinálása
1. Mindegyik Részes Fél összehangolja és koordinálja a szomszédos Részes Féllel a Kárpátokban határ menti területen,
különösen országhatáron átnyúló védett területen hozott intézkedéseit, melyek célja az 1. cikkely 2. és
3. bekezdésében felsorolt célkitűzések teljesítése.
2. A Részes Felek együttműködnek a meglévő, országhatáron átnyúló kárpáti védett területeken és összehangolják
az alkalmazott kezelési célokat és intézkedéseket, és, amennyiben szükséges, ösztönzik a meglévő, országhatáron
átnyúló védett területek bővítését, illetve új, országhatáron átnyúló védett területek létesítését a Kárpátokban.
3. Amennyiben a veszélyeztetett fajok természetes élőhelye a Részes Felek közötti államhatár két oldalán helyezkedik el,
az ily módon érintett Részes Felek együttműködnek e fajok és azok természetes élőhelyei megőrzésének, és,
amennyiben szükséges, helyreállításának a biztosításában.
17. cikkely
Kezelési tervek kidolgozása és végrehajtása 1. Az egyes Részes Felek kezelési terveket dolgoznak ki és hajtanak végre a természetes és természetközeli élőhelyek
hosszútávú megőrzése, fenntartása és helyreállítása, folytonossága és összekapcsolódása és fenntartható használata,
a degradált élőhelyek helyreállítása, illetve a Kárpátokban honos növény- és állatfajok hosszútávú megőrzése és
fenntartható használatának biztosítása céljából.
2. A megosztott felelősség ösztönzése céljából az egyes Részes Felek elősegítik az intézmények, regionális és helyi
hatóságok és más érdekelt felek összehangolását és együttműködését, akik közvetlenül vesznek részt
az 1. bekezdésben említett kezelési tervek végrehajtásában.
18. cikkely
Kompatibilis megfigyelési és információs rendszerek 1. A Részes Felek együttműködnek a Kárpátokban lévő környezeti megfigyelési rendszereik harmonizálásában, amelyek
előmozdítják e Jegyzőkönyv céljainak a teljesítését.
2. A Részes Felek együttműködnek a Kárpátok biológiai és táji sokfélesége közös információs rendszerének
a kidolgozásában.
3. Az egyes Részes Felek együttműködnek, hogy biztosítsák az országos kutatási eredmények beépülését a közös
információs rendszerbe.
19. cikkely
Összehangolt tudományos kutatás és információcsere 1. Az egyes Részes Felek elősegítik a területükön, vagy a Részes Felek tudományos intézetei által végrehajtott
tudományos kutatás összehangolását, melyet a Kárpátok biológiai és táji sokféleségének megőrzése, helyreállítása és
fenntartható használata kapcsán végeztek.
2. A Részes Felek együttműködnek olyan kutatási programok, projektek támogatásában és harmonizálásában, amelyek
elősegítik e Jegyzőkönyv céljainak a teljesítését.
3. A Részes Felek elősegítik a tudományos intézetek közti együttműködést a Kárpátok biológiai és táji sokféleségének
megőrzése, helyreállítása és fenntartható használata terén, különösen a megfigyelési rendszerek harmonizálása,
az adatbázisok biztosítása és harmonizálása és a Kárpátokban folyó közös kutatási programok és projektek vállalása
terén.
4. A Részes Felek együttműködnek e Jegyzőkönyv céljaihoz kapcsolódó tudományos eredmények terjesztésében.
5. A Részes Felek támogatják a Kárpátok összehangolt regionális faj és élőhely nyilvántartását.
6. Az egyes Részes Felek információt és tapasztalatot cserélnek más Részes Felekkel az 1. cikkely 2. és 3. bekezdésében
felsorolt tevékenységekhez kapcsolódó módszerekről.
7. Az egyes Részes Felek információt cserélnek más Részes Felekkel a Kárpátok biológiai és táji sokféleségének
megőrzését, helyreállítását és fenntartható használatát célzó stratégiákról és politikákról.
20. cikkely
Közös programok és projektek
Az egyes Részes Felek igényeiknek és lehetőségeiknek meg fele lően vesznek részt az 1. cikkely 2. és 3. bekezdésében
felsorolt tevékenységekről szóló, a Kárpátokban zajló, a Részes Felek által közösen vállalt közös programokban és
projektekben.
IV. FEJEZET
VÉGREHAJTÁS, MEGFIGYELÉS ÉS ÉRTÉKELÉS 21. cikkely
Végrehajtás
1. Mindegyik Részes Fél megfelelő jogi és közigazgatási intézkedéseket tesz e Jegyzőkönyv rendelkezései
végrehajtásának biztosítására és ezen intézkedések eredményességének figyelemmel kísérésére.
2. Az egyes Részes Felek megvizsgálják e Jegyzőkönyv rendelkezései végrehajtásának pénzügyi támogatási lehetőségét.
3. A Részes Felek Konferenciája Stratégiai Akciótervet dolgoz ki és fogad el e Jegyzőkönyv végrehajtásáról.
22. cikkely
A biológiai és táji sokféleségre gyakorolt kedvezőtlen hatások megelőzése
1. A Részes Felek az elővigyázatosság és a megelőzés alapelveit alkalmazzák projektek és tevékenységek értékelésénél és
azok lehetséges közvetlen és közvetett, rövid és hosszútávú hatásainak a figye lembevételénél, beleértve azok
kumulatív hatását is, amelyek várhatóan kedvezőtlen hatást gyakorolnak a Kárpátok biológiai és táji sokféleségére.
E tekintetben a Részes Felek megfelelő értékelést készítenek az élőhelyekre és fajokra vonatkozó projektek, tervek és
tevékenységek potenciális kedvezőtlen hatásairól, ezen belül, az országhatáron túlnyúló hatásokról is.
2. Az egyes Részes Felek olyan feltételeket állapítanak meg, köztük kártérítési és kártalanítási szabályokat, melyek alapján
engedélyezhetők azon szakpolitkai döntések, projektek és tevékenységek, amelyek potenciálisan káros hatással
lehetnek a biológiai és táji sokféleségre.
23. cikkely
Hagyományos ismeretek és gyakorlatok
E Jegyzőkönyv végrehajtása során a Részes Felek intézkedéseket tesznek a hagyományos ismeretek, különösen
a hagyományos földhasználati módok, földi erőforrás gazdálkodási gyakorlatok, háziállatok helyi fajtái és helyi
termesztésű növényfajták megőrzésére, valamint a vadon növő növények fenntartható használatára.
24. cikkely
Oktatás, tájékoztatás és a tudatosság erősítése
1. A Részes Felek támogatják a nyilvánosság oktatását, tájékoztatását és tudatosságának erősítését e Jegyzőkönyv
céljaival, intézkedéseivel és végrehajtásával kapcsolatban.
2. A Részes Felek biztosítják a nyilvánosság hozzáférését e Jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos információhoz.
25. cikkely
Részes Felek találkozója 1. A Kárpátok Egyezmény Részes Feleinek Konferenciája egyben e Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójaként szolgál.
2. A Kárpátok Egyezmény azon Részes Felei, amelyek nem Részes Felei e Jegyzőkönyvnek, megfigyelőként vehetnek
részt a Részes Felek Konferenciáján, mely e Jegyzőkönyv részeseinek találkozójaként szolgál. Amikor a Részes Felek
Konferenciája e Jegyzőkönyv Részes Felei találkozójának szerepét tölti be, a Jegyzőkönyv alá tartozó határozatok
meghozatalában csak annak Részes Felei vehetnek részt.
3. Amikor a Részes Felek Konferenciája e Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójaként működik, a Részes Felek
Konferenciája vezetőségének bármely tagját, aki az Egyezmény egyik Részes Felét képviseli, amely azonban nem
Részes Fél e Jegyzőkönyvben, a Jegyzőkönyv Részes Felei által és közülük választott taggal kell helyettesíteni.
4. A Részes Felek Konferenciájára vonatkozó eljárási szabályok mutatis mutandis alkalmazandók a Részes Felek
találkozójára, kivéve, ha e Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójaként működő Részes Felek Konferenciája
egyhangúan másként dönt.
5. A Részes Felek Konferenciájának első találkozóját, amely e Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójaként szolgál,
a Titkárság hívja össze a Részes Felek Konferenciájának első olyan találkozójához kapcsolódóan, amelyre
a Jegyzőkönyv hatályba lépésének időpontját köve tően kerül sor. A Részes Felek Konferenciájának ezt követő rendes
találkozóira, melyek e Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozói lesznek, a Részes Felek Konferenciájának rendes
üléseihez kapcsolódóan kerül sor, kivéve, ha e Jegyzőkönyv Részes Feleinek találkozójaként szolgáló Részes Felek
Konferenciája ettől eltérően határoz.
6. E Jegyzőkönyv Részes Felei találkozójaként szolgáló Részes Felek Konferenciája, megbízatása keretében, meghozza
a Jegyzőkönyv hatékony végrehajtáshoz szükséges határozatokat. Ellátja e Jegyzőkönyv értelmében rábízott
feladatokat, éspedig:
a) Ajánlásokat tesz e Jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges bármely kérdésben;
b) Létrehozza e Jegyzőkönyv végrehajtásához szükségesnek tartott alárendelt testületeket;
c) Megfontol, és szükség szerint elfogad, minden olyan módosítást a Jegyzőkönyvben, amelyek e Jegyzőkönyv
végrehajtásához szükségesek; valamint
d) Gyakorolja mindazon egyéb funkciókat, amelyek e Jegyzőkönyv végrehajtásához szükségesek.
26. cikkely
A titkárság 1. A Kárpátok Egyezmény 15. cikkelye által létesített Titkárság tölti be e Jegyzőkönyv Titkárságának a szerepét.
2. A Kárpátok Egyezmény 15. cikkely 2. bekezdése a Titkárság feladatairól mutatis mutandis alkalmazandó
e Jegyzőkönyvre. 27. cikkely
Alárendelt testületek 1. A Kárpátok Egyezmény által, vagy annak keretében létesített bármely alárendelt testület betöltheti e Jegyzőkönyv
Részes Felei találkozójának szerepét, és szolgálhatja a Jegyzőkönyvet, és ebben az esetben a Részes Felek találkozója
határozza meg, hogy az adott testület milyen funkciókat gyakorolhat.
2. A Kárpátok Egyezmény azon Részes Felei, amelyek nem Részes Felei e Jegyzőkönyvnek, megfigyelőként vehetnek
részt ezen alárendelt testületek értekezletein. Amikor a Kárpátok Egyezmény egy alárendelt testülete e Jegyzőkönyv
alárendelt testületeként szerepel, a Jegyzőkönyv alá tartozó határozatok meghozatalában csak a Jegyzőkönyv Részes
Felei vehetnek részt.
3. Amikor a Kárpátok Egyezmény egy alárendelt testülete e Jegyzőkönyv ügyeivel kapcsolatos feladatokat lát el, az adott
alárendelt testület vezetőségének azon tagját, amely a Kárpátok Egyezmény olyan Részes Felét képviseli, amely nem
részese a Jegyzőkönyvnek, a Jegyzőkönyv Részes Felei által és közül választott taggal kell helyettesíteni.
28. cikkely
A kötelezettségek teljesítésének ellenőrzése 1. A Részes Felek rendszeresen beszámolnak a Részes Felek Konferenciájának e Jegyzőkönyvvel kapcsolatos
intézkedésekről és a megtett intézkedések eredményeiről. A Részes Felek Konferenciája meghatározza a benyújtandó
beszámolók gyakoriságát és formáját.
2. Megfigyelők tájékoztatást, illetve beszámolót nyújthatnak be e Jegyzőkönyv végrehajtásáról és rendelkezéseinek
teljesítéséről a Részes Felek Konferenciájának és/vagy a Kárpátok Egyezmény Végrehajtó Bizottságának
(a továb biak ban: „Végrehajtó Bizottság”).
3. A Végrehajtó Bizottság gyűjti, értékeli és elemzi e Jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos információkat, és
figyelemmel kíséri e Jegyzőkönyv rendelkezéseinek teljesítését a Részes Felek részéről.
4. A Végrehajtó Bizottság ajánlásokat tesz a Részes Felek Konferenciája felé a Jegyzőkönyv végrehajtására, és
a teljesítéséhez szükséges intézkedésekre.
5. A Részes Felek Konferenciája fogadja el vagy javasolja a szükséges intézkedéseket.
29. cikkely
A rendelkezések eredményességének értékelése 1. A Részes Felek rendszeresen megvizsgálják és értékelik e Jegyzőkönyv rendelkezéseinek az eredményességét.
A Részes Felek Konferenciája megvizsgálhatja megfelelő módosítások elfogadását a Jegyzőkönyvben, amennyiben
arra szükség van céljai teljesítéséhez.
2. A Részes Felek elősegítik a helyi hatóságok és más érdekelt felek részvételét az 1. bekezdés szerinti folyamatban.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 30. cikkely
A Kárpátok Egyezmény és a Jegyzőkönyv közti kapcsolatok
1. E Jegyzőkönyv képezi a Kárpátok Egyezmény Jegyzőkönyvét az Egyezmény 2. cikk 3. bekezdése és bármely más
vonatkozó cikke értelmében.
2. A Jegyzőkönyv a Letéteményesnél aláírásra nyitva áll 2008. június 19-től 2009. június 19-ig.
3. A Kárpátok Egyezmény 19., 20. cikkelyében, a 21. cikkely 2–4 bekezdéseiben, és 22. cikkelyében a hatálybalépésről,
módosításról, felmondásról és a vitás ügyek rendezéséről szóló rendelkezések mutatis mutandis alkalmazandók
e Jegyzőkönyvre. Csak a Kárpátok Egyezmény Részes Fele válhat e Jegyzőkönyv Részes Felévé.
31. cikkely
Fenntartások
E Jegyzőkönyvvel kapcsolatban nem lehet fenntartásokat tenni.
32. cikkely
Letéteményes
E Jegyzőkönyv letéteményese Ukrajna Kormánya.
Készült: Bukarestben, 2008. június 19-én, egy eredeti példányban, angol nyelven.
E Jegyzőkönyv eredeti példánya a Letéteményesnél kerül elhelyezésre, aki hitelesített másolatokat küld minden
Részes Fél számára.
ENNEK HITELÉÜL, az erre meg fele lően felhatalmazott alulírottak, a jelen Jegyzőkönyvet aláírták:
Cseh Köztársaság Kormánya részéről
Magyar Köztársaság Kormánya részéről
Lengyel Köztársaság Kormánya részéről
Románia Kormánya részéről
Szerbia Kormánya részéről
Szlovák Köztársaság Kormánya részéről
Ukrajna Kormánya részéről”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Jegyzőkönyv 30. cikkely 3. pontja alapján a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről
szóló, 2003. május 22-én Kijevben készült Keretegyezmény 21. cikkelye szerint meghatározott időpontban lép
hatályba.
(3) A Jegyzőkönyv, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a természetvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1098/2016. (III. 1.) Korm. határozata a Tokaji Borvidék Borászati Közösségi Infrastruktúra Program támogatásáról.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a Tokaji Borvidéken a Tokaji Borvidék Hegyközségi Tanácsa, mint kedvezményezett által borászati
közösségi infrastruktúra program kerüljön megvalósításra azzal a céllal, hogy a Tokaji Borvidéken lévő valamennyi
borászat borkészítési technológiai háttere közösségi alapon kialakításra, illetve javításra kerüljön, és ehhez
valamennyi tokaji borvidéki borászat egyenlő feltételekkel hozzáférhessen;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszterrel, valamint a földművelésügyi
miniszterrel együttműködésben gondoskodjon 3 milliárd forint költségvetési támogatás biztosításáról a  Tokaji
Borvidék Hegyközségi Tanácsa számára a Tokaji Borvidék Borászati Közösségi Infrastruktúra Program befogadó- és
a Programhoz kapcsolódó egyéb épületek létesítéséhez, a Programot kiszolgáló további infrastrukturális fejlesztések
megvalósításához, valamint a Közösségi Infrastruktúra Program lebonyolítási költségeinek fedezéséhez, és készítse
el a támogatás költségvetési átcsoportosításához szükséges előterjesztést a Kormány számára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 a Miniszterelnökséget vezető miniszterrel és a földművelésügyi miniszterrel együttműködésben
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2008. (HK 10.) HM HVKFH közleménye Egységes NATO Előírások elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasítás 7. §
(2) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörömnél fogva,
az MH Műveleti Szabványosítási és Doktrinális Bizottság
2008. május 15-i ülésén kialakított javaslata alapján a következő NATO dokumentumokra vonatkozó magyar elfogadó nyilatkozatot kiadom:
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detés után 3 hónap múlva (DOP+3m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detés után 3 hónap múlva (DOP+3m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihirdetés után 3 hónap múlva (DOP+3m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2009. január
hónap, a légierőnél. Tekintettel arra, hogy a STANAG 3374 (EDITION 6) –
AEtP-1(D) dokumentumot a NATO már kihirdette és így
hatályos, a 198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés 31. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Híradó és Informatikai Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2009. január 1.
– Végrehajtás módja: HM utasítás, melyet a témafele
lős dolgozzon ki és terjesszen fel aláírásra. V. STANAG 7051 CFR (EDITION 3) – MINIMUM
REQUIREMENTS FOR CFR OPERATIONS IN
SUPPORT OF HOME STATION AND DEPLOYED
OPERATIONS
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2009. január
hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 7051 (EDITION 3)
dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés 31. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az
alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Ellenőrzési Osztály
– Bevezetés időpontja: 2009. január 1.
– Végrehajtás módja: MH ÖHP parancsnoki intézke
dés. Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese


text:
452/2017. (XII. 27.) Korm. rendelete a gyógyszerek társadalombiztosítási támogatásba történő befogadásának, a befogadás és a támogatás mértéke megállapításának, valamint a támogatás megváltoztatásának részletes szabályairól.
A Kormány a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997.  évi LXXXIII.  törvény 83.  § (2)  bekezdés c)  pontjában és
(2j) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E  rendelet hatálya kiterjed a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő (a  továbbiakban: NEAK) hatáskörébe tartozó,
a forgalomba hozatalra engedélyezett és az Egészségbiztosítási Alapból (a továbbiakban: E. Alap) támogatott, illetve
támogatásra javasolt, a 2. § 10. pontja szerinti gyógyszerek és a 2. § 19. pontja szerinti tápszerek (a  továbbiakban
együtt: gyógyszer) támogatásba való befogadására, a  támogatás megállapítására, a  támogatás módjának és
mértékének meghatározására, valamint a  támogatás feltételeinek meghatározása céljából végzett értékelési,
döntés-előkészítő és döntéshozatali folyamatokra, az  ezekkel kapcsolatos szükséglet-, illetve technológiaértékelésre; a befogadás vagy a támogatás megváltoztatására.
(2) E  rendelet hatálya kiterjed mindazon természetes személyekre és szervezetekre, akik, illetve amelyek a  NEAK
hatáskörébe tartozó, az (1) bekezdésben meghatározott eljárást kezdeményezik, valamint akik, illetve amelyek részt
vesznek e feladatok ellátásában, a döntés-előkészítő és döntéshozatali folyamatokban.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. ATC-csoport: a  gyógyszereknek a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás,
valamint a  gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006.  évi XCVIII.  törvény (a  továbbiakban:
Gyftv.) 3. § 13. pontja szerinti osztályozása;
2. befogadott gyógyszer: olyan forgalomba hozatalra engedélyezett gyógyszer, amelyet a  NEAK végleges
döntésével társadalombiztosítási támogatásban részesít;
3. DDD: Defined Daily Dose, az  Egészségügyi Világszervezet által meghatározott, adott hatóanyagra jellemző
napi dózis;
4. DOT: Days of Treatment, a terápiás napok száma;
 5. egészségügyi technológia: az  egészségügyi ellátásban használatos gyógyszer, orvostechnikai eszköz,
diagnosztikus, terápiás, rehabilitációs eljárás, eljárássorozat, megelőzési, egészség-fejlesztési tevékenység;
 6. egészségügyi technológiaértékelés: az  egészségügyi technológiákat eredményesség, hatékonyság,
költséghatékonyság, gazdasági és társadalmi következmények szempontjából értékelő eljárások összessége;
 7. forgalomba hozatali engedély: a 8. pont szerinti hatóságok által kibocsátott hatósági határozat;
 8. forgalomba hozatalra engedélyezett gyógyszer: az  Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi
Intézet (a  továbbiakban: OGYÉI), valamint az  emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt
gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és
az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet alapján az  Európai Unió Bizottsága (a  továbbiakban: Bizottság) által forgalomba hozatalra
engedélyezett gyógyszer;
9. formai és tartalmi ellenőrzés: a  kérelmezőtől beérkezett kérelem formai és tartalmi ellenőrzése, értékelése,
melyet valamennyi gyógyszer befogadási kérelem esetén el kell végezni;
10. gyógyszer: az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények
módosításáról szóló 2005.  évi XCV.  törvény (a  továbbiakban: Gytv.) 1.  § 1.  pontja szerinti anyag, keverék,
illetve készítmény;
11. gyógyszerforma: az  emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerek forgalomba hozataláról szóló 52/2005. (XI. 18.)
EüM rendelet (a továbbiakban: Tfr.) 2. § (1) bekezdés 3. pontjában meghatározott fogalom;
12. hatóanyag: a Gytv. 1. § 38. pontjában meghatározott fogalom;
13. kiszerelés: az OGYÉI, illetve a Bizottság által forgalomba hozatalra engedélyezett, egy nyilvántartási számmal
meghatározott csomagolási egység;
14. különkeretes gyógyszer: a Gyftv. 3. § 3. pontja szerinti gyógyszer;
15. napi terápiás költség:
a) forgalomba hozatalra engedélyezett gyógyszer esetében: a  bruttó fogyasztói árból a  DDD alapján
számított napi terápiás költség, azonos hatóanyag esetén ha a DDD nem definiálható, az egységnyi
hatóanyagra jutó bruttó fogyasztói árat jelenti,
b) védőoltások esetén: az alapvédettséget biztosító dózis összesített bruttó fogyasztói ára,
c) tápszerek esetén
ca) csecsemőtápszer esetén: 1 liter tápszer ára,
cb) enterális tápszer esetén: 1000 kcal átlagára,
cc) PKU tápszer esetén: 100 gramm fehérje egyenérték bruttó fogyasztói ára tápszer
formánként (por, iható, instant),
cd) ritka anyagcsere-betegségek gyógyítására szolgáló tápszer esetén: azonos betegség
kezelésére szolgáló tápszer napi szükségletnek megfelelő fehérje egyenérték;
16. napi terápiás költség átlaga: a napi terápiás költségekből számított átlag;
17. napi terápiás költséghez rendelt támogatási érték: a napi terápiás költség átlagához rendelt támogatási érték
forintban meghatározott összege;
18. referencia érték: a referencia árhoz vagy referencia készítmény árához tartozó bruttó támogatási összeg;
19. tápszer: olyan különleges táplálkozási igényt kielégítő élelmiszer, amelyet az  anyatej-helyettesítő és
az  anyatej-kiegészítő tápszerekről szóló, valamint a  speciális gyógyászati célra szánt tápszerekről szóló
jogszabály meghatároz.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl e  rendelet alkalmazása során a  Gyftv.-ben, a  kötelező egészségbiztosítás
ellátásairól szóló 1997.  évi LXXXIII.  törvényben és a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997.  évi
LXXXIII.  törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendeletben foglalt fogalom-meghatározásokat kell
figyelembe venni.
II. FEJEZET
A TÖRZSKÖNYVEZETT GYÓGYSZEREK ÉS A KÜLÖNLEGES TÁPLÁLKOZÁSI IGÉNYT KIELÉGÍTŐ TÁPSZEREK
TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI TÁMOGATÁSBA VALÓ BEFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ ELJÁRÁS SZABÁLYAI
3. Alapelvek 3. § A gyógyszerek E. Alapból történő támogatásáról és a  támogatási feltételek meghatározásáról szóló döntés és
a döntés-előkészítés során a következő egészségpolitikai alapelveket kell érvényesíteni:
a) szakmai megalapozottság: tudományos bizonyítékokon alapuló döntéshozás, a  kérelem szakmai
szempontból már kiértékelt, nyilvántartásba vett, erre felhatalmazott szervezetek által biztonságosnak és
hatásosnak minősített gyógyszerre vonatkozik;
b) költségvetési keretek figyelembevétele, finanszírozhatóság: a  gyógyszerek befogadási döntéseinél figyelembe
kell venni a  központi költségvetésről szóló törvényben az  E. Alapra meghatározott költségvetési keretet;
biztosítani kell, hogy a  gyógyszerek befogadásának költségvetési hatásai hosszú távon tervezhetőek,
kiszámíthatóak, finanszírozhatóak legyenek;
c) átláthatóság, ellenőrizhetőség: a jogszabályban előírt eljárásrend alkalmazása, amelytől az eljárás során eltérni
nem lehet; az  egyes döntési fázisokban részt vevő szereplők hatáskörének tisztán elkülönülő, egymáshoz
kapcsolódó rendszere, az  értékelésre kerülő információk, adatok értelmezésének, illetve a  döntéshozatal
előre rögzített szabályainak, kritériumainak egyértelműsége; a  döntéshozatal alapjának, az  értékelésnek és
a döntés indokolásának bemutatása;
d) kiszámíthatóság: a  befogadásról való döntéshozatal és a  felülvizsgálat követhető időbeli ütemezéssel kell,
hogy rendelkezzen, a meghozott döntések egyértelműen jelölik meg a támogatás, befogadás mértékét;
e) nyilvánosság: a  döntések indokolása és a  döntések megalapozására szolgáló információk nyilvánosak,
hozzáférhetőek, a nyilvánosságra hozatal módját, tartalmát, időbeliségét jogszabály határozza meg;
f ) az  érdekviszonyok átláthatósága: a  döntéshozatalban és véleményalakításban részt vevő személyek,
intézmények különböző, a  döntéshozatal tárgyával kapcsolatos érdekeinek megismerhetősége,
nyilvánossága, illetve bemutatása;
g) szükséglet alapú megközelítés: az  értékelésnél és a  döntésnél figyelembe kell venni, illetve elemezni kell
az egészségi probléma jellegét, a betegcsoport jellemzőit, számát, megoszlását, a betegség súlyosságát;
h) költséghatékonyság: a befogadási döntéseket a költséghatékonyság figyelembevétele alapján kell meghozni;
a támogatási szabályok, támogatási egységek, feltételek meghatározásával ösztönözni kell a költséghatékony
egészségügyi ellátás gyakorlati megvalósítását.
4. A kérelemre induló eljárásokra vonatkozó szabályok 4. § Egyszerűsített eljárásrend alkalmazandó, amikor a kérelem
a) már támogatott hatóanyagot tartalmazó gyógyszerrel egyenértékű készítmény
aa) új kiszerelésére,
ab) új hatáserősségére,
ac) új gyógyszerformájára és azonos beviteli formájára,
ad) új generikumára, márkanevű készítményére,
ae) új csomagolására,
b) tápszer vagy forgalomba hozatalra engedélyezett, a  Szabványos Vényminta Gyűjteményben vagy
a Gyógyszerkönyvben is szereplő gyógyszer támogatására,
c) a  törzskönyvezett gyógyszerek és a különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási
támogatásba való befogadásának szempontjairól és a  befogadás vagy a  támogatás megváltoztatásáról
32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelet (a  továbbiakban: ESZCSM rendelet) 14.  § (1)  bekezdés g) és h)  pontja
szerinti kombinációra,
d) már támogatott – a Tfr. 2.  § (2)  bekezdés 14.  pontja szerinti – biológiai gyógyszer valamely hatóanyagával
azonos vagy hasonló hatóanyagot tartalmazó, a Tfr. 2. § (2) bekezdés 15. pontja szerinti generikumnak nem
minősülő hasonló biológiai gyógyszerre,
e) kedvezményezetti státusz megítélésére is
érkezett. 5. § (1) Normál eljárásrendet kell alkalmazni, amikor a kérelem
a) új gyógyszerformára és új beviteli formára,
b) új indikációra,
c) új hatóanyagra,
d) új kombinációra, ha az összetételben szereplő valamely hatóanyag nem támogatott,
e) áremelésre,
f ) támogatási kategória változására,
g) a 4. §-ban foglaltak kivételével már támogatott hatóanyag új gyógyszerére,
h) jelentős terápiás előnnyel rendelkező készítményre, magasabb áron történő befogadásra és a  támogatás
megállapítására
érkezett. (2) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelmek esetén a  kérelemhez benyújtott egészségügyi technológiaértékelés a  formai és
tartalmi ellenőrzést követő, szükség esetén az  OGYÉI által végzett további technológiaértékelés, mellyel igazolni
lehet a technológia megfelelőségét.
6. § (1) A  NEAK főigazgatója a  forgalomba hozatalra engedélyezett gyógyszerek E. Alapból történő támogatásával, illetve
a támogatás megváltoztatásával vagy megszüntetésével kapcsolatos feladatok ellátására – a normál eljárásrendbe
tartozó kérelmekkel kapcsolatos javaslatok előkészítése érdekében – Egészségügyi Technológia-értékelő Bizottságot
hoz létre.
(2) A  NEAK az  egyes gyógyszerek társadalombiztosítási támogatásba való befogadásáról és a  támogatás mértékéről,
alapjáról normál eljárás esetén az  OGYÉI és az  egészségügyi szakmai kollégium szakvéleményének kikérését
követően dönt.
7. § Ha a  kérelmezett gyógyszer támogatásba történő befogadása vagy a  támogatásba már befogadott gyógyszer
támogatási feltételeinek módosítása jogszabály módosítását igényli, a NEAK az érintett gyógyszerekkel kapcsolatos
javaslatát minden naptári negyedév első munkanapjáig megküldi az  egészségbiztosításért felelős miniszternek.
A NEAK javaslatának figyelembevételével, a  javaslat megérkezését követő 30 napon belül az egészségbiztosításért
felelős miniszter által kijelölt 2 fő, az  államháztartásért felelős miniszter által kijelölt 1 fő, a  NEAK főigazgatója
által kijelölt 2 fő, valamint az  OGYÉI főigazgatója által kijelölt 2 fő szakértőből álló bizottság javaslatot tesz
az egészségbiztosításért felelős miniszter számára az érintett gyógyszerek támogatásával kapcsolatos feltételekre.
8. § (1) A NEAK-hoz
a) a  gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja a  gyógyszerek árához nyújtható támogatás
megállapítása, a  kedvezményezetti státusz megítélése és a  támogatás mértékének módosítása iránti
kérelmét az ESZCSM rendelet 6/a. számú mellékletében,
b) a  gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja a  Gyftv. 29.  § (4)  bekezdése szerinti bejelentését
az ESZCSM rendelet 6/b. számú mellékletében,
c) a  tápszer forgalmazója – az  OGYÉI-nél a  bejelentést megtevő jogi személy – a  tápszerek árához nyújtható
támogatás megállapítása, a  támogatás mértékének módosítása iránti kérelmét az  ESZCSM rendelet
7/a. számú mellékletében,
d) a  tápszer forgalmazója – az  OGYÉI-nél a  bejelentést megtevő jogi személy – a  változás bejelentése iránti
kérelmét az ESZCSM rendelet 7/b. számú mellékletében
meghatározott formanyomtatványon vagy elektronikus űrlapon nyújtja be.
 (2) Nem elektronikus kapcsolattartás keretében benyújtott kérelem esetén a  kapcsolattartás módjától függetlenül
a mellékletekben meghatározott adatokat elektronikus adathordozón kell benyújtani.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez másolatban csatolni kell
a) az eljáró személy részére adott írásbeli meghatalmazást, ha nem a cégjegyzésre jogosult képviselő jár el,
b) az  eljáró személy, szerv részére adott írásbeli meghatalmazást, ha nem a  forgalomba hozatali engedély
jogosultja nyújtja be a kérelmet,
c) az  ESZCSM rendeletben meghatározott igazgatási-szolgáltatási díj befizetéséről, illetve átutalásáról szóló
igazolást.
 (4) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez – ha az kedvezményezetti státusz megítélésére is irányul – csatolni kell a Gyftv.
31/C. § (2) bekezdése szerinti nyilatkozatot.
 (5) Az (1) bekezdés szerinti kérelem benyújtásakor igazolnia kell
a) a  gyógyszer forgalomba hozatali engedély jogosultjának az  adott gyógyszer forgalomba hozatali
engedélyének meglétét,
b) a tápszer forgalmazójának az OGYÉI igazolásának meglétét a tápszer bejelentéséről.
5. A hivatalból induló eljárásokra vonatkozó szabályok 9. § A NEAK a Gyftv. 23. § (7) bekezdés a) pontja szerinti hivatalbóli eljárást folytat le azon készítmények támogatásának
felülvizsgálatára, melyek
a) azon terápiás területek közfinanszírozásban részesülő gyógyszerei, melyekre az  egyes főbb
betegségcsoportok finanszírozási eljárásrendjének szerkesztése és szakmai egyeztetése lefolytatásának
egységes szabályairól szóló 13/2009. (IV. 22.) EüM rendelet [a továbbiakban: 13/2009. (IV. 22.) EüM rendelet]
alapján finanszírozási eljárásrend készül, vagy
b) szerepelnek már kihirdetett finanszírozási eljárásrendben, de a  finanszírozási eljárásrend kihirdetése óta
eltelt három év és a  finanszírozási eljárásrend felülvizsgálatra kerül a  13/2009. (IV. 22.) EüM rendelet 6.  §
(1) bekezdése alapján.
10. § (1) A NEAK a 9. § a) pontja szerinti hivatalbóli eljárást köteles megindítani azon terápiás területek közfinanszírozásban
részesülő gyógyszereire, melyek a 13/2009. (IV. 22.) EüM rendelet szerinti, a finanszírozási eljárásrendre vonatkozó
munkatervben közzétételre kerültek.
(2) A NEAK az (1) bekezdés szerinti eljárás megindítását megelőzően, a 13/2009. (IV. 22.) EüM rendelet szerint a terápiás
területeket tartalmazó munkaterv közzétételét követő 10 napon belül közzéteszi a  honlapján a  felülvizsgálat
tárgyát képező terápiás területeket és az ezekhez tartozó készítményeket, valamint a felülvizsgálat megindításának
időpontját.
(3) A  NEAK a  közfinanszírozás alapjául elfogadott elvárt ár kialakítása során az  eljárás megindítását megelőzően
kikéri az OGYÉI és az egészségügyi szakmai kollégium véleményét, és a  (2) bekezdés szerinti időponttól számított
90 napon belül meghatározza a közfinanszírozás alapjául elfogadott elvárt árakat.
(4) A  NEAK a  honlapján is értesíti a  felülvizsgált gyógyszerek forgalomba hozatali engedélyének jogosultjait arról,
hogy hivatalból eljárást indított a Gyftv. 23. § (7) bekezdés a) pontja alapján az adott készítmények támogatásának
felülvizsgálata érdekében.
(5) Az  általános közigazgatási rendtartásról szóló törvényben meghatározottakon túl az  eljárás megindításáról szóló
értesítés tartalmazza
a) a felülvizsgálatra kerülő terápiás területek megjelölését,
b) az a) pont szerinti csoportokba tartozó gyógyszereket, azok társadalombiztosítási támogatási termék kódját,
az eljárás kezdőnapján érvényes közfinanszírozás alapjául elfogadott árát, napi terápiás költségét,
c) azon költséghatékonyságra vonatkozó feltételeket, szempontokat, melyek alapján a  NEAK – az  OGYÉI és
az Országos Gyógyszerterápiás Tanács (a továbbiakban: OGYTT) bevonásával – meghatározta a felülvizsgálati
eljárás során a b) pont szerinti gyógyszerekre vonatkozó közfinanszírozás alapjául elfogadott elvárt árakat, és
az azokhoz kapcsolódó finanszírozási feltételeket,
d) a gyógyszerekre vonatkozó közfinanszírozás alapjául elfogadott elvárt árakat,
e) felhívást arra vonatkozóan, hogy az ügyfelek a d) pont szerinti közfinanszírozás alapjául elfogadott elvárt árra
vonatkozóan az eljárás megindítását követő 30 napon belül észrevételeket tehetnek.
 (6) Az  (5)  bekezdés e)  pontja szerinti határidőt követő 10. napon a  NEAK a  honlapján közzéteszi a  végleges
közfinanszírozás alapjául elfogadott elvárt árakat, és
a) felhívja az  ügyfeleket árcsökkentési ajánlat megtételének lehetőségére, valamint arra, hogy a  forgalomba
hozatali engedélyek jogosultjai annak tudatában teszik árcsökkentési ajánlatukat, hogy az a többi forgalmazó
árajánlatától függetlenül a c) pont szerinti finanszírozási kezdőnaptól érvényes lesz,
b) megjelöli az árcsökkentési ajánlat beadásának (7) bekezdés szerinti határidejét,
c) megjelöli a tervezett finanszírozási kezdőnapot.
(7) Ha a  forgalomba hozatali engedély jogosultjai a  (4)  bekezdés szerint megindított eljárás során árcsökkentési
ajánlattal kívánnak élni, azt a  NEAK által megjelölt határidőben tehetik meg, azzal, hogy az  árcsökkentésre
megszabott határidőt úgy kell meghatározni, hogy a  (6)  bekezdés szerinti értesítés és az  árcsökkentési ajánlat
beadására nyitva álló határidő utolsó napja között el kell telnie 30 napnak.
(8) A  felülvizsgálat alapján a  támogatásból kizárásra kerülnek azon gyógyszerek, amelyeknek költséghatékonysági
mutatói kedvezőtlenebbek az  azonos szintű finanszírozási feltételek alapján finanszírozott többi készítményhez
képest, és a forgalomba hozatali engedély jogosultja nem csökkentette a készítmény árát a közfinanszírozás alapjául
elfogadott elvárt árra.
(9) A  (7)  bekezdés szerinti határidő lejártát követő nyolc napon belül a  NEAK a  honlapján – határozatai alapján  –
közzéteszi az  árcsökkentéseket, és megjelöli azokat a  gyógyszereket, amelyek a  Gyftv. 31.  § (1)  bekezdés b)–c) és
e) pontja alapján a támogatásból kizárásra kerülnek.
(10) A (2)–(9) bekezdés szerinti eljárás lefolytatása nem érinti a 14. § szerinti eljárás menetét.
 (11) A 9. § b) pontja szerinti esetben a (2)–(10) bekezdés szerinti eljárást kell alkalmazni.
11. § (1) A 10. §-ban foglalt felülvizsgálati eljárás során a közfinanszírozás alapjául elfogadott elvárt ár megjelölésekor a fix
csoportba tartozó termék esetén elvárt referencia ár is megadható.
(2) Az  OGYÉI az  adott termék költséghatékonyságának vizsgálatakor vizsgálja a  termék költséghatékonyságát
a  terápiás területen található többi termék költséghatékonyságával összevetve, és figyelembe veszi a  termék
gyógyszertámogatás kiadásaira gyakorolt nettó hatását is.
6. Támogatási szabályok 12. § (1) A százalékos mértékű támogatás [Gyftv. 28. § (1) bekezdés a) pontja] alapja a NEAK által a közfinanszírozás alapjául
elfogadott – általános forgalmi adóval megnövelt (bruttó) – fogyasztói ár (a továbbiakban: közfinanszírozás alapjául
elfogadott ár).
(2) A  százalékos támogatás mértéke az  ESZCSM rendelet 4.  § (1)  bekezdése szerint ATC-csoportonként kategorizált
gyógyszerek közfinanszírozás alapjául elfogadott ára az  ESZCSM rendelet 1. számú melléklete szerint részletezett
maximálisan adható százalékos támogatási kulcs alapján számított
a) 80, 55, 25, 0%-ának,
b) – az emelt támogatási kategóriába tartozó gyógyszerek esetében – 90, 70, 50%-ának
megfelelő összeg.
(3) A kiemelt támogatási kategóriába tartozó gyógyszerek esetében a támogatás összege – a (4) bekezdésben foglaltak
kivételével – a közfinanszírozás alapjául elfogadott ár és 300 forint térítési díj különbözetének megfelelő összeg.
(4) A  13–16.  § szerinti, fix összegű támogatási módszerrel finanszírozott kiemelt támogatási kategóriába tartozó
gyógyszerek esetében a támogatás összegére a 13. § (5)–(8) bekezdése és a 14. § (4) bekezdése irányadó azzal, hogy
a) hatóanyag alapú fix csoportba tartozó készítmények esetén a  referenciakészítmény, valamint
a  referenciaárnál alacsonyabb napi terápiás költségű készítmény a  (3)  bekezdés szerinti összegű
támogatásban részesül,
b) terápiás fix csoportba tartozó készítmények esetén a  referenciaárhoz nyújtott támogatás, valamint
a  referenciaárnál alacsonyabb napi terápiás költségű készítmények támogatása megegyezik a  (3)  bekezdés
szerinti összeggel.
(5) A  különkeretes, valamint a  tételes elszámolásba besorolt hatóanyagot tartalmazó gyógyszerek esetében
a százalékos támogatás mértéke a közbeszerzési eljárás során meghatározásra kerülő támogatás alapjául elfogadott
ár 100%-a.
13. § (1) Hatóanyag alapú fix összegű támogatás [Gyftv. 28.  § (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontja] esetén az  adott
termékcsoportban meghatározott fix összegű támogatás alapja a  referencia készítménynek – a  referencia státusz
megszerzéskori – közfinanszírozás alapjául elfogadott ára.
(2) Hatóanyag alapú fix csoportba vonhatóak az azonos hatóanyagú, azonos alkalmazási módú, azonos hatáserősségű
és hatástartamú gyógyszerek. Hatóanyag alapú fix csoport képezhető minden olyan esetben, amikor
a) a fenti feltételeknek megfelelő legalább két egyenértékű készítmény van,
b) a (9) bekezdésben foglaltak alapján referenciakészítményi státuszt megszerző gyógyszer nem a legmagasabb
napi terápiás költségű termék, és
c) az  utolsó alkalommal meghatározott referencia ár közzétételét megelőző hat hónapot vizsgálva az  adott
csoport – ideértve a  csoportba tartozó, de az  időszak alatt támogatásból kizárt, illetve a  nyilvántartásból
törölt gyógyszerek forgalmát is – féléves
ca) összforgalmi részesedése minden támogatási jogcímet figyelembe véve a 250 000 DOT-ot, vagy
cb) támogatás kiáramlása minden támogatási jogcímet figyelembe véve a 100 000 000 forintot
meghaladja.
 (3) A (2) bekezdés alkalmazásában azonos hatástartamúnak minősül a referenciakészítmény hatástartamánál – az adott
gyógyszer alkalmazási előírásában szereplő átlagos hatástartamot tekintve – a 100%-ot el nem érő eltérés is.
 (4) A  támogatás fix összege a  hatóanyag alapú fix csoportban a  (2)  bekezdés szerinti gyógyszerek közül azon
gyógyszerek árai, forgalmi részesedései alapján kerül meghatározásra, melyeknek egyenértékűségét az  illetékes
hatóság megállapította. A támogatás összege az (5) bekezdés alapján kerül kiszámításra. A meglevő fix csoportoktól
eltérő hatáserősségű, azonos alkalmazási módú készítmény a  hatáserősségben legközelebb álló fix csoport
referencia értékének napi terápiás költségre eső támogatását kapja.
(5) A referencia készítmény ATC-csoport besorolása alapján az ESZCSM rendelet 1. számú melléklete szerinti, az adott
hatóanyagot tartalmazó ATC-csoportra megállapított százalékos támogatásban részesül. A  referencia készítmény
– referencia státusz megszerzésekori – közfinanszírozás alapjául elfogadott ára az adott csoportban a referencia ár.
A referencia árnál alacsonyabb napi terápiás költségű gyógyszerek támogatásának mértéke megegyezik a referencia
árhoz nyújtott százalékos támogatás mértékével.
(6) A  14.  § szerinti eljárás során képzett támogatási csoportba tartozó, a  referencia árnál magasabb napi terápiás
költségű gyógyszerek támogatása a referencia árhoz nyújtott támogatás fix összege.
(7) A  15.  § szerinti eljárás során képzett támogatási csoportba tartozó, a  referenciagyógyszer napi terápiás költségét
legfeljebb 15%-kal meghaladó napi terápiás költségű gyógyszer támogatása a referencia árhoz nyújtott támogatás
fix összege.
(8) A 15. § szerinti eljárás során meghatározott, napi terápiás költségük alapján preferált referencia ársávba nem tartozó
készítmények társadalombiztosítási támogatásának számítása a támogatási kategória változatlanul hagyása mellett
a  12.  § szerinti számítási módszerrel, de a  referencia-gyógyszer árához nyújtott támogatás összegénél 15%-kal
alacsonyabb támogatási összeg alkalmazásával kerül megállapításra.
(9) A referencia készítmény az a meghatározott fix támogatási csoportba tartozó gyógyszer,
a) amely nem áll nyilvántartásból való törlés alatt,
b) amelynek egyenértékűségét az illetékes hatóság megállapította,
c) amelynek az  adott csoportba tartozó gyógyszerek közül a  bruttó fogyasztói áron számolt napi terápiás
költsége a  legalacsonyabb, illetve ennek megállapíthatósága hiányában az  egységnyi hatóanyagra
vonatkoztatva legalacsonyabb bruttó fogyasztói árú,
d) amelynek a kiszerelési formája a támogatás alapját képező indikációt tekintve nem haladja meg az érvényes
alkalmazási előírásában meghatározott egy havi terápiához szükséges, a  maximális dózissal számolt
mennyiséget vagy ahhoz legközelebb álló csomagolási egységet, kivéve azon csoportok esetében, ahol
az  egy havi terápiához szükséges mennyiséget meghaladó csomagolási egységek DOT-ban mért forgalma
meghaladja a csoport DOT forgalmának 60%-át, és
e) amelynek a  csoporton belüli forgalmi részesedése a  14.  § (4)  bekezdése és a  15.  § (2)  bekezdése szerint
megindult fixesítési eljárás kezdőnapját megelőző hét hónapon belül – ide nem értve a  fixesítési eljárás
kezdőnapját közvetlenül megelőző hónapot – a DOT tekintetében legalább két hónapban a 3%-ot, a 15. §
szerinti eljárásban az 5%-ot elérte.
(10) A referencia készítmény vagy a referencia ár meghatározásánál, illetve a forgalmi részesedés megállapításánál nem
kerülnek beszámításra a  nem egyenértékű, illetve a  nyilvántartásból törölt készítmények. Ha ezen készítmények
napi terápiás költsége a  referencia készítmény napi terápiás költségénél magasabb, a  referencia készítmény
napi terápiás költségéhez rendelt támogatási összeg kerül megállapításra, ellenkező esetben ezen készítmények
a referencia készítmény támogatásának százalékos mértékét kapják.
(11) Ha a  referencia készítmény forgalomba hozatali engedélyének jogosultja a  megrendeléseket bizonyítottan, egy
hónapon keresztül nem tudja teljesíteni, a  NEAK a  készítményt a  társadalombiztosítási támogatásból kizárja,
és az  adott készítmény a  következő referencia ár meghatározását követő kilenc hónapban nem részesíthető
társadalombiztosítási támogatásban.
(12) A  NEAK a  számításokhoz szükséges közforgalmú gyógyszertári forgalmi adatokat és DOT forgalmi részesedéseket
készítményenkénti és támogatási jogcímenkénti, valamint fix csoportonkénti bontásban a tárgyhót követő 2. hónap
15. napjáig a honlapján közzéteszi.
14. § (1) A  Gyftv. 28.  § (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja szerint terápiás fix elven működő támogatás állapítható meg
az  egyes, meghatározott betegségek, kórképek kezelésére egyaránt alkalmas termékek körére, ha négyszintű
ötjegyű ATC-csoportban azonos terápiás célra szolgálnak és amely termékeknek van azonos indikációja.
(2) A terápiás fix elven működő támogatás számítási módszereit az ESZCSM rendelet 5. számú melléklete tartalmazza.
 (3) Az  azonos betegségre vagy betegségcsoportra alkalmazandó gyógyszerek esetében a  következők szerint
képezhetők alcsoportok:
a) alkalmazási mód,
b) eltérő hatáserősségek,
c) hatástartam,
d) az életminőséget megközelítőleg azonos módon befolyásoló gyógyszerek,
e) bizonyított klinikai előny,
f ) közel azonos mellékhatás profil
alapján.
(4) A terápiás fix elven működő támogatás számítása a következők szerint történik:
a) az  ESZCSM rendelet 5. számú melléklet 1.1.  pont a)  alpontja alapján meghatározott napi terápiás költség
átlagával egyenlő vagy alacsonyabb napi terápiás költségű gyógyszerek a  csoportra jellemző százalékos
támogatást kapják,
b) a  15.  § szerinti eljárás során és a  15.  § szerinti eljárás során kiemelt és emelt támogatási kategóriában
az  ESZCSM rendelet 5. számú melléklet 1.1.  pont a)  alpontja alapján meghatározott napi terápiás költség
átlagánál magasabb napi terápiás költségű készítmények az adott csoport átlagos napi terápiás költségéhez
rendelt támogatási értéke alapján meghatározott összeget kapják támogatás értékéül a következők szerint:
támogatási érték = napi terápiás költségéhez rendelt támogatási érték x adott kiszerelés DOT értéke,
c) a  b)  pontban foglaltakon túl a  16.  § szerinti eljárás során az  ESZCSM rendelet 5. számú melléklet 1.1.  pont
a) alpontja alapján meghatározott napi terápiás költség átlagánál legfeljebb 15%-kal magasabb napi terápiás
költségű készítmények az adott csoport átlagos napi terápiás költségéhez rendelt támogatási értéke alapján
meghatározott összeget kapják támogatás értékéül a  következők szerint: támogatási érték = napi terápiás
költségéhez rendelt támogatási érték x adott kiszerelés DOT értéke,
d) a  16.  § szerinti eljárás során kialakított, napi terápiás költségük alapján preferált referencia ársávba nem
tartozó készítmények társadalombiztosítási támogatása a  támogatási kategória változatlanul hagyása
mellett az  ESZCSM rendelet 5. számú melléklete szerinti számítási módszerrel, de az  ESZCSM rendelet
5. számú melléklet 1.1. pont a) alpontja alapján meghatározott napi terápiás költség átlagával egyenlő napi
terápiás költségű gyógyszerekhez nyújtott támogatás összegénél 15%-kal alacsonyabb támogatási összeg
alkalmazásával kerül megállapításra.
(5) A terápiás fix elven működő támogatási csoportokra vonatkozóan a NEAK a számításokhoz szükséges közforgalmú
gyógyszertári forgalmi adatokat és DOT forgalmi részesedéseket készítményenkénti és támogatási jogcímenkénti,
valamint fix csoportonkénti bontásban a  tárgyhót követő 2. hónap 15. napjáig, a  számítás módját, valamint
az alcsoportképzés pontos feltételeit minden naptári negyedév 1. napján a honlapján közzéteszi.
(6) A  terápiás fix elven működő támogatási csoportokban alkalmazható a  csoport árarányainak figyelembevételével
képzett indexszámmal történő korrekció a  különböző hatáserősségű és kiszerelésű készítmények támogatásának
kiszámításakor. Az indexszámok terápiás csoportonként kerülnek meghatározásra.
15. § (1) A  hatóanyag alapú és a  terápiás fix csoportok képzése a  Gyftv. 24.  § (2)  bekezdésében foglaltak alapján
folyamatosan történik. A  NEAK az  érvényes referencia árakat és készítményeket, valamint az  adott fix csoportban
szereplő készítmények érvényes árát és támogatását a honlapján közzéteszi.
(2) Azon hatóanyag alapú fix csoportok esetén, amelyek az  első fixesítési eljárást követően bármilyen jogcímen
legalább 3 alkalommal már kialakításra kerültek, a fix csoportok képzésére a 16. § szerint félévente kerül sor.
(3) Azon terápiás fix csoportok esetén, amelyek az  első fixesítési eljárást követően legalább 3 alkalommal már
kialakításra kerültek, a fix csoportok képzésére a 16. § szerint félévente kerül sor.
(4) A NEAK a (2) és a (3) bekezdésben foglaltakon túl minden más esetben – a (6)–(8) bekezdésben foglaltak alapján –
minden naptári negyedévben kialakítja az adott fix csoportot.
(5) A  (4)  bekezdésben foglalt fix csoport kialakításának keretében a  NEAK minden naptári negyedév első napját
megelőző második hónap 1. napján értesíti az  adott fix csoportban lévő termékek forgalomba hozatali
engedélyének jogosultját, forgalmazóját, hogy hivatalból eljárást indított, és felhívja az  ügyfeleket, hogy ha
az  (1)  bekezdés szerint közzétett árhoz képest árváltoztatással kívánnak élni, akkor azt minden naptári negyedév
első napját megelőző második hónap 20. napjáig van lehetőségük a NEAK honlapján működtetett nyilvántartásba
felvezetni. A  megtett árajánlatok az  árváltoztatásra nyitva álló határidő lejártát követő első munkanapon válnak
nyilvánossá. Ezt követően a  NEAK öt munkanapon belül a  honlapján közzéteszi a  referencia készítményt – ha
a 13. § (9) bekezdés e) pontja szerinti forgalmi részesedést elérő több készítményre azonos napi terápiás költséget
határoznak meg a  forgalomba hozatali engedélyek jogosultjai, akkor valamennyi azonos napi terápiás költségű
készítmény referencia termék lesz –, annak támogatását, valamint a csoportban lévő valamennyi további gyógyszer
közfinanszírozás alapjául elfogadott árához nyújtott fix összegű támogatásának összegét.
(6) Ha az  (5)  bekezdésben foglalt eljárás keretében valamely, az  adott fix csoportba tartozó termék a  Gyftv. 31.  §
(1)  bekezdés h) és i)  pontja alapján kizárásra kerülne, ezen gyógyszerek forgalomba hozatali engedélyének
jogosultja, forgalmazója a naptári negyedév első napját megelőző hónap 10. napjáig további árcsökkentéssel élhet
a  kizárás elkerülése érdekében azzal, hogy ezen árcsökkentési ajánlat a  referencia készítmény státuszát, illetve
a referencia árat nem befolyásolja.
(7) A (6) bekezdésben foglaltakat követően a NEAK – határozataiban – meghatározza a referencia készítményt, annak
támogatását, a csoportban lévő valamennyi további gyógyszer közfinanszírozás alapjául elfogadott árához nyújtott
fix összegű támogatás mértékét és ezen adatokat ismételten közzéteszi a honlapján.
(8) Fix támogatási csoportba vonható gyógyszer esetében a  már benyújtott, de a  fixesítési eljárás kezdetéig el nem
bírált támogatási kérelemmel rendelkező készítményt a NEAK a fixesítési eljárásba bevonja, és befogadása esetén
ára vagy az árváltoztatásra nyitva álló határidőben érvényes árajánlata szerint a megfelelő fix csoportokba besorolja.
16. § (1) A  NEAK – a  (2)–(5)  bekezdésben foglaltak alapján – minden naptári félévben újraképzi az  adott fixesítés
kezdőnapjától számítva legalább egy éve már kialakításra került hatóanyag alapú és terápiás fix csoportokat, és
meghatározza az  április 1-jétől, illetve az  október 1-jétől féléves időszakban érvényes preferált referencia ársávba
tartozó készítmények körét.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt fix csoport kialakításának keretében a  NEAK február 1-jén és augusztus 1-jén értesíti
az  adott fix csoportban lévő termékek forgalomba hozatali engedélyének jogosultját, forgalmazóját, hogy
hivatalból eljárást indított, és felhívja az  ügyfeleket, hogy ha a  15.  § (1)  bekezdése szerint közzétett árhoz képest
árváltoztatással kívánnak élni, akkor azt február és augusztus 20. napjáig van lehetőségük a  NEAK honlapján
működtetett nyilvántartásba felvezetni. A  megtett árajánlatok az  árváltoztatásra nyitva álló határidő lejártát
követő első munkanapon válnak nyilvánossá. Ezt követően a  NEAK öt munkanapon belül a  honlapján közzéteszi
a  referencia készítményt – ha a 13. § (9) bekezdés e) pontja szerinti forgalmi részesedést elérő több készítményre
azonos napi terápiás költséget határoznak meg a  forgalomba hozatali engedélyek jogosultjai, akkor valamennyi
azonos napi terápiás költségű készítmény referencia termék lesz –, annak támogatását, valamint a csoportban lévő
valamennyi további gyógyszer közfinanszírozás alapjául elfogadott árához nyújtott fix összegű támogatásának
összegét.
(3) A preferált referencia ársáv alapjául
a) hatóanyag alapú fix csoport esetén az (1) és (2) bekezdés szerinti eljárás során kialakult referencia ár,
b) normatív támogatási kategóriájú terápiás fix csoport esetén a referencia ár
szolgál.
(4) Ha a  (2)  bekezdésben foglalt eljárás keretében valamely, az  adott fix csoportba tartozó termék a  Gyftv. 31.  §
(1)  bekezdés h) és i)  pontja alapján kizárásra kerülne, ezen gyógyszerek forgalomba hozatali engedélyének
jogosultja, forgalmazója március, illetve szeptember 10. napjáig további árcsökkentéssel élhet a kizárás elkerülése
érdekében azzal, hogy ezen árcsökkentési ajánlat a  referencia készítmény státuszát, a  referencia árat, illetve
a preferált referencia ársávba tartozó készítmények körét nem befolyásolja.
(5) A  (4)  bekezdésben foglaltakat követően a  NEAK meghatározza a  referencia készítményt, annak támogatását,
a  csoportban lévő valamennyi további gyógyszer közfinanszírozás alapjául elfogadott árához nyújtott fix összegű
támogatás mértékét, a  preferált referencia ársávba tartozó készítmények körét és ezen adatokat közzéteszi
a  honlapján. A  preferált referencia ársávba tartozó készítményeket a  NEAK a  honlapján lévő gyógyszertörzsben is
megjelöli.
(6) Hatóanyag fix csoport esetén, ha a  gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, a  gyógyszernagykereskedő, a  gyógyszertár, az  egészségügyi szolgáltató, illetve az  ezeket ellenőrző hatóság igazolt – a  NEAK
részére megtett – jelzése alapján a  folyamatos betegellátás a  fixesítési eljárást követően a  preferált referencia
ársávba tartozó készítményekkel nem biztosítható, betegellátási érdekből a következő fixesítési eljárás lefolytatásig
a  fix csoportban lévő, de preferált referencia ársávba nem tartozó, legalacsonyabb napi terápiás költséggel
rendelkező készítmények közül azon készítmények, amelyek forgalmi részesedése együttesen az  intézkedést
megelőző 4 hónap átlagában DOT tekintetében az 5%-ot eléri, a csoportra jellemző százalékos támogatásban, de
legfeljebb a csoport referencia-gyógyszeréhez nyújtott támogatási összegben részesülnek.
(7) A  gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja a  preferált referencia ársávba tartozó készítmények
körének (1) bekezdés szerinti meghatározásakor az adott gyógyszer vonatkozásában nyilatkozni köteles a NEAK felé,
hogy a gyógyszerrel való folyamatos betegellátást biztosítja.
(8) Fix támogatási csoportba vonható gyógyszer esetében a  már benyújtott, de a  fixesítési eljárás kezdetéig el
nem bírált támogatási kérelemmel rendelkező készítményt a  NEAK a  fixesítési eljárásba bevonja, és befogadása
esetén az ára vagy az árváltoztatásra nyitva álló határidőben érvényes árajánlata szerint a megfelelő fix csoportba
(csoportokba) besorolja.
17. § A több hatóanyagot is tartalmazó, fix csoportba vonható orális és inhalációs készítmények támogatását a  NEAK
a 15. § vagy a 16. § szerinti eljárás keretében az ESZCSM rendelet 14. § (2) bekezdés a) pontjában lévő szempontok
alapján felülvizsgálja. A  több hatóanyagot is tartalmazó, fix csoportba nem vonható orális és inhalációs
készítmények támogatását a  NEAK a  16.  §-ban szereplő eljárással egyidőben félévente az  ESZCSM rendelet 14.  §
(2)  bekezdés a)  pontjának szempontjai alapján felülvizsgálja. A  NEAK a  több hatóanyagot is tartalmazó orális és
inhalációs készítményeknek az ESZCSM rendelet 14. § (2) bekezdés a) pontja szerint megállapított új támogatását
a 15. § (5) bekezdése, illetve a 16. § (2) bekezdése szerinti közzététellel egyidőben teszi közzé.
18. § A NEAK minden naptári negyedév 1. napján honlapján közzéteszi a  fél évvel később bevezetni tervezett terápiás
fix csoportokat a  négyszintű ötjegyű ATC-csoport megjelölésével, az  esetlegesen létrehozandó alcsoportokat és
a hozzájuk tartozó maximális százalékos mértékeket, mely közleményre az érintett gyógyszer forgalomba hozatali
engedélyének jogosultja, forgalmazója egy alkalommal tíz napon belül észrevételt tehet.
19. § (1) A  15.  § (1)  bekezdése szerint közzétett árakra bármelyik fix csoportban lévő gyógyszer forgalomba hozatali
engedélyének jogosultja, forgalmazója bármikor tehet árcsökkentési ajánlatot.
(2) Azon árcsökkentési ajánlatok, amelyek a  tárgyhónap 10. napjáig beérkeznek, a  következő hónap első napjával
érvénybe lépnek, azzal, hogy a  meglévő referencia árat, a  preferált referencia ársávba tartozó készítmények körét
a fix csoportképzés 15. § (4)–(6) bekezdése és 16. § (2)–(4) bekezdése szerinti lefolytatásáig nem befolyásolják.
20. § (1) Az első, a Tfr. 7. § (8) bekezdése szerinti hasonló biológiai gyógyszer (a továbbiakban: hasonló biológiai gyógyszer)
befogadásával egy időben a NEAK kialakítja – a 21. §-ban meghatározott indikációs pontok alá befogadott, illetve
a 22. §-ban meghatározott indikációs pontok szerinti feltételeknek megfelelő gyógyszerek kivételével − a biológiai
gyógyszerek csoportját.
(2) A NEAK az OGYTT véleményét figyelembe véve a honlapján folyamatosan közzéteszi az egyes biológiai gyógyszerek
szakmai szempontok alapján meghatározott csoportjait, jelöli a  csoport egyes készítményei esetében a  preferált
biológiai gyógyszereket, valamint a (12)–(14) bekezdés alapján meghatározott kötelező minimális rendelési arányt.
(3) Azonos csoportba kerülnek azok a  gyógyszerek, amelyek a  finanszírozott indikációs körben orvosszakmai
szempontok alapján egyaránt választhatóak a korábban kezelésben nem részesülő beteg részére. A csoportképzés
során meghatározásra kerül gyógyszerenként az adott gyógyszer támogatásának alapjául szolgáló terápiás egység,
és annak mértéke, hogy az  adott gyógyszer hány napra elegendő terápiás egységet tartalmaz. Ezek alapján kerül
meghatározásra a készítmény közfinanszírozás alapjául elfogadott bruttó fogyasztói árából számított napi terápiás
költség. Ennek során figyelembe kell venni a gyógyszer alkalmazási előírását és a DDD-t.
(4) A  NEAK az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott csoportok közül azokban, amelyek legalább 3 hónapja
kialakításra kerültek, minden naptári év március 1-jével hivatalból eljárást indít, amelynek keretében meghatározza
a  július  1-jétől egy éven keresztül érvényes preferált biológiai gyógyszerek körét és a  csoportba tartozó
készítmények támogatását.
(5) Az eljárás során az adott gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, forgalmazója március 20. napjáig
teheti meg a NEAK honlapján működtetett nyilvántartásban árcsökkentési ajánlatát.
(6) A megtett árajánlatok az árváltoztatásra nyitva álló határidő lejártát követő első munkanapon válnak nyilvánossá.
Az eljárás során az ajánlattevő a nyitva álló határidőben tett utolsó ajánlatához kötve marad.
(7) A  preferált biológiai gyógyszer támogatása a  (3)  bekezdésben foglaltak alapján számolt napi terápiás költség
30 forinttal csökkentett összegének és a  terápiás egységek számának a  szorzata. A  támogatás összegét úgy kell
meghatározni, hogy a térítési díj kiszerelési egységenként nem lehet kevesebb, mint 300 forint.
(8) A gyógyszerek forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, forgalmazója a Gyftv. 31. § (1) bekezdés k) és l) pontja
szerinti kizárás elkerülése érdekében április 10. napjáig élhet árcsökkentéssel, illetve teheti meg nyilatkozatát arra
vonatkozóan, hogy a különbözetet a Gyftv. 26. § (5) bekezdés a) pontja és a (10) bekezdés alapján havonta megtéríti.
(9) Ha a nem preferált biológiai gyógyszer napi terápiás költsége alacsonyabb a legalacsonyabb napi terápiás költségű
preferált biológiai gyógyszer napi terápiás költségénél vagy legfeljebb 10%-kal haladja meg azt, a  (7)  bekezdés
szerint meghatározott támogatási összeget kapja terápiás egységenként oly módon, hogy a  kiszerelési egységre
meghatározott térítési díj nem lehet kevesebb, mint 1500 forint.
(10) Ha a  nem preferált biológiai gyógyszer napi terápiás költsége több, mint 10%-kal, de legfeljebb 50%-kal haladja
meg a  legalacsonyabb napi terápiás költségű preferált biológiai gyógyszer napi terápiás költségét, a  kiszerelési
egységre meghatározott térítési díja minimum 1500 forint, de legfeljebb 3500 forint lehet. A  forgalomba hozatali
engedély jogosultja a  Gyftv. 26.  § (5)  bekezdés a)  pontja szerint dobozonként, havi összesítésben megtéríti
a  legalacsonyabb napi terápiás költségű preferált biológiai gyógyszer fogyasztói áránál 10%-kal magasabb árhoz
nyújtható támogatás és a maximált térítési díj együttes összegének a fogyasztói árhoz viszonyított különbözetét.
(11) Az  a  hasonló biológiai gyógyszer, amelynek a  befogadására év közben kerül sor, a  preferált biológiai
gyógyszerek közé kerül besorolásra, kivéve, ha a  Gyftv. 29.  § (4)  bekezdés b)  pontja szerinti bejelentés alapján
társadalombiztosítási támogatással nem rendelkező gyógyszerek közé sorolt biológiai gyógyszer egy éven belül
ismételt befogadását kéri. Ebben az  esetben a  gyógyszer nem preferált biológiai gyógyszerré válik, és a  térítési
díjának számításához a (7) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
(12) Az  első hasonló biológiai gyógyszer befogadását követően az  adott csoportba tartozó minden további hasonló
biológiai gyógyszer együttes, a  rendelésére jogosult orvosokra vonatkozó biológiai gyógyszerekre meghatározott
terápiás egységben számolt kötelező minimális rendelési aránya a  befogadást követő naptári év július 1-jéig
legalább 10%.
(13) Egy adott csoportba tartozó preferált biológiai gyógyszerek esetében a terápiás egységben számolt, a rendelésére
jogosult orvosokra vonatkozó minimális rendelési arány
a) a preferált biológiai gyógyszer első alkalommal történő meghatározását követő július 1-je és az ezt követő év
július 1-je közötti időszakban legalább 40%,
b) a  preferált biológiai gyógyszer első alkalommal történő meghatározását követő második évben és azt
követően minden év július 1-je és az azt követő év július 1-je közötti időszakban legalább 70%.
 (14) A  (12) és (13)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  növekedési hormonok esetén az  első hasonló biológiai
gyógyszer befogadását követően az adott csoportba tartozó minden további hasonló biológiai gyógyszer együttes,
a  rendelésére jogosult orvosokra vonatkozó biológiai gyógyszerekre meghatározott terápiás egységben számolt
kötelező minimális rendelési aránya a befogadást követően legalább 10%.
21. § Az adott gyógyszer esetében a következő fixesítési eljárás során preferált státusz nem biztosítható, ha
a) egy preferált készítménnyel kapcsolatosan átmeneti termékhiányt jelentenek be,
b) a preferált készítménnyel történő folyamatos ellátás nem biztosított, vagy
c) a gyógyszerészeti hatóság részéről minőségi kifogással kapcsolatos forgalomból való kivonás történik.
22. § (1) Az  ESZCSM rendelet 2. számú melléklet EÜ100 8/h1. és EÜ100 8/h2. indikációs pontja szerinti feltételeknek
megfelelő készítmények kiemelt, indikációhoz kötött támogatását, valamint az ESZCSM rendelet 3. számú melléklet
EÜ90 4/a1., EÜ90 4/a2., EÜ90 4/b1., EÜ90 4/b2., EÜ90 4/c1. indikációs pontja szerinti feltételeknek megfelelő
parenterális készítmények emelt, indikációhoz kötött támogatását a  NEAK a  16.  § szerinti eljárással egy időben,
a (2)–(8) bekezdés szempontjai alapján félévente felülvizsgálja.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt felülvizsgálati eljárás keretében a  NEAK február 1-jén és augusztus 1-jén értesíti
az  eljárásban érintett termékek forgalomba hozatali engedélyének jogosultját, forgalmazóját, hogy hivatalból
eljárást indított, tájékoztatást ad a  (3)  bekezdés szerint kialakított csoportokról, és felhívja az  ügyfeleket, hogy ha
árváltoztatással kívánnak élni, azt február és augusztus 20. napjáig van lehetőségük a NEAK honlapján működtetett
nyilvántartásba felvezetni. A  megtett árajánlatok az  árváltoztatásra nyitva álló határidő lejártát követő első
munkanapon válnak nyilvánossá. Ezt követően a NEAK öt munkanapon belül a honlapján közzéteszi a felülvizsgált
készítményeknek a  felülvizsgálatban megállapított új támogatását és az  (1) bekezdés szerinti indikációs pontokba
történő besorolását.
(3) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálatban azonos csoportba kerülnek azok a készítmények, amelyek a finanszírozott
indikációs körben orvosszakmai szempontok alapján – az  OGYTT véleményének figyelembevételével – egyaránt
választhatóak a  korábban kezelésben nem részesülő beteg részére. A  csoportképzés során a  NEAK meghatározza
indikációs pontonként és készítményenként a támogatás alapjául szolgáló terápiás egységet, és azt, hogy az adott
készítmény hány napra elegendő terápiás egységet tartalmaz. Ezek alapján kerül meghatározásra a  készítmény
közfinanszírozás alapjául elfogadott bruttó fogyasztói árából számított napi terápiás költség. Ennek során
figyelembe kell venni a gyógyszer alkalmazási előírását és a DDD-t.
(4) Az  EÜ90 4/a1., EÜ90 4/b1. és EÜ90 4/c1. indikációs ponton támogatott készítményeknek a  (3)  bekezdés szerint
meghatározott egy terápiás egységre eső támogatása nem haladhatja meg az  adott indikációs pontra besorolt,
legalacsonyabb napi terápiás költségű készítmény egy terápiás egységre eső támogatását.
(5) A  NEAK a  készítmények (1)  bekezdés szerinti EÜ90 4/a2. és EÜ90 4/b2. indikációs pontba történő besorolását
terápiás költség és forgalmi részesedés alapján végzi.
(6) A NEAK az EÜ90 4/a1. indikációs ponton támogatott, a  (3) bekezdés szerint kialakított csoportból április 1-jétől és
október 1-jétől az EÜ90 4/a2. indikációs pont alá is
a) besorol két különböző márkanevű legalacsonyabb napi terápiás költségű készítményt, amelyek közül
legalább az  egyiknek a  (3)  bekezdés szerint kialakított csoporton belüli forgalmi részesedése DOT
tekintetében az  eljárás kezdőnapját megelőző 4 hónap átlagában – ide nem értve az  eljárás kezdőnapját
közvetlenül megelőző hónapot – az 5%-ot elérte, valamint
b) besorolja azokat a készítményeket, amelyeknek a napi terápiás költsége az a) pont szerinti készítményekkel
azonos vagy annál alacsonyabb.
(7) A NEAK az EÜ90 4/b1. indikációs ponton támogatott, a  (3) bekezdés szerint kialakított csoportból április 1-jétől és
október 1-jétől az EÜ90 4/b2. indikációs pont alá is
a) besorol két különböző márkanevű legalacsonyabb napi terápiás költségű készítményt, amelyek közül
legalább az  egyiknek a  (3)  bekezdés szerint kialakított csoporton belüli forgalmi részesedése DOT
tekintetében az  eljárás kezdőnapját megelőző 4 hónap átlagában – ide nem értve az  eljárás kezdőnapját
közvetlenül megelőző hónapot – az 5%-ot elérte, valamint
b) besorolja azokat a  készítményeket, amelyeknek a  terápiás költsége az  a)  pont szerinti készítményekkel
azonos vagy annál alacsonyabb.
(8) A NEAK az ESZCSM rendelet 2. számú melléklet EÜ100 8/h1. indikációs pontja alapján támogatott, a  (3) bekezdés
szerint kialakított csoportból április 1-jétől és október 1-jétől az  ESZCSM rendelet 2. számú melléklet
EÜ100 8/h2. indikációs pontja alá is
a) besorolja a  két legalacsonyabb napi terápiás költségű, különböző márkanevű készítményt, amelyek
közül legalább az  egyiknek a  (3)  bekezdés szerint kialakított csoporton belüli forgalmi részesedése DOT
tekintetében az  eljárás kezdőnapját megelőző 4 hónap átlagában − ide nem értve az  eljárás kezdőnapját
közvetlenül megelőző hónapot − az 5%-ot elérte, valamint
b) besorolja azokat a készítményeket, amelyeknek a napi terápiás költsége az a) pont szerinti készítményekkel
azonos vagy annál alacsonyabb.
(9) A  gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja a  (2)  bekezdés szerinti árváltoztatáskor az  adott
gyógyszer vonatkozásában nyilatkozni köteles a  NEAK felé, hogy a  gyógyszerrel való folyamatos betegellátást
biztosítja.
23. § A NEAK határozatában megjelöli a  támogatási összeg számítása során figyelembe vett készítményeket és
fix csoportokat.
24. § Ha az  ESZCSM rendelet 14.  § (1)  bekezdés e) és f )  pontjának alkalmazásában párhuzamosan több eljárás van
folyamatban, a sorrendiséget a kérelem NEAK-hoz történő megérkezésének időpontja határozza meg.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 25. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
26. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult, valamint a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2013. (I. 23.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között az egészségügyi és orvostudományi kormányközi együttműködési megállapodás végleges szövegének megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, vagy az általa kijelölt személyt Magyarország Kormánya és a Török
Köztársaság Kormánya között az egészségügyi és orvostudományi kormányközi együttműködési megállapodás
bemutatott szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, hogy a szerződés kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a szerződés szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
13/2015. (HK 4.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár nemzetközi előirányzataihoz kapcsolódó gazdálkodási tevékenység átadás-átvételével összefüggő feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A nemzetközi rendezvény- és utazásszervezéshez
kapcsolódó szakmai feladatokat az MH vitéz Szurmay
Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH
BHD) végzi.
3. A 2. pontban meghatározott, valamint az egyéb nemzetközi kapcsolattartással összefüggő szakmai feladatokra
vonatkozó költségvetési előirányzatokkal történő gazdálkodás végrehajtását 2015. január 1-jétől a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) látja el.
A szakmai feladatok ellátásához szükséges költségvetési
előirányzatok jóváhagyására a HM VGH 2015. évi költségvetésében kerül sor.
4. A nemzetközi kapcsolattartással összefüggő ajándékés emléktárgy beszerzés 2015. január 1-jétől az MH BHD
intézményi költségvetésében jóváhagyott előirányzatok
terhére valósul meg.
5. A HM VGH-nál jelentkező többletfeladatok ellátásához szükséges személyi feltételek biztosítása érdekében
2015. január 1-jével a HM VGH munkaköri jegyzékébe
két beosztás létrehozására kerül sor.
2. A nemzetközi szakmai feladatok átadás-átvételének
pénzügyi és számviteli biztosítása
6. Az átadás-átvétellel kapcsolatos pénzügyi és számviteli feladatok keretében a HM VGH
6.1. bevonja a kártyabirtokosoktól VIP kincstári kártyákat, valamint azokat leadja a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) részére és ezzel egyidejűleg kezdeményezi a kártyafedezeti számla megszüntetését,
6.2. befizeti az MH BHD nemzetközi előirányzat-felhasználási keretszámlájára a házi- és valutapénztár záró
egyenlegét,
6.3. kezdeményezi a Kincstárnál az MH BHD nemzetközi előirányzat-felhasználási keretszámlájának a megszüntetését,
6.4. törli a HM Költségvetés Gazdálkodási Irányítási
Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR) a MH BHD
3. pont szerinti előirányzatokat érintő vevői követeléseit és
a szállítói tartozásait az HM VGH nemzetközi gazdálkodó
szervezetkódon (a továbbiakban: GSZ) történő rögzítést és
a 2014. évi beszámoló elkészítését követően,
6.5. elemi költségvetési beszámolót készít – az éves
költségvetési beszámolónak megfelelő adattartalommal,
leltárral és záró főkönyvi kivonattal alátámasztva – az MH
BHD nemzetközi előirányzat-felhasználási keretszámlája
megszüntetésének napjával,
6.6. kezdeményezi az 1–5. alpontban, valamint a
7. pontban meghatározott feladatok végrehajtását követően a kapcsolódó HM KGIR jogosultságok törlését,
6.7. kezdeményezi a HM VGH részére VIP kártyafedezeti számla nyitását a Kincstárnál,
6.8. végrehajtja a VIP kártyafedezeti számla a HM
KGIR-ben történő definiálását,
6.9. javaslatot állít össze a VIP kártyabirtokosok igénylése alapján a HM védelemgazdaságért felelős helyettes
államtitkár részére a kártyabirtokosi körről, és annak jóváhagyását követően kezdeményezi a Kincstárnál az új VIP
kártyák elkészítését,
6.10. megállapítja a házi- és valutapénztárban a napi
pénztárzárlat után tárolható készpénzkészlet felső határát,
valamint elkészíti készpénzfelvételhez szükséges kincstári
aláírás-bejelentőt, és bejelenti a készpénzfelvételre jogosultak körét a Kincstárnál,
6.11. biztosítja a szükséges HM KGIR felhasználói jogosultságokat,
6.12. módosítja, kiegészíti intézménygazdálkodási szabályzatát, 6.13. megteremti a HM VGH nemzetközi GSZ-t érintően a szakági analitikus nyilvántartás vezetésének feltételeit,
6.14. írásban tájékoztatja az MH BHD-ét a készpénzelőleg-felvétellel kapcsolatos eljárási rendről és kiadja a
készpénzelőleg felvételéhez szükséges formanyomtatványt.
6.15. kiadja az MH BHD részére a szakmai teljesítési
igazolás és eszközátvétel formanyomtatványát, továbbá
írásban tájékoztatja az MH BHD-ét az igazolások megküldésének rendjéről, és
6.16. összeállítja és jóváhagyásra felterjeszti a nemzetközi rendezvény- és utazásszervezéshez kapcsolódó, valamint az egyéb nemzetközi kapcsolattartással összefüggő
szakmai feladatok 2015. évi zárolt előirányzatainak költségvetési címek, alcímek közötti átcsoportosításra vonatkozó javaslatot.
7. Az átadás-átvétellel kapcsolatos pénzügyi és számviteli feladatok keretében a 2. pontban meghatározott, valamint az egyéb nemzetközi kapcsolattartással összefüggő
MH BHD által ellátott szakmai feladatok esetében a
HM VGH
a) leltárt készít kötelezettségek, kötelezettségvállalások, egyéb sajátos követelések állományáról 2014. december 31-ei fordulónappal,
b) felszabadítja a kötelezettségvállalásokat és rögzíti
a HM VGH GSZ-en, és
c) jegyzőkönyvet állít össze a 2015. évre áthúzódó kötelezettségvállalásokról.
8. Az átadás-átvétellel kapcsolatos pénzügyi és számviteli feladatok keretében az MH BHD
a) tájékoztatja a HM VGH-t a 2015. január 1-jét követően hatályos szerződésekről,
b) kezdeményezi a hatályos szerződések módosítását a
jogfolytonosság fenntartása, valamint a HM VGH-t megillető jogok és terhelő kötelezettségek érvényre juttatása érdekében, és
c) tájékoztatja a szállítókat a költségviselő szervezet
változásáról.
3. A nemzetközi szakmai feladatokkal összefüggő
gazdálkodás ellátásának rendje
9. A 3. és 4. pontban meghatározott nemzetközi szakmai
feladatokkal kapcsolatos gazdálkodási teendők végrehajtása érdekében a HM VGH
a) ellátja a kötelezettségvállalási, a pénzügyi ellenjegyzési, valamint az utalványrendeleten a teljesítés igazolási,
valamint az érvényesítési, utalványozási feladatokat,
b) képviseli az MH BHD-val együttműködve a HM-et
a nemzetközi utazásszervezés tárgyában lefolytatott beszerzési eljárások során, és
c) átcsoportosítási javaslatot készít elő a nemzetközi
kapcsolattartással összefüggő ajándék- és emléktárgy-beszerzések végrehajtásához szükséges fedezet biztosítása
érdekében az MH BHD részére – az MH BHD 10. pont
g) alpontja szerinti, és a HM VGH által felülvizsgált
igénylése alapján – a „Nemzetközi feladatok kiszolgálásának nem felosztható költségei” keret terhére a nemzetközi
költségvetési előirányzatokból.
10. A 3. és 4. pontban meghatározott szakmai feladatokkal kapcsolatos gazdálkodási teendők végrehajtása érdekében az MH BHD
a) fedezetigazolást kér a rendelkezésre álló költségvetési előirányzatokról a nemzetközi rendezvény- és utazásszervezési tevékenység végzéséhez szükséges beszerzési
eljárások megindítását megelőzően a HM VGH-tól azzal,
hogy az MH BHD fedezetigazolás hiányában nem indíthat
a HM VGH költségvetését érintő beszerzést, azt csak a saját előirányzatai terhére végezheti el,
b) megküldi a HM VGH-nak a kötelezettségvállalás végett a nemzetközi rendezvény- és utazásszervezési tevékenység végzése során a beszerzési eljáráson kívül előkészített szerződéseket és megrendeléseket,
c) képviseli a HM-et a nemzetközi utazásszervezés tárgyában lefolytatott beszerzési eljárásokon a HM VGH-val
együttműködve,
d) megrendeli a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság által megkötött szerződések alapján a beszerzési eljárásrendnek megfelelően a nemzetközi utazásszervezési
– különösen a repülőjegyek, az azokhoz közvetlenül kapcsolódó szolgáltatások, a szállás, a külföldi vasúti jegy, a
hajó- és kompjegy, az autóbérlés, az utazáshoz kapcsolódó
biztosítások és egyéb, kiegészítő – szolgáltatásokat, haladéktalanul rögzíti a megrendelések beszerzési árát a „Külföldi kiküldetési rendszer”-ben,
e) szakmai teljesítési igazolást küld – a 6. pont 6.15. alpontjában meghatározottak alapján – a 3. pont szerinti
szakmai feladatokhoz kapcsolódó számlák kifizetéséhez a
HM VGH részére,
f) igazolást küld – a 6. pont 6.15. alpontjában meghatározottak szerint – a beszerzett eszköz átvételéről az analitikus nyilvántartás vezetése végett a HM VGH részére,
g) megküldi a nemzetközi kapcsolattartással összefüggő ajándék- és emléktárgy-beszerzések végrehajtásához
szükséges, szakmai indoklással alátámasztott forrásigényt
a HM VGH részére,
h) elkülöníti a nemzetközi kapcsolattartással összefüggő ajándék- és emléktárgy-beszerzéseket a főkönyvi könyvelésben az erre létrehozott PROJ kóddal,
i) havi adatszolgáltatást készít programonkénti bontásban a nemzetközi kapcsolattartáshoz beszerzett ajándékés emléktárgyak keretenkénti felhasználásáról a HM VGH
részére,
j) folyamatosan, illetve eseti megkeresésre biztosítja a
gazdálkodási tevékenységéhez és a pénzügyi és számviteli
feladatok végzéséhez szükséges információkat a HM
VGH részére, és
k) felülvizsgálja és szükség szerint módosítja a költségvetési gazdálkodásra, valamint az ahhoz kapcsolódó
egyéb szakfeladatokra vonatkozó gazdálkodási szabályzatát.
4. Záró rendelkezések 11. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
12. A nemzetközi szakmai feladatokhoz kapcsolódó
gazdálkodási tevékenység, valamint pénzügyi és számviteli biztosítási rendszer átalakítása következtében érintett
közjogi szervezetszabályozó eszközöket és belső rendelkezéseket a szakmai felelős HM szervek – a HM VGH
együttműködésével – az együttes intézkedés hatályba lépését követő 30 napon belül felülvizsgálják, valamint a
szükséges módosítások szakmai tervezetét előkészítik és
megküldik a HM Jogi Főosztály részére.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár