text:
6/2004. (III. 24.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal iránymutatása alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy ,,a pénzintézet, mint munkáltató által nyújtott lakáscélú hitel adózási
kérdése’’ című 2002/1. APEH iránymutatás kiadása alkotmányellenes, ahhoz joghatás nem fűződik.
Az Alkotmánybíróság ,,a pénzintézet, mint munkáltató
által nyújtott lakáscélú hitel adózási kérdése’’ című 2002/1.
APEH iránymutatás megsemmisítésére irányuló indítványokat visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS 1. Az indítványozók az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési
Hivatalnak (a továbbiakban: APEH) ,,a pénzintézet, mint
munkáltató által nyújtott lakáscélú hitel adózási kérdése’’
című 2002/1. APEH iránymutatása alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát kezdeményezték. Hivatkoztak az Alkotmány 2. § (1) bekezdése, 9. § (2) bekezdése
és 70/A. § (1) bekezdése sérelmére.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. §-ának b) pontja szerint az Alkotmánybíróság hatáskörébe többek között jogszabályok,
valamint az állami irányítás egyéb jogi eszközei alkotmányellenességének utólagos vizsgálata tartozik.
Az APEH Adónemek Főosztályának 1224559275/2001.
szám alatt az Adó és Ellenőrzési Értesítő 2002/1. számában
közzétett iránymutatása sem az Alkotmány, sem a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény szerint nem jogszabály.
Az állami irányítás egyéb jogi eszközének pedig az 1987.
évi XI. törvény 55. §-a olyan irányelvet és tájékoztatót
minősít, amelyet miniszter vagy országos hatáskörű szerv
vezetője adott ki. Az olyan iránymutatás tehát, amelyet
csak az APEH egyik főosztálya tett közzé, nem tekinthető
az állami irányítás egyéb jogi eszközének sem.
2. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata azonban, hogy az állami irányítás egyéb jogi eszközeinek megítélésénél nem a forma és az elnevezés a meghatározó,
hanem az a tartalom, ,,amely alkalmassá teszi arra, hogy az
állami irányítás egyéb jogi eszközei közé sorolható jogi
iránymutatásként érvényesüljön’’ [60/1992. (XI. 17.) AB
határozat, ABH 1992, 275, 278.].
Az iránymutatás szerint:
,,A hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló
1996. évi CXII. törvény [a továbbiakban: Hpt.] 2. számú
mellékletének 10.4 pontja szerint nem minősül pénzkölcsön nyújtásának a munkáltató által a munkavállaló részére szociális céllal — esetileg — adott kölcsön. Az említett
rendelkezésből következik, hogy a munkáltató által a munkavállalónak adott, az előzőeknek megfelelő kölcsön
(ún. belső hitel) esetén a munkáltató nem jogosult a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
[a továbbiakban: Szja tv.] 38. §-ában meghatározott adókedvezmény igénybevételét biztosító igazolás kiadására.
A pénzintézet által munkáltatóként a munkavállalók
részére biztosított kedvezményes kamatozású hitelek feltehetően ilyennek minősülnek, ugyanis ezek a hitelek a
piaci lakáshitelekhez képest kedvezményes kamatozásúak,
bizonyos esetekben kamatmentesek.
A pénzintézet csak abban az esetben lenne jogosult az
adókedvezmény igénybevételét biztosító igazolás kiállítására, ha a nyújtott kölcsönt nem munkáltatóként, hanem a
már idézett törvény, hivatkozott mellékletének 10.2 pontjában meghatározottak alapján pénzintézetként adja.
Ez azt jelenti, hogy a munkavállalók számára biztosított
hitelfeltételek bárki számára elérhetőek lennének, azaz a
kedvezményes kamatozású hiteleket bármely magánszemély igénybe vehetné azonos feltételekkel.’’
Az Alkotmánybíróság jelen esetben az indítvánnyal támadott iránymutatással kapcsolatban azt állapította meg,
hogy az — a tartalmát tekintve — az állami irányítás egyéb
jogi eszközének tekinthető, mert ajánlást ad a jogszabály
— az adott esetben az Szja tv. 38. §-a — végrehajtásának fő
irányára és módszerére.
3. Az Alkotmánybíróság a 60/1992. (XI. 17.) AB határozatban már megállapította, hogy ,,a jogalkotásról szóló
1987. évi XI. törvény garanciális szabályainak mellőzésével
hozott minisztériumi és egyéb központi állami szervektől
származó, jogi iránymutatást tartalmazó leiratok, körlevelek, útmutatók, iránymutatások, állásfoglalások és egyéb
informális jogértelmezéseknek a kiadása és az ezekkel való
irányítás gyakorlata alkotmányellenes’’; ugyanakkor az Alkotmánybíróság a megsemmisítésre irányuló indítványt
visszautasította (ABH 1992, 275.).
Az Alkotmánybíróság azóta informális jogértelmezések
kiadásának alkotmányellenességét öt ügyben ismételten
megállapította, ugyanakkor az informális jogértelmezések
megsemmisítésétől változatlanul tartózkodott [47/2003.
(X. 27.) AB határozat, ABK 2003, október; 45/2001.
(XI. 17.) AB határozat, ABH 2001, 727.; 37/2001. (X. 11.)
AB határozat, ABH 2001, 302.; 36/2001. (VII. 11.) AB
határozat, ABH 2001, 668.; 16/2001. (V. 25.) AB határozat,
ABH 2001, 207.].
Az állami adóhatóságnak az Szja tv. 38. §-át az iránymutatásban értelmező állásfoglalása vagy az adóhatóság ezen
az értelmezésen alapuló gyakorlata nem vizsgálható felül
az Alkotmánybíróság által. Az Alkotmánybíróságnak
nincs hatásköre valamely jogszabály önálló értelmezésére,
s így annak eldöntésére sem, hogy az iránymutatás az Szja
tv. 38. §-ának a tartalmát módosítja-e. A rendes bíróság
előtt az egyes konkrét ügyekben azonban vitatható az állami adóhatóság jogértelmezése. Az iránymutatásokban
megjelenő jogszabály-értelmezések nem kötik az adózókat
vagy a bíróságot. Ugyanakkor kockázattal jár az, ha az
adózó vitássá teszi az adóeljárásban az adóhatóság központi szerve egyik főosztályának nyilvánosságot kapott, az adóhatóság szervei által követett jogértelmezését.
Az Alkotmánybíróság utal arra, hogy a Hpt. 2. számú
mellékletének 10. pontja határozza meg a hitel és pénzkölcsön nyújtása fogalmát a Hpt. alkalmazásában. A 10.4.
a) pont szerint nem minősül pénzkölcsön nyújtásának a
munkáltató által a munkavállaló részére szociális céllal
— esetileg — adott kölcsön. A Hpt.-nek a belső hitelről
szóló 60. § (1)—(2) bekezdése értelmében hitelintézet
nem vállalhat kockázatot a hitelintézet, illetve a hitelintézettel szoros kapcsolatban álló vállalkozás vezető állású
személye és könyvvizsgálója, ezek közeli hozzátartozója
részére, kivéve a munkáltató által adott lakás-, illetve más
szociális célú kölcsön esetét.
Mind az Szja tv. 38. §-át, mind a Hpt. rendelkezéseit az
alkalmazásuk során értelmezni szükséges.
A pénzintézet által munkáltatóként a munkavállalók
részére — belső szabályzat alapján, szerződésben — biztosított kedvezményes kamatozású hitelek minősítése a bíróság hatáskörébe tartozik. A rendes bíróság hatáskörébe
— és nem az adóhatóság központi szervére — tartozik az
Szja tv. 38. §-ának hiteles értelmezése. Ez tűnik ki az
Alkotmány 50. § (2) bekezdéséből is, amely szerint a közigazgatási határozatok törvényességét bíróság ellenőrzi.
A ,,jogot’’ végül is a bíróságok saját értelmezésük szerint
állapítják meg [38/1993. (VI. 11.) AB határozat, ABH
1993, 256, 262.]. A csak törvényeknek való alávetettség a
független, folyamatos és rendszerképző törvényértelmezés
és jogalkalmazás révén is biztosítja a bírói függetlenséget.
A rendes bíróságra tartozik az egyes konkrét ügyekben
az adóhatóság határozatában megjelenő jogértelmezés felülvizsgálata az illető törvény alapján, így például annak
elbírálása is, hogy belső hitel esetén a munkáltató jogosult-e
a Szja tv. 38. §-ában meghatározott adókedvezmény igénybevételét biztosító igazolás kiadására, illetve az adókedvezmény igénybevétele milyen esetekben jogszerű vagy
nem.
Az Alkotmánybíróság — az informális jogértelmezésekre vonatkozó, említett határozatokban foglalt gyakorlatára
utalva — megállapította, hogy az iránymutatásnak mint
informális jogértelmezésnek a kiadása alkotmányellenes,
ahhoz joghatás nem fűződik.
Az Alkotmánybíróság a határozat Magyar Közlönyben
való közzétételét az Abtv. 41. §-a alapján rendelte el.
Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
33/2009. (XII. 18.) ÖM rendelete az idegenvezetői tevékenységről.
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (4) bekezdés b) és c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § f) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) Az idegenvezetői tevékenységet folytató személynek idegenvezető szakképesítéssel kell rendelkeznie.
Az idegenvezetői tevékenység csak azon (azokon) a nyelven (nyelveken) folytatható, amely (amelyek) tekintetében
az idegenvezetői tevékenységet folytató személy nyelvvizsgát tett, vagy azzal egyenértékű nyelvismerettel
rendelkezik. (2) Ha az egyéni vállalkozó ténylegesen nem maga folytatja az idegenvezetői tevékenységet, illetve az egyéb vállalkozás
esetén az (1) bekezdés szerinti követelményeknek a vállalkozás nevében a tevékenységet ténylegesen végző
személynek kell megfelelnie. 2. § (1) Az idegenvezetői tevékenység folytatására vonatkozó bejelentésben a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvényben (a továbbiakban: Szolgtv.) meghatározott
adatokon túlmenően a szolgáltatónak meg kell jelölnie, hogy a szolgáltató mely nyelven (nyelveken) kívánja
a tevékenységet folytatni. (2) Az idegenvezetői tevékenység folytatására vonatkozó bejelentéshez mellékelni kell
a) az idegenvezetői szolgáltatást ténylegesen végző személy idegenvezető szakképesítését igazoló okirat
másolatát, b) az idegenvezetői szolgáltatást ténylegesen végző személy nyelvismeretét tanúsító nyelvvizsga-bizonyítvány
másolatát, vagy azzal egyenértékű nyelvismeretet igazoló okirat másolatát,
c) az idegenvezetői szolgáltatást ténylegesen végző személy igazolvány méretű fényképét.
(3) A kereskedelmi hatóság által az idegenvezetői tevékenységet folytató szolgáltatókról vezetett nyilvántartás – a
Szolgtv.-ben meghatározott adatokon túl – a (2) bekezdés b) pontja szerinti iratok által tanúsított nyelvtudást,
valamint a nyilvántartási számot tartalmazza. (4) A kereskedelmi hatóság az általa vezetett nyilvántartás valamennyi adatát közzéteszi az interneten.
3. § (1) A kereskedelmi hatóság a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Kertv.) 6/B. § (4) bekezdése
alapján kiállított idegenvezetői igazolványt a vállalkozás nevében idegenvezetői tevékenységet ténylegesen végző
személy részére állítja ki, amely tartalmazza az érintett fényképét és a következő adatokat:
a) a kereskedelmi hatóság megjelölése és bélyegzőlenyomata, b) az igazolvány sorszáma, kiállításának kelte,
c) a szolgáltató neve, és – ha ettől eltérő – az igazolvány birtokosának neve,
d) az a nyelv (nyelvek), amelyen idegenvezetői tevékenységet folytat.
(2) Az elveszett vagy megrongálódott idegenvezetői igazolvány helyett a kereskedelmi hatóság – kérelemre – új
igazolványt állít ki. A megrongálódott igazolványt egyidejűleg le kell adni a kereskedelmi hatóságnak.
(3) Az idegenvezetői tevékenység megszüntetésére vonatkozó bejelentéssel egyidejűleg a szolgáltató köteles
a tevékenységéhez kiadott idegenvezetői igazolványt is leadni a kereskedelmi hatóságnak.
4. § (1) Annak, aki az idegenvezetői tevékenységet arra való jogosultság nélkül folytatja, a kereskedelmi hatóság a jogosultság
igazolásáig megtiltja az idegenvezetői tevékenység folytatását. (2) Ha a szolgáltató az 1. § (1) bekezdésében meghatározott követelmény megsértésével folytatja tevékenységét,
a kereskedelmi hatóság a szükséges nyelvismeret (nyelvismeretek) igazolásáig megtiltja számára az idegenvezetői
tevékenységnek az adott nyelven (nyelveken) való folytatását. (3) Ha a szolgáltató a (2) bekezdés szerinti tilalom ellenére az adott nyelven (nyelveken) továbbra is idegenvezetői
tevékenységet folytat a szükséges nyelvismeret (nyelvismeretek) igazolásának hiányában, a kereskedelmi hatóság
három évre megtiltja számára az idegenvezetői tevékenység folytatását, és egyidejűleg törli a szolgáltatót
a nyilvántartásból, továbbá ezzel egyidejűleg rendelkezik az idegenvezetői igazolványának bevonásáról.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A lovas szolgáltató tevékenységről szóló 14/2008. (XII. 20.) ÖM rendelet a következő 3. §-sal egészül ki:
„3. § A Hivatal nyilvántartása – a Szolgtv.-ben meghatározott adatokon túlmenően – tartalmazza a 2. § (1) bekezdés
a) és c) pontjában meghatározott adatokat.” (3) A lovas szolgáltató tevékenységről szóló 14/2008. (XII. 20.) ÖM rendelet 7. § (1) bekezdése a következő c) ponttal
egészül ki: [A Hivatal határozatával megtiltja az adott lovas szolgáltató tevékenység folytatását és törli a nyilvántartásból azt
a szolgáltatót, aki] „c) esetében az állategészségügyi, illetve az állattartási körülményekre vonatkozó jogszabályok megsértését
az MgSzH, illetőleg a jegyző egy éven belül ismételten megállapította.”
(4) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–11. cikkének való megfelelést szolgálja. (5) Az idegenvezetésről szóló 41/1995. (VIII. 31.) IKM rendelet alapján vezetett idegenvezetők nyilvántartásában
az e rendelet hatálybalépése napján nyilvántartott idegenvezetőt úgy kell tekinteni, hogy a bejelentést megtette.
6. § (1) Hatályát veszti az idegenvezetésről szóló 41/1995. (VIII. 31.) IKM rendelet.
(2) Az 5. § (2)–(3) bekezdése, valamint ez a § az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
36/2012. (IV. 3.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt jogkörömben – a nemzeti erőforrás
miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére – az IBS Nemzetközi Üzleti Főiskolán
dr. Láng László főiskolai tanárt – a 2012. június 1-jétől 2018. május 31-ig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
130/2018. (VII. 23.) Korm. rendelete az Európai Foglalkoztatási Szolgálat tevékenységében részt vevő állami foglalkoztatási szerv feladatairól, valamint más szervezetek e tevékenységben történő részvételének feltételeiről.
A Kormány a  foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 13/B. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériumra (a továbbiakban: minisztérium),
b) az állami foglalkoztatási szervként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalra (a  továbbiakban:
kormányhivatal),
c) a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalára (a továbbiakban: járási hivatal),
d) arra a  szervezetre, amely az  Európai Foglalkoztatási Szolgálat (a  továbbiakban: EURES) hálózata
tevékenységében EURES-tagként vagy EURES-partnerként részt vesz vagy részt kíván venni,
e) arra a munkavállalóra és munkaadóra, aki vagy amely az EURES hálózatának szolgáltatásait igénybe veszi,
f ) a munkaadók és munkavállalók magyarországi érdekképviseleteire.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. EURES-adatbázis: a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 17.  cikkében meghatározott,
az EURES-hálózat által gyűjtött és kezelt állásajánlatokat, álláspályázatokat és önéletrajzokat tartalmazó közös
informatikai platform,
2. EURES Nemzeti Koordinációs Iroda: a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7.  cikk (1)  bekezdés
b) pontjában meghatározott, Magyarország részéről kijelölt szervezet,
3. EURES-partner: az  a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7.  cikk (1)  bekezdés d)  pontjában
meghatározott szervezet, amelyet Magyarországon e rendelet szabályai szerint EURES-partnerként tartanak
nyilván,
4. EURES-portál: Európai Foglalkoztatási Mobilitási Portál, amely online szolgáltatási eszközök használatával
az  Európai Bizottság és az  állami foglalkoztatási szolgálatok közötti együttműködési hálózatként
működik abból a  célból, hogy tanácsadással, tájékoztatással szolgáljon, valamint munkaerő-felvételi
vagy munkaközvetítési szolgáltatást biztosítson a  munkáltatók és a  munkavállalók számára, továbbá
az Európai Unió minden olyan polgárának, aki gyakorolni kívánja az Európai Unión belül a munkaerő szabad
mozgásának jogát,
5. EURES-szolgáltatás: a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 22–27.  cikkében meghatározott
szolgáltatások,
6. EURES-tag: az  a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7.  cikk (1)  bekezdés c)  pontjában
meghatározott szervezet, amelyet Magyarországon, e  rendelet szabályai szerint EURES-tagként tartanak
nyilván,
7. EURES ügyfélszolgálati pont: a Magyarországon nyilvántartott EURES-tag, valamint EURES-partner által kijelölt,
a 2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikk (4) bekezdésében meghatározott kapcsolattartó
pont,
8. Európai Koordinációs Iroda: a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7.  cikk (1)  bekezdés
a) pontjában meghatározott szervezet,
9. vagyoni biztosíték: az EURES-tag által hitelintézetnél vagy pénzügyi vállalkozásnál (a továbbiakban: pénzügyi
intézmény) lekötött és elkülönítetten kezelt pénzbeli letét.
II. FEJEZET
AZ EURES MAGYARORSZÁGI INTÉZMÉNYRENDSZERE 3. EURES Nemzeti Koordinációs Iroda
3. § (1) A Kormány a 2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet magyarországi alkalmazásának biztosítására EURES
Nemzeti Koordinációs Irodaként a minisztériumot jelöli ki.
(2) A  minisztérium Magyarország részéről ellátja az  EURES Nemzeti Koordinációs Irodának a  2016/589 európai
parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkében, valamint a (3) bekezdésben meghatározott feladatait.
(3) A minisztérium
a) szervezett módon biztosítja a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. és 18.  cikke szerinti
állásajánlatok, álláspályázatok, valamint önéletrajzok továbbítását az  EURES-portálra, valamint elősegíti
az Európai Unió tagországaiból Magyarországra érkező adatállomány fogadását,
b) segítséget nyújt az  EURES-tag és az  EURES-partner részére az  állásajánlatokkal kapcsolatos panaszok,
problémák kezelésének módjára vonatkozóan,
c) együttműködik a  tagállamok EURES nemzeti koordinációs irodáival, valamint az  Európai Koordinációs
Irodával,
d) felügyeli az EURES-tagok és EURES-partnerek EURES-adatbázishoz való jogosultsági (hozzáférési) szintjeit és
az adatcsere-folyamatot,
e) a munkaadók és munkavállalók magyarországi érdekképviseleteivel való rendszeres egyeztetés útján
bevonja azokat az EURES-hálózattal való együttműködési folyamatba,
f ) figyelemmel kíséri, ellenőrzi az  EURES-tagnak és az  EURES-partnernek a  2016/589 európai parlamenti és
tanácsi rendelet és e rendelet alkalmazásával kapcsolatos tevékenységét, intézkedik annak érdekében, hogy
az megfeleljen a 2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint e rendelet szabályainak.
4. EURES-tagként működő szervezetek 4. § (1) A Kormány a kormányhivatalt, valamint a járási hivatalt EURES-tagként jelöli ki.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott szervek teljesítik az  EURES-tag 2016/589 európai parlamenti és tanácsi
rendeletben előírt kötelezettségeit, és megfelelnek a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet
I. mellékletében meghatározott közös kritériumoknak.
5. § (1) A  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott szerveken kívül más szervezet EURES-tagként akkor folytathat
tevékenységet, ha
a) a szervezet megfelel az EURES-taggá válás (2) bekezdésben meghatározott feltételeinek, és
b) a minisztérium a szervezetet EURES-tagként nyilvántartásba veszi.
(2) Az  EURES-taggá válás feltételeinek való megfelelés körében a  minisztérium – a  8.  § (1)  bekezdése szerinti,
nyilvántartásba vétel iránti kérelemre – vizsgálja, hogy a kérelmező szervezet
a) a kérelem benyújtását megelőzően legalább öt éve bejelentett magán-munkaközvetítőként vagy három éve
nemzetközi munkaerőpiaci szolgáltatást nyújtó szervezetként működik,
b) kérelmében vállalja a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendeletben az  EURES-tag számára előírt
valamennyi kötelezettség teljesítését, ideértve a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 12.  cikk
(2) bekezdés a)–c) pontjában előírt valamennyi feladat ellátását,
c) a kérelem benyújtásának időpontjában
ca) nem áll csődeljárás, végelszámolás, kényszertörlési vagy felszámolási eljárás alatt,
cb) szerepel az állami adóhatóság köztartozásmentes adózói adatbázisában,
cc) megfelel a  rendezett munkaügyi kapcsolatok – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló kormányrendeletben meghatározott – követelményének,
d) rendelkezik legalább egy, az  EURES ügyfélszolgálati pont működtetéséhez tanácsadásra alkalmas irodával,
amelynek használati jogát igazolni tudja,
e) rendelkezik információtechnológiai és számítástechnikai eszközzel, valamint a  2017/1257 bizottsági
végrehajtási határozat 3. és 8.  cikkében meghatározott technikai háttérrel, álláskeresői és állásajánlati
adatbázissal,
f ) személyi állományában rendelkezik legalább egy fővel, aki alkalmas az EURES-tag feladatainak ellátására, és
rendelkezik az ahhoz szükséges, az 1. mellékletben meghatározott szakképzettséggel, szakmai gyakorlattal,
továbbá nyelvtudással,
g) biztosítja az  ügyfelek által, a  tevékenységével összefüggésben benyújtott panaszok kivizsgálását, és annak
szabályait panaszkezelési szabályzatban rögzíti,
h) rendelkezik ötmillió forint összegű, letétbe helyezett vagyoni biztosítékkal és ezt igazolja, és
i) nyilatkozik arról, hogy EURES-tagként a 2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikk (2) bekezdés
a)–c)  pontja alapján biztosítandó EURES-szolgáltatások nyújtását a  munkavállalók részére díjmentesen
vállalja.
5. Vagyoni biztosíték 6. § (1) Vagyoni biztosítékként csak olyan letét fogadható el, amelyre a  vonatkozó letéti szerződést határozatlan időre
kötötték, és amely tekintetében a következő feltételek teljesülnek:
a) a letét kizárólag az EURES-tagként folytatott tevékenység során keletkezett, a munkavállaló, a munkát kereső
vagy a minisztérium részéről felmerülő kártérítési igény kielégítésére használható fel,
b) a pénzügyi intézmény az  a)  pont szerinti kártérítést a  munkavállaló, a  munkát kereső vagy a  minisztérium
részére, az EURES-tag kártérítési kötelezettségét megállapító jogerős bírói ítélet vagy a feleknek a kártérítésre
irányuló egyezsége alapján a letét terhére fizeti meg,
c) a letét bármilyen okból való megszűnése esetén a  pénzügyi intézmény a  minisztériumot, valamint
az EURES-tagot három napon belül írásban tájékoztatja.
(2) Az  EURES-tagnak a  felhasznált vagyoni biztosítékot a  kifizetést követő harminc napon belül pótolnia kell. Ennek
megtörténtét legkésőbb a pótlásra megállapított határidő utolsó napján a minisztérium felé igazolnia kell.
(3) Ha a minisztérium az EURES-tagot a nyilvántartásból törli, a letéti szerződés a törlést elrendelő határozat véglegessé
válását követően legkorábban hat hónap elteltével szüntethető meg. Ha a  munkavállaló, a  munkát kereső vagy
a  minisztérium kérelmére az  EURES-tag által okozott kár megállapítása iránt bírósági eljárás van folyamatban,
a letét megszüntetésére csak a bírósági eljárás jogerős befejezését követően kerülhet sor. A letét megszüntetésének
a lehetőségéről a minisztérium a pénzügyi intézményt tájékoztatja.
6. EURES-partnerként működő szervezetek 7. § (1) EURES-partnerként gazdasági társaság, szövetkezet, felsőoktatási intézmény, egyház, egyház által fenntartott
szervezet, gazdasági kamara, valamint munkaadói és munkavállalói érdekképviseleti szervezet folytathat
tevékenységet, ha
a) a szervezet megfelel az EURES-partnerré válás (2) bekezdésben meghatározott feltételeinek, és
b) a minisztérium a szervezetet EURES-partnerként nyilvántartásba veszi.
(2) Az  EURES-partnerré válás feltételeinek való megfelelés körében a  minisztérium – a  8.  § (1)  bekezdése szerinti
nyilvántartásba vétel iránti kérelemre – vizsgálja, hogy a kérelmező szervezet
a) kérelmében vállalja a 2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendeletben az EURES-partner számára előírt
kötelezettség teljesítését, ideértve a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 12.  cikk (2)  bekezdés
a)–c) pontjában előírt, legalább egy, de legfeljebb két feladat ellátását,
b) a kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll csődeljárás, végelszámolás, kényszertörlési vagy felszámolás eljárás alatt,
bb) szerepel az állami adóhatóság köztartozásmentes adózói adatbázisában,
bc) megfelel a  rendezett munkaügyi kapcsolatok − az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló kormányrendeletben meghatározott − követelményének,
c) rendelkezik legalább egy, az  EURES ügyfélszolgálati pont működtetéséhez tanácsadásra alkalmas irodával,
amelynek használati jogát igazolni tudja,
d) rendelkezik információtechnológiai és számítástechnikai eszközzel, valamint a 2016/589 európai parlamenti
és tanácsi rendelet 12. cikk (2) bekezdés a), illetve b) pontjában előírt feladatok vállalása esetén a 2017/1257
bizottsági végrehajtási határozat 3. és 8.  cikkében meghatározott technikai háttérrel, álláskeresői és
állásajánlati adatbázissal,
e) személyi állományában rendelkezik legalább egy fővel, aki alkalmas az EURES-partneri feladatok ellátására, és
rendelkezik az ahhoz szükséges, az 1. mellékletben meghatározott szakképzettséggel, szakmai gyakorlattal,
továbbá nyelvtudással,
f ) biztosítja az  ügyfelek által, a  tevékenységével összefüggésben benyújtott panaszok kivizsgálását, és annak
szabályait panaszkezelési szabályzatban rögzíti, és
g) nyilatkozik arról, hogy EURES-partnerként a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 12.  cikk
(2)  bekezdés a)–c)  pontja alapján biztosítandó EURES-szolgáltatások nyújtását a  munkavállalók részére
díjmentesen vállalja.
III. FEJEZET
ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 7. Nyilvántartásba vétel iránti kérelem
8. § (1) Az  EURES-tagként vagy EURES-partnerként történő nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a  minisztérium által
e  célra rendszeresített elektronikus űrlapon (a  továbbiakban: űrlap) keresztül elektronikus úton kell benyújtani
a minisztériumhoz. Az űrlap tartalmazza:
a) a kérelmező szervezet megnevezését, cégjegyzékszámát vagy – ha a  működésének feltétele más bírósági
vagy hatósági nyilvántartásba vétel – nyilvántartásba vételi számát,
b) a képviseletre jogosult személy(ek) nevét, címét, egyéb elérhetőségét,
c) EURES-tagként történő nyilvántartásba vétel iránti kérelem esetén a  magán-munkaközvetítői tevékenység
leírását, annak meghatározását, hogy a szervezet eddigi tevékenysége belföldre vagy külföldre irányult,
d) az EURES-tagként vagy EURES-partnerként folytatandó tevékenység helyét vagy helyeit, valamint
az irodahelyiség(ek) címét, telefonszámát,
e) az EURES-tagként vagy EURES-partnerként vállalt tevékenység leírását,
f ) a kérelmező szervezet rendelkezésére álló adatbázis technikai leírását és
g) a kérelmező szervezet nyilatkozatait az  5.  § (2)  bekezdés c)–i)  pontjában vagy a  7.  § (2)  bekezdés
b)–g) pontjában foglaltak teljesítéséről.
 (2) A minisztérium a szervezet EURES-tagként vagy EURES-partnerként történő nyilvántartásba vételéről tizenöt napon
belül tájékoztatja az Európai Koordinációs Irodát. 8. Az EURES-tagok és EURES-partnerek nyilvántartása
9. § (1) A  minisztérium az  EURES-tagokról és az  EURES-partnerekről folyamatos sorszámmal ellátott, külön nyilvántartást
vezet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás tartalmazza
a) az EURES-tag vagy EURES-partner nevét, szervezeti formáját, székhelyét, telephelyét, adószámát,
cégjegyzékszámát vagy – ha a  működésének feltétele más bírósági vagy hatósági nyilvántartásba vétel –
nyilvántartásba vételi számát,
b) a képviseletre jogosult személyek nevét, címét, egyéb elérhetőségét,
c) az EURES-tag tekintetében a vagyoni biztosíték mértékét,
d) az EURES-tagként vagy EURES-partnerként a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 12.  cikk
(2) bekezdés a)–c) pontja alapján nyújtott EURES-szolgáltatások megkezdésének, megszűnésének időpontját,
e) az EURES-tagként vagy EURES-partnerként a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet 12.  cikk
(2) bekezdés a)–c) pontja alapján nyújtott EURES-szolgáltatások megnevezését.
 (3) A  minisztérium által vezetett nyilvántartás a  (2)  bekezdésben foglalt adatok tekintetében – a  természetes
személyazonosító, a  lakcím-azonosító és a  cégnyilvántartásban szereplő adatok kivételével – közhiteles hatósági
nyilvántartásnak minősül.
9. Az EURES-tag és EURES-partner EURES tevékenységének megszűnése
10. § (1) Az  EURES-tag vagy az  EURES-partner EURES tevékenysége megszűnik az  EURES-tag vagy az  EURES-partner
nyilvántartásból való törlésével.
(2) Az  EURES-tagot vagy az  EURES-partnert a  minisztérium törli a  nyilvántartásból, ha az  EURES-tag vagy
az EURES-partner
a) kéri a nyilvántartásból való törlését,
b) jogutód nélkül megszűnt,
c) megszegte a  2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az  e  rendelet által előírt
kötelezettségét.
 (3) A  minisztérium a  szervezet nyilvántartásból való törléséről a  törlést követő tizenöt napon belül tájékoztatja
az Európai Koordinációs Irodát. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
12. § (1) Ez a rendelet
a) a szervezetek EURES-taggá és -partnerré válásának engedélyezéséhez szükséges, a  nemzeti rendszerek
és eljárások leírására szolgáló formanyomtatványról szóló, 2017. július 11-i (EU) 2017/1255 bizottsági
végrehajtási határozatnak,
b) az EURES-hálózattal kapcsolatos nemzeti munkaprogramokra vonatkozó uniós szintű információcserére
szolgáló formanyomtatványokról és eljárásokról szóló, 2017. július 11-i (EU) 2017/1256 bizottsági végrehajtási
határozatnak, valamint
c) az EURES-portálon az  állásajánlatok, az  álláspályázatok és az  önéletrajzok megfeleltetését lehetővé tevő
egységes rendszerhez szükséges technikai standardokról és formátumokról szóló, 2017. július 11-i (EU)
2017/1257 bizottsági végrehajtási határozatnak
való megfelelést szolgálja.
 (2) Ez a rendelet a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról (EURES), a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz
való hozzáféréséről és a  munkaerőpiacok további integrációjáról, valamint a  492/2011/EU és az  1296/2013/EU
rendeletek módosításáról szóló, 2016. április 13-i (EU) 2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
13. § Az állami foglalkoztatási szerv, a  munkavédelmi és munkaügyi hatóság kijelöléséről, valamint e  szervek hatósági
és más feladatainak ellátásáról szóló 320/2014. (XII. 13.) Korm. rendelet 4.  § (1)  bekezdés l)  pontja a  következő
lc) alponttal egészül ki:
(A miniszter munkaerőpiaci feladatkörében
hatósági jogkört gyakorol, amelynek keretében)
„lc) dönt az  EURES-tagként, valamint EURES-partnerként történő nyilvántartásba vételről vagy a  nyilvántartásból
való törlésről,”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1712/2014. (XII. 5.) Korm. határozata az Idősek Tanácsáról.
1. A  Kormány az  idősek tiszteletének, megbecsülésének és biztonságának előmozdítása, valamint a  Nemzeti
Együttműködés Rendszerében az  idősödő emberek érdekeinek, javaslatainak a kormányzati döntések előkészítése
során történő megjelenítése érdekében – a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján – működteti az Idősek Tanácsát
(a továbbiakban: Tanács).
2. A Tanács véleményezi az idősek életkörülményeit közvetlenül érintő és az általa kiemelten kezelt más kormányzati
döntések és – az  önkormányzati rendeletek tervezetének kivételével – jogszabályok tervezetét, valamint
figyelemmel kíséri azok végrehajtását, javaslatot tehet kormányzati intézkedésekre, és közvetíti az idősödő emberek,
valamint a vallási közösségek és a civil szervezetek javaslatait.
3. A Tanács
a) elnöke a miniszterelnök, akit akadályoztatása esetén a Tanács alelnöke helyettesít,
b) alelnöke az Emberi Erőforrások Minisztériumának család- és ifjúságügyért felelős államtitkára,
c) tagjait – tizenkét főt – a  miniszterelnök kéri fel részben az  idősügy területén működő civil szervezetek
javaslata alapján, részben a  tudományos élet, a  demográfia, a  szociálpolitika, a  helyi önkormányzatok,
a vallási közösségek és a civil szervezetek szakemberei közül.
4. A  Tanács megbízatása megszűnik a  Kormány megbízatásának megszűnésével. A  Tanácsot a  megbízatásának
megszűnését követő hatvan napon belül újjá kell alakítani.
5. A  tag megbízatása megszűnik a  Tanács megbízatásának megszűnésével. A  tag a  megbízatásáról lemondhat.
A miniszterelnök a tag megbízatását a javaslattevő szervezet véleményének kikérését követően visszavonhatja. Ha
egy tag megbízatása megszűnik, hatvan napon belül új tagot kell felkérni.
6. A  tagok a  feladatuk ellátásáért díjazásban nem részesülnek, de jogosultak a  tevékenységük során felmerült,
számlával igazolt és indokolt szállás- és útiköltségük megtérítésére.
7. A Tanács ülésén állandó meghívottként tanácskozási joggal részt vesz
a) az Emberi Erőforrások Minisztériuma család- és ifjúságügyért felelős államtitkárának,
b) az Emberi Erőforrások Minisztériuma szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért felelős államtitkárának,
c) az Emberi Erőforrások Minisztériuma egészségügyért felelős államtitkárának,
d) az Emberi Erőforrások Minisztériuma sportért felelős államtitkárának,
e) az  Emberi Erőforrások Minisztériuma egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi kapcsolatokért felelős
államtitkárának,
f ) az Emberi Erőforrások Minisztériuma parlamenti államtitkárának,
g) a Miniszterelnökségnek,
h) a Nemzetgazdasági Minisztériumnak,
i) az Igazságügyi Minisztériumnak,
j) az Országos Egészségbiztosítási Pénztárnak,
k) az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságnak és
l) a Központi Statisztikai Hivatalnak
egy-egy képviselője.
8. A Tanács titkárát a Tanács alelnöke jelöli ki. A Tanács működésével és programjaival kapcsolatos költségek fedezetét
a központi költségvetés Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében kell biztosítani.
9. A Tanács az ügyrendjét és a munkatervét maga határozza meg.
 10. A  Kormány felhívja a  minisztereket, hogy az  idősek életkörülményeit közvetlenül érintő jogszabályok és más,
a Tanács által kiemelten kezelt kormányzati döntések előkészítése során tegyék lehetővé a Tanács véleményezési és
javaslattételi feladatainak ellátását.
11. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 12. Azok a személyek, akik az e határozat hatálybalépését megelőző napon az Idősügyi Tanács tagjai voltak, a határozat
hatálybalépésével a Tanács tagjaivá válnak. Az Idősügyi Tanács jogszabályban meghatározott hatásköreit az Idősek
Tanácsa gyakorolja.
13. Hatályát veszti az Idősügyi Tanácsról szóló 1275/2010. (XII. 8.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2009. XCIII. törvény a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 7. ülésszakán elfogadott, a foglalkozási betegségek kártalanításáról szóló 1925. 18. számú Egyezmény felmondásáról.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az 1928. évi XXX. törvény által kihirdetett, a Nemzetközi Munkaügyi
Szervezet Általános Konferenciája 7. ülésszakán elfogadott, a foglalkozási betegségek kártalanításáról szóló 1925. évi
18. számú Egyezmény (a továb biak ban: Egyezmény) felmondására.
2. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az Egyezmény felmondásának hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az 1925. évben Genfben tartott
Nemzetközi Munkaügyi Egyetemes Értekezlet által a foglalkozási betegségek kártalanítása tárgyában tervezet
alakjában elfogadott nemzetközi egyezmény becikkelyezéséről szóló 1928. évi XXX. törvény.
(3) Az Egyezmény felmondásának hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az egyes jogszabályok és jogszabályi
rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény mellékletének 54. pontja.
(4) Az Egyezmény felmondásának hatálybalépése napját, valamint a (2) bekezdésben meghatározott időpont naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter, annak ismertté válását köve tően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
A törvényt az Országgyűlés a 2009. szeptember 28-i ülésnapján fogadta el.
 A törvényt az Országgyűlés a 2009. szeptember 28-i ülésnapján fogadta el.
(5) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a foglalkoztatáspolitikáért, valamint az egészségügyért felelős
miniszter gondoskodik.
(6) E törvény az Egyezmény felmondásának hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
26/2010. (VI. 28.) KüM határozata a Norvég Királyság Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között 2005. június 10-én létrejött, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2004–2009 közötti végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 33/2010. (II. 23.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 33/2010. (II. 23.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2010. február 23-i, 24. számában kihirdetett, a Norvég Királyság
Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között 2005. június 10-én létrejött, a Norvég Finanszírozási
Mechanizmus 2004–2009 közötti végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás 4. cikke az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Magyar Köztársaság Kormánya diplomáciai úton értesíti a másik felet az ezen Módosítási Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső eljárás befejezéséről. Jelen Módosítási Megállapodás a fent említett értesítés
kézhezvételét követő napon lép hatályba.”
A jegyzék kézhezvételének dátuma: 2010. március 3.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2010. március 4.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 33/2010. (II. 23.) Korm. rendelet 6. § (4) bekezdésével megállapítom, hogy
a Norvég Királyság Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között 2005. június 10-én létrejött, a Norvég
Finanszírozási Mechanizmus 2004–2009 közötti végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás kihirdetéséről
 szóló 33/2010. (II. 23.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2010. március 4-én, azaz kettőezer-tíz, március negyedikén hatályba
léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1311/2014. (V. 14.) Korm. határozata a Pécs város külterületén fekvő, egyes ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészlet beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Pécs város külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás szerint
0216/14. helyrajzi számú földrészletet, valamint az ezen földrészletből az esetleges telekalakítási eljárások jogerős
befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
46/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére József Judit
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság Európa
Tanács melletti, Strasbourgban működő Állandó Képviseletének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. május 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
8/2006. (XI. 23.) ÖTM rendelete az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellege igazolásának eljárási rendjéről.
Az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005.
évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Szaktv.) 31. § (8) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
1. § (1) Az igazságügyi szakértői szakterületekről és az ahhoz kapcsolódó képesítési és egyéb szakmai feltételekről
szóló 9/2006. (II. 27.) IM rendelet (a továbbiakban: R.)
11. számú mellékletének 13. pontjában meghatározott ingatlan-értékbecslés szakterületen, valamint az R. 1. számú
melléklet 3. pontjában meghatározott ipari baleset-megelőzési igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához
szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellegének igazolására irányuló eljárás során e rendelet szabályait kell alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazásában kérelmező az a természetes személy, aki a Szaktv. 3. § (5) bekezdésében foglaltak
alapján az igazságügyi ingatlan-értékbecslő, valamint
az ipari baleset-megelőzési szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellegének igazolása iránt kérelmet (a továbbiakban: kérelem)
nyújt be.
2. § (1) A szakterületen szerzett szakmai gyakorlat szakirányú jellegének igazolása kérelemre történik.
(2) A kérelmet
a) az ingatlan-értékbecslés tekintetében az önkormány
zati és területfejlesztési miniszterhez (a továbbiakban: miniszter), b) az ipari baleset-megelőzés tekintetében az Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatósághoz
kell benyújtani.
3. § (1) A kérelem tartalmazza:
a) a kérelmező
aa) személyazonosító adatait (név, születési hely és
idő, anyja neve, lakcíme), ab) az R. szerinti felsőfokú végzettségét, szakképesítését igazoló oklevelének számát és keltét (szak, kar feltüntetésével),
ac) szakképesítésének megnevezését,
ad) tudományos fokozatát (amennyiben ilyennel ren
delkezik),
ae) jelenlegi foglalkozását, beosztását, munkakörét;
b) az engedélyezni kért igazságügyi szakértői szakterü
let(ek) megnevezését. (2) A kérelem tartalmazhatja a szakmai működés és a
szaktudás megítéléséhez szükséges egyéb adatokat (különösen: a szakmai publikációk témáját, megjelenésének
időpontját és helyét).
(3) A kérelemhez csatolni kell:
a) a képesítést igazoló okirat hiteles másolatát (honosí
tott okirat esetében a magyar nyelvű fordítás hiteles másolatát);
b) a szakmai önéletrajzot, mely tartalmazza a kérelmező szakmai tevékenységének részletes leírását, a kérelmező által betöltött munkakörök pontos naptári időtartam
szerinti meghatározásával;
c) a szakmai működésről az e rendelet 4. §-a szerinti
igazolásokat.
4. § (1) Az R.-ben előírt gyakorlati idő meglétének igazolására
a) munkaviszony, köztisztviselői, közalkalmazotti, hivatásos szolgálati jogviszony keretében végzett tevékenység esetén a munkáltató,
b) megbízási jogviszonyban végzett tevékenység esetén a megbízó,
c) gazdasági társaság tagjaként, illetőleg alkalmazottjaként végzett tevékenység esetén a gazdasági társaság,
d) igazságügyi szakértői intézményben vagy szervezet
keretében szakértőjelöltként dolgozó kérelmező esetén az
intézmény vagy szervezet vezetője
által kiállított igazolás kérelemhez csatolása szükséges.
(2) Az (1) bekezdésben említett igazolás tartalmazza:
a) a kérelmező személyazonosító adatait (név, születési
hely és idő, anyja neve);
b) a kérelmező által betöltött munkakör megnevezését;
c) a jogviszony fennállásának pontos naptári időtarta
mát (naptári év, hónap, nap szerinti megjelöléssel);
d) az (1) bekezdés d) pontja szerinti kérelmező esetén
az igazságügyi szakértői intézmény vagy szervezet nyilatkozatát arról, hogy a kérelmező legalább napi 6 órás időtartamban végzi tevékenységét.
(3) Egyéni vállalkozó kérelmező esetén hatósági bizonyítvány szükséges annak igazolására, hogy az egyéni vállalkozó tevékenységi köre mely időponttól terjed ki az igazolni kívánt szakirányú tevékenységre.
(4) Szakmai gyakorlat időtartamát közszolgálati, közalkalmazotti, hivatásos jogviszonyban vagy munkaviszonyban álló kérelmező esetén a munkáltató részletes leírása
igazolja, amely a foglalkoztatástól függően a kérelmező
jelenlegi, illetve korábbi munkáltatójától származhat. A
szakmai gyakorlat időtartamát más foglalkoztatás esetén
igazolható munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyról
szóló szerződéssel vagy egyéb, a munkavégzés igazolására alkalmas és a szakmai gyakorlati időtartamát alátámasztó dokumentummal kell igazolni.
5. § (1) Szakmai gyakorlati időn az R. által előírt szakiránynak megfelelő egyetemi (főiskolai) végzettség, valamint a
további szakképesítés megszerzése után, a kérelem benyújtását megelőzően fennálló, a megjelölt szakterületen
eltöltött gyakorlati időt kell érteni.
(2) Szakmai gyakorlati időként az e rendelet 4. § (1) bekezdés d) pontja szerinti szakértőjelölt esetében az alkalmazotti vagy más jogviszonyban, legalább napi 6 órás időtartamban végzett tevékenységet kell figyelembe venni.
(3) A szakmai gyakorlati időbe nem számítható be a
megszakítás nélkül hat hónapot meghaladó fizetés nélküli
és rendkívüli szabadság, a szülési szabadság, illetve a
gyermekgondozási díj és – a családok támogatásáról szóló
1998. évi LXXXIV. törvény 21. §-a szerinti keresőtevékenység kivételével – a gyermekgondozási segély folyósításának időtartama.
6. § (1) Az R. által előírt szakmai gyakorlati idő szakirányú
jellegének megléte esetén a kérelem benyújtásától számított tizenöt napon belül
a) az ingatlan-értékbecslés tekintetében a miniszter,
b) az ipari baleset-megelőzés tekintetében az Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság hatósági bizonyítványt
állít ki. (2) A hatósági bizonyítványt az e rendelet mellékletében
meghatározott módon és tartalommal kell kiállítani.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
11/2018. (V. 4.) ORFK utasítása a turisztikai idény rendőri feladatainak végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, különösen a bűncselekmények és a szabálysértések elkövetésének
a  turisztikai szempontból frekventált helyeken, valamint az  ország idegenforgalmi szempontból jelentős területein történő
megelőzése, felderítése, valamint a rendőri feladatok egységes, hatékony és szakszerű végrehajtása érdekében kiadom az alábbi
utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre (a továbbiakban: KR), a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra (a továbbiakban: RRI);
c) a megyei rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban: MRFK) és a  Budapesti Rendőr-főkapitányságra
[(a továbbiakban: BRFK), (a továbbiakban együtt: RFK)];
d) a rendőrkapitányságokra (a továbbiakban: RK) és a határrendészeti kirendeltségekre.
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában
a) fokozottan veszélyes útszakaszok: minden közútnak az idegenforgalom miatt nagy közúti forgalmat lebonyolító
szakaszai;
b) megerősítő erő: a  turisztikai idényben kizárólag közterületi szolgálat ellátására a  turisztikai szempontból
frekventált helyekre vezényelt állomány;
c) turisztikai idény: minden év június 1-jétől augusztus 31-ig terjedő időszak;
d) turisztikai szempontból frekventált helyek: az  RFK-k által felterjesztett végrehajtási tervekben szerepeltetett
települések, fővárosi városrészek. II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A turisztikai idényből eredő rendőri feladatok végrehajtása
3. Az RFK rendőrfőkapitánya (a továbbiakban: rendőrfőkapitány), valamint az  RRI igazgatója az  illetékességi területe
sajátosságainak és a költségvetési lehetőségeinek figyelembevételével a turisztikai idényben
a) fokozott tájékoztató tevékenységet fejt ki a  média nyújtotta lehetőségek széleskörű igénybevételével,
bűn-  és  baleset-megelőzési tanácsokat tartalmazó szóróanyagok terjesztésével, strandfelügyeletek
megszervezésével, valamint a közterületi rendőri jelenlét célirányos növelésével;
b) a külföldiekkel való kommunikáció biztosítása céljából lehetőség szerint – a  helyi adottságoknak
és  lehetőségeknek megfelelően – olyan panaszfelvevő állomásokat, információs centrumokat alakít ki, ahol
idegen nyelveket beszélő rendőrök és szezonálisan alkalmazott diáktolmácsok, valamint önkéntes fiatalok
tevékenykednek;
c) a turisztikai szempontból frekventált helyekre közlekedő személyszállító vonatok, valamint a  nemzetközi
személyszállító vonatok, a  vasúti és autóbusz-pályaudvarok közbiztonsági helyzetének javítása érdekében
biztosítja a fokozott rendőri jelenlétet.
4. A rendőrfőkapitányok a turisztikai szempontból frekventált helyeken jelentkező többletfeladatokat elsősorban a saját
erők és eszközök átcsoportosításával hajtják végre.
5. A rendőrfőkapitányok intézkednek az illetékességi területén szolgálatot ellátó megerősítő erő és a technikai eszközök
elosztásáról.
6. A megerősítés anyagi, technikai és pénzügyi feltételei tekintetében
a) a megerősítő erőt biztosító szerv viseli
aa) az állomány személyi juttatásaival és az  ahhoz kapcsolódó, munkáltatót terhelő járulékokkal
összefüggő költségeket és
ab) a munkába járással összefüggő kiadásokat;
b) a fogadó szerv viseli a megerősítő erőként rendelt állomány
ba) elhelyezésével kapcsolatos kiadásokat és
bb) a természetbeni étkeztetésének költségeit.
7. A rendőrfőkapitányok a  rendészeti szakgimnáziumok első évfolyamát sikeresen elvégző tanulóiból, valamint
a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) Rendészettudományi Karának hallgatóiból az NKE-vel kötött
megállapodás alapján a  gyakorlati képzés végrehajtására – szükség szerint – gyakorló őrsöket hozhatnak létre,
amelyek működtetése az oktatási követelmények megtartásával történik.
8. A rendőrfőkapitányok intézkednek a nagy vendégforgalmat lebonyolító kereskedelmi szálláshelyeken (a továbbiakban:
szálláshelyek) a kapcsolattartói rendszer működtetésére, amely érdekében az  illetékes RK-k bűnügyi állományából
kijelölnek egy-egy fő összekötőt, továbbá felveszik a kapcsolatot a szálláshelyek igazgatóival/vezetőivel az összekötő
bemutatása és a feladatok egyeztetése érdekében.
9. Az összekötő
a) folyamatos kapcsolatot tart a szálláshelyekkel, valamint
b) azon szálláshelyek helyszínein, ahová a hazai és külföldi turisták rendszeresen, csoportosan érkeznek, igény
esetén tájékoztatást, figyelemfelhívást tart. 4. Fokozott ellenőrzés 10. Az RFK-k – a fokozott ellenőrzés céljától függően – összehangolják
a) az illetékes megyei kormányhivatalok szakigazgatási szerveinek, így különösen
aa) a fogyasztóvédelmi felügyelőség,
ab) a munkaügyi felügyelőség,
ac) a munkavédelmi felügyelőség,
ad) a munkaügyi központ,
ae) az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság,
af ) a Népegészségügyi Szakigazgatási Szerv;
b) a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal;
c) a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság megyei igazgatóságai;
d) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal regionális igazgatóságai;
e) a területi polgárőr szövetség;
f ) az egyes rendészeti feladatokat ellátók munkáltatóinak, valamint
g) a polgármesteri hivatalok
vezetőivel a feladatok végrehajtását.
5. Végrehajtási terv 11. A rendőrfőkapitányok elkészíttetik és jóváhagyják a  végrehajtási terveket, amelyeket minden év május 15-ig
felterjesztenek a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettesnek.
12. A végrehajtási terv tartalmazza
a) az illetékességi terület turizmussal összefüggő általános feladatait;
b) az illetékességi terület fokozottan veszélyes útszakaszainak felsorolását, azok rendőri ellenőrzésének
módszerét;
c) az információs centrumok létesítésének helyeit és működésük szabályozását;
d) a folyamatos rendőri jelenlétet biztosító mozgóőri szolgálati helyek felsorolását;
e) a – lehetőség szerint – létrehozott 24 órás idegen nyelvű panaszfelvételi helyeket, azok telefonszámát,
a diáktolmácsok foglalkoztatási rendszerét;
f ) melléklet formájában a  turisztikai szempontból frekventált helyek felsorolását, a  végrehajtási tervek
elkészítésének időpontjáig a  Rendőrség tudomására jutott, az  ott megtartandó, jelentős tömeget vonzó
rendezvények pontos helyszínének, idejének és a rendezvényen bevezetendő rendőri ellenőrzés módszerének
kimutatását.
6. Balatoni Közbiztonsági Koordinációs Bizottság 13. A regionális feladatok végrehajtása, valamint a  turisztikai idényből eredő rendőri feladatokat értékelő értekezlet
megtartása érdekében a turisztikai idényben és az azt követő 15 napig működik a Balatoni Közbiztonsági Koordinációs
Bizottság (a továbbiakban: BKKB), amelynek illetékessége a  balatoni régióra, valamint a Velencei-tóra és régiójára
terjed ki.
14. A BKKB vezetője az  utasítás hatálybalépésének évében a  Somogy MRFK rendészeti rendőrfőkapitány-helyettese,
majd ezt követően évente váltja egymást a  Fejér, a  Veszprém, a  Zala és a  Somogy MRFK rendészeti
rendőrfőkapitány-helyettese.
15. A BKKB munkájában részt vesz
a) az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság (a továbbiakban: ORFK BFI), az ORFK Rendészeti Főigazgatóság (a továbbiakban:
ORFK RFI), valamint a KR által delegált 1-1 fő koordinátor;
b) a Fejér, a Veszprém, a  Zala, valamint a  Somogy MRFK által delegált 4-4 fő – 1 fő rendészeti, 1 fő bűnügyi,
1 fő bűnmegelőzési, 1 fő kommunikációs munkatárs – koordinátor.
16. A BKKB vezetője
a) felelős a BKKB illetékességi területén az MRFK-k és az RK-k turisztikai idénnyel kapcsolatos rendőri feladatai
szakszerű végrehajtásának összehangolásáért;
b) felkéri a  BKKB munkájában egyéb szervek képviseletében részt vevő személyeket (így különösen polgárőr
szervezetek, egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek munkáltatóinak képviselői);
c) felkéri a BKKB-vel együttműködő civil szervezetek képviselőit;
d) kidolgozza a BKKB programját, a koordináció rendjét, amelyet minden év május 15-ig jóváhagyásra felterjeszt
a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettesnek, azt a jóváhagyást követően a bizottsági tagokat delegáló
rendőrfőkapitányoknak is tájékoztatásul – legkésőbb minden év június 1-jéig – megküldi.
7. Tisza-tavi Régiós Közbiztonsági Koordinációs Bizottság 17. A regionális feladatok végrehajtása, valamint a  turisztikai idényből eredő rendőri feladatokat értékelő értekezlet
megtartása érdekében a turisztikai idényben és az azt követő 15 napig Tisza-tavi Régiós Közbiztonsági Koordinációs
Bizottság (a továbbiakban: TKKB) működik, amelynek illetékessége a Tisza-tó régiójára terjed ki.
18. A TKKB vezetője az utasítás hatálybalépésének évében a Borsod-Abaúj-Zemplén MRFK rendészeti rendőrfőkapitányhelyettese, majd ezt követően évente váltja egymást a Jász-Nagykun-Szolnok, a Heves és a Borsod-Abaúj-Zemplén
MRFK rendészeti rendőrfőkapitány-helyettese.
19. A TKKB munkájában részt vesz
a) az ORFK BFI, az ORFK RFI, valamint a KR által delegált 1-1 fő koordinátor;
b) a Borsod-Abaúj-Zemplén, a  Jász-Nagykun-Szolnok és a  Heves MRFK által delegált 4-4 fő – 1 fő rendészeti,
1 fő bűnügyi, 1 fő bűnmegelőzési, 1 fő kommunikációs munkatárs – koordinátor.
20. A TKKB vezetője
a) felelős a  TKKB illetékességi területén az  MRFK-k és az  RK-k turisztikai idénnyel kapcsolatos feladatainak
szakszerű összehangolásáért;
b) felkéri a  TKKB munkájában egyéb szervek képviseletében részt vevő személyeket (így különösen polgárőr
szervezetek, egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek munkáltatóinak képviselői);
c) felkéri a TKKB-vel együttműködő civil szervezetek képviselőit;
d) kidolgozza a TKKB programját, a koordináció rendjét, amelyet minden év május 15-ig jóváhagyásra felterjeszt
a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettesnek, azt a jóváhagyást követően a bizottsági tagokat delegáló
rendőrfőkapitányoknak is tájékoztatásul – legkésőbb minden év június 1-jéig – megküldi.
8. Különös feladatok 21. A rendőrfőkapitányok
a) elemzik az illetékességi területük közlekedésbiztonsági helyzetét, amely alapján hétvégeken és a munkaszüneti
napokon a fokozottan veszélyes útszakaszokon biztosítják a forgalom segítéséhez és a közlekedési szabályokat
megszegők hatékony kiszűréséhez szükséges rendőri erőket;
b) biztosítják az illetékességi területükhöz tartozó fokozottan veszélyes útszakaszokon – az autópálya alosztályok
illetékességi területéhez igazodóan – a  hétvégét megelőző utolsó munkanapon délután és az  azt követő
napon délelőtt a  jobb pályatesten haladó forgalom, továbbá a  hét utolsó munkaszüneti napján délután
a  bal  pályatesten haladó forgalom folyamatos áramlásának fenntartásához, a  rendkívüli események gyors
felszámolásához, a közlekedési szabályokat megszegők hatékony kiszűréséhez szükséges rendőri jelenlétet;
c) intézkednek – az együttműködő szervek, szervezetek elérhetőségét és a kapcsolattartás rendjét is tartalmazó –
 veszélyelhárítási feladattervek elkészítésére, alkalmazhatóságának megteremtésére, szükség szerint új tervek
elkészítésére vagy a rendelkezésre álló tervek aktualizálására;
d) a határforgalom-ellenőrzés során kialakuló várakozások megelőzése és kezelése érdekében intézkednek
az átlépő utasforgalom intenzitásához igazodó szolgálattervezésre és szolgálatszervezésre;
e) a Vízimentők Magyarországi Szakszolgálata és Önkéntes Tűzoltó Egyesülettel együttműködve intézkednek
a  folyók, állandó és időszakos vízfolyások, mesterséges és szabad tavak, továbbá vízi létesítmények
(a továbbiakban: szabad vizek) területének felmérésére;
f ) intézkednek a szabad vizek környezetében a fürdési tilalmat jelző táblák meglétének ellenőrzésére, az esetleges
hiány pótlása érdekében – a  természetes fürdővizek minőségi követelményeiről, valamint a  természetes
fürdőhelyek kijelöléséről és üzemeltetéséről szóló 78/2008. (IV. 3.) Korm. rendeletben meghatározott illetékes
települési önkormányzat jegyzője felé – megteszik a szükséges intézkedést;
g) a nyári gyermek- és ifjúsági táborok környékén visszatérő rendőri ellenőrzést biztosítanak;
h) a parkokban, ligetekben, fás, bokros közterületeken – szükség esetén szolgálati állatok igénybevételével –
gondoskodnak a visszatérő rendőri ellenőrzés biztosításáról;
i) anyagi lehetőségek függvényében nyári baleset-megelőzési táborokat szerveznek, részt vesznek egyéb nyári
táborokban, baleset-megelőzési témájú előadások, tájékoztatók megtartásával;
j) megteszik a  szükséges intézkedéseket az  illegális migráció és az  ahhoz kapcsolódó más jogellenes
cselekmények elleni hatósági fellépés hatékonyságának növelése érdekében. 22. A fenti feladatok végrehajtásához lehetőség szerint elsősorban – a 21. pont a)–d) alpontjában foglaltak kivételével –
 körzeti megbízottakat kell kijelölni, valamint kérni az együttműködő szervek – így különösen a polgárőr szervezetek,
az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek munkáltatóinak, a civil önkéntesek – támogatását.
23. Budapest rendőrfőkapitánya gondoskodik
a) a BKKB-vel és a TKKB-vel történő információcsere megszervezéséről;
b) 10 és 22 óra között folyamatos és fokozott, 22 és 10 óra között visszatérő rendőri jelenlét biztosításáról a Budai
Vár, a Gellért-hegy és annak környéke, a Margitsziget, a Szent István körút, a Bajcsy-Zsilinszky út, a Károly körút,
a Múzeum körút és a Vámház körút (Kiskörút) által határolt belső városrész, a Hősök tere, a Városliget, valamint
a vasúti fejpályaudvarok és a nemzetközi utasforgalmat is lebonyolító buszpályaudvarok területén;
c) a BRFK, a KR és a Pest MRFK közötti együttműködés folyamatos koordinációját biztosító operatív munkacsoport
működtetéséről, amelynek vezetője a BRFK rendészeti rendőrfőkapitány-helyettese;
d) a fővárosból kivezető utakon – kiemelt figyelmet fordítva az  autópályákra – a  hétvégét megelőző utolsó
munkanapon délután és az azt követő napon délelőtt a Budapestről kifelé haladó forgalom, valamint a hét
vagy a hosszú hétvége utolsó munkaszüneti napján délután a Budapest irányába haladó forgalom folyamatos
áramlásának, szükség esetén a forgalomirányításba beavatkozással történő biztosításáról;
e) a közlekedési helyzetre figyelemmel, a  forgalomirányítással kapcsolatos intézkedések megtételéről
(pl. a forgalomsegítést igénylő helyek kijelöléséről, jelzőlámpák ideiglenes kikapcsolásáról).
24. A Pest MRFK rendőrfőkapitánya gondoskodik
a) a Dunakanyar, Szentendre, valamint az  illetékességi területéhez tartozó turisztikai szempontból frekventált
helyek turizmussal összefüggő rendőri feladatainak végrehajtásáról;
b) a 23. pont c) alpontjában meghatározott operatív munkacsoportba egy fő összekötő delegálásáról.
25. A műveleti országos rendőrfőkapitány-helyettes a turisztikai idényben intézkedik
a) a Balatonkiliti repülőtérre egy helikopter kezelőszemélyzettel együtt történő vezénylésére, valamint
igénybevételének engedélyezésére;
b) a 23. pont c) alpontjában meghatározott operatív munkacsoportba egy fő összekötő tiszt delegálására;
c) a KR Különleges Szolgálatok Igazgatósága Légirendészeti Szolgálat szolgálati helikoptereinek a  hétvégét
megelőző utolsó munkanapon délután – elsősorban a forgalom áramlásának elősegítése és az előre tervezhető
feladatok végrehajtásában való segítségnyújtás érdekében, valamint rendkívüli események bekövetkezése
esetére – a fővárosból kivezető, valamint a hét vagy a hosszú hétvége utolsó munkaszüneti napján délután
a  fővárosba vezető utak felett 2-2 óra időtartamban – a  BKKB vezetője felkérésére – történő szolgálat
teljesítésére.
26. Az RFK-k rendészeti rendőrfőkapitány-helyettesei – az  országos rendőrfőkapitány utasítása alapján – intézkednek
a  közbiztonsági helyzetnek megfelelően a  KR állományának és technikai eszközeinek biztosítására a  turisztikai
szempontból frekventált helyen működő RK-k megerősítése érdekében.
27. Az ORFK Kommunikációs Szolgálat vezetője
a) a turisztikai idény kezdetén és annak zárását követően nemzetközi sajtótájékoztatót szervez;
b) a rendőri tevékenységek népszerűsítése érdekében a  turizmussal összefüggő fontosabb, közérdeklődésre
számot tartó ügyekben sajtótájékoztatót szervez, továbbá a  médián keresztül az  idegenforgalommal
kapcsolatos aktuális kérdésekről folyamatos tájékoztatást ad;
c) intézkedik a Rendőrség honlapján a BKKB és a TKKB tevékenységével kapcsolatban megjelent hírek folyamatos
szakmai felülvizsgálatára.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 28. Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
29. Ugyanazon autópálya, autóút teljes szakaszán, azonos pályaoldalon és azonos időszakban történő rendőri jelenlét
biztosítása érdekében szükséges szolgálatszervezési feladatok koordinálására, valamint a gyorsforgalmi utak speciális
körülményeire tekintettel a  végrehajtás módjára a  rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes feladattervben
intézkedik.
30. A rendészeti, a bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes, valamint az ORFK Ellenőrzési Szolgálat szolgálatvezetője
intézkedik a turisztikai idény rendőri feladatai végrehajtásának rendszeres ellenőrzéséről, szakmai segítséget nyújt
a szakszerű rendőri tevékenység folytatásához.
31. A turisztikai szempontból frekventált helyek bűnügyi, közbiztonsági helyzetéről, az  állománya által végrehajtott
rendőri feladatokról és azok tapasztalatairól az  RFK-k rendészeti rendőrfőkapitány-helyettesei megyei összesített,
továbbá az  illetékességi területükön az  állománya által végrehajtott rendőri feladatokról és azok tapasztalatairól
a  KR  Rendészeti Igazgatóság (a továbbiakban: KR RI) igazgatója, az  RRI rendészeti igazgatóhelyettese, a  BKKB
és  a  TKKB  vezetője – havonta – értékelő jelentést, valamint az  utasítás melléklete szerint a  határrendészeti,
igazgatásrendészeti, idegenrendészeti, közrendvédelmi és közlekedésrendészeti egységes rendészeti statisztikai
rendszer (a továbbiakban: HIIKK) statisztikai adatai alapján és a  Netzsaru „Netzsaru Főmenü/Statisztikák/
Bűncselekményi statisztikák/Bűncselekmény statisztika településenként/Bűnügyi kimutatások, jelentések/Turisztikai
idény bűnügyi jelentések, országos” elnevezésű felület alkalmazásával összesített statisztikai kimutatást
(a továbbiakban: statisztikai kimutatás) készítenek. A jelentést és a statisztikai kimutatást a HIIKK adatainak az ORFK
RFI Rendészeti Elemző-Értékelő Osztály (a továbbiakban: REO) által történő hitelesítését követő második munkanapig
a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes részére felterjesztik.
32. A turisztikai idényről a KR RI igazgatója, az RFK-k rendészeti rendőrfőkapitány-helyettesei, a BKKB vezetője, a TKKB
vezetője és a  RRI rendészeti igazgatóhelyettese összefoglaló jelentést készítenek, amelyet minden év október
második  munkanapjáig felterjesztenek a  rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes részére. Az  ORFK RFI
Közrendvédelmi Főosztályának (a továbbiakban: KVFO) vezetője a beérkezett jelentések alapján összefoglaló jelentést
készít a  turisztikai idény rendőri tapasztalatairól, amelyet szolgálati úton minden év október 15-éig felterjeszt
az országos rendőrfőkapitány részére.
33. A 31. és 32.  pont szerinti statisztikai kimutatás (adatrögzítés) végrehajtásáért – a  KVFO szakirányítása mellett –
felelős
a) a KR RI Szolgálatszervező és Csapatszolgálati Osztály vezetője vagy az általa kijelölt személy;
b) az MRFK közrendvédelmi osztályvezetője vagy az általa kijelölt személy;
c) a BRFK Rendészeti Szervek Rendészeti Koordinációs Osztályának vezetője vagy az általa kijelölt személy;
d) az RRI Elemző-Értékelő Osztály vezetője vagy az általa kijelölt személy
(a továbbiakban együtt: adatrögzítést végző személyek).
34. Az adatrögzítési jogosultság biztosítása érdekében a  KR RI igazgatója, az  RFK-k rendészeti rendőrfőkapitányhelyettesei és az  RRI rendészeti igazgatóhelyettese intézkednek az  adatrögzítést végző személyek nevének
a  REO  vezetője részére elektronikus úton történő megküldésére és gondoskodnak arról, hogy a  személyükben
bekövetkezett változás esetén a jogosultságok visszavonásra kerüljenek.
35. Az adatrögzítést végző személyek a statisztikai kimutatás adatait feltöltik az MS (Microsoft) SharePoint webböngészővel
elérhető adatok tárolására szolgáló platformra (a továbbiakban: SharePoint rendszer) az utasítás 31–32. pontjában
meghatározott határidőig.
36. A REO üzemelteti és karbantartja a SharePoint rendszer adatbekérő felületét.
37. Amennyiben nem keletkezett adatszolgáltatási kötelezettség alá eső adat, az  adatrögzítést végző személyek
a SharePoint rendszerben a „nulla”/„0” megjelölést akkor is kötelesek rögzíteni.
38. Hatályát veszti a turisztikai idény rendőri feladatainak végrehajtásáról szóló 46/2013. (XI. 15.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
365/B/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
Az Alkotmánybíróság a helyi adókról szóló 1990. évi
C. törvény 52. § 35. pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
visszautasítja.
I. Az indítványozó azt sérelmezi, hogy a helyi adókról
szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Hatv.) 52. § –
értelmező rendelkezések – 35. pontjában a közszolgáltató
szervezetek között nincsen felsorolva valamennyi közszolgáltató, így például a folyékony hulladék szállítását
végző szervezetek. Emiatt – érvel az indítványozó – a felsorolásban nem szereplők nem részesülhetnek a Hatv. által
biztosított adómentességben. [Adómentes a Hatv. 3. §
(2) bekezdése szerint a közszolgáltató szervezet, ha a megelőző adóévben folytatott vállalkozási tevékenységéből
származó jövedelme (nyeresége) után adófizetési kötelezettsége nem keletkezett.] A hátrányos megkülönböztetés
tilalmának [Alkotmány 70/A. § (1) bekezdés] sérelmét az
indítványozó abban látja, hogy a jogszabály a közszolgál
tatóknak csak egy bizonyos körét részesíti adómentességben, ami alkotmányellenes különbségtételt jelent a többi, a
felsorolásban nem szereplő közszolgáltatóval szemben.
A támadott rendelkezést amiatt találja a tulajdonhoz való
jogba ütközőnek [Alkotmány 13. § (1) bekezdés], mert álláspontja szerint a csatornakapcsolattal nem rendelkező
ingatlanok tulajdonosai – a szolgáltató adófizetési kötelezettsége miatt – drágábban tudják igénybe venni a hulladékszállítási közszolgáltatást, mint a csatornakapcsolattal
rendelkező ingatlanok tulajdonosai, hiszen a csatornaszolgáltatók adómentességet élveznek. Ugyanezen okból tartja a támadott rendelkezést az indítványozó a gazdasági
verseny szabadságát [Alkotmány 9. § (2) bekezdés] sértőnek. Emellett az Alkotmány közteherviselésről rendelkező
70/I. §-át is megjelölte az indítványozó, azonban erre vonatkozóan indokolást nem terjesztett elő. Mindezek miatt
az indítványozó a támadott rendelkezés alábbiak szerinti
kiegészítését, „módosítását” kérte: minősüljenek közszolgáltatást nyújtó szervezetnek összefoglalóan azok a „közszolgáltatást nyújtó szervezetek, amelyek nettó árbevétele
legalább 75%-ban közvetlenül a fogyasztók számára történő szolgáltatás nyújtásából származik”.
II. Az indítvány érdemi elbírálásra alkalmatlan.
Az ügyvéd által képviselt indítványozó utólagos norma
kontroll iránti kérelmet terjesztett elő, azonban – a támadott rendelkezések, valamint az Alkotmány vonatkozó
szabályainak megjelölése mellett – nem a norma alkotmányellenességének megállapítását és annak megsemmisítését kérte, hanem a jogszabály „módosítására” tett indítványt. Azt kérte az Alkotmánybíróságtól, hogy „törölje a
közszolgáltatók közötti különbségtételt” oly módon, hogy
a jogszabály szövegét módosítsa. Ezzel párhuzamosan
konkrét szövegjavaslatot is előterjesztett. Emellett az indokolásban utalt arra, hogy valójában nem is magát a jogszabályt, hanem az azt „értelmező rendelkezések túl szűk
értelmezését” tartja alkotmányellenesnek.
Az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) határozza meg. Az Abtv. 1. § b) pontja értelmében
hatáskörébe tartozik a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálata. Az utólagos normakontroll indítványra vonatkozó részletes szabályokat az Abtv. 37–43. §-ai tartalmazzák. Az Abtv. 37. § szerint az alkotmányellenesség
utólagos megállapítását kezdeményező indítványban javasolni kell a jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi
eszközének teljes vagy részbeni megsemmisítését. Az indítványozó azonban erre vonatkozó indítványt nem terjesztett elő, hanem éppen ezzel ellentétesen az Alkotmánybíróságot jogalkotó tevékenység végzésére hívta fel, mely
nem tartozik a hatáskörébe.
Mivel az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat (ABK
2009. január, 3.) 29. § b) pontja alapján az Alkotmánybíróság visszautasítja az indítványt, ha megállapítható, hogy
az eljárásra az nincs hatásköre, azért az Alkotmánybíróság
a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
Budapest, 2010. április 27. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1132/2011. (V. 2.) Korm. határozata az 1198/2010. (IX. 17.) Korm. határozatban előírt, az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokkal kapcsolatos feladatok teljesítéséről.
A Kormány
a) tudomásul veszi a nemzeti erőforrás miniszter Jelentését az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokkal
kapcsolatos feladatok teljesítéséről;
b) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Jelentésben részletezett indokok és a költségvetési lehetőségek
figyelembevételével készítse elő az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról (a továbbiakban: OTKA)
szóló 1997. évi CXXXVI. törvény módosítását és azt terjessze a Kormány elé;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30.
c) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2012. évi központi költségvetés tervezése során vegye figyelembe
a Jelentés OTKA költségvetési támogatásának bővítését tartalmazó ajánlásait és az Európai Unió Bizottsága felé
vállalt kötelezettségeket. A Kormány egyetért azzal, hogy 2012-től a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap
terhére az OTKA céljaira forrás nem biztosítható.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a 2012. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
56/2013. (VI. 12.) OGY határozata Tasó László országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Tasó László országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Debreceni Járásbíróság 75. B. 1997/2012/7.
számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1549/2016. (X. 13.) Korm. határozata a Millenáris Parkban szükségessé vált felújítási munkálatok finanszírozásáról, illetve a Nemzeti Táncszínház új játszóhelyének megvalósításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  „Car of the Future” nemzetközi konferencia és
kiállítás, valamint a  Budapesti Víz Világtalálkozó méltó megrendezése érdekében a  Millenáris Nonprofit Kft.
számára a  Millenáris Parkban szükséges sürgős felújítási munkálatok finanszírozására 76,0 millió forint forrás
rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 57. Kulturális
fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatok ellátásának támogatása gazdasági társaságok részére jogcímcsoport
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – annak érdekében, hogy a  Nemzeti Táncszínház megfelelő
színpadtechnikával, illetve fény- és hangtechnikai eszközökkel rendelkezzen – gondoskodjon a Nemzeti Táncszínház
színpadtechnikai, illetve fény- és hangtechnikai eszközeinek, berendezéseinek megvásárlásához kapcsolódóan
felmerülő kiadások fedezetéhez szükséges 608,0 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról a Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 54. Nemzeti Táncszínház új játszóhelye kialakításának
támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2011. (X. 5.) OGY határozata Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát az Esztergomi Városi Bíróság
3. B. 298/2011/5. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
86/2015. (V. 13.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Gulyás Mihály Balázs (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Egyetért-e Ön azzal, hogy az  intézményi várólistára való felkerüléstől számított legfeljebb hat hónapon belül
hozzájuthasson a beteg a nem azonnali ellátást igénylő egészségügyi ellátáshoz?”
kérdést hitelesíti. A határozat ellen annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő 15 napon belül az  ügyben
érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy
elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti
Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547, e-mail: nvb@nvi.hu).
A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2015. május 22-én 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A népszavazási kezdeményezés szervezője 2015. április 9-én, 25 támogató választópolgár adatait és aláírását
tartalmazó aláírásgyűjtő ívet nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz a  népszavazás kezdeményezéséről,
az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény
(a  továbbiakban: Nsztv.) 3.  § (1)  bekezdése szerinti hitelesítés céljából. A  benyújtott támogató aláírások közül
23 felelt meg az Nsztv. 4. § (1) bekezdésében foglaltaknak.
A Szervező az  Nsztv. 4.  § (2)  bekezdésében rögzített előzetes feltétel meglétének igazolására az  aláírásgyűjtő
ívek mellé csatolta a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság)
NAIH-83895/2015. számú, 2015. április 7-én kelt határozatát, melyben a  Hatóság Gulyás Mihály Balázst
az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 68.  §
(6) bekezdésében foglaltak szerint, mint adatkezelőt nyilvántartásba vette.
A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  §-ában rögzített hatáskörében eljárva a  kérdés benyújtásától
számított 5 napon belül elvégezte a kezdeményezés előzetes formai és tartalmi vizsgálatát, és mivel az a jogszabályi
követelményeknek megfelelt, azt a Nemzeti Választási Bizottság elé terjesztette.
II. Az Nsztv. 11. §-a szerint a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint
az  e  törvényben a  kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. A  Szervező által benyújtott kérdés
csak abban az esetben hitelesíthető, ha az aláírásgyűjtő ív is megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív is
megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
Mindezekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésére irányuló kérdést hitelesíti.
III. A határozat az Nsztv. 3. §-án és 11. §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az Nsztv. 29. §-ának (1) bekezdésén és
a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 223–225.  §-án, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2015. május 7. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
528/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos nemzeti jelentéstételről.
A Kormány
az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi
LX. törvény 14. § (5) bekezdés f )–i) pontjában,
a 15.  § tekintetében az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről
szóló 2007. évi LX. törvény 14. § (5) bekezdés b)–e) pontjában,
a 16.  § tekintetében az  üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény 39. § (1) bekezdés a)–e), g)–j) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed:
a) az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről
szóló 2007. évi LX. törvény (a továbbiakban: Éhvt.) 4. §-ában meghatározott Nemzeti Nyilvántartási Rendszer
(a továbbiakban: Rendszer) működtetéséhez szükséges adatokkal rendelkező állami szervekre, és
b) az  évi 100 tonna széndioxid-egyenértéket vagy azt meghaladó mennyiségű üvegházhatású gázt kibocsátó
szervezetekre.
2. A Rendszer működtetése 2. § (1) A  Rendszert a  környezetvédelemért felelős miniszter az  energiapolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) és az erdőgazdálkodásért felelős miniszter közreműködésével az Országos Környezetvédelmi Információs
Rendszer részeként működteti.
(2) A  Keretegyezmény 4. Cikkelye és 12. Cikkely 1. bekezdés a) és c)  pontja szerinti, valamint a  Jegyzőkönyv 7.  cikk
(1)  bekezdésében, továbbá a  nemzetközi kötelezettségvállalásokban meghatározott Nemzeti Kibocsátási Leltár és
a  kapcsolódó leltárjelentés elkészítéséhez az  Országos Meteorológiai Szolgálat (a továbbiakban: Szolgálat) készít
javaslatot a miniszter, a környezetvédelemért felelős miniszter és az erdőgazdálkodásért felelős miniszter részére.
(3) A (2) bekezdés szerinti javaslatnak
a) az  erdészeti ágazatra vonatkozó részének tartalmára, ideértve a  Jegyzőkönyv 3.  cikk (3) és (4)  bekezdése,
valamint 6.  cikke szerinti jelentési kötelezettséget, az  Erdészeti Tudományos Intézet közreműködésével
a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal javaslatot tesz a Szolgálat részére,
b) a  forgalmi jegyzékre vonatkozó részének tartalmára az  üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi
rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi
CCXVII. törvény (a továbbiakban: 2012. évi CCXVII. törvény) szerinti forgalmi jegyzék kezelője tesz javaslatot
a Szolgálat részére.
(4) A  Nemzeti Kibocsátási Leltárt és a  kapcsolódó leltárjelentést a  környezetvédelemért felelős miniszter,
az  erdőgazdálkodásért felelős miniszter és a  miniszter jóváhagyásával a  Szolgálat nyújtja be minden év április
15. napjáig a Keretegyezmény Titkárságának.
(5) A  miniszter és a  környezetvédelemért felelős miniszter gondoskodik 2015-től kezdődően a  (2)  bekezdés szerinti
jelentés földhasználati, földhasználat-változtatási ágazata nem erdészeti részének összeállításáról.
3. § (1) Az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikk (1) és (3) bekezdése szerinti jelentést a Szolgálat által
elkészített javaslat alapján a miniszter nyújtja be az Európai Bizottság részére.
(2) Az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikk (1) bekezdés g), h), k) és o) pontja szerinti forgalmi
jegyzék és annak műveleteire vonatkozó információkat a 2012. évi CCXVII. törvény szerinti forgalmi jegyzék kezelője
küldi meg a Szolgálat részére minden év január 5-ig. A Jegyzőkönyv 6., 12. és 17. cikke szerinti együttes végrehajtás,
tiszta fejlesztési mechanizmus és nemzetközi kibocsátáskereskedelem alkalmazására vonatkozó információkat
a  miniszter az  adatszolgáltatás során feltünteti a  jelentésben. Az  üvegházhatású gázok kibocsátásának a  2020-ig
terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló
tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 3.  cikk
(4) és  (5)  bekezdésében foglalt, a  kibocsátási jogosultságok átruházására vonatkozó szándékáról a  miniszter
tájékoztatja az Európai Bizottságot a 2015. évben.
(3) Az  525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8.  cikke szerinti, a  tárgyévet megelőző évre vonatkozó
hozzávetőleges kibocsátási adatokat tartalmazó leltárjelentést a Szolgálat által elkészített és legkésőbb minden év
július 25-ig megküldött javaslata alapján a miniszter nyújtja be minden év július 31-ig az Európai Bizottság részére.
A megközelítőleges kibocsátási adatokat tartalmazó leltárjelentést először 2014-ben kell teljesíteni.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti jelentés erdészeti ágazatra vonatkozó részének a  tartalmára az  Erdészeti Tudományos
Intézet közreműködésével a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal javaslatot tesz a  Szolgálat részére.
A miniszter és a környezetvédelemért felelős miniszter gondoskodik 2015-től kezdődően a  jelentés földhasználati,
földhasználat-változtatási ágazata nem erdészeti részének összeállításáról.
4. § (1) Az  525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 22.  cikke szerinti, a  kötelezettségek teljesítésére
megállapított kiegészítő időszak leteltével készítendő jelentést a 2012. évi CCXVII. törvény szerinti forgalmi jegyzék
kezelője által tett javaslat alapján a miniszter nyújtja be a Keretegyezmény Titkárságának.
(2) A Szolgálat, az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség (a továbbiakban: Főfelügyelőség),
a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, az  Erdészeti Tudományos Intézet és a  miniszter gondoskodik
az  525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. és 23.  cikke szerint a  Keretegyezmény Titkársága,
illetve az  Európai Bizottság által végzett felülvizsgálati folyamat eredményeként szükségessé vált módosítások
és változtatások elvégzéséről. A  Szolgálat koordinálja a  hazai állami szervek felülvizsgálati folyamatban történő
részvételét.
3. A jelentések készítéséhez szükséges információk 5. § A Rendszer működtetéséhez és a nemzeti jelentések, valamint a nemzeti szintű előrejelzés elkészítéséhez szükséges
információk gyűjtésére a  miniszter, a  környezetvédelemért felelős miniszter, a  földügyért felelős miniszter,
az erdőgazdálkodásért felelős miniszter, a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal és a Szolgálat jogosult.
6. § (1) A Szolgálat részére
a) az 1. § a) pontjában meghatározott állami szervek az 1. mellékletben,
b) az 1. § b) pontjában meghatározott létesítmények a 2. mellékletben
felsorolt információkat küldik meg.
(2) Ha az 1. § b) pontjában meghatározott létesítmények által szolgáltatandó adatok más jogszabályi előírások alapján
a hatóság rendelkezésére állnak, azokat nem kell ismételten benyújtani.
(3) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás ingyenesen történik.
 (4) Az  (1) bekezdés szerinti előzetes információkat a tárgyévet követő év június 15. napjáig, a végleges információkat
a tárgyévet követő év szeptember 1. napjáig kell megküldeni, ha az 1. melléklet másképp nem rendelkezik.
 (5) A Szolgálat a leltárjelentés megfelelő elkészítése céljából elektronikus hozzáféréssel rendelkezik
a) a 2012. évi CCXVII. törvény hatálya alá tartozó létesítmények tevékenységéből származó üvegházhatású gáz
kibocsátásoknak a Főfelügyelőség rendelkezésére álló adatbázisához,
b) az  ózonréteget lebontó anyagokkal és egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokkal kapcsolatos
tevékenységekről szóló kormányrendelet szerinti testület rendelkezésére álló, a fluortartalmú üvegházhatású
gázokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott fluortartalmú üvegházhatású gázok
adatbázisához,
c) az  Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a  91/689/EGK és
a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2006. január 18-i 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet szerinti PRTR adatbázishoz,
d) a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal rendelkezésére álló, az  energiastatisztikáról szóló,
2008. október 22-i 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti adatbázishoz,
e) a  Magyar Tudományos Akadémia Talajtani és Agrokémiai Kutatóintézete talajinformációs rendszerének
adataihoz,
f ) a  környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 49.  §-a szerinti Országos
Környezetvédelmi Információs Rendszer (OKIR) általános lekérdező és térinformatikai rendszeréhez (KAR-tér).
7. § (1) A  6.  § (1)  bekezdésében meghatározott rendszeres adatszolgáltatáson túlmenően a  Szolgálat és a  Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal jogosult az  adatok kiegészítésének, pontosításának és a  felülvizsgálat során
szükségessé vált kijavítások elvégzésének érdekében adatot kérni az  1.  § a) és b)  pontjában meghatározott
adatszolgáltatótól.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás teljesítésének határidejét a  Szolgálat, illetve a  Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatal határozza meg, az azonban legalább 30 nap.
8. § (1) A  6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott adatszolgáltatás az  adatállomány postai úton, telefaxon,
elektronikus adathordozón vagy elektronikus levélben való megküldésével teljesíthető.
(2) Az  állami szervek között az  adatszolgáltatás kizárólag elektronikus úton történik, kivéve, ha az  adatok csak
papír alapon állnak rendelkezésre. Az  adatokat elektronikus továbbítás esetén további feldolgozásra alkalmas,
szerkeszthető formátumban kell átadni.
(3) Az  adatszolgáltatók kötelesek térképi alapú adatbázisok esetében az  adatszolgáltatónál rendelkezésre álló
legnagyobb megbízhatóságú digitális állományt hozzáférhetővé tenni.
4. Bírság 9. § Az Éhvt. 4. § (4) bekezdésében meghatározott bírság mértéke ötvenezertől ötszázezer forintig terjedhet.
5. A Nemzeti Kibocsátási Leltárról szóló jelentés nyilvánossága
10. § (1) A  Nemzeti Kibocsátási Leltárt és az  arról készült jelentést a  jelentéstételi kötelezettség teljesítését követően
a környezetvédelemért felelős miniszter és a miniszter az általa vezetett minisztérium honlapján közzéteszi.
(2) A Nemzeti Kibocsátási Leltár adatai a Központi Statisztikai Hivatal részére statisztikai célra átadhatók.
6. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 9. § és a 14. § (2) bekezdése 2014. május 1-jén lép hatályba.
12. § (1) A 2012. évre vonatkozó jelentéstételi kötelezettséget, a Nemzeti Kibocsátási Leltárt és a kapcsolódó leltárjelentést,
valamint az  előzetes és végleges éves leltárjelentést az  üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos
adatszolgáltatásról szóló 345/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján szükséges teljesíteni.
(2) A 3. § (1) és (2) bekezdése szerinti kötelezettségnek először 2015-ben kell eleget tenni.
13. § Ez a rendelet
a) az  üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint
az  éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló
rendszerről, valamint a  280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i
525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5., 7. és 8. cikkének,
b) a  2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a  280/2004/EK és a  406/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá
a  920/2010/EU és az  1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i
389/2013/EU bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 14. § (1) Hatályát veszti az  üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos adatszolgáltatásról szóló 345/2009. (XII. 30.)
Korm. rendelet 2. §-a, 5. §-a, 7. §-a, 8. §-a és 10. §-a.
(2) Hatályát veszti az  üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos adatszolgáltatásról szóló 345/2009. (XII. 30.)
Korm. rendelet.
15. § (1) Az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény végrehajtásának egyes szabályairól szóló 323/2007. (XII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Éhvt. Vhr.) 36. § (5) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ez a rendelet)
„b) a  2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a  280/2004/EK és a  406/2009/EK
európai  parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról,
továbbá  a  920/2010/EU és az  1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i
389/2013/EU bizottsági rendelet”
(végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.)
(2) Az Éhvt. Vhr.
a) 2. § 17. pontjában az „az 1193/2011/EU bizottsági rendelet” szövegrész helyébe az „a 389/2013/EU bizottsági
rendelet” szöveg,
b) 7/A.  §-ában az  „az 1193/2011/EU bizottsági rendelet II., III., V. és VI.  mellékletében” szövegrész helyébe
az „a 389/2013/EU bizottsági rendelet III., IV., VI. és VII. mellékletében” szöveg,
c) 7/B.  § (2)  bekezdésében az  „1193/2011/EU bizottsági rendelet VII.  mellékletében” szövegrész helyébe
a „389/2013/EU bizottsági rendelet VIII. mellékletében” szöveg
lép.
(3) Az Éhvt. Vhr.
a) 1. § (1) bekezdés c) pontjában,
b) 7. §-át megelőző alcím címében,
c) 7. § (1) bekezdésében,
d) 7. § (2) bekezdésében,
e) 15. § (5) bekezdésében
a „nemzeti” szövegrész hatályát veszti.
(4) Az Éhvt. Vhr.
a) 1. mellékletében,
b) 8. § (2) bekezdésében
a „nemzeti” szövegrészek hatályukat vesztik.
16. § Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában való részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény végrehajtásának egyes szabályairól szóló
410/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 24. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ez a rendelet)
„b) a  2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a  280/2004/EK és a  406/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá
a  920/2010/EU és az  1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i
389/2013/EU bizottsági rendelet,”
(végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.)
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1084/2014. (II. 26.) Korm. határozata a fogyasztó és vállalkozás közötti szerződések részletes szabályairól szóló 45/2014. (II. 26.) Korm. rendelet hatályba lépésével kapcsolatos jogalkotási feladatokról.
A Kormány
a) felhívja az  érintett minisztereket, hogy végezzék el a  feladatkörükbe tartozó jogszabályok felülvizsgálatát
abból a szempontból, hogy azok összhangban állnak-e a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és
az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv
és a  97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 25-ei
2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv eltérést nem engedő rendelkezéseivel;
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2014. június 13.
b) felhívja az  érintett minisztereket – ha az  az a)  pontban meghatározott irányelvvel való összhang
megteremtése érdekében szükséges – a  jogalkotói és a  jogszabály-előkészítési feladatkörükbe tartozó
jogszabályok módosítására vagy hatályon kívül helyezésére, ennek előkészítésére, illetve az  erre vonatkozó
javaslattételre.
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2014. június 13.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1247/2010. (XI. 18.) Korm. határozata az egyes miniszterek feladat- és hatáskörének megváltozásával kapcsolatos intézkedésekről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy
a) a nemzetgazdasági miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter feladat- és hatáskörét érintő kormányzati
munkamegosztás megváltozásának megfelelően, az energiastratégiai és klímapolitikai feladatok ellátására 65 fő
kormánytisztviselő kerüljön átadásra a Nemzetgazdasági Minisztériumtól a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
részére;
b) a Nemzeti Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezelésével kapcsolatos feladatok ellátására 50 fő
kormánytisztviselő kerüljön átadásra a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivataltól a Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium részére.
2. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a létszámok
átadás-átvételéhez kapcsolódó megállapodásokat kössék meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
3. A Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi
költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat (a továbbiakban: H.)
1. számú melléklet 6., 8. és 10. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Megnevezés
Létszám (fő)] „6. Nemzetgazdasági Minisztérium 871”
„8. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium 667”
„10. Összesen: 5938”
4. A H. 2. számú melléklet 4. pontjában a „25934” szövegrész helyébe a „25884” szöveg, 4.4. pontjában a „158” szövegrész
helyébe a „108” szöveg, 11. pontjában a „60964” szövegrész helyébe a „60914” szöveg lép.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
252/2015. (IX. 8.) Korm. rendelete a Jászfényszarun megvalósuló ipari telephely kialakításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés 16.2.,
17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Jászfényszaru város közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti 05/144, 05/65, 05/66, 05/92, 05/96, 05/95, 05/94, 05/71, 05/105, 05/106, 05/73, 05/74, 05/6,
05/19 helyrajzi számok alatt nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezekből a  földrészletekből telekalakítási
eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő ipari telephely,
infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök