text:
1436/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a 2020. Vízilabda Európa-bajnokság megrendezéséhez szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  2020. évi 35. Úszó-, Nyíltvízi-, Műugró-, Műúszó- és Óriástoronyugró Európa-bajnokság
rendezési jogának megszerzése érdekében, valamint a  2020. évi Vízilabda Európa-bajnokság rendezési jogának
megszerzése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről szóló 1320/2016. (VII. 1.) Korm. határozatban
biztosított költségvetési támogatáson felül a  2020. évi Vízilabda Európa-bajnokság (a továbbiakban: Vízilabda EB)
megrendezéséhez a 2019. évben 834 521 000 forint költségvetési többlettámogatás kerüljön biztosításra a Nemzeti
Sportügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Társaság) részére;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon a  Vízilabda EB
megrendezéséhez 834 521 000 forint többletforrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport
javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 243 227 750 forintot 2019. október 1-jéig,
591 293 250 forintot 2019. december 1-jéig
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  2.  pont alapján biztosított forrás terhére
a  Társasággal támogatási jogviszony létesítéséről elszámolási, a  fel nem használt támogatás tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti források rendelkezésre állását követően haladéktalanul
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1400/2016. (VII. 21.) Korm. határozata az IMIR 2014–2020 informatikai rendszer finanszírozásához szükséges intézkedésekről és a 2015. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy az  állam nevében a  Miniszterelnökséget vezető miniszter az  IMIR 2014–2020 informatikai
rendszer fejlesztéséhez, továbbá egyéb kiegészítő feladatokhoz kapcsolódó szerződést – a Magyarország központi
költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezete és XI. Miniszterelnökség
fejezete az  IMIR 2014–2020 informatikai rendszer fejlesztésének kiadásait tartalmazó költségvetési kiadási
előirányzatai terhére – megkösse, azzal, hogy a kötelezettségvállalás összege a 2016–2023. években nem haladhatja
meg a 709 115 830 forintot,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153. §-ában biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi a  2015.  évi kötelezettségvállalással terhelt, de meghiúsult kötelezettségvállalás
miatt kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból a  XIX. Uniós fejlesztések fejezetnél
keletkezett 102 694 ezer forint felhasználását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. visszavonja az IMIR 2014–2020 informatikai rendszer finanszírozásához szükséges intézkedésekről szóló 1542/2015.
(VIII. 3.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
dr. Szerdahelyi István rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság tokiói
nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2011. április 1. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
372/2011. (XII. 31.) Korm. rendelete a megyei önkormányzat egészségügyi intézményei és a Fővárosi Önkormányzat egészségügyi intézményei átvételének részletes szabályairól.
A Kormány a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egyes
egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény 15. § (1) bekezdés e) pontjában,
a 2. § és a 7–8. § tekintetében a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi
Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény 15. § (1) bekezdés d) pontjában,
a 4. § tekintetében a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi
Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény 15. § (1) bekezdés g) pontjában,
a 12. § (1) és (3)–(4) bekezdése, valamint a 13. § tekintetében az Esztergom Város Önkormányzata egyes intézményeinek átvételéről
szóló 2011. évi CLXXXVI. törvény 13. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 12. § (2) bekezdése tekintetében a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és
a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény 15. § (1) bekezdés
b)–c) pontjában, a 14. § tekintetében az Esztergom Város Önkormányzata egyes intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLXXXVI. törvény 13. §
(1) bekezdés a)–b) pontjában, a 15. § és a 2. melléklet tekintetében az Esztergom Város Önkormányzata egyes intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi
CLXXXVI. törvény 13. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 16. § tekintetében az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (2) bekezdés g) pontjában,
a 17. § tekintetében az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 16. § (14) bekezdés k) pontjában,
valamint az Esztergom Város Önkormányzata egyes intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLXXXVI. törvény 13. § (1) bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. átvett intézmény: a megyei önkormányzatoktól és a Fővárosi Önkormányzattól, valamint Esztergom Város
Önkormányzatától az egészségügyi feladatok ellátását végző vagy az egészségügyi feladatok ellátásában
közreműködő, a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi
Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény (a továbbiakban:
Törvény) 1. melléklete és az Esztergom Város Önkormányzata egyes intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi
CLXXXVI. törvény Melléklete alapján átvételre kerülő intézmények; 2. átvett vagyoni kör: a megyei önkormányzat és Esztergom Város Önkormányzatának egészségügyi intézményekhez
kapcsolódó vagyona (ideértve a jelenleg egészségügyi célra nem használt vagyont is) és vagyoni értékű joga, a megyei
önkormányzatok fenntartásában lévő intézmények, azok vagyona és vagyoni értékű joga, a Fővárosi Önkormányzat
egészségügyi intézményekhez kapcsolódó vagyona, ideértve a tulajdonában álló valamennyi ingó és ingatlan
vagyont, valamint vagyoni értékű jogot, a Fővárosi Önkormányzat fenntartásában lévő egészségügyi intézmények,
azok vagyona és vagyoni értékű joga, a megyei önkormányzatok, Esztergom Város Önkormányzata, illetve a Fővárosi
Önkormányzat egészségügyi intézményekhez kapcsolódó folyószámla-, betét-, és értékpapír-állománya
(a továbbiakban: vagyon) leltár szerint, valamint a megyei önkormányzatok és a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában
lévő jogi személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiség nélküli, egészségügyi szolgáltatást nyújtó gazdasági
társaság (a megyei önkormányzat tulajdoni hányada erejéig); 3. térségi egészségügyi munkacsoport: az átadás-átvételi megállapodást előkészítő, valamint az átadás-átvételi
dokumentumok, adattáblák összeállítását végző munkacsoport, melynek tagja a Gyógyszerészeti és Egészségügyi
Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet főigazgatója (a továbbiakban: átvevő) által megbízott képviselői, az átadó
önkormányzat (a továbbiakban: átadó) képviselője, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) képviselője,
a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal képviselője, valamint az intézmények egy-egy képviselője.
2. Az átvevő szerv 2. § Az egészségügyi intézmények átvételének lebonyolítását – ide értve azok átvilágítását is – a Gyógyszerészeti és
Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) végzi.
3. Az átadás-átvételi eljárás és a birtokbaadás szabályai
3. § (1) Az átadás-átvételi eljárás levezetője az átvevő, aki dönt az átadás-átvétel pontos helyéről, időpontjáról, továbbá
a Törvényben meghatározott feleken kívüli, a 2. § szerinti feladatok végrehajtását segítő jelenlévőkről, az
átadás-átvétel módjáról, adott esetben a nevében és helyette eljáró meghatalmazott személyről.
(2) Az átadás-átvétel előkészítését a térségi egészségügyi munkacsoport végzi.
(3) A Törvényben meghatározott átadás-átvételi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) alapjául a térségi
egészségügyi munkacsoport által összeállított dokumentumok szolgálnak. A térségi egészségügyi munkacsoport
által összeállított dokumentumok és az 1. melléklet szerinti megállapodás-minta alapján elkészített
megállapodás-tervezetet az egészségügyi intézmény átadás-átvételi bizottsága fogadja el és terjeszti fel aláírásra
a Törvényben meghatározott feleknek. A megállapodás mellékletei 1 eredeti példányban készülnek, amely
tőpéldányok az átvevőnél vannak. Az átvevő a tőpéldány elektronikus másolati példányait 2012. március 31-ig köteles
az aláírok rendelkezésére bocsátani. (4) A megállapodás alapjául szolgáló dokumentumok, adattáblák átadása jegyzőkönyv felvételével történik.
A jegyzőkönyvet az átadó és az átvevő írja alá.
(5) A vagyonkezelő GYEMSZI az átvett vagyont elkülönítetten köteles nyilvántartani könyveiben. Az átvett ingatlan
vagyont, valamint az átvett intézményi ingó vagyont a GYEMSZI 2012. január 1-jén az átvett intézményekkel
megkötött külön megállapodásban (a továbbiakban: intézményi megállapodás), az abban meghatározottak szerint
használatba, hasznosításba adja az átvett intézménynek. Az intézményi megállapodás az átadás-átvételi
megállapodás része, azt a Törvényben megjelölt aláírók, valamint az intézmény képviselője írja alá.
(6) Az ingó vagyont a megállapodásban meghatározottak szerint mind a vagyonkezelő, mind a használó intézmény
értékesítheti, az értékesítésből származó bevétel az intézmény bevétele.
4. § (1) A fenntartói jogutódlás alapján kedvezményezetté váló átvevő az európai uniós társfinanszírozású projektek
tekintetében köteles a támogatásban érintett közreműködő szervezetnél az átadás-átvétel időpontjától számított
30 napon belül kezdeményezni a támogatási szerződés módosítását a projekt átadás-átvételi dokumentációját
mellékelve. (2) Amennyiben a fenntartói jogutódlás miatt az átvett kedvezményezett intézmény európai, más nemzetközi, illetve
hazai finanszírozású projektjének támogatási szerződését módosítani szükséges, azt a kedvezményezett az
átadás-átvétel időpontjától számított 30 napon belül kezdeményezni a támogatónál, illetve a közreműködő
szervezetnél. (3) A szerződésmódosításra vonatkozó kérelemben jelezni kell minden olyan esetet, ami a támogatási szerződés
módosítását teszi szükségessé, továbbá a módosítást megalapozó adatokat, információkat.
(4) Az átvevő jogutód fenntartónak, valamint az átvett intézményi kedvezményezettnek a költségvetési törvény
1. melléklet XIX. Uniós Fejlesztések fejezete szerinti, az Európai Unió által vagy egyéb nemzetközi forrásokból
társfinanszírozott projektjeinek végrehajtásához szükséges saját forrás a mindenkor hatályos költségvetési törvény
XIX. Uniós Fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 7. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok alcím,
8. Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása jogcímcsoporton keresztül – szükség esetén
e jogcímcsoport Kormány jóváhagyásával történő felülről nyitásával – kerül biztosításra.
5. § A megyei, a Fővárosi Önkormányzat, valamint Esztergom Város Önkormányzat hivatalában és gazdasági ellátó
szervezeteinél az átvett intézmények működtetését, irányítását végző köztisztviselők, közalkalmazottak és
munkavállalók (a továbbiakban együtt: foglalkoztatottak) közül legalább egy fő – kivéve, ha az átvevő és az átadó
önkormányzat másban állapodik meg – foglalkoztatott átkerül a GYEMSZI állományába, azzal, hogy az átvételre kerülő
foglalkoztatottak létszáma összességében nem haladhatja meg a 45 főt.
4. Hatályba léptető rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetése napján 20.00 órakor lép hatályba.
(2) A 3. § (5) bekezdése, az 5. §, a 7. §, a 12. § (4) bekezdése, valamint a 17. § 2012. január 1-jén lép hatályba.
5. Átmeneti rendelkezések 7. § A megyei önkormányzatnál, a Fővárosi Önkormányzatnál és Esztergom Város Önkormányzatánál az átvett
intézményekkel, valamint az ágazati jogszabályok által meghatározott szakmai feladatokkal összefüggésben
a folyamatban lévő ügyek tekintetében 2012. január 1-jétől a GYEMSZI jár el.
8. § Az átvett intézmények 2012. évi kincstári és intézményi költségvetésének előkészítésével kapcsolatos feladatokat
a GYEMSZI látja el.
9. § (1) A 2011. évben az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.)
176. § (5) bekezdésében meghatározott kincstári számlával rendelkező Fővárosi Önkormányzati, valamint Esztergom
Város Önkormányzata fenntartású költségvetési szervek pénzforgalmi számláit a Kincstár az évzárás-évnyitás
keretében – intézményi technikai számla közbeiktatásával – előirányzat-felhasználási keretszámlává, illetve egyéb,
funkciójának megfelelő kincstári körbe tartozó számlává minősíti. 2012. január 2-án a 2011. évi számla záró egyenlegek
az átvett költségvetési szervek kincstári körbe tartozó számláin automatikusan jóváírásra kerülnek átvett
maradványként. A technikai számlákat a Kincstár hivatalból december hónapban megnyitja, az átvezetést követően
január hónapban megszünteti. A számlák felett a Kincstár központilag rendelkezik.
(2) A Kincstár a központi illetmény-számfejtési rendszerbe tartozó, 2012. január 1-jével központi költségvetési szervvé
átalakuló költségvetési szervek esetében az Ámr. 180. § (3) bekezdésében szabályozott támogatási
előirányzat-csökkentést 2012. évben a február havi támogatási keret megállapításakor érvényesíti.
(3) A központi költségvetési körbe átvett, központi illetmény-számfejtési rendszerbe tartozó költségvetési szervek
tekintetében az Ámr. 180. § (8) bekezdésében előírt adatszolgáltatási kötelezettséget először 2012. február hónapban
kell teljesíteni.
(4) A kincstári körbe átvett költségvetési szerv 2012. évben a Kincstáron kívül vezetett számláiról kifizetést nem teljesíthet,
a teljesítést megelőzően a likvid fedezetet a Kincstárnál vezetett számlájára át kell utalnia.
10. § (1) A megyei önkormányzatok konszolidációjával, valamint a Fővárosi Önkormányzattól és Esztergom Város
Önkormányzatától átvett egészségügyi intézményekkel összefüggésben az önkormányzati körből kikerülő, 2011.
december hónapban központosított illetmény-számfejtési körbe tartozó intézmények esetében a december havi
személyi juttatásokat és egyéb kifizetéseket terhelő, az állami adóhatóság felé teljesítendő kötelezettségek
átutalásáról 2012. január 20-án a Kincstár a Kincstár fővárosi, megyei igazgatóságának technikai adószámain
intézkedik.
(2) Az átutalás teljesítéséhez a fedezetet az önkormányzati körből kikerülő intézmények az önkormányzati
nettófinanszírozással kapcsolatos lebonyolítási számlák javára, legkésőbb 2012. január 19-i értéknappal biztosítják
az előirányzat-felhasználási keretszámlájuk terhére.
(3) A (2) bekezdésben foglalt kötelezettség elmulasztása esetén a fedezetet 2012. január 20-án a Kincstár az
önkormányzati nettófinanszírozással kapcsolatos lebonyolítási számlák javára az intézmények
– előirányzat-felhasználási keretszámlájuk – terhére, felhatalmazó levél nélkül benyújtott beszedési megbízással
szedi be.
11. § A Kincstár technikai adószámán nyilvántartott intézmények átvétele a biztosítotti bejelentés szempontjából
jogutódlásnak tekintendő.
6. Módosító rendelkezések 12. § (1) A megyei intézményfenntartó központokról, valamint a megyei önkormányzatok konszolidációjával, a megyei
önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egészségügyi intézményeinek átvételével összefüggő
egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 2. §-a
a következő (1a) bekezdéssel kiegészülve lép hatályba:
„(1a) Az Esztergom Város Önkormányzatától átvett nem egészségügyi intézmények tekintetében a Kormány által
intézményfenntartásra és az átvett vagyon tekintetében vagyonkezelői jogok gyakorlására kijelölt szerv
a Komárom-Esztergom Megyei Intézményfenntartó Központ.”
(2) Az R1. 10. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) A megyei intézményfenntartó központ vezetője a 11. §-ban meghatározott középirányítói hatásköreit, jogait és
feladatait a kormánymegbízott egyetértésével gyakorolja. A kormánymegbízott az egyetértési jogát a megyei
intézményfenntartó központ vezetője javaslatának átvételétől számított 15 napon belül gyakorolja. Amennyiben
a kormánymegbízott a javaslatra 15 napon belül nem ad választ, a javaslatot a kormánymegbízott részéről
elutasítottnak kell tekinteni.”
(3) Az R1. 15. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba, valamint az R1. 15. §-a a következő (1a) bekezdéssel
kiegészülve lép hatályba:
„(1) A megyei önkormányzatnál az átvett intézményekkel, valamint az ágazati jogszabályok által meghatározott
szakmai feladatokkal összefüggésben folyamatban lévő ügyek tekintetében 2012. január 1-jétől a megyei
intézményfenntartó központ jár el.
(1a) Az Esztergom Város Önkormányzatától átvett nem egészségügyi intézményekkel, valamint az ágazati
jogszabályok által meghatározott szakmai feladatokkal összefüggésben folyamatban lévő ügyek tekintetében 2012.
január 1-jétől a Komárom-Esztergom Megyei Intézményfenntartó Központ jár el.”
(4) Az R1. a következő 22/A. §-sal egészül ki:
„22/A. § (1) Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 5. melléklete
szerint január első munkanapján a Megyei Önkormányzatot megillető nettó támogatást a Kincstár a Kincstár megyei
igazgatóság lebonyolítási számlájára utalja.
(2) A Kincstár megyei igazgatósága a lebonyolítási számláról teljesíti a Megyei Önkormányzat fenntartása alatt
maradó költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2011. december havi, 2012. január elején esedékes nettó
illetményének utalását. A fedezetet a Kincstár a 22. § (4) és (6) bekezdése, valamint az (1) bekezdés alapján biztosítja.
A fedezettel a Kincstár megyei igazgatósága 2012. január 20-áig számol el a Megyei Önkormányzattal.”
(5) Nem lép hatályba az R1. 43. § (2) bekezdése.
13. § Az R1. a következő 22/B. §-sal egészül ki:
„22/B. § (1) Az Esztergom Város Önkormányzata egyes intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLXXXVI. törvény
alapján az önkormányzati körből kikerülő, 2011. december hónapban központosított illetmény-számfejtési körbe
tartozó intézmények esetében a december havi személyi juttatásokat és egyéb kifizetéseket terhelő, az állami
adóhatóság felé teljesítendő kötelezettségek átutalásáról 2012. január 20-án a Kincstár a Kincstár megyei
igazgatóságának technikai adószámain intézkedik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti átutalás teljesítéséhez a fedezetet az önkormányzati körből kikerülő intézmények
az önkormányzati nettófinanszírozással kapcsolatos lebonyolítási számlák javára, legkésőbb 2012. január 19-i
értéknappal biztosítják az előirányzat-felhasználási keretszámlájuk terhére.
(3) A (2) bekezdésben foglalt kötelezettség elmulasztása esetén a fedezetet 2012. január 20-án a Kincstár az
önkormányzati nettó finanszírozással kapcsolatos lebonyolítási számlák javára az intézmények
– előirányzat-felhasználási keretszámlájuk – terhére, felhatalmazó levél nélkül benyújtott beszedési megbízással
szedi be.
(4) Az Esztergom Város Polgármesteri Hivatala valamennyi dolgozójának – függetlenül attól, hogy 2012. január 1-jétől
mely irányító szerv alá tartozik – a 2011. december havi nettó munkabére és azt terhelő levonások, letiltások utalása az
önkormányzat pénzforgalmi számlájáról történik.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott kört érintő december havi személyi juttatásokat és egyéb kifizetéseket terhelő,
az állami adóhatóság felé teljesítendő kötelezettségek átutalásáról – Esztergom Város Önkormányzatát 2012. január
hónapban az önkormányzati nettó finanszírozás keretében megillető állami támogatásból történő levonása után –
2012. január 20-án a Kincstár, a Kincstár megyei igazgatóságának technikai adószámán intézkedik.
(6) Esztergom Város Önkormányzata és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: KIM), illetve
a Nemzeti Erőforrás Minisztérium (a továbbiakban: NEFMI) között 2011. december 31-ig megkötött megállapodásokat
követően a (4) és (5) bekezdésben meghatározott összeggel 2012. január 18-ig elszámolnak. Az így meghatározott
összeget a KIM és a NEFMI meghatározott szerve 2012. január 19-i értéknappal biztosítja Esztergom Város
Önkormányzata pénzforgalmi számlája javára.” 14. § A R1. 12. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Esztergom Város Önkormányzata egyes intézményeinek átadása során a 6. mellékletben foglalt Jegyzőkönyv
készül.” 15. § Az R1. a 2. melléklet szerinti 6. melléklettel egészül ki.
16. § Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 41. § (2a) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép: „(2a) 2011. év december hónapban a 41. § (2) bekezdésében foglalt feladatok tekintetében a 2012. január 1-jével
központi költségvetési körbe átvett megyei önkormányzati intézmények, valamint Esztergom Város Önkormányzata
intézményei – az egészségügyi intézmények kivételével – esetében a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium, az
egészségügyi intézmények esetében a Nemzeti Erőforrás Minisztérium jár el irányító szervként.”
17. § A Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézetről szóló 59/2011. (IV. 12.) Korm. rendelet
2. §-a a következő m)–q) ponttal egészül ki:
(A GYEMSZI feladatkörében – a miniszter egészségüggyel és egészségbiztosítással összefüggő ágazati feladatai keretében –
a külön jogszabályokban meghatározottak szerint) „m) gyakorolja a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi
Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: MÖKtv.)
alapján az állam fenntartásába, illetve tulajdonába került egészségügyi intézmények, továbbá a gyógyító-megelőző
ellátás országos szakintézetei felett az egyes fenntartói, valamint a hatáskörébe tartozó költségvetési szervek
tekintetében az irányítási jogokat, a gazdasági társaságok tekintetében a tagsági jogokat, valamint az alapítványok
esetében az alapítói jogokat, n) gyakorolja az Esztergom Város Önkormányzata egyes intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLXXXVI. törvény
alapján az állam fenntartásába, illetve tulajdonába került egészségügyi intézmény felett az egyes fenntartói, valamint
a hatáskörébe tartozó költségvetési szervek tekintetében az irányítási jogokat,
o) vagyonkezelőként ellátja az m)–n) pont szerinti egészségügyi intézményi vagyon tekintetében a vagyonkezelői
feladatokat, p) kidolgozza a fekvőbeteg-szakellátás, valamint a járóbeteg-szakellátás kapacitásai és ellátási területe felosztásának,
módosításának, valamint a jogszabályban meghatározott egészségügyi szakellátási kapacitások felosztásának,
módosításának módszertanát, külön jogszabályban foglaltak szerint részt vesz az ezekkel kapcsolatos eljárásokban,
q) meghatározza a területi egészségügyi ellátás megszervezésének módszertanát, és irányítja annak megszervezését.”
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
89/2011. (IX. 29.) VM rendelete a vizek állapotának kémiai elemzésére és figyelemmel kísérésére vonatkozó műszaki előírásokról.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (8) bekezdés m) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 94. § k) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed a 3. §-ban felsorolt, a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendelet
szerint végzett monitorozó programok keretében a felszíni vizek esetében a kémiai vagy az ökológiai állapot, a felszín
alatti vizek esetében a kémiai állapot értékelése céljából végzett fizikai-kémiai paraméterek vagy kémiai mérendő
mennyiségek elemzésére, valamint az ilyen vizsgálatokat végző laboratóriumokra és az azokkal szerződésben álló
felekre. 2. § E rendelet alkalmazásában: a) kimutatási határ: a mérőjelnek vagy koncentrációnak az az értéke, amely felett a mintáról meghatározott
konfidenciával megállapítható, hogy eltér a meghatározandó anyagot nem tartalmazó vakmintától;
b) a mennyiségi meghatározás alsó méréshatára: a kimutatási határ meghatározott számú többszöröse a
meghatározandó anyag olyan koncentrációja mellett, amelyet elfogadható pontossággal meg lehet határozni
a mennyiségi meghatározás alsó méréshatára megfelelő etalon vagy minta alkalmazásával a kalibrációs görbe
legelső pontjából – nem számítva a vakmintával kapott értéket – határozható meg;
c) mérési bizonytalanság: a felhasznált adatok alapján a mérendő mennyiségre kapott értékek szórására jellemző
nem negatív szám; d) környezetminőségi követelmény: a felszíni víz vízszennyezettségi határértékeiről és azok alkalmazásának
szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti környezetminőségi határérték, vagy a felszín alatti vizek védelméről
szóló kormányrendelet szerinti, a felszín alatti vízre vonatkozó minőségi előírás vagy küszöbérték.
3. § A rendelet hatálya alá tartozó, a felszíni vizek megfigyelésének és állapotértékelésének egyes szabályairól szóló
miniszteri rendeletben meghatározott monitorozó programok, vagy a felszín alatti vizek vizsgálatának egyes
szabályairól szóló miniszteri rendeletben a víztest monitoring keretében a laboratóriumokban, terepen és online
alkalmazott valamennyi elemzési módszert az MSZ EN ISO/IEC–17025 szabványnak vagy azzal egyenértékű más
megoldásnak megfelelően hitelesíteni és dokumentálni kell. 4. § (1) A 3. §-ban meghatározott elemzési módszerek esetében biztosítani kell a minimális teljesítménykritériumok
alkalmazását, amely szerint a mérési bizonytalanság becsült értéke a környezetminőségi követelmény 50%-a vagy
ennél kisebb (k=2), a mennyiségi meghatározás alsó méréshatára pedig a környezetminőségi követelmény 30%-a
vagy annál kisebb. (2) Egy adott paraméterre vonatkozóan, környezetminőségi követelmény hiányában, illetve ha az (1) bekezdésben
meghatározott minimális teljesítménykritériumokat teljesítő elemzési módszer nem áll rendelkezésre, a megfigyelést
az elérhető legjobb technikának megfelelő módszerrel kell elvégezni.
5. § (1) Ha az adott mintában a fizikai-kémiai paraméterek vagy mérendő kémiai mennyiségek koncentrációi a mennyiségi
meghatározás alsó méréshatára alá esnek, akkor az átlagértékek számításához a mérési eredmények helyett a
mennyiségi meghatározás alsó méréshatárának a felét kell figyelembe venni.
(2) Ha a mérési eredményekből számított, vagy az (1) bekezdésben említett átlagérték a mennyiségi meghatározás alsó
méréshatára alá esik, akkor ez az érték a „mennyiségi meghatározás alsó méréshatára alatt” minősítést kapja.
(3) Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni az olyan szennyezőanyagokra, amelyek több fizikai-kémiai paraméter vagy
mérendő kémiai mennyiség összegei, ideértve azok fontos metabolitjait, bomlás- és reakciótermékeit. Az ilyen
esetekben az adott anyagra vonatkozó mennyiségi meghatározás alsó méréshatára alá eső eredmények nullának
tekintendők. 6. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó megfigyelési programok keretében a laboratóriumoknak és az azokkal szerződésben
álló feleknek az MSZ EN ISO/IEC–17025 szabványnak vagy azzal egyenértékű más megoldásnak megfelelő
minőségirányítási gyakorlatot kell követni. (2) A laboratóriumoknak és az azokkal szerződésben álló feleknek a következők szerint kell bizonyítani alkalmasságukat az
adott fizikai-kémiai vagy kémiai mennyiségek elemzésére: a) a rendelet hatálya alá tartozó monitorozó programok keretében vizsgált fizikai-kémiai paraméterek és kémiai
mérendő mennyiségek reprezentatív koncentráció tartománya mellett a 3. §-ban rögzített elemzési módszerekre
kiterjedő jártassági vizsgálati programokban való részvétellel, és b) olyan rendelkezésre álló anyagminta elemzésével, amelyek reprezentatívak a 4. § (1) bekezdésében említett
környezetminőségi követelmények szempontjából a monitorozó programok során gyűjtött minták koncentráció
tartományára. (3) A (2) bekezdés a) pontjában említett jártassági vizsgálati programokat olyan akkreditált, illetve nemzetközi vagy
nemzeti szinten elismert szervezetek bonyolíthatják, amelyek megfelelnek az MSZ EN ISO/IEC–17043 vagy azzal
egyenértékű más megoldás követelményeinek. Az e programokban való részvétel eredményeit az MSZ EN
ISO/IEC–17043 szabványban vagy azzal egyenértékű más megoldásban foglalt pontrendszerek alapján kell értékelni.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Ez a rendelet a vizek állapotának kémiai elemzésére és figyelemmel kísérésére vonatkozó műszaki előírásoknak a
2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megállapításáról szóló, 2009. július 31-i 2009/90/EK
bizottsági irányelvnek való megfelelést szolgálja. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
17/2008. (III. 5.) OGY határozata a Kárpát-medencei Magyar Képviselők Fórumáról.
Az Országgyűlés a Kárpát-medencében élő magyar
nemzeti közösségek törvényhozóit, az Európai Parlamentben mandátummal rendelkező magyar képviselőket, valamint a delegált országgyűlési képviselőket a magyar–
magyar együttműködés keretében 2004. szeptember
10. óta tömörítő szervezetről – Kárpát-medencei Magyar
Képviselők Fórumáról (a továbbiakban: KMKF) – az
alábbiak szerint rendelkezik:
1. § Különös figyelemmel arra, hogy
– a KMKF tevékenysége elősegítette a magyar–
magyar kapcsolatok megerősítését, a kárpát-medencei magyar közösségek választott képviselői közötti párbeszédet;
– Magyarország, Románia, Szlovákia és Szlovénia
európai uniós csatlakozásával a magyarság nagy része az
Unió polgárává vált; az utóbbi években felgyorsult Horvátország csatlakozási folyamata és megnyílt Szerbia távlati integrációs perspektívája is. Ennek következményeként az európai integrációs folyamat különböző szinteken
és eltérő fázisokban ma már a kárpátaljai magyarság kivételével a Kárpát-medence minden magyar közösségére kiterjed, ami új lehetőségeket és új eszközöket biztosít a
nemzetpolitikai érdekérvényesítés számára;
– az uniós csatlakozás teremtette új helyzet kihat az Országgyűlés határon túli kisebbségeket érintő törvényalkotási tevékenységére is, ezért szükségessé válik a kárpát-medencei magyar közösségek választott képviselői
közötti együttműködés megerősítése;
– a Kárpát-medencében élő magyarság Európai Unión
kívül élő közösségeinek, valamint országainak integrációs
törekvésének támogatása és ezen közösségek kapcsolattartásának megkönnyítése kiemelt jelentőségű, ami fokozott felelősséget ró az Országgyűlésre,
a KMKF-et az Országgyűlés saját állandó intézményének
tekinti.
A határozatot az Országgyűlés a 2008. március 3-i ülésnapján fogadta el.
2. § A KMKF támogatja az Országgyűlést a határon kívül
élő magyarokkal kapcsolatos, Alkotmányból adódó feladatai ellátásában. A KMKF elnöke az Országgyűlés elnöke, szervezetét és működését a KMKF által elfogadott
statútum szabályozza.
3. § Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy
– támogassa a KMKF testületeinek működését a szük
séges információk rendelkezésre bocsátásával,
– rendszeresen tájékoztassa a KMKF testületeit a hatá
ron túli magyar nemzeti közösségekkel kapcsolatos lépéseiről. 4. §
A KMKF feladatainak ellátásához szükséges pénzügyi fedezetet az Országgyűlés költségvetésében kell biztosítani.
5. § Ez a határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
46/2016. (IX. 20.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. október 1. napjától 2016. december 31. napjáig
prof. dr. Berkes Istvánt az Országos Sportegészségügyi Intézet (a továbbiakban: OSEI) elhelyezésével összefüggő
feladatok összehangolásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében
a) gondoskodik az OSEI elhelyezésére és a szükséges szervezeti keretek meghatározására vonatkozó javaslatok
előkészítéséről,
b) részt vesz a feladatával összefüggő szabályozó eszközök kidolgozásában,
c) együttműködik az új budapesti kórházfejlesztés előkészítéséért felelős miniszteri biztossal,
d) ellátja az a)–c) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdésének a) pontja alapján havonta bruttó 373 950 Ft összegű díjazásra és az
állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 6. pontjában meghatározott
juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2016. október 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 35/2016. (VII. 29.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1126/2015. (III. 6.) Korm. határozata egyes, a Környezet és Energia Operatív Program keretében uniós forrásból megvalósítandó, háromszázmillió forintot elérő, vagy meghaladó értékű építési projektek 2015. február 1-jét követően meginduló közbeszerzési eljárások megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány előzetesen hozzájárul az 1. melléklet szerint a Környezet és Energia Operatív Program 2007–2013 közötti
programozási időszak uniós forrásból megvalósítandó, háromszázmillió forintot elérő, vagy meghaladó értékű
építési beruházás megvalósítására irányuló közbeszerzési eljárások 2015. február 1-jét követő megindításához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
283/2012. (X. 4.) Korm. rendelete a tanárképzés rendszeréről, a szakosodás rendjéről és a tanárszakok jegyzékéről.
A Kormány a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 4. pont a) alpontjában, valamint a 110. §
(1) bekezdés 22. pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva,
a következőket rendeli el: 1. § (1) A felsőoktatási intézmény közismereti és szakmai tanárszakon folytathat tanárképzést. Hitéleti tanárszakon egyházi
felsőoktatási intézmény folytathat tanárképzést. (2) Az e rendelet szerint indítható tanárszakok jegyzékét, valamint a tanárszakok párosítási feltételeit az 1. melléklet
tartalmazza. 2. § E rendelet alkalmazásában a) tanári szakképzettség: olyan szakképzettség, amely tanárszakonként különböző szakterületi tudást és valamennyi
tanárszakon az oktatásra és nevelésre egységes tanári felkészítést ad;
b) tanárszak: a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 3. mellékletében meghatározott alkalmazási
feltételeknek megfelelően az iskolai nevelés-oktatás, valamint az iskolai nevelés-oktatás szakképesítés
megszerzésére felkészítő szakaszainak az 5–12., illetve 5–13. évfolyamain – általános iskolai tanári szakképzettség
esetében az iskolai nevelés-oktatás 5–8. évfolyamain, továbbá az iskolai nevelés-oktatás szakképesítés
megszerzésére felkészítő 9–11. évfolyamain – a Nemzeti alaptanterven alapuló kerettantervek szerinti szaktárgyi
rendszer, továbbá az Országos Képzési Jegyzékben meghatározott szakképzési évfolyamokon,
a felnőttoktatásban az adott szaknak megfeleltethető tantárgyak tanítási, valamint az iskola pedagógiai
feladatainak végzésére felkészítő szak; c) közismereti tanárszak: az iskolai nevelés-oktatás szakaszában, a szakrendszerű oktatásban tanári munkakör
betöltésére készít fel; d) szakmai tanárszak: az iskolai nevelés-oktatás szakképesítés megszerzésére felkészítő szakaszában, illetve
az Országos Képzési Jegyzékben meghatározott szakképzési évfolyamokon, a felnőttoktatásban több szakmai
elméleti tantárgy oktatására készít fel; e) művészeti tanárszak: szakmai tanárszak, amely a művészeti területen alapfokú művészeti iskolában, művészeti
szakközépiskolában, szakiskolában – a zenetanárt az alapfokú művészeti iskolában, szakiskolában,
a zeneművésztanárt az alap- és középfokú művészeti oktatásban – a művészeti tantárgyaknak megfelelő tanári
munkakör betöltésére készíti fel; f) gyógypedagógia tanárszak: szakmai tanárszak, amely középfokú iskolában, a felnőttoktatásban gyógypedagógiai
ismeretek oktatására készít fel; g) tanárképzés: olyan képzés, amely e rendeletben meghatározott esetekben a közismereti tanárszakokon és
az 1. mellékletben a zeneművészet szakmai területen meghatározott tanárszakok tekintetében csak két tanárszak
egyidejű képzésével szervezhető meg, illetve vehető fel a felsőoktatási felvételi eljárásban és a mesterfokozat is
a szakpárosítás szerinti két tanári szakképzettség követelményeinek teljesítésével szerezhető meg.
1. A tanári szakképzettség 3. § (1) A tanári szakképzettség elemei:
a) a tanárszak szerinti szakterületi (szaktudományos, művészeti) tudás, valamint
b) a tanári munkához szükséges ba) pedagógiai, pszichológiai elméleti és gyakorlati,
bb) szakmódszertani (diszciplináris és interdiszciplináris tantárgy-pedagógiai) tudás, készség, képesség, és
bc) a képzéssel párhuzamosan megszerzett pedagógiai, pszichológiai és tanítási gyakorlat, továbbá
c) a köznevelési intézményben, felnőttképzést folytató intézményben teljesített összefüggő egyéni iskolai
gyakorlat [b)–c) pont együtt: tanári felkészítés]. (2) A szakterületi tudás csak a tanári felkészítés követelményeinek teljesítésével eredményez tanári szakképzettséget.
A tanári felkészítés e rendelet szerinti tanárszakokon közös követelményekre épül.
(3) Az összefüggő, egyéni iskolai gyakorlat a képzés része. A gyakorlat csak akkor kezdhető meg, ha a hallgató
– az összefüggő egyéni iskolai gyakorlathoz kapcsolódó pedagógiai, pszichológiai, szakmódszertani feladatok
kivételével – a tanári szakképzettség megszerzéséhez szükséges, az (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti elemek
tanulmányi és vizsgakövetelményeit, két szakos képzésben mind a két tanárszakján, eredményesen teljesítette.
4. § (1) A tanárszakok képzési területi besorolása mesterképzésben: pedagógusképzés képzési terület.
(2) A tanári felkészítés 3. § (1) bekezdés b)–c) pontja szerinti közös követelményeit és az egyes tanárszakok képzési és
kimeneti követelményeit az oktatásért felelős miniszter, a 2. mellékletben meghatározottak szerint, rendeletben teszi
közzé. (3) Az 1. mellékletben meghatározott hittanár-nevelőtanár szakon, a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Nftv.) 93. § (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, az oktatásért felelős miniszter az egyházi jogi
személy kezdeményezésére szabályozza a tanárszak képzési és kimeneti követelményeit.
(4) A felsőoktatási intézmények vezetőinek konferenciája által létrehozott szakmai bizottság tantervi ajánlás
közzétételével segíti a tanárszakok intézményi tanterveinek kidolgozását. 2. A tanárképzés szakosodási rendjének általános szabályai
5. § (1) Mesterfokozat és tanári szakképzettség az Nftv. 15. § (5) bekezdésére és a 102. § (2) bekezdés d)–e) pontjaira
figyelemmel, az 1. mellékletben meghatározott szakokon és szakpárosítási rendszerben:
a) közismereti tanárszakokon és egyes zeneművészeti tanárszakokon kétszakos osztatlan képzésben, a 3. §
(1) bekezdés a)–c) pontja szerinti elemek követelményeinek teljesítésével szerezhető meg. A közismereti
tanárszakokon általános iskolai tanár vagy középiskolai tanár szakképzettség, valamint a zeneművészeti szakmai
területen zenetanár vagy zeneművésztanár szakképzettség a képzési és kimeneti követelményekben
meghatározottak szerint szerezhető; b) szakmai tanárszakokon, és az a) pont szerinti zeneművészeti tanárszakok kivételével, a művészeti tanárszakokon
osztott vagy egyszakos osztatlan képzésben szerezhető meg. Osztatlan képzésben a mesterfokozat és a tanári
szakképzettség megszerzésének feltétele, hogy a hallgató a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szakterületi
tudáshoz a külön rendeletben meghatározott alapképzési szak kreditjeiből a 6. § (2) bekezdése szerint, az adott
tanárszak képzési és kimeneti követelményeiben meghatározott minimális kreditet összegyűjtse, továbbá
teljesítse a 3. § (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti elemek követelményeit. Osztott képzésben a tanárszak
szakterületi eleme az alapképzési szak képzési és kimeneti követelményeiben nem szereplő ismereteket
határozza meg; c) művészeti tanárszakon a művészeti képzési terület szerinti nem tanári mesterszakkal vagy osztatlan szakkal
párhuzamos képzésben felvett tanárszakon, a 3. § (1) bekezdés b)–c) pontjai szerinti tanári felkészítés
követelményeinek teljesítésével is megszerezhető. (2) Az 1. mellékletben meghatározott tanárszakokon a tanárszak szakterülete szerinti nem tanári szakon szerzett
mesterfokozatot követően a 3. § (1) bekezdés b)–c) pontjai szerinti tanári felkészítés követelményeinek teljesítésével
szerezhető meg a tanári szakképzettség. (3) A felsőfokú – főiskolai, egyetemi szintű vagy mesterfokozatú – végzettség és tanári szakképzettség birtokában újabb
tanári szakképzettség egyszakos képzésben is szerezhető. A képzésben a tanári felkészítés 3. § (1) bekezdés ba) és
c) pontja szerinti követelményeket teljesítettnek kell tekinteni. (4) Tanító szakképzettség birtokában, tanárszakon való továbbtanulás során, a tanári felkészítés 3. § (1) bekezdés ba)
pontja szerinti követelményeit teljesítettnek kell tekinteni. Tanári szakképzettséget egyszakos képzésben is lehet
szerezni. A szakterületi ismeretek elismerésére a kreditelismerés általános szabályai az irányadóak.
6. § (1) Az 5. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt osztatlan, kétszakos tanárképzésben a képzési idő legalább 10 félév,
az összegyűjtendő kreditek száma legalább 300 kredit. Ha mindkét szak középiskolai tanárszak vagy zeneművésztanár
szak, a képzési idő 12 félév, az összegyűjtendő kreditek száma 360 kredit, ha csak az egyik szak, akkor a képzési idő
11 félév, az összegyűjtendő kreditek száma 330 kredit. A két tanárszakon a szakterületi ismeretek együttes kreditértéke
legalább 200, legfeljebb 260 kredit. Az általános iskolai tanári szakképzettséghez – tanárszakonként – 100 kreditet,
a középiskolai tanári szakképzettséghez 130 kreditet kell összegyűjteni. E rendelet szerint megszerzett általános iskolai
tanári szakképzettséget követően ugyanazon a szakterületen a középiskolai tanári szakképzettség megszerzéséhez
60 kreditet kell összegyűjteni. (2) Szakmai tanárszakon egyszakos, osztatlan képzésben a képzési idő 10 félév, az összegyűjtendő kreditek száma
300 kredit. Szakmai tanárszakon egyszakos képzésben a tanárszak szerinti szakterületi ismeretek kreditértéke,
a szakterülettől függően, legalább 160 kredit. (3) A tanári felkészítés kreditértéke osztatlan kétszakos és egyszakos tanárképzésben, valamint osztott képzésben
mesterszakon is legalább 100 kredit. Teljes idejű képzésben az összefüggő, egyéni iskolai gyakorlat 2 félév.
Az összefüggő iskolai gyakorlaton a 3. § (1) bekezdés b)–c) pontja szerinti tanári felkészítés részeként 50 kreditet kell
összegyűjteni. A tanári felkészítés közös követelményeit, elemeinek kreditértékét a képzési és kimeneti
követelmények határozzák meg. (4) Szakmai tanárszakon osztott képzésben a képzési idő legfeljebb 5 félév, az összegyűjtendő kreditek száma legalább
120, legfeljebb 150 kredit azzal, hogy az előzetesen megszerzett munkatapasztalat elismerése alapján az egyéni
összefüggő iskolai gyakorlat időtartama 2 félév helyett lehet 1 félév.
(5) Az 5. § (1) bekezdés c) pontja és az 5. § (2) bekezdése szerint felvett tanárszakokon a képzési idő 2 félév,
az összegyűjtendő kreditek száma a képzési és kimeneti követelményekben meghatározottak szerint legalább
60 kredit. (6) Az 5. § (3) bekezdése szerinti képzésben, főiskolai szintű tanári szakképzettség birtokában, ugyanazon a szakterületen,
egy szakon a középiskolai tanárszak képzési ideje 2 félév, az összegyűjtendő kreditek száma 60 kredit, két tanárszakon
a képzési idő 4 félév, az összegyűjtendő kreditek száma 120 kredit. Egyetemi szintű, mesterfokozatú vagy főiskolai
szintű tanári szakképzettség birtokában újabb tanári szakképzettség megszerzésére irányuló mesterképzésben
– a képzési és kimeneti követelményekben meghatározottak szerint – a képzési idő legfeljebb 4 félév, az
összegyűjtendő kreditek száma legfeljebb 120 kredit. Tanító szakképzettség birtokában 5 félév legalább 150 kredit.
(7) A részidős képzés és az újabb végzettség, szakképzettség megszerzésére irányuló képzés tekintetében a 3. §
(1) bekezdés elemeihez rendelhető krediteket, az összefüggő egyéni iskolai gyakorlat időtartamára és
követelményeire vonatkozó speciális rendelkezéseket a képzési és kimeneti követelményekben kell meghatározni
azzal, hogy részidős képzésben az előzetesen megszerzett munkatapasztalat elismerésével az egyéni összefüggő
iskolai gyakorlat időtartama lehet 1 félév. (8) Osztatlan kétszakos képzésben a középiskolai tanári szakképzettséget és az általános iskolai tanári szakképzettséget
adó tanárszakok – a tanulmányi és vizsgaszabályzatban meghatározottak szerint – egymással is párosíthatók.
7. § (1) Az általános iskolai és középiskolai közismereti tanárszak adott szakterületen közös képzési szakaszra épül.
Az általános iskolai vagy középiskolai tanári szakképzettség megszerzésére irányuló képzési szakasz a közös képzési
szakaszt követően választható. Az osztatlan kétszakos képzésben a közös képzési szakasz kreditértéke 180 kredit,
amelyből a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szakterületi elemek tekintetében, a szakpárban történő előrehaladás
érdekében arányos elosztásban, legalább 150 kreditet kell összegyűjteni. A közös képzési szakasz követelményeit
a tanárszak képzési és kimeneti követelményei határozzák meg, amely követelmények alapján a tantervben a közös
képzési szakaszra, két tanárszakon, a képzési idő legfeljebb első 6 féléve tervezhető.
(2) Ha a közismereti tanárszakon középiskolai és általános iskolai tanár szakképzettség is szerezhető, a hallgató
– a felsőoktatási intézmény tanulmányi és vizsgaszabályzatban meghatározott követelményeknek való megfelelés
alapján – a közös képzési szakasz követelményeinek teljesítésekor választhat, hogy az általános iskolai tanári
szakképzettséget vagy középiskolai tanári szakképzettséget szerez. Adott közismereti tanárszakon történő szakváltás
vagy intézményváltás során a közös képzési szakaszban összegyűjtött krediteket teljesítettnek kell tekinteni.
8. § (1) A hallgató kérelmére – a tanulmányi és vizsgaszabályzatban meghatározottak szerint, a második félév végéig –
a szakpár legfeljebb egyik tanárszakjának, legfeljebb egyszeri megváltoztatására lehetőséget kell adni.
(2) A tanárszakon a 3. § (1) bekezdése a) pontja szerinti szakterületi elem legalább 60 kreditjének összegyűjtése esetén
a hallgató átvételét kérheti alapképzési szakra. (3) Az alapképzésre felvett hallgató az alapképzés szakterülete szerinti osztatlan tanárszakra a felsőoktatási intézmény
tanulmányi és vizsgaszabályzatában meghatározottak szerint kérheti átvételét. Az átvétel során a felsőoktatási
intézmény dönt arról, hogy melyik tanárszakkal párosítva vehető fel a tanárszak és meddig, milyen feltételekkel kell
a hiányzó krediteket összegyűjteni. 9. § (1) Tanárszak indítására akkor nyújtható be kérelem, ha e rendelet alapján az oktatásért felelős miniszter a közismereti
és szakmai tanárszakok képzési és kimeneti követelményeit rendeletben kihirdette.
(2) A felsőoktatási intézmény tanárszak indításának nyilvántartásba vételét az Nftv. 67. § (2)–(4) és (7) bekezdése szerinti
eljárásban az Oktatási Hivatalnál kezdeményezheti. (3) Tanárszak indításának feltétele, hogy a felsőoktatási intézményben biztosítottak legyenek a tanárszak 3. §
(1) bekezdésének a)–c) pontjaiban meghatározott elemek oktatásának és megszervezésének személyi és tárgyi
feltételei. (4) Amennyiben egy tanárszakon az adott felsőoktatási intézményben nincsenek meg a személyi és tárgyi feltételek,
a felsőoktatási intézmény az oktatásához szükséges feltételek megteremtéséről másik felsőoktatási intézménnyel
közös képzésről kötött együttműködési megállapodás szerint is gondoskodhat. A közös képzés indítására
a szakindítás nyilvántartásába vételének szabályai és eljárása az irányadóak.
10. § A tanárképző központ ellátja az Nftv. 103. §-ában meghatározott feladatait. A működésére vonatkozó részletes
szabályokat a felsőoktatási intézmény Szervezeti és Működési Szabályzata határozza meg.
3. Záró rendelkezések 11. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezései alapján osztatlan képzésben tanárképzés, felmenő rendszerben, először 2013. szeptember
1. után indulhat. 12. § (1) E rendelet hatályba lépése előtt a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény alapján alapképzésben megkezdett
tanulmányokat – folyamatos képzésben – végzők a felsőoktatási alap- és mesterképzésről, valamint a szakindítás
eljárási rendjéről szóló 289/2005. (XII. 22.) Korm. rendelet és az alap- és mesterképzés képzési és kimeneti
követelményeiről szóló 15/2006. (IV. 3.) OM rendelettel meghatározott követelmények alapján folytathatják
tanulmányaikat tanári mesterszakon. (2) Az (1) bekezdés szerinti rendeletekkel meghatározott osztott képzésben – a (5) bekezdésben foglaltak kivételével –
tanári mesterszakon 2016 szeptemberében indulhat utoljára új évfolyam.
(3) A felsőoktatási intézmény, a középiskolai tanárszakokat és az 1. melléklet szerinti – az angol nyelv és kultúra tanára,
valamint a német és a nemzetiségi német nyelv és kultúra tanára tanárszakokon kívüli – nyelv és kultúra tanára
szakokat kivéve, jogosulttá válik e rendeletben meghatározott osztatlan képzésben folyó tanárszakok szakindításának
nyilvántartásba vételére, ha az adott közismereti tanárszakok vagy szakmai tanárszakok, szakirányok indítását osztott
képzésben az Oktatási Hivatal korábban nyilvántartásba vette. Az intézményi bejelentés alapján az Oktatási Hivatal
nyilvántartásba veszi az osztatlan képzést. (4) A felsőoktatási intézmény e rendeletben meghatározott középiskolai tanárszakok és – az angol nyelv és kultúra tanára,
valamint a német és a nemzetiségi német nyelv és kultúra tanára tanárszakokat kivéve – az 1. melléklet szerinti nyelv
és kultúra tanára szakok indításának nyilvántartásba vételére akkor jogosult, ha az adott tanárszakok indítását osztott
képzésben az Oktatási Hivatal korábban nyilvántartásba vette és a felsőoktatási intézményben az adott tanárszaknak
megfeleltethető nem tanári szakon az Oktatási Hivatal által szintén nyilvántartásba vett mesterképzés is folyik.
Az intézményi bejelentés alapján az Oktatási Hivatal nyilvántartásba veszi a képzést.
(5) A felsőoktatási alap- és mesterképzésről, valamint a szakindítás eljárási rendjéről szóló 289/2005. (XII. 22.)
Korm. rendelet 3. mellékletében meghatározott szaktárgyat idegen nyelven oktató tanár, drámapedagógia-tanár,
múzeumpedagógia-tanár, játék- és szabadidő-szervező tanár, multikulturális nevelés tanára, fogyatékosok
rekreációja-tanár, inkluzív nevelés tanára, család- és gyermekvédő tanár, tanulási- és pályatanácsadási-tanár,
tehetségfejlesztő tanár, kollégiumi nevelőtanár, pedagógiai értékelés és mérés tanára, tantervfejlesztő tanár,
minőségfejlesztés-tanár, andragógus tanár tanárszakokon a 2013/14-es tanévtől mesterfokozatú képzés helyett
– a szakirányú továbbképzésben meghatározott képzési és kimeneti követelmények alapján és az Oktatási Hivatal
nyilvántartásba vételét követően – szakirányú továbbképzés indítható. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1144/2019. (III. 18.) Korm. határozata az aktív- és ökoturizmussal összefüggő tevékenységek fejlesztéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2019. április 1-jétől az  aktív- és ökoturizmussal összefüggő tevékenységek, programok
koordinálása, népszerűsítése, a  létesítmények működésének szakmai értékelése, az  aktív- és ökoturizmussal
összefüggő fejlesztések, beruházások összehangolása, illetve lebonyolítása (különösen a  Téry Ödön Nemzeti
Turistaház-felújítási Program, valamint a  Nyaraló- és kishajózás-fejlesztési Program), továbbá az  aktív
Magyarországért felelős kormánybiztos feladatainak támogatása az  állam 100%-os tulajdonában álló nonprofit
gazdasági társaság közreműködésével valósuljon meg;
2. az 1. pont szerinti cél megvalósítása érdekében felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert,
hogy az  aktív Magyarországért felelős kormánybiztos bevonásával, a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
működő Részvénytársaság útján gondoskodjon az  állam 100%-os tulajdonában álló Aktív- és Ökoturisztikai
Fejlesztési Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság megalapításáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
aktív Magyarországért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
 3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet terhére biztosítsa a  2.  pontban meghatározott gazdasági társaság megalapításához
szükséges egyszeri 3 000 000 forintot;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcímének 23. Aktív- és Ökoturisztikai Fejlesztési Központ Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság működtetése jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
5. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a 2. pontban meghatározott gazdasági társaság működtetéséhez
szükséges források biztosítása érdekében
a) első ütemben 196 264 000 forint,
b) második ütemben 785 757 750 forint
biztosításáról, a  Kvtv. XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1.  Célelőirányzatok alcím, 23. Aktív- és Ökoturisztikai Fejlesztési Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
működtetése jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
 a b) alpont tekintetében 2019. július 1.
6. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  2020. évtől a  központi költségvetés XXI. Miniszterelnöki
Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 23. Aktív- és Ökoturisztikai
Fejlesztési Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság működtetése jogcímcsoport javára beépülő jelleggel
a 2. pontban meghatározott gazdasági társaság működtetéséhez szükséges forrás biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
aktív Magyarországért felelős kormánybiztos
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a 2020. évtől a központi költségvetés tervezése során
 7. felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy hozzon létre támogatási jogviszonyt az  Aktív- és Ökoturisztikai
Fejlesztési Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal az  5.  pontban meghatározott források terhére, és
az Áht. 36. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a miniszterelnök kabinetfőnöke számára,
hogy a 2019. év tekintetében legfeljebb 982 021 750 forint összegben kötelezettséget vállaljon;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
aktív Magyarországért felelős kormánybiztos
Határidő: a 2. pontban meghatározott gazdasági társaság létrehozását követően
 8. a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 7/A.  § (1)  bekezdés e)  pontja alapján, a  2.  pontban
meghatározott gazdasági társaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének
gyakorlójaként jogszabállyal kijelölhető személyként határozza meg az  aktív Magyarországért felelős
kormánybiztost;
9. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy gondoskodjon az  egyes állami
tulajdonban álló gazdasági társaságok felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét
gyakorló személyek kijelöléséről szóló 1/2018. (VI. 25.) NVTNM rendelet módosításáról, annak érdekében, hogy
a  2.  pontban meghatározott gazdasági társaság felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek
összességének gyakorlója az aktív Magyarországért felelős kormánybiztos legyen;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
aktív Magyarországért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
 10. felhívja az  aktív Magyarországért felelős kormánybiztost, hogy az  agrárminiszter, a  miniszterelnök kabinetfőnöke,
valamint a  2.  pontban meghatározott gazdasági társaság bevonásával tekintse át az  állami szervezetek
ökoturizmussal összefüggő tevékenységét, és ez  alapján készítsen kormány-előterjesztést a  működésük
hatékonyságának növelésére, az  egységes regionális megjelenésükre, a  szükséges források megteremtésére,
az ökoturizmussal összefüggő tevékenységük fejlesztésének irányára;
Felelős: aktív Magyarországért felelős kormánybiztos
agrárminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2019. szeptember 30.
 11. felhívja az agrárminisztert, az európai uniós és hazai támogatásból megvalósuló projektekkel érintett minisztereket,
valamint az  aktív Magyarországért felelős kormánybiztost, hogy a  2.  pontban meghatározott gazdasági társaság
bevonásával az 1. és a 10. pontban meghatározottakra figyelemmel, tekintse át a folyamatban levő európai uniós és
hazai támogatásból megvalósuló projekteket, és tegye meg a szükséges intézkedéseket a projektekkel kapcsolatos
jogszabály-módosítások, szerződésmódosítások, valamint közjogi szervezetszabályozó eszközök módosítása
érdekében.
Felelős: agrárminiszter
a projektekkel érintett miniszterek
aktív Magyarországért felelős kormánybiztos
Határidő: 2019. november 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
46/2018. (IX. 28.) ORFK utasítása az életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése miatt az általános szabálysértési hatóság által speciális illetékesség ok alapján folytatott szabálysértési eljárással összefüggő rendőri feladatok ellátásáról szóló 49/2013. (XII. 5.) ORFK utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontja alapján az életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése miatt az általános szabálysértési
hatóság által speciális illetékesség ok alapján folytatott szabálysértési eljárással összefüggő rendőri feladatok ellátásáról szóló
49/2013. (XII. 5.) ORFK utasítás hatályon kívül helyezésére kiadom az alábbi utasítást:
1. Hatályát veszti az  életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése miatt az  általános szabálysértési
hatóság által speciális illetékesség ok alapján folytatott szabálysértési eljárással összefüggő rendőri feladatok
ellátásáról szóló 49/2013. (XII. 5.) ORFK utasítás.
2. Ez az utasítás 2018. október 15-én lép hatályba.
3. Ez az utasítás a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
362/2018. (VII. 25.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Kristi Karelsohn rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Észt Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. július 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2014. (IV. 4.) AB határozata az elektronikus hírközlésről szóló 2003. C. törvény 163/F. §-a alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről, valamint folyamatban lévő ügyekben történő alkalmazásának kizárásáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alaptörvény-ellenességének
megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában – dr. Dienes-Oehm Egon, dr. Lenkovics Barnabás,
dr. Szívós Mária alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az  elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 163/F.  §-a
alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisíti. Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 163/F. §-a a Győri
Járásbíróság előtt folyamatban lévő P.21.753/2013. számú, valamint a  jogerősen még le nem zárt ügyekben nem
alkalmazható.
2. Az  Alkotmánybíróság az  elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 96.  § (4)  bekezdése alaptörvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére vonatkozó indítványt visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] 1. Az  indítványozó, a  Győri Járásbíróság bírája az  előtte a  P.21.753/2013. szám alatt folyamatban lévő ügyben
az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 25.  §-a alapján kezdeményezte
az  elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 96.  § (4)  bekezdése és 163/F.  §-a
alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését.
[2] A folyamatban lévő perben a  felperesek keresetükben egy családi ház tetejére és oldalára szerelt, két darab,
egyenként 5–6 méter magas, a  Magyar Telekom Távközlési Nyrt. által működtetett többirányú antenna,
antennatartó szerkezet és csatlakozó műtárgy miatt az  alperest a  Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi
IV.  törvény (a továbbiakban: előző Ptk.) 100.  §-ára és 339.  §-ára alapított kártérítés megfizetésére kérik kötelezni.
Felperesek állítják, hogy a szürke színű, átlátszó tornyok látványa tájidegen, kilátásukat rontja és félelmet kelt. Sérti
lakókörnyezetük intimitását és tartanak az antenna egészségkárosító, sugárzó hatásától.
[3] A helyi és körzeti televíziók digitális átállásának biztosítása érdekében szükséges egyes hírközléssel összefüggő
törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXI. törvény (a továbbiakban: Módtv.) 2013. július 5-ei hatállyal
kiegészítette az  Eht. 96.  §-át a  következő (4)  bekezdéssel: „(4) [a] mobil rádiótelefon szolgáltatás nyújtásához
szükséges antennák, antennatartó szerkezetek és az  azokhoz tartozó műtárgyak elhelyezése és működtetése
során bekövetkező zavarás a  környezetvédelmi, közegészségügyi, közbiztonsági és építésügyi jogszabályok által
megszabott határértékek betartása esetén nem minősül a Ptk.-ban meghatározott szükségtelen zavarásnak.”
[4] A Módtv. az  Eht.-t kiegészítette a  következő 163/F.  §-al is: „163/F.  § [a] 96.  § (4)  bekezdésének a  helyi és
körzeti televíziók digitális átállásának biztosítása érdekében szükséges és egyes hírközléssel összefüggő
törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXI. törvény 28.  §-ával megállapított rendelkezését a  Módtv.
hatálybalépését megelőzően keletkezett tényekre és jogviszonyokra akkor kell alkalmazni, ha az  építmény
használatbavétele jogszerű volt, és a  használatbavétel óta az  építmény elhelyezésével és működtetésével
kapcsolatban jogerős hatósági határozat nem állapította meg a környezetvédelmi, közegészségügyi, közbiztonsági
és építésügyi jogszabályok által megszabott határértékek megsértését.”
[5] 2. Az  indítványozó utal a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 2.  § (2)  bekezdésére
is, mely szerint a  jogszabály a  hatálybalépést megelőző időre nem vonhat el vagy korlátozhat jogot, és nem
nyilváníthat valamely magatartást jogellenessé.
[6] Ezt követően az  indítványozó összesen 11 alkotmánybírósági döntést jelöl meg olyanként, amelyek állítását
alátámasztják és megalapozzák. Megállapítja, hogy ezek alapján a  rendelkezés ellentétes az  Alaptörvény
jogállamiság követelményével, ugyanis a hatálybalépését megelőző időszakban keletkezett jogviszonyok esetében
korlátozza (szűkíti) és így részben elvonja az  ingatlan-tulajdonosok azon alapvető jogát, hogy a  szomszédjog
általános szabálya alapján a mobil rádiótelefon antennák által okozott szükségtelen zavarás miatt polgári jogi igényt
érvényesítsenek a szolgáltatóval szemben.
[7] Ezt követően az  indítványozó az Eht. 96. § (4) bekezdése alaptörvény-ellenességét kívánja alátámasztani az alábbi
érveléssel. A  norma – véleménye szerint – ellentétben áll és lerontja a  polgári jogviszonyok legmagasabb szintű
jogszabályában, az  előző Ptk. 100.  §-ában meghatározott szomszédjogi szabály általános alkalmazhatóságát.
A  szabályozás így párhuzamossá válik az  előző Ptk.-ban és az  Eht.-ban, ami sérti a  Jat. 3.  §-át, amely – egyebek
mellett – az  indokolatlanul párhuzamos szabályozás tilalmát mondja ki. Álláspontja szerint az  általa támadott
szabály kikerülni kívánja azt a  bírói gyakorlatot, amely szerint önmagában az  építési, közigazgatási hatósági
engedélynek megfelelő létesítés még nem teszi jogszerűvé a  szükségtelenül zavaró építményt. Állításának
alátámasztásaként utal három bírói döntésre is. (BH. 1992/235, BH. 1988/32, BDT.2001/532)
[8] Álláspontja szerint nem maradhat figyelmen kívül az sem, hogy az Eht. 96. § (4) bekezdése „nem tartja szem előtt”
az Alkotmánybíróság korábban, hasonló tárgyban hozott döntését.
II. [9] Az Alkotmánybíróság az eljárása során a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe:
[10] 1. Az Alaptörvény indítvánnyal érintett rendelkezése:
„B) cikk Magyarország független, demokratikus jogállam.”
[11] 2. Az Eht. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„96. § (4) A mobil rádiótelefon szolgáltatás nyújtásához szükséges antennák, antennatartó szerkezetek és az azokhoz
tartozó műtárgyak elhelyezése és működtetése során bekövetkező zavarás a  környezetvédelmi, közegészségügyi,
közbiztonsági és építésügyi jogszabályok által megszabott határértékek betartása esetén nem minősül a  Ptk.-ban
meghatározott szükségtelen zavarásnak.”
„163/F.  § A  96.  § (4)  bekezdésének a  helyi és körzeti televíziók digitális átállásának biztosítása érdekében
szükséges és egyes hírközléssel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXI. törvény (a továbbiakban:
Módtv.) 28.  §-ával megállapított rendelkezését a  Módtv. hatálybalépését megelőzően keletkezett tényekre és
jogviszonyokra akkor kell alkalmazni, ha az  építmény használatbavétele jogszerű volt, és a  használatbavétel óta
az  építmény elhelyezésével és működtetésével kapcsolatban jogerős hatósági határozat nem állapította meg
a  környezetvédelmi, közegészségügyi, közbiztonsági és építésügyi jogszabályok által megszabott határértékek
megsértését.”
III. [12] Az indítvány részben megalapozott. [13] 1. Az Alkotmánybíróság elsőként azt az  indítványelemet vizsgálta, amely szerint az Eht. 163/F. §-a olyan hátrányos
tartalmú visszamenőleges hatályú rendelkezés, ami a jogállamiság és jogbiztonság követelményébe ütközik.
[14] Az Alkotmánybíróság határozatban rendelkezett a  korábbi alkotmánybírósági határozatok felhasználhatósága
ügyében {13/2013. (VI. 17.) AB határozat, Indokolás [32]–[33]}Az Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésében foglalt
jogállamiság-klauzula szövegszerűen megegyezik a korábbi Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezéssel.
Az  Alkotmánybíróság döntése meghozatalakor az  Alaptörvény egészéből indul ki. Jelen ügyben szükségesnek
mutatkozik a  hátrányos tartalmú visszamenőleges hatályú jogalkotásra vonatkozó korábbi alkotmánybírósági
gyakorlat egyik elvi tételének a  bemutatása a  döntés megalapozásához, az  indokolás átláthatóságához és
ellenőrizhetőségének megteremtéséhez.
[15] Így az  Alkotmánybíróság utal egy korábbi döntésében megfogalmazott álláspontra, és ezt jelen ügyben is
irányadónak tekinti. E  szerint „[a]z Alkotmánybíróság számos határozatában foglalkozott a  jogbiztonsággal,
s a  jogbiztonságra figyelemmel a  visszamenőleges hatályú jogi szabályozás tilalmával. A  jogalkotásról szóló
1987. évi XI. törvény 12.  § (2)  bekezdése szerint »a jogszabály a  kihirdetését megelőző időre nem állapíthat meg
kötelezettséget és nem nyilváníthat valamely magatartást jogellenessé«. Következetes az  Alkotmánybírósági
gyakorlat a tekintetben, hogy valamely jogszabály nem csupán akkor minősülhet az említett tilalomba ütközőnek,
ha a  jogszabályt a  jogalkotó visszamenőlegesen léptette hatályba, hanem akkor is, ha a  hatálybaléptetés nem
visszamenőlegesen történt ugyan, de a  jogszabály rendelkezéseit – erre irányuló kifejezett rendelkezés szerint –
a  jogszabály hatálybalépése előtt létrejött jogviszonyokra is alkalmazni kell.” {[57/1994. (IX. 17.) AB határozat, ABH
1994, 305.]}, {[3062/2012. (VII. 26.) AB határozat, Indokolás [88]}.
[16] Az Eht. 163/F.  §-a éppen ilyen megoldást tartalmaz. Kifejezetten rendelkezik az  új szabálynak a  hatálybalépését
megelőzően keletkezett tényekre és jogviszonyokra történő alkalmazásáról. Az  indítvánnyal szintén érintett
Eht. 96.  § (4)  bekezdését arra az  esetre nézve rendeli el alkalmazni a  hatálybalépése előtt keletkezett
tényekre és jogviszonyokra, ha az  építmény használatbavétele jogszerű volt, és a  használatbavétel óta
az  építmény elhelyezésével és működtetésével kapcsolatban jogerős hatósági határozat nem állapította meg
a  környezetvédelmi, közegészségügyi, közbiztonsági és építésügyi jogszabályok által megszabott határérték
megsértését. A  rendelkezés alapján tehát azokban az  esetekben, amikor az  antennák, antennatartó szerkezetek
és az  azokhoz tartozó műtárgyak használatbavétele jogszerű volt és a  működtetés során betartották az  ágazati
jogszabályokban meghatározott határértékeket, az érintettek – akik állítják, hogy a szerkezetek zavarják őket – nem
nyújthatnak be keresetet a bíróságnak a siker reményével az előző Ptk. 100. §-a alapján, azaz szükségtelen zavarásra
hivatkozással azokban az  esetekben sem, amikor az  építmény még a  korlátozó rendelkezés hatálybalépése,
2013. július 5. előtt készült és működött.
[17] Az Alkotmánybíróság fentiek alapján megállapítja, hogy az  Eht. 163/F.  §-ában alkalmazott megoldás tartalmát
tekintve kétséget kizáróan visszaható hatályú jogalkotásnak minősül.
[18] 2. Ezt követően az  Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy hátrányos tartalmat is jelent-e egyúttal a  kifogásolt
rendelkezés. A  Jat. 2.  § (2)  bekezdése értelmében „[j]ogszabály a  hatálybalépését megelőző időre nem állapíthat
meg kötelezettséget, kötelezettséget nem tehet terhesebbé, valamint nem vonhat el vagy korlátozhat jogot, és nem
nyilváníthat valamely magatartást jogellenessé.” Ebből a  szabályból következően tehát a  visszamenőleges hatályú
jogalkotás tilalma nem abszolút érvényű, és egyértelműen élhet ezzel az  eszközzel a  jogalkotó akkor, amikor új
jogosultságot állapít meg, meglévő jogosultságot terjeszt ki, vagy valamely jog korlátozását oldja fel.
[19] Ebben a  kérdésben az  Alkotmánybíróságnak tehát azt kellett vizsgálnia, hogy a  támadott szabályozás elvont
vagy korlátozott-e valamilyen meglévő jogosultságot. 2013. július 5-ig a  mobiltelefon-szolgáltatás nyújtásához
szükséges antennák, tartószerkezetek és műtárgyak zavaró minőségének megállapítása érdekében az  érintettek
bírósághoz fordulhattak az  előző Ptk. 100.  §-ában szabályozott szükségtelen zavarás megállapítása iránt, és
kérhették többek között kártérítés megállapítását. 2013. július 5-én lépett hatályba az Eht. 96. § (4) bekezdése, amely
– mintegy vélelemként – kimondja, hogy amennyiben a  különböző jogszabályokban megszabott határértékek
betartásra kerülnek, ebben az  esetben a  műtárgyak által okozott zavarás nem minősül az  előző Ptk.-ban szereplő
szükségtelen zavarásnak. Az  Eht. 163/F.  §-a ennek a  szabálynak az  alkalmazását terjeszti ki a  2013. július 5-e előtt
keletkezett tényekre és jogviszonyokra visszamenőleges hatállyal. Ennek a  szabálynak a  hiányában, azaz ha
csak a  hatálybalépése után keletkezett jogviszonyokra vonatkozna, a  2013. július 5-e előtt épített és működő
építmények által érintett személyek a bírósághoz fordulhattak volna minden esetben a szomszédjogok megsértése
miatt. Ettől a  lehetőségtől, jogtól fosztja meg ezt az  érintetti kört a  támadott szabályozás, mivel a  szükségtelen
zavarás jogcímére való hivatkozás a szabály alapján csak akkor lehet eredményes, ha túllépték a közegészségügyi,
környezetvédelmi, közbiztonsági és építésügyi jogszabályok által meghatározott határértéket.
[20] A hátrányos tartalom vizsgálata során az Alkotmánybíróság figyelmét nem kerülte el az a tény sem, hogy a rendes
bíróságok a  közigazgatási szabályok betartása mellett is több esetben megállapították a  szükségtelen zavarásra
alapozott szomszédjogok sérelmét és kártérítést állapítottak meg. Ennek eredményeként a  zavarással érintettek
köre nem eleve esélytelenül kezdeményezhette volna a szomszédjogok megsértésének megállapítását akkor sem,
ha a vonatkozó szabályokban megszabott határértékek betartásra kerültek.
[21] Fentiek alapján az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az  Eht. 163/F.  §-a hátrányos tartalmú, visszamenőleges
hatályú szabályozást valósít meg az Alaptörvénybe ütköző módon, ezért azt meg kellett semmisítenie.
[22] Az Alkotmánybíróság – a  6/2014. (II. 26.) AB határozatban foglaltakhoz hasonlóan {6/2014. (II. 26.) AB határozat,
Indokolás [41]–[42]} – az  Abtv. 45.  § (4)  bekezdésének megfelelően kimondja a  megsemmisített jogszabály
általános és egyedi ügyben történő alkalmazhatatlanságát, mert ezt indokolja az Alaptörvény védelme, különösen
az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből következő jogbiztonság alkotmányos érdeke.
[23] 3. Az  indítványnak az  Eht. 96.  § (4)  bekezdése alaptörvény-ellenességének kimondására és megsemmisítésére
irányuló eleme nem felel meg az Abtv. 51. § (1b) bekezdése d) és e) pontjának, mert nem jelöli meg az Alaptörvény
megsértett rendelkezését, és nem tartalmaz indokolást arra nézve, hogy a sérelmezett jogszabály miért ellentétes
az Alaptörvény megjelölt rendelkezésével. Ezért az Alkotmánybíróság ezt az indítványelemet visszautasította.
[24] Az Alkotmánybíróság határozatát az Abtv. 44. § (1) bekezdése alapján tette közzé.
Budapest, 2014. április 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1039/2013. (II. 1.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0002 azonosító számú („Kecskemét Megyei Jogú Város elővárosi közlekedési rendszereinek fejlesztése”című) kiemelt projekt költségnövekményének jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja a KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0002 azonosító számú, „Kecskemét Megyei Jogú Város elővárosi közlekedési
rendszereinek fejlesztése” című, kiemelt projekt támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedés Operatív Program Irányító Hatósága a támogatási
szerződés módosításáról intézkedjen. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
28/2017. (II. 8.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Maris
Zsolt rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország luandai nagykövetségének a vezetésével,
valamint Magyarországnak a  Gaboni Köztársaságban, az  Egyenlítői-guineai Köztársaságban és a  Kongói
Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2016. június 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
157/2019. (IV. 18.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1) bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – dr. Terdik Tamás rendőr ezredest 2019. április 24-ei hatállyal rendőr
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2019. április 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
250/2013. (VII. 2.) Korm. rendelete egyes szennyvíz-elvezetési és -tisztítási beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a) és b)  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt
projektekhez kapcsolódó, a 2. mellékletben nevesített közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el,
b) első fokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként jár el.
 (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  döntést 30 napon belül meg kell hozni.
A szakhatósági állásfoglalás kibocsátásának határideje 10 nap.
3. § Az  1.  § (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az eljáró hatóság az általa hozott döntések kézbesítése – az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton történik. A döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik
nap.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a 2. § kivételével a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
107/2017. (IX. 27.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára
Menczer Tamást a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává
– 2017. október 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
381/2014. (X. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hild Ágnest
2014. október 15. napjától 2017. október 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. október 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1515/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata a vízügyi igazgatási szervek bérfejlesztésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a vízügyi igazgatási szerveknél foglalkoztatottak két ütemben – 2017. szeptember 1-jével és 2018. január
1-jével átlagosan 15-15 százalékkal – történő bérfejlesztésével;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti bérfejlesztés első ütemének
megvalósítása érdekében a  szükséges költségvetési források biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi igazgatóságok
cím, 1. Működési költségvetés előirányzat csoport javára egyszeri jelleggel 543,1 millió forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. szeptember 1. 3. felhívja a belügyminisztert, hogy az 1. pont szerinti bérfejlesztés második ütemének megvalósítása érdekében
a) készítsen előterjesztést a Kormány részére a szükséges törvényi szintű jogszabály-módosításokról,
b) készítsen előterjesztést a Kormány részére a szükséges kormányrendeleti szintű jogszabályokról.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: az a) pont esetében 2017. szeptember 15.
 a b) pont esetében 2017. október 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
187/2018. (V. 17.) KE határozata a Honvéd Vezérkar főnöke beosztásból történő felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint
a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény 20.  § (1)  bekezdés b)  pontja
alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – dr. Benkő Tibor vezérezredest, a  Honvéd Vezérkar főnökét
e beosztásából 2018. május 15-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2018. május 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
53/2008. (HK 10.) HM VTI SZÁT intézkedése NATO Egységesítési Egyezmény (STANAG 4134 2. kiadás „ELECTRICAL CHARACTERISTICS OF ROTATING 28-VOLT DC GENERATING SETS”) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. §-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. §-ában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasításban, valamint a NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról,
módosításáról szóló 137/2007. (HK 22.) HM VTISZÁT
közleményben foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A STANAG 4134 Ed. 2. ELECTRICAL CHARACTERISTICS OF ROTATING 28-VOLT DC GENERATING SETS „28 volt feszültségű egyenáramú forgógépes áramforrások elektromos jellemzői 2. kiadás”
című dokumentumot ezen intézkedés alapján, eredeti nyelven bevezetem.
3. Az egyezmény rendeltetése: a 28 volt feszültségű
egyenáramú forgógépes áramforrások meghatározott jellemzőinek szabványosítása a NATO haderők számára az
interoperabilitás biztosítása céljából.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 4134 Egységesítési Egyezményt (angol és magyar nyelvű kiadás) rendeljék meg a HM FLÜ
Technológiai Igazgatóság Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


text:
170/2003. (IX. 16.) KE határozata miniszter kinevezéséről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 33. §-ának (4) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Kökény Mihályt egészségügyi, szociális és családügyi miniszterré
— 2003. szeptember 15-i hatállyal — kinevezem. Budapest, 2003. szeptember 12.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
54/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nobilis Gergely
Bernátot a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök