text:
10/2014. (II. 24.) OGY határozata egyes házszabályi rendelkezésekről.
Magyarország Alaptörvényének azon rendelkezését szem előtt tartva, amely szerint az  országgyűlési képviselők jogai és
kötelezettségei egyenlők, tevékenységüket a köz érdekében végzik, e tekintetben nem utasíthatók;
tekintettel a  képviselői szabad mandátum elvére, amelynek értelmében a  képviselők nem hívhatók vissza, meggyőződésük és
lelkiismeretük alapján foglalnak állást és adják le szavazataikat;
tiszteletben tartva a  képviselők parlamenti szólásszabadságát, amely az  Országgyűlés méltóságának és tekintélyének
megőrzéséhez szükséges határokon belül biztosítja a  véleménynyilvánítás szabadságának érvényesülését és a  politikai viták
intézményi kereteit;
biztosítva az  egyéni képviselői jogok érvényesülését, a  törvényhozás átlátható és hatékony működését, valamint a  Kormány
működése feletti ellenőrzés demokratikus eszközeit;
az Országgyűlés az  Alaptörvény végrehajtására, az  Alaptörvény 5.  cikk (7)  bekezdése alapján az  Országgyűlésről szóló
törvényben nem szereplő egyes házszabályi rendelkezések megállapítására a következő határozatot alkotja:
ELSŐ RÉSZ
AZ ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐCSOPORTOK 1. Az országgyűlési képviselőcsoport megalakítása és működése
1. § (1) Országgyűlési képviselőcsoport (a továbbiakban: képviselőcsoport) alakítására – a  2.  § (1)–(3)  bekezdésében
meghatározottak szerint – a  képviselők előző általános választásán országos pártlistát állító és mandátumot
szerző, ugyanazon párthoz vagy annak jogutódjához tartozó képviselők jogosultak. A  képviselők előző általános
választásán közös országos listát állító és mandátumot szerző pártokhoz, illetve azok jogutódjához tartozó
képviselők – a 2. § (1) és (3) bekezdésének megfelelően – közös vagy önálló képviselőcsoport alakítására jogosultak.
(2) Az ugyanazon párthoz tartozó képviselők csak egy képviselőcsoportot alakíthatnak.
 (3) Azt a képviselőt kell párthoz tartozónak tekinteni, aki
a) párt tagja,
b) párt jelöltjeként indult a választáson vagy
c) a nemzetiségi képviselő kivételével olyan független, illetve függetlenné vált képviselő, akinek csatlakozását
a képviselőcsoport elfogadta. 2. § (1) Képviselőcsoportot legalább öt képviselő alakíthat.
 (2) Képviselőcsoportot alkothat az  ugyanazon párthoz tartozó legalább három képviselő akkor is, ha mandátumukat
ugyanazon önálló országos pártlistáról szerezték.
 (3) A képviselő csak egy képviselőcsoportnak lehet tagja.
 (4) A képviselő a képviselőcsoportból kiléphet. A képviselőcsoport a tagját kizárhatja.
 (5) Ha valamely képviselő képviselőcsoport-tagsága megszűnik, a képviselő – tekintet nélkül a tagság megszűnésének
módjára – függetlenné válik. A  függetlenné vált képviselő a  képviselőcsoport-tagsága megszűnését követő hat
hónap elteltével bármely képviselőcsoporthoz csatlakozhat.
3. § A képviselőcsoport a  tagjai sorából vezetőt választ, valamint vezetőhelyetteseket és más tisztségviselőket
választhat. A  képviselőcsoport vezetőjének akadályoztatása esetén a  képviselőcsoport vezetőjének helyettese
a képviselőcsoport vezetőjének jogait gyakorolja. A képviselőcsoport vezetőjének a képviselőcsoport hatáskörébe
tartozó döntéseiről szóló bejelentése nem bírálható felül.
A határozatot az Országgyűlés a 2014. február 13-i ülésnapján fogadta el.
2. A képviselőcsoport gazdálkodása 4. § (1) A képviselőcsoportok működési költségeiről az Országgyűlés Hivatalának költségvetésén belül kell gondoskodni.
 (2) A  képviselőcsoport a  működési költségeit biztosító keret terhére a  képviselőcsoport vezetőjének rendelkezése
alapján vállalhat kötelezettséget és teljesíthet kifizetést.
 (3) A  képviselőcsoport gazdálkodására a  központi költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni. 3. A képviselőcsoport megszűnése 5. § (1) Megszűnik a képviselőcsoport, ha
a) tagjainak száma – a 2. § (2) bekezdésében meghatározott eset kivételével – öt fő alá csökken,
b) a 2. § (2) bekezdésében meghatározott esetben a tagjainak száma három fő alá csökken,
c) a képviselőcsoport megszűnését határozatban kimondja,
d) a párt, amelyhez a képviselőcsoport tagjai tartoznak, megszűnik.
(2) Nem szűnik meg a képviselőcsoport az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben, ha a megüresedett mandátum
az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény 20. § (1) bekezdése alapján betölthető.
(3) A  képviselőcsoport volt vezetője a  megszűnés tényét legkésőbb a  megszűnést követő harmadik napon
bejelenti az  Országgyűlés elnökének (a továbbiakban: házelnök). E  határidő elmulasztása esetén a  házelnök
a  képviselőcsoport megszűnését – a  megszűnés alapjául szolgáló tény bekövetkeztének napjával – hivatalból
megállapítja.
(4) Nem szűnik meg a  képviselőcsoport az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti esetben, ha a  (3)  bekezdés szerinti
bejelentésre nyitva álló határidő alatt a megfelelő számú képviselő a képviselőcsoporthoz csatlakozik.
(5) Nem minősül csatlakozásnak és megszűntnek kell tekinteni a  képviselőcsoportot, ha a  csatlakozás a  (3)  bekezdés
szerinti határidőn belül, de a megszűnésről szóló bejelentés megtétele után történt.
(6) Az  Országgyűlés tisztségviselője, bizottság tisztségviselője vagy tagja az  (1)  bekezdésben meghatározott feltétel
bekövetkeztétől
a) a  képviselőcsoportja megszűnésének (3)  bekezdés szerinti bejelentéséig vagy hivatalból történő
megállapításáig, illetve
b) a (4) bekezdés szerinti feltétel bekövetkeztéig
tisztségéből, bizottsági tagságából adódó jogait nem gyakorolhatja.
(7) Az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti esetben a  képviselőcsoport a  párt bírósági nyilvántartásból való törléséről
rendelkező bírósági határozat jogerőre emelkedésének napjával szűnik meg.
4. Csoportalakítás 6. § A képviselők – a  képviselői tevékenységgel összefüggő célra – más csoportokat hozhatnak létre, amelyek nem
minősülnek képviselőcsoportnak.
MÁSODIK RÉSZ
AZ ORSZÁGGYŰLÉS MŰKÖDÉSÉNEK ÉS ÜLÉSEZÉSÉNEK EGYES SZABÁLYAI
I. Fejezet
Az Országgyűlés megAlAkulásA 7. § (1) Az alakuló ülést a 13. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatás megadásáig a korelnök vezeti.
 (2) Az  Országgyűlés Hivatalának főigazgatója (a továbbiakban: főigazgató) vagy az  Országgyűlés Hivatalának
a főigazgató által kijelölt munkatársa az Országgyűlés tisztségviselőinek megválasztásáig a korelnök irányítása alatt
látja el az Országgyűlés ülésének vezetésével kapcsolatos feladatokat.
8. § (1) A választással kapcsolatos beszámolók elhangzása után a korelnök és a korjegyzők
– mint mandátumvizsgáló testület – a  választási bizottságok jegyzőkönyvei, a  képviselőknek és a  nemzetiségi
szószólóknak (a továbbiakban: szószóló) a megbízatás elfogadására és az összeférhetetlenség hiányára vonatkozó
nyilatkozatai, valamint az  országos listák és megbízólevelek (a továbbiakban együtt: választási irat) alapján
megvizsgálják a képviselők és a szószólók megbízólevelének szabályszerűségét.
(2) A  korelnök és a  korjegyzők megbízólevelét a  névsor szerinti első öt képviselőből álló testület vizsgálja meg.
E testület azonnal megalakul és tagjai sorából előadót választ. Ha a korelnök vagy korjegyző a névsor szerinti első öt
képviselő közé tartozik, a testület tagja a sorban következő képviselő lesz.
9. § (1) A  mandátumvizsgálat eredményéről először a  8.  § (2)  bekezdésében meghatározott testület előadója, majd ezt
követően a korelnök szóban tesz jelentést az Országgyűlésnek.
(2) Az  időközi választás során megválasztott, továbbá a  listán megüresedett mandátumot megszerző képviselő
vagy szószóló választási iratait a  Mentelmi, összeférhetetlenségi, fegyelmi és mandátumvizsgáló bizottság
(a továbbiakban: Mentelmi bizottság) vizsgálja meg. A vizsgálat eredményéről a bizottság előadója az Országgyűlés
legközelebbi ülésén szóban tesz jelentést.
(3) A mandátumokat az Országgyűlés vita nélkül igazolja.
10. § (1) A  képviselők a  mandátumvizsgálat eredményéről szóló határozat elfogadását követően az  alakuló ülésen tesznek
esküt.
(2) Az  alakuló ülésről távollevők, továbbá a  9.  § (2)  bekezdése szerint igazolt képviselők és szószólók a  mandátum
vizsgálatát követően tesznek esküt.
(3) A  nemzetiséghez tartozó képviselő és a  nemzetiségi képviselő nemzetiségi nyelvén jegyzői előolvasás nélkül tesz
esküt.
11. § Az Országgyűlés a  képviselők eskütétele után vita nélkül határoz a  választással kapcsolatos beszámolók
elfogadásáról.
12. § (1) A  képviselőcsoport megalakulásának bejelentésére az  alakuló ülésen, a  választással kapcsolatos beszámolók
elfogadását követően kerül sor.
(2) A  képviselőcsoport megalakulására vonatkozó bejelentésnek tartalmaznia kell a  képviselőcsoport elnevezését,
a  képviselőcsoport vezetője és az  esetleges egyéb tisztségviselők nevét, valamint a  képviselőcsoportot alkotó
képviselők névsorát.
(3) Az  (1)–(2)  bekezdésben foglaltakat a  korelnök, a  változásokat a  házelnök részére kell írásban bejelenteni.
A  korelnök vagy a  házelnök az  írásbeli bejelentések alapján tájékoztatja az  Országgyűlést a  képviselőcsoportok
megalakulásáról. Ha a  képviselőcsoport megalakulása vagy annak bejelentése házszabályi rendelkezésekkel
való összhangjával kapcsolatban kétség merül fel, a  házelnök a  házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős
bizottsághoz fordul.
(4) Az  alakuló ülést követően megalakult képviselőcsoportok tekintetében a  (2)–(3)  bekezdésben foglaltakat
megfelelően alkalmazni kell.
13. § (1) Az Országgyűlés az alakuló ülésen, a képviselőcsoportok megalakulására vonatkozó tájékoztatást követően választja
meg az Országgyűlés tisztségviselőit.
(2) A  korelnök a  Házbizottság megalakulását követően a  megalakulás tényéről, valamint a  Házbizottság tagjainak
személyéről tájékoztatja az Országgyűlést.
(3) A (2) bekezdés szerinti tájékoztatás megadását követően az alakuló ülést a házelnök vezeti.
II. Fejezet
áltAlánOs rendelkezések 5. A határozatképesség megállapítása
14. § (1) Az  ülést vezető elnök a  határozathozatalok során figyelemmel kíséri az  Országgyűlés határozatképességének
fennállását. Ha az  Országgyűlés határozatképessége felől kétség merül fel, a  határozathozatal elrendelése előtt
– szavazatszámláló gép alkalmazásával – megállapítja a jelen levő képviselők számát.
(2) Ha az  Országgyűlés a  napirendben a  15.  § (3)  bekezdése szerint feltüntetett határozathozatali időszak során nem
határozatképes, az  ülést vezető elnök megkísérli a  határozatképesség helyreállítását. Ha ez  nem lehetséges,
az ülést vezető elnök megállapítja a hiányzó képviselők névsorát és a napirendi pont tárgyában a határozathozatalt
a  következő ülésre elhalasztja. Az  ülést a  következő napirendi pont tárgyalásával kell folytatni. Ha az  ülést vezető
elnök az  Országgyűlés határozatképességét utóbb megállapítja, döntése alapján a  határozathozatalra ugyanazon
az ülésen vissza lehet térni.
(3) A képviselőcsoporthoz tartozó képviselő a képviselőcsoport vezetőjét előzetesen tájékoztatja a plenáris ülésről való
távollétéről. A képviselőcsoport vezetője és a független képviselő a távollétről szóló értesítést legkésőbb az ülésnap
megnyitása előtt egy órával juttatja el a házelnöknek.
6. A napirend megállapítása 15. § (1) A  házelnök az  ülés napirendjére vonatkozó javaslat közzétételével hívja össze az  Országgyűlés ülését és az  ülés
napirendjére vonatkozó javaslat megküldésével meghívja az  Országgyűlés ülésén tanácskozási joggal rendelkező
személyeket.
(2) A  házelnök a  határozati házszabályi rendelkezésekben meghatározott esetben a  módosult napirendet
haladéktalanul közzéteszi és erről tájékoztatja az Országgyűlés ülésén tanácskozási joggal rendelkező személyeket.
(3) A szavazások várható időpontját – az előre nem tervezhető szavazások kivételével – a napirendi javaslatban fel kell
tüntetni.
(4) Legkésőbb az ülés megnyitását megelőzően egy órával a Kormány, a képviselőcsoport vezetője vagy öt független
képviselő indokolással ellátott írásbeli javaslatot nyújthat be a  házelnöknek a  napirendi javaslat módosítására.
A javaslat csak a 44–46. alcím szerinti eljárások esetében irányulhat a napirendi javaslat kiegészítésére.
(5) A  Házbizottság javaslatára az  Országgyűlés a  napirend elfogadásával több, egymással összefüggő – a  27.  §
(1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott – önálló indítvány együttes tárgyalásáról is határozhat.
(6) A  napirendi javaslat megváltoztatására tett javaslatról és a  napirendi javaslatról az  Országgyűlés vita nélkül,
kézfelemeléssel határoz. Elfogadott napirend hiányában a napirendi javaslat egyetlen pontja sem tárgyalható.
7. A napirend megállapításának különleges szabályai a rendkívüli ülésszakon
16. § (1) Ha rendkívüli ülésszak vagy rendkívüli ülés összehívását önálló indítvány megtárgyalása miatt kérik, a kérelemmel
egyidejűleg a napirendre javasolt önálló indítványt is be kell nyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerint benyújtott képviselői önálló indítvány külön döntés nélkül az Országgyűlés tárgysorozatára
kerül. Ha az  így tárgysorozatra került képviselői önálló indítványt az  Országgyűlés a  rendkívüli ülésszak vagy
rendkívüli ülés során nem tűzi napirendjére, akkor az lekerül az Országgyűlés tárgysorozatáról.
(3) A  napirendre csak olyan önálló indítvány vehető fel, amelynek napirendre vételét a  rendkívüli ülés
kezdeményezésére jogosultak kérték.
III. Fejezet
Az ülésezés rendjére vOnAtkOzó közös szAbályOk
8. Az ülés vezetése 17. § (1) Az  ülést az  ülést vezető elnök nyitja meg, vezeti és rekeszti be. Az  ülés berekesztése előtt tájékoztatást ad
az Országgyűlés következő ülésének várható időpontjáról.
(2) Az  ülés kezdéseként az  ülést vezető elnök és az  ülés résztvevői felállva köszöntik a  választópolgárok közösségét.
Ha a köztársasági elnök az ülésen jelen van, érkezésekor az ülést vezető elnök felszólítására az ülés résztvevői felállva
köszöntik.
(3) Az elnöki emelvényen az ülést vezető elnök, a soros jegyző, valamint – a házelnök kijelölése alapján – a főigazgató
vagy az Országgyűlés Hivatalának a főigazgató által kijelölt munkatársa tartózkodhat.
(4) A házelnök az alelnökök véleményének kikérésével határozza meg, hogy az alelnökök mikor és milyen sorrendben
vezetik az Országgyűlés ülését.
(5) A  házelnök és az  alelnökök képviselői felszólalásuk esetén a  tárgysorozaton lévő ugyanazon önálló indítvány
további tárgyalása során a szavazás lezárásáig az ülés vezetésével kapcsolatos feladatokat nem láthatják el, kivéve,
ha az Országgyűlés ehhez hozzájárul.
9. A napirenden kívüli felszólalás 18. § (1) A  köztársasági elnök és a  Kormány tagja országos jelentőségű, halaszthatatlan és rendkívüli ügyben
(a  továbbiakban: rendkívüli ügy) az  ülésnap kezdetekor napirenden kívül felszólalhat. A  felszólalási szándékot
– ha az  ügy körülményei ezt lehetővé teszik – legkésőbb az  ülés megnyitása előtt egy órával be kell jelenteni
a házelnöknek. A felszólalási szándék bejelentésével egyidejűleg közölni kell a felszólalás tárgyát és okát. A házelnök
a felszólalási szándékról valamennyi képviselőcsoport vezetőjét tájékoztatja.
(2) A  köztársasági elnök és a  miniszterelnök felszólalásának, ehhez a  képviselőcsoport-vezetők hozzászólásának,
valamint a köztársasági elnök és a miniszterelnök viszonválaszának időtartamát a Házbizottság állapítja meg.
(3) A  miniszter legfeljebb ötperces felszólalásra jogosult. Ebben az  esetben észrevétel céljából a  képviselőcsoport
vezetője vagy a képviselőcsoport általa felkért tagja kétperces hozzászólásra kérhet szót.
(4) A köztársasági elnök, a miniszterelnök vagy a miniszterelnök nevében a miniszter a napirend elfogadását követően
bekövetkező vagy ismertté vált rendkívüli ügyben a  napirendi pontok tárgyalása közben is bejelentést tehet.
A felszólalásra az ülést vezető elnök soron kívül ad szót.
(5) Rendkívüli ügyben az ülés első – többnapos ülés esetén annak első két – napján az ülésnap kezdetekor a felszólalás
tárgyát és okát megjelölve a képviselőcsoport nevében annak vezetője vagy a képviselőcsoport általa felkért tagja
legfeljebb ötperces időtartamban felszólalásra jogosult.
(6) A  felszólalási szándékot a képviselőcsoport vezetőjének legkésőbb az ülés megnyitása előtt egy órával írásban be
kell jelentenie a házelnöknek. A házelnök a felszólalási szándékról – a felszólalni kívánó által megjelölt tárgy és ok
közlésével együtt – tájékoztatja a Kormányt. A napirend előtti felszólalás tárgyát annak előterjesztője a benyújtásra
nyitva álló határidőig módosíthatja.
(7) A házelnök visszautasíthatja azt a felszólalást, amely nem felel meg az (1)–(6) bekezdésben foglalt feltételeknek. Ha
az ülést vezető elnök ezt a körülményt a napirenden kívüli felszólalás közben észleli, alkalmazhatja a tárgyra térésre
felhívás szabályait.
(8) Az  a  képviselő vagy szószóló, akinek mentelmi jogát az  Országgyűlés felfüggesztette, jogosult kétperces
időtartamban az  ülésnap napirendi pontjainak tárgyalása előtt az  eljárás jogerős befejezéséről az  Országgyűlést
tájékoztatni. A  felszólalási szándékot legkésőbb az  ülés megnyitása előtt egy órával írásban be kell jelenteni
a házelnöknek.
(9) Rendkívüli ügyben az  ülésnap napirendi pontjainak tárgyalása után – az  (5) és (6)  bekezdésben meghatározott
módon és időtartamban – bármely képviselő és szószóló felszólalásra jelentkezhet.
(10) Az  (5) és (9)  bekezdés szerinti felszólalással kapcsolatos észrevétel céljából a  Kormány képviselője ötperces
hozzászólásra kérhet szót.
10. Felszólalás ügyrendi javaslat tárgyában 19. § (1) A  napirendet vagy a  tárgyalt napirendi pontot érintően bármelyik képviselő és – a  nemzetiségek érdekeit,
jogait érintő napirendi pont esetében – a  szószóló bármikor, egyperces időtartamban ügyrendi javaslatot tehet.
Az  ügyrendi javaslat elhangzása után képviselőcsoportonként legfeljebb egy képviselő egyperces hozzászólása
engedélyezhető, egyébként az Országgyűlés a javaslatról vita nélkül, kézfelemeléssel határoz.
(2) Az ülést vezető elnök – a 122. § (8) bekezdésében és a 126. § (5) bekezdésében foglalt kivétellel – elsőbbséggel adja
meg a szót az ügyrendi javaslat előterjesztőjének.
11. Személyes érintettség 20. § (1) A képviselő vagy a szószóló kérelmére az ülést vezető elnök – ha azt indokoltnak ítéli – személyes érintettség miatt
engedélyezheti a  személyében érintett képviselő, illetve szószóló felszólalását minden kötött tárgyalási rendű
vitában. Ilyen felszólalásra a napirenden kívüli felszólalás elhangzása után vagy a napirendi pont tárgyalása végén
kétperces időtartamban kerülhet sor.
(2) Ha az  (1) bekezdésben megjelölt esetben az ülést vezető elnök nem adja meg a szót, a képviselő vagy a szószóló
kérésére erről az Országgyűlés vita nélkül, kézfelemeléssel határoz.
12. Tárgyalási szünet elrendelése 21. § Az ülést vezető elnök saját döntése alapján, továbbá a  Kormány képviselőjének vagy bármelyik képviselőcsoport
vezetőjének kérésére a napirendi pont tárgyalása közben vagy az önálló indítvány határozathozatala során egy-egy
alkalommal tárgyalási szünetet rendelhet el. A  szünet időtartama – az  ülést vezető elnök döntésétől függően –
legfeljebb két óra lehet.
13. A napirendi pont tárgyalásának elnapolása 22. § (1) Az  előterjesztő javasolhatja a  napirendi pont tárgyalásának elnapolását. Erről az  Országgyűlés vita nélkül,
kézfelemeléssel határoz.
(2) Ha az  előterjesztő az  elnapolást követő nyolc napon belül írásban nem kéri a  napirendi pont további tárgyalását,
az előterjesztést visszavontnak kell tekinteni.
(3) A vita lezárására vonatkozó javaslat a szavazásnál megelőzi az elnapolásra vonatkozó javaslatot.
14. A felszólalások helye 23. § (1) A 27. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti önálló indítvány tárgyalása, valamint a politikai vita során az előterjesztő,
a  képviselőcsoport vezérszónoka, a  vitában írásban előzetesen felszólalásra jelentkező képviselő, szószóló,
valamint az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Országgyűlésről szóló törvény) alapján
tanácskozási joggal rendelkező személy a szónoki emelvényről is felszólalhat.
(2) A  18.  § (1)  bekezdése szerinti napirenden kívüli felszólalás és a  18.  § (4)  bekezdése szerinti bejelentés a  szónoki
emelvényről is elhangozhat.
Iv. Fejezet
A szAvAzás 15. A szavazások rendje
24. § (1) Szavazni „igen”, „nem” vagy „tartózkodom” nyilatkozattal lehet.
 (2) Az  ülést vezető elnök nyílt szavazás során csak szavazategyenlőség esetén és utólag szavaz, ebben az  esetben
az ülést vezető elnök szavazata dönt. A szavazásban részt nem vevő ülést vezető elnököt a szavazás eredményének
megállapításakor nem kell jelenlevőnek tekinteni.
(3) A szavazás eredményét az ülést vezető elnök hirdeti ki.
16. A nyílt szavazás 25. § (1) Az Országgyűlés az Alaptörvényben, törvényben vagy a házszabályi rendelkezésekben meghatározott kivételekkel
minden kérdésben nyílt szavazással határoz.
(2) A nyílt szavazás történhet
a) a határozati házszabályi rendelkezésekben meghatározott esetekben kézfelemeléssel,
b) szavazatszámláló gép alkalmazásával, név szerint.
(3) Kézfelemeléssel történő szavazás esetén a szavazást
a) az ülést vezető elnök szavazatszámláló gép alkalmazásával megismételtetheti,
b) bármely képviselő kérésére szavazatszámláló gép alkalmazásával meg kell ismételni.
(4) Az  Országgyűlés ülésén szavazást megismételni kizárólag a  (3)  bekezdésben és a  14.  § (2)  bekezdésében foglalt
esetekben lehet. Amennyiben az ülést vezető elnök kétségesnek ítéli meg a szavazás eredményét, annak kihirdetése
előtt a  jegyzők segítségével – szükség szerint a  szavazás eredményének gépi nyilvántartását is megtekintve –
ellenőrzi az eredmény helyességét.
(5) Az ülést vezető elnök a kihirdetett szavazási eredményt azonnal előterjesztett ügyrendi indítványra felülvizsgálhatja.
A  tévesen kihirdetett eredményt a  felülvizsgálat eredményére tekintettel helyesbíti. A  kihirdetett eredmény
helyesbítésének a vitatott szavazást követő napirendi pontra történő áttérésig van helye.
(6) Amennyiben a  szavazatszámláló gép alkalmazásával történő nyílt szavazást követően, a  szavazási eredmény
kihirdetése előtt a képviselő arról tájékoztatja az ülést vezető elnököt, hogy szavazatát a szavazatszámláló gép nem
rögzítette, az ülést vezető elnök ezt a körülményt a szavazás eredményének kihirdetése során figyelembe veszi.
(7) Ha a képviselő a gépi szavazást követően úgy ítéli meg, hogy az elektronikus nyilvántartás nem a szándéka szerinti
eredményt tartalmazza, egy napon belül bejelentést tehet az  Országgyűlés jegyzőihez. A  kihirdetett szavazási
eredményt ez nem módosítja.
17. A titkos szavazás 26. § (1) Az  Alaptörvényben, törvényben vagy a  határozati házszabályi rendelkezésekben meghatározott esetekben
a szavazás titkosan történik.
(2) A titkos szavazásnál a jegyzők szavazatszámláló testületként járnak el.
 (3) A szavazás borítékba helyezett, pecséttel ellátott szavazólapon, szavazófülke és urna igénybevételével történik.
 (4) A titkos szavazás megkezdése előtt a jegyzők ismertetik a szavazás főbb szabályait.
 (5) A szavazásról jegyzőkönyv készül, amelyet a jegyzők írnak alá.
 (6) A titkos szavazás lebonyolításának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
 (7) Ha titkos szavazás esetében szavazategyenlőség alakul ki, a szavazást meg kell ismételni.
HARMADIK RÉSZ
AZ INDÍTVÁNYOK ÉS TÁRGYALÁSUK v. Fejezet
Az IrOmányOk
18. Önálló indítvány 27. § (1) Az Országgyűlés tárgysorozatába felvehető indítvány (a továbbiakban: önálló indítvány):
a) törvényjavaslat,
b) határozati javaslat,
c) politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat,
d) interpelláció,
e) kérdés,
f ) beszámoló,
g) politikai vita kezdeményezése,
h) az Országgyűlés személyi döntését kezdeményező indítvány,
i) népszavazás kezdeményezése,
j) az Országgyűlésről szóló törvény 61. § (5) bekezdésében meghatározott kérelem.
(2) Az önálló indítványon kívül más indítvány az Országgyűlés ülésének napirendjére nem kerülhet.
19. Nem önálló indítvány 28. § Az önálló indítványhoz kapcsolódóan benyújtható, a 2. melléklet szerinti indítványok (a továbbiakban: nem önálló
indítvány):
a) módosításra irányuló szándékot kifejező, döntést igénylő, szövegszerű,
b) tárgyalás módjára vonatkozó, illetve
c) tárgyalást, döntéshozatalt érdemben befolyásoló,
írásban tett javaslat.
20. Az irományok szabályszerűsége 29. § (1) Az  irománynak tárgyalásra, határozathozatalra, illetve a  házszabályi rendelkezésekben előírt feladat teljesítésére,
kötelezettség végrehajtására alkalmasnak kell lennie.
(2) A házelnök az irományra nézve formanyomtatvány alkalmazását rendelheti el.
(3) A házelnök visszautasítja azt az irományt,
a) amelyet nem az (1)−(2) bekezdésnek megfelelően nyújtottak be, vagy
b) amely az Országgyűlés tekintélyét sérti.
(4) A visszautasított iromány benyújtója – ha kérését legalább öt képviselő támogatja – a visszautasítástól számított öt
munkanapon belül kérheti a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság eseti jellegű állásfoglalását.
Az állásfoglalás meghozataláig a visszautasított iromány nem tárgyalható.
(5) A  visszautasított iromány benyújtója – ha kérését legalább öt képviselő támogatja – az  Országgyűlésről szóló
törvény 61. § (5) bekezdése szerint kérheti az Országgyűlés döntését. Az Országgyűlés döntéséig a visszautasított
iromány nem tárgyalható.
(6) A  (4)  bekezdés szerinti kérelem hiányában, vagy ha a  házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság
eseti jellegű állásfoglalásában, illetve az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló törvény 61. § (5) bekezdése szerinti
eljárásában megállapítja, hogy az iromány visszautasításának volt helye, a visszautasított iromány nem tárgyalható
és lezártnak minősül.
30. § (1) Az irományokat a házelnökhöz címezve kell benyújtani.
 (2) Az irományokat – eltérő határozati házszabályi rendelkezés hiányában –
a) papír alapon, az  Országgyűlés ülésnapjának végéig, egyébként az  általános munkarend szerinti munkaidő
végéig vagy
b) a házelnök által meghatározott elektronikus formában bármikor
be lehet nyújtani.
(3) A  papír alapon benyújtott irományok iktatásukkal, az  elektronikus úton benyújtott irományok beérkezésükkel
minősülnek benyújtottnak.
vI. Fejezet
A törvényjAvAslAt tárgyAlásánAk áltAlánOs szAbályAI 21. Törvényjavaslat benyújtása
31. § (1) A törvényjavaslat tartalmazza a javasolt címet, szöveget és indokolást.
 (2) A  köztársasági elnök, a  Kormány és az  országgyűlési bizottság törvényjavaslata a  benyújtásával, a  képviselő által
benyújtott törvényjavaslat a 16. § (2) bekezdésében vagy az 58. §-ban meghatározott módon kerül az Országgyűlés
tárgysorozatára.
32. § (1) A  házelnök a  törvényjavaslat benyújtását követően a  részletes vita lefolytatására egy állandó bizottságot jelöl ki
(a továbbiakban: kijelölt bizottság). Állandó bizottság által benyújtott törvényjavaslat esetén az  azt előterjesztő
bizottság is kijelölhető.
(2) Bármely állandó bizottság vagy – a  nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében –
a  nemzetiségeket képviselő bizottság írásban bejelentheti, ha – a  törvényjavaslat feladatkörébe tartozó
rendelkezései vonatkozásában – részletes vitát kíván lefolytatni (a továbbiakban: vitához kapcsolódó bizottság).
Ilyen bejelentést annak az ülésnek a megnyitásáig lehet tenni, amely ülés tervezett napirendjén a  törvényjavaslat
általános vitájának megkezdése szerepel. A  bejelentésben tételesen meg kell jelölni, hogy a  vitához kapcsolódó
bizottság a  törvényjavaslat mely részeinek részletes vitáját kívánja lefolytatni. (A kijelölt bizottság és a  vitához
kapcsolódó bizottság a továbbiakban együtt: tárgyaló bizottság.)
22. Az azonos tárgyú törvényjavaslatok tárgyalása 33. § Ha – a törvényjavaslat általános vitája megkezdéséig – ugyanabban a tárgyban vagy ugyanazt a törvényt érintően
több törvényjavaslatot is benyújtottak, akkor
a) az Alaptörvény 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott sorrendben előbb álló benyújtó javaslata a hátrébb
állót,
b) az egyenlő sorban álló benyújtók javaslatai közül a korábbi javaslat a későbbit
megelőzi.
23. Általános vita 34. § (1) A törvényjavaslat benyújtása és azon ülés napirendjének elfogadása között, amely ülés napirendjén az általános vita
megkezdése szerepel, legalább öt napnak kell eltelnie. Az általános vita legkorábban a törvényjavaslat benyújtását
követő hatodik nap elteltével kezdhető meg.
(2) A törvényjavaslat tárgyalása általános vitával nyílik meg. Az általános vita a törvényjavaslat egésze vagy egyes részei
szükségességének és szabályozási elveinek megvitatásából áll.
35. § (1) A törvényjavaslat általános vitájához hozzászólásra
a) legkésőbb annak az  ülésnapnak a  megnyitása előtt egy órával, amely ülésnap napirendjén vagy tervezett
napirendjén a törvényjavaslat általános vitája szerepel, írásban a képviselőcsoport vezetője – a nemzetiségek
érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében a  nemzetiségi képviselő és a  szószóló a  nemzetiségeket
képviselő bizottság elnöke – útján, független képviselők esetében közvetlenül,
b) a vita során közvetlenül, gombnyomással
kell jelentkezni a soros jegyzőnél.
(2) Az  európai uniós kérdéssel összefüggő napirendi pontként jelzett általános vitához hozzászólásra az  Európai
Parlament magyarországi képviselője (a továbbiakban: európai parlamenti képviselő) az  (1)  bekezdésben
meghatározottak szerint a  képviselőcsoport vezetőjének döntésétől függően a  képviselőcsoport vezetője
útján vagy közvetlenül jelentkezhet hozzászólásra. Ha az  európai parlamenti képviselő felszólalási szándékát
a képviselőcsoport vezetője útján jelezte, felszólalása során úgy kell tekinteni, mintha a bejelentő képviselőcsoport
tagja lenne.
(3) Az Országgyűlésről szóló törvény alapján tanácskozási joggal rendelkező személyek a napirendben meghatározott
módon és időtartamban szólalnak fel, egyébként – a  (2)  bekezdés kivételével – írásban a  házelnöknél vagy
közvetlenül az ülést vezető elnöknél jelentkezhetnek felszólalásra.
(4) A  felszólalások sorrendjének megállapítása során az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti felszólalás megelőzi
a (1) bekezdés b) pontja szerintit.
(5) Ha az  Országgyűlés a  napirend elfogadásának ülésnapját új napirendi pont tárgyalásával egészíti ki, az  írásban
történő felszólalásra jelentkezés határideje a napirend elfogadását követő egy óra.
(6) A  felszólalási sorrend a  képviselőcsoporton belül a  képviselőcsoport vezetőjének írásbeli jóváhagyásával vagy
a képviselők írásbeli megegyezésével az ülés közben is módosítható.
(7) Ismételt felszólalásra időkeretes tárgyalási rend esetén az előzetesen megadott sorrendben, egyebekben – ideértve
a  36.  § (2)  bekezdése szerinti vezérszónoki felszólalást is – az  írásban előzetesen jelzett felszólalások elhangzását
követően kerülhet sor.
(8) A  vita közben további vagy ismételt felszólalásra az  ülést vezető elnök ad engedélyt. Ha az  ülést vezető elnök
nem adja meg a szót, a képviselő vagy a szószóló kérésére e tárgyban az Országgyűlés vita nélkül, kézfelemeléssel
határoz.
(9) A felszólalási jog nem ruházható át.
 (10) Ha az  indítványhoz több felszólaló nincs, és a vita várható lezárását a napirend tartalmazza, az ülést vezető elnök
a vitát lezárja.
 (11) Több előterjesztő az  előterjesztőt megillető felszólalási jogokat egymás között megoszthatja. A  felszólalási jog
megosztásáról az  előterjesztők – legkésőbb annak az  ülésnapnak a  megnyitása előtt egy órával, amely ülésnap
napirendjén vagy tervezett napirendjén a  felszólalással érintett vita szerepel – írásban tájékoztatják a  házelnököt,
ellenkező esetben a felszólalási jog megosztására nem kerülhet sor.
24. Általános felszólalási rend 36. § (1) A  vitában elsőként a  törvényjavaslat előterjesztője kap szót (a továbbiakban: nyitóbeszéd) harmincperces
időtartamban, ezután – ha az előterjesztő nem a Kormány – a Kormány képviselője ugyanilyen időtartamban. Ezt
követően a képviselőcsoportok tagjai, illetve a független képviselők szólalhatnak fel a 35. § (1) bekezdés a) pontja
szerinti előzetes bejelentésnek megfelelően.
(2) A  felszólalások első körében a  felszólalások a  kormánypárti és ellenzéki képviselőcsoportok váltakozó rendjében
– ezen belül a  képviselőcsoportok létszámának csökkenő sorrendje szerint – hangzanak el (a továbbiakban:
vezérszónoki felszólalás).
(3) Két vagy több képviselőcsoport együttesen is állíthat vezérszónokot, azonban az ilyen vezérszónoki felszólalás ideje
sem haladhatja meg az  egy képviselőcsoport számára meghatározott időtartamot. A  vezérszónoki időtartamban
egy képviselőcsoport több, egymást követő szónokot is állíthat.
(4) A  vezérszónoki felszólalások után az  elsőként szólásra jelentkező független képviselő kap szót. A  nemzetiségek
érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében az  elsőként szólásra jelentkező független képviselőt megelőzően
a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi képviselő kap szót.
(5) Az elsőként szólásra jelentkező független képviselő után kap szót – a nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi
pont esetében – a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért szószóló, ha a nemzetiségi képviselő (4) bekezdés
szerinti felszólalására nem került sor.
(6) A  vezérszónoki, valamint a  (4)–(5)  bekezdésben meghatározott felszólalásokat követően a  hozzászólások további
sorrendjét az ülést vezető elnök akként határozza meg, hogy lehetőség szerint egymás után egy kormánypárti és
egy ellenzéki képviselőcsoporthoz tartozó képviselő kapjon szót, mindig más képviselőcsoportból. Ha minden
kormánypárti és ellenzéki képviselőcsoportból legalább egy szólásra jelentkező képviselőnek lehetősége volt
a felszólalásra, a bejelentkezési sorrendben következő szólásra jelentkező független képviselő kap szót.
(7) A  nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében, ha minden kormánypárti és ellenzéki
képviselőcsoportból legalább egy szólásra jelentkező képviselőnek lehetősége volt a felszólalásra, a bejelentkezési
sorrendben következő szólásra jelentkező nemzetiségi képviselő, majd a  következő szólásra jelentkező független
képviselő, őt követően a következő szólásra jelentkező szószóló kap szót.
(8) A (6)–(7) bekezdés szerinti sorrendet addig kell folytatni, amíg minden szólásra jelentkező képviselő és szószóló meg
nem kapta a szót.
(9) Európai uniós kérdéssel összefüggő napirendi pont esetében az  európai parlamenti képviselő a  35.  §
(2)  bekezdésének megfelelő jelentkezési sorrendben a  képviselőcsoport besorolásának, illetve a  független
képviselők sorrendjének figyelembevételével szólalhat fel.
(10) A vita során a köztársasági elnök és a miniszterelnök bármikor, időtartamra vonatkozó megkötés nélkül felszólalhat.
 (11) A  további tanácskozási joggal rendelkező személyek – a  (9)  bekezdés kivételével – bármikor, a  napirendben
meghatározott időtartamban, ennek hiányában a képviselői felszólalásra megállapított időtartamban szólalhatnak
fel azzal, hogy ha a  vitában előterjesztői minőségben vesznek részt, esetükben is az  előterjesztő felszólalásának
időtartamát meghatározó szabályokat kell alkalmazni.
25. Az időkeretes tárgyalási rend 37. § (1) Az Országgyűlés a Házbizottság javaslatára – vita nélkül – bármely törvényjavaslat általános vitájának időkeretben
történő tárgyalásáról határozhat.
(2) A rendelkezésre álló időt a következő módon kell felosztani:
a) a  kormánypárti és az  ellenzéki képviselőknek – a  nemzetiségek érdekeit, jogait nem érintő napirendi pont
esetében az  ellenzéki képviselők közé számítva a  nemzetiségi képviselőket is – együttesen azonos idő áll
a rendelkezésükre,
b) az előterjesztő nyitóbeszéde és zárszava nem számít bele az időkeretbe,
c) a Kormány vita közben felszólaló képviselőjének felszólalási ideje a kormánypárti képviselők idejébe számít
be,
d) a  kormánypárti és az  ellenzéki képviselők között az  időkeret felét a  képviselőcsoportok között egyenlően,
a  másik felét – a  nemzetiségek érdekeit, jogait nem érintő napirendi pont esetében az  ellenzéki
képviselők közé számítva a  nemzetiségi képviselőket is – a  képviselők számával arányosan kell felosztani,
képviselőcsoportonként legkevesebb húsz percet biztosítva,
e) vita közben a kétperces hozzászólásokat bele kell számítani az időkeretbe,
f ) az ügyrendi hozzászólásokat nem kell beleszámítani az időkeretbe,
g) a  nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében a  nemzetiségeket képviselő bizottság által
felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló számára legkevesebb húsz percet kell biztosítani, ami nem számít
bele az időkeretbe,
h) az európai uniós kérdéssel összefüggő napirendi pont esetében az európai parlamenti képviselő felszólalási
ideje a 35. § (2) bekezdése szerinti megkülönböztetésnek megfelelően,
ha) amennyiben a  képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett, úgy annak a  képviselőcsoportnak
a felszólalási idejébe számít bele, amely felszólalóként bejelentette,
hb) amennyiben közvetlenül jelentkezett, úgy nem számít bele az  időkeretbe, és részére az  egy
független képviselőre jutó felszólalási idővel megegyező felszólalási időt kell biztosítani,
i) az  Országgyűlésről szóló törvény alapján tanácskozási joggal rendelkező személy felszólalása – a  Kormány
képviselője, valamint az európai parlamenti képviselő h) pont ha) alpontja szerinti felszólalása kivételével –
nem számít bele az időkeretbe.
(3) Az  általános vita időkeretét a  képviselőcsoport vezetője vagy legalább öt független képviselő írásbeli kérelmére
nem lehet
a) az Alaptörvény elfogadására vagy módosítására irányuló javaslat esetén tíz óránál,
b) a miniszterelnökkel szemben benyújtott bizalmatlansági indítvány esetén tíz óránál,
c) a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat (a továbbiakban: költségvetési törvényjavaslat) tárgyalásánál
harminc óránál,
d) a központi költségvetés végrehajtásáról szóló törvényjavaslat tárgyalásánál tizenöt óránál
kevesebben meghatározni.
(4) Ha
a) a képviselőcsoport vezetője,
b) öt független képviselő vagy
c) a  nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi ponttal összefüggésben a  nemzetiségeket képviselő
bizottság tagjainak legalább kétharmada
az ülés megnyitása előtt egy órával kéri, a  rendelkezésére álló, a  (2)  bekezdés alapján megállapított időkeretet –
a (3) bekezdésben meghatározott esetek kivételével – a kétszeresére kell emelni.
(5) A (4) bekezdésnek megfelelő kérelmet félévente
a) minden képviselőcsoport legfeljebb három alkalommal nyújthat be,
b) független képviselő aláírásával három alkalommal támogathat,
c) nemzetiségi képviselő és szószóló aláírásával két alkalommal támogathat.
(6) A  képviselőcsoport a  részére megállapított időkeretről vagy annak egy részéről másik képviselőcsoport vagy
független képviselő javára lemondhat.
(7) A soros jegyző méri és képviselőcsoportonként összesíti a képviselők által igénybe vett felszólalási időt. Tájékoztatja
az  ülést vezető elnököt arról, ha a  képviselőcsoport, a  képviselő vagy a  szószóló felszólalási idejét kitöltötte.
A  36.  §  (6)–(7)  bekezdése szerinti felszólalások addig folytathatók, amíg az  (1)  bekezdés szerint megállapított
időkeret el nem fogy.
(8) Időkeretes tárgyalási rendben a 35. § (8) bekezdését és a 38. § (1) bekezdés a) pontját, (2) és (4) bekezdését nem kell
alkalmazni.
26. A felszólalások időtartama 38. § (1) A felszólalások Házbizottság által meghatározott időtartama nem lehet kevesebb
a) az általános vitában tizenöt percnél,
b) az  Alaptörvény elfogadására vagy módosítására irányuló javaslat, a  központi költségvetésről szóló
törvényjavaslat, a központi költségvetés végrehajtásáról szóló törvényjavaslat, valamint több döntési javaslat
együttes tárgyalásakor történő vezérszónoki felszólalás esetén harminc percnél.
(2) A  napirendi pont előterjesztője, valamint a  Kormány képviselője tizenöt perces időtartamban a  vitában bármikor
felszólalhat.
(3) Az előterjesztő – közvetlenül az általános vita lezárását követően – harmincperces időtartamban zárszót mondhat,
amelynek során válaszolhat a vitában elhangzottakra.
(4) A  vita közben, korábbi felszólalással kapcsolatos észrevétel megtétele céljából első alkalommal a  36.  §
(2)–(5) bekezdése, majd a 36. § (6)–(7) bekezdése szerinti felszólalásokat követően
a) képviselőcsoportonként egy képviselő,
b) az elsőként szólásra jelentkező független képviselő, majd
c) a nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében az elsőként szólásra jelentkező nemzetiségi
képviselő vagy szószóló
kétperces hozzászólásra kérhet szót. A  felszólalást az  ülést vezető elnök engedélyezi. Ha az  ülést vezető elnök
nem adja meg a szót, a képviselő vagy a szószóló kérésére e tárgyban az Országgyűlés vita nélkül, kézfelemeléssel
határoz.
27. Vita lezárása 39. § (1) Ha az  indítványhoz valamennyi képviselőcsoportnak, az  elsőként szólásra jelentkezett független képviselőnek,
valamint – a nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében – a nemzetiségeket képviselő bizottság
által felkért nemzetiségi képviselőnek vagy szószólónak lehetősége volt álláspontja kifejtésére, az  indítvány
előterjesztője vagy legalább öt képviselő írásban javasolhatja a  vita lezárását. Az  Országgyűlés e  kérdésben vita
nélkül határoz.
(2) Ha az Országgyűlés a vitát lezárta,
a) képviselőcsoportonként egy képviselő,
b) a nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében az elsőként szólásra jelentkező nemzetiségi
képviselő,
c) az elsőként szólásra jelentkező független képviselő, majd
d) a nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében – ha nemzetiségi képviselő nem szólalt fel –
az elsőként szólásra jelentkező szószóló
legfeljebb öt-ötperces időtartamban még felszólalhat.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti felszólalásokat követően az  előterjesztő tizenöt perces időtartamban zárszót mondhat,
amelynek során válaszolhat a vitában elhangzottakra.
(4) Időkeretes tárgyalási rendben az (1)–(3) bekezdés nem alkalmazható.
28. Módosító javaslat benyújtása 40. § (1) A  törvényjavaslathoz képviselő, a  tárgyaló bizottság és a  törvényalkotási bizottság e  fejezetben meghatározott
módon nyújthat be módosító javaslatot. Az  előterjesztő saját indítványához – a  32.  § (1)  bekezdésében, az  52.  §
(1)  bekezdésében és a  74.  § (1)  bekezdésében foglalt kivétellel, továbbá a  Magyarország gazdasági stabilitásáról
szóló 2011. évi CXCIV. törvény (a továbbiakban: Gst.) 25.  § (5)  bekezdése szerinti államadósság-szabálynak való
megfelelést biztosító indítványa kivételével – módosító javaslatot nem nyújthat be.
(2) A módosító javaslatot indokolni kell.
 (3) Az  olyan módosító javaslat, amely a  törvényjavaslat egészének elhagyására irányul, nem tárgyalható és nem
bocsátható szavazásra.
 (4) A  (3)  bekezdés alkalmazásában a  törvényjavaslat egészének elhagyására irányul a  módosító javaslat akkor is, ha
a törvényjavaslatból csak a címet, a preambulumot, illetve a hatályba léptető rendelkezéseket tartja meg.
41. § (1) A  törvényjavaslathoz képviselő módosító javaslatot azon ülés napirendjének elfogadását követő harmadik
munkanap 16 óráig nyújthat be, amely ülés napirendjén a törvényjavaslat általános vitájának lezárása szerepel.
(2) A  képviselőnek a  módosító javaslatában meg kell jelölnie azt a  tárgyaló bizottságot, amelyiknél a  módosító
javaslatának megvitatását kéri. A módosító javaslat megvitatása csak egy – állandó – bizottságnál kérhető.
(3) A  képviselő módosító javaslatában csak a  kijelölt bizottságot vagy olyan vitához kapcsolódó bizottságot jelölhet
meg, amely a módosító javaslattal érintett rendelkezés vonatkozásában a 32. § (2) bekezdése szerint bejelentette,
hogy részletes vitát kíván lefolytatni. Ha a  módosító javaslat több rendelkezést is érint, csak a  kijelölt bizottság
vagy olyan vitához kapcsolódó bizottság nevezhető meg, amely a  törvényjavaslat módosító javaslattal érintett
valamennyi rendelkezése vonatkozásában részletes vitát tart. A  képviselő bármelyik tárgyaló bizottságot
megjelölheti, ha módosító javaslata a  törvényjavaslatot új szakasszal vagy annál magasabb szintű szerkezeti
egységgel egészíti ki.
(4) A kijelölt bizottság folytatja le a módosító javaslat vitáját, ha a képviselő
a) azt a kijelölt bizottságnál kérte,
b) nem jelölt meg tárgyaló bizottságot,
c) több tárgyaló bizottságot jelölt meg,
d) nem tárgyaló bizottságot jelölt meg vagy
e) a  (2) és (3)  bekezdésben foglalt feltételeknek meg nem felelő módon jelölte meg a  vitához kapcsolódó
bizottságot.
 (5) A  kijelölt bizottság a  (4)  bekezdésben meghatározott módosító javaslatok körébe nem tartozó bármely további
módosító javaslatról vitát folytathat.
 (6) A  nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében a  nemzetiségeket képviselő bizottság bármely
módosító javaslatról vitát folytathat. 42. § A módosító javaslat nem terjedhet ki
a) a  törvényjavaslat által nem érintett törvény rendelkezéseire (a továbbiakban: túlterjeszkedő módosító
javaslat), továbbá
b) – ha a  törvényjavaslat az  Alaptörvény vagy törvény módosítására irányul – az  Alaptörvény, illetve törvény
módosítással nem érintett részeire
kivéve, ha az valamely szabályszerű módosító javaslat tartalmával való összefüggése vagy a 44. § (1) bekezdésében
meghatározott követelmények érvényesítése miatt nyilvánvalóan szükséges.
29. Részletesvita-szakasz 43. § (1) A törvényjavaslat részletes vitáját a tárgyaló bizottság folytatja le.
 (2) A  részletesvita-szakasz a  törvényjavaslat általános vitájának lezárását követő héten nyílik meg. Az  ülés első
ülésnapján az ülésnap megnyitása előtt a tárgyaló bizottság a részletes vitát nem tűzheti napirendjére.
44. § (1) A kijelölt bizottság a részletes vita során megvizsgálja, hogy a törvényjavaslat
a) megfelel-e az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek,
b) illeszkedik-e a jogrendszer egységébe,
c) megfelel-e a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek és
d) megfelel-e a jogalkotás szakmai követelményeinek.
(2) A  vitához kapcsolódó bizottság az  (1)  bekezdésben meghatározott szempontok szerinti vizsgálatot
a törvényjavaslatnak a 32. § (2) bekezdése szerinti bejelentésben megjelölt részeire folytatja le.
(3) A  részletes vita az  (1)–(2)  bekezdésben meghatározottakon túl a  benyújtott módosító javaslatok megvitatásából
és a tárgyaló bizottság további módosításra irányuló szándékának megfogalmazásából áll. A részletes vita kiterjed
annak vizsgálatára is, hogy a módosító javaslatok megfelelnek-e a 42. §-ban meghatározott követelménynek.
(4) A  részletes vita során a  módosító javaslatot benyújtó képviselő ismertetheti álláspontját. A  tárgyaló bizottság
a módosító javaslatot annak benyújtója távollétében is megvitathatja.
45. § (1) A tárgyaló bizottság a 40. § és a 41. § szerint benyújtott módosító javaslatokat értékeli és azokról állást foglal.
 (2) A  módosító javaslatok értékelése és az  azokról történő állásfoglalás a  törvényjavaslat rendelkezéseinek
sorrendjében, módosító javaslatonként történik. A  tárgyaló bizottság bármely tagjának kérelmére elrendelheti
több módosító javaslat tárgyalásának összekapcsolását. Amennyiben a  tárgyaló bizottság több módosító javaslat
tárgyalását összekapcsolta, úgy a szavazást is ennek megfelelően lehet megtartani.
(3) A tárgyaló bizottság
a) dönt arról, hogy mely módosító javaslatot támogatja,
b) fenntarthatja a nem támogatott módosító javaslatot az általa szükségesnek tartott változtatásokkal, illetve
c) további módosításra irányuló szándékot fogalmaz meg.
(4) A nemzetiségeket képviselő bizottság túlterjeszkedő módosító javaslatra irányuló szándékot nem fogalmazhat meg,
ilyen módosító javaslat benyújtását más tárgyaló bizottságnál vagy a törvényalkotási bizottságnál kezdeményezheti.
(5) A  (3)  bekezdés szerinti módosításokat a  tárgyaló bizottság egy indítványba foglalva nyújtja be (a továbbiakban:
részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat). Több tárgyaló bizottság esetén mindegyik külön-külön nyújtja be
a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát.
(6) A részletes vita a tárgyaló bizottság részletes vitát lezáró döntésével ér véget. A tárgyaló bizottság a részletes vitát
akkor zárhatja le, ha az  (1)  bekezdésben meghatározott valamennyi módosító javaslatról állást foglalt. A  részletes
vita lezárását követően a  tárgyaló bizottság jelentést nyújt be (a továbbiakban: részletes vitáról szóló bizottsági
jelentés), amelyben tájékoztatást ad a  részletes vita lezárásának tényéről, a  44.  § (1) és (3)  bekezdése alapján tett
megállapításairól, valamint az (1) bekezdés szerinti állásfoglalásáról.
(7) Ha a tárgyaló bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot fogadott el, azt a részletes vitáról szóló
bizottsági jelentéssel egyidejűleg benyújtja. Ezt követően a tárgyaló bizottság – a 70. § (5) bekezdése szerinti eljárást
kivéve – és a kijelölt bizottság – a 68. § (2) és (4) bekezdése szerinti eljárást kivéve – további részletes vitát lezáró
bizottsági módosító javaslatot nem nyújthat be.
(8) A  részletesvita-szakasz – a  68.  § (5)  bekezdésében meghatározott kivétellel – akkor zárul le, amikor a  tárgyaló
bizottságok közül valamennyi állandó bizottság benyújtotta a részletes vitáról szóló bizottsági jelentését.
(9) A  nemzetiségeket képviselő bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát a  törvényalkotási
bizottság csak akkor tárgyalja, ha a  részletesvita-szakasz lezárultáig a  nemzetiségeket képviselő bizottság
benyújtotta azt.
30. A törvényalkotási bizottság eljárása 46. § (1) Az  előterjesztő legkésőbb a  részletesvita-szakasz lezárultát követő hét harmadik napján írásban tájékoztatást ad
arról, hogy
a) a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokba foglalt mely módosításokkal ért egyet,
b) az a) pont szerinti tájékoztatást a törvényalkotási bizottság ülésén fogja szóban előterjeszteni vagy
c) nem tesz az a)–b) pont szerinti nyilatkozatot.
(2) A  törvényalkotási bizottság az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatás benyújtását követően értékeli a  részletes vitát
lezáró bizottsági módosító javaslatokat és azokról állást foglal. A részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatok
értékelése kiterjed arra is, hogy azok megfelelnek-e a  42.  §-ban meghatározott követelményeknek. A  módosító
javaslatok értékelésére és az  állásfoglalás kialakítására legkorábban a  részletesvita-szakasz lezárulta utáni héten
kerülhet sor, ha az előterjesztő az (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti tartalommal tesz nyilatkozatot, az (1) bekezdés
c) pontja szerinti tartalmú nyilatkozat esetén ezt az időbeli korlátozást nem kell alkalmazni.
(3) A  törvényalkotási bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat beérkezése esetén további
módosításra irányuló szándékot fogalmazhat meg.
(4) A  törvényalkotási bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat hiányában a  törvényjavaslatot
nem tárgyalja, ahhoz módosító javaslatot nem nyújthat be, kivéve, ha az  előterjesztő vagy – ha nem a  Kormány
az  előterjesztő – a  Kormány kezdeményezi a  törvényalkotási bizottság eljárását. A  törvényalkotási bizottság
eljárását legkésőbb azon ülés megnyitása előtt egy órával lehet kezdeményezni, amely ülés tervezett napirendjén
a törvényjavaslat zárószavazása szerepel.
(5) A  törvényalkotási bizottság az  általa támogatott részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat, valamint
az  általa megfogalmazott módosítást egy indítványba foglalja (a továbbiakban: összegző módosító javaslat). Ha
a  törvényjavaslat a  44.  § (1)  bekezdésében meghatározott követelményeknek nem felel meg, a  törvényalkotási
bizottság az összegző módosító javaslatba foglalja a követelmények teljesüléséhez szükséges módosítást is.
(6) A  törvényjavaslat előterjesztője vagy a  helyettesítésére jogosult személy távollétében a  törvényjavaslatot
a  törvényalkotási bizottság nem tárgyalja. A  Kormány képviselője akkor is részt vesz a  törvényalkotási bizottság
ülésén, ha nem a  Kormány az  előterjesztő, de a  törvényjavaslat a  feladatkörét érinti. A  törvényalkotási bizottság
ülésén a  törvényjavaslat előterjesztője és a  Kormány képviselője tanácskozási joggal vesz részt. A  részletes vitát
lezáró bizottsági módosító javaslatot benyújtó tárgyaló bizottság által kijelölt előadó a  törvényalkotási bizottság
ülésén tanácskozási joggal részt vehet.
(7) A  törvényalkotási bizottság a  részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatok tárgyalásának befejezéséről,
valamint a (2) bekezdés szerinti állásfoglalásáról összegző jelentést nyújt be.
(8) Ha a  törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatot fogadott el, azt az  összegző jelentéssel egyidejűleg
benyújtja. Ezt követően a törvényalkotási bizottság – a 48. § (7) bekezdése, a 71. § és a 74. § (3) bekezdése szerinti
eset kivételével – további összegző módosító javaslatot nem nyújthat be.
(9) Ha a  törvényalkotási bizottság eljárása során annak szükségességét észleli, bármely bizottságot törvényjavaslat
benyújtására kérhet fel.
(10) Az  előterjesztő az  összegző módosító javaslat benyújtását követően haladéktalanul megküldi a  törvényalkotási
bizottság elnökének a törvényjavaslat és az összegző módosító javaslat egybeszerkesztett – ellenjegyzésével ellátott
– szövegét (a továbbiakban: egységes javaslattervezet).
(11) Ha a törvényalkotási bizottság elnöke úgy ítéli meg, hogy
a) az  egységes javaslattervezet megfelelően tartalmazza a  törvényjavaslat és az  összegző módosító javaslat
egybeszerkesztett szövegét, akkor azt,
b) az  egységes javaslattervezet nem megfelelően tartalmazza a  törvényjavaslat és az  összegző módosító
javaslat egybeszerkesztett szövegét, akkor a törvényjavaslat és az összegző módosító javaslat törvényalkotási
bizottság által egybeszerkesztett szövegét
benyújtja (a továbbiakban: egységes javaslat).
 (12) A törvényalkotási bizottság elnöke az egységes javaslatot legkésőbb annak az ülésnapnak a megnyitása előtt egy
órával nyújtja be, amely ülésnap napirendjén vagy tervezett napirendjén a törvényjavaslathoz benyújtott bizottsági
jelentések és az összegző módosító javaslat vitája szerepel.
31. A bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája
47. § (1) Az  Országgyűlés a  részletes vitáról szóló bizottsági jelentésekről és az  összegző jelentésről, továbbá az  összegző
módosító javaslatról vitát folytat.
(2) Amennyiben a törvényalkotási bizottság összegző jelentést nyújt be, a vitában elsőként a törvényalkotási bizottság
által kijelölt előadó, majd – ha a  törvényalkotási bizottságban van kisebbségi vélemény – a  kisebbségi vélemény
előadója szólal fel. E  felszólalásokra összesen tizenöt perc áll rendelkezésre oly módon, hogy amennyiben van
kisebbségi vélemény, hét percet annak kifejtésére kell biztosítani.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti felszólalást követően a  törvényjavaslat előterjesztője, majd – ha nem a  Kormány
az előterjesztő – a Kormány képviselője is felszólalhat. Ilyen felszólalásra a (2) bekezdés szerinti felszólalás hiányában
is sor kerülhet.
(4) A  (2)–(3)  bekezdésben foglalt felszólalásokat követően a  kijelölt bizottság által kijelölt előadó foglalja össze
a bizottság állásfoglalását, majd – ha van kisebbségi vélemény – a kisebbségi vélemény előadója szólal fel. Ezután
a  vitához kapcsolódó bizottság által kijelölt előadó ismerteti a  vitához kapcsolódó bizottság állásfoglalását, majd
– ha van kisebbségi vélemény – a kisebbségi vélemény előadója szólal fel. E felszólalásokra tárgyaló bizottságonként
összesen hat perc áll rendelkezésre oly módon, hogy amennyiben van kisebbségi vélemény, három percet annak
kifejtésére kell biztosítani.
(5) A  bizottsági felszólalásokat követően a  képviselőcsoportok tagjai, a  független képviselők, az  európai parlamenti
képviselők, valamint a szószólók a 36. § (6)–(9) bekezdése szerinti sorrendben szólalhatnak fel.
(6) Az  (5)  bekezdés alapján felszólalók a  37.  § (2) és (4)–(7)  bekezdése szerinti időkeretes rendben fejthetik ki
álláspontjukat azzal, hogy
a) képviselőcsoportonként legkevesebb öt percet kell biztosítani,
b) a  nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében a  nemzetiségeket képviselő bizottság által
felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló számára legkevesebb öt percet kell biztosítani,
c) az európai uniós kérdéssel összefüggő napirendi pont esetében az európai parlamenti képviselő felszólalási
ideje a 35. § (2) bekezdése szerinti megkülönböztetésnek megfelelően,
ca) amennyiben a  képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett, úgy annak a  képviselőcsoportnak
a felszólalási idejébe számít bele, amely felszólalóként bejelentette,
cb) amennyiben közvetlenül jelentkezett, úgy nem számít bele az  időkeretbe, és részére az  egy
független képviselőre jutó felszólalási idővel megegyező felszólalási időt kell biztosítani.
Ezen felszólalások közben kétperces hozzászólásokra nem kerül sor.
(7) Az  Országgyűlésről szóló törvény alapján tanácskozási joggal rendelkező személyek – a  Kormány képviselője és
az európai parlamenti képviselők kivételével – soron kívül, a 36. § (11) bekezdése szerinti időtartamban szólalhatnak
fel.
(8) Az  Országgyűlés a  Házbizottság javaslatára a  (2)–(7)  bekezdésben meghatározottnál hosszabb időkeretet
is megállapíthat. Az  Országgyűlés a  Házbizottság javaslatáról vita nélkül, a  napirendi javaslat elfogadásával
egyidejűleg kézfelemeléssel dönt.
(9) Az  előterjesztő – közvetlenül a  vita lezárását követően – zárszót mondhat, amelynek során válaszolhat a  vitában
elhangzottakra.
(10) Az előterjesztő (3) és (9) bekezdés szerinti felszólalására együttesen, illetve a Kormány képviselőjének (3) bekezdés
szerinti felszólalására tíz-tíz perc áll rendelkezésre.
(11) A bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája során a 39. §-ban foglaltakat nem lehet alkalmazni.
32. Döntés az összegző módosító javaslatról, a törvényalkotási bizottság eljárása módosító javaslat
fenntartása esetén
48. § (1) Az  összegző módosító javaslatról – a  (2) és a  (8)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  Országgyűlés egyetlen
szavazással dönt. A döntést közvetlenül megelőzően – ha a 47. § (9) bekezdésében meghatározottak szerint nem
mondott zárszót – az előterjesztő, majd – ha nem a Kormány az előterjesztő – a Kormány képviselője öt-ötperces
időtartamban nyilatkozhat arról, hogy egyetért-e az összegző módosító javaslattal.
(2) Legkésőbb azt az ülést megelőző hét utolsó munkanapján, amely ülés tervezett napirendjén az összegző módosító
javaslatról történő határozathozatal szerepel, bármely képviselőcsoport vezetője, valamint az  előterjesztő írásban
kérheti, hogy az Országgyűlés az összegző módosító javaslat valamely pontjáról külön szavazzon.
(3) Ha a  (2) bekezdés szerinti kérés alapján megtartott szavazás során az Országgyűlés az összegző módosító javaslat
valamely pontját nem fogadta el, az  előterjesztő, továbbá – ha nem a  Kormány az  előterjesztő – a  Kormány
javasolhatja a  zárószavazás elhalasztását az  51.  § szerint. A  zárószavazás elhalasztása esetén a  törvényjavaslat és
az  összegző módosító javaslat elfogadott pontjainak egybeszerkesztett szövegét (a továbbiakban: átdolgozott
egységes javaslat) a 46. § (10)–(11) bekezdése szerint kell legkésőbb a zárószavazás elhalasztását követő harmadik
napon benyújtani.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti határidőben bármely képviselőcsoport vezetője, valamint az  előterjesztő írásban kérheti
az  Országgyűlést, hogy az  összegző módosító javaslatban nem szereplő valamely módosító javaslatot tartson
fenn. Nem lehet kérni az  olyan túlterjeszkedő módosító javaslat fenntartását, amelyről az  Országgyűlés a  70.  §
szerinti eljárásban nem határozott, vagy azt állapította meg, hogy a  túlterjeszkedő módosító javaslat a  70.  §
(2) bekezdésében meghatározott feltételek egyikének sem felel meg.
(5) A (2) és (4) bekezdés szerinti kérések száma kérelmezőnként összesen legfeljebb három lehet.
 (6) Az  Országgyűlés először a  (4)  bekezdés szerinti kérésekről határoz, és ha valamely módosító javaslatot fenntart,
az  összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontjairól és az  összegző módosító javaslatról nem lehet
szavazni.
(7) A  törvényalkotási bizottság a  (6)  bekezdés szerinti határozathozatalt követő három napon belül benyújtja
az  összegző módosító javaslat és a  fenntartott módosító javaslat egybeszerkesztett szövegét (a továbbiakban:
második összegző módosító javaslat). A  törvényalkotási bizottság a  fenntartott módosító javaslat szövegét csak
akkor változtathatja meg, illetve a  második összegző módosító javaslatban csak akkor fogalmazhat meg további
módosításra irányuló szándékot, ha az  a  fenntartott módosító javaslat céljára és tartalmára tekintettel a  44.  §
(1)  bekezdésében meghatározott követelmények teljesülése érdekében szükséges. A  törvényalkotási bizottság
a  fenntartott módosító javaslat tárgyalásának befejezéséről a  második összegző módosító javaslat benyújtásával
egyidejűleg második összegző jelentést nyújt be. A  törvényjavaslat és a  második összegző módosító javaslat
egybeszerkesztett szövegét (a továbbiakban: második egységes javaslat) a  46.  § (10)–(12)  bekezdése szerint kell
benyújtani.
(8) Ha a  szavazás során minősített többséget igénylő döntés is szükséges, a  módosító javaslat fenntartásáról,
az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontjairól, illetve az összegző módosító javaslatról a szavazást
két részletben kell lefolytatni úgy, hogy először a minősített többséget igénylő döntést kell meghozni.
(9) A  módosítással érintett rendelkezésekről történő szavazás során a  törvényjavaslat eredeti szövegéről nem kell
szavazni.
33. Vita és döntés a második összegző módosító javaslatról
49. § (1) A második összegző módosító javaslatnak a fenntartott módosító javaslattal összefüggő pontjairól az Országgyűlés
a 47. § szerint vitát folytat azzal, hogy az ott meghatározott felszólalók legfeljebb öt-ötperces időtartamban fejthetik
ki álláspontjukat és a tárgyaló bizottság nem állít előadót.
(2) A második összegző módosító javaslatról – a (3) és az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel – az Országgyűlés
egyetlen szavazással dönt. A  döntést közvetlenül megelőzően – ha az  előterjesztő a  47.  § (9)  bekezdésében
meghatározottak szerint nem mondott zárszót – az  előterjesztő, majd – ha nem a  Kormány az  előterjesztő –
a Kormány képviselője öt-ötperces időtartamban nyilatkozhat arról, hogy egyetért-e a második összegző módosító
javaslattal.
(3) Legkésőbb azt az  ülést megelőző hét utolsó munkanapján, amely ülés tervezett napirendjén a  második összegző
módosító javaslatról történő határozathozatal szerepel, bármely képviselőcsoport vezetője, valamint az előterjesztő
írásban kérheti, hogy az  Országgyűlés a  második összegző módosító javaslat legfeljebb három pontjáról külön
szavazzon.
(4) Ha a  (3) bekezdés szerinti kérés alapján megtartott szavazás során az Országgyűlés a második összegző módosító
javaslat valamely pontját nem fogadta el, az előterjesztő, továbbá – ha nem a Kormány az előterjesztő – a Kormány
javasolhatja a  zárószavazás elhalasztását az  51.  § szerint. A  zárószavazás elhalasztása esetén a  törvényjavaslat
és a  második összegző módosító javaslat elfogadott pontjainak egybeszerkesztett szövegét (a továbbiakban:
átdolgozott második egységes javaslat) a 46. § (10)–(11) bekezdése szerint kell benyújtani legkésőbb a zárószavazás
elhalasztását követő harmadik napon.
(5) Ha a szavazás során minősített többséget igénylő döntés is szükséges, a szavazást két részletben kell lefolytatni úgy,
hogy először a minősített többséget igénylő döntést kell meghozni.
34. Zárószavazás 50. § (1) Az összegző módosító javaslat elfogadása esetén az Országgyűlés az egységes javaslat egészéről zárószavazást tart.
 (2) Az Országgyűlés
a) a törvényjavaslat benyújtott szövegéről tart zárószavazást, ha
aa) a  részletesvita-szakaszban nem érkezett a  törvényjavaslathoz részletes vitát lezáró bizottsági
módosító javaslat,
ab) a  törvényalkotási bizottság a  törvényjavaslat tárgyalását összegző módosító javaslat benyújtása
nélkül fejezte be, vagy
ac) az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot vagy a második összegző módosító javaslatot nem
fogadta el,
b) a  második egységes javaslatról tart zárószavazást, ha az  Országgyűlés a  második összegző módosító
javaslatot elfogadta,
c) a  törvényjavaslatnak az  összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosított szövegéről tart
zárószavazást, ha az  Országgyűlés a  48.  § (2)  bekezdése szerinti kérés alapján megtartott szavazás során
az összegző módosító javaslat valamely pontját nem fogadta el,
d) a törvényjavaslatnak a második összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosított szövegéről tart
zárószavazást, ha az Országgyűlés a 49. § (3) bekezdésében foglalt kérés alapján megtartott szavazás során
a második összegző módosító javaslat valamely pontját nem fogadta el.
(3) Ha a  zárószavazás során minősített többséget igénylő döntés is szükséges, a  zárószavazást két részletben kell
lefolytatni úgy, hogy először a  minősített többséget igénylő döntést kell meghozni. Az  elfogadáshoz szükséges
minősített többség hiányában a 21. § rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ülést vezető elnök
köteles elrendelni a tárgyalási szünetet.
35. Zárószavazás elhalasztása 51. § (1) A  zárószavazás megkezdése előtt az  előterjesztő, továbbá – ha nem a  Kormány az  előterjesztő – a  Kormány
javasolhatja a  zárószavazás elhalasztását, amennyiben zárószavazást előkészítő módosító javaslatot kíván
benyújtani.
(2) A zárószavazás elhalasztásáról az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt a javaslattevő legfeljebb
ötperces időtartamban ismertetheti a kezdeményezés indokait.
(3) Az elhalasztott zárószavazás megtartására legkorábban az összegző módosító javaslatról vagy a második összegző
módosító javaslatról történő szavazást követő hét első munkanapján kerülhet sor.
(4) Ha az Országgyűlés a zárószavazást elhalasztotta, akkor a zárószavazás elhalasztását kezdeményező a zárószavazás
ülésnapjának megjelölésével indítványozhatja, hogy a  zárószavazás megtartására – a  (3)  bekezdés szerinti
határidőre is figyelemmel – azon az  ülésen kerüljön sor, amelyen a  zárószavazás elhalasztása megtörtént. Erről
az Országgyűlés – a javaslattevő legfeljebb kétperces időtartamban előadott indokainak meghallgatása után – vita
nélkül határoz. Az  elfogadott napirend az  Országgyűlés döntésének megfelelően módosul. A  napirend módosult
részét az ülést vezető elnök ismerteti és kezdeményezi a 15. § (2) bekezdése szerint szükséges intézkedéseket.
(5) Amennyiben a részletesvita-szakaszban nem érkezett a törvényjavaslathoz részletes vitát lezáró bizottsági módosító
javaslat, vagy a  törvényalkotási bizottság a  törvényjavaslat tárgyalását összegző módosító javaslat benyújtása
nélkül fejezte be, az  elhalasztott zárószavazás megtartására legkorábban az  annak elrendelését követő hét első
munkanapján kerülhet sor.
(6) A zárószavazás elhalasztására egy döntési javaslatnál legfeljebb egy alkalommal kerülhet sor.
36. Zárószavazást előkészítő módosító javaslat 52. § (1) Ha az  Országgyűlés döntött a  zárószavazás elhalasztásáról, az  előterjesztő, továbbá – ha nem a  Kormány
az  előterjesztő – a  Kormány az  egységes javaslathoz, a  második egységes javaslathoz, az  átdolgozott egységes
javaslathoz, az  átdolgozott második egységes javaslathoz, vagy – elfogadott összegző, illetve második összegző
módosító javaslat hiányában – a  törvényjavaslathoz zárószavazást előkészítő módosító javaslatot nyújthat be,
ha az  egységes javaslat, a  második egységes javaslat, az  átdolgozott egységes javaslat, az  átdolgozott második
egységes javaslat vagy – elfogadott összegző módosító javaslat, illetve második összegző módosító javaslat
hiányában – a  törvényjavaslat nem felel meg a  44.  § (1)  bekezdésében meghatározott követelményeknek.
Zárószavazást előkészítő módosító javaslatként a 42. § a) és b) pontja szerinti módosító javaslat nem nyújtható be.
(2) Az (1) bekezdés szerinti módosító javaslat legkésőbb annak a hétnek az utolsó munkanapján nyújtható be, amelyen
az Országgyűlés döntött a zárószavazás elhalasztásáról.
37. Zárószavazás előtti módosító javaslat 53. § (1) A zárószavazást előkészítő módosító javaslatot a törvényalkotási bizottság tárgyalja meg, arról állást foglal, valamint
további – az  52.  § (1)  bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő – módosításra irányuló szándékot
fogalmazhat meg.
(2) A  törvényalkotási bizottság az  általa támogatott zárószavazást előkészítő módosító javaslatokat, valamint a  saját
módosító javaslatait egy indítványba foglalja a  46.  § (5)  bekezdésében foglaltak alkalmazásával (a továbbiakban:
zárószavazás előtti módosító javaslat). Zárószavazás előtti módosító javaslatként a  42.  § a) és b)  pontja szerinti
módosító javaslat nem nyújtható be.
(3) A törvényalkotási bizottság a zárószavazás előtti módosító javaslatát legkésőbb annak az ülésnapnak a megnyitása
előtt három órával nyújtja be, amely ülésnap napirendjén vagy tervezett napirendjén a zárószavazás előtti módosító
javaslat vitája szerepel. Ezt követően a  törvényalkotási bizottság további zárószavazás előtti módosító javaslatot
nem nyújthat be.
38. Zárószavazás előtti módosító javaslat vitája 54. § (1) Az Országgyűlés a zárószavazás előtti módosító javaslatot megvitatja.
 (2) A  zárószavazás előtti módosító javaslat vitájában elsőként a  törvényalkotási bizottság által kijelölt előadó,
majd – ha a  törvényalkotási bizottságban van kisebbségi vélemény – a  kisebbségi vélemény előadója szólal fel.
E felszólalásokra összesen tizenöt perc áll rendelkezésre oly módon, hogy amennyiben van kisebbségi vélemény, hét
percet annak kifejtésére kell biztosítani.
(3) A vitában ezt követően
a) a képviselőcsoportok öt-öt perc,
b) a  nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében a  nemzetiségeket képviselő bizottság által
felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló öt perc,
c) a független képviselők összesen háromperces
időtartamban szólalhatnak fel.
(4) Az  Országgyűlés e  felszólalásokra a  Házbizottság javaslata alapján a  (3)  bekezdésben meghatározottaknál
hosszabb időtartamot is megállapíthat. Az Országgyűlés a Házbizottság javaslatáról vita nélkül, a napirendi javaslat
elfogadásával egyidejűleg, kézfelemeléssel dönt.
39. Döntés a zárószavazás előtti módosító javaslatról 55. § (1) A  zárószavazás előtti módosító javaslat megvitatását követően arról az  Országgyűlés egyetlen szavazással
dönt. Szavazás előtt az  előterjesztő, majd – ha nem a  Kormány az  előterjesztő – a  Kormány képviselője ötperces
időtartamban nyilatkozhat, hogy egyetért-e a zárószavazás előtti módosító javaslat elfogadásával.
(2) Ha a  szavazás során minősített többséget igénylő döntés is szükséges, a  zárószavazás előtti módosító javaslatról
a szavazást két részletben kell lefolytatni úgy, hogy először a minősített többséget igénylő döntést kell meghozni.
(3) A módosítással érintett rendelkezésekről történő szavazás során az egységes javaslat, a második egységes javaslat,
az  átdolgozott egységes javaslat vagy az  átdolgozott második egységes javaslat – elfogadott összegző módosító
javaslat, illetve második összegző módosító javaslat hiányában a  törvényjavaslat – eredeti szövegéről nem kell
szavazni.
40. Elhalasztott zárószavazás 56. § (1) A  zárószavazás előtti módosító javaslat elfogadása esetén az  Országgyűlés a  módosított törvényjavaslat,
a módosított egységes javaslat, a módosított második egységes javaslat, a módosított átdolgozott egységes javaslat
vagy a módosított átdolgozott második egységes javaslat egészéről zárószavazást tart.
(2) Az  Országgyűlés a  törvényjavaslat benyújtott szövege, az  egységes javaslat, a  második egységes javaslat,
az átdolgozott egységes javaslat vagy az átdolgozott második egységes javaslat egészéről tart zárószavazást, ha
a) a törvényalkotási bizottság nem nyújtott be zárószavazás előtti módosító javaslatot, vagy
b) az Országgyűlés nem fogadta el a zárószavazás előtti módosító javaslatot.
(3) Ha az  (1) és (2)  bekezdés szerinti zárószavazás során minősített többséget igénylő döntés is szükséges,
a  zárószavazást két részletben kell lefolytatni úgy, hogy először a  minősített többséget igénylő döntést kell
meghozni.
41. Elfogadott törvény szövegének megküldése a házelnöknek 57. § Ha a törvényt az Országgyűlés nem a törvényjavaslat benyújtott szövege, az egységes javaslat, a második egységes
javaslat, az átdolgozott egységes javaslat vagy az átdolgozott második egységes javaslat szövege szerint fogadta el,
az  előterjesztő az  elfogadott törvény szövegét – kézjegyével ellátva – a  törvény elfogadásának napjától számított
három napon belül megküldi a házelnöknek.
vII. Fejezet
A törvényjAvAslAt tárgyAlásánAk különös szAbályAI 42. Tárgysorozatba-vételi eljárás
58. § (1) A  képviselő által benyújtott törvényjavaslat abban az  esetben kerül az  Országgyűlés tárgysorozatára, ha azt
a házelnök által kijelölt állandó bizottság (a továbbiakban: tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság) támogatja.
(2) A  tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság a  kijelölést követő harminc napon belül határoz az  indítvány
tárgysorozatba vételéről. A harmincnapos határidő számításánál a  rendes ülésszakok közé eső szünet időtartamát
figyelmen kívül kell hagyni.
(3) Ha a  törvényjavaslat előterjesztője nem tud részt venni azon a  bizottsági ülésen, amelynek tervezett napirendjén
az  általa benyújtott törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről szóló döntés szerepel, annak elhalasztását legkésőbb
az ülés megnyitása előtt egy órával írásban kezdeményezheti a tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság elnökénél.
Ilyen indítvány esetén a  tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság legkésőbb a  (2)  bekezdésben foglalt határidő
leteltét követő harminc napon belül határoz az  indítvány tárgysorozatba vételéről. Egyebekben az  előterjesztő
távolléte a tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság eljárását nem akadályozza.
(4) A  tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság a  tárgysorozatba vételre vonatkozó döntéséről írásban értesíti
a  házelnököt. A  törvényjavaslat tárgysorozatba vétele esetén a  tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság – külön
kijelölés nélkül – a 32. § (1) bekezdése szerinti kijelölt bizottságnak minősül.
(5) Ha a  képviselő által benyújtott és a  tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság által elutasított törvényjavaslat
tárgysorozatba vételét annak a képviselőcsoportnak a vezetője kéri, amely képviselőcsoporthoz a törvényjavaslatot
benyújtó képviselő tartozik, a tárgysorozatba vételről az Országgyűlés határoz.
(6) A tárgysorozatba vétel tárgyában az előterjesztő legfeljebb ötperces felszólalása után
a) képviselőcsoportonként egy képviselő,
b) a  nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében a  nemzetiségeket képviselő bizottság által
felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló, majd
c) a független képviselők közül az elsőként szólásra jelentkezett képviselő
legfeljebb két-kétperces időtartamban felszólalhat, majd az  előterjesztő a  felszólalásokra legfeljebb kétperces
időtartamban válaszolhat.
(7) Tárgysorozatba vétel iránti kérelmet minden képviselőcsoport ülésszakonként legfeljebb hat alkalommal, kizárólag
azon a  rendes ülésszakon nyújthat be, amelyen a  törvényjavaslat tárgysorozatba vételét a  tárgysorozatba vételre
kijelölt bizottság elutasította.
(8) Független képviselő által benyújtott és a  tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság által elutasított törvényjavaslat
tárgysorozatba vételét a  törvényjavaslatot benyújtó független képviselő akkor kérheti, ha kérelmét legalább
négy képviselő támogatja. Független képviselő által benyújtott tárgysorozatba vétel iránti kérelmet egy képviselő
kizárólag a  rendes ülésszakon és ülésszakonként legfeljebb egy alkalommal támogathat, azon az  ülésszakon,
amelyen a törvényjavaslat tárgysorozatba vételét a tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság elutasította.
43. Tárgyalás két fordulóban 59. § (1) Az  elfogadni tervezett, átfogó szabályozást eredményező, nagy társadalmi jelentőségű törvényt az  Országgyűlés
saját döntése alapján két fordulóban tárgyalja meg. Ez  esetben először a  tervezett törvény elveit, majd
a törvényjavaslat kidolgozott szövegét vitatja meg.
(2) Az  Országgyűlés a  tervezett törvény elveit országgyűlési határozatban állapítja meg, amelynek elfogadásához
a tervezett törvény elfogadásához szükséges többség kell.
44. Sürgős tárgyalás 60. § (1) Az  előterjesztő írásban kezdeményezheti a  tárgysorozatban lévő törvényjavaslatának sürgős tárgyalását
(a  továbbiakban: sürgősségi javaslat). Az  indokolással ellátott sürgősségi javaslatot legkésőbb az  ülés megnyitása
előtt egy órával lehet benyújtani.
(2) A képviselő által benyújtott sürgősségi javaslathoz legalább huszonöt képviselő támogató aláírása szükséges.
 (3) Az előterjesztő a sürgősségi javaslatában javasolhatja, hogy
a) a törvényjavaslat általános vitája az általa megjelölt ülésnapon, de legkorábban a benyújtást követő két nap
elteltével megkezdődhessen,
b) a  32.  § (2)  bekezdése szerinti bejelentés megtétele érdekében a  bizottság az  Országgyűlés ülésének
időtartama alatt is ülésezhessen,
c) a  módosító javaslat benyújtására nyitva álló határidő a  41.  § (1)  bekezdésében meghatározottnál rövidebb
legyen,
d) a részletesvita-szakasz a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg,
e) a  törvényjavaslat részletes vitájának lefolytatása érdekében a  tárgyaló bizottság az  Országgyűlés ülésének
időtartama alatt, valamint az ülés első ülésnapján az ülésnap megnyitása előtt is ülésezhessen,
f ) a  törvényalkotási bizottság a  46.  § (1)  bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a  46.  §
(2)  bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a  részletes vitát lezáró bizottsági módosító
javaslatokat.
(4) Az  előterjesztő a  sürgősségi javaslatában a  (3)  bekezdésben meghatározottakat az  adott vagy a  legkorábban
bekövetkező eljárási cselekmény előtt együttesen vagy külön-külön is kérheti.
(5) Sürgős tárgyalás elrendelésére félévente legfeljebb hat alkalommal kerülhet sor.
 (6) Sürgős tárgyalás úgy rendelhető el, hogy az  elrendelés és a  törvényjavaslat zárószavazása között legalább hat
napnak el kell telnie.
 (7) Az Országgyűlés a sürgős tárgyalás elrendeléséről – az előterjesztő által megjelölt tartalommal – vita nélkül dönt.
A sürgősség elrendeléséhez a jelen levő képviselők kétharmadának szavazata szükséges.
 (8) A sürgős tárgyalás során a törvényjavaslat tárgyalásának általános szabályait az ezen alcímben foglalt eltérésekkel
kell alkalmazni. 45. Kivételes eljárás 61. § (1) Az  előterjesztő írásban kezdeményezheti a  tárgysorozatban lévő törvényjavaslatának kivételes eljárásban történő
tárgyalását (a továbbiakban: kivételességi javaslat).
(2) A  képviselő által benyújtott kivételességi javaslathoz a  képviselők legalább egyötödének támogató aláírása
szükséges.
(3) A  kivételes eljárást a  34.  § (1)  bekezdésében foglalt határidőre tekintet nélkül lehet indítványozni legkésőbb
annak az ülésnek a megnyitása előtt egy órával, amely ülésre az előterjesztő – vagy a (2) bekezdés szerinti esetben
a  képviselők legalább egyötöde – a  törvényjavaslat megtárgyalásának és elfogadásának napirendre vételét
indítványozza.
(4) Nem kérhető a kivételes eljárás
a) az Alaptörvény elfogadására vagy módosítására,
b) az  Alaptörvény E)  cikk (2)  bekezdése szerinti nemzetközi szerződést tartalmazó törvény elfogadására vagy
módosítására,
c) az Alaptörvény alapján sarkalatosnak minősülő rendelkezés elfogadására vagy módosítására,
d) házszabályi rendelkezés elfogadására vagy módosítására,
e) a központi költségvetésről szóló törvény elfogadására,
f ) a központi költségvetés végrehajtásáról szóló törvény elfogadására, és
g) a  központi költségvetésről szóló törvény – a  központi költségvetés bevételi vagy kiadási főösszegét
megváltoztató, vagy a költségvetési hiányt növelő – módosítására
irányuló indítvány tárgyalásánál.
(5) Kivételes eljárás elrendelésére félévente legfeljebb négy alkalommal kerülhet sor.
 (6) A kivételes eljárás során a törvényjavaslat tárgyalásának általános szabályait kell alkalmazni az ezen alcímben foglalt
eltérésekkel és azzal, hogy a 48. § (2) és (4) bekezdése szerinti szavazási kérésre nem kerülhet sor.
 (7) Ha a  miniszterelnök a  Kormány által benyújtott előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalása során
indítványozza, hogy az  előterjesztés feletti szavazás egyben bizalmi szavazás is legyen, az  indítvány benyújtását
követően a  törvényjavaslat tárgyalását a  törvényjavaslat tárgyalásának általános szabályai és a  129.  § szerint újra
meg kell kezdeni, erről a  házelnök haladéktalanul tájékoztatja a  képviselőket, a  szószólókat és az  Országgyűlés
ülésén tanácskozási joggal rendelkező személyeket. Ebben az esetben a 34. § (1) bekezdését nem lehet alkalmazni.
(8) Ha a  kivételes eljárás során a  törvényalkotási bizottság olyan összegző módosító javaslatot nyújt be, amely
a  (4)  bekezdés b)–d) és g)  pontjában foglaltak valamelyikére irányul, a  további eljárásra a  törvényjavaslat
tárgyalásának általános szabályait – a  g)  pontban foglalt módosítás esetén a  100.  § (4)  bekezdése szerinti
eltérésekkel – kell alkalmazni.
62. § (1) A  kivételes eljárásban történő tárgyalásról az  Országgyűlés vita nélkül határoz. A  kivételes eljárásban történő
tárgyalás elrendeléséhez a képviselők több mint felének szavazata szükséges.
(2) Ha az  Országgyűlés a  kivételességi javaslatot elutasította, a  törvényjavaslat tárgyalására a  törvényjavaslat
tárgyalásának általános szabályait kell alkalmazni.
(3) A  kivételes eljárásban történő tárgyalás elrendelésével egyidejűleg az  Országgyűlés – az  előterjesztő javaslata
alapján, a (4) bekezdésben, valamint a 63. § (1) bekezdésében és a 64. §-ban foglaltakra is figyelemmel – határoz
a) a módosító javaslatok benyújtásának határidejéről,
b) az  általános vita, az  összegző jelentés és az  összegző módosító javaslat együttes vitájának (ezen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: összevont vita) időpontjáról,
c) az összegző módosító javaslatról történő döntés időpontjáról és
d) a zárószavazás időpontjáról.
(4) A módosító javaslatok előterjesztésére nyitva álló határidő nem lehet kevesebb, mint a kivételes eljárást elrendelő
döntés meghozatalát követő három óra.
(5) Kivételes eljárásban a  törvényjavaslat részletes vitáját a  törvényalkotási bizottság folytatja le a  44.  § (1) és
(3)–(4) bekezdése alkalmazásával.
(6) A törvényalkotási bizottság a benyújtott módosító javaslatokat értékeli, és azokról állást foglal a 45. § (2) bekezdése
alkalmazásával.
(7) A törvényalkotási bizottság
a) dönt arról, hogy mely módosító javaslatot támogatja,
b) fenntarthatja a nem támogatott módosító javaslatot az általa szükségesnek tartott változtatásokkal, illetve
c) további módosításra irányuló szándékot fogalmaz meg.
(8) A (7) bekezdés szerinti módosításokat a törvényalkotási bizottság az összegző módosító javaslatba foglalva nyújtja
be.
(9) A részletes vitát a törvényalkotási bizottság lezárja, ezt követően összegző jelentést nyújt be, amelyben tájékoztatást
ad a  részletes vita lezárásának tényéről, valamint a  44.  § (1) és (3)  bekezdése szerinti megállapításairól. Ha
a  törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatot fogadott el, azt az  összegző jelentéssel egyidejűleg
benyújtja. Ezt követően a törvényalkotási bizottság további összegző módosító javaslatot nem nyújthat be.
(10) Ha a  törvényalkotási bizottság túlterjeszkedő módosító javaslat benyújtására irányuló szándékot is megfogalmaz,
illetve ilyen módosító javaslatot támogat vagy fenntart, akkor azt az összegző módosító javaslattól elkülönítve, azzal
azonos időpontban nyújtja be.
(11) A törvényalkotási bizottság legkésőbb annak az ülésnapnak a megnyitása előtt egy órával nyújthatja be összegző
jelentését és összegző módosító javaslatát, amely ülésnap napirendjén vagy tervezett napirendjén a törvényjavaslat
összevont vitája szerepel.
63. § (1) Az összevont vitára legkorábban a kivételes eljárás elrendelését követő ülésnapon kerülhet sor.
 (2) Az  összevont vitában elsőként a  törvényjavaslat előterjesztője, majd – ha nem a  Kormány az  előterjesztő –
a Kormány képviselője szólal fel tizenöt-tizenöt perces időtartamban. Ezt követően a törvényalkotási bizottság által
kijelölt előadó, majd – ha a törvényalkotási bizottságban van kisebbségi vélemény – a kisebbségi vélemény előadója
szólal fel. A  bizottsági felszólalásokra összesen tizenöt perc áll rendelkezésre oly módon, hogy amennyiben van
kisebbségi vélemény, hét percet annak kifejtésére kell biztosítani.
(3) A  képviselőcsoportok álláspontjukat harminc-harmincperces időtartamban fejthetik ki. A  független képviselők
összesen nyolcperces időtartamban szólalhatnak fel. A nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében
a  nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló felszólalására nyolcperces
időtartam áll rendelkezésre. Vita közben a  kétperces hozzászólalásokat bele kell számítani az  időtartamba.
Az előterjesztőnek a határozathozatal előtt tízperces viszonválaszra van joga.
(4) Ha a  törvényalkotási bizottság a  62.  § (10)  bekezdése szerinti módosító javaslatot is benyújtott, a  vita arra is
kiterjed, hogy ez a módosító javaslat valamely szabályszerű módosító javaslat tartalmával való összefüggése vagy
a 44. § (1) bekezdésében meghatározott szempontok érvényesítése miatt nyilvánvalóan szükséges-e.
64. § (1) Az  összevont vita lezárását követően az  Országgyűlés dönt az  összegző módosító javaslatról, majd zárószavazást
tart a  törvényjavaslatnak az  összegző módosító javaslattal módosított szövegéről. A  zárószavazás elhalasztására
az általános szabályok szerint kerülhet sor.
(2) Ha a  törvényalkotási bizottság a  62.  § (10)  bekezdése szerinti módosító javaslatot is benyújtott, az  Országgyűlés
az  összegző módosító javaslatról történő határozathozatalt követően dönt a  túlterjeszkedő módosító javaslat
szabályszerűségéről és elfogadásáról. Több, egymástól eltérő szavazati arányt igénylő túlterjeszkedő módosító
javaslat esetén a törvényalkotási bizottság ezeket külön-külön nyújtja be.
46. A határozati házszabályi rendelkezésektől való eltérés 65. § (1) Kivételesen, a  Házbizottság javaslatára az  Országgyűlés a  képviselők legalább négyötödének szavazatával, vita
nélkül úgy határozhat, hogy valamely ügy tárgyalása, illetve döntéshozatala során a  határozati házszabályi
rendelkezésektől eltér.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem lehet alkalmazni, ha az az Alaptörvénybe vagy törvénybe ütközik, valamint
a) az Alaptörvény elfogadására vagy módosítására,
b) az  Alaptörvény E)  cikk (2)  bekezdése szerinti nemzetközi szerződést tartalmazó törvény elfogadására vagy
módosítására, valamint
c) a házszabályi rendelkezések elfogadására vagy módosítására
irányuló indítvány tárgyalása és döntéshozatala során.
(3) A költségvetési törvényjavaslat és a központi költségvetésről szóló törvény – a központi költségvetés bevételi vagy
kiadási főösszegét megváltoztató, vagy a  költségvetési hiányt növelő – módosítására irányuló törvényjavaslat
tárgyalása és döntéshozatala során az  (1)  bekezdést csak akkor lehet alkalmazni, ha az  nem akadályozza
az Alaptörvény 36. cikk (4) és (5) bekezdésének való megfelelést biztosító szabályok érvényesülését.
47. Az indítványok visszavonása 66. § (1) Az előterjesztő az általa benyújtott törvényjavaslatot a részletesvita-szakasz lezárultáig visszavonhatja, ezt követően
a visszavonáshoz az Országgyűlés hozzájárulása szükséges.
(2) A  képviselő a  módosító javaslatát a  tárgyaló bizottság részletes vitáról szóló bizottsági jelentése benyújtásáig,
a tárgyaló bizottság a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát a törvényalkotási bizottságnak a részletes
vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot tárgyaló ülése megnyitásáig visszavonhatja.
48. Tárgyalás és határozathozatal módosító javaslat hiányában 67. § (1) Az  előterjesztő legkésőbb annak az  ülésnek a  megnyitása előtt egy órával, amely ülés tervezett napirendjén
szerepel az általa benyújtott törvényjavaslat általános vitájának a lezárása, írásbeli indítványával kezdeményezheti,
hogy az  Országgyűlés az  általános vita lezárását követően, ugyanazon az  ülésnapon döntsön a  törvényjavaslat
elfogadásáról.
(2) Az (1) bekezdés szerinti indítványról az Országgyűlés vita nélkül, kézfelemeléssel határoz.
 (3) Ha az  Országgyűlés az  indítványt elfogadta, és az  indítványban megjelölt törvényjavaslat általános vitájának
megkezdéséig nem nyújtanak be módosító javaslatot, az  Országgyűlés az  általános vita lezárását követően
a  törvényjavaslat elfogadásáról határoz. Módosító javaslat benyújtása esetén a  törvényjavaslat tárgyalásának
általános szabályait kell alkalmazni.
49. Eljárás a tárgyaló bizottság mulasztása esetén 68. § (1) Ha a  részletesvita-szakasz megnyíltát követően a  tárgyaló bizottság kellő időn belül nem nyújtja be a  részletes
vitáról szóló bizottsági jelentést, az  Országgyűlés a  Házbizottság javaslatára határidőt állapíthat meg annak
benyújtására. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz.
(2) Ha a  vitához kapcsolódó bizottság a  benyújtott módosító javaslatot az  (1)  bekezdés alapján meghatározott
határidőn belül nem tárgyalta meg, és arról a kijelölt bizottság sem folytatott részletes vitát, a kijelölt bizottság azt
a határidő lejártát követő ülésén napirendjére tűzi és megtárgyalja.
(3) Ha a  kijelölt bizottság mulasztja el az  (1)  bekezdésben meghatározott határidőt, vagy nem tesz eleget
a (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségének, a házelnök – a korábbi kijelölés visszavonásával egyidejűleg –
új bizottságot jelöl ki.
(4) A (3) bekezdés szerint kijelölt bizottság legkésőbb a kijelölést követő ülésén a részletes vitát lefolytatja, és az eljárás
további szakaszaiban ellátja a kijelölt bizottság feladatait.
(5) A  részletesvita-szakasz akkor zárul le, amikor a  kijelölt bizottság vagy a  (3)  bekezdés szerint kijelölt bizottság
benyújtotta a részletes vitáról szóló bizottsági jelentését.
(6) Nem gyakorolhatja a vitához kapcsolódó bizottságot megillető jogokat az a bizottság, amely az (1) bekezdés szerint
megállapított határidőben nem nyújtotta be a részletes vitáról szóló bizottsági jelentését.
50. Megismételt részletes vita 69. § (1) Ha a törvényalkotási bizottság a 46. § szerinti eljárásában azt állapítja meg, hogy
a) valamely részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatban vagy
b) a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatok között
olyan ellentmondás van, amely a saját eljárásában nem tisztázható, a vitás kérdés megjelölésével felkéri az érintett
tárgyaló bizottságot vagy tárgyaló bizottságokat, hogy az  ellentmondás feloldása érdekében ismételten
folytassanak részletes vitát és nyújtsanak be megismételt részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot.
(2) A  törvényalkotási bizottság a  megismételt részletes vita lefolytatására határidőt szabhat, a  felkérésről és
az esetlegesen megállapított határidőről értesíti a házelnököt.
(3) A megismételt részletes vita és az azt lezáró bizottsági módosító javaslat a törvényalkotási bizottság által megjelölt
ellentmondásra vagy az azzal szorosan összefüggő kérdésekre terjedhet ki.
(4) A  megismételt részletes vita a  tárgyaló bizottságnak a  megismételt részletes vitát lezáró döntésével ér véget. Ezt
követően a tárgyaló bizottság jelentést nyújt be, amelyben tájékoztatást ad a megismételt részletes vita lezárásának
tényéről, valamint a  törvényalkotási bizottság által tett észrevételekkel kapcsolatos álláspontjáról. A  jelentéssel
egyidejűleg benyújtja a megismételt részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát.
(5) A törvényalkotási bizottság ezt követően a 46. §-ban foglaltak alkalmazásával folytatja az eljárását.
51. Eljárás túlterjeszkedő módosító javaslat benyújtása esetén 70. § (1) Ha a  tárgyaló bizottság a  45.  § (3)  bekezdése szerinti eljárása során túlterjeszkedő módosító javaslatra irányuló
szándékot fogalmaz meg, illetve ilyen módosító javaslatot támogat vagy az általa szükségesnek tartott módosítással
fenntart, azt a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslattól elkülönítve, azzal azonos időpontban nyújtja be.
A benyújtással egyidejűleg a tárgyaló bizottság a 72. § szerinti javaslatot tehet.
(2) Az  Országgyűlés a  részletesvita-szakasz lezárultát követően vita nélkül dönt arról, hogy az  (1)  bekezdés
szerinti módosító javaslat valamely szabályszerű módosító javaslat tartalmával való összefüggése vagy a  44.  §
(1)  bekezdésében meghatározott szempontok érvényesítése miatt nyilvánvalóan szükséges-e. A  döntést
megelőzően a túlterjeszkedő módosító javaslatot benyújtó bizottság által kijelölt előadó, majd – ha a bizottságban
van kisebbségi vélemény – a  kisebbségi vélemény előadója szólal fel. E  felszólalásokra összesen négy perc áll
rendelkezésre oly módon, hogy amennyiben van kisebbségi vélemény, két percet annak kifejtésére kell biztosítani.
A bizottsági felszólalásokat követően az előterjesztő kétperces időtartamban felszólalhat.
(3) Ha az  Országgyűlés azt állapítja meg, hogy a  túlterjeszkedő módosító javaslat megfelel a  (2)  bekezdésben foglalt
valamely feltételnek, akkor e  módosító javaslatra (a továbbiakban: szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslat)
az  általános vita újra megnyílik. Több szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslat esetén az  Országgyűlés
az  általános vitát valamennyi szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatra együttesen folytatja le. Az  így
lefolytatott általános vita kizárólag a  szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslat megvitatásából áll. A  vita
lezárásáig a szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslathoz képviselő módosító javaslatot nyújthat be.
(4) A szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslat tárgyalását a törvényjavaslat tárgyalására vonatkozó rendelkezések
szerint kell lefolytatni azzal az eltéréssel, hogy
a) a 34. § (1) bekezdése szerinti határidőt nem kell alkalmazni,
b) a szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslat kiegészítő részletes vitáját az azt benyújtó tárgyaló bizottság
és – külön kijelölés nélkül – a kijelölt bizottság folytatja le,
c) más bizottság legkésőbb a  (2)  bekezdés szerinti döntést követő napon jelentheti be, hogy a  szabályszerű
túlterjeszkedő módosító javaslatról kiegészítő részletes vitát kíván lefolytatni. E  bejelentés megtétele
érdekében a bizottság az Országgyűlés ülésének időtartama alatt is ülésezhet.
(5) A  szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatról és az  ahhoz benyújtott módosító javaslatról a  (4)  bekezdés
b) és c) pontja szerinti tárgyaló bizottság a 45. §-ban meghatározott eljárás alkalmazásával
a) kiegészítő részletes vitát folytat le,
b) dönt a kiegészítő részletes vita lezárásáról,
c) kiegészítő részletes vitáról szóló bizottsági jelentést nyújt be, továbbá
d) kiegészítő részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nyújthat be.
(6) A kiegészítő részletesvita-szakasz akkor zárul le, amikor a tárgyaló bizottságok közül valamennyi állandó bizottság
benyújtotta a (5) bekezdés c) pontja szerinti jelentést.
(7) Szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslat benyújtása esetén a  további eljárásra a  46.  § rendelkezéseit
a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a 46. § (1) bekezdése szerinti előterjesztői tájékoztatás benyújtásának határidejét a kiegészítő részletesvita
szakasz lezárultától kell számítani, és
b) a  törvényalkotási bizottság az  összegző módosító javaslata és az  összegző jelentése elfogadásakor
a  szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatot és a  kiegészítő részletes vitát lezáró bizottsági módosító
javaslatot is tárgyalás alá vonja.
(8) Ha az  Országgyűlés a  (2)  bekezdés szerinti eljárásában azt állapítja meg, hogy a  túlterjeszkedő módosító javaslat
nem felel meg az ott meghatározott valamely feltételnek, a módosító javaslat lezártnak minősül.
71. § (1) Ha a törvényalkotási bizottság a 70. § szerinti eljárásban szabályszerűnek minősített módosító javaslatot támogat,
azt az összegző módosító javaslatában szerepelteti.
(2) Ha a törvényalkotási bizottság
a) túlterjeszkedő módosító javaslatra irányuló szándékot fogalmaz meg, vagy
b) a 70. § szerinti eljárásban szabályszerűnek nem minősített módosító javaslatot az általa szükségesnek tartott
változtatásokkal fenntart,
azt az összegző módosító javaslatától elkülönítve, azzal azonos időpontban nyújtja be. A benyújtással egyidejűleg
a törvényalkotási bizottság a 72. § szerinti javaslatot tehet.
(3) Az  Országgyűlés vita nélkül dönt arról, hogy a  (2)  bekezdés szerinti módosító javaslat megfelel-e a  70.  §
(2)  bekezdésében foglalt valamely feltételnek. A  döntést megelőzően a  törvényalkotási bizottság által kijelölt
előadó, majd – ha a törvényalkotási bizottságban van kisebbségi vélemény – a kisebbségi vélemény előadója szólal
fel. E felszólalásokra összesen négy perc áll rendelkezésre oly módon, hogy amennyiben van kisebbségi vélemény,
két percet annak kifejtésére kell biztosítani. A  bizottsági felszólalásokat követően az  előterjesztő kétperces
időtartamban felszólalhat.
(4) Ha az  Országgyűlés azt állapítja meg, hogy a  (2)  bekezdés szerinti módosító javaslat szabályszerű túlterjeszkedő
módosító javaslat, akkor e módosító javaslatra az általános vita újra megnyílik.
(5) A  törvényalkotási bizottság által benyújtott szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslat tárgyalására a  70.  §
rendelkezéseit kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a törvényalkotási bizottság
a) mint a  szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslat benyújtója – a  70.  § (4)  bekezdés b)  pontjában
foglaltaktól eltérően – nem folytat kiegészítő részletes vitát, továbbá
b) a  46.  § (5)  bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásával kiegészítő összegző módosító javaslatot
és a  46.  § (7)  bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásával kiegészítő összegző jelentést nyújt be.
A  kiegészítő összegző módosító javaslat tartalmazza a  törvényalkotási bizottság által benyújtott összegző
módosító javaslatot és az általa benyújtott szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatot is.
(6) Az  előterjesztő a  kiegészítő összegző módosító javaslat benyújtását követően haladéktalanul megküldi
a  törvényalkotási bizottság elnökének a  törvényjavaslat és a  kiegészítő összegző módosító javaslat
egybeszerkesztett – ellenjegyzésével ellátott – szövegét, ezt követően a  törvényalkotási bizottság elnöke
a  46.  §  (11)−(12)  bekezdésének alkalmazásával kiegészítő egységes javaslatot nyújt be. A  további eljárásra
a  47−57.  §-t kell alkalmazni azzal, hogy összegző jelentésen kiegészítő összegző jelentést, összegző módosító
javaslaton kiegészítő összegző módosító javaslatot, egységes javaslaton kiegészítő egységes javaslatot kell érteni.
72. § A túlterjeszkedő módosító javaslatot benyújtó tárgyaló bizottság javaslatára a  70.  § (3)–(7)  bekezdését,
a  törvényalkotási bizottság javaslatára a  71.  § (4)–(6)  bekezdését nem kell alkalmazni, ha ahhoz az  Országgyűlés
a jelenlévő képviselők kétharmadának szavazatával hozzájárul. Az Országgyűlés a hozzájárulást akkor adja meg, ha
a  44.  § (1)  bekezdésében meghatározott követelményeknek való megfelelés érdekében benyújtott szabályszerű
túlterjeszkedő módosító javaslat a  törvényjavaslat céljára és tartalmára tekintettel kizárólag arra irányul, hogy
a törvényjavaslat által nem érintett törvény rendelkezését a törvényjavaslattal összhangba hozza.
52. Az Európai Unió intézményeivel és tagállamaival történő egyeztetési eljárás
73. § (1) A törvényjavaslat zárószavazásának megkezdéséig az előterjesztő, – ha nem a Kormány az előterjesztő – a Kormány,
a törvényalkotási bizottság vagy az európai ügyekkel foglalkozó bizottság írásban az Európai Unió intézményeivel
és tagállamaival történő egyeztetést (a továbbiakban: egyeztetési eljárás) kezdeményezhet (a továbbiakban:
egyeztetési eljárásra irányuló kezdeményezés). A  házelnök az  egyeztetési eljárásra irányuló kezdeményezést
a plenáris ülésen bejelenti.
(2) Az egyeztetési eljárásra irányuló kezdeményezésről az Országgyűlés a  törvényjavaslat zárószavazását megelőzően
vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt a kezdeményező és – ha nem a Kormány a kezdeményező – a Kormány
képviselője legfeljebb öt-ötperces időtartamban felszólalhat.
(3) Az egyeztetési eljárásra irányuló kezdeményezésről szóló határozathozatalt követően a házelnök a határozathozatal
eredményéről tájékoztatja a  Kormányt, és a  kezdeményezés elfogadása esetén az  egységes javaslatot, a  második
egységes javaslatot, az  átdolgozott egységes javaslatot vagy az  átdolgozott második egységes javaslatot
– elfogadott összegző módosító javaslat vagy második összegző módosító javaslat hiányában a törvényjavaslatot –
megküldi a Kormánynak az egyeztetési eljárás lefolytatása érdekében.
(4) Az előterjesztő
a) a (3) bekezdés szerinti indítványok zárószavazás előtti módosító javaslattal módosított szövegét,
b) ha az  Országgyűlés a  48.  § (2)  bekezdése szerinti kérés alapján megtartott szavazás során az  összegző
módosító javaslat valamely pontját nem fogadta el, a  törvényjavaslatnak az  összegző módosító javaslat
elfogadott pontjaival módosított szövegét, vagy
c) ha az Országgyűlés a 49. § (3) bekezdése szerinti kérés alapján megtartott szavazás során a második összegző
módosító javaslat valamely pontját nem fogadta el, a  törvényjavaslatnak a  második összegző módosító
javaslat elfogadott pontjaival módosított szövegét
három napon belül nyújtja be, azt a házelnök továbbítja a Kormánynak az egyeztetési eljárás lefolytatása érdekében.
 (5) Az  egyeztetési eljárásra irányuló kezdeményezés elfogadását követően módosító javaslat csak a  74.  §-ban
meghatározottak szerint nyújtható be. 74. § (1) Az  egyeztetési eljárás befejezését követően annak eredményéről a  Kormány tájékoztatja a  házelnököt. Ha
az egyeztetési eljárás eredményeként a 73. § (3)–(4) bekezdése szerinti indítvány módosítása szükséges, a Kormány
az egyeztetési eljárás eredményének megfelelő tartalommal módosító javaslatot nyújthat be.
(2) A  törvényalkotási bizottság megtárgyalja az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatást és módosító javaslatot, majd
a kialakított álláspontjáról egyeztetési eljárást követő összegző jelentést nyújt be.
(3) A törvényalkotási bizottság az (1) bekezdés szerinti módosító javaslatról állást foglal, valamint további módosításra
irányuló szándékot fogalmazhat meg. A törvényalkotási bizottság az általa támogatott módosító javaslatot, valamint
az  általa megfogalmazott módosítást egy indítványba foglalja a  46.  § (5)  bekezdésének megfelelő alkalmazásával
(a továbbiakban: egyeztetési eljárást követő összegző módosító javaslat).
(4) Ha a  törvényalkotási bizottság egyeztetési eljárást követő összegző módosító javaslatot fogadott el, megállapítja
a  73.  § (3)–(4)  bekezdése szerinti indítvány és az  egyeztetési eljárást követő összegző módosító javaslat
egybeszerkesztett szövegét (a továbbiakban: egyeztetési eljárást követő egységes javaslat). A  törvényalkotási
bizottság az  egyeztetési eljárást követő összegző módosító javaslatot és az  egyeztetési eljárást követő egységes
javaslatot az egyeztetési eljárást követő összegző jelentéssel egyidejűleg nyújtja be. Ezt követően a törvényalkotási
bizottság további módosító javaslatot nem nyújthat be. Az eljárásra a  továbbiakban a 47–48. §-t és az 50. §-t kell
megfelelően alkalmazni az  ezen alcímben foglalt eltérésekkel és azzal, hogy a  48.  § (2) és (4)  bekezdése szerinti
szavazási kérésre nem kerülhet sor.
(5) A  vita a  Kormány (1)  bekezdés szerinti tájékoztatásáról, az  egyeztetési eljárást követő összegző jelentésről és
az egyeztetési eljárást követő összegző módosító javaslatról folyik.
(6) Az  egyeztetési eljárást követő összegző módosító javaslat vitájára és szavazására, valamint a  zárószavazásra egy
napirendi pont keretében kerül sor.
53. Elfogadott törvény Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatát kezdeményező eljárás
75. § (1) Az  elfogadott törvény Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatát kezdeményező eljárás arra irányul,
hogy az  Alaptörvény 6.  cikk (2)  bekezdése szerinti indítványozó (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
indítványozó) által benyújtott normakontroll-javaslat alapján az  Országgyűlés kezdeményezze
az Alkotmánybíróságnál az elfogadott törvény Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatát.
(2) A  normakontroll-javaslatban foglalt szövegszerű indítványnak az  Alkotmánybíróságról szóló törvény előírásainak
megfelelő határozott kérelmet kell tartalmaznia, továbbá meg kell felelnie az Alkotmánybíróságról szóló törvényben
előírt követelményeknek.
76. § (1) Ha az  Alaptörvény 6.  cikk (2)  bekezdése szerinti eljárásban az  indítványozó kezdeményezi az  elfogadott törvény
Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatára irányuló eljárást, ennek tényét az ülést vezető elnök a zárószavazás
előtt bejelenti. Ilyen kezdeményezés esetén a  tárgyalási szünet elrendelésére vonatkozó szabályokat azzal
az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ülést vezető elnök köteles a  tárgyalási szünetet a zárószavazást megelőzően
elrendelni, ha azt a 21. § szerinti jogosult vagy az indítványozó kéri.
(2) A  kezdeményezés akkor érvényes, ha az  indítványozó a  normakontroll-javaslatot a  75.  § (2)  bekezdése szerinti
tartalommal legkésőbb a zárószavazás megkezdéséig benyújtja.
(3) Az  indítványozónak – amennyiben a  normakontroll-javaslat tárgyalása miatt az  ülés napirendjének módosítása
is szükséges – egyúttal meg kell jelölnie – a  (9)  bekezdés figyelembevételével –, hogy melyik ülésnapon kéri
a normakontroll-javaslat tárgyalását. A napirend kiegészítéséről az Országgyűlés vita nélkül, kézfelemeléssel határoz,
és a napirend az Országgyűlés döntésének megfelelően módosul. A napirend módosult részét az ülést vezető elnök
ismerteti és kezdeményezi a 15. § (2) bekezdése szerint szükséges intézkedéseket.
(4) A házelnök a normakontroll-javaslatot kiadja a törvényalkotási bizottságnak és a módosító javaslatok benyújtására
határidőt állapít meg.
(5) A normakontroll-javaslat 75. § (2) bekezdése szerinti bármely részéhez a törvényjavaslat előterjesztője vagy bármely
képviselő módosító javaslatot nyújthat be.
(6) A  törvényalkotási bizottság véleményezi a  normakontroll-javaslatot és a  46.  § szerinti eljárásában megvitatja
a  normakontroll-javaslathoz benyújtott módosító javaslatokat. A  normakontroll-javaslathoz benyújtott módosító
javaslatokról állást foglal, valamint dönthet további módosításra irányuló szándék megfogalmazásáról.
(7) A törvényalkotási bizottság a normakontroll-javaslat és a normakontroll-javaslathoz benyújtott módosító javaslatok
tárgyalásának befejezéséről, valamint a  (6)  bekezdés szerinti megállapításairól jelentést nyújt be (a továbbiakban:
normakontroll kezdeményezését előkészítő jelentés). A  törvényalkotási bizottság a  támogatott módosító
javaslatokat, valamint a  (6)  bekezdés szerinti módosító javaslatát egy indítványba foglalva a  normakontroll
kezdeményezését előkészítő jelentéssel egyidejűleg nyújtja be (a továbbiakban: normakontroll kezdeményezését
előkészítő módosító javaslat).
(8) Ha az  alkotmányügyi kérdésekkel foglalkozó bizottság a  normakontroll-javaslatról állást foglalt, állásfoglalását
a  törvényalkotási bizottságnak a  normakontroll-javaslatot és a  normakontroll-javaslathoz benyújtott módosító
javaslatokat tárgyaló ülésén ismertetheti.
(9) Az  Országgyűlés az  elfogadott törvénnyel kapcsolatos normakontroll-javaslatról a  zárószavazást követő öt napon
belül határoz.
(10) A normakontroll-javaslat plenáris ülésen való tárgyalása a normakontroll-javaslat, a normakontroll kezdeményezését
előkészítő jelentés, valamint a  normakontroll kezdeményezését előkészítő módosító javaslat megvitatásából áll.
A vita során először a normakontroll-javaslat előterjesztője kap szót, majd – ha azt nem a Kormány terjesztette elő
– a  Kormány képviselője tíz-tízperces időtartamban. Ezt követően a  törvényalkotási bizottság által kijelölt előadó,
majd – ha a  törvényalkotási bizottságban van kisebbségi vélemény – a  kisebbségi vélemény előadója szólal fel.
A  bizottsági felszólalásokra összesen tíz perc áll rendelkezésre oly módon, hogy amennyiben van kisebbségi
vélemény, öt percet annak kifejtésére kell biztosítani.
(11) A vitában
a) a képviselőcsoportok álláspontját képviselőcsoportonként egy képviselő,
b) a  nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont esetében a  nemzetiségeket képviselő bizottság által
felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló, majd
c) a független képviselők közül az elsőként szólásra jelentkezett képviselő
ismertetheti.
(12) A  normakontroll-javaslat előterjesztőjének a  határozathozatal előtt viszonválaszra van joga. A  felszólalások
időtartama a viszonválasz és a (11) bekezdés a) és b) pontja esetében nem haladhatja meg a tíz-tíz, a (11) bekezdés
c) pontja esetében az öt percet.
(13) A  felszólalásokat követően az  Országgyűlés egy szavazással dönt a  normakontroll kezdeményezését előkészítő
módosító javaslatról, majd a normakontroll-javaslatról határoz.
(14) A  normakontroll-javaslat előterjesztője az  elfogadott normakontroll-javaslatban foglalt szövegszerű indítványt
– kézjegyével ellátva – az elfogadását követő napon megküldi a házelnöknek.
(15) A házelnök az elfogadott normakontroll-javaslatban foglalt szövegszerű indítványt az elfogadott törvénnyel együtt
megküldi az Alkotmánybíróságnak.
77. § Az 56.  § (1)  bekezdésének alkalmazásával megszavazott törvény normakontrolljának kezdeményezése esetén
az előterjesztő az elfogadott törvény szövegét – kézjegyével ellátva – a kezdeményezés benyújtását követő napon
megküldi a házelnöknek.
54. Megfontolásra visszaküldött törvény tárgyalása 78. § (1) Ha a  köztársasági elnök a  kihirdetésre megküldött törvényt aláírás előtt észrevételeinek közlésével megfontolás
végett visszaküldi, azt az  Országgyűlés legkésőbb a  törvény visszaküldésétől számított hatvan napon belül
napirendjére tűzi. A hatvannapos határidő számításánál az ülésszakok közé eső szünet, valamint – a rendkívüli ülés
vagy a  rendkívüli ülésszak ülésének napirendjén nem szereplő indítványok tekintetében – a  rendkívüli ülés vagy
ülésszak időtartamát figyelmen kívül kell hagyni.
(2) A köztársasági elnök átiratát a házelnök kiadja a törvényalkotási bizottságnak.
 (3) A  megfontolásra visszaküldött törvényhez csak a  törvényalkotási bizottság nyújthat be módosító javaslatot.
Ez  a  módosító javaslat csak a  köztársasági elnök által kifogásolt vagy azzal összefüggő részekre vonatkozhat.
A módosító javaslat kiterjedhet továbbá a hatálybalépés időpontját megállapító rendelkezésekre is.
(4) A  törvényalkotási bizottság a  köztársasági elnök átiratáról kialakított álláspontjáról jelentést nyújt be. Ha
a  törvényalkotási bizottság módosító javaslatot fogadott el, azt jelentésével egyidejűleg benyújtja. Ezt követően
a törvényalkotási bizottság további módosító javaslatot nem nyújthat be. Az eljárásra ezt követően a 47–48. §-t és
az 50. §-t kell megfelelően alkalmazni az ezen alcímben foglalt eltérésekkel és azzal, hogy a 48. § (2) és (4) bekezdése
szerinti szavazási kérésre nem kerülhet sor.
(5) Ha az  alkotmányügyi kérdésekkel foglalkozó bizottság a  köztársasági elnök átiratáról állást foglalt, állásfoglalását
a törvényalkotási bizottságnak a köztársasági elnök átiratát tárgyaló ülésén ismertetheti.
(6) A megfontolásra visszaküldött törvény vitájára a köztársasági elnököt legkésőbb annak az ülésnapnak a megnyitása
előtt 48 órával meg kell hívni, amely ülés tervezett napirendjén a tárgyalás szerepel.
(7) A vita a törvényalkotási bizottság jelentéséről és módosító javaslatáról folyik.
 (8) A  (3)  bekezdés szerinti módosító javaslat vitájára és szavazására, valamint a  zárószavazásra egy napirendi pont
keretében kerül sor. 55. Alaptörvénnyel ellentétesnek nyilvánított rendelkezés miatt visszaküldött törvény tárgyalása
79. § (1) Ha a  köztársasági elnök az  Alkotmánybíróság által az  Alaptörvénnyel ellentétesnek nyilvánított rendelkezés miatt
visszaküldi a  törvényt az  Országgyűlésnek, vagy ha az  Alkotmánybíróság az  Országgyűlés határozata alapján
lefolytatott vizsgálat során alaptörvény-ellenességet állapított meg, a házelnök felkéri a törvényalkotási bizottságot
az Alkotmánybíróság határozatának megfelelő módosító javaslat előterjesztésére.
(2) A  törvényalkotási bizottság által előterjesztett módosító javaslat az  Alkotmánybíróság által az  Alaptörvénnyel
ellentétesnek nyilvánított rendelkezésre vagy azzal szorosan összefüggő részekre vonatkozhat. A módosító javaslat
– szükség esetén – kiterjedhet a hatálybalépés időpontját megállapító rendelkezésekre is.
(3) A  törvényalkotási bizottság az  Alkotmánybíróság határozatáról kialakított álláspontjáról jelentést nyújt be.
A  törvényalkotási bizottság a  (2)  bekezdés szerinti módosító javaslatát a  jelentésével egyidejűleg nyújtja be.
Ezt követően a  törvényalkotási bizottság további módosító javaslatot nem nyújthat be. Az  eljárásra ezt követően
a  47–48.  §-t és az  50.  §-t kell megfelelően alkalmazni az  ezen alcímben foglalt eltérésekkel és azzal, hogy a  48.  §
(2) és (4) bekezdése szerinti szavazási kérésre nem kerülhet sor.
(4) Ha az  alkotmányügyi kérdésekkel foglalkozó bizottság az  Alkotmánybíróság határozatáról állást foglalt,
állásfoglalását a törvényalkotási bizottságnak az Alkotmánybíróság határozatát tárgyaló ülésén ismertetheti.
(5) A vita a törvényalkotási bizottság jelentéséről és módosító javaslatáról folyik.
 (6) A  (2)  bekezdés szerinti módosító javaslat vitájára és szavazására, valamint a  zárószavazásra egy napirendi pont
keretében kerül sor. vIII. Fejezet
A hAtárOzAtI jAvAslAt, A pOlItIkAI nyIlAtkOzAtrA vOnAtkOzó jAvAslAt,
A beszámOló, A pOlItIkAI vItA, Az Országgyűlés személyI döntését kezdeményező Indítvány,
Az OrszágOs népszAvAzásI kezdeményezés és A tájékOztAtó tárgyAlásárA vOnAtkOzó
eltérő szAbályOk
56. A határozati javaslat tárgyalása 80. § (1) A határozati javaslat tárgyalására a 31–58. §-t, a 60–64. §-t és a 66–72. §-t az ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell
megfelelően alkalmazni.
(2) Az Országgyűlés határozatait a házelnök és a soros jegyzők írják alá.
 (3) A zárt ülésen hozott határozat közzétételéről az Országgyűlés esetenként, vita nélkül dönt.
 (4) Az Országgyűlés egyedi határozatának közzétételéről az Országgyűlés esetenként, vita nélkül dönt.
 (5) A határozat hivatalos lapban való közzétételéről a házelnök gondoskodik.
81. § (1) A nemzetiségek érdekeit, jogait érintő határozati javaslathoz a képviselőkre vonatkozó feltételek szerint a szószóló is
benyújthat módosító javaslatot.
(2) A  szószóló által benyújtott határozati javaslat és módosító javaslat tárgyalására – a  határozati házszabályi
rendelkezésekben foglalt kivételekkel – a  képviselő által benyújtott határozati javaslat és módosító javaslat
tárgyalására vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(3) A  szószóló által benyújtott határozati javaslat tárgysorozatba vételéről szóló döntés meghozatala során
a tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság vizsgálja azt is, hogy a határozati javaslat érinti-e a nemzetiségek érdekeit,
jogait.
(4) A  szószóló által benyújtott és a  tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság által elutasított határozati javaslat
tárgysorozatba vételét a nemzetiségeket képviselő bizottság kérheti.
(5) Ha a  nemzetiségi képviselő a  határozati javaslatában jelzi, hogy az  a  nemzetiségek érdekeit, jogait érinti,
a  tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság által elutasított határozati javaslat tárgysorozatba vételét
a nemzetiségeket képviselő bizottság kérheti.
(6) A  (4)–(5)  bekezdés szerinti tárgysorozatba vétel iránti kérelmet a  nemzetiségeket képviselő bizottság
ülésszakonként legfeljebb három alkalommal, kizárólag azon a rendes ülésszakon nyújthat be, amelyen a határozati
javaslat tárgysorozatba vételét a tárgysorozatba vételre kijelölt bizottság elutasította.
57. A politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat tárgyalása 82. § (1) Politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslatot a Kormány, országgyűlési bizottság vagy képviselő terjeszthet elő.
 (2) A politikai nyilatkozat elfogadásához a jelen levő képviselők kétharmadának szavazata szükséges.
 (3) A politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat tárgyalására a 31–58. §-t, a 60–64. §-t és a 66–72. §-t kell megfelelően
alkalmazni.
 (4) A politikai nyilatkozat közzétételének módjáról az Országgyűlés esetenként, vita nélkül dönt.
58. A beszámoló tárgyalása és a határozathozatal 83. § (1) A  házelnök a  beszámoló tárgyalására egy állandó bizottságot jelöl ki (a továbbiakban: beszámolót tárgyaló
bizottság).
(2) A beszámolóhoz módosító javaslatot nem lehet benyújtani.
 (3) A  választással kapcsolatos beszámolók tárgyalása és határozathozatala során az  ezen alcímben foglalt
rendelkezéseket nem kell alkalmazni. 84. § (1) Az Országgyűlés
a) az alapvető jogok biztosa, a legfőbb ügyész, az Állami Számvevőszék elnöke, a Magyar Nemzeti Bank elnöke,
országgyűlési bizottság, a nemzetiségek helyzetéről a Kormány, továbbá
b) – a 85. §-ban meghatározottakra is figyelemmel – az egyéb beszámolásra kötelezett
által benyújtott beszámolóban foglalt megállapítások, intézkedések megalapozottságáról általános vitát tart.
(2) Az  Országgyűlés a  beszámoló és a  beszámolót tárgyaló bizottság által előterjesztett – a  beszámoló elfogadására
vonatkozó – határozati javaslat általános vitáját együttesen folytatja le a határozati javaslat tárgyalására vonatkozó
szabályok szerint.
(3) A  beszámolót tárgyaló bizottság az  általa benyújtott határozati javaslat tekintetében – külön kijelölés nélkül –
kijelölt bizottságnak minősül.
(4) A  nemzetiségeket képviselő bizottság a  Kormánynak a  nemzetiségek helyzetéről készített beszámolója,
valamint az  alapvető jogok biztosának éves beszámolója esetében – az  Országgyűlésről szóló törvény szerinti
állásfoglalásának kialakítása érdekében – vitához kapcsolódó bizottságnak minősül.
(5) A  Kormánynak a  nemzetiségek helyzetéről készített beszámolója, valamint az  alapvető jogok biztosának
éves beszámolója általános vitájában a  nemzetiségeket képviselő bizottság által kijelölt előadó, majd –  ha
a  nemzetiségeket képviselő bizottságban van kisebbségi vélemény – a  kisebbségi vélemény előadója
az  előterjesztő, illetve a  Kormány képviselőjének felszólalását követően felszólalhat. E  felszólalásokra összesen
tizenöt-tizenöt perc áll rendelkezésre oly módon, hogy amennyiben van kisebbségi vélemény, hét percet annak
kifejtésére kell biztosítani.
(6) A  beszámolót tárgyaló bizottság által benyújtott határozati javaslatot tárgyaló, vitához kapcsolódó bizottság
a  részletes vita során a beszámolót is megvitatja. A vitához kapcsolódó bizottság részletes vitáról szóló bizottsági
jelentése a  45.  § (6)  bekezdésében meghatározottakon túl tartalmazhatja a  bizottságnak a  beszámolóban foglalt
megállapítások, intézkedések megalapozottságáról kialakított álláspontját is.
(7) Ha a  (2)  bekezdésben meghatározott határozati javaslatot érintően nincs vitához kapcsolódó bizottság és nem
került sor módosító javaslat benyújtásra sem, az  Országgyűlés az  együttes általános vita lezárását követően
a  határozati javaslat elfogadásáról határoz, kivéve, ha a  beszámolót tárgyaló bizottság – legkésőbb azon ülésnap
megnyitása előtt egy órával, amely ülésnap napirendjén vagy tervezett napirendjén a  határozati javaslat
zárószavazása szerepel – úgy nyilatkozik, hogy kijelölt bizottságként részletes vitát kíván lefolytatni.
(8) Az  Országgyűlés a  beszámolóról a  beszámolót tárgyaló bizottság által előterjesztett határozati javaslat
elfogadásával dönt.
85. § (1) A  Házbizottság javaslatára az  Országgyűlés – a  84.  § (1)  bekezdés a)  pontjában felsoroltak által benyújtott
beszámoló kivételével – a  beszámolóról történő határozathozatalra a  beszámolót tárgyaló bizottságot felkérheti.
Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz.
(2) A beszámolót tárgyaló bizottság – az (1) bekezdés szerinti felkérést követően – a beszámolót megtárgyalja, majd
a) elfogadja a beszámolót vagy
b) határozati javaslat benyújtásával kezdeményezi, hogy az Országgyűlés döntsön a beszámoló elfogadásáról.
(3) A  beszámolót tárgyaló bizottság a  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti döntéséről tájékoztatja a  házelnököt, valamint
a beszámoló benyújtóját.
(4) A  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti határozati javaslat benyújtása esetén az  Országgyűlés a  84.  §-ban foglaltak
alkalmazásával dönt.
59. A politikai vita 86. § (1) A  Kormány vagy a  képviselők legalább egyötödének írásbeli indítványára – az  indítványban megjelölt átfogó
politikai témakörben – az Országgyűlés vitát tart. Ilyen indítványt kizárólag a rendes ülésszakon lehet benyújtani és
tárgyalni. Minden képviselő ülésszakonként legfeljebb két politikai vita tartására irányuló indítványt támogathat.
(2) A  politikai vitát az  Országgyűlés az  indítvány benyújtásától számított tizennégy napon túl és huszonnyolc napon
belül tartja meg.
(3) A (2) bekezdés szerinti határidő számításánál a rendes ülésszakok közötti időtartamot figyelmen kívül kell hagyni.
 (4) A  politikai vita tárgyalására a  37.  § alkalmazásával időkeretet kell szabni; az  időkeret négy óránál kevesebb
nem lehet. A  politikai vita a  Kormány képviselőjének negyvenperces nyilatkozatával kezdődik, és a  Kormány
képviselőjének húszperces viszonválaszával zárul.
60. Az Országgyűlés személyi döntését kezdeményező indítvány 87. § (1) Az  Országgyűlés személyi döntésére vonatkozó határozati javaslat tárgyalására a  határozati javaslat tárgyalására
vonatkozó rendelkezéseket a (2)–(3) bekezdésben meghatározott eltérésekkel kell megfelelően alkalmazni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti határozati javaslat tárgyalása során a  34.  § (1)  bekezdése szerinti határidőt nem kell
alkalmazni, továbbá ilyen határozati javaslathoz
a) – törvény eltérő rendelkezése hiányában – módosító javaslatot, valamint
b) bizottsági jelentést
nem lehet benyújtani.
(3) Az Országgyűlés az (1) bekezdés szerinti határozati javaslatról – törvény eltérő rendelkezése hiányában – vita nélkül
dönt.
61. Az országos népszavazási kezdeményezés tárgyalására és döntéshozatalára vonatkozó eljárás
88. § (1) A  jogszabályi követelményeknek megfelelő országos népszavazási kezdeményezés a  Nemzeti Választási Bizottság
elnökének tájékoztatásával az Országgyűlés tárgysorozatára kerül.
(2) A  házelnök az  Országgyűlés tárgysorozatára került országos népszavazási kezdeményezéssel összefüggő,
az  országos népszavazás elrendelésére vonatkozó országgyűlési határozati javaslat benyújtására egy állandó
bizottságot jelöl ki.
(3) Az országos népszavazás elrendeléséről szóló határozati javaslat tárgyalására a 80. §-t és a 81. § (1) bekezdését kell
alkalmazni azzal, hogy a (2) bekezdés szerint kijelölt bizottság az általa benyújtott határozati javaslat tekintetében
– külön kijelölés nélkül – kijelölt bizottságnak minősül.
(4) Az  Országgyűlés tárgyalására az  ezen alcímben foglalt szabályok alkalmazandóak abban az  esetben is, amikor
törvény az országos népszavazás szabályait rendeli alkalmazni.
62. A tájékoztató 89. § A tájékoztató az  Alaptörvény, törvény vagy országgyűlési határozat alapján tájékoztatás adására kötelezett által
– e kötelezettség teljesítésére – az Országgyűléshez benyújtott, beszámolónak nem minősülő, az önálló indítvánnyal
azonos módon iktatott iromány, amely nem igényel tárgyalást és döntést.
IX. Fejezet
különleges eljárásOk 63. A költségvetési törvényjavaslat tárgyalására vonatkozó eljárás
90. § A költségvetési törvényjavaslat tárgyalása és döntéshozatala során a  törvényjavaslat tárgyalására vonatkozó
rendelkezéseket az ezen alcímben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
91. § (1) A költségvetési törvényjavaslatot az Országgyűlés az Állami Számvevőszék véleményével és – ha arra a Költségvetési
Tanács a  Gst. 24.  § (5)  bekezdése alapján észrevételt tett – a  Költségvetési Tanács észrevételével együtt tárgyalja
meg.
(2) A költségvetési törvényjavaslat sürgős eljárásban való tárgyalását nem lehet kérni.
 (3) A  költségvetési törvényjavaslat tárgyalása során a  törvényalkotási bizottság feladatait a  költségvetési ügyekkel
foglalkozó bizottság látja el. A  költségvetési ügyekkel foglalkozó bizottság összegző jelentése benyújtásáig
felkérheti a törvényalkotási bizottságot, hogy a költségvetési törvényjavaslat 44. § (1) bekezdésében meghatározott
követelményeknek való megfelelését vizsgálja meg és azzal kapcsolatos véleményét a  költségvetési ügyekkel
foglalkozó bizottsággal közölje.
(4) A  központi költségvetés és a  költségvetési fejezetek bevételi és kiadási főösszegére és egyenlegére – a  Gst. 25.  §
(5)  bekezdése szerinti módosító javaslat kivételével – kizárólag a  költségvetési ügyekkel foglalkozó bizottság
nyújthat be módosító javaslatot.
(5) Ha a  költségvetési ügyekkel foglalkozó bizottság megismételt részletes vitára kéri fel a  tárgyaló bizottságot vagy
a tárgyaló bizottságokat, a megismételt részletes vita lefolytatására határidőt szab és erről értesíti a házelnököt.
(6) A  költségvetési törvényjavaslat tárgyalása és döntéshozatala során az  Országgyűlésről szóló törvény 72/A.  §
(4) bekezdése nem alkalmazható.
92. § (1) A  költségvetési törvényjavaslat általános vitája legkorábban a  költségvetési törvényjavaslat benyújtását követő
tizenhárom nap elteltével kezdhető meg.
(2) Az Országgyűlés – a Házbizottság javaslatára – vita nélkül határidőt állapíthat meg a részletesvita-szakasz lezárására.
 (3) A költségvetési törvényjavaslat részletes vitáját – a Mentelmi bizottság kivételével – valamennyi állandó bizottság és
a nemzetiségeket képviselő bizottság is lefolytatja. A költségvetési törvényjavaslat tárgyalása során a költségvetési
ügyekkel foglalkozó bizottság kijelölt bizottságnak, a  többi állandó bizottság és a  nemzetiségeket képviselő
bizottság vitához kapcsolódó bizottságnak minősül.
(4) A  vitához kapcsolódó bizottság a  32.  § (2)  bekezdésében meghatározott határidőig írásban bejelenti, hogy
a költségvetési törvényjavaslat mely szerkezeti egységei vonatkozásában folytat le részletes vitát.
(5) A  117.  § (2)  bekezdése szerint bejelentett kisebbségi véleményt függelékként kell csatolni a  tárgyaló bizottság
részletes vitáról szóló jelentéséhez.
(6) Részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat benyújtása esetén az  előterjesztő a  46.  § (1)  bekezdés
a)  pontjában meghatározott tájékoztatást legkésőbb a  részletesvita-szakasz lezárultát követő hét második napján
adja meg.
93. § (1) A költségvetési ügyekkel foglalkozó bizottság a  részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatok tárgyalásának
befejezéséről a 92. § (6) bekezdése szerinti tájékoztatás megküldésétől számított két napon belül összegző jelentést
és összegző módosító javaslatot nyújt be. Ha a  költségvetési ügyekkel foglalkozó bizottság olyan bizottsági
módosító javaslatot támogat, amely miatt a  központi költségvetés egyenlegének, továbbá a  költségvetési
törvényjavaslat költségvetési fejezetei bevételi és kiadási főösszegének megváltoztatása szükséges, összegző
módosító javaslatának tartalmaznia kell az ezekre vonatkozó módosításokat is.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti összegző módosító javaslat és a költségvetési törvényjavaslat egybeszerkesztett szövegét
az előterjesztő ellenjegyzéssel ellátva – legkésőbb a 47. § (1) bekezdése szerinti vitát megelőző napon – nyújtja be
(a továbbiakban: egységes költségvetési törvényjavaslat).
(3) A  második összegző módosító javaslat és a  költségvetési törvényjavaslat egybeszerkesztett szövegét
(a  továbbiakban: második egységes költségvetési törvényjavaslat) az  előterjesztő ellenjegyzéssel ellátva
– legkésőbb a 49. § (1) bekezdése szerinti vitát megelőző napon – nyújtja be.
94. § (1) Az Országgyűlés a 93. § (1) bekezdése szerinti összegző jelentés és összegző módosító javaslat vitáját a 47. § szerint
folytatja le azzal, hogy a  vitában kizárólag a  költségvetési ügyekkel foglalkozó bizottságnak az  összegző jelentés
ismertetésére kijelölt előadója – a  tárgyaló bizottságok véleményét is összefoglalva – és a  kisebbségi vélemény
ismertetője – a tárgyaló bizottságokban írásban megfogalmazott kisebbségi véleményeket is összefoglalva – szólal
fel. E felszólalásokra összesen hatvan perc áll rendelkezésre oly módon, hogy amennyiben van kisebbségi vélemény,
harminc percet annak kifejtésére kell biztosítani. A 47. § (4) bekezdése szerinti felszólalásokra nem kerül sor.
(2) Az Országgyűlés a 93. § (3) bekezdése szerinti második összegző módosító javaslat vitáját az (1) bekezdésben foglalt
eltéréssel a 49. § (1) bekezdése szerint folytatja le.
95. § (1) A házelnök
a) a költségvetési törvényjavaslatot, ha
aa) részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat nem érkezett, és az  előterjesztő a  46.  §
(4)  bekezdésében foglalt határidőig nem indítványozta a  költségvetési ügyekkel foglalkozó
bizottság eljárását, a határidő lejártát,
ab) a  költségvetési ügyekkel foglalkozó bizottság tárgyalását összegző módosító javaslat benyújtása
nélkül fejezte be, az összegző jelentés benyújtását,
ac) az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot nem fogadta el, a döntéshozatalt,
b) az egységes költségvetési törvényjavaslatot, ha az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot elfogadta,
a döntéshozatalt,
c) a  második egységes költségvetési törvényjavaslatot, ha az  Országgyűlés a  második összegző módosító
javaslatot elfogadta, a döntéshozatalt
követően haladéktalanul megküldi a Költségvetési Tanács elnökének.
(2) A házelnök, ha az Országgyűlés
a) a 48. § (2) bekezdése szerinti kérés alapján megtartott szavazás során az összegző módosító javaslat valamely
pontját nem fogadta el, a  költségvetési törvényjavaslatnak az  összegző módosító javaslat elfogadott
pontjaival módosított, az előterjesztő által benyújtott szövegét,
b) a 49. § (3) bekezdése szerinti kérés alapján megtartott szavazás során a második összegző módosító javaslat
valamely pontját nem fogadta el, a költségvetési törvényjavaslatnak a második összegző módosító javaslat
elfogadott pontjaival módosított, az előterjesztő által benyújtott szövegét
a benyújtását követően haladéktalanul megküldi a Költségvetési Tanács elnökének.
96. § (1) A zárószavazást legkorábban
a) a Költségvetési Tanács Gst. 25. § (3) bekezdése szerinti véleményének beérkezését, vagy
b) a  Gst. 26.  §-a szerinti esetben a  véleményezésre nyitva álló határidőnek a  házelnök által megállapított
eredménytelen elteltét
követő három nap után az 50. § alapján kell megtartani.
(2) A zárószavazás az (1) bekezdés szerinti határidőt követő három napon belül megtartható, ha az előterjesztő írásban
nyilatkozik, hogy nem kíván a 97. § (1) bekezdése szerinti zárószavazás előtti módosító javaslatot benyújtani.
(3) A zárószavazás 51. § szerinti elhalasztására a költségvetési törvényjavaslat tárgyalása során nem kerülhet sor.
97. § (1) A  95.  § szerinti indítványhoz zárószavazás előtti módosító javaslatot kizárólag az  előterjesztő nyújthat be
az 52. §-ban meghatározott okból. Ilyen módosító javaslatot a Költségvetési Tanács Gst. 25. § (3) bekezdése szerinti
véleményének beérkezését vagy a Gst. 26. §-a szerinti esetben a véleményezésre nyitva álló határidőnek a házelnök
által megállapított eredménytelen elteltét követő három napon belül lehet benyújtani.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti zárószavazás előtti módosító javaslat nem irányulhat a  központi költségvetés és
a költségvetési fejezetek bevételi vagy kiadási főösszegének és egyenlegének megváltoztatására.
(3) Az (1) bekezdés szerinti zárószavazás előtti módosító javaslat benyújtására a költségvetési törvényjavaslat tárgyalása
során egy alkalommal kerülhet sor.
(4) Az (1) bekezdés szerinti és a Gst. 25. § (5) bekezdése szerinti módosító javaslat vitájára és döntéshozatalára az 54. §-t
és az 55. §-t kell alkalmazni azzal, hogy a zárószavazás előtti módosító javaslaton a Gst. 25. § (5) bekezdése szerinti
módosító javaslatot is érteni kell. Az 53. §-t a módosító javaslatok tárgyalására nem kell alkalmazni.
(5) A  Költségvetési Tanács elnökét meg kell hívni az  Országgyűlés azon ülésére, amelyen a  (4)  bekezdés szerinti
módosító javaslatok vitájára és döntéshozatalára kerül sor. A  Költségvetési Tanács elnöke az  előterjesztői zárszót
megelőzően a Házbizottság által meghatározott, de legalább tízperces időtartamban felszólalhat.
98. § (1) A házelnök
a) a  97.  § szerinti eljárásban elfogadott módosító javaslat esetén a  95.  § szerinti indítványnak a  97.  § szerinti
eljárásban elfogadott módosító javaslattal egybeszerkesztett, az előterjesztő által benyújtott szövegét, vagy
b) a Gst. 25. § (5) bekezdése szerinti módosító javaslat elfogadása hiányában a 95. § szerinti indítványt
a 97.  § szerinti módosító javaslatról történő döntéshozatalt követően haladéktalanul megküldi a  Költségvetési
Tanács elnökének.
(2) A zárószavazást a Gst. 25. § (6) bekezdése szerinti hozzájárulásnak a házelnökhöz történő beérkezéséig nem lehet
megtartani, ha a Költségvetési Tanács a Gst. 25. § (4) bekezdése szerinti véleményt fogalmazott meg.
64. A központi költségvetés végrehajtásáról szóló törvényjavaslat tárgyalására vonatkozó eljárás
99. § A központi költségvetés végrehajtásáról szóló törvényjavaslat tárgyalása és döntéshozatala során a törvényjavaslat
tárgyalására vonatkozó rendelkezéseket a 91. § (2)–(6) bekezdésében és a 92–94. §-ban meghatározott eltérésekkel
kell alkalmazni azzal, hogy a  93.  § (2)  bekezdése szerinti egységes költségvetési törvényjavaslatot az  előterjesztő
egységes javaslatként, a  93.  § (3)  bekezdése szerinti második egységes költségvetési törvényjavaslatot második
egységes javaslatként nyújtja be.
65. A központi költségvetésről szóló törvény módosításának tárgyalására vonatkozó eljárás
100. § (1) A központi költségvetésről szóló törvény módosítását tartalmazó, a Gst. 25/A. §-a szerinti törvényjavaslat tárgyalása
és döntéshozatala során a törvényjavaslat tárgyalására vonatkozó rendelkezéseket a 91. § (2)–(6) bekezdésében és
a 93–98. §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni azzal, hogy az előterjesztő a 93. § (2) bekezdése szerinti
egységes költségvetési törvényjavaslatot egységes javaslatként, a  93.  § (3)  bekezdése szerinti második egységes
költségvetési törvényjavaslatot második egységes javaslatként nyújtja be.
(2) A  központi költségvetésről szóló törvény módosítását tartalmazó törvényjavaslat tárgysorozatba vételére kijelölt
bizottságként a költségvetési ügyekkel foglalkozó bizottság jár el.
(3) A központi költségvetésről szóló törvény módosítását tartalmazó olyan törvényjavaslat tárgyalása és döntéshozatala
során, amely a központi költségvetés bevételi vagy kiadási főösszegét nem változtatná meg, vagy a hiány mértékét
nem növelné, a  törvényjavaslat tárgyalására vonatkozó rendelkezéseket a  91.  § (3)  bekezdésében és a  91.  §
(5)−(6) bekezdésében meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(4) Ha a  (3)  bekezdés szerinti eljárás során a  költségvetési ügyekkel foglalkozó bizottság olyan bizottsági módosító
javaslatot támogat, amely miatt a  központi költségvetés bevételi vagy kiadási főösszege megváltozna, vagy
a  hiány mértéke nőne, a  további eljárásra a  törvényjavaslat tárgyalására vonatkozó rendelkezéseket a  91.  §
(4) bekezdésében, a 93–98. §-ban, valamint a 91. § (5)−(6) bekezdésében meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni
azzal, hogy az  előterjesztő a  93.  § (2)  bekezdése szerinti egységes költségvetési törvényjavaslatot egységes
javaslatként, a  93.  § (3)  bekezdése szerinti második egységes költségvetési törvényjavaslatot második egységes
javaslatként nyújtja be.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdés alkalmazásában a  tárgyalás és a  döntéshozatal során a  költségvetési ügyekkel foglalkozó
bizottság kijelölt bizottságnak minősül, és – ha a  törvényjavaslatot nem a  Kormány nyújtotta be – az  előterjesztő
alatt a Kormányt is érteni kell.
66. Az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó nemzetközi szerződésekre vonatkozó eljárás
101. § A nemzetközi szerződés kihirdetéséről szóló törvényjavaslattal kapcsolatos eljárásokban a  határozati házszabályi
rendelkezéseket az ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
102. § (1) A  nemzetközi szerződés kihirdetéséről szóló törvényjavaslat esetén a  külügyekkel foglalkozó bizottság,
az  Alaptörvény E)  cikk (2)  bekezdése szerinti nemzetközi szerződés kihirdetéséről szóló törvényjavaslat esetén
az európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság jár el kijelölt bizottságként.
(2) A  törvényjavaslatnak a  nemzetközi szerződés véglegesen megállapított hiteles szövegét és annak magyar nyelvű
fordítását tartalmazó részéhez, továbbá a nemzetközi szerződéshez fűzött fenntartás és nyilatkozat szövegéhez csak
fordítási hiba, valamint helyesírási hiba javítását célzó kiigazító javaslat (a továbbiakban: kiigazítás) nyújtható be.
(3) A (2) bekezdés szerinti kiigazítást a törvényjavaslat előterjesztője nyújthatja be, a zárószavazás megkezdéséig.
 (4) A (2) bekezdés szerinti kiigazításban nem kell tárgyaló bizottságot megjelölni, bizottság a kiigazítást nem tárgyalja.
 (5) A kiigazításról nem kell szavazni. A kiigazítást az ülést vezető elnök – tartalmának összefoglalásával – a zárószavazás
megkezdése előtt bejelenti.
 (6) Ha a  törvényjavaslatot érintően nincs vitához kapcsolódó bizottság, és módosító javaslat benyújtására sem került
sor, az általános vitát a zárószavazás követi, kivéve, ha a kijelölt bizottság – legkésőbb azon ülésnap megnyitása előtt
egy órával, amely ülésnap napirendjén vagy tervezett napirendjén a  törvényjavaslat zárószavazása szerepel – úgy
nyilatkozik, hogy a törvényjavaslatról kijelölt bizottságként részletes vitát kíván folytatni.
67. Az egyházként történő elismerésre irányuló eljárás 103. § Az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter által a  lelkiismereti és vallásszabadság
jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény szerinti eljárásban
hozott határozat közlését követően a vallásügyekkel foglalkozó bizottság
a) a határozatot – véleményezés céljából – megküldi a nemzetbiztonsági ügyekkel foglalkozó bizottságnak és
b) nyilvános ülésén meghallgatja a határozattal érintett vallási tevékenységet végző szervezet képviselőit.
104. § (1) A  103.  § a)  pontja alapján a  nemzetbiztonsági ügyekkel foglalkozó bizottság megállapítja a  vallási tevékenységet
végző szervezettel szemben fennálló, a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény szerinti nemzetbiztonsági
kockázati tényezőket.
(2) A  nemzetbiztonsági ügyekkel foglalkozó bizottság a  vallási tevékenységet végző szervezettel kapcsolatos
nemzetbiztonsági kockázattal kapcsolatos álláspontját zárt ülésen alakítja ki.
(3) A  nemzetbiztonsági ügyekkel foglalkozó bizottság elnöke gondoskodik arról, hogy a  zárt ülésről készített
jegyzőkönyvet a  vallásügyekkel foglalkozó bizottság az  Országgyűlés döntésének előkészítése céljából
megtekinthesse.
105. § (1) A vallásügyekkel foglalkozó bizottság az általa előkészített törvényjavaslatot az elismerés feltételeinek fennállása és
annak hiánya esetén is benyújtja. Ha az elismerés Országgyűlés hatáskörébe tartozó feltételeinek vizsgálata alapján
a  vallási tevékenységet végző szervezet e  feltételek valamelyikének nem felel meg, a  meg nem felelés tényét és
indokát a bizottság a törvényjavaslat indokolásában feltünteti.
(2) A  törvényjavaslat, továbbá – ha a  lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek
és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény alapján a vallásügyekkel foglalkozó bizottság a törvényjavaslathoz
kapcsolódóan határozati javaslatot is benyújtott – a  határozati javaslat tárgyalása során a  törvényjavaslat
tárgyalásának általános szabályait kell alkalmazni az ezen alcímben foglalt eltérésekkel és azzal, hogy a 48. § (2) és
(4) bekezdése szerinti szavazási kérésre nem kerülhet sor.
(3) Az Országgyűlés a törvényjavaslat és a határozati javaslat általános vitáját, illetve a részletes vitáról szóló bizottsági
jelentés és a  részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat vitáját összevontan (ezen alcím alkalmazásában
a továbbiakban: összevont vita) folytatja le a (8) bekezdés szerinti módon.
(4) A törvényjavaslathoz és a határozati javaslathoz módosító javaslatot legkésőbb annak az ülésnek a megnyitása előtt
egy órával lehet benyújtani, amely ülés napirendjén vagy tervezett napirendjén a törvényjavaslat, illetve határozati
javaslat összevont vitája szerepel.
(5) Nem nyújtható be az  egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter határozatával érintett
vallási tevékenységet végző szervezetre vonatkozó döntéssel össze nem függő módosító javaslat.
(6) A  törvényjavaslat és a  határozati javaslat részletes vitáját a  vallásügyekkel foglalkozó bizottság folytatja le a  44.  §
(1) és (3)–(4)  bekezdése, valamint a  45.  § (1)–(3) és (5)–(7)  bekezdése megfelelő alkalmazásával. A  részletes
vita lefolytatása érdekében a  vallásügyekkel foglalkozó bizottság – a  határozathozatali időszak kivételével –
az  Országgyűlés ülésének időtartama alatt, valamint az  ülés első ülésnapján az  ülésnap megnyitása előtt is
ülésezhet. Módosító javaslat hiányában a  vallásügyekkel foglalkozó bizottság nem folytat részletes vitát, és
az  Országgyűlés a  törvényjavaslat és a  határozati javaslat általános vitáját együttesen folytatja le a  (8)  bekezdés
szerinti módon.
(7) A törvényalkotási bizottság a törvényjavaslatot és a határozati javaslatot nem tárgyalja.
 (8) Az összevont vitában elsőként a vallásügyekkel foglalkozó bizottság, majd a Kormány képviselője szólal fel harminc
harmincperces időtartamban. A  képviselőcsoportok álláspontjukat a  37.  § szerint meghatározott időkeretes
tárgyalási rendben fejthetik ki. A  vallásügyekkel foglalkozó bizottságnak a  határozathozatal előtt tízperces
viszonválaszra van joga.
(9) A  (8)  bekezdés szerint meghatározott időkeret egynél több vallási tevékenységet végző szervezetet érintő
törvényjavaslat és határozati javaslat tárgyalása esetén sem lehet hosszabb nyolc óránál.
(10) Az összevont vita lezárását követően az Országgyűlés dönt a  részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatról,
majd zárószavazást tart. A zárószavazás elhalasztására nem kerülhet sor.
(11) Módosító javaslat hiányában az Országgyűlés a törvényjavaslat és a határozati javaslat együttes általános vitájának
lezárását követően a törvényjavaslat és a határozati javaslat elfogadásáról határoz.
(12) A határozati javaslatról és az ahhoz benyújtott részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatról az Országgyűlés
abban az  esetben dönt, ha a  törvényjavaslatot nem fogadta el. A  törvényjavaslat elfogadása esetén a  határozati
javaslat határozathozatal nélkül lezártnak minősül.
106. § A bevett egyház törvényben meghatározott okok szerinti megszűnése és – a  bevett egyházak törvényben
meghatározott jegyzékét érintő – átalakulása esetén a  Kormány által ezzel összefüggésben benyújtott
törvényjavaslat tárgyalására a  105.  § (2)–(12)  bekezdését kell alkalmazni azzal, hogy ebben az  eljárásban
országgyűlési határozati javaslat benyújtására nem kerül sor.
NEGYEDIK RÉSZ
A BIZOTTSÁGOK TÁRGYALÁSI RENDJE 68. A bizottságok működési rendje
107. § (1) A bizottságok működési rendjüket – a házszabályi rendelkezéseket figyelembe véve – maguk határozzák meg.
 (2) Ha a  házszabályi rendelkezések vagy – amennyiben a  bizottság ügyrendet fogad el – a  bizottság ügyrendje
a  bizottság működésére külön rendelkezéseket nem tartalmaznak, a  bizottság tárgyalása során az  Országgyűlés
ülésére vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy az  Országgyűlés eljárásán a  bizottság
eljárását kell érteni.
69. A bizottság ülésezésének rendje 108. § (1) Megalakulása után a bizottság meghatározza ülésezésének rendjét.
 (2) Az Országgyűlés ülésszaka alatt a bizottság rendszeresen ülésezik.
 (3) Az  ülésszakok között az  országgyűlési bizottságok – az  eseti és vizsgálóbizottságokat kivéve – akkor tartanak
ülést, ha azt a Házbizottság, a házelnök vagy a bizottság tagjainak legalább egyötöde írásban kéri. Az Európai Unió
intézményeinek működési rendjére figyelemmel az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság és más állandó
bizottság ezen időszak alatt szükség szerint tart ülést.
(4) Az  Országgyűlés ülésének időtartama alatt – a  határozati házszabályi rendelkezésekben foglalt kivételekkel –
a bizottság nem tarthat ülést.
(5) A  bizottság elnöke – indokainak megjelölésével – írásban kérheti a  házelnök egyetértését a  bizottsági ülés
Országgyűlés ülésének időtartama alatt történő megtartásához.
70. A bizottsági elnök helyettesítése 109. § (1) A bizottság alelnöke az elnök által rábízott feladatokat látja el.
 (2) Több alelnök esetén a  bizottság a  megalakulását követően meghatározza, hogy az  alelnökök milyen sorrendben
helyettesítik a  bizottság elnökét annak akadályoztatásakor. Az  alelnök – akadályoztatása esetén – a  bizottság
tagjának írásban eseti képviseleti megbízást adhat. Ennek hiányában – az  elnök és valamennyi alelnök
akadályoztatása esetén – a  házelnök jelöli ki az  elnököt helyettesítő bizottsági tagot. Az  elnököt helyettesítő
bizottsági tag jogai és kötelezettségei az elnökével azonosak.
(3) Amennyiben a bizottság elnökének megbízatása – az Országgyűlésről szóló törvény 19. § (1) bekezdés b) pontjában
foglalt esetet kivéve – megszűnik, az új elnök megválasztásáig az alelnök gyakorolja a bizottsági elnöki jogköröket.
Több alelnök esetén a (2) bekezdésben meghatározottak szerint kell ellátni az elnöki feladatokat.
71. A bizottsági ülés összehívása 110. § (1) A  bizottsági ülést a  bizottság elnöke a  napirendi javaslatot tartalmazó meghívó elküldésével írásban hívja
össze. A  bizottsági ülés összehívása során a  15.  § (1)–(2)  bekezdését és az  Országgyűlésről szóló törvény
34. § (2) bekezdését nem kell alkalmazni.
(2) Ha a  bizottság előzetesen állást foglal a  bizottsági ülés napirendjéről, a  bizottság elnöke feltünteti a  napirendi
javaslatban a bizottság által meghatározott napirendi pontokat.
111. § (1) A  bizottság elnöke meghívja az  ülésre azokat a  személyeket, akiknek részvétele a  napirendi javaslat, valamint
az annak módosítására irányuló javaslatban megjelölt új napirendi pont tárgyalásához szükséges.
(2) Az  Országgyűlésről szóló törvény 40.  § (1)  bekezdésében meghatározott állandó meghívottak, valamint – arra
a  bizottsági ülésre, amelynek javasolt napirendjén szerepel az  önálló indítvány részletes vitája – a  döntési
javaslathoz módosító javaslatot benyújtó képviselő a  honlapon közzétett meghívó útján kapnak meghívást
a bizottság nyilvános ülésére.
112. § (1) A bizottsági tagok több mint felének írásbeli kérelmére a bizottság ülését össze kell hívni. A kérelemben meg kell
jelölni az  összehívás indokát, továbbá a  javasolt időpontot és napirendet. A  kérelmet legkésőbb az  ülés javasolt
időpontját huszonnégy órával megelőzően el kell juttatni a bizottság elnökéhez. Az elnöknek lehetőleg a javasolt,
de legkésőbb az azt követő két napon belüli időpontra kell az ülést összehívnia.
(2) Ha a  bizottság ülésének összehívására a  kérelemben javasolt időpontig nem került sor, azt – a  kezdeményező
bizottsági tagok írásbeli megkeresésére – a  bizottság alelnöke hívja össze. A  megkeresésben meg kell jelölni
az ülés új időpontját és a korábban javasolt napirendet, amelyektől az alelnök nem térhet el. Több alelnök esetén
a  bizottság összehívása bármelyik alelnöknél kezdeményezhető. Az  írásbeli megkeresést az  alelnöknek történő
megküldésével egyidejűleg tájékoztatásul el kell juttatni a bizottság elnökéhez is.
72. A bizottsági ülés vezetése 113. § (1) A bizottság elnöke megnyitja és részrehajlás nélkül vezeti, majd berekeszti az ülést; engedélyezi a  felszólalásokat,
ügyel a házszabályi rendelkezések betartására és az ülés rendjére, valamint kihirdeti a szavazás eredményét.
(2) Az  elnök a  bizottsági tag helyettesítését – a  helyettesítő tag megnevezésével – bejelenti. A  3.  melléklet szerinti
képviseleti megbízást legkésőbb a helyettesítés megkezdésekor be kell mutatni az elnöknek.
(3) Ha a  bizottság elnöke valamely napirendi pont megtárgyalása előtt vagy az  alatt az  ülés vezetésével felhagy, azt
a 109. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével a bizottság alelnöke átveheti.
(4) A 112. § (2) bekezdésében szabályozott esetben az ülést az azt összehívó alelnök vezeti.
73. A napirend megállapítása 114. § (1) A  bizottság a  napirendjét – a  bizottság elnökének a  bizottság tagjaihoz előzetesen írásban eljuttatott javaslata
alapján – a  bizottsági ülés megnyitása után maga állapítja meg. Az  ülést megelőzően a  bizottság bármely
tagja írásban a  napirendi javaslat módosítására vonatkozó javaslatot juttathat el az  elnökhöz, amelyet az  elnök
a bizottsági ülést megelőzően a bizottság többi tagjához eljuttat.
(2) A bizottság az ülés folyamán a napirendet módosíthatja, de csak akkor bővítheti ki, ha ezzel a bizottság jelen levő
tagjainak több mint kétharmada egyetért.
(3) A  bizottság a  hozzászólások időtartamát képviselőcsoportonként, illetve bizottsági tagonként azonos időtartamra
korlátozhatja.
(4) Ha a bizottsági tagok legalább egyötöde írásban bizottsági meghallgatást kezdeményez, a bizottság a meghallgatás
napirendre vételéről a  kérést követő harminc napon belül dönt. A  határidő számításánál az  ülésszakok közé eső
szünet időtartamát figyelmen kívül kell hagyni.
74. A vita lezárása 115. § (1) A  bizottsági ülésen a  tárgyalt napirendi pont vitájának lezárására – a  (2)–(5)  bekezdésben foglalt eltérésekkel –
a 39. § szabályait megfelelően kell alkalmazni.
(2) A vita lezárását a bizottság bármely tagja szóban is javasolhatja.
 (3) A  vita lezárásánál a  39.  § (1)–(2)  bekezdésének a  nemzetiségi képviselő és szószóló hozzászólására vonatkozó
rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
 (4) A  nemzetiségeket képviselő bizottságban a  vita lezárása akkor kezdeményezhető, ha a  bizottság valamennyi
jelen lévő tagjának lehetősége volt álláspontja kifejtésére. Ha a nemzetiségeket képviselő bizottság a vitát lezárta,
a bizottság tagjai a bizottság által meghatározott időtartamban még felszólalhatnak.
(5) Ezen alcím alkalmazása szempontjából a  módosító javaslatok megvitatása, a  bizottsági módosító javaslat
benyújtásáról való döntés és a bizottság jelentésének benyújtásáról való döntés külön napirendi pontnak minősül.
75. A szavazás 116. § (1) A bizottság elnöke megállapítja a szavazás eredményét, amelyet jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
 (2) A bizottság elnöke a bizottsági tagokkal együtt szavaz.
76. A bizottsági előadó kijelölése 117. § (1) A bizottság tagjai sorából előadót jelölhet ki, aki a bizottság jelentését az Országgyűlés ülésén ismerteti.
 (2) Közvetlenül a bizottsági jelentésről való szavazás után a bizottság kisebbségben maradt tagjai bejelenthetik, hogy
kisebbségi véleményt terjesztenek elő. Az így bejelentett kisebbségi véleményt az Országgyűlés ülésén a kisebbségi
álláspontot képviselő bizottsági tagok által maguk közül választott előadó ismerteti.
(3) A  bizottsági és a  kisebbségi vélemény csak olyan elemeket tartalmazhat, amelyek a  bizottsági vitában – bármely
részről – elhangzottak.
77. Több bizottság közös eljárása 118. § (1) Több bizottság közös eljárása esetén ezen bizottságok együttes ülést is tarthatnak.
 (2) Az együttes ülésen a szavazást bizottságonként külön kell megtartani.
78. Bizottsági elnöki értekezlet 119. § (1) A  Bizottsági elnöki értekezlet (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: értekezlet) elnöke a  házelnök, tagjai
az  Országgyűlés állandó bizottságainak elnökei, a  törvényalkotási bizottság elnöke, valamint a  nemzetiségeket
képviselő bizottság elnöke.
(2) Az értekezlet
a) áttekinti az  Országgyűlés munkarendjét, a  Kormány törvényalkotási programját, valamint a  bizottságokat
érintő feladatokat,
b) egyeztetést folytat a bizottságok működésével kapcsolatos vitás kérdésekben,
c) véleményezi a bizottságok működését érintő javaslatokat.
(3) Az  értekezlet ülését a  házelnök hívja össze és vezeti. Az  értekezlet szükség szerint ülésezik, de rendes
ülésszakonként legalább három ülést tart. Az  értekezlet bármelyik tagja kezdeményezheti a  házelnöknél
az értekezlet ülésének összehívását.
(4) Az értekezlet ülésén tagjain kívül csak a házelnök által meghívott személyek vehetnek részt. A háznagy, a Kormány
képviselője és a főigazgató állandó meghívottként tanácskozási joggal részt vehet az ülésen.
(5) Az  értekezlet döntéseit szótöbbséggel hozza. Határozatképességéhez tagjai több mint felének,
tanácskozóképességéhez tagjai több mint egyharmadának jelenléte szükséges.
(6) Az  értekezlet ülésén az  állandó bizottság, a  törvényalkotási bizottság és a  nemzetiségeket képviselő bizottság
elnöke – akadályoztatása esetén az általa kijelölt alelnök vagy bizottsági tag – rendelkezik szavazati joggal.
(7) Az értekezlet működési rendjét – az ezen alcímben foglalt rendelkezéseket figyelembe véve – maga határozza meg.
 (8) Ha az  értekezlet üléséről a  (7)  bekezdés alapján jegyzőkönyvet kell készíteni, arra az  információs önrendelkezési
jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 27. § (5)–(6) bekezdését kell alkalmazni.
ÖTÖDIK RÉSZ
AZ INTERPELLÁCIÓ, A KÉRDÉS ÉS AZ AZONNALI KÉRDÉS
79. Az interpelláció és a kérdés időtartama 120. § Az Országgyűlés ülésének napirendjében feltüntetett időpontban az  interpellációk és kérdések, illetve
az interpellációk vagy kérdések tárgyalására legalább kilencven percet kell biztosítani.
80. Az interpelláció benyújtása 121. § (1) A  képviselő az  Alaptörvényben meghatározott személyekhez a  feladatkörükbe tartozó ügyben intézhet
interpellációt.
(2) Az interpellációt a címzett megjelölésével kell benyújtani.
 (3) Az interpellációban címszerűen kell megjelölni annak tárgyát. Az interpellációnak tartalmaznia kell az annak alapjául
szolgáló tények és körülmények közlését.
 (4) A házelnök – hivatalból vagy az interpellált kérelmére – visszautasítja azt az interpellációt,
a) amelyet nem az (1)–(3) bekezdés szerint nyújtottak be, vagy
b) amelynek elhangzása esetén az Országgyűlésről szóló törvény 48. § (1) bekezdése szerinti rendreutasításnak
lenne helye.
Erről a benyújtó képviselőt és az Országgyűlést haladéktalanul tájékoztatja.
(5) A  16.  § (1) és (3)  bekezdését nem kell alkalmazni a  rendkívüli ülésszak vagy rendkívüli ülés alatt benyújtott
interpellációra és kérdésre.
81. Az interpelláció tárgyalási rendje 122. § (1) A  képviselőcsoport vezetőjének (2)  bekezdés szerinti bejelentése alapján interpellációt első körben az  ellenzéki
képviselőcsoportok a létszámuk csökkenő sorrendjében, míg az ezt követő körökben valamennyi képviselőcsoport
ugyanilyen sorrendben tehet fel. Az egy ülésnapon elhangzó interpellációk egy napirendi pontot képeznek.
(2) Az  interpellációk képviselőcsoporton belüli elhangzási sorrendjét a  képviselőcsoport vezetője azt az  ülésnapot
megelőző munkanapon 13 óráig jelentheti be, amely ülésnap napirendjén vagy tervezett napirendjén
az interpellációk tárgyalása szerepel.
(3) A  független képviselő az  interpellációját – a  Házbizottság döntésére figyelemmel – akkor mondhatja el, ha
valamennyi képviselőcsoportból egy felszólaló lehetőséget kapott interpelláció elmondására.
(4) Az  Országgyűlés csak azt az  interpellációt tárgyalhatja, amelyet legkésőbb az  Országgyűlés ülésének napirendjén
feltüntetett – interpellációkat tárgyaló – ülésnapot megelőző harmadik munkanapon 12 óráig benyújtottak.
(5) A  képviselő az  interpellációt legkésőbb annak megkezdéséig visszavonhatja. Ha a  képviselő az  interpelláció
elhangzásának a napirend szerint várható időpontjában nincs jelen, az interpellációt visszavontnak kell tekinteni.
(6) Az interpelláltnak a hozzá intézett interpelláció megválaszolása érdekében az Országgyűlés ülésén jelen kell lennie.
Akihez interpelláció intézhető, csak akkor maradhat távol, ha egyértelműen megállapítható, hogy interpellációt nem
intéznek hozzá. A jelenléti kötelezettség kivételesen helyettesítésre jogosult útján is teljesíthető.
(7) Ha az interpellált a hozzá intézett interpelláció sorra kerülésekor nincs jelen, az ülésvezető elnök – az interpelláció
egyidejű hátrébb sorolásával – megkísérli az interpellált jelenlétének biztosítását.
(8) Ügyrendi javaslat, valamint – ha azt az ülést vezető elnök indokoltnak ítéli – személyes érintettség miatti felszólalás
az interpelláció napirendi pontjának tárgyalása után hangozhat el.
82. Az interpelláció tárgyalása 123. § (1) Az interpelláció elmondására három perc, a válaszra négy perc, a válasz elfogadásával kapcsolatos nyilatkozattételre
egy perc áll rendelkezésre.
(2) Az  elmondott interpelláció nem tartalmazhat olyan új tényt, amelyet az  interpelláció írott szövege nem
tartalmazott. Ettől eltérni csak az interpellált előzetes hozzájárulásával lehet.
(3) Ha az  ülést vezető elnök észleli vagy az  interpellált jelzi, hogy a  benyújtott és az  elhangzott interpelláció
között tartalmi eltérés van, az  ülést vezető elnök az  interpelláltat nyilatkozattételre hívja fel, hogy hozzájárult-e
az eltéréshez vagy kéri a válasz alóli mentesítését.
(4) Ha az  interpellált az  eltéréshez hozzájárult, a  válaszadásnak akadálya nincs. Ha az  interpellált az  eltéréshez nem
járult hozzá, az ülést vezető elnök az interpelláltat a válaszadás alól mentesíti.
(5) Az  interpellációra adott válaszról szóló bizottsági jelentés plenáris tárgyalásakor a  kijelölt bizottság által kijelölt
előadó, a  kisebbségi vélemény ismertetője, az  interpelláló képviselő, az  interpellált, képviselőcsoportonként egy
képviselő, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő négy-négyperces időtartamban szólalhat fel.
83. A kérdés 124. § (1) A kérdés benyújtására és megválaszolására a 121–122. § és a 123. § (1)–(4) bekezdése rendelkezéseit a következő
eltérésekkel kell alkalmazni:
a) csak az  a  kérdés tárgyalható, amelyet a  kérdések napirendi pontját tartalmazó ülésnapot megelőző
munkanapon 12 óráig benyújtottak,
b) a kérdés elmondására és a válaszra egyaránt két perc áll rendelkezésre.
(2) Minden olyan ülésen, amelynek napirendjében feltüntetett időpontban lehetőség van kérdések tárgyalására,
biztosítani kell, hogy legalább egy nemzetiségi képviselő vagy szószóló által feltett kérdés tárgyalására is sor
kerüljön. A  nemzetiségi képviselők vagy szószólók az  általuk feltett kérdéseket a  benyújtásuk időpontja szerinti
sorrendben – egymást váltva – mondhatják el, kivéve, ha az érintett nemzetiségi képviselők vagy szószólók az ettől
eltérő sorrendre irányuló megállapodásukat azt az  ülésnapot megelőző munkanapon 13 óráig bejelentik, amely
ülésnap napirendjén vagy tervezett napirendjén a kérdések tárgyalása szerepel.
(3) A (2) bekezdés szerinti kérdés idejét nem kell beszámítani a 120. § szerinti időkeretbe.
 (4) A  házelnök a  121.  § (4)  bekezdésében meghatározott jogkörén túl vizsgálja azt is, hogy a  kérdés megfelel-e
az Országgyűlésről szóló törvény 29. § (4) bekezdésében foglalt feltételeknek.
84. Az azonnali kérdések órája 125. § (1) Az Országgyűlés ülésének napirendjében feltüntetett időpontban azonnali kérdések tárgyalására legalább hatvan
percet kell biztosítani (a továbbiakban: azonnali kérdések órája). Az egy ülésnapon elhangzó azonnali kérdések egy
napirendi pontot képeznek.
(2) Azon az  ülésnapon, amelynek napirendjén vagy tervezett napirendjén az  azonnali kérdések órája szerepel,
legkésőbb az  ülésnap megnyitása előtt egy órával a  képviselőcsoport vezetője kérheti, hogy az  általa megjelölt
képviselők az általa megjelölt sorrendben az azonnali kérdések órájának keretében kérdést tehessenek fel.
(3) Az azonnali kérdés tárgyát címszerűen meg kell jelölni.
 (4) A  házelnök – hivatalból vagy a  kérdezett kérelmére – visszautasítja azt az  azonnali kérdést, amelyet nem
a  (2)–(3)  bekezdés szerint nyújtottak be. Erről a  képviselőcsoport vezetőjét és az  Országgyűlést haladéktalanul
tájékoztatja.
126. § (1) A  képviselőcsoport vezetőjének 125.  § (2)  bekezdése szerinti bejelentése alapján azonnali kérdést első körben
az  ellenzéki képviselőcsoportok a  létszámuk csökkenő sorrendjében, míg az  ezt követő körökben valamennyi
képviselőcsoport ugyanilyen sorrendben tehet fel. A (3) bekezdésben meghatározott rendelkezéseket minden olyan
kérdés tekintetében alkalmazni kell, amelynek feltétele a  napirendben az  azonnali kérdések órájára megállapított
időtartamon belül megkezdődött.
(2) Amennyiben a  képviselőcsoport vezetője által előzetesen leadott sorrendben kérdést feltenni kívánó képviselő
nincs jelen az ülésteremben, a kérdés feltevésétől visszalépett, vagy ha az előzetesen jelzett azonnali kérdés azért
nem hangzik el, mert a  kérdést feltenni kívánó képviselő a  helyettes kijelölése ellenére személyes válaszadást
kér, akkor az  ülést vezető elnök a  szót ugyanazon képviselőcsoport soron következő, kérdést feltenni kívánó
képviselőjének adja meg.
(3) A  kérdés elmondására és a  válaszadásra két-két perc áll rendelkezésre. A  képviselőnek és a  megkérdezettnek
egyperces viszonválaszra van joga. Utolsóként a megkérdezettet illeti meg a felszólalás joga.
(4) Amennyiben a képviselő azonnali kérdése az Országgyűlésről szóló törvény 43. § (3) bekezdése alapján azért nem
hangzik el, mert személyes válaszadást kért és ezen időszak alatt a  válaszadásra kötelezett személyében változás
következik be, úgy az azonnali kérdést újra be kell nyújtani és ezzel a személyes válaszadásra nyitva álló határidő is
újrakezdődik.
(5) Ügyrendi javaslat, valamint – ha azt az ülést vezető elnök indokoltnak ítéli – személyes érintettség miatti felszólalás
az azonnali kérdések napirendi pontjának tárgyalása után hangozhat el.
HATODIK RÉSZ
AZ ORSZÁGGYŰLÉS KÖZJOGI TISZTSÉGVISELŐKKEL KAPCSOLATOS HATÁROZATAI
85. A köztársasági elnök megválasztása, a megbízatása megszűnésével és helyettesítésével
kapcsolatos eljárási szabályok
127. § A köztársasági elnök megválasztásának rendjére vonatkozó részletes szabályokat a 4. melléklet tartalmazza.
128. § (1) Ha a  köztársasági elnök az  Országgyűléshez intézett nyilatkozatával lemond a  megbízatásáról, a  nyilatkozatára
a határozati javaslatra vonatkozó szabályokat a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a  lemondó nyilatkozat feletti vitát és szavazást legkésőbb a  lemondó nyilatkozat beérkezésétől számított
tizenöt napon belül kell megtartani; ha az  Országgyűlés az  említett időpontban nem ülésezik, rendkívüli
ülésszakot vagy rendkívüli ülést kell összehívni,
b) a lemondó nyilatkozatot nem kell kiadni bizottsági előkészítésre,
c) a  lemondó nyilatkozathoz módosító javaslatot nem lehet benyújtani, de bármely képviselőcsoport vagy
legalább öt képviselő – legkésőbb az  e  napirendi pont tárgyalásának megkezdése előtti napon – írásban
javasolhatja, hogy az Országgyűlés kérje a köztársasági elnöktől elhatározásának újbóli megfontolását; ilyen
javaslat esetén először e javaslatról kell szavazni,
d) ha a köztársasági elnök elhatározásának fenntartásáról írásban értesíti az Országgyűlést, az a)–c) pont szerint
kell eljárni, de vitát nem lehet nyitni, és az Országgyűlés a lemondás tudomásulvételét nem tagadhatja meg.
(2) Ha valamelyik képviselő határozati javaslatot nyújt be annak megállapítása iránt, hogy a  köztársasági elnök
a  feladatkörei ellátását kilencven napon túl lehetetlenné tevő állapotban van, a  határozati javaslat tárgyalására
vonatkozó szabályokat a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) kijelölt bizottságként az alkotmányügyi kérdésekkel foglalkozó bizottság jár el,
b) a határozati javaslathoz módosító javaslatot nem lehet benyújtani,
c) ha a  döntés a  köztársasági elnök jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben meghatározott
határidőben nem hozható meg, rendkívüli ülésszakot vagy rendkívüli ülést kell összehívni.
 (3) Ha a köztársasági elnökkel szemben a tisztsége gyakorlása során összeférhetetlenségi ok vagy a megválasztásához
szükséges feltételek hiánya merül fel, az  eljárásra a  képviselők összeférhetetlenségi ügyének intézésére,
valamint a  megválasztáshoz szükséges feltételek hiányának megállapításával kapcsolatos eljárásra a  házszabályi
rendelkezésekben foglaltakat kell alkalmazni, a következő eltérésekkel:
a) kijelölt bizottságként az alkotmányügyi kérdésekkel foglalkozó bizottság jár el,
b) ha a  döntés a  köztársasági elnök jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényben meghatározott
határidőben nem hozható meg, rendkívüli ülésszakot vagy rendkívüli ülést kell összehívni.
 (4) Az  Alaptörvényt vagy tisztsége gyakorlásával összefüggésben valamely törvényt szándékosan megsértő, illetve
a  szándékos bűncselekményt elkövető köztársasági elnökkel szemben indítványozott megfosztási eljárás esetén
a határozati javaslat tárgyalására vonatkozó szabályokat a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) kijelölt bizottságként az alkotmányügyi kérdésekkel foglalkozó bizottság jár el,
b) a határozati javaslathoz módosító javaslatot nem lehet benyújtani.
(5) A köztársasági elnök átmeneti akadályoztatása esetén ennek megállapításáról és a köztársasági elnököt helyettesítő
házelnök feladatát ellátó alelnök kijelöléséről az  Országgyűlés egyszerre határoz. Az  átmeneti akadályoztatás
tényének megállapítására irányuló kezdeményezést követően az Országgyűlés haladéktalanul határoz.
(6) Ha a köztársasági elnök megbízatása megszűnik, az új köztársasági elnök hivatalba lépéséig a köztársasági elnököt
helyettesítő házelnök feladatát ellátó alelnök kijelöléséről az Országgyűlés haladéktalanul határoz.
(7) Ha az  Országgyűlés az  átmeneti akadályoztatás tényének megállapítására irányuló kezdeményezés időpontjában,
vagy a (6) bekezdés szerinti esetben a köztársasági elnök megbízatása megszűnésének időpontjában nem ülésezik,
rendkívüli ülésszakot vagy rendkívüli ülést kell összehívni.
86. A bizalmatlansági indítvány és a bizalmi szavazás
129. § (1) A  miniszterelnökkel szemben benyújtott bizalmatlansági indítványra és a  miniszterelnök bizalmi szavazásra
vonatkozó javaslatára (a továbbiakban együtt: bizalmatlansági indítvány), a  határozati javaslatra és ennek
tárgyalására vonatkozó szabályokat a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) ha a  bizalmatlansági indítvány feletti vitát és szavazást az  Alaptörvényben meghatározott határidőn belül
nem lehet megtartani, mert az Országgyűlés az említett időpontban nem ülésezik, rendkívüli ülésszakot vagy
rendkívüli ülést kell összehívni,
b) a bizalmatlansági indítványt nem kell kiadni bizottsági előkészítésre,
c) a bizalmatlansági indítványhoz módosító javaslatot nem lehet benyújtani.
(2) Ha a  miniszterelnök azt javasolja, hogy a  Kormány által benyújtott előterjesztés feletti szavazás egyben bizalmi
szavazás is legyen, a javaslatot az Országgyűlés ülésén szóban is
– legkésőbb a benyújtott előterjesztés egésze feletti zárószavazás megkezdése előtt – elő lehet terjeszteni.
HETEDIK RÉSZ
AZ ORSZÁGGYŰLÉS MŰKÖDÉSÉNEK NYILVÁNOSSÁGÁVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK,
AZ IROMÁNY-NYILVÁNTARTÁS ÉS A HÁZSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK ÉRTELMEZÉSE
X. Fejezet
Az Országgyűlés működésének nyIlvánOsságávAl kApcsOlAtOs rendelkezések
87. A jegyzőkönyv 130. § (1) Az  Országgyűlés ülésén elhangzottakról szó szerinti jegyzőkönyvet kell vezetni. A  jegyzőkönyv elkészítéséről
a házelnök gondoskodik.
(2) A jegyzőkönyv mellékletei:
a) az iromány kivételével a tárgyalás alá vont irat,
b) a felolvasott átirat,
c) az Országgyűlésről szóló törvény 42. § (4) bekezdése szerinti interpelláció és az arra adott írásbeli válasz,
d) a titkos szavazás – 26. § (5) bekezdése szerinti – jegyzőkönyve az aláíróívekkel,
e) az aláírt esküokmány,
f ) a téves szavazásról történő – 25. § (7) bekezdése szerinti – bejelentés,
g) a 131. § (4) bekezdés b) pontja szerinti leirat.
(3) Az  Országgyűlés nyilvános üléséről készült szó szerinti jegyzőkönyv jegyzők által hitelesített példányát
– a (2) bekezdésében meghatározott mellékletekkel együtt – el kell helyezni az irattárban, az Országgyűlési Naplót
az Országgyűlési Könyvtárban is.
131. § (1) A szó szerinti jegyzőkönyvbe az ülésen elhangzott minden nyilatkozatot, felszólalást és közbeszólást – az élőbeszéd
ülésen nem észrevételezett hibáinak javításával – fel kell venni, és abban fel kell tüntetni a  tetszés és rosszallás
hangos kifejezését, valamint egyéb történéseket is.
(2) Az  Országgyűlésről szóló törvény 38/B.  § (2)  bekezdése szerinti felszólalás esetén a  jegyzőkönyvbe a  felszólalás
magyar nyelvű tolmácsolásának szövegét kell felvenni.
(3) A hitelesített jegyzőkönyvet három napra közszemlére kell tenni. A képviselő vagy más felszólaló a közszemlére tétel
időtartama alatt kérheti a  jegyzőkönyvbe felvett felszólalása téves szövegének kiigazítását. Erről a  kiigazítást kérő
meghallgatása után a hitelesítő jegyzők döntenek. Vita esetén a kiigazításról az ülést vezető elnök dönt.
(4) Amennyiben a képviselő vagy a szószóló kéri a  (2) bekezdés szerinti felszólalása szövegének anyanyelvén történő
jegyzőkönyvbe vételét és a felszólalás hiteles anyanyelvű leiratát
a) a  közszemlére tétel időtartama alatt benyújtja, azt a  felszólalás magyar nyelvű tolmácsolásának szövegével
együtt fel kell venni a jegyzőkönyvbe,
b) a közszemlére tétel időtartamát követően nyújtja be, azt a jegyzőkönyv mellékleteként a jegyzőkönyvhöz kell
csatolni.
 (5) Az  Országgyűlési Naplót a  (3)  bekezdés szerinti eljárást követő tizenöt napon belül meg kell küldeni
a  képviselőknek, a  szószólóknak, a  köztársasági elnöknek, a  Kormány tagjainak, az  Alkotmánybíróság elnökének,
a  Kúria elnökének, a  legfőbb ügyésznek, az  alapvető jogok biztosának, az  Állami Számvevőszék elnökének,
a  Magyar Nemzeti Bank elnökének – az  általuk megjelölt módon – elektronikus úton, elektronikus adathordozón
vagy kinyomtatva, valamint a  megyei, fővárosi könyvtáraknak, az  állami egyetemek könyvtárainak és a  nyilvános
könyvtári ellátást vállaló felsőoktatási könyvtáraknak – az  általuk megjelölt módon – elektronikus úton vagy
elektronikus adathordozón.
88. A zárt ülés jegyzőkönyvére vonatkozó eltérő szabályok
132. § (1) Az  Alaptörvény és az  Országgyűlésről szóló törvény 57.  §-a alapján zárt ülésen tárgyalt egy vagy több napirendi
pontról, illetve napirenden kívüli felszólalásról napirendi pontonként külön jegyzőkönyv készül.
(2) A  házelnök az  eredeti minősítési jelölés megismétléséről dönt az  Országgyűlés zárt üléséről vagy az  ülés zárt
részéről (a továbbiakban együtt: zárt ülés) készült jegyzőkönyvön, ha
a) az  Országgyűlés zárt ülésén tárgyalt indítvány minősített adatot tartalmaz, és ez  az iraton feltüntetett
minősítési jelölésből megállapítható,
b) az  Országgyűlés zárt ülésén felszólaló minősített adatot közöl és egyúttal nyilatkozik az  adat eredeti
minősítéséről.
 (3) A házelnök a zárt ülésen elhangzottakat a minősített adat védelméről szóló törvény rendelkezései alapján értékeli.
 (4) A  minősítés a  zárt ülés jegyzőkönyvének egész terjedelmére, valamint a  jegyzőkönyvet tartalmazó valamennyi
adathordozóra kiterjed.
 (5) A  zárt ülésről két példányban kell minősített jegyzőkönyvet készíteni, az  első példányt a  házelnök, a  második
példányt a minősített adatok kezelésének központi helye (a továbbiakban: nyilvántartó) kezeli.
 (6) A  képviselő vagy más felszólaló a  minősített jegyzőkönyv közszemlére tételét követő három napon belül
a nyilvántartónál megtekintheti a  jegyzőkönyvet és kérheti a  jegyzőkönyvbe felvett felszólalása téves szövegének
kiigazítását. Erről a  kiigazítást kérő meghallgatása után a  hitelesítő jegyzők döntenek. Vita esetén a  kiigazításról
az ülést vezető elnök dönt.
133. § (1) A  zárt ülésről készült minősített jegyzőkönyvbe történő betekintésre a  házelnök engedélye alapján,
a nyilvántartónál van lehetőség. A házelnök a minősített jegyzőkönyvbe való betekintést csak a minősítő engedélye
alapján engedélyezheti.
(2) Engedély nélkül tekintheti meg a jegyzőkönyvet, aki az Országgyűlés zárt ülésén részt vehet és írásbeli nyilatkozata
szerint a jegyzőkönyv megtekintése állami vagy közfeladat ellátása érdekében indokolt.
(3) A  betekintést írásban kell engedélyezni. Az  engedélyt, valamint a  (2)  bekezdés szerinti nyilatkozatot
a  jegyzőkönyvhöz kell mellékelni. A  betekintő személy a  betekintés tényét és idejét a  jegyzőkönyvre rávezeti és
aláírásával igazolja.
(4) Az  Országgyűlés zárt üléséről készült minősített jegyzőkönyvről másolat vagy abból kivonat készítését
a  házelnök engedélyezi. A  másolat vagy kivonat készítése az  (1)  bekezdésben foglalt feltételek szerint, kérelemre
engedélyezhető akkor, ha a  kérelem indokolásában megjelölt cél csakis ezúton érhető el. Az  engedélyt
a jegyzőkönyvhöz kell mellékelni.
(5) A  képviselő vagy más felszólaló indítványára a  házelnök a  zárt ülés jegyzőkönyvéről olyan kivonat készítését
rendelheti el, amely nem tartalmaz minősített adatot, személyes adatot, üzleti titkot vagy törvény által védett
más adatot. Ha a  házelnök a  jegyzőkönyvön a  minősítési jelölés megismétlését rendelte el, az  eredeti minősítő
nyilatkozatát kell kérni arról, hogy a  kivonat minősített adatot már nem tartalmaz. A  jegyzőkönyvi kivonatot
a kivonat jellegének feltüntetésével nyílt iratként kell kezelni.
89. A bizottsági jegyzőkönyv 134. § (1) A bizottsági ülésről szó szerinti jegyzőkönyv készül, amelyet az elnök aláírásával hitelesít.
 (2) A jegyzőkönyv irattárban elhelyezendő mellékletei:
a) az  iromány kivételével minden olyan tárgyalás alá vont vagy ahhoz kapcsolódó irat, amelynek
jegyzőkönyvhöz csatolását az ülést vezető elnök vagy a bizottság elrendelte,
b) a képviseleti megbízás,
c) a jelenléti ív.
(3) A jegyzőkönyv elkészítésére és kezelésére a 131. §-t kell megfelelően alkalmazni, a következő eltérésekkel:
a) a  nyilvános ülés jegyzőkönyvébe felvett felszólalás téves szövegének kiigazítására vonatkozó kérelemről
az  elnök dönt. Amennyiben a  kiigazítással az  elnök nem ért egyet, arról – a  közszemlét követő ülésen –
a bizottság határoz,
b) a  nyilvános ülés szó szerinti jegyzőkönyvének hitelesített példányát el kell helyezni az  irattárban, valamint
annak nyomtatott példányát az  Országgyűlési Könyvtárban. A  bizottsági ülésen részvételre jogosultaknak
– kérésükre – a szó szerinti jegyzőkönyvet ki kell adni.
90. Bizottsági zárt ülés jegyzőkönyve 135. § (1) A  bizottság elnöke a  minősítési jelölés megismétléséről dönt a  bizottság zárt üléséről vagy a  bizottság nyilvános
ülésének zárt részéről (a továbbiakban együtt: zárt ülés) készült jegyzőkönyvön
a) a  napirend előterjesztőjének minősítése vagy erre irányuló nyilatkozata alapján, ha a  jegyzőkönyv írásban
vagy szóban közölt, általa vagy a  képviselt szerv erre jogosult vezetője által minősített adatot vagy erről
folytatott bizottsági vitában elhangzott álláspontokat tartalmaz,
b) a  meghallgatott vagy a  bizottság előtt nyilatkozatot tevő személy nyilatkozata alapján, ha a  bizottság
számára minősített adatot is tartalmazó felvilágosítást ad vagy a  bizottság előtt ilyen adattartalmú
nyilatkozatot tesz,
c) a bizottság tagjának nyilatkozata alapján, ha a vitában minősített adatot közöl.
 (2) A bizottsági zárt ülésről készült jegyzőkönyv elkészítésére és kezelésére a 132–133. §-t kell megfelelően alkalmazni,
a következő eltérésekkel:
a) a házelnök jegyzőkönyvvel kapcsolatos feladat- és hatásköreit a bizottság elnöke gyakorolja,
b) a bizottsági zárt ülésről készült minősített jegyzőkönyv a bizottság hivatalos helyiségében is megtekinthető,
c) bizottsági zárt ülésről készült minősített jegyzőkönyvről kivonat készítését a bizottság tagja, az előterjesztő,
illetve a bizottság előtt meghallgatott vagy a meghallgatásban érintett személy indítványozhatja,
d) a  bizottság elnöke által kezelt minősített jegyzőkönyvet legkésőbb az  országgyűlési ciklus végén
a nyilvántartónak kell átadni, e) megszűnt országgyűlési bizottság bizottsági zárt üléseinek irataival kapcsolatos elnöki hatáskört annak
a  bizottságnak az  elnöke gyakorolja, amely a  megszűnt bizottság feladatkörét átvette. A  jogutód nélkül
megszűnt bizottság bizottsági zárt üléseinek irataival kapcsolatos rendelkezési jog a házelnököt illeti meg.
XI. Fejezet
Az IrOmány-nyIlvántArtás és Az Országgyűléshez érkezett beAdványOk
136. § (1) Az iromány-nyilvántartás tartalmazza
a) az irományokat és
b) az irományokkal összefüggő olyan, a plenáris és bizottsági eseményekre vonatkozó, továbbá a tárgyalást és
döntéshozatalt érintő adatokat, amelyek iromány-nyilvántartásba vételét a házelnök elrendelte.
 (2) Az  irományokról bármely országgyűlési bizottság, képviselő vagy szószóló kérésére az  Országgyűlés Hivatala
másolatot készít. 137. § (1) Az  Országgyűléshez érkezett – irománynak nem minősülő – beadványokat a  házelnök a  beadvány tárgya szerint
feladatkörrel rendelkező bizottságnak vagy a  főigazgatónak adja át intézkedésre, vagy azokat a  feladat- és
hatáskörrel rendelkező szervhez továbbítja.
(2) Az országgyűlési bizottságok, a képviselőcsoportok, a képviselők és a szószólók a hozzájuk érkezett beadványokat
önállóan dolgozzák fel.
XII. Fejezet
A házszAbályI rendelkezések értelmezése 138. § (1) Ha a  házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság állásfoglalásával kapcsolatban az  Országgyűlés
döntését kérik, a  plenáris ülésen való tárgyalás során először az  Országgyűlés döntését indítványozó
képviselőcsoporthoz tartozó képviselő, illetve független képviselő szólal fel ötperces időtartamban. Ezt követően
a  házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság által kijelölt előadó ötperces időtartamban ismerteti
a  bizottság állásfoglalását és annak indokait. A  képviselőcsoportok álláspontját képviselőcsoportonként egy
képviselő fejtheti ki, és véleményt nyilváníthat az  elsőként szólásra jelentkező független képviselő is. Az  egyes
képviselői felszólalások időtartama nem haladhatja meg a két percet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felszólásokra az Országgyűlés döntését indítványozó képviselőcsoporthoz tartozó képviselő,
illetve független képviselő, majd a  házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság által kijelölt előadó
legfeljebb két-kétperces időtartamban válaszolhat.
(3) Az Országgyűlés az (1)–(2) bekezdés szerinti felszólalások után dönt az állásfoglalásra vonatkozó kérelemről.
NYOLCADIK RÉSZ
AZ EURÓPAI UNIÓS ÜGYEKKEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
91. Az európai uniós dokumentumok nyilvántartása és hozzáférhetővé tétele
139. § (1) Az  Országgyűlésről szóló törvényben meghatározott európai uniós tervezetek, valamint az  európai uniós
intézményektől az  Országgyűléshez beérkezett egyéb dokumentumok a  képviselők, a  képviselőcsoportok,
a  szószólók, valamint az  Országgyűlés Hivatalának munkatársai számára hozzáférhetők. Az  uniós intézményektől
az  Országgyűléshez beérkezett dokumentumokat az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottságnál vezetett
nyilvántartás tartalmazza.
(2) A  Kormány által az  Országgyűlésről szóló törvény szerinti, az  Országgyűlésnek megküldött álláspontjavaslatot
(a  továbbiakban: álláspontjavaslat) a  házelnök, az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság zárt ülésén
részvételre jogosult személy, valamint az  egyeztetési eljárásban véleményalkotásra kijelölt állandó bizottság tagja
ismerheti meg. Az  álláspontjavaslatra az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény 27. § (5)−(6) bekezdését kell alkalmazni.
92. Az Országgyűlés és a Kormány közötti egyeztetési eljárás
140. § (1) Az  európai uniós tervezetek országgyűlési tárgyalása az  állandó bizottságok feladata. A  Kormány
álláspontjavaslatával kapcsolatos állásfoglalás kialakítása az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság
hatáskörébe tartozik.
(2) Az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság az  elnökének javaslatára dönt arról, hogy mely európai uniós
tervezetekről kíván az  Országgyűlésről szóló törvény szerinti egyeztetést kezdeményezni, továbbá mely európai
uniós tervezetekkel kapcsolatban kíván a  Kormánytól álláspontjavaslatot vagy bővített álláspontjavaslatot
kérni. Az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság elnöke a  bizottság döntéséről tájékoztatja a  házelnököt és
az állandó bizottságok elnökeit.
(3) Az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság tagjai legalább kétötödének indítványára is egyeztetést
kezdeményezhet a  megjelölt európai uniós tervezetről. Ilyen indítványt rendes ülésszakonként legfeljebb négy
európai uniós tervezet egyeztetésére lehet tenni.
(4) Az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság javaslatára a  házelnök határidő megjelölésével felkéri az  európai
uniós tervezet tárgyával kapcsolatban feladatkörrel rendelkező állandó bizottságot az  európai uniós tervezetre
vonatkozó vélemény kidolgozására. A házelnök az állandó bizottságot vélemény elkészítésére az állandó bizottság
saját kezdeményezésére is kijelöli.
(5) Az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság az  Országgyűlésről szóló törvény szerinti egyeztetés keretében
a  kijelölt állandó bizottság véleményének ismeretében alakítja ki az  európai uniós tervezettel kapcsolatos
állásfoglalását. Az európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság elnöke a bizottságnak az állásfoglalás kialakításáról
szóló zárt ülésére meghívja a kijelölt állandó bizottság elnökét, valamint képviselőcsoportonként egy szakértőt is.
(6) Az európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság szóbeli eljárás keretében vizsgálja meg az európai uniós tervezetet
és a  Kormány arra vonatkozó álláspontjavaslatát. A  bizottság az  állásfoglalása kialakításánál figyelembe veszi
a kijelölt más állandó bizottságok véleményét.
(7) Ha az  európai uniós tervezet elfogadásához többszöri tanácsi döntés szükséges, az  európai uniós ügyekkel
foglalkozó bizottság dönti el, hogy a további olvasatoknál kikéri-e a korábban kijelölt állandó bizottság véleményét.
(8) Ha a  kijelölt állandó bizottság határidőre nem ad véleményt, az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság
a kijelölt állandó bizottság véleményének hiányában is állást foglalhat a tervezetről.
(9) Az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság állásfoglalása a  jegyzőkönyvbe foglalt elnöki összefoglaló,
amelyet a  bizottság elnöke a  bizottsági ülést követő huszonnégy órán belül írásban megküld a  házelnöknek és
a Kormánynak.
(10) A  Kormány által az  Országgyűlésről szóló törvény szerint adott, az  Európai Unió kormányzati részvétellel
működő intézményeinek döntése utáni írásbeli, valamint – az  Európai Tanács üléséről történő tájékoztatás esetét
kivéve – szóbeli tájékoztatással összefüggésben az európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság jár el. A bizottság
az Országgyűlésről szóló törvény által meghatározott esetben dönt az indokolás elfogadásáról.
(11) Az európai uniós tervezetre vonatkozó egyeztetési eljárás lezárására irányuló országgyűlési döntést az európai uniós
ügyekkel foglalkozó bizottság hozza meg.
93. Európai uniós tisztségre jelölt személy bizottsági meghallgatása
141. § Ha a  Kormány az  Országgyűlésről szóló törvényben meghatározott európai uniós tisztség betöltésére tett
személyi javaslatot, az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság és az  európai uniós tisztséggel kapcsolatos
tevékenységgel összefüggő feladatkörrel rendelkező állandó bizottság meghallgathatja a jelöltet.
94. A szubszidiaritás elvének érvényesítése 142. § (1) Az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság az  Európai Unióról szóló szerződéshez (a továbbiakban: EUSZ),
az  Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (a továbbiakban: EUMSZ) és az  Európai Atomenergia-közösség
létrehozásáról szóló szerződéshez csatolt 2. jegyzőkönyvben (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) meghatározottak
szerint megvizsgálhatja az  európai uniós jogalkotási aktusok tervezetei esetében a  szubszidiaritás elvének
érvényesülését.
(2) Ha az európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság álláspontja szerint az európai uniós jogalkotási aktus tervezete
sérti a szubszidiaritás elvét, a Jegyzőkönyv szerinti indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról jelentést
nyújt be.
(3) A  jelentést az  indokolt vélemény megküldésére vonatkozó, a  Jegyzőkönyvben meghatározott határidőre
figyelemmel kell benyújtani. A jelentés elfogadásáról az Országgyűlés tizenöt napon belül dönt.
(4) A jelentés elfogadását követően az indokolt véleményt a házelnök haladéktalanul továbbítja az Európai Parlament,
a Tanács és az Európai Bizottság elnökének, és egyidejűleg erről a Kormányt is tájékoztatja.
143. § (1) Az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság a  szubszidiaritás elvének érvényesülése szempontjából
megvizsgálhatja az elfogadott európai uniós jogalkotási aktusokat.
(2) Ha az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság álláspontja szerint az  elfogadott európai uniós jogalkotási
aktus sérti a  szubszidiaritás elvét, az  Országgyűlésről szóló törvényben meghatározottak szerint kezdeményezi,
hogy a  Kormány nyújtson be keresetet az  Európai Unió Bíróságához. A  kezdeményezéssel egyidejűleg, annak
megtételéről az európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság tájékoztatja a házelnököt.
(3) Ha a Kormány a kezdeményezésben foglaltakról az Országgyűlésről szóló törvény szerinti egyeztetést kezdeményez,
a Kormánnyal az európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság folytatja le az egyeztetést.
95. Az Országgyűlés kifogása 144. § (1) Az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság az  Európai Tanácsnak az  EUSZ 48.  cikk (7)  bekezdése szerinti
kezdeményezését, valamint az  Európai Bizottságnak az  EUMSZ 81.  cikk (3)  bekezdése szerinti javaslatát
megvizsgálja.
(2) Ha az  európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság álláspontja szerint a  kezdeményezéssel, illetve a  javaslattal
szemben indokolt az EUSZ 48. cikk (7) bekezdése, illetve az EUMSZ 81. cikk (3) bekezdése szerinti kifogás megtétele,
a kifogás megtétele feltételeinek fennállásáról jelentést nyújt be.
(3) A  jelentést a  kifogás megtételére vonatkozó, az  EUSZ-ben, illetve az  EUMSZ-ben meghatározott határidőre
figyelemmel kell benyújtani. A jelentés elfogadásáról az Országgyűlés annak benyújtásától számított tizenöt napon
belül dönt.
(4) A jelentés elfogadását követően a kifogást a házelnök haladéktalanul továbbítja az Európai Tanács elnökének, illetve
a Tanácsnak, és egyidejűleg erről a Kormányt is tájékoztatja.
96. Az Országgyűlés és az Európai Bizottság közötti politikai párbeszéd
145. § Az európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottság az  Európai Bizottságnak megküldött, a  bizottsági konzultációs
dokumentumról és jogalkotási aktus tervezetéről a  politikai párbeszéd keretében kialakított véleményéről
tájékoztatja a házelnököt.
KILENCEDIK RÉSZ
A KÉPVISELŐK JOGÁLLÁSÁVAL KAPCSOLATOS EGYES RENDELKEZÉSEK
XIII. Fejezet
A mentelmI ügyek Intézése 146. § (1) A képviselők és a volt képviselők mentelmi ügyeinek intézése során a határozati házszabályi rendelkezéseket ezen
fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Ha az  Országgyűlés nem ülésezik, a  házelnök dönt arról, hogy a  mentelmi ügy elbírálása céljából szükség van-e
rendkívüli ülésszak vagy rendkívüli ülés összehívására.
(3) A  Mentelmi bizottság elnöke a  mentelmi ügy tárgyalásáról, idejéről és helyéről az  érintett képviselőt vagy a  volt
képviselőt értesíti. Ha a képviselő vagy a volt képviselő megjelenik, kérésére meg kell őt hallgatni, de a Mentelmi
bizottság ülésén egyébként – kivéve a  képviselő mentelmi joga megsértése tárgyában tartott ülést – nem lehet
jelen.
(4) A Mentelmi bizottság a mentelmi ügyeket zárt ülésen tárgyalja.
 (5) A Mentelmi bizottság az ügy kézhezvételétől számított harminc napon belül
a) a mentelmi jog megsértése ügyében javaslatot tesz a házelnöknek,
b) a  mentelmi jog felfüggesztésére irányuló indítvány tárgyában határozati javaslatot nyújt be
az Országgyűlésnek. (6) Az (5) bekezdésben rögzített határidő számításánál az ülésszakok közé eső szünet és az adatbeszerzés időtartamát
figyelmen kívül kell hagyni.
(7) A  mentelmi ügyben benyújtott határozati javaslathoz más bizottság nem nyújthat be részletes vitáról szóló
bizottsági jelentést.
147. § (1) Az  Országgyűlés a  képviselő vagy a  volt képviselő mentelmi ügyében benyújtott határozati javaslatot
haladéktalanul megtárgyalja.
(2) A  határozati javaslathoz módosító javaslatot nem lehet benyújtani, arról az  Országgyűlés vita nélkül határoz.
A  határozathozatal előtt a  Mentelmi bizottság előadója és az  érintett képviselő öt-ötperces időtartamban
hozzászólhat.
XIv. Fejezet
FegyelmI és rendészetI ügyek Intézése 148. § (1) A  képviselők fegyelmi és rendészeti ügyeinek intézése során a  határozati házszabályi rendelkezéseket ezen
fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A képviselő jogai gyakorlásának felfüggesztéséről, illetve – az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (9) bekezdése
szerinti kérelem benyújtása esetén – esedékes tiszteletdíja csökkentéséről a házelnök határozati javaslatot nyújt be
az Országgyűlésnek.
(3) A Mentelmi bizottság a rendészeti intézkedéssel szembeni képviselői kifogásról annak kézhezvételételétől számított
nyolc napon belül jelentést nyújt be az Országgyűlésnek.
(4) A  rendészeti ügyben benyújtott jelentéshez más bizottság nem nyújthat be részletes vitáról szóló bizottsági
jelentést, továbbá módosító javaslatot nem lehet hozzá fűzni.
(5) A  Mentelmi bizottság elnöke a  fegyelmi és rendészeti ügy tárgyalásáról, idejéről és helyéről az  érintett képviselőt
értesíti. Ha a képviselő megjelenik, kérésére meg kell őt hallgatni, de a Mentelmi bizottság ülésén egyébként nem
lehet jelen.
(6) A Mentelmi bizottság a fegyelmi és rendészeti ügyeket zárt ülésen tárgyalja.
 (7) A rendészeti ügyben benyújtott jelentésről az Országgyűlés vita nélkül határoz.
Xv. Fejezet
Az összeFérhetetlenségI ügyek Intézése 149. § (1) A  képviselők összeférhetetlenségi ügyeinek intézése során a  határozati házszabályi rendelkezéseket
a 149–152. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A házelnök
a) a képviselői összeférhetetlenség kimondására irányuló képviselői indítványt,
b) a bűntett miatti jogerős elítélésről vagy állammal szemben fennálló köztartozásról szóló jogerős ítéletről vagy
jogerős határozatról szóló tájékoztatást (a továbbiakban: méltatlansági összeférhetetlenséggel kapcsolatos
tájékoztatás),
c) a képviselői összeférhetetlenségi eljárás megindítására irányuló képviselői kezdeményezést, valamint
d) a képviselői összeférhetetlenségre vonatkozó bejelentést
haladéktalanul átadja megvizsgálásra a  Mentelmi bizottságnak, és erről – a  (3)  bekezdésben foglaltak
figyelembevételével – az  Országgyűlést, valamint az  érintett képviselőt tájékoztatja. Ha az  Országgyűlés nem
ülésezik, a  házelnök dönt arról, hogy az  összeférhetetlenségi ügy elbírálása céljából szükség van-e rendkívüli
ülésszak vagy rendkívüli ülés összehívására.
(3) A  képviselői összeférhetetlenségre vonatkozó bejelentésről az  ülést vezető elnök csak akkor tájékoztatja
az Országgyűlést, ha az megfelel a törvényben foglalt alaki és tartalmi feltételeknek. Ezt a Mentelmi bizottság elnöke
állapítja meg, és erről haladéktalanul tájékoztatja a házelnököt és a Mentelmi bizottság tagjait.
(4) Méltatlansági összeférhetetlenséggel kapcsolatos tájékoztatás esetén a  Mentelmi bizottság elnöke határozati
javaslat benyújtásával kezdeményezi és haladéktalanul elrendeli az  összeférhetetlenségi eljárás megindítását.
A  határozati javaslatnak tartalmaznia kell, hogy az  összeférhetetlenség kimondásával egyidejűleg a  képviselői
megbízatás megszűnik. A határozati javaslat visszavonására a Mentelmi bizottság hozzájárulásával kerülhet sor.
(5) A  Mentelmi bizottság elnöke a  képviselői összeférhetetlenség kimondására irányuló képviselői indítvány esetén
haladéktalanul elrendeli határozati javaslat benyújtásával az összeférhetetlenségi eljárás megindítását. A határozati
javaslat visszavonására a Mentelmi bizottság hozzájárulásával kerülhet sor.
(6) Amennyiben az  érintett képviselő vitatja összeférhetetlensége fennállását, úgy az  eljárásra a  továbbiakban
a 150. § (1)–(3) bekezdését és a 151. §-t kell megfelelően alkalmazni.
(7) A  Mentelmi bizottság elnöke a  képviselői összeférhetetlenségi eljárás megindítására irányuló képviselői
kezdeményezés esetén felszólítja az  érintett képviselőt, hogy öt napon belül nyilatkozzon összeférhetetlensége
fennállásáról, illetve kezdeményezze az összeférhetetlenség megszüntetését. Ha a képviselő az utóbbi megtörténtét
bejelenti a  Mentelmi bizottság elnökének, akkor az  elnök nem rendeli el az  összeférhetetlenségi eljárás
megindítását, és erről a tényről tájékoztatja a házelnököt, valamint a Mentelmi bizottságot.
(8) Ha a  Mentelmi bizottság elnöke a  (7)  bekezdésben foglalt kezdeményezésről és az  érintett képviselőtől kapott
válaszból azt állapítja meg, hogy a  kezdeményezés nyilvánvalóan alaptalan, erről haladéktalanul tájékoztatja
a Mentelmi bizottságot. Ha a Mentelmi bizottság nem emel kifogást, az elnök nem rendeli el az összeférhetetlenségi
eljárás megindítását, és erről tájékoztatja a  házelnököt. Ha a  Mentelmi bizottság kifogást emel, az  elnök
haladéktalanul elrendeli az összeférhetetlenségi eljárás megindítását.
(9) Ha a képviselő vitatja az összeférhetetlenség fennálltát, vagy a felszólítástól számított öt napon belül nem jelenti be
a Mentelmi bizottság elnökének annak tényét, hogy azt megszüntette vagy kezdeményezte annak megszüntetését,
vagy ha az  összeférhetetlenség nem szüntethető meg, a  Mentelmi bizottság elnöke haladéktalanul elrendeli
az összeférhetetlenségi eljárás megindítását.
(10) A  Mentelmi bizottság elnöke a  képviselői összeférhetetlenségre vonatkozó bejelentés esetén megvizsgálja, hogy
a bejelentés megfelel-e a  törvényben meghatározott alaki feltételeknek. Ha a bejelentés megfelel a  feltételeknek,
a Mentelmi bizottság elnöke kezdeményezi az összeférhetetlenségi eljárás megindítását. Az eljárásra ezt követően
a (7)–(9) bekezdést kell megfelelően alkalmazni.
(11) Azokban az  esetekben, amelyekben törvény szerint az  összeférhetetlenséget nem lehet kimondani, a  határozati
javaslat csak az  összeférhetetlenség megállapítására irányulhat. Az  eljárásra a  150.  § (1)–(3)  bekezdését, valamint
a 151. §-t kell megfelelően alkalmazni.
150. § (1) A vizsgálati testület létrehozásának részletes szabályait a Mentelmi bizottság ügyrendjében állapítja meg. Az adott
ügyben érintett képviselő a vizsgálati testület egy tagja ellen egy esetben kifogással élhet.
(2) A vizsgálati testület az összeférhetetlenségi ügyet zárt ülésen tárgyalja.
 (3) A  vizsgálati testület elnöke az  összeférhetetlenségi ügy tárgyalásáról, idejéről és helyéről az  érintett képviselőt
értesíti. Ha a  képviselő megjelenik, kérésére meg kell őt hallgatni, és lehetőséget kell adni neki bizonyítékainak
előterjesztésére, de a vizsgálati testület ülésén egyébként nem lehet jelen.
(4) A vizsgálati testület határozatijavaslat-tervezetet készít a Mentelmi bizottság részére.
151. § (1) A Mentelmi bizottság az összeférhetetlenségi ügyeket zárt ülésen tárgyalja.
 (2) A  Mentelmi bizottság az  Országgyűlés döntését igénylő, 149.  § (4)–(5)  bekezdése szerinti összeférhetetlenségi
ügyekben részletes vitáról szóló bizottsági jelentést nyújt be az Országgyűlésnek.
 (3) A  Mentelmi bizottság dönt a  vizsgálati testület által előterjesztett határozatijavaslat-tervezet elfogadásáról.
A  Mentelmi bizottság a  tervezet elfogadása esetén annak megfelelő határozati javaslatot nyújt be
az Országgyűlésnek.
(4) Ha a  Mentelmi bizottság a  rendelkezésére álló adatok és bizonyítékok alapján nem tud dönteni
az összeférhetetlenségi ügyben, akkor a vizsgálati testületet további adatok és bizonyítékok beszerzésére szólítja fel.
(5) A  Mentelmi bizottság elnöke az  összeférhetetlenségi ügy tárgyalásáról, idejéről és helyéről az  érintett képviselőt
értesíti. Ha a képviselő megjelenik, kérésére meg kell őt hallgatni, de a Mentelmi bizottság ülésén egyébként nem
lehet jelen.
152. § (1) Az Országgyűlés az összeférhetetlenségi ügyben a határozati javaslatot a benyújtását követő ülésén tárgyalja.
 (2) Az összeférhetetlenségi ügyben benyújtott határozati javaslathoz a Mentelmi bizottságon kívül más bizottság nem
nyújthat be részletes vitáról szóló bizottsági jelentést.
 (3) Módosító javaslatot a  határozati javaslathoz nem lehet benyújtani, arról az  Országgyűlés vita nélkül határoz.
A  határozathozatal előtt a  Mentelmi bizottság előadója és az  érintett képviselő öt-ötperces időtartamban
felszólalhat.
(4) Azokban az  esetekben, amelyekben törvény szerint az  összeférhetetlenséget nem lehet kimondani, csak
az  összeférhetetlenség megállapítására kerülhet sor, az  Országgyűlés az  összeférhetetlenség megállapításának
tényét nyilvánosságra hozza.
97. A vagyon-, jövedelem- és érdekeltségi nyilatkozattal kapcsolatos eljárás
153. § (1) Vagyon-, jövedelem- és érdekeltségi nyilatkozattal (a továbbiakban: vagyonnyilatkozat) kapcsolatos eljárás
kezdeményezése esetén a  Mentelmi bizottság elnöke felhívja az  érintett képviselőt, hogy öt napon belül
nyilatkozzon a  kezdeményezéssel kapcsolatosan, vagy javítsa ki a  kezdeményezésben kifogásolt adatokat,
amennyiben a  kezdeményezést alaposnak találja. Ha a  képviselő a  kifogásolt adatokat kijavítja, az  elnök nem
rendeli el a  vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás megindítását, amely tényről tájékoztatja a  házelnököt és
a kezdeményezőt.
(2) Az  érintett képviselő (1)  bekezdés szerinti nyilatkozata kézhezvétele után a  Mentelmi bizottság elnöke a  149.  §
(8) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával jár el.
(3) Ha a  képviselő a  felhívásnak nem tesz eleget vagy a  kezdeményezésben foglaltakat vitatja, a  Mentelmi bizottság
elnöke elrendeli a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás megindítását.
(4) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás lefolytatására egyebekben a 151. § (1) és (5) bekezdését kell megfelelően
alkalmazni.
(5) A képviselő nyilatkozattételre történő felhívásától számított harminc napon belül a Mentelmi bizottság az ellenőrzés
eredményéről írásban tájékoztatja az Országgyűlést.
154. § (1) Az  újonnan megválasztott Országgyűlés Mentelmi bizottsága a  képviselő megbízatásának megszűnése esetén
a  vagyonnyilatkozat-tételre előírt határidő lejártát követő első ülésén listát állít össze azokról a  volt képviselőkről,
akik nem tettek eleget záró vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségüknek.
(2) A házelnök az (1) bekezdés szerinti listát nyilvánosságra hozza.
 (3) A  Mentelmi bizottság elnöke írásban felszólítja a  volt képviselőket záró vagyonnyilatkozatuk haladéktalan
megtételére. E felszólításban felhívja a volt képviselő figyelmét mulasztása következményeire.
155. § (1) Az  Országgyűlésről szóló törvény 29/A.  § (1) és (6)  bekezdése alapján a  Kilencedik Rész képviselőkre vonatkozó
rendelkezéseit a szószólóra is alkalmazni kell.
(2) A Kilencedik Részben meghatározott eljárásokban a 34. § (1) bekezdése szerinti határidőt nem kell alkalmazni.
 (3) A  tárgyalási rend fenntartása és a  fegyelmi jogkör alkalmazása során tiszteletdíj csökkentésére vonatkozó egyedi
országgyűlési határozati javaslathoz sem módosító javaslatot, sem bizottsági jelentést nem lehet benyújtani.
TIZEDIK RÉSZ
VEGYES RENDELKEZÉSEK 98. Az azonos tárgyú kérelmek egybeszámítása
156. § Ahol a határozati házszabályi rendelkezések a törvényjavaslat tárgyalásával összefüggésben egy adott eljárás vagy
eljárási cselekmény elrendelését, vagy annak kérelmezését meghatározott alkalommal teszik lehetővé, azokban
az esetekben a törvényjavaslattal és a határozati javaslattal összefüggésben az azonos tárgyú kérelmeket egybe kell
számítani.
99. Az újonnan megválasztott Országgyűlés tárgysorozatán maradó előterjesztések
157. § (1) Az  Országgyűlés megalakulását követően – a  (2) és (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  Országgyűlés
tárgysorozatán marad az  az előterjesztés, amely olyan előterjesztőtől érkezett, akinek jogállása a  képviselők
választásától független.
(2) Az Országgyűlés – a Házbizottság javaslatára – dönthet arról, hogy az előző Országgyűléshez benyújtott beszámolót
tárgyalás nélkül lezártnak minősíti. Erről az  Országgyűlés vita nélkül határoz. A  lezártnak minősített beszámoló
az Országgyűlés tárgysorozatáról lekerül.
(3) Az  előző Országgyűlés alakuló ülését megelőzően benyújtott beszámoló külön döntés nélkül lekerül
az Országgyűlés tárgysorozatáról.
(4) A  megalakuló Kormány erre vonatkozó nyilatkozatáig az  előző ciklusban a  Kormány által benyújtott indítványok
az Országgyűlés tárgysorozatán maradnak.
100. Értelmező rendelkezések 158. § A határozati házszabályi rendelkezések alkalmazásában:
 1. Azonnali kérdés: a  képviselőnek az  Alaptörvény 7.  cikk (1) és (2)  bekezdésén alapuló, a  házszabályi
rendelkezésekben meghatározott módon benyújtott és tárgyalt, az  Országgyűlés döntését nem igénylő,
közvetlen felvilágosításkérés céljából feltett kérdése.
2. Beszámoló: az Alaptörvény, törvény vagy országgyűlési határozat alapján beszámolásra vagy jelentéstételre
kötelezett által – e kötelezettség teljesítésére – benyújtott önálló indítvány.
3. Döntési javaslat: az  Alaptörvény elfogadására vagy módosítására irányuló javaslat, a  törvényjavaslat,
a határozati javaslat és a politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat.
4. Döntési javaslat tárgysorozatba vétele: a tárgysorozatra nem a határozati házszabályi rendelkezések erejénél
fogva kerülő ügyek tárgysorozatba vételére vonatkozó döntés.
5. Ellenzéki képviselő: az a képviselő, aki nem tartozik kormánypárti képviselőcsoporthoz és nem nemzetiségi
képviselő.
6. Európai uniós kérdéssel összefüggő napirendi pont: olyan napirendi pont, amelyet a  Házbizottság
az Országgyűlésről szóló törvény 11. § (1) bekezdés b) pontja alapján ekként határozott meg.
7. Félévente: a január 1.–június 30. és július 1.–december 31. közötti rendes és rendkívüli ülések vagy ülésnapok
időtartama.
8. Határozati javaslat: az  Országgyűlés döntését kezdeményező, jogszabályi formát nem igénylő, szövegszerű
indítvány.
9. Interpelláció: a képviselőnek az Alaptörvény 7. cikk (2) bekezdésén alapuló, a házszabályi rendelkezésekben
meghatározott módon benyújtott és tárgyalt, a  képviselő által el nem fogadott válasz esetében
az Országgyűlés döntését igénylő, magyarázat kérése céljából feltett kérdése.
10. Iromány: az önálló és nem önálló indítvány, továbbá olyan, az Országgyűléshez vagy a házelnökhöz érkezett
beadvány, amelynek iromány-nyilvántartásba vételét a házelnök elrendelte.
11. Jegyzőkönyv közszemlére tétele: az ülésről készült hitelesített jegyzőkönyvnek – az ülés résztvevői számára
történő – határozott idejű hozzáférhetővé tétele.
12. Kérdés: a képviselőnek az Alaptörvény 7. cikk (1) és (2) bekezdésén, a szószólónak az Országgyűlésről szóló
törvény 29. § (4) bekezdésén alapuló, a házszabályi rendelkezésekben meghatározott módon benyújtott és
tárgyalt, az Országgyűlés döntését nem igénylő, felvilágosításkérés céljából feltett kérdése.
13. Kötött tárgyalási rendű vita: az  időkeretes, valamint minden olyan további vita, amelyben a  képviselői
felszólalási jog nem gyakorolható korlátlanul.
14. Módosító javaslat: az  Országgyűlés által módosítható indítványok szövegének konkrétan megjelölt részére
vonatkozó – attól való eltérési szándékot kifejező – írásbeli indítvány.
15. Munkaidő: a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényen alapuló általános munkarend szerinti munkaidő.
16. Munkanap: a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényen alapuló általános munkarend szerinti munkanap.
17. Napirend: a  tárgysorozaton lévő önálló indítványok közül egy adott ülésen tárgyalt önálló indítványok
összessége.
18. Napirendi pont: egy önálló indítványnak a  napirend önálló részét képező tárgyalási vagy döntéshozatali
szakasza.
19. Nemzetiségek érdekeit, jogait érintő napirendi pont: olyan napirendi pont, amelyet a  Házbizottság
az Országgyűlésről szóló törvény 11. § (1) bekezdés b) pontja alapján ekként határozott meg.
20. Nemzetiségi képviselő: az  országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény alapján
nemzetiségi listán mandátumot szerzett független képviselő.
21. Országgyűlési Napló: az  Országgyűlés nyilvános üléséről készült, a  jegyzők által hitelesített és
az Országgyűlés honlapján közzétett jegyzőkönyv.
22. Politikai nyilatkozat: az Országgyűlés önálló döntését igénylő – törvényjavaslattól vagy határozati javaslattól
eltérő formában elfogadott – politikai kérdésben történő állásfoglalása.
23. Soros jegyző: az Országgyűlés ülésén szolgálatot teljesítő jegyző.
24. Tárgysorozat: a  határozati házszabályi rendelkezések erejénél fogva tárgysorozaton lévő vagy a  határozati
házszabályi rendelkezésekben meghatározott eljárást követően tárgysorozatba vett, az  Országgyűlés
ülésének napirendjére vehető önálló indítványok összessége.
25. Törvényjavaslat: az Alaptörvény elfogadására, az Alaptörvény módosítására, valamint törvény megalkotására
irányuló javaslat.
26. Ügyrendi javaslat: a plenáris vagy bizottsági ülés tárgyalási rendjével összefüggő, a tárgyalt napirendi pontot
érdemben nem érintő – döntést igénylő – eljárási kérdésre vonatkozó javaslat.
27. Ülésnap napirendje: egy adott ülésnapon tárgyalt napirendi pontok összessége.
TIZENEGYEDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 101. Hatályba léptető rendelkezések
159. § E határozat az országgyűlési képviselők következő általános választását követően megalakuló Országgyűlés alakuló
ülésének napján lép hatályba.
102. Átmeneti rendelkezések 160. § Az olyan országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgyalására és döntéshozatalára, amelyről az Országgyűlés
e  határozat hatálybalépésének időpontjában nem döntött, az  egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 46/1994.
(IX. 30.) OGY határozat e határozat hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezését kell alkalmazni.
103. Módosuló rendelkezések 161. § (1) A Bős–Nagymarosi Vízlépcsőrendszerrel kapcsolatos kormányzati feladatokról szóló 26/1991. (IV. 23.) OGY határozat
4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. A  Kormány a  jelen határozatban foglaltak végrehajtásáról havonta tájékoztatja az  Országgyűlés
környezetvédelemért felelős bizottságát.”
(2) A  Szamos és a Tisza folyót ért cianid és nehézfém szennyezés okozta ökológiai szükséghelyzet orvoslására tárgyú
59/2000. (VI. 16.) OGY határozat 9. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„9. Az  Országgyűlés felkéri a  Kormányt, hogy az  1–8.  pontokban meghatározottak végrehajtása érdekében tett
intézkedéseiről évente tájékoztassa az Országgyűlést.”
(3) A  Nemzeti Tehetség Programról szóló 78/2008. (VI. 13.) OGY határozat 4.  pontja helyébe a  következő rendelkezés
lép:
(A fentiekre tekintettel az Országgyűlés felkéri a kormányt, hogy)
„4. kétévente tájékoztassa az Országgyűlést a Nemzeti Tehetség Program helyzetéről, a fejlesztés feladatairól.”
(4) Az  általános válság következményeként az  építőipart és a  közvetlenül kapcsolódó ágazatokat sújtó recesszió
kezelése érdekében szükséges intézkedésekről szóló 36/2009. (V. 12.) OGY határozat 9. pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
„9. Az  Országgyűlés felkéri a  Kormányt, hogy évente tájékoztassa az  Országgyűlést az  építési ágazatot és
a  közvetlenül kapcsolódó nemzetgazdasági területeket sújtó recesszió kezelése érdekében megtett és szükséges
intézkedésekről és az 5–8. pontokban meghatározott feladatok teljesítéséről.”
(5) A tanyák és tanyás térségek megőrzéséről, fejlesztéséről szóló 49/2009. (V. 27.) OGY határozat harmadik bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„A tanyák és tanyás térségek védelme és fejlesztése, a  tanyavilágban meglévő nemzeti értékeink megőrzése
érdekében, valamint az itt élők iránti társadalmi szolidaritás kifejezése érdekében az Országgyűlés:”
(6) A  tanyák és tanyás térségek megőrzéséről, fejlesztéséről szóló 49/2009. (V. 27.) OGY határozat 4.  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A tanyák és tanyás térségek védelme és fejlesztése, a  tanyavilágban meglévő nemzeti értékeink megőrzése érdekében,
valamint az itt élők iránti társadalmi szolidaritás kifejezése érdekében a magyar Országgyűlés:)
„4. Felkéri a  Kormányt, hogy – e  határozat hatálybalépésének időpontjától számítva – kétévente tájékoztassa
az Országgyűlést a 3. pontban rögzített cselekvési terv megvalósításáról.”
(7) A  Nemzeti Energiastratégiáról szóló 77/2011. (X. 14.) OGY határozat 4.  pont v)  alpontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Az Országgyűlés az  1–3.  pontokban foglaltak végrehajtása érdekében felkéri a  kormányt, hogy az  energiastratégia
alapján:)
„v) legalább kétévenként készítsen tájékoztatót az  energiapolitika megvalósulásáról és annak a  2.  pont
b)  alpontjában meghatározott szakterületekkel történő összhangjáról az  Országgyűlés feladatkörrel rendelkező
bizottsága részére, és amennyiben az  energiapolitika feltételrendszerében bekövetkezett változások indokolják,
egyidejűleg tegyen javaslatokat az Energiastratégia kiigazítására.”
104. Hatályon kívül helyező rendelkezések 162. § Hatályát veszti az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 46/1994. (IX. 30.) OGY határozat.
kövér lászló s. k.,
az Országgyűlés elnöke