text:
15/2013. (V. 2.) BM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 11.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet hatálya
a) Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. cím alatt feltüntetett fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) az  előző évekről áthúzódó, az  a)  pont szerinti költségvetési fejezet irányító szerv vezetőjének irányítása
alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak eredeti
előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetben a  költségvetési évben megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együttesen: előirányzatok] terjed ki.
 (2) E  rendeletet a  Szolidaritási Programok előirányzat vonatkozásában kizárólag abban az  esetben kell alkalmazni,
ha e rendelet és az azok felhasználását meghatározó jogszabály eltérően nem rendelkezik.
 (3) A (2) bekezdésben meghatározott előirányzatra a 4. és 5. alcímet nem lehet alkalmazni.
II. FEJEZET
A KöLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZó ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
1. A támogatható személyek köre 2. § Az Ávr.-ben foglaltakon túl nem nyújtható költségvetési támogatás annak a személynek vagy szervezetnek,
a) aki vagy amely a beruházást vagy a  fejlesztést olyan ingatlanon kívánja megvalósítani, amely a  támogatási
kérelem, pályázat benyújtásának időpontjában nem per-, teher- és igénymentes, kivéve, ha azok jogosultja
a kedvezményezett, vagy a beruházást vagy a fejlesztést osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanon kívánja
megvalósítani és a  tulajdonostársak nem kötöttek közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba
foglalt használati megállapodást vagy nem áll rendelkezésre az  ahhoz tartozó használati megosztásra
vonatkozó vázrajz,
b) aki vagy amely az Európai Bizottság költségvetési támogatásból való kizáró vagy eltiltó határozatának hatálya
alatt áll, vagy
c) akinek vagy amelynek az  Áht. 50.  § (3)  bekezdése szerinti köztartozása van, kivéve, ha arra az  adóhatóság
fizetési könnyítést engedélyezett.
2. A pályázati úton nyújtott költségvetési támogatásokra vonatkozó szabályok
3. § (1) A  támogató előírhatja, hogy a  pályázaton való részvétel feltétele a  pályázati díj megfizetése. A  pályázónak
a pályázati díjat a pályázat benyújtásakor kell megfizetnie.
(2) A  pályázati díj mértékét a  pályázati kiírás előállításával és a  pályázók részére történő rendelkezésre bocsátásával
kapcsolatban felmerült költséget alapul véve kell meghatározni. A  pályázati díj mértéke legfeljebb 50 000 forint
lehet.
4. § (1) A  pályázatot elektronikus vagy postai úton lehet benyújtani. A  pályázat benyújtásának módját a  pályázati kiírás
tartalmazza. Ha a  pályázati kiírás mindkét benyújtási módot előírja, és a  postai úton benyújtott pályázat szövege
eltér az  elektronikus úton benyújtott pályázattól, az  aláírt, postai úton benyújtott pályázatot kell irányadónak
tekinteni.
(2) A pályázat benyújtására legalább az Ávr. 66. § (3) bekezdésében előírt határidő, legfeljebb 90 nap írható elő.
 (3) A pályázat határidőben benyújtottnak tekintendő, ha azt legkésőbb az előírt határidő utolsó napján postára adták.
 (4) A pályázat beérkezéséről és annak időpontjáról 15 napon belül a  támogató elektronikus vagy postai úton értesíti
a pályázót. 5. § (1) A támogató a pályázatot érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha
a) azt a pályázati kiírás alapján pályázni nem jogosult pályázó nyújtotta be,
b) a pályázatot határidőn túl nyújtották be,
c) a pályázati kiírás nem biztosít lehetőséget hiánypótlásra, és a pályázat hiányosan került benyújtásra, vagy
d) az Ávr. 67. § (3) bekezdésében meghatározott feltételek fennállnak.
(2) Ha a  pályázat érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül, erről a  támogató az  elutasítás okának megjelölésével
a pályázat beérkezésétől – az Ávr. 67. § (3) bekezdésében meghatározott esetben a hiánypótlási határidő lejártától –
számított 15 napon belül értesíti a pályázót.
6. § A pályázat alapján nyújtható támogatásról a támogató a pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő
60 napon belül dönt. E határidőt a  támogató – indokolt esetben és a pályázati kiírásban meghatározott módon –
30 nappal meghosszabbíthatja.
3. Az egyedi költségvetési támogatásra vonatkozó szabályok 7. § (1) A  Kvtv.-ben nem nevesített szervezetek részére az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti költségvetési fejezetet
irányító szerv vezetője (a továbbiakban: miniszter), vagy átruházott hatáskörben az adott előirányzat tekintetében
kötelezettségvállalásra jogosult személy (e § alkalmazásában a  továbbiakban együtt: egyedi döntéshozó)
– ha e  rendelet másként nem rendelkezik – egyedi döntéssel költségvetési támogatást (e § alkalmazásában
a továbbiakban: egyedi költségvetési támogatás) nyújthat, ha
a) a támogatandó tevékenység a miniszter által meghatározott szakpolitikai célok megvalósulását szolgálja,
b) az egyedi költségvetési támogatás biztosításával jelentős előny érhető el vagy hátrány hárítható el,
c) a támogatandó tevékenység másként nem valósítható meg, vagy
d) a  tevékenység támogatását az  előirányzat felhasználásának szabályait meghatározó jogszabály kifejezetten
előírja.
 (2) Egyedi költségvetési támogatás – ha e rendelet másként nem rendelkezik – a kedvezményezett támogatási kérelme
alapján nyújtható.
 (3) Az egyedi döntéshozó a kedvezményezett által benyújtott támogatási kérelmet – annak beérkezésétől számított –
15 napon belül megvizsgálja, és annak eredményétől függően
a) helyt ad a támogatási kérelemnek és intézkedik a  támogatói okirat kiadásáról vagy a támogatási szerződés
megkötéséről,
b) a  támogatói döntés kiadásához vagy a  támogatási szerződés megkötéséhez szükséges további adat, tény,
információ közlésére vonatkozó hiányok pótlására hívja fel a kedvezményezettet, vagy
c) indokolással elutasítja a támogatási kérelmet.
(4) A  támogatási szerződés megkötése vagy a  támogatói okirat kiadása – ha a  támogatási döntés külön okiratba
foglalása nem történik meg – támogatási döntésnek minősül.
4. Támogatási szerződés, támogatói okirat 8. § (1) Az  Ávr. 72.  §-ában meghatározott dokumentumokon túl a  pályázat benyújtásának vagy a  támogatási szerződés
megkötésének, a  támogatói okirat kiadásának feltétele a  következő dokumentumok támogató részére való
benyújtása vagy rendelkezésre állása:
a) a  kedvezményezett azonosító adatait tartalmazó dokumentumok, a  nyilvántartásba vételét igazoló okirat,
civil szervezet esetén a  nyilvántartást vezető bíróság által kiadott kivonat 30 napnál nem régebbi eredeti,
vagy közjegyző által hitelesített példánya, gazdasági társaságok esetén a  támogató által a  nyilvános
cégnyilvántartásból lekért cégkivonat 30 napnál nem régebbi példánya,
b) a  kedvezményezett képviselőjének adatait tartalmazó, a  támogatási szerződés aláírására feljogosító okirat,
vagy közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldány, vagy ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-minta
eredeti példánya, vagy ezek kedvezményezett képviselője által hitelesített másolata,
c) 30 napnál nem régebbi, köztartozásról szóló nemleges együttes adóhatósági igazolás, vagy a támogató által
a köztartozásmentes adózói adatbázisból lekért adatokat tartalmazó igazolás,
d) a 2. § a) pontja szerinti ingatlanra vonatkozó vázrajz és a használati megállapodás egyszerű másolata,
e) a kedvezményezettnek a 2. § b) pontjában foglaltakra vonatkozó nyilatkozata,
f ) a  támogató által a  pályázati kiírásban meghatározott, a  költségvetési támogatás elbírálásához feltétlenül
szükséges további dokumentum.
 (2) A  kedvezményezettnek – a  miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervek kivételével – a  támogatási
szerződés megkötéséhez, a  támogatói okirat kiadásához – előfinanszírozott költségvetési támogatás vagy előleg
folyósításának esetén, ha e  rendelet másként nem rendelkezik – csatolnia kell az  Ávr. 77.  § (2)  bekezdése szerinti
beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó levél eredeti példányát.
(3) Az  Ávr. 78.  § (5a)  bekezdése szerinti költségvetési támogatások esetében az  Ávr. 84.  § (4b)  bekezdése szerint
benyújtott módosított költségtervet a  támogató a  beérkezéstől számított 10 napon belül elbírálja. A  költségterv
módosításának támogató általi elfogadásáról szóló értesítés keltével a támogatási szerződés módosul a módosított
költségtervnek megfelelően.
9. § (1) A támogatási szerződést a támogatási döntésről szóló értesítést követő 60 napon belül meg kell kötni, a támogatói
okiratot ki kell adni.
(2) Ha e  rendelet másként nem rendelkezik, utófinanszírozással nyújtott költségvetési támogatás esetén előleg
a támogatott tevékenység megvalósítása során legfeljebb három alkalommal nyújtható.
5. Szakmai és pénzügyi beszámolási kötelezettség 10. § (1) A  költségvetési támogatás felhasználásáról a  kedvezményezett a  támogatási szerződésben, támogatói okiratban
meghatározott módon köteles írásbeli beszámolót készíteni, és azt egy példányban a támogatónak benyújtani.
(2) A beszámoló
a) szakmai része tartalmazza legalább a  pályázati kiírásban, a  támogatási döntésben, a  támogatási
szerződésben vagy a támogatási okiratban meghatározott
aa) támogatott tevékenység főbb naturális mutatószámait, és
ab) a feladat vagy beruházás megvalósításának helyét és időpontját,
b) pénzügyi része – a támogatási szerződés, a támogatói okirat eltérő rendelkezése hiányában – tartalmazza
ba) a költségvetési támogatással kapcsolatban felmerülő költségekre, kiadásokra vonatkozó összesített
kimutatást és a  számlák, számviteli bizonylatok összesítését, a  bizonylat kibocsátójának nevét,
a  bizonylat sorszámát, a  kifizetés jogcímét, a  számla keltét, a  teljesítés időpontját, a  pénzügyi
teljesítés időpontját, az áfa-alapot, az áfa-tartalmat, a bruttó összeget,– átutalás esetében – a banki
értesítő sorszámát, – készpénzes kifizetés esetében – a  kifizetés tényét igazoló pénztárbizonylat
sorszámát, és az elszámolt összeget költségtételek szerinti bontásban,
bb) a  költségvetési támogatás felhasználását igazoló záradékolt számlák, számviteli bizonylatok
kedvezményezett képviselője által hitelesített másolatát,
bc) az átutalással megvalósított pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat kedvezményezett képviselője által
hitelesített másolatát (bankszámla terheléséről szóló banki igazolás vagy kivonat kedvezményezett
képviselője által hitelesített másolatát, megjelölve a vonatkozó tételt),
bd) készpénzes kifizetés esetén a  számla, egyszerűsített számla és a  kifizetési pénztárbizonylat
kedvezményezett képviselője által hitelesített másolatát vagy az adott kifizetési tételre a könyvviteli
nyilvántartás vonatkozó részének kedvezményezett képviselője által hitelesített másolatát,
be) a saját forrás és a társfinanszírozás felhasználásáról szóló kimutatást,
bf ) a személyi jellegű költségek, kiadások, és azok közterheinek részletes kimutatását, és
bg) azokat a dokumentumokat, amelyeket a támogató a beszámoló részeként a pályázati kiírásban vagy
a támogatási szerződésben, a támogatói okiratban előír.
 (3) A  támogató a  támogatási szerződésben, támogatói okiratban a  beszámoló pénzügyi része tekintetében
a (2) bekezdés b) pontjában foglaltaktól eltérő tartalmat és formát is meghatározhat.
 (4) A (2) bekezdés b) pont ba), be) és bf ) alpontjában meghatározott dokumentumokat a kedvezményezett képviselője
írja alá, a  (2)  bekezdés b)  pont bb)–bd)  alpontjában meghatározott dokumentumokat a  kedvezményezett
képviselője vagy az  általa írásban meghatalmazott személy írja alá. A  meghatalmazás a  beszámoló pénzügyi
részének részét képezi.
(5) A kedvezményezett köteles a támogató felhívására a beszámolót 15 napon belül pontosítani.
 (6) A  beszámoló értékelését a  támogató annak beérkezését követő 60 napon belül elvégzi, és annak eredményéről
a kedvezményezettet értesíti. A határidőbe a hiánypótlásra meghatározott határidő nem számít bele.
11. § (1) A  támogatott tevékenység lezárása – a  támogatott tevékenység támogatási szerződés, támogatói okirat szerinti
megvalósulását követően – a megvalósításáról szóló beszámoló támogató általi elfogadásával történik.
(2) A  támogató a  10.  § (6)  bekezdése szerinti értesítésben – a  beszámoló elfogadása esetén – nyilatkozik
a  kedvezményezett felé, hogy az  Ávr. 77.  § (2)  bekezdése szerinti beszedési megbízás benyújtására vonatkozó
felhatalmazó levél a kedvezményezett bankszámláját vezető hitelintézetnél visszavonásra kerülhet. Ha a támogató
beszedési megbízást nyújtott be a kedvezményezett bankszámláját vezető hitelintézethez, és a beszedési megbízás
teljesült, a támogató külön dokumentumban nyilatkozik a felhatalmazó levél visszavonhatóságáról.
III. FEJEZET
AZ EGYES FEJEZETI KEZELÉSű ELőIRÁNYZATOK FELhASZNÁLÁSÁNAK RENDJE
6. Energia-racionalizálás (20/1/2) 12. § (1) Az  előirányzat a  miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek energia-racionalizálási rendszerének
támogatására, valamint európai uniós forrásból megvalósuló épületenergetikai fejlesztéseinek előkészítéséhez
szükséges kiadások finanszírozására szolgál.
(2) Az  előirányzat felhasználása pályázat vagy egyedi döntés útján, előfinanszírozással történik. A  költségvetési
támogatás – a  támogatási szerződésben rögzített határidő meghatározásával – visszatérítendő, költségvetési
támogatásként adható.
7. Nemzetközi fizetési kötelezettség (20/1/20) 13. § (1) Az előirányzat célja a nemzetközi szervezeti tagságból adódó tagdíjak, illetve ugyanezen szervezeteknek fizetendő
tagállami hozzájárulásból adódó – megállapodáson vagy a  nemzetközi szervezet belső előírásán alapuló – egyéb
költségek finanszírozása.
(2) Az előirányzat-maradvány felhasználása a nemzetközi szervezet részére közvetlen kifizetéssel történik.
8. Európai Uniós és nemzetközi projektek/programok megvalósításához kapcsolódó kiadások
(20/1/27)
14. § (1) Az előirányzat felhasználható
a) a  miniszter által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium), a  miniszterrel partnerségi
megállapodást kötött szervezet vagy a  miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szerv, nemzetközi
szervezet által megvalósított, az  Európai Unió által közvetlenül társfinanszírozott projektek esetében
a pályázathoz szükséges önrész finanszírozására,
b) az  a)  pontban felsorolt szervek részére az  Európai Unió által az  Új Széchenyi Terv operatív programjai
keretében támogatott projektek, az  EGT és a  Norvég Finanszírozási Mechanizmus, a  Svájci-Magyar
Együttműködési Program és egyéb európai uniós alapból támogatott projektek lebonyolításához
szükséges kiadások megelőlegezésére, valamint az  európai uniós forrás terhére el nem számolható tételek
finanszírozására,
c) a  miniszter szakmai felelősségi körébe tartozó támogatási konstrukciók vagy projektek előkészítéséhez
szükséges kiadások fedezetére,
d) az Európai Migrációs Hálózat önrésze és az el nem számolható tételek finanszírozására.
 (2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti szükséges kiadások megelőlegezésének esetét kivéve, az (1) bekezdés a)–d) pontja
alapján történő felhasználás esetében a  kedvezményezett részére vissza nem térítendő költségvetési támogatás
biztosítható.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt szükséges kiadások megelőlegezése esetében, a  költségvetési támogatás
összegét az európai uniós forrás rendelkezésre állását követően a kedvezményezettnek a támogatási szerződésben
foglaltak szerint – legfeljebb 60 naptári napon belül – kell visszafizetni.
(4) Az  előirányzat felhasználására támogatási kérelem alapján, egyedi elbírálást követően kerül sor. A  költségvetési
támogatás előfinanszírozás vagy utófinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra. Utófinanszírozás esetén
előleg nyújtása lehetséges.
(5) A  költségvetési támogatás rendelkezésre bocsátása közvetlen kifizetéssel vagy előirányzat-átcsoportosítással
történik.
9. Területrendezési feladatok (20/1/31) 15. § (1) Az  előirányzat a  területrendezési szakterületi feladatok finanszírozására szolgál. Az  előirányzat felhasználása éves
feladatterv alapján történik.
(2) Az előirányzat felhasználható:
a) a területrendezési tervek készítésével kapcsolatos feladatellátásra,
b) a területrendezési tervek érvényesítésével kapcsolatos feladatellátásra,
c) nemzetközi szervezetekkel, illetve a  szomszédos országokkal összefüggő területrendezési nemzetközi
feladatok ellátására,
d) a területrendezéssel kapcsolatos kutatási feladatokra,
e) szakmai rendezvények, publikációk támogatására.
(3) Az  előirányzat felhasználása költségvetési támogatás esetén pályázat vagy egyedi döntés útján, előfinanszírozás
vagy utófinanszírozás formájában történik, utófinanszírozás esetén előleg nyújtása lehetséges. Az  előirányzat
felhasználása megbízási, vállalkozási szerződés megkötésével, vagy előirányzat-átcsoportosításra szóló
intézkedéssel is történhet.
10. Építésügyi célelőirányzat (20/1/32) 16. § (1) Az  előirányzat az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény (a  továbbiakban:
Étv.) 50.  § rendelkezése alapján az  épített környezet alakításának és védelmének pénzügyi eszközökkel történő
támogatására és finanszírozására szolgál.
(2) Az  előirányzat-maradvány felhasználása az  (1)  bekezdés szerinti feladatok ellátása tekintetében
a kötelezettségvállalások kedvezményezettjei részére történő kifizetéssel valósul meg.
11. Katasztrófa-elhárítási célelőirányzatok (20/1/34) 17. § (1) Az  előirányzat fedezetet biztosít a  2010. október 4-én történt vörösiszap-kiömlés védekezési és helyreállítási
költségeire. Az  előirányzat fedezetet nyújt továbbá a  katasztrófa-elhárítás során felmerülő költségekre és károkra,
valamint a peres ügyek során felmerült kifizetésekre.
(2) Az  előirányzat-maradvány felhasználása az  (1)  bekezdés szerinti feladatok ellátása tekintetében
a kötelezettségvállalások jogosultjai részére történő kifizetéssel valósul meg.
12. Ruházati ellátási rendszerrel összefüggő kiadások (20/1/39) 18. § (1) Az előirányzat célja a miniszter irányítása alá tartozó szervek, valamint a hivatásos tűzoltóságok egyenruha-ellátásra
jogosult személyi állományának ruházati és öltözködési szabályzatáról szóló 14/2010. (XII. 31.) BM rendelet 44. §-a
alapján kötelezően elrendelt riadócsomagok beszerzése, a  2012–2013. évre tervezett természetbeni ruházati
ellátás termékeinek fejlesztése, a  csapatpróba alá vont termékek beszerzése, a  2011.  évi természetbeni ellátás
végrehajtásának ellenőrzése, és egyéb ruházati ellátással kapcsolatos feladatok végrehajtása.
(2) Az előirányzat-maradvány kifizetésére a maradvány-elszámolás és az arra vonatkozó döntés függvényében kerül sor.
13. Építésügyi monitoring rendszer kialakítása, E-közmű kialakítása (20/1/40)
19. § (1) Az  előirányzat célja az  építésügyi monitoring rendszer létrehozásának támogatása. A  monitoring rendszer
biztosítja az  építésügy, a  településfejlesztés és -rendezés körébe tartozó adatok térbeli összefüggésekkel együtt
történő kezelését, a  tematikus információk kinyerését, összehasonlító elemzés megtételét, a  változásvizsgálatokat
mind a  településrendezési, mind pedig az  építésügyi hatósági feladatellátás tekintetében, továbbá az  E-közmű
kialakítását.
(2) Az előirányzat-maradvány kifizetésére a maradvány-elszámolás és az arra vonatkozó döntés függvényében kerül sor.
14. Rendőrség informatikai fejlesztési feladatainak támogatása (20/1/41) 20. § (1) Az előirányzat célja a Rendőrség, valamint a Rendőrség tevékenységéhez kapcsolódó belügyi szervek informatikai
fejlesztéseinek és eszközbeszerzéseinek finanszírozása.
(2) Az  előirányzat-maradvány felhasználása a  kötelezettségvállalások jogosultjai részére történő kifizetéssel valósul
meg.
15. Közfoglalkoztatás támogatása (20/1/44) 21. § (1) Az  előirányzat felhasználása a  közfoglalkoztatáshoz nyújtható támogatásokról szóló kormányrendelet alapján
történik.
(2) Az előirányzat-maradvány kifizetésére a maradvány-elszámolás és az arra vonatkozó döntés függvényében kerül sor.
16. Építésügyi feladatok (20/1/46) 22. § (1) Az előirányzat az Étv. 50. §-a alapján az épített környezet alakításának és védelmének pénzügyi eszközökkel történő
támogatását és finanszírozását biztosítja.
(2) Az előirányzat felhasználása éves feladatterv alapján történik. A feladatterv tervezése során az előirányzat legalább
80%-át közigazgatási feladatokra kell tervezni, amelyet a kötelezettségvállalás során érvényesíteni kell.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában közigazgatási feladat különösen
a) az építésfelügyeleti és építésügyi hatósági feladat,
b) az ellenőrzési és építésrendészeti feladat,
c) a  szakmai kamarák által ellátott közigazgatási feladat, különösen a  szakmagyakorlási tevékenység
engedélyezése és bejelentése, névjegyzék vezetése, továbbképzés szervezése, vállalkozó kivitelezői
tevékenység bejelentése és vállalkozó kivitelezők nyilvántartásának vezetése,
d) a szakmai kamarák tevékenységének törvényességi felügyelete,
e) a tervtanácsok feladata,
f ) a településrendezéshez kapcsolódó feladat.
(4) Az előirányzat terhére költségvetési támogatás pályázat vagy egyedi támogatás keretében nyújtható a feladatterv
alapján, előfinanszírozás vagy utófinanszírozás útján, utófinanszírozás esetén előleg nyújtása lehetséges.
Az  előirányzat felhasználása megbízási, vállalkozási szerződés megkötésével, vagy előirányzat-átcsoportosításra
szóló intézkedéssel történhet.
(5) A miniszter az előirányzatból az építésügyi és építésfelügyeleti hatóság által elrendelt munkálatok költségeire – ha
a  végrehajtás elmaradása az  állékonyságot, az  életet és egészséget, a  köz- és vagyonbiztonságot veszélyezteti, és
a végrehajtás önkéntes teljesítése, valamint a megelőlegezett költség behajtása nem várható – vissza nem térítendő
költségvetési támogatást nyújthat. Egyéb esetben erre a  célra – a  támogatási szerződésben a  visszafizetésre
vonatkozó határidő meghatározásával – visszatérítendő költségvetési támogatás adható.
(6) Vissza nem térítendő költségvetési támogatás esetén, ha a végrehajtást elrendelő hatóság a munkálatok költségeit
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szabályai szerint a kötelezettől
utóbb behajtja, az így befolyt összeget kizárólag az Étv. 50. § (2) bekezdésében meghatározott célokra fordíthatja,
amelynek felhasználását a miniszter ellenőrizheti.
17. Az elektronikus Területrendezési és Építésügyi Nyilvántartás Működtetése (20/1/47)
23. § (1) Az előirányzat felhasználásának célja az Építésügyi Dokumentációs és Információs Központról, valamint az Országos
Építésügyi Nyilvántartásról szóló kormányrendelet és a területfejlesztéssel és a területrendezéssel összefüggésben
megőrzendő dokumentumok gyűjtéséről, megőrzéséről, nyilvántartásáról és hasznosításáról szóló kormányrendelet
szabályozási tárgykörébe tartozó dokumentumgyűjtési, nyilvántartási, hasznosítási, kezelési és archiválási és
az ezekkel kapcsolatos fejlesztési feladatok finanszírozása.
(2) A  költségvetési támogatás előfinanszírozás vagy utófinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra.
Utófinanszírozás esetén előleg nyújtása lehetséges.
18. Vízkárelhárítási művek fejlesztési feladatai (20/1/48) 24. § (1) Az  előirányzat a  nem kielégítő védképességű elsőrendű árvízvédelmi művek védbiztonságának fejlesztését,
térségükben az elvárható árvízvédelmi biztonság megteremtését, az árvizek kártételei elleni megelőző tevékenység
biztosítását szolgálja. Az előirányzat terhére az árvízvédelem infrastrukturális fejlesztései, továbbá a projekt típusú
beruházásokon túli egyedi töltéserősítési és védelmi képesség fokozási munkák valósíthatók meg.
(2) Az előirányzat-maradvány kifizetésére a maradvány-elszámolás és az arra vonatkozó döntés függvényében kerül sor.
19. Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás (20/1/50)
25. § (1) Az előirányzat felhasználható
a) a  központi költségvetési szervek és a  védelmi feladatokat ellátó vízitársulatok által víz-, környezeti és
természeti katasztrófa kárelhárítás esetén a  védelmi készültség elrendelése alapján végzett védekezési,
helyreállítási feladataikkal összefüggő többletkiadásokra, külön kormánydöntés alapján preventív feladatok
elvégzésére,
b) az állam kártalanítási kötelezettsége költségeinek biztosítására,
c) az a) és b) ponttal összefüggő, így különösen a személyi juttatásokkal, a munkaadókat terhelő járulékokkal,
a  dologi kiadásokkal, a  veszélyhelyzet felszámolásához szükséges eszközök beszerzésével, valamint
a károsodott eszközök visszapótlásával kapcsolatos egyéb felhalmozási kiadásokra, tevékenységekre,
d) a  vízkárelhárítást ellátó állami vízügyi szerveknél és vízitársulatoknál történő közfoglalkoztatási pályázatok
saját erő költségeire.
(2) Az előirányzat felhasználása egyedi döntéssel, támogatási szerződés alapján előfinanszírozás vagy utófinanszírozás
útján kerül felhasználásra. Utófinanszírozás esetén előleg nyújtása lehetséges.
20. Vízügyi feladatok támogatása (20/1/51) 26. § (1) Az  előirányzat célja a  forgalomképes állami tulajdonú vízügyi létesítményekkel kapcsolatos állagmegóvási,
fenntartási feladatok, szivattyútelepek üzemeltetési és karbantartási költségeinek finanszírozása, rendkívüli
időjárás miatt szükséges kármegelőzési, védekezési, helyreállítási munkák elvégzése. Az előirányzat felhasználható
a vízgazdálkodási társulatok európai uniós pályázatainak önerő részének finanszírozására is.
(2) Az előirányzatból a vízgazdálkodási társulatok, természetes és jogi személyek támogathatóak.
 (3) A  költségvetési támogatás nyújtása pályázat vagy egyedi támogatás formájában történhet. A  költségvetési
támogatás előfinanszírozás vagy utófinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra. Utófinanszírozás esetén
előleg nyújtása lehetséges.
21. Szociális Családiház-építési Program támogatása (20/1/52) 27. § (1) Az  előirányzat célja a  Szociális Családiház-építési Program keretében az  Ócsa területén megvalósuló építési
beruházás költségeinek biztosítása.
(2) Az előirányzat-maradvány kifizetésére a maradvány-elszámolás és az arra vonatkozó döntés függvényében kerül sor.
22. Őrbottyán és térsége csatorna- és szennyvízelvezetési rendszer kiépítése (20/1/53)
28. § (1) Az előirányzat célja az Őrbottyán és térsége csatorna- és szennyvíz-elvezetési rendszer kiépítésének támogatása.
 (2) Az  előirányzat-maradvány felhasználása a  kötelezettségvállalások jogosultjai részére történő kifizetéssel valósul
meg. 23. Technikai azonosító maradvány rendezéséhez (20/1/54) 29. § Az előirányzat célja a maradvány rendezésének technikai lebonyolítása.
24. Szabadságharcosokért Közalapítvány támogatása (20/2/1/1) 30. § (1) Az  előirányzat fedezetet nyújt az  1956 előtti politikai üldözöttek és az  1956-os forradalom és szabadságharcban
résztvevők és sérelmet szenvedettek támogatására, pályázat keretében vissza nem térítendő pénzügyi támogatás
formájában az  1956-os és 1956 előtti szervezetek támogatására, a  Szabadságharcosokért Közalapítvány Alapító
Okiratában megjelölt célokkal összefüggő tevékenység, program, projekt finanszírozására, az 1956-os eseményekkel
foglalkozó kéziratok kiadásának, a helyi szinten megvalósuló köztéri alkotások (emlékművek, szobrok, emléktáblák)
és 1956-os emlékhelyek felújításának finanszírozására, a  volt politikai elítéltek részére történő szociális segélyek,
temetési segélyek folyósítására, továbbá a feladathoz kapcsolódó arányos működési költségek finanszírozására.
(2) A  költségvetési támogatás előfinanszírozás vagy utófinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra.
Utófinanszírozás esetén előleg nyújtása lehetséges.
25. Országos Polgárőr Szövetség (20/2/2/3) 31. § (1) Az  előirányzat az  Országos Polgárőr Szövetség alapszabályában meghatározott feladatához kapcsolódó arányos
működési költségeire használható fel.
(2) A  költségvetési támogatás előfinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra. Az  előirányzat felhasználása
a  polgárőrségről és a  polgárőri tevékenység szabályairól szóló törvény felhatalmazása alapján kiadott,
a költségvetési támogatás elosztásának részletes szabályaira vonatkozó miniszteri rendelet alapján történik.
26. Önkéntes tűzoltóegyesületek támogatása (20/2/2/5) 32. § (1) Az előirányzat az önkéntes tűzoltó egyesületek részére pályázati rendszerben biztosítandó költségvetési támogatás
forrásául szolgál. Az előirányzat
a) az önkéntes tűzoltó egyesületek feladataihoz kapcsolódó arányos működési költségek finanszírozására,
b) az önkéntes tűzoltók oktatására,
c) a technikai ellátás javításának támogatására
használható fel.
(2) A költségvetési támogatás az önkéntes tűzoltó-egyesületek, mint kedvezményezettek részére előfinanszírozás vagy
utófinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra. Utófinanszírozás esetén előleg adása lehetséges.
(3) Az  előirányzat előirányzat-átcsoportosítással, az  előirányzat-átcsoportosítás tekintetében kedvezményezett
Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósága (a továbbiakban: BM OKF) részére kerül átadásra.
27. Társadalmi szervezetek, alapítványok támogatása (20/2/2/11) 33. § (1) Az  előirányzat a  Nemzedékek Biztonságáért Alapítvány támogatására 29,0 millió forint összegig használható fel.
A  költségvetési támogatás célja a  rendvédelmi társadalmi szervezetekkel együttműködve a  sport, a  művészet és
rendvédelem terén az esélyegyenlőség jegyében szervezett programok, rendezvények támogatása.
(2) Az  előirányzat a  Magyar Polgári Védelmi Szövetség támogatására 10,0 millió forint összegig használható fel.
A költségvetési támogatás a lakosság, az ifjúság, a polgári védelmi szervezetek, valamint a polgármestert segítők és
közbiztonsági referensek folyamatos felkészítésére, a „Polgári védelmi mozgalom dinamizálása” projekt időarányos
végrehajtására, továbbá a  szervezet BM OKF főigazgatója által jóváhagyott éves munkatervében meghatározott
feladatokhoz, az állampolgárok élet- és vagyonbiztonságának védelméhez való hozzájárulás céljára használható fel.
(3) Az  előirányzat a  Magyar Tűzoltó Szövetség és megyei szervezetei támogatására 22,5 millió forint összegig
használható fel. A  költségvetési támogatás, a  Magyar Tűzoltó Szövetség és megyei szervezetei alapító okiratában,
a  BM OKF főigazgatója által jóváhagyott éves munkatervében meghatározott feladataira, és az  általuk szervezett
rendezvények megvalósítására fordítható.
(4) Az  előirányzat a  Létesítményi és Önkéntes Tűzoltóságok Országos Szövetségének és a  Létesítményi Tűzoltóságok
Országos Szövetségének támogatására 10,0 millió forint összegig használható fel. A költségvetési támogatás célja
a  két szövetségnek a  BM OKF főigazgatója által jóváhagyott éves munkatervében meghatározott feladatok, és
az  általuk szervezett rendezvények megvalósításának támogatása, továbbá az  egyéb feladataik végrehajtásának
elősegítése.
(5) Az  előirányzat a Települési Önkormányzat Országos Szövetsége, a  Magyar Önkormányzatok Szövetsége, a  Megyei
Önkormányzatok Országos Szövetsége, a  Kisvárosi Önkormányzatok Országos Érdekszövetsége, a  Magyar
Faluszövetség, a  Községek, Kistelepülések és Kistérségek Országos Önkormányzati Szövetsége és a  Megyei Jogú
Városok Szövetsége együttes támogatására 9,0 millió forint összegig használható fel. A  költségvetési támogatás
célja más nemzetek kedvező tapasztalatainak megismerése, átvétele, a nemzetközi kapcsolatok elmélyítése.
(6) Az  előirányzat a  Rádiós Segélyhívó és Infokommunikációs Országos Egyesület támogatására 35,0 millió
forint összegig használható fel. A  költségvetési támogatás célja a  Rádiós Segélyhívó és Infokommunikációs
Országos Egyesület alapszabályában meghatározott közfeladatok ellátása, különös tekintettel a  dunai, tiszai és
balatoni információs és segélyhívó rendszerek állami feladatként jelentkező működtetésére, karbantartására és
korszerűsítésére, továbbá új rendszerek kialakítása, üzemeltetési költségeinek finanszírozása.
(7) Az  előirányzat a  Magyar Rendészeti Sportszövetség támogatására 24,0 millió forint összegig használható fel.
A  költségvetési támogatás a  Magyar Rendészeti Sportszövetség alapító okiratában meghatározott feladatok
megvalósulásának elősegítésére, ezen belül a  nemzetközi és hazai versenyek szervezésére, a  sporteseményeken
történő részvétellel kapcsolatos kiadásokra, továbbá az  európai és nemzetközi rendőr sportszövetségben való
tagság tagdíjfizetésére biztosít fedezetet.
(8) Az  előirányzat a  Szertelen-kék Alapítvány támogatására 5,0 millió forint összegig használható fel. A  költségvetési
támogatás célja a  Szertelen-kék Alapítvány alapító okiratában meghatározott feladatok megvalósulásának
elősegítése.
(9) Az  (1)–(8)  bekezdés alapján nyújtott költségvetési támogatás előfinanszírozás vagy utófinanszírozás útján kerül
rendelkezésre bocsátásra. Utófinanszírozás esetén előleg nyújtása lehetséges.
28. Érdekvédelmi és szociális szervezetek támogatása (20/2/4) 34. § (1) Az előirányzat az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium szakszervezetének 2010. évben nyújtott
támogatásból fel nem használt, 2012. évben visszautalt összeg kezelésére szolgál.
(2) Az előirányzat-maradvány kifizetésére a maradvány-elszámolás és az arra vonatkozó döntés függvényében kerül sor.
29. Közbiztonsági beruházások (20/3/4) 35. § (1) Az  előirányzat felhasználása a  minisztérium beruházási terve szerint történik, melybe az  igazgatási, a  rendőrségi,
a büntetés-végrehajtási, a katasztrófavédelmi, a bevándorlási, a nemzetbiztonsági, az oktatási és egyéb beruházások
a belügyminiszter által irányított szervek igénybejelentései alapján kerülnek beépítésre.
(2) Az előirányzat-maradvány kifizetésére a maradvány-elszámolás és az arra vonatkozó döntés függvényében kerül sor.
30. Közösségi programok (20/8) 36. § (1) Az előirányzat célja
a) az Európai Migrációs Hálózat 2011. évi programjához szükséges önrész biztosítása,
b) a  miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szerv vagy nemzetközi szervezet által önállóan vagy
együttesen megvalósított és az  Európai Unió által társfinanszírozott projekt (EK-tematikus és egyéb uniós
programok) uniós forrásból nem finanszírozható tételek fedezetének, saját forrásának biztosítása.
(2) Az  előirányzat-maradvány felhasználása a  kötelezettségvállalások jogosultjai részére történő kifizetéssel valósul
meg.
31. Európai Menekültügyi Alap (EMA) (20/9/1) 37. § (1) Az Európai Menekültügyi Alap (a továbbiakban: EMA) a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános
program keretében a  2008–2013-as időszakra az  Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a  2004/904/EK
tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. május 23-i 2007/573/EK európai parlamenti és a  tanácsi
határozatban foglaltak szerint használható fel.
(2) Az  előirányzat felhasználása pályázati formában, a  2007–2013. közötti programozási időszakban a  szolidaritási
programokból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a  pénzügyi
irányítási és ellenőrzési rendszerekről szóló miniszteri rendeletben szabályozott eljárásrend alapján történik.
32. Integrációs Alap (20/9/2) 38. § (1) A  „Szolidaritás és a  migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a  2007–2013-as időszakra
a  harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló 2007. június 25-i
2007/435/EK tanácsi határozat által létrehozott, a  harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő
Integrációs Alap a különböző gazdasági, társadalmi, kulturális, vallási, nyelvi és etnikai hátterű harmadik országbeli
állampolgárok tartózkodási feltételeinek teljesítéséhez, és az  európai társadalmakba való beilleszkedésük
megkönnyítését szolgáló tevékenységhez használható fel.
(2) Az  előirányzat felhasználása pályázati formában, a  2007–2013. közötti programozási időszakban a  szolidaritási
programokból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a  pénzügyi
irányítási és ellenőrzési rendszerekről szóló miniszteri rendelet alapján történik.
33. Visszatérési Alap (20/9/3) 39. § (1) A  „Szolidaritás és a  migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a  2008–2013-as időszakra
az  Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 2007/575/EK európai parlamenti és tanácsi
határozattal 2008. január 1. és 2013. december 31. közötti időbeli hatállyal létrehozott Visszatérési Alap
felhasználási célja, hogy támogassa a  tagállamoknak a visszatérés igazgatásának javítására tett erőfeszítéseit azok
minden dimenziójában, az  integrált igazgatás elvének alkalmazásával és a  tagállamok által végrehajtandó közös
intézkedések vagy a  szolidaritás elve alapján a  közösségi céloknak megfelelő nemzeti intézkedések előírásával,
figyelembe véve az e területet érintő közösségi jogszabályokat, és teljes összhangban az alapvető jogokkal.
(2) Az  előirányzat felhasználása pályázati formában, a  2007–2013. közötti programozási időszakban a  szolidaritási
programokból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a  pénzügyi
irányítási és ellenőrzési rendszerekről szóló miniszteri rendeletben szabályozott eljárásrend alapján történik.
34. Külső Határok Alap (20/9/4) 40. § (1) A „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a Külső
Határok Alap létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat által
létrehozott Alap
a) a külső határok ellenőrzése hatékonyságának javítása,
b) a külső határok egységes határellenőrzési rendszerének kialakítása,
c) a határforgalmi ellenőrzés hatékony menedzsmentje kialakítása,
d) a releváns közösségi jogi aktusok egységes alkalmazására irányuló tevékenység,
e) a konzuli szolgálatok menedzsmentje fejlesztésére irányuló tevékenységek
finanszírozására használható fel.
(2) Az  előirányzat felhasználása pályázati formában, a  2007–2013. közötti programozási időszakban a  szolidaritási
programokból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól, intézményrendszeréről, a  pénzügyi
irányítási és ellenőrzési rendszerekről szóló miniszteri rendeletben szabályozott eljárásrend alapján történik.
35. Szolidaritási programokhoz kapcsolódó technikai költségek (20/9/5) 41. § (1) Az előirányzat a 31–34. alcímben meghatározott pénzügyi alapokkal kapcsolatos előkészítési, igazgatási, felügyeleti,
értékelési, tájékoztatási és ellenőrző intézkedések és az  azok lebonyolításához szükséges igazgatási kapacitást
erősítő tevékenységek finanszírozására használható fel.
(2) Az előirányzat a BM Igazgatás számára átadásra kerül.
36. Szolidaritási programokhoz kapcsolódó céltartalék (20/9/6) 42. § (1) Az  előirányzat terhére finanszírozhatóak a  31–34. alcímben meghatározott pénzügyi alapokhoz kapcsolódó
visszafizetési kötelezettségek és az árfolyam-ingadozásból adódó veszteségek.
(2) Az előirányzat felhasználása közvetlenül történik, az Európai Bizottság fizetési felszólításának teljesítésével.
37. Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása (20/10) 43. § (1) Az  előirányzat célja az  önkormányzati tűzoltóságok fenntartásával és működésével kapcsolatos költségek
fedezetének a biztosítása az átvállalt feladattal arányban.
(2) Az előirányzat felhasználása a központi költségvetési törvény és az önkormányzati és létesítményi tűzoltóságokra,
valamint a  hivatásos tűzoltóság, önkormányzati tűzoltóság és önkéntes tűzoltó egyesület fenntartásához való
hozzájárulásra vonatkozó szabályokról szóló kormányrendelet alapján történik.
38. Duna Művész Együttesek támogatása (20/11) 44. § (1) Az  előirányzat fedezetet nyújt a  minisztérium és a  Duna Palota Kulturális Kiemelkedően Közhasznú Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság között létrejövő támogatási szerződés keretében ellátandó kulturális közhasznú
feladatok finanszírozására.
(2) A  kedvezményezett a  költségvetési támogatást a  kulturális közhasznú feladatokkal összefüggő, valamint ennek
végrehajtása érdekében felmerült közvetlen és közvetett költségek, ráfordítások finanszírozására használhatja fel.
(3) A  támogatás előfinanszírozás vagy utófinanszírozás útján kerül rendelkezésre bocsátásra. Utófinanszírozás esetén
előleg nyújtása lehetséges.
39. Fejezeti egyensúlybiztosítási tartalék (20/12) 45. § (1) Az  előirányzat célja szerint a  Magyarország 2012. év központi költségvetéséről szóló 2011.  évi CLXXXVIII.  törvény
27. § (11) bekezdése szerint kerül felhasználásra.
(2) Az előirányzat-maradvány kifizetésére a maradvány-elszámolás és az arra vonatkozó döntés függvényében kerül sor.
40. „Segítsünk az árvízkárosultakon!” (20/14) 46. § (1) Az  előirányzatra befolyt összegek felhasználására rendkívüli katasztrófahelyzetek során kerülhet sor.
A felhasználásról a miniszter a BM OKF főigazgatójának javaslata alapján dönt.
(2) A minisztérium elkülönített nyilvántartást vezet az állampolgárok, gazdasági társaságok adományairól.
 (3) Az  előirányzat-maradvány felhasználása az  (1)  bekezdés szerinti feladatok ellátása tekintetében
a kötelezettségvállalások jogosultjai részére történő kifizetéssel valósul meg.
41. Nyomon követő rendszer bevezetése, üzemeltetése (20/15) 47. § (1) Az  előirányzat célja a  terhelt mozgását nyomon követő rendszer bevezetési és üzemeltetési kiadásainak
finanszírozása.
(2) Az előirányzat átcsoportosításra kerül a Rendőrség cím javára.
42. Új büntetés-végrehajtási objektum működtetése (20/16) 48. § (1) Az  előirányzat célja a  fogvatartottak elhelyezési lehetőségének bővítését biztosító 500 fős büntetés-végrehajtási
objektum működtetési kiadásainak biztosítása.
(2) Az előirányzat átcsoportosításra kerül a Büntetés-végrehajtás cím javára.
IV. FEJEZET
ZÁRó RENDELKEZÉSEK 49. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
50. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 27/2012. (V. 30.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2013. (VIII. 16.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériumának a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának szabályairól szóló szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján – figyelemmel a nemdohányzók
védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény 4. §
(9) bekezdésére – a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériumának a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának
szabályairól szóló szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint állapítom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Nemzeti Erőforrás Minisztériumnak a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek
fogyasztásának szabályairól szóló szabályzatáról szóló 28/2011. (XI. 10.) NEFMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1785/2015. (X. 30.) Korm. határozata a Budapest Környéki Törvényszék elhelyezéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. a bírósági eljárások hatékonyságának javítása érdekében támogatja a  Budapest Környéki Törvényszék Budapest,
XIV.  kerület, Hungária körút 179–187. szám alatt található, a  Budapest, XIV. kerület 29786 helyrajzi számon
nyilvántartott „M3 Business Center” irodaházban (a továbbiakban: Ingatlan) történő elhelyezését;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről
szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet VI. Bíróságok fejezet 2014. évi kötelezettségvállalással
terhelt költségvetési maradványából 8,08 milliárd forint átcsoportosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján
intézkedjen az  Ingatlan tulajdonjogának az állam javára történő megszerzéséről és bírósági funkciónak megfelelő
átalakításáról, továbbá az  MNV Zrt. útján intézkedjen az  Ingatlannak a  Budapest Környéki Törvényszék részére
történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a források rendelkezésre állását követően azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján intézkedjen az  Országos Bírósági Hivatalnak
a  Budapest, VII. kerület Városligeti fasor 9–13. szám alatt található, a  Budapest VII. kerület 33505 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlanon fennálló vagyonkezelői jogának megszüntetése iránt.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 3. pontban foglalt intézkedést követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1872/2013. (XI. 22.) Korm. határozata a gyógyszertámogatás és a gyógyászati segédeszköz támogatás kiadásainak 2013. év végi finanszírozásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
18.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím 3. Természetbeni ellátások alcím
a) 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím előirányzatának
17 519,0 millió forinttal, valamint
b) 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport 1. Kötszertámogatás jogcím előirányzatának
575,0 millió forinttal, 3. Egyéb gyógyászati segédeszköz támogatás jogcím előirányzatának 2812,0 millió
forinttal
történő megemelését az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1052/2011. (III. 22.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Jordán Hasimita Királyság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és a Jordán Hasimita Királyság Kormánya között a katasztrófák esetén
történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a katasztrófák elleni védekezésért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás
bemutatott szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2016. (VI. 17.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése szerint Horváth András ny. r. dandártábornokot miniszteri
biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata az Országos Rendőr-főkapitányság nyomozó szervezeti egységeinél a szervezett bűnözői
körök által az 1990-es években elkövetett élet elleni bűncselekmények, illetve az ún. „olajos” ügyekkel összefüggő
élet  és testi épség elleni, vagyon elleni bűncselekmények hatékony felderítésének és nyomozásának irányítása,
koordinálása.
(3) A miniszteri biztos kinevezése 2016. június 7-étől 2016. december 6-áig szól.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdésére figyelemmel a belügyminiszter irányítja.
3. § (1) A  miniszteri biztos a  feladatainak végrehajtása érdekében valamennyi érintett nyomozó szervezeti egységgel
folyamatos és közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A  miniszteri biztos megkeresését az  érintett nyomozó szervezeti egységek feladat- és hatáskörükben eljárva,
határidőre teljesítik.
4. § A miniszteri biztos a feladatát az országos rendőrfőkapitánnyal együttműködve látja el.
5. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásáról havonta jelentést tesz a belügyminiszternek.
6. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 32/2015. (XII. 4.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
58/2014. (IX. 10.) HM utasítása a Magyar Honvédség Informatikai Stratégiájának kiadásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján,
figyelemmel a 2. § (2) bekezdés 17. pontjára, az informatikai tevékenységek hosszú távú fő irányainak meghatározása érdekében
a következő utasítást adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra, a  honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, a  honvédelmi miniszter irányítása alatt álló központi
hivatalokra, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § A  honvédelmi szervezetek híradó-informatikai támogatásának fejlesztése, a  híradó-informatikai szolgáltatások
biztosítása és igénybevétele fő irányainak meghatározása érdekében kiadom a  Magyar Honvédség Informatikai
Stratégiáját.
3. § A Magyar Honvédség Informatikai Stratégiáját az 1. melléklet tartalmazza.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2017. CXXIV. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevételéről készült Jegyzőkönyv kihirdetéséről (A Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2017. február 1-jén lépett hatályba.).
1. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az  Albán Köztársaság közötti
stabilizációs és társulási megállapodáshoz a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának
figyelembevételéről készült Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV
az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Albán Köztársaság közötti
stabilizációs és társulási megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásának figyelembevételéről
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
MÁLTA,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
A törvényt az Országgyűlés a 2017. október 17-i ülésnapján fogadta el.
az Európai Unióról szóló szerződés, az  Európai Unió működéséről szóló szerződés és az  Európai Atomenergiaközösséget létrehozó szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok, valamint
AZ EURÓPAI UNIÓ és AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: az Európai Unió,
egyrészről, valamint
AZ ALBÁN KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Albánia, másrészről, TEKINTETTEL a  Horvát Köztársaság (a  továbbiakban: Horvátország) 2013. július 1-jei Európai Unióhoz történő
csatlakozására,
Mivel:
 (1) Az  egyrészről az  Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az  Albán Köztársaság közötti stabilizációs és
társulási megállapodást (a továbbiakban: az STM) 2006. június 12-én Luxembourgban aláírták, és 2009. április 1-jén
hatályba lépett.
(2) 2011. december 9-én Brüsszelben aláírták a  Horvátországnak az  Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló
szerződést (a továbbiakban: a csatlakozási szerződés).
(3) Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz.
 (4) Horvátország csatlakozási okmánya 6.  cikkének (2)  bekezdése értelmében Horvátország STM-hez történő
csatlakozásáról az STM-hez csatolt jegyzőkönyv megkötésének útján kell megállapodni.
 (5) Az STM 36. cikkének (3) bekezdése értelmében konzultációkat folytattak annak biztosítása céljából, hogy az Európai
Unió és Albánia említett megállapodásban meghatározott kölcsönös érdekei figyelembevételre kerüljenek,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: I. SZAKASZ
A SZERZŐDŐ FELEK
1. Cikk Horvátország a  2006. június 12-én Luxembourgban aláírt, az  egyrészről az  Európai Közösségek és tagállamaik,
másrészről az  Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás (a  továbbiakban: az  STM) részes
felévé válik, továbbá az Európai Unió többi tagállamával megegyező módon elfogadja és tudomásul veszi az STM,
valamint az  ugyanazon a  napon aláírt záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatok és egyoldalú nyilatkozatok
szövegét.
AZ STM SZÖVEGÉNEK KIIGAZÍTÁSAI, BELEÉRTVE A MELLÉKLETEKET ÉS A JEGYZŐKÖNYVEKET IS
II. SZAKASZ
MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK 2. Cikk
Mezőgazdasági Termékek Szűkebb Értelemben
Az STM IIc. melléklete helyébe e jegyzőkönyv I. mellékletének szövege lép.
III. SZAKASZ
SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK 3. Cikk Az STM 4. jegyzőkönyvének IV. melléklete helyébe e jegyzőkönyv II. mellékletének szövege lép.
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK IV. SZAKASZ 4. Cikk
WTO Albánia vállalja, hogy az Európai Unió jelenlegi bővítése kapcsán nem nyújt be igényt, kérelmet, illetve beterjesztést,
és nem módosít vagy von vissza engedményt a GATT 1994 XXIV.6 és XXVIII cikkei értelmében.
5. Cikk
Származási igazolás és közigazgatási együttműködés (1) A közös kereskedelempolitikához kapcsolódó bármely intézkedés alkalmazásának sérelme nélkül, az Albánia vagy
Horvátország által szabályszerűen kiadott vagy a  közöttük alkalmazott preferenciális megállapodás keretében
kiállított származási igazolásokat el kell fogadni, feltéve, hogy:
a) az  ilyen származás megszerzése az  STM-ben található preferenciális tarifális rendelkezések alapján
preferenciális tarifális elbánásra jogosít;
b) a származási igazolást és a fuvarokmányokat legkésőbb a csatlakozás időpontját megelőző napon adták vagy
állították ki;
c) a  származási igazolást a  csatlakozás időpontjától számított négy hónapon belül benyújtják
a vámhatóságoknak.
Amennyiben az  árukat Albániában vagy Horvátországban a  csatlakozás időpontját megelőzően jelentették be
behozatalra, a  preferenciális megállapodás alapján kiadott vagy kiállított származási igazolás is elfogadható,
feltéve hogy az  ilyen bizonyítékot a  csatlakozási dátumtól számított négy hónapos időszakon belül benyújtják
a vámhatóságnak.
(2) Albánia és Horvátország fenntarthatják az  egymás között alkalmazott preferenciális megállapodás alapján
megadott „elfogadott exportőr” státust biztosító engedélyeket, feltéve, hogy:
a) ilyen rendelkezés szerepel az Albánia és az Európai Unió között a Horvátország csatlakozásának időpontját
megelőzően kötött STM-ben is; és
b) az elfogadott exportőr az említett megállapodás szerint hatályban lévő származási szabályokat alkalmazza.
c) Ezeket az  engedélyeket legkésőbb a  Horvátország csatlakozásának napját követő egy éven belül az  STM
feltételei szerint kiadott új engedélyekkel kell helyettesíteni.
 (3) Albánia vagy Horvátország illetékes vámhatóságai az (1) bekezdésben említett preferenciális megállapodás alapján
kiadott származási igazolás utólagos ellenőrzésére vonatkozó kérelmeket a  szóban forgó származási igazolás
kibocsátását követő három évig elfogadják, és ilyet behozatali nyilatkozat alátámasztása céljából a  hozzájuk
benyújtott származási igazolás elfogadását követő három évig kérhetnek is.
6. Cikk
Tranzitáruk (1) Az  STM rendelkezései alkalmazhatók azon Albániából Horvátországba, vagy Horvátországból Albániába exportált
árukra, amelyek megfelelnek az STM 4. jegyzőkönyve rendelkezéseinek, és amelyek Horvátország csatlakozásának
napján Albániában vagy Horvátországban éppen úton voltak, vagy ideiglenes megőrzés alatt, vámraktárban vagy
vámszabad területen álltak.
(2) Ilyen esetekben preferenciális elbánás akkor alkalmazható, ha a  behozatali ország vámhatóságához
a Horvátország csatlakozásának napját követő négy hónapon belül benyújtják a kiviteli ország vámhatóságai által
visszamenőlegesen kibocsátott származási igazolást.
7. Cikk
2013. évi kontingensek A 2013.  évre az  új vámkontingensek szerinti mennyiségeket és a  meglévő vámkontingensek mennyiségeinek
a  növekményeit az  alapmennyiségek százalékos részarányában kell kiszámítani a  2013. július 1-je előtt eltelt
időszakra eső rész figyelembevételével.
ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK V. SZAKASZ 8. Cikk
Ez a jegyzőkönyv a hozzá csatolt mellékletekkel együtt az STM szerves részét képezi.
9. Cikk (1) Ezt a  jegyzőkönyvet az Európai Unió és tagállamai, valamint az Albán Köztársaság saját eljárásaiknak megfelelően
jóváhagyják.
(2) A  felek értesítik egymást az  (1)  bekezdésben említett megfelelő eljárások lezárásáról. A  jóváhagyó okiratokat
az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságán helyezik letétbe.
10. Cikk (1) Ez  a  jegyzőkönyv az  utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő első hónap első napján lép
hatályba.
(2) Amennyiben 2013. július 1-jéig nem helyezik az  e  jegyzőkönyvet jóváhagyó valamennyi okiratot letétbe,
e jegyzőkönyv 2013. július 1-jétől kezdődő hatállyal ideiglenesen alkalmazandó.
11. Cikk Ez a  jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és albán
nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
12. Cikk Elkészül az  STM, az  annak szerves részét képező mellékletek és jegyzőkönyvek, valamint a  záróokmány és
a  záróokmányhoz csatolt nyilatkozatok horvát nyelvű szövege, amely szövegek az  eredeti szövegekkel azonos
módon hitelesek. Ezeket a szövegeket a stabilizációs és társulási tanács jóváhagyja.
I. MELLÉKLET
„IIc. MELLÉKLET
Albániai vámengedmények a közösségi elsődleges mezőgazdasági termékekre
[a 27. cikk (3) bekezdésének c) pontja]
KN-kód Árumegnevezés Éves kontingens
(tonna) A kontingensen
belüli vámtétel
0401 10 10 TEJ ÉS TEJSZÍN LEGFELJEBB 1 TÖMEGSZÁZALÉK
ZSÍRTARTALOMMAL, LEGFELJEBB KÉTLITERES
KISZERELÉSBEN, NEM SŰRÍTVE, CUKOR VAGY MÁS
ÉDESÍTŐANYAG HOZZÁADÁSA NÉLKÜL
790 0% 0401 20 11 TEJ ÉS TEJSZÍN 1 TÖMEGSZÁZALÉKOT
MEGHALADÓ, DE LEGFELJEBB 3 TÖMEGSZÁZALÉK
ZSÍRTARTALOMMAL, LEGFELJEBB KÉTLITERES
KISZERELÉSBEN, NEM SŰRÍTVE, CUKOR VAGY MÁS
ÉDESÍTŐANYAG HOZZÁADÁSA NÉLKÜL
0401 20 91 TEJ ÉS TEJSZÍN 3 TÖMEGSZÁZALÉKOT
MEGHALADÓ. DE LEGFELJEBB 6 TÖMEGSZÁZALÉK
ZSÍRTARTALOMMAL, LEGFELJEBB KÉTLITERES
KISZERELÉSBEN, NEM SŰRÍTVE, CUKOR VAGY MÁS
ÉDESÍTŐANYAG HOZZÁADÁSA NÉLKÜL
1001 91 20
(korábban:
1001 90 91) KÖZÖNSÉGES BÚZA ÉS KÉTSZERES VETŐMAG 42 000 0%
1001 99 00
(korábban:
1001 90 99) TÖNKÖLY, KÖZÖNSÉGES BÚZA ÉS KÉTSZERES (A
VETŐMAG KIVÉTELÉVEL)
1005 90 00 KUKORICA (A VETŐMAG KIVÉTELÉVEL) 10 000 0%”
II. MELLÉKLET
„IV. MELLÉKLET
A számlanyilatkozat szövege Az alább megadott szövegű számlanyilatkozatot a  lábjegyzeteknek megfelelően kell kiállítani. A  lábjegyzeteket
azonban nem kell lemásolni.
Magyar nyelvű változat
A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű
jelzés hiányában az áruk preferenciális … (2) származásúak.
(3) (Hely és dátum)
 (4) (Az exportőr aláírása, a nyilatkozatot aláíró személy nevét olvasható írással is fel kell tüntetni.)”
––––––––––
 (1) Amennyiben a  számlanyilatkozatot egy elfogadott exportőr állítja ki, ezen a  helyen kell feltüntetni az  elfogadott
exportőr vámfelhatalmazási számát. Amennyiben a  számlanyilatkozatot nem elfogadott exportőr állítja ki,
a zárójelbe tett szavakat ki kell hagyni, vagy a helyet üresen kell hagyni.
(2) A termék eredetét fel kell tüntetni. Amennyiben egy számlanyilatkozat teljes egészében vagy részben Ceutáról és
Melilláról származó termékekre vonatkozik, az exportőrnek azokat »CM« jelöléssel egyértelműen meg kell jelölnie
azon az okmányon, amelyen a számlanyilatkozatot kiállítják.
(3) Ezek feltüntetése kihagyható, ha az információ szerepel magán az okmányon.
 (4) Abban az esetben, ha az exportőr nem köteles aláírni, az aláírás alóli felmentés az aláíró nevének feltüntetésére is
vonatkozik.” 3. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
316/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Négyesi József rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
szarajevói nagykövetségének a  vezetésére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország podgoricai
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2017. október 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1593/2016. (X. 28.) Korm. határozata a Cún-Szaporca holtág vízpótlása az Ős-Dráva Program keretében végrehajtott fejlesztés kapcsán szükséges többletforrások biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a DDOP-5.1.5/E-12-k1-2012-0001 számú, a Cún-Szaporca holtág vízpótlása az Ős-Dráva Program keretében
végrehajtott fejlesztés kapcsán szükséges többletforrás biztosítása érdekében 120 700,0 ezer forint egyszeri jellegű
átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint, elszámolási és a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv.
1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím javára.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2010. (XII. 28.) NGM rendelete a közhasznú tevékenységet folytató személyt, szervezetet, továbbá a külföldi illetőségű adományozót és a tőle származó pénzbeni adomány kedvezményezettjét terhelő igazolási kötelezettségekről, valamint az általános forgalmi adó-visszatéríttetési kérelmek kötelező adattartalmáról és az utólagos általános forgalmi adóvisszatérítés egyes eljárási szabályairól.
Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 260. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. §
c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A közhasznú tevékenységet folytató személyre, szervezetre vonatkozó különös rendelkezések
1. § (1) Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) 100. §-ában szabályozott
általános forgalmi adó (a továbbiakban: adó) visszatéríttetése iránti jog gyakorlása érdekében a termék beszerzőjének
igazolnia kell, hogy személyes jogállása szerint olyan, bírósági vagy más hatósági nyilvántartásban bejegyzett személy
vagy szervezet, aki (amely) tevékenységét – alapszabálya (alapító okirata) szerint – közhasznú tevékenységként
folytatja (a továbbiakban: közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet). Ezt annak az államnak a hatáskörrel
és illetékességgel rendelkező hatósága által kibocsátott okirat igazolja, ahol a közhasznú tevékenységet folytató
személyt, szervezetet ilyenként bejegyezték.
(2) Az (1) bekezdésben említett okirat a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet személyes jogállásának
igazolására abban az esetben alkalmas, ha legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) az okiratot kiállító hatóság neve és címe,
b) a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet neve, tevékenységi köre, állandó lakóhelyének vagy
székhelyének címe, továbbá egyedi azonosítására szolgáló jele, amely alatt a bírósági vagy más hatósági
nyilvántartásban közhasznú tevékenységet folytató személyként, szervezetként bejegyezték,
c) idő vagy más feltétel megjelölése az okirat érvényességének megállapítására,
d) az okirat kiállításának helye és kelte,
e) az okiratot kibocsátó hatóság nevében és képviseletében eljáró személy aláírása az okirat hitelességének és
érvényességének tanúsítására, valamint neve és beosztása olvasható módon és
f) az okiratot kiállító hatóság hivatalos jelzése az okirat hitelességének és érvényességének tanúsítására.
2. § (1) A közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet adó-visszatéríttetési joga a termék értékesítése fejében járó,
az adót is magában foglaló ellenérték maradéktalan megtérítésekor keletkezik.
(2) A közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet a naptári évben keletkezett adó-visszatéríttetési jogát
legfeljebb a naptári évet követő év szeptember 30. napjáig érvényesítheti.
3. § (1) A közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet adó-visszatéríttetési kérelmének kötelező adattartalma
a következő:
a) a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet neve és levelezési címe, ha az eltér az 1. § szerinti
okiratban szereplő címtől,
b) az adó teljes összegének megjelölése, amelyre az adó-visszatéríttetési igény vonatkozik,
c) az adóvisszatérítés esetére a számlavezető pénzforgalmi szolgáltató neve és a fizetési számlaszáma, amelyre
a visszatérítendő adó átutalását kéri, illetőleg ha az átutalásra külföldön vezetett fizetési számlát közöl,
a számlavezető bank BIC (SWIFT) kódja is,
d) a kérelemhez mellékletként csatolt okiratok darabszáma,
e) azon okiratok darabszáma, amelyekre a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet
adó-visszatéríttetési jogát alapítja,
f) a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet írásos nyilatkozata arról, hogy
fa) a részére értékesített terméket az Áfa tv. 100. § (1) bekezdésében meghatározott helyen és
tevékenységéhez használja, egyéb módon hasznosítja,
fb) a kérelemben közölt adatok, egyéb információk a valóságnak megfelelnek, továbbá
fc) a részére esetlegesen nem jogszerűen vagy egyéb okból helytelenül visszatérített adó visszafizetésére
kötelezettséget vállal,
g) a kérelem kiállításának helye és kelte és
h) a kérelmező vagy a kérelmező nevében és képviseletében eljáró személy aláírása a kérelem hitelességének és
érvényességének tanúsítására, valamint neve olvasható módon.
(2) A közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet adó-visszatéríttetési kéreleméhez mellékletként csatolandó
mindazon okirat eredeti példánya,
a) amelyre a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet adó-visszatéríttetési jogát alapítja [Áfa tv. 127. §
(1) bekezdés a) pontja];
b) amely igazolja az Áfa tv. 98. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott feltétel teljesülését;
c) amely igazolja, de legalábbis kétséget kizáróan valószínűsíti, hogy a közhasznú tevékenységet folytató személy,
szervezet a részére értékesített terméket az Áfa tv. 100. § (1) bekezdésében meghatározott helyen és
tevékenységéhez használja, egyéb módon hasznosítja; valamint
d) amely igazolja az adót is magában foglaló ellenérték maradéktalan megtérítését.
(3) A közhasznú tevékenységet folytató személynek, szervezetnek az adó-visszatéríttetési kérelemmel együtt az 1. §
(2) bekezdésében meghatározott igazolás eredeti példányát szintén mellékletként be kell nyújtania, kivéve, ha
az igazolás érvényességéből más nem következik. Utóbbi esetben az érvényessége alatt az igazolást elegendő csak
egyszer, az első alkalommal benyújtani, feltéve, hogy ez idő alatt az adó-visszatéríttetési jog egyéb feltételei
változatlanul teljesülnek.
4. § A közhasznú tevékenységet folytató személynek, szervezetnek az adó-visszatéríttetési kérelmet az állami adóhatóság
jogszabályban kijelölt szervének címezve kell benyújtani.
5. § Ha a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet nem forintban kéri a visszatérítendő adó átutalását,
az átváltás költsége a visszatérítendő adó összegéből tartandó vissza.
2. A külföldi illetőségű adományozóra és a tőle származó pénzbeni adomány kedvezményezettjére
vonatkozó különös rendelkezések
6. § (1) A külföldi illetőségű adományozónak az Áfa tv. 257/A. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feltétel teljesülését
annak az államnak a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósága által – kérelmére – kiállított okirattal kell
igazolnia, ahol az adományozás tekintetében az adóügyi illetősége van.
(2) Az (1) bekezdésben említett okirat kötelező adattartalma a következő:
a) az okiratot kiállító hatóság neve és címe,
b) az adományozó neve, székhelye vagy állandó lakóhelye, adószáma, adószám hiányában egyedi azonosítására
szolgáló jele és levelezési címe, ha az eltér székhelyének vagy állandó lakóhelyének címétől,
c) az okiratot kibocsátó hatóság nyilatkozata arról, hogy az adományozó az adomány összegét a vonatkozó adózási
rendelkezésekkel összhangban számolta el,
d) az okirat kiállításának helye és kelte,
e) az okiratot kibocsátó hatóság nevében és képviseletében eljáró személy aláírása az okirat hitelességének és
érvényességének tanúsítására, valamint neve és beosztása olvasható módon és
f) az okiratot kiállító hatóság hivatalos jelzése az okirat hitelességének és érvényességének tanúsítására.
7. § (1) A külföldi illetőségű adományozótól származó pénzbeni adomány kedvezményezettjének (a továbbiakban:
kedvezményezett) a személyét, valamint az általa ellátott tevékenységet, feladatot érintő feltétel [Áfa tv. 257/A. §
(1) bekezdés a) pontja] teljesülését annak az államnak a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósága által
– kérelmére – kiállított okirattal kell igazolnia, ahol alapszabálya (alapító okirata) szerint bírósági vagy más hatósági
nyilvántartásba bejegyezték.
(2) Az (1) bekezdésben említett okirat kötelező adattartalma a következő:
a) az okiratot kiállító hatóság neve és címe,
b) a kedvezményezett neve, általa ellátott tevékenység, feladat, állandó lakóhelyének vagy székhelyének címe,
továbbá egyedi azonosítására szolgáló jele, amely alatt a bírósági vagy más hatósági nyilvántartásban
bejegyezték,
c) idő vagy más feltétel megjelölése az okirat érvényességének megállapítására,
d) az okirat kiállításának helye és kelte,
e) az okiratot kibocsátó hatóság nevében és képviseletében eljáró személy aláírása az okirat hitelességének és
érvényességének tanúsítására, valamint neve és beosztása olvasható módon és
f) az okiratot kiállító hatóság hivatalos jelzése az okirat hitelességének és érvényességének tanúsítására.
8. § (1) A kedvezményezett adó-visszatéríttetési joga
a) a termék értékesítése, szolgáltatás nyújtása fejében járó, az adót is magában foglaló ellenérték maradéktalan
megtérítésekor, ha nem a kedvezményezett az adófizetésre kötelezett, illetőleg
b) egyéb, az a) pont alá nem tartozó esetekben pedig az adó fizetendő adóként való megállapításakor és
bevallásakor
keletkezik. (2) A kedvezményezett a naptári évben keletkezett adó-visszatéríttetési jogát legfeljebb a naptári évet követő év
szeptember 30. napjáig érvényesítheti.
9. § (1) A kedvezményezett adó-visszatéríttetési kérelmének kötelező adattartalma a következő:
a) a kedvezményezett neve, székhelye vagy állandó lakóhelye, adószáma, adószám hiányában egyedi azonosítására
szolgáló jele és levelezési címe, ha az eltér székhelyének vagy állandó lakóhelyének címétől,
b) az adományozó neve, székhelye vagy állandó lakóhelye, adószáma, adószám hiányában egyedi azonosítására
szolgáló jele és levelezési címe, ha az eltér székhelyének vagy állandó lakóhelyének címétől,
c) az Áfa tv. 257/A. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenységnek, feladatnak a körülírása, amelynek
ellátását a termék beszerzése, szolgáltatás igénybevétele szolgálja,
d) annak az adóösszegnek a megjelölése, amelyet a kedvezményezett visszatéríteni kér, és a visszatéríteni kért adó
összegének megállapítása során alkalmazott számítás leírása, figyelemmel az Áfa tv. 257/A. § (2) bekezdésében
meghatározottakra is,
e) a számlavezető pénzforgalmi szolgáltató neve és az a fizetési számlaszám, amelyre a kedvezményezett
a visszatérítendő adó átutalását kéri,
f) a kérelemhez mellékletként csatolt okiratok darabszáma,
g) azon okiratok darabszáma, amelyekre a kedvezményezett adó-visszatéríttetési igényét alapítja,
h) a kedvezményezett nyilatkozata arról, hogy
ha) a közölt adatok és egyéb információk a valóságnak megfelelnek, továbbá
hb) a részére esetlegesen nem jogszerűen vagy egyéb okból helytelenül visszatérített adó visszafizetésére
kötelezettséget vállal,
i) a kérelem kiállításának helye és kelte, valamint
j) a kedvezményezett vagy a kedvezményezett nevében és képviseletében eljáró személy aláírása a kérelem
hitelességének és érvényességének tanúsítására, valamint neve olvasható módon.
(2) A kedvezményezett adó-visszatéríttetési kéreleméhez mellékletként csatolandó mindazon okirat eredeti példánya,
a) amelyre a kedvezményezett adó-visszatéríttetési jogát alapítja [Áfa tv. 127. § (1) bekezdés a), b) és d) pontja] és
b) amely a 8. § (1) bekezdés a) pontja esetében igazolja az adót is magában foglaló ellenérték maradéktalan
megtérítését.
(3) A kedvezményezettnek az első adó-visszatéríttetési kérelemmel együtt a 6. § (2) bekezdésében meghatározott
igazolás, valamint a külföldi illetőségű adományozó és a kedvezményezett közötti adományozásról szóló, az Áfa tv.
257/A. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltételt is tartalmazó okirat eredeti példányát szintén
mellékletként be kell nyújtania.
(4) A kedvezményezettnek az adó-visszatéríttetési kérelemmel együtt a 7. § (2) bekezdésében meghatározott igazolás
eredeti példányát szintén mellékletként be kell nyújtania, kivéve, ha az igazolás érvényességéből más nem következik.
Utóbbi esetben az érvényessége alatt az igazolást elegendő csak egyszer, az első alkalommal benyújtani, feltéve, hogy
ez idő alatt az adó-visszatéríttetési jog egyéb feltételei változatlanul teljesülnek.
10. § Ha az állami adóhatóság rendelkezésre álló adatok, egyéb információk alapján úgy ítéli meg, hogy a kedvezményezett
adó-visszatéríttetési kérelméről megalapozott döntés azért nem hozható, mert az adományozás körülményei kellően
nem tisztázottak, írásbeli megkeresés útján kiegészítő adatokat, egyéb információkat kérhet a külföldi illetőségű
adományozótól.
3. A közhasznú tevékenységet folytató személyre, szervezetre és a kedvezményezettre vonatkozó
közös rendelkezések
11. § A visszatérítendő adó átutalás útján történő teljesítéséhez a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet,
valamint a kedvezményezett (a továbbiakban együtt: kérelmező) csak olyan fizetési számlát adhat meg, amellyel mint
annak jogosultja rendelkezik.
12. § Az állami adóhatóság a nem magyar nyelvű adó-visszatéríttetési kérelmet és az annak mellékleteként csatolt vagy
az azt követően benyújtott okiratokat hiteles magyar fordítás és diplomáciai felülhitelesítés mellőzésével is elfogadja,
ha azt az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) érintett tagállamának hivatalosként elismert nyelvén vagy az Unió
valamely munkanyelvén (angol, francia, német) állították ki.
13. § Abban az esetben, ha e rendelet az okirat eredeti példányának benyújtását írja elő, de az kizárólag elektronikus
formában létrehozott okiratként áll a kérelmező személyes rendelkezésére, az eredeti példány helyett az arról készített
másolatot kell benyújtani.
14. § (1) Az állami adóhatóság mindazon okiratot, amelyre a kérelmező adó-visszatéríttetési jogát alapította, olyan jelzéssel
látja el, amely egyértelművé teszi, hogy arra az okiratra a kérelmező ismételt adóvisszatérítési jogot – a 17. § (2) és
(3) bekezdésében meghatározottak kivételével – nem alapíthat.
(2) A 13. § szerint rendelkezésre bocsátott okiratok kivételével az (1) bekezdésben meghatározott jelzéssel ellátott
okiratokat, valamint az adó-visszatéríttetési kérelemhez mellékletként csatolt többi, vagy az azt követően benyújtott
okiratokat az állami adóhatóság azok beérkezésétől számított 30 napon belül a kérelmező levelezési címére postai
úton visszaküldi.
(3) A kérelmező – a (2) bekezdéstől eltérően – írásban kérheti, hogy az állami adóhatóság a részére visszajuttatandó
okiratokat legkésőbb az első fokú döntés megküldésével egyidejűleg küldje meg a kérelmező számára.
15. § Ha az állami adóhatóság rendelkezésre álló adatok, egyéb információk alapján úgy ítéli meg, hogy
az adó-visszatéríttetési kérelemről megalapozott döntés nem hozható, írásbeli megkeresés útján kiegészítő adatokat,
egyéb információkat kérhet a kérelmezőtől.
16. § A visszatérítendő adó forintban illeti meg a kérelmezőt, amelynek átutalás útján történő teljesítéséről az állami
adóhatóság hivatalból intézkedik.
17. § (1) Ha az az adóösszeg, amelyre az adó-visszatéríttetési jog eredetileg vonatkozott, utólag változik, a változással
megegyező összegben a visszatéríteni kért vagy a visszatérített adó összege is változik.
(2) Ha az adó-visszatéríttetési kérelem benyújtását követően, az (1) bekezdésben meghatározott változás eredményeként
az adó összege csökken, a kérelmező köteles azt az állami adóhatóságnak haladéktalanul, de legkésőbb attól
az időponttól számított 15 napon belül bejelenteni, amelytől kezdődően a különbözet alapjául szolgáló okirat
személyes rendelkezésére áll, és a különbözettel – az adó-visszatéríttetési jog érvényesítéséhez fűződő egyéb
feltételektől függetlenül – a visszatérítendő adót mérsékelni, vagy ha a különbözetet elbírált igényként az állami
adóhatóság már visszatérítette, azt visszafizetni.
(3) Ha az adó-visszatéríttetési kérelem benyújtását követően, az (1) bekezdésben meghatározott változás eredményeként
az adó összege nő, a kérelmező jogosult azt az állami adóhatóságnak bejelenteni, és a különbözettel – a különbözet
alapjául szolgáló okirat eredeti példányának egyidejű csatolásával – a visszatéríteni kért adót növelni, vagy ha
kérelmét már elbírálták, az adó-visszatéríttetési kérelmet – az adó visszatéríttetése iránti jog érvényesítéséhez fűződő
egyéb feltételek teljesítése mellett – a különbözettel módosított tartalommal benyújtani.
4. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
19. § E rendeletnek a közhasznú tevékenységet folytató személyre, szervezetre vonatkozó rendelkezései az Áfa tv.
100. §-ával együtt a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv
146. cikk (2) bekezdésének való megfelelést szolgálják.
20. § (1) Hatályát veszti a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet általános forgalmiadó-visszatéríttetési jogának
gyakorlásához fűződő igazolási kötelezettségekről, az általános forgalmiadó-visszatéríttetési kérelem kötelező
adattartalmáról és egyes eljárási szabályokról szóló 19/2008. (VI. 13.) PM rendelet.
(2) Ez a § az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
275/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Szegő Mariannt 2014. október 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
32/2019. (II. 7.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/808/3/2018. számú előterjesztésére – Simic Nikola (születési
hely, idő: Zombor [Jugoszlávia], 1951. november 30.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
45/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bársony Tamást
a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2017. (VIII. 17.) LÜ utasítása az alügyészek szakmai képzéséről.
A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény
112/A. § (3) bekezdésében, valamint az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján – az ügyészségi alkalmazottak érdekképviseleti szervei és az Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsa véleményének
figyelembevételével – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi
CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) 112/A.  § (1)  bekezdésében előírt továbbképzési kötelezettség az  alügyészi
kinevezés napján kezdődik.
(2) Szünetel a képzési kötelezettsége annak az alügyésznek, aki nem áll ténylegesen ügyészségi szolgálati viszonyban
[Üjt. 155. § (2) bekezdés].
2. § (1) A továbbképzés továbbképzési időszakokban történik.
 (2) Egy továbbképzési időszak tartama 1 év. A  képzési kötelezettség szünetelésének időtartamával a  továbbképzési
időszak meghosszabbodik. 3. § (1) A továbbképzési kötelezettség teljesítéséhez a továbbképzésre kötelezett belső, illetve külső továbbképzésen vesz
részt, illetve a Mellékletben felsorolt egyéb tevékenységet végez.
(2) Belső továbbképzés a Legfőbb Ügyészség Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztályának Továbbképzési
Osztálya által szervezett, évente legalább egynapos, de legfeljebb egyszeri ötnapos továbbképzés, illetve
a főügyészségek által szervezett egynapos továbbképzés, illetve az Országos Kriminológiai Intézet (a továbbiakban:
OKRI) által szervezett egynapos szakmai program.
(3) A munkáltatói jogkör gyakorlója által szervezett továbbképzés programját a képzés időpontja előtt 15 munkanappal
be kell mutatni a Továbbképzési Osztálynak.
(4) Külső továbbképzés
a) a Továbbképzési Osztály által minősített elméleti továbbképzési tanfolyam és
b) nemzetközi szervezetek vagy a  külföldi igazságügyi képzési intézmények (különösen EJTN, ERA, EIPA) által
szervezett, a Legfőbb Ügyészség Nemzetközi és Európai Ügyek Főosztályának közreműködésével, pályáztatás
céljából közzétett vagy résztvevő kijelölésére javasolt képzési program.
4. § (1) A 3. § (2) bekezdésében említett belső továbbképzésre a Továbbképzési Osztályon, a főügyészségen vagy az OKRI-nál
kell jelentkezni.
(2) A  3.  § (4)  bekezdésében említett külső továbbképzésre való jelentkezés előtt 10 munkanappal az  alügyész
–  a  munkáltatói jogkör gyakorlójának javaslatával – jelzi a  Továbbképzési Osztálynak, hogy mely szervezet által
meghirdetett, milyen témájú és mekkora költséget jelentő tanfolyamra kíván jelentkezni, és indokolja azt is, hogy
munkájában a  tanfolyamon szerzett ismereteket hogyan tudja hasznosítani. A  Továbbképzési Osztály ezek
ismeretében tesz javaslatot a továbbképzésre jelentkezett alügyész tanfolyami részvételéről.
(3) A  külső továbbképzésre vonatkozó előadói felkérést a  képzés időpontja előtt 15 munkanappal be kell mutatni
a Továbbképzési Osztálynak.
5. § (1) A továbbképzést pontrendszerben kell értékelni. A továbbképzési pontrendszert a Melléklet tartalmazza.
 (2) A továbbképzésre kötelezett alügyésznek egy továbbképzési időszak alatt legalább 10 pontot kell teljesítenie.
 (3) Az  ügyészi munkához kapcsolódó tudományterületen a  Magyar Tudományos Akadémia doktora (DSc) vagy PhD
fokozattal rendelkező, illetve habilitált továbbképzésre kötelezett alügyésznek egy továbbképzési időszak alatt
elegendő 5 pontot teljesítenie.
(4) Teljesítettnek kell tekinteni az  adott időszakra vonatkozó továbbképzést, ha az  alügyész a  (3)  bekezdésben
meghatározott tudományterületen a továbbképzési időszak alatt szerzett tudományos fokozatot, illetve habilitált.
6. § (1) A Továbbképzési Osztály az általa és a főügyészség által szervezett tanfolyamot, és az azon való részvétel feltételeit
az ügyészségi intraneten közzé teszi azzal, hogy az adott képzésen hány szabad résztvevői hely van, és a tanfolyamon
hány továbbképzési pontot lehet szerezni.
(2) Az OKRI által szervezett szakmai programokat az OKRI a honlapján és az ügyészségi intraneten teszi közzé azzal, hogy
az adott szakmai programon hány szabad résztvevői hely van.
7. § (1) A Továbbképzési Osztály az általa szervezett belső tanfolyam résztvevői számára, az OKRI az általa szervezett szakmai
programok résztvevői számára a továbbképzési kötelezettség teljesítéséről igazolást állít ki.
(2) A továbbképzésben részt vevő alügyész – a továbbképzést végző intézménytől kapott igazolás, illetve saját jelentése
alapján – gondoskodik a képzés útján szerzett pontok igazolásáról és a munkáltatói jogkör gyakorlójának történő
bemutatásáról.
(3) A  munkáltatói jogkör gyakorlója – a  Legfőbb Ügyészségen a Továbbképzési Osztály vezetője – figyelemmel kíséri
a  továbbképzésre kötelezett továbbképzéseken való részvételét, és gondoskodik a  Persona személyügyi
nyilvántartásban történő rögzíttetéséről.
8. § Ez az utasítás 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
9. § (1) Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépését követően megkezdett képzésekre kell alkalmazni.
 (2) Az  utasítás hatálybalépésének időpontjában már kinevezett alügyész esetében az  Üjt. 112/A.  § (1)  bekezdésében
megjelölt továbbképzési kötelezettség az utasítás hatálybalépésének napján kezdődik.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
167/2006. (HK 24.) HM határozata a Magyar Honvédség Műveleti Központ alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §-ában, az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, valamint a honvédelmi szervek
működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot a d o m k i :
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2007. január 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. 2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Műveleti Központ.
Rövidített megnevezése: MH MK 3.3 A költségvetési szerv székhelye: 1055 Budapest V., Balaton u. 7–11.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. 4.4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
MH Művelet Irányító Központ, 1055 Budapest V., Balaton u. 7–11.
5.5 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, a
pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai gazdálkodási
feladatait az MH kijelölt önállóan működő költségvetési szerve; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az
épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és
anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok
központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi. 6.6 A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751450 HM (MH) hivatalok és háttérintézmények tevékenysége. 7.7 8 9 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, más magasabb szintű parancsnokság
jogállású katonai szervezet. Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás
szervezetek és szervek részére biztosított létszámkeretbe tartozik. 8.10 11 A költségvetési szerv:
a) alapítója: a honvédelmi miniszter; b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium;
c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
1 Módosította: 20/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
2 Módosította: 20/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
3 Módosította: 20/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
4 Módosította: 20/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
5 Módosította: 20/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
6 Módosította: 20/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
7 Módosította: 42/2008. (HK 8.) HM határozat 1. pont
8 Beiktatta: 42/2008. (HK 8.) HM határozat 2. pont
9 Módosította: 20/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
10 Módosította: 42/2008. (HK 8.) HM határozat 3. pont
11 Módosította: 20/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
9.12 A költségvetési szerv a HM Honvéd Vezérkar főnök közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozik.
10.13 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.14 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés b)–c) és h) pontjában meghatározott feladatok ellátása.
12.15 16 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek;
17; 842144 Nemzetközi katasztrófavédelmi segítségnyújtás;
842192 Nemzetközi katonai és rendészeti szerepvállalás béketámogató és válságkezelő műveletekben;
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő (hazai) tevékenysége.
13.18 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje: a) a vezető megnevezése: parancsnok;
b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14.19 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 15.20 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
16.21 A költségvetési szerv részletes szervezeti és működési rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza.
A Szervezeti és Működési Szabályzatot az MH MK parancsnoka 2007. január 1-jét követő 30 napon belül elkészíti és azt
jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökhöz. 17.22 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2009. október 1-jétől. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter