text:
2014. XLII. törvény az adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló Egyezmény és az adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló Egyezményt módosító Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív
segítségnyújtásról szóló Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) és az  adóügyekben történő kölcsönös
adminisztratív segítségnyújtásról szóló Egyezményt módosító Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2014. szeptember 24-i ülésnapján fogadta el.
(signatures)” „ADÓÜGYEKBEN TÖRTÉNŐ KÖLCSÖNÖS ADMINISZTRATÍV SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL SZÓLÓ
EGYEZMÉNY
PREAMBULUM Az Európa Tanács tagállamai és a  Gazdasági Együttműködés és Fejlesztés Szervezetének tagországai, ezen
Egyezmény aláírói,
Tekintettel arra, hogy a  személyek, a  tőke, az  áruk és a  szolgáltatások nemzetközi áramlásának fejlődése
–  jóllehet egyébiránt nagyon hasznos – megnövelte az  adókikerülés és -kijátszás lehetőségeit és ezért növekvő
együttműködést tesz szükségessé az adóhatóságok között;
Üdvözölve az  utóbbi években adókikerülés és adókijátszás ellen tett nemzetközi szintű, akár kétoldalú, akár
többoldalú különböző erőfeszítéseket;
Tekintve, hogy az  Államok között koordinált erőfeszítés szükséges annak érdekében, hogy az  adófizetők jogai
megfelelő védelmének biztosítása mellett elősegítsék az  adóügyekre vonatkozó adminisztratív segítségnyújtás
minden formáját;
Felismerve, hogy a  nemzetközi együttműködés fontos szerepet játszhat az  adókötelezettségek pontos
meghatározásának elősegítésében és segíthet az adófizetőnek jogai biztosításában;
Tekintve, hogy minden Államban az  adóügyekre is alkalmazandónak kell elismerni azt, hogy az  alapvető jogok
minden embert feljogosítanak arra, hogy jogai és kötelezettségei megfelelő jogi eljárás keretében kerüljenek
meghatározásra, és hogy az  Államoknak törekedniük kell az  adózók jogos érdekei védelmének támogatására,
ideértve a diszkrimináció és kettős adóztatás elleni megfelelő védelmet;
Meggyőződve ezért arról, hogy az Államoknak nem kell intézkedéseket végrehajtaniuk vagy információt nyújtaniuk,
kivéve összhangban a  hazai jogukkal és gyakorlatukkal, tekintettel az  információ bizalmassága védelmének
szükségességére, és figyelembe véve a  nemzetközi eszközöket, amelyek a  személyes adatok titkosságának és
áramlásának védelmét szolgálják;
Attól az  óhajtól vezérelve, hogy egyezményt kössenek az  adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív
(közigazgatási) segítségnyújtásról;
Az alábbiak szerint állapodtak meg:
I. FEJEZET – AZ EGYEZMéNY HATÁLYA 1. Cikk – Az Egyezmény tárgya és személyi hatálya
1. A Felek, a  IV. Fejezet rendelkezéseinek fenntartásával, adminisztratív (közigazgatási) segítséget nyújtanak
egymásnak adóügyekben. Az  ilyen segítség magában foglalhatja, amennyiben helyénvaló, bírói testületek
intézkedéseit.
2. Az ilyen adminisztratív (közigazgatási) segítségnyújtás tartalmazza:
a. az  információcserét, beleértve az  egyidejű adóellenőrzéseket és a  külföldi adóellenőrzésekben történő
részvételt;
b. segítséget a beszedésben, beleértve a megőrzési intézkedéseket; és
c. iratok szolgáltatását.
3. A Fél adminisztratív (közigazgatási) segítséget nyújt, ha az  érintett személy akár a  Fél, akár bármely másik állam
belföldi illetőségű személye vagy állampolgára.
2. Cikk – Az Egyezmény hatálya alá tartozó adók
1. Ezen Egyezmény kiterjed:
a. az alábbi adókra:
i. jövedelem- vagy nyereségadókra;
ii. a jövedelem- vagy nyereségadóktól függetlenül kivetett tőkenyereség-adókra;
iii. vagyonadókra;
amelyeket az egyik Fél nevében vezetnek be; és
b. az alábbi adókra:
i. a  jövedelem-, a  nyereség-, a  tőkenyereség és a  vagyonadókra, amelyeket a  Fél politikai alegysége
vagy helyi hatósága nevében vezetnek be;
ii. a  központi kormányzatnak vagy a  közjog alapján létrehozott társadalombiztosítási intézménynek
fizetendő kötelező társadalombiztosítási hozzájárulásra;
iii. a Fél nevében bevezetett egyéb típusú adókra, kivéve a vámokat, nevezetesen:
A. ingatlan-, öröklési- és ajándékozási adók;
B. ingóvagyont terhelő adók;
C. általános fogyasztási adók, úgy mint a hozzáadott érték vagy forgalmi adók;
D. az árukat és szolgáltatásokat terhelő speciális adók mint a fogyasztási adók;
E. gépjárművek használatát vagy birtoklását terhelő adók;
F. gépjárművektől különböző ingó vagyon használatát vagy birtoklását terhelő adók;
G. bármely más adók.
iv. az  iii. albekezdésben említett kategóriákba tartozó adók, amelyeket a  Fél politikai alegysége vagy
helyi hatósága nevében vezettek be.
2. Azok a  létező adók, amelyekre az  Egyezmény kiterjed, az  A mellékletben az  1. bekezdésben említett kategóriák
szerint kerülnek felsorolásra.
3. A Felek értesítik az  Európa Tanács Főtitkárát vagy az  OECD Főtitkárát (a  továbbiakban „Letéteményesek”)
az  A  mellékletben a  2. bekezdésben említett lista változásának következményeként teendő bármely változásról.
Az  ilyen változás az  értesítésnek a  Letéteményes általi kézhezvételét követő három hónapos időtartam leteltét
követő hónap első napjától lép hatályba.
4. Az Egyezmény kiterjed minden olyan azonos vagy lényegét tekintve hasonló adóra is annak elfogadásától, amelyet
egy Szerződő Államban az Egyezmény e Fél tekintetében történő hatálybalépése után az A mellékletben felsorolt,
jelenleg létező adók mellett vagy azok helyett vezetnek be, és ebben az esetben az érintett Félnek értesítenie kell
a Letéteményesek egyikét az említett adó elfogadásáról.
II. FEJEZET – ÁLTALÁNOS MEGHATÁROZÁSOK 3. Cikk – Meghatározások
1. Az Egyezmény alkalmazásában, hacsak a szövegösszefüggés mást nem kíván:
a. „megkereső állam” és a  „megkeresett állam” kifejezések az  adóügyekben adminisztratív (közigazgatási)
segítséget kérő Felet és azt a Felet jelentik, akitől az ilyen segítség nyújtását kérik;
b. az „adó” kifejezés bármely adót vagy társadalombiztosítási hozzájárulást jelent, amelyre az Egyezményt a 2.
Cikk értelmében alkalmazni kell;
c. az „adókövetelés” kifejezés bármely olyan adóösszeget, valamint a  rajta lévő kamatot, a  hozzá kapcsolódó
közigazgatási bírságot és a  beszedés költségeit jelenti, amelyek kiszabásra kerültek, és még nem fizették
meg;
d. az „illetékes hatóság” kifejezés a B mellékletben felsorolt személyeket és hatóságokat jelenti;
e. az „állampolgárok” kifejezés az egyik Fél vonatkozásában jelent:
i. minden természetes személyt, aki ezen Fél állampolgárságával rendelkezik;
ii. minden jogi személyt, személyegyesítő társaságot, egyesülést és egyéb jogalanyt, amely ezt
a jogállását ezen Fél hatályos jogszabályai alapján bírja.
Minden olyan Félnél, aki fenntartást tett ebből a célból, a fenti kifejezések a C mellékletben meghatározottak szerint
értendők.
2. Az Egyezménynek bármely Fél által történő alkalmazása során a nem definiált kifejezések – ha a szövegösszefüggés
mást nem kíván – a  Félnek az  Egyezmény által lefedett adókra vonatkozó jogszabályaiban foglaltak szerint
értelmezendőek.
3. A Felek értesítik a Letéteményesek egyikét a B vagy a C mellékleteket érintő bármely változásról. Az ilyen változás
ezen értesítésnek az  érintett Letéteményes általi kézhezvételét követő három hónapos időtartam leteltét követő
hónap első napjától lép hatályba.
III. FEJEZET – A SEGíTSéGNYúJTÁS FORMÁI I. ALcím – InFormÁcIócSErE
4. Cikk – Általános rendelkezések 1. A Felek kicserélnek bármilyen információt, különösen ezen alcímnek megfelelően, amelyek előreláthatólag fontosak;
a. az adó megállapításához és beszedéséhez, és az adóigények behajtásához és kikényszerítéséhez, és
b. a közigazgatási hatóság előtti perbefogáshoz vagy bírói szerv előtti bűnvádi eljárás kezdeményezéséhez.
Az olyan információkat, amelyek ezen célok eléréséhez valószínűsíthetően nem fontosak, nem kell az  Egyezmény
alapján kicserélni.
2. A  Fél az  Egyezmény alapján kapott információkat bizonyítékként használhatja büntetőbíróság előtt, ha
ezt előzetesen jóváhagyta az  információt szolgáltató Fél. Azonban bármely két vagy több Fél kölcsönösen
megállapodhat abban, hogy eltekint az előzetes jóváhagyás feltételének alkalmazásától.
3. Bármelyik Fél, a  Letéteményesek egyikének címzett nyilatkozattal jelezheti azt, hogy a  belső szabályozásának
megfelelően a  hatóságai tájékoztathatják, összhangban az  5. és a  7. Cikkel, az  ott belföldi illetőségű személyeket,
illetve állampolgárokat a rájuk vonatkozó információk továbbítása előtt.
5. Cikk – Megkeresés alapján történő információcsere 1. A megkereső Állam kérésére a  megkeresett Állam bármely meghatározott személyt vagy ügyletet érintően
a megkereső Államnak a 4. Cikk szerinti információt szolgáltatja.
2. Amennyiben a  megkeresett Állam adóügyi irataiban elérhető információ nem kielégítő ahhoz, hogy
az  információkérésnek eleget tegyen, ez  az Állam megtesz minden szükséges intézkedést, hogy a  megkereső
Államnak a kért információt szolgáltathassa.
6. Cikk – Automatikus információcsere Az ügyek fajtáira tekintettel és kölcsönös egyetértéssel megállapított eljárások szerint két vagy több Fél a 4. Cikkben
említett információt automatikusan kicseréli.
7. Cikk – Spontán információcsere 1. A Fél a  következő körülmények fennállása esetén a  tudomásában lévő információt megkeresés nélkül továbbítja
a másik Félnek:
a. az elsőként említett Fél alappal feltételezi, hogy a másik Félnél adóhiány lehet;
b. az adóköteles személy adókedvezményben vagy adómentességben részesül az elsőként említett Félben, ami
a másik Félben az adóban növekedést idéz elő, vagy adókötelezettséget keletkeztet;
c. az egyik Félben adóköteles személy és a másik Félben adóköteles személy közötti üzleti kapcsolatokat úgy
irányítják egy vagy több országon keresztül, hogy az  adómegtakarítást eredményezhet egyik vagy másik
Félben vagy mindkettőben;
d. a Fél alappal feltételezi, hogy az  adómegtakarítást a  vállalkozások csoportjai közötti nyereség mesterséges
átutalásai eredményezik;
e. az elsőként említett Félhez a  másik Fél által továbbított információ olyan információ megszerzését tette
lehetővé, amely fontos lehet az adókötelezettség megállapításához az utóbbi Félben.
2. Minden Fél megteszi azokat az  intézkedéseket, és bevezeti azokat az  eljárásokat, amelyek szükségesek annak
biztosításához, hogy az 1. bekezdésben leírt információ a másik Fél számára továbbítható legyen.
8. Cikk – Egyidejű adóellenőrzések 1. Két vagy több Fél az  egyikük megkeresésére konzultációt folytat egymással az  egyidejű adóellenőrzések
eljárásainak meghatározása és ügyek eldöntése céljából. Minden érintett Fél eldönti, hogy részt kíván-e venni
a konkrét egyidejű adóellenőrzésben.
2. Az Egyezmény alkalmazásában az  egyidejű adóellenőrzés két vagy több fél közötti megállapodást jelent
arról, hogy egy személy vagy személyek olyan adóügyeiben, amelyhez közös vagy kapcsolódó érdek fűződik,
egyidejűleg, mindenki a maga területén vizsgálódik azzal a céllal, hogy bármely fontos, így megszerzett információt
kicseréljenek.
9. Cikk – Adóellenőrzések külföldön 1. A megkereső Állam illetékes hatóságának kérésére a  megkeresett Állam illetékes hatósága megengedheti
a  megkereső Állam illetékes hatósága képviselőinek, hogy a  megkeresett Államban az  adóellenőrzés megfelelő
részén jelen legyenek.
2. Ha a  kérés elfogadásra kerül, a  megkeresett Állam illetékes hatósága, amint lehet, értesíti a  megkereső Állam
illetékes hatóságát az  ellenőrzés idejéről és helyéről, az  ellenőrzés lefolytatására kijelölt hatóságról vagy
tisztviselőről, és az ellenőrzés elvégzéséhez a megkeresett Államban érvényes eljárásokról és szükséges feltételekről.
Az ellenőrzés lefolytatására vonatkozó minden döntést a megkeresett Állam hoz meg.
3. A Fél értesítheti valamelyik Letéteményest arról a szándékáról, hogy általános szabályként az ilyen, 1. bekezdésben
hivatkozott megkereséseket nem fogadja el. Ilyen nyilatkozatot bármikor tehető vagy visszavonható.
10. Cikk – Egymásnak ellentmondó információk Amennyiben a  Fél egy másik Féltől olyan információt kap egy személy adóügyeiről, amely számára ellentétesnek
tűnik a birtokában lévő információval, erről tájékoztatnia kell az információt nyújtó Felet.
II. ALcím – BEhAJtÁSBAn nyúJtott SEgítSég 11. Cikk – Adókövetelések behajtása
1. A megkereső Állam kérésére a  megkeresett Állam a  14. és a  15. Cikk rendelkezéseinek fenntartásával, megteszi
a  szükséges lépéseket az  elsőként említett Állam adóköveteléseinek behajtására úgy, mintha azok a  saját
adókövetelései lennének.
2. Az 1. bekezdés rendelkezése csak a  megkereső Államban végrehajtható adókövetelésekre alkalmazandó és, ha
az érintett Felek másképpen meg nem állapodnak, azokra, amelyek nem vitatottak.
Mindamellett, amennyiben az  igény olyan személlyel szemben áll fenn, aki nem belföldi illetőségű a  megkereső
Államban, az 1. bekezdés csak annyiban alkalmazandó, hacsak az érintett Államok másképp meg nem állapodnak,
amennyiben az igény már nem vitatható.
3. Az elhunyt személyhez, illetve vagyonához kapcsolódó adókövetelések beszedésében történő segítségnyújtás
kötelezettsége korlátozott a vagyon értékére vagy a vagyonból a hagyatékból részesülő személyek által megszerzett
tulajdon értékére, annak megfelelően, hogy a  vagyonból vagy a  hagyatékból részesülő személyektől szedik-e be
az igényt.
12. Cikk – Biztosítási intézkedések A megkereső Állam kérésére a  megkeresett Állam biztosítási intézkedéseket tesz valamely adó összegének
beszedése céljából még akkor is, ha az igény vitatott vagy ha még nem végrehajtható.
13. Cikk – A megkeresést kísérő iratok 1. Az ezen alcímben foglalt adminisztratív segítségnyújtásra irányuló megkeresésnek tartalmaznia kell:
a. egy nyilatkozatot arra nézve, hogy az  adókövetelés tárgya az  Egyezmény hatálya alá tartozó adó, valamint
adóbehajtás esetén a  11. Cikk 2. bekezdésében foglaltak fenntartásával arról, hogy az  adókövetelés nem
vitatott vagy nem vitatható;
b. egy hivatalos másolatot a megkereső Államban a végrehajtást engedélyező okiratról; és
c. bármely más, a behajtáshoz, illetve a biztosításhoz szükséges dokumentumot.
2. A behajtást a  megkereső Államban engedélyező okiratot, amennyiben megfelelő, a  megkeresett Államban
hatályos előírásoknak megfelelően el kell fogadni, el kell ismerni, ki kell egészíteni vagy amilyen hamar csak lehet
a  behajtásra irányuló segítségnyújtásra vonatkozó megkeresés beékezését követően helyettesíteni kell egy olyan
okirattal, amely engedélyezi a behajtást az utóbbi Államban.
14. Cikk – Időkorlátok 1. Arra az  időszakra vonatkozó kérdéseket, amin túl egy adókövetelést nem lehet érvényesíteni, a  megkereső Állam
jogszabályai szerint kell megítélni. A  segítségnyújtásra vonatkozó kérésnek tartalmaznia kell az  erre időszakra
vonatkozó részleteket.
2. A megkeresett Állam által a  segítségnyújtásra vonatkozó kérés teljesítése érdekében végrehajtott behajtási
cselekmények, amelyek ezen Állam jogának megfelelően az  1. bekezdésben említett időszak felfüggesztését
vagy megszakítását eredményeznék, a  megkereső Állam joga szerint is ilyen hatással kell bírniuk. Az  ilyen
cselekményekről a megkeresett Államnak tájékoztatnia kell a megkereső Államot.
3. A megkeresett Állam nem köteles eleget tenni a  segítésnyújtásra vonatkozó kérésnek, amennyiben azt
a végrehajtást engedélyező eredeti okirat dátumától számított 15 éven túl nyújtották be.
15. Cikk – Elsőbbség Az adókövetelésnek, amelynek behajtásában segítségnyújtásra kerül sor, nem kell elsőbbséget élveznie
a  megkeresett Államban, különösen annak az  Államnak az  adóköveteléseivel szemben nem, akkor sem, ha
a beszedési eljárás a saját adóköveteléseihez is alkalmazható.
16. Cikk – Fizetés elhalasztása A megkeresett Állam fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezhet, amennyiben azt a  jogszabályai vagy
adminisztratív gyakorlata hasonló körülmények között lehetővé teszik, azonban először tájékoztatnia kell erről
a megkereső Államot.
III. ALcím – IrAtoK KéZBESítéSE 17. Cikk – Iratok kézbesítése
1. A megkereső Állam kérésére a megkeresett Államnak iratokat kell kézbesítenie a címzettnek, beleértve a megkereső
Államból származó és az Egyezmény hatálya alá tartozó adókra vonatkozó bírói döntésekhez kapcsolódó iratokat.
2. A megkeresett Államnak az iratok kézbesítését az alábbiak szerint kell végrehajtania:
a. a hazai joga által a lényegében hasonló iratok kézbesítésére előírt eljárásnak megfelelően;
b. amennyire lehetséges, a megkereső Állam által kért egyedi eljárás szerint vagy a saját joga által megengedett
ehhez legközelebb álló módon.
 3. A Szerződő Fél a  postán keresztül közvetlenül kézbesíthet iratot egy másik Szerződő Fél területén lévő személy
részére.
 4. Az Egyezmény egyik rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy az  érvénytelenítsen a  Szerződő Fél saját
jogának megfelelő bármely iratkézbesítést.
 5. Amikor egy irat jelen cikkel összhangban kézbesítésre kerül, úgy nem szükséges fordítást mellékelni hozzá.
Amennyiben ugyanakkor bizonyos, hogy a címzett nem érti az irat nyelvét, a megkeresett Államnak gondoskodnia
kell annak a  hivatalos nyelvén vagy nyelvein történő fordításáról, illetve egy összefoglaló készítéséről. Emellett
kérheti a megkereső Államot, hogy gondoskodjon az  iratnak a megkereső Állam, az Európa Tanács vagy az OECD
valamely hivatalos nyelvére történő fordításáról, illetve összefoglaló készítéséről.
IV. FEJEZET–A SEGíTSéGNYúJTÁS VALAMENNYI FORMÁJÁRA VONATKOZó RENDELKEZéSEK 18. Cikk – A megkereső Állam által nyújtandó információ
1. A segítségnyújtásra vonatkozó kérésnek megfelelő módon tartalmaznia kell:
a. a hatóság vagy ügynökség nevét, amely kezdeményezte az illetékes hatóság kérelmét;
b. annak a  személynek, akinek tekintetében a  megkeresés történik, a  nevét, a  címét és bármely más
azonosításra szolgáló adatát;
c. információra vonatkozó kérés esetén, azt a  formátumot, amelyben a  megkereső Állam az  információ
szolgáltatását szeretné igényeinek kielégítése céljából;
d. behajtásra vagy megőrzési intézkedésekre vonatkozó segítségnyújtási kérés esetén az  adókövetelés
természetét, az  adókövetelés alkotóelemeit, valamint a  vagyontárgyak megnevezését, amelyből
az adókövetelés behajtható;
e. dokumentumok kézbesítésére vonatkozó kérés esetén a kézbesítendő dokumentum természetét és tárgyát;
f. hogy az  összhangban van a  megkereső Állam jogával és adminisztratív gyakorlatával és hogy
az a 19. Cikkben foglalt követelmények alapján indokolt.
 2. Amint bármilyen más, a segítségnyújtási kérelemmel kapcsolatos információ a megkereső Állam tudomására jut, azt
továbbítja a megkeresett Állam felé. 19. Cikk – Az információkérés elutasításának lehetősége
A megkeresett Állam nem köteles egy kérést teljesíteni, ha a megkereső Állam saját területén nem foganatosított
minden elérhető eszközt, kivéve, ahol ez aránytalan nehézségeket okozna.
20. Cikk – Válasz a segítség-kérésre 1. Amennyiben a segítségnyújtás iránti kérelemnek eleget tesznek, a megkeresett Államnak a lehető legrövidebb időn
belül tájékoztatnia kell a megkereső Államot a végrehajtott intézkedésről és a segítségnyújtás eredményéről.
2. Amennyiben a kérés elutasításra kerül, a megkeresett Államnak a  lehető legrövidebb időn belül tájékoztatnia kell
a megkereső Államot erről a döntéséről és annak okáról.
3. Amennyiben egy információ-kérés esetén a  megkereső Állam jelezte, hogy milyen formában szeretné megkapni
az  információt, és a  megkeresett Állam abban a  helyzetben van, hogy ezt tudja teljesíteni, akkor a  megkeresett
Államnak a kívánt formában kell rendelkezésre bocsátania az információt.
21. Cikk – Személyek védelme és a segítségnyújtási kötelezettség határai
1. Az Egyezmény egyetlen rendelkezése sem lehet hatással a  személyeknek a  megkeresett Állam joga és
adminisztratív gyakorlata által számukra biztosított jogokra és védelemre.
2. A 14. Cikk kivételével az  Egyezmény rendelkezései nem értelmezhetőek úgy, hogy az  a  megkereső Államra olyan
kötelezettséget róna, miszerint:
a. a saját vagy a megkereső Állam jogába vagy adminisztratív gyakorlatába ütköző intézkedést hozzon;
b. olyan intézkedést foganatosítson, amit közrendjébe (ordre public) vagy alapvető érdekeibe ütközőnek tekint;
c. olyan információt nyújtson, ami nem szerezhető be saját joga vagy adminisztratív gyakorlata alapján, vagy
a megkereső Állam joga vagy adminisztratív gyakorlata alapján;
d. olyan információt nyújtson, amely bármely szakmai, üzleti, ipari, kereskedelmi vagy foglalkozási titkot vagy
szakmai eljárást fedne fel, vagy olyan információt, amelynek felfedése sértené a közrendet (ordre public) vagy
alapvető érdekét;
e. adminisztratív segítségnyújtást végezzen, ha és amennyiben a  megkereső Állambeli adóztatás ellentétes
az  ott általánosan elfogadott adóztatási alapelvekkel, vagy a  kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó
egyezmény rendelkezéseivel, vagy bármely más egyezménnyel, amit a  megkeresett Állam a  megkereső
Állammal kötött;
f. segítséget nyújtson, ha az  Egyezmény alkalmazása megkülönböztetéshez vezetne a  megkeresett Állam
állampolgára és a megkereső Állam állampolgárai között ugyanolyan körülmények fennállása esetén.
22. Cikk – Titoktartás 1. Bármely Félnek az  Egyezmény alapján kapott bármely információt titokként kell kezelnie úgy, mint az  ennek
a Félnek a saját belső jogszabályai alapján megszerzett információt, vagy a megkeresett Félnél érvényes titoktartási
szabályok szerint, amennyiben azok a szabályok szigorúbbak.
2. Az ilyen információt csak olyan személyek vagy hatóságok (beleértve a  bíróságokat, közigazgatási és felügyeleti
szerveket) részére szabad felfedni, amelyek az adott Fél adóinak megállapításával, behajtásával vagy beszedésével,
ezek végrehajtásával vagy a  vonatkozó peres eljárással, vagy az  ezekkel kapcsolatos jogorvoslat elbírálásával
foglalkoznak. Csak a fent említett személyek vagy hatóságok használhatják fel az információt és csak ilyen célokra.
Az  ilyen adókra vonatkozó nyilvános bírósági tárgyalásokon vagy bírósági határozatokban az  1. bekezdésben
foglaltaktól függetlenül az  információt nyilvánosságra hozhatják, ha ezt előzetesen jóváhagyta az  információt
szolgáltató Fél illetékes hatósága. Azonban bármely két vagy több Fél kölcsönösen megállapodhat abban, hogy
eltekint az előzetes jóváhagyás feltételének alkalmazásától.
3. Amennyiben egy Fél fenntartást tesz a 30. Cikk 1. bekezdés a) pontja alapján, akkor ezen Féltől információt kapó egy
másik Fél sem használhatja fel azt adózási célra a fenntartással érintett kategóriákban. Hasonlóképpen, a fenntartást
tett Fél sem használhatja fel az  Egyezmény alapján szerzett információt adózási célra a  fenntartással érintett
kategóriákban.
4. Az 1., 2. és 3. bekezdésben foglaltaktól függetlenül valamely Fél által kapott információ más célokra is
felhasználható, amennyiben ilyen információ ilyen más célokra az  információt nyújtó Fél jogszabályai alapján is
felhasználható, és ezen Fél illetékes hatósága az  ilyen használatot jóváhagyja. Valamely Fél által egy másik Félnek
nyújtott információ továbbítható az  utóbbi által egy harmadik Félnek, amennyiben azt az  elsőként említett Fél
illetékes hatósága előzetesen jóváhagyja.
23. Cikk – Eljárások 1. Ezen Egyezmény alapján a megkeresett Állam által tett intézkedésekhez kapcsolódó eljárásokat csak az adott állam
megfelelő szerve előtt lehet lefolytatni.
2. Az Egyezmény alapján a  megkereső Állam által tett intézkedésekhez kapcsolódó eljárásokat, különösen
azokat, amelyek a  behajtás területén az  adókövetelés fennállására vagy annak összegére, illetve a  végrehajtást
engedélyező okiratra vonatkoznak, csak az  adott állam megfelelő szerve előtt lehet lefolytatni. Ha ilyen eljárás
megindul, a  megkereső Államnak erről tájékoztatnia kell a  megkeresett Államot, amelynek fel kell függesztenie
az eljárást az érintett szerv döntéséig. Ugyanakkor a megkeresett Államnak a megkereső Állam kérésére megőrzési
intézkedéseket kell foganatosítania a  behajtás biztosítása érdekében. A  megkeresett Államot az  ilyen eljárásokról
bármely más érintett személy is értesítheti. Az ilyen értesítés kézhezvételekor a megkeresett Államnak amennyiben
szükséges, konzultálnia kell a megkereső Állammal.
3. Amint az eljárások során végső döntés születik, a megkeresett Állam vagy a megkereső Állam, az esettől függően,
tájékoztatja a másik Államot a döntésről és annak a segítségkérésre gyakorolt következményeiről.
V. FEJEZET – KÜLÖNLEGES RENDELKEZéSEK 24. Cikk – Az Egyezmény végrehajtása
1. A Felek illetékes hatóságaikon keresztül kommunikálnak egymással az  Egyezmény végrehajtása érdekében.
Az illetékes hatóságok ebből a célból közvetlenül kommunikálhatnak és felhatalmazhatnak alárendelt hatóságokat,
hogy ezt a  nevükben megtegyék. Két vagy több Fél illetékes hatósága kölcsönösen megegyezhet az  Egyezmény
egymás közötti alkalmazásának módjáról.
2. Ha a  megkeresett Állam úgy ítéli meg, hogy ezen Egyezmény alkalmazása egy bizonyos esetben komoly és nem
kívánt következményekkel járna, akkor a megkeresett és megkereső Állam illetékes hatóságainak konzultálniuk kell
egymással és erőfeszítést kell tenniük a helyzet közös megegyezéssel történő megoldására.
3. A Felek illetékes hatóságainak képviselőiből álló koordináló testületnek az  OECD égisze alatt figyelemmel kell
kísérnie az  Egyezmény alkalmazását és fejlődését. Ebből a  célból a  koordináló testületnek ajánlásokat kell tennie
az  Egyezmény általános céljainak előmozdítása érdekében. A  testületnek különösképpen az  új módszerek és
eljárások tanulmányozásának fórumaként kell szolgálnia az  adóügyekben történő nemzetközi együttműködés
ösztönzése érdekében, és amennyiben szükséges, ajánlásokat tehet az  Egyezmény felülvizsgálatára vagy
módosítására. Azok az  Államok, amelyek aláírták, de még nem ratifikálták, fogadták el vagy hagyták jóvá
az Egyezményt, megfigyelőként jogosultak a koordináló testület ülésein való részvételre.
4. Egy Fél kérheti a koordináló testületet, hogy az Egyezmény rendelkezéseinek értelmezésével kapcsolatos véleményt
szolgáltasson.
5. Amennyiben két vagy több Fél között nehézség vagy kétség merül fel az  Egyezmény alkalmazásával vagy
értelmezésével kapcsolatban, abban az  esetben ezen Felek illetékes hatóságainak erőfeszítést kell tenniük, hogy
az ügyet kölcsönös megegyezéssel oldják meg. A megegyezést a koordináló testület tudomására kell hozni.
6. Az OECD Főtitkárának tájékoztatnia kell a Feleket és azon Aláíró Államokat, amelyek még nem ratifikálták, hagyták
jóvá vagy fogadták el az  Egyezményt, a  koordináló testület által, a  fenti 4. bekezdésnek megfelelően kiadott
véleményekről, illetve a fenti 5. bekezdés alapján elért kölcsönös megállapodásokról.
25. Cikk – Nyelv A segítségnyújtásra vonatkozó kérelmeket és az  ezekre vonatkozó válaszokat az  OECD vagy az  Európa Tanács
valamelyik hivatalos nyelvén kell előadni, vagy bármely más olyan nyelven, amelyben az érintett Szerződő Államok
kétoldalúan megállapodnak.
26. Cikk – Költségek Amennyiben az érintett Felek között kétoldalúan más megállapodás nem születik, úgy:
a. a segítségnyújtás során felmerülő szokásos költségeket a megkeresett Államnak kell viselnie;
b. a segítségnyújtás során felmerülő rendkívüli költségeket a megkereső Államnak kell viselnie.
VI. FEJEZET – ZÁRó RENDELKEZéSEK 27. Cikk – Más nemzetközi megállapodások vagy egyezmények
1. Az ezen Egyezmény által biztosított segítségnyújtási lehetőségek nem korlátozzák azokat, és nincsenek korlátozva
azok által az  érintett Felek között már meglévő vagy a  jövőben kötendő nemzetközi egyezmények vagy más
megállapodások által vagy más, az adóügyekben történő együttműködéshez kapcsolódó eszközök által.
2. Az Egyezmény rendelkezéseitől függetlenül azoknak a  Feleknek, amelyek az  Európai Gazdasági Közösség
tagállamai, egymás közötti kapcsolataikban azokat a  közös szabályokat kell alkalmazniuk, amelyek abban
a Közösségben hatályban vannak.
28. Cikk – Az Egyezmény aláírása és hatálybalépése
1. Ez az Egyezmény aláírás szempontjából nyitottnak tekintendő az OECD tagországai és az Európa Tanács tagállamai
számára. Ratifikáció, elfogadás vagy jóváhagyás tárgyát képezi. A ratifikációs, elfogadási vagy jóváhagyási okmányt
a Letéteményesek egyikénél kell letétbe helyezni.
2. Az Egyezmény azon időpontot követő három hónapos periódus eltelte utáni hónap első napján lép hatályba,
amikor öt állam kifejezte azon szándékát, hogy az 1. bekezdés rendelkezéseinek megfelelően kötve tekinti magát
az Egyezményhez.
3. Az Európa Tanács bármely tagállama vagy az  OECD bármely tagországa számára, amely ezt követően kifejezi
szándékát, hogy az Egyezmény által kötve tekinti magát, az Egyezmény a ratifikációs, jóváhagyási vagy elfogadási
okmány letétbe helyezését követő három hónapos időtartam eltelte utáni hónap első napján lép hatályba.
29. Cikk – Az Egyezmény területi alkalmazása 1. Minden Állam az aláírás időpontjában vagy a ratifikációs, elfogadási vagy jóváhagyási okmány letétbehelyezésekor
meghatározhatja azt a területet, vagy azokat a területeket, amelyekre az Egyezmény alkalmazandó.
2. Bármely Állam, bármely későbbi időpontban, a  Letéteményesek egyikéhez címzett nyilatkozattal kiterjesztheti
az  Egyezmény alkalmazását bármely más, a  nyilatkozatban meghatározott területre. Egy ilyen terület
vonatkozásában az  Egyezmény az  ilyen nyilatkozat Letéteményes általi kézhezvételét követő három hónapos
időtartam eltelte utáni hónap első napján lép hatályba.
3. Az előző két bekezdés szerinti nyilatkozat visszavonható az  ilyen nyilatkozatban meghatározott bármely terület
vonatkozásában egy, a  Letéteményesek egyikéhez címzett nyilatkozattal. A  visszavonás az  ilyen nyilatkozat
Letéteményes általi kézhezvételét követő három hónapos időtartam eltelte utáni hónap első napján lép hatályba.
30. Cikk – Fenntartások 1. Bármely Állam az aláírás vagy a ratifikációs, elfogadási vagy jóváhagyási okmány letétbehelyezésének időpontjában
vagy bármely későbbi időpontban kijelentheti, hogy fenntartja a jogot arra nézve, hogy:
a. semmilyen formában nem nyújt segítséget más Feleknek a 2. Cikk 1. bekezdés b. albekezdésében felsorolt
kategóriák egyikébe tartozó adói vonatkozásában, feltéve hogy nem sorolt fel semmilyen hazai adót ezen
kategóriában az Egyezmény A Mellékletében;
b. nem nyújt segítséget adókövetelés vagy adminisztratív bírság behajtásában semmilyen adó vonatkozásában,
vagy a 2. Cikk 1. bekezdésében felsorolt egy vagy több adókategóriában;
c. azon állammal szemben az  Egyezmény hatálybalépésének időpontjában fennálló adókövetelések
vonatkozásában nem nyújt segítséget, vagy ahol korábban az  a) és b) albekezdések vonatkozásában
fenntartást tettek, az  ilyen fenntartás visszavonásának időpontjában a kérdéses kategóriába tartozó adókra
vonatkozóan;
d. nem nyújt segítséget iratok kézbesítésében semmilyen adó vonatkozásában, vagy a 2. Cikk 1. bekezdésében
felsorolt egy vagy több adókategóriában;
e. nem engedélyezi az iratok postai úton, a 17. Cikk 3. bekezdésének megfelelően történő kézbesítését.
 2. Más fenntartás nem tehető.
 3. Az Egyezménynek egy Szerződő Fél vonatkozásában történő hatálybalépését követően ez  a  Fél egy vagy több,
az 1. bekezdésben felsorolt olyan fenntartást tehet, amelyet nem tett meg a ratifikáció, elfogadás vagy jóváhagyás
időpontjában. Az  ilyen fenntartás az  adott fenntartásnak a  Letéteményesek egyike általi kézhezvételét követő
három hónapos időtartam eltelte utáni hónap első napján lép hatályba.
4. Bármely Fél, amely az 1. vagy 3. bekezdésben felsorolt fenntartást tett, azt részben vagy egészben visszavonhatja
a  Letéteményesek egyikéhez címzett bejelentésével. A  visszavonás az  ilyen bejelentés adott Letéteményes általi
kézhezvételének időpontjában lép hatályba.
5. Az a Fél, amely az Egyezmény egyik cikkével kapcsolatban fenntartást tett, nem kérheti az adott rendelkezés más
Fél általi alkalmazását, amennyiben azonban a  fenntartása részleges, kérheti a  rendelkezés alkalmazását olyan
mértékig, amilyen mértékig azt ő is elfogadta.
31. Cikk – Felmondás 1. Bármely Fél bármikor felmondhatja az Egyezményt a Letéteményesek egyikéhez címzett bejelentéssel.
 2. Az ilyen felmondás a  bejelentés Letéteményes általi kézhezvételét követő három hónapos időtartam eltelte utáni
hónap első napján lép hatályba.
 3. Bármely Fél, amely az  Egyezményt felmondja, kötve marad az  Egyezmény 22. Cikke által egészen addig, amíg
a birtokában van bármilyen dokumentum vagy információ, amelyre az Egyezmény keretében tett szert.
32. Cikk – Letéteményesek és feladataik 1. A Letéteményesnek, aki felé egy intézkedés, bejelentés vagy értesítés megvalósult, értesítenie kell az Európa Tanács
tagállamait, az OECD tagországait és az Egyezmény további részes feleit;
a. bármely aláírásról;
b. bármely ratifikációs, elfogadási vagy jóváhagyási okmány letétbe helyezéséről;
c. ezen Egyezmény bármilyen, a  28. és 29. Cikk rendelkezéseinek megfelelően bekövetkező hatálybalépési
időpontjáról;
d. bármely, a  4. Cikk 3. bekezdésének vagy a  9. Cikk 3. bekezdésének megfelelően tett nyilatkozatról vagy
az ilyen nyilatkozat visszavonásáról;
e. bármely, a  30. Cikk rendelkezéseinek megfelelően tett fenntartásról vagy bármely fenntartás 30. Cikk
4. bekezdésének megfelelően tett visszavonásáról;
f. bármely, a  2. Cikk 3. vagy 4. bekezdésének, a  3. Cikk 3. bekezdésének, a  29. Cikknek vagy a  31. Cikk
1. bekezdésének megfelelően kapott bejelentésről;
g. bármely más, az Egyezményhez kötődő intézkedésről, bejelentésről vagy értesítésről.
2. A Letéteményesnek az  1. bekezdés rendelkezéseinek megfelelően kapott értesítésről vagy megtett bejelentésről
azonnal tájékoztatnia kell a másik Letéteményest.
Ennek hiteléül az arra kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak ezt az Egyezmény aláírták.
Készült Strasbourgban, 1988. január 25-én angol és francia nyelven, mindkét szöveg egyaránt hiteles, két
példányban, amelyből egyet az Európa Tanács archívumában, a másikat pedig az OECD archívumában kell letétbe
helyezni. Az  Európa Tanács és az  OECD Főtitkárai egy-egy hitelesített másolatot juttatnak el az  Európa Tanács
tagállamai és az OECD tagországai részére.
(aláírások) A Melléklet – Az Egyezmény hatálya alá tartozó adók
2. cikk 1. bekezdés a. albekezdés
i) személyi jövedelemadó, társasági adó
2. cikk 1. bekezdés b. albekezdés
i) telekadó, építményadó, helyi iparűzési adó
ii) szociális hozzájárulási adó és járulékok (nyugdíjjárulék, egészségbiztosítási járulék, munkaerőpiaci járulék)
iii) A pont: illetékek (öröklési, ajándékozási, visszterhes vagyonátruházási illeték)
C pont: általános forgalmi adó
D pont: jövedéki adó
iv) gépjárműadó
B Melléklet – Illetékes hatóságok
Magyarország esetében: az adópolitikáért felelős miniszter vagy meghatalmazott képviselője.
(aláírások)” 4. § Az Országgyűlés a Jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
5. § A Jegyzőkönyv hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar fordítása a következő:
(signatures)” „AZ AdóÜgyEKBEn tÖrténŐ KÖLcSÖnÖS AdmInISZtrAtív SEgítSégnyúJtÁSróL SZóLó
EgyEZményt módoSító JEgyZŐKÖnyv
Preambulum Az Európa Tanács tagállamai és a  Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) tagországai, ezen
Jegyzőkönyv aláírói,
Tekintve, hogy az  1988. január 25-én Strasbourgban aláírt Adóügyekben Történő Kölcsönös Adminisztratív
Segítségnyújtásról szóló Egyezményt (továbbiakban „az Egyezmény”), azt megelőzően kötötték meg, hogy
megegyezés született volna az  adóügyi információcsere területén alkalmazandó nemzetközileg elfogadott
normáról;
Tekintve, hogy egy új, együttműködő környezet jött létre az Egyezmény megkötése óta;
Tekintve, hogy kívánatos, hogy létrejöjjön egy olyan multilaterális eszköz, amely az  államok legszélesebb
közössége számára lehetővé teszi, hogy az  új együttműködő környezet előnyeit élvezzék, és egyúttal az  adóügyi
együttműködés legmagasabb nemzetközi normáit alkalmazzák;
Az alábbiak szerint állapodtak meg:
I. Cikk
 1. Az Egyezmény Preambulumának hetedik bekezdését törölni kell, és helyébe a következő rendelkezés lép:
„Meggyőződve ezért arról, hogy az Államoknak intézkedéseket kell végrehajtaniuk vagy információt kell nyújtaniuk,
tekintettel az  információ bizalmassága védelmének a  fontosságára és figyelembe véve a  nemzetközi eszközöket,
amelyek a személyes adat titkosságának és áramlásának védelmét szolgálják;”
2. Az Egyezmény Preambulumának hetedik bekezdése után a következő szöveg kerül:
„Tekintve, hogy egy új, együttműködő környezet jött létre, és kívánatos, hogy létrejöjjön egy olyan multilaterális
eszköz, amely az  államok legszélesebb közössége számára lehetővé teszi, hogy az  új együttműködő környezet
előnyeit élvezzék, és egyúttal az adóügyi együttműködés legmagasabb nemzetközi normáit alkalmazzák;”
II. Cikk
Az Egyezmény 4. Cikkét törölni kell, és helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. Cikk – Általános rendelkezések
1. A Felek bármely információt cserélhetnek, különösen az ebben az alcímben foglaltakat, amelyek előreláthatólag
a  jelen Egyezmény hatálya alá tartozó adókra vonatkozó belső jogszabályok végrehajtásához és igazgatásához
kapcsolódnak.
2. Törölve.
3. Bármelyik Fél, a  Letéteményesek egyikének címzett nyilatkozattal jelezheti azt, hogy a  belső szabályozásának
megfelelően a  hatóságai tájékoztathatják, összhangban az  5. és a  7. Cikkel, az  ott belföldi illetőségű személyeket,
illetve állampolgárokat a rájuk vonatkozó információk továbbítása előtt.”
III. Cikk
 1. Az Egyezmény 18. Cikk 1. b) albekezdésében az „és” kifejezést a „vagy” kifejezésre kell cserélni.
 2. Az  Egyezmény 18. Cikkének 1. f ) albekezdésében szereplő „19. Cikkre” való hivatkozást a  „21. Cikk 2. g)
albekezdésére” való hivatkozásra kell cserélni. IV. Cikk
Az Egyezmény 19. Cikkét törölni kell.
V. Cikk
Az Egyezmény 21. Cikkét törölni kell, és helyébe a következő rendelkezés lép:
„21. Cikk – Személyek védelme és a segítségnyújtási kötelezettség határai
1. Az Egyezmény egyetlen rendelkezése sem lehet hatással a  személyeknek a  megkeresett Állam joga és
adminisztratív gyakorlata által számukra biztosított jogokra és védelemre.
2. A 14. Cikk kivételével az Egyezmény rendelkezései nem értelmezhetőek úgy, hogy az a megkeresett Államra olyan
kötelezettséget róna, miszerint:
a. a saját vagy a megkereső Állam jogába vagy adminisztratív gyakorlatába ütköző intézkedést hozzon;
b. a közrendbe (ordre public) ütköző intézkedést hozzon;
c. olyan információt nyújtson, ami nem szerezhető be saját joga vagy adminisztratív gyakorlata alapján, vagy
a megkereső Állam joga vagy adminisztratív gyakorlata alapján;
d. olyan információt nyújtson, amely bármely szakmai, üzleti, ipari, kereskedelmi vagy foglalkozási titkot vagy
szakmai eljárást fedne fel, vagy olyan információt, amelynek felfedése sértené a közrendet (ordre public);
e. adminisztratív segítségnyújtást végezzen, ha és amennyiben a  megkereső Állambeli adóztatás ellentétes
az  ott általánosan elfogadott adóztatási alapelvekkel, vagy a  kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó egyezmény
rendelkezéseivel, vagy bármely más egyezménnyel, amit a megkeresett Állam a megkereső Állammal kötött;
f. adminisztratív segítségnyújtást végezzen azzal a céllal, hogy a megkereső Állam adójogi előírás vagy más ahhoz
kapcsolódó előírás alkalmazásának vagy végrehajtásának érvényt szerezzen, ha az hátrányos megkülönböztetésben
részesíti a  megkeresett Állam állampolgárát összehasonlítva azzal a  bánásmóddal, amit a  megkereső Állam
állampolgára azonos körülmények esetén élvezne;
g. adminisztratív segítségnyújtást végezzen, ha a megkereső Állam nem végzett el valamennyi, a belső joga vagy
adminisztratív gyakorlata által megengedett indokolt intézkedést, kivéve ha ezen intézkedések igénybevétele
aránytalan nehézséget okozna;
h. behajtási jogsegélyt nyújtani azokban az  esetekben, ahol az  adminisztratív teher azon Állam számára
nyilvánvalóan aránytalan a haszonhoz képest, amely a megkereső Államban keletkezne.
3. Ha a  megkereső Állam az  Egyezménynek megfelelően kér információt, akkor a  megkeresett Államnak saját
információgyűjtési intézkedéseit kell alkalmaznia a  kért információ megszerzése érdekében, akkor is, ha e  másik
államnak az  információra saját adóügyi céljaira nincs szüksége. A  megelőző mondatban foglalt kötelezettségre
vonatkoznak az Egyezményben foglalt korlátok, de ezek a korlátozások, ideértve különösen a 1. és 2. bekezdésben
foglaltak, semmilyen esetben sem értelmezhetőek oly módon, hogy a  megkeresett Állam számára megengedik
az információszolgáltatás megtagadását kizárólag azért, mert az információhoz nem kapcsolódik hazai érdeke.
4. Az Egyezmény rendelkezései, különösen az  1. és 2. bekezdésben foglaltak, semmilyen esetben sem
értelmezhetőek oly módon, hogy a  megkeresett Állam számára megengedik az  információnyújtás megtagadását
kizárólag azért, mert az  információ banknak, más pénzintézetnek, kijelölt személynek vagy képviselőinek,
vagy bizalmi minőségben eljáró személynek áll rendelkezésére, vagy mert az  egy személyben lévő tulajdonosi
érdekeltségre vonatkozik.”
VI. Cikk
A 22. Cikk 1. és 2. bekezdését törölni kell, és helyükbe a következő rendelkezések lépnek:
„1. A Félnek az általa a  jelen Egyezmény alapján kapott bármely információt titokként kell kezelnie és ugyanolyan
módon kell védenie, mint az  ennek a  Félnek a  saját belső jogszabályai alapján megszerzett információkat, és
amennyire az a személyes adatok megfelelő szintű védelmének biztosítása érdekében szükséges az átadó Fél belső
jogszabályaival összhangban esetlegesen meghatározott garanciáknak megfelelően.
2. Az ilyen információt csak olyan személyek vagy hatóságok (beleértve a bíróságokat, közigazgatási és felügyeleti
szerveket) részére szabad felfednie, amelyek az adott Fél adóinak megállapításával, behajtásával vagy beszedésével,
ezek végrehajtásával vagy a vonatkozó peres eljárással, vagy az ezekkel kapcsolatos jogorvoslat elbírálásával, illetve
a fentiek felügyeletével foglalkoznak. Csak a fent említett személyek vagy hatóságok használhatják fel az információt
és csak ilyen célokra. Az  ilyen adókra vonatkozó nyilvános bírósági tárgyalásokon vagy bírósági határozatokban
az 1. bekezdésben foglaltaktól függetlenül az információt nyilvánosságra hozhatják.”
VII. Cikk
Az Egyezmény 27. Cikkének 2. bekezdését törölni kell, és helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. Az  1. bekezdés rendelkezéseitől függetlenül azok a  Felek, amelyek az  Európai Unió tagállamai, annyiban
alkalmazhatják egymás közötti kapcsolataikban az  Egyezmény által biztosított segítségnyújtási lehetőségeket,
amennyiben az  szélesebb együttműködést tesz lehetővé, mint amit az  Európai Unió alkalmazandó jogszabályai
kínálnak.”
VIII. Cikk
 1. A következő bekezdésekkel egészül ki az Egyezmény 28. Cikke:
„4. Az  Európa Tanács bármely Tagállamának vagy az  OECD bármely tagországának, amely az  ezen Egyezményt
módosító, 2010. május 27-e óta aláírásra nyitott Jegyzőkönyv („2010-es Jegyzőkönyv”) hatálybalépését követően
válik az Egyezmény részes felévé, a Jegyzőkönyvvel módosított Egyezmény részes felévé válik, amennyiben eltérő
szándékát írásban nem jelzi a Letéteményesek egyike felé.
5. A  2010-es Jegyzőkönyv hatálybalépését követően bármely állam, amely nem tagja az  Európa Tanácsnak
vagy az  OECD-nek, kérheti a  2010-es Jegyzőkönyvvel módosított Egyezmény aláírására és ratifikációjára való
meghívását. Az  ilyen kérést a  Letéteményesek egyikéhez kell intéznie, akinek továbbítania kell azt a  Felek felé.
A  Letéteményesnek tájékoztatnia kell az  Európa Tanács Miniszterek Tanácsát és az  OECD Tanácsát is. Az  arra
vonatkozó döntést, hogy egy állam meghívásra vonatkozó kérelmét az  Egyezményhez való csatlakozásról
elfogadják, az  Egyezményben részes Feleknek a  koordináló testületen keresztül konszenzussal kell meghozniuk.
Bármely, a  2010-es Jegyzőkönyvvel módosított Egyezményt ezen bekezdésnek megfelelően ratifikáló állam
vonatkozásában az  Egyezmény a  ratifikációs okmány Letéteményesnél történő letétbehelyezését követő három
hónapos időtartam eltelte utáni hónap első napján lép hatályba.
6. A  2010-es Jegyzőkönyvvel módosított Egyezmény rendelkezései azt az  évet követő év január 1-jén vagy
1-jét követően kezdődő adóköteles időszakokra vonatkozó adminisztratív segítségnyújtásra alkalmazandóak,
amikor a  Fél tekintetében a  2010-es Jegyzőkönyvvel módosított Egyezmény hatályba lépett, vagy ahol nincs
adóköteles időszak, ott azokra az  adókötelezettséggel kapcsolatos adminisztratív segítségnyújtásokra, amelyek
a  Fél tekintetében a  2010-es Jegyzőkönyvvel módosított Egyezmény hatálybalépését követő év január 1-jén
vagy 1-jét követően merülnek fel. Bármely két vagy több Fél közös megegyezéssel dönthet arról, hogy a  2010-es
Jegyzőkönyvvel módosított Egyezmény alkalmazható korábbi adóköteles időszakokra vagy adókötelezettségekre
vonatkozó adminisztratív segítségnyújtásra.
7. A 6. bekezdés rendelkezéseitől függetlenül, azon adóügyekben, amelyek a  megkereső Fél büntetőjoga
szempontjából büntetendő szándékos magatartást tartalmaznak, a 2010-es Jegyzőkönyvvel módosított Egyezmény
rendelkezései korábbi adóköteles időszakokra vagy adókötelezettségre vonatkozóan egy Fél tekintetében
a hatálybalépés napjától alkalmazhatóak.”
2. A következő albekezdéssel egészül ki az Egyezmény 30. Cikk 1. bekezdése az e. albekezdést követően:
„f. a 28. Cikk 7. bekezdésének rendelkezéseit kizárólag azokra az adóköteles időszakokra vonatkozó adminisztratív
segítségnyújtási intézkedésekre alkalmazza, amelyek a  2010-es Jegyzőkönyvvel módosított Egyezmény a  Fél
vonatkozásában történő hatálybalépésének évét követő harmadik év január 1-jén vagy azt követően kezdődnek,
vagy ahol nincs adóköteles időszak, ott azokra az  adóztatásra vonatkozó adminisztratív segítségnyújtási
intézkedésekre, amelyek a  2010-es Jegyzőkönyvvel módosított Egyezmény a  Fél vonatkozásában történő
hatálybalépésének évét követő harmadik év január 1-jén vagy azt követően merülnek fel.”
3. Az Egyezmény 32. Cikkének 1. bekezdésében az „OECD tagországai” szövegrész után az „és az Egyezmény bármely
aláírója” szövegrész kerül.
IX. Cikk
 1. Ezen Jegyzőkönyv aláírásra nyitva áll az Egyezmény Aláírói számára. Ratifikáció, elfogadás vagy jóváhagyás tárgyát
képezi. Egy Aláíró nem ratifikálhatja, fogadhatja el vagy hagyhatja jóvá ezen Jegyzőkönyvet, kivéve ha korábban
vagy egyidejűleg ratifikálta, elfogadta vagy jóváhagyta az  Egyezményt. A  ratifikációs, elfogadási vagy jóváhagyási
okmányokat a Letéteményesek egyikénél kell letétbe helyezni.
2. A  Jegyzőkönyv azon időpontot követő három hónapos periódus eltelte utáni hónap első napján lép hatályba,
amikor öt, az Egyezményben részes Fél kifejezte azon szándékát, hogy az 1. bekezdés rendelkezéseinek megfelelően
kötve tekinti magát a Jegyzőkönyvhöz.
3. Az  Egyezményben részes bármely Fél számára, amely ezt követően kifejezi szándékát, hogy ahhoz kötve tekinti
magát, a  Jegyzőkönyv a  ratifikációs, elfogadási vagy jóváhagyási okmányok letétbehelyezését követő három
hónapos időtartam eltelte utáni hónap első napján lép hatályba.
X. Cikk
 1. A Letéteményes, aki felé egy intézkedés, bejelentés vagy értesítés megvalósult, értesíti az Európa Tanács tagállamait,
az OECD tagországait és az e Jegyzőkönyv által módosított Egyezmény részes Feleit;
a. bármely aláírásról;
b. bármely ratifikációs, elfogadási vagy jóváhagyási okmány letétbe helyezéséről;
c. ezen Jegyzőkönyv bármely, a  IX. Cikk rendelkezéseinek megfelelően bekövetkező hatálybalépési
időpontjáról;
d. bármely más, az Egyezményhez kötődő intézkedésről, bejelentésről vagy értesítésről.
2. A  Letéteményesnek az  1. bekezdés rendelkezéseinek megfelelően kapott értesítésről vagy megtett bejelentésről
tájékoztatnia kell a másik Letéteményest.
3. A Letéteményesek kötelesek megküldeni ezen Jegyzőkönyv hitelesített másolatát az Európa Tanács tagállamainak
és az OECD tagországainak.
4. Amikor jelen Jegyzőkönyv a  IX. Cikkben foglaltaknak megfelelően hatályba lép, a  Letéteményesek egyike
megállapítja a Jegyzőkönyv által módosított Egyezmény szövegét, és arról hitelesített másolatot küld a Jegyzőkönyv
által módosított Egyezmény minden részes fele számára.
Ennek hiteléül az arra kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak a Jegyzőkönyvet aláírták.
Készült 2010. május 27-én Párizsban, angol és francia nyelven, mindkét szöveg egyaránt hiteles, két példányban,
amelyből egyet az Európa Tanács archívumában, a másikat pedig az OECD archívumában kell letétbe helyezni.
(aláírások)” 6. § (1) Az  Egyezmény kötelező hatályának elismerésekor Magyarország az  Egyezmény 30. Cikk 1. bekezdés c.  pontja
alapján az Egyezményhez fenntartást (a továbbiakban: fenntartás) tesz.
(2) A fenntartás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
„Reservation
Pursuant to Article 30, paragraph 1.c of the Convention, Hungary reserves the right not to provide assistance in
respect of any tax claim, which is in existence at the date of entry into force of the Convention in respect of Hungary.”
„Fenntartás
Az Egyezmény 30. Cikk 1. c. albekezdésének értelmében Magyarország fenntartja magának a  jogot, hogy
az  Egyezmény Magyarország tekintetében történő hatálybalépésének időpontjában fennálló adókövetelések
vonatkozásában nem nyújt segítséget.”
7. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 28. Cikk 3. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A 4. § és az 5. § a Jegyzőkönyv IX. Cikk 3. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (4) Az Egyezmény, a Jegyzőkönyv, valamint a 2−5. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (5) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az adópolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
 (6) Az  Egyezmény – a  Jegyzőkönyvbe foglalt módosításokkal – egységes szerkezetbe foglalt hiteles szövegének és
annak hivatalos magyar nyelvű fordításának a  Nemzeti Jogszabálytárban történő közzétételéről az  adópolitikáért
felelős miniszter a Jegyzőkönyv hatálybelépését követően haladéktalanul gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
424/2013. (X. 9.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Nagy Zoltánt kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2013. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1588/2013. (VIII. 28.) Korm. határozata a TÁMOP-4.1.1.C-12/1/KONV jelű („Regionális és ágazati felsőoktatási együttműködés támogatása, vidéki felsőoktatási integráció elősegítése” című) konstrukció egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatainak jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint, az ott felsorolt TÁMOP-4.1.1.C-12/1/KONV jelű, „Regionális és ágazati felsőoktatási
együttműködés támogatása, vidéki felsőoktatási integráció elősegítése” című konstrukcióhoz kapcsolódó,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat,
2. hozzájárul, hogy az  1.  pont szerinti projektek támogatási szerződését a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán
Erőforrás Programok Irányító Hatósága megkösse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2018. XXV. törvény az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia közötti partnerségi
és együttműködési keretmegállapodáshoz, a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának
figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV
az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia közötti partnerségi és
együttműködési keretmegállapodáshoz, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásának figyelembevétele céljából
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
A törvényt az Országgyűlés a 2018. július 3-i ülésnapján fogadta el.
az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban:
a tagállamok és
AZ EURÓPAI UNIÓ, egyrészről, és MONGÓLIA KORMÁNYA (a továbbiakban: Mongólia),
másrészről, e jegyzőkönyv alkalmazásában a továbbiakban együttesen: a szerződő felek,
TEKINTETTEL a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei csatlakozására.
MIVEL az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési
keretmegállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2013. április 30-án Ulánbátorban aláírták.
MIVEL 2011. december 9-én Brüsszelben aláírták a  Horvát Köztársaságnak az  Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló szerződést (a továbbiakban: a csatlakozási szerződés).
MIVEL a Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése szerint Horvátország megállapodáshoz
történő csatlakozása az utóbbihoz csatolt jegyzőkönyv megkötése útján történik,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Horvát Köztársaság részes félként csatlakozik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia
közötti, 2013. április 30-án Ulánbátorban aláírt partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz, továbbá
az Európai Unió többi tagállamával megegyező módon elfogadja és tudomásul veszi a megállapodás szövegét.
2. cikk
E jegyzőkönyv parafálását követő kellő időben az  Európai Unió továbbítja tagállamainak, valamint Mongóliának
a  megállapodás horvát nyelvű változatát. Feltételezve e  jegyzőkönyv hatálybalépését, nyelvi változat
a  megállapodás angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai,
német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelvű változatára vonatkozóakkal megegyező
feltételek mellett válik hitelessé.
3. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
4. cikk
 1. Ezt a jegyzőkönyvet a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, az Európai Unió, valamint Mongólia hagyja jóvá,
saját eljárásaiknak megfelelően. A  Szerződő Felek értesítik egymást az  e  célból szükséges eljárások befejezéséről.
A jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságán helyezik letétbe.
2. Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő hónap első napján lép hatályba, de
nem a megállapodás hatálybalépésének napja előtt.
5. cikk
E jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát,
lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén valamint mongol
nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták e jegyzőkönyvet.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év október havának harmincegyedik napján.”
3. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1. § és a 2. § a Jegyzőkönyv 4. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Jegyzőkönyv, valamint az 1. és a 2. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
4. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
26/2010. (V. 11.) IRM rendelete a fizetési meghagyásos eljárásban és a fizetési meghagyásos eljárást követő végrehajtás elrendelése iránti eljárásban az eljárási díj, a végrehajtási díj, a biztosítási intézkedés elrendeléséért fizetendő díj megfizetésének módjáról és visszatérítéséről, valamint a másolati díj mértékéről, megfizetésének módjáról és visszatérítéséről.
A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény 60. § d) és e) pontjában, valamint a közjegyzőkről szóló 1991. évi
XLI. törvény 183. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § a) és b) pontjában foglalt feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben, az igazságügyi és
rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A díj megfizetésének általános szabályai 1. § (1) A fizetési meghagyásos eljárásért, a fizetési meghagyásos eljárást követő végrehajtási eljárás elrendelésért és
a biztosítási intézkedés elrendeléséért (a továb biak ban együtt: eljárás) fizetendő eljárási díjat és végrehajtási díjat,
a biztosítási intézkedés elrendeléséért fizetendő díjat, valamint a végrehajtói kézbesítés díját (a továb biak ban együtt:
díj) a fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény ben (a továb biak ban: Fmhtv.) foglaltakon túlmenően
a fél választása szerint az e rendeletben meghatározott módokon is meg lehet fizetni.
(2) A félnek a fizetési meghagyásos eljárásban, a fizetési meghagyásos eljárást követő végrehajtási eljárásban, továbbá
a biztosítási intézkedés elrendelése iránti eljárásban az eljárás során készült irat nem hiteles másolatáért a másolatot
kiadó közjegyzőnek az e rendeletben meghatározott mértékű másolati díjat kell megfizetnie.
2. § (1) A fél által az Fmhtv. szerint megfizetett díjakról – a másolati díj és a végrehajtói kézbesítés díja kivételével – a számviteli
bizonylatot a fél részére a Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a továb biak ban: közjegyzői kamara) állítja ki.
(2) A kérelmét elektronikus úton előterjesztő félnek az elektronikus számviteli bizonylatot el kell fogadnia.
3. § (1) A díj megfizetésére a közjegyzői díjszabásról szóló 14/1991. (XI. 26.) IM rendelet (a továb biak ban: R.) szabályai
– a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – nem alkalmazhatóak.
(2) Ha a fél vitatja a másolati díj összegét, az R. 27. §-ában szabályozott egyeztetési eljárást kezdeményezheti.
4. § A közjegyzői kamara megjelöli és honlapján közzéteszi azt a fizetési számlaszámot, amelyre a díj megfizetését
elfogadja.
2. A díj megfizetésének módjai 5. § (1) A fél a díjfizetési kötelezettségének választása szerint a (2)–(5) bekezdésekben meghatározott módon is eleget tehet.
(2) Az eljárás lefolytatása iránti kérelem elektronikus benyújtása esetén a díjfizetés történhet
a) átutalással vagy
b) a 6. §-ban meghatározott módon.
(3) Az eljárás lefolytatása iránti kérelem postai úton történő beadása esetén a díjfizetés történhet átutalással.
(4) Az eljárás lefolytatása iránti kérelem szóbeli elő ter jesz tése esetén a díjfizetés történhet
a) átutalással vagy
b) fizetési számlára történő készpénzbefizetéssel (a befizetés tényét igazoló szelvényt ebben az esetben
a kérelemhez mellékelni kell).
(5) A közjegyzői kamara a honlapján teszi közzé az átutalással megfizetett díj esetében a díj megfizetésének igazolási
módjáról szóló tájékoztatást; az átutalt díj megfizetését ennek meg fele lően kell igazolni.
3. Díjfizetés keretösszegből 6. § (1) Az eljárás elektronikus úton történő kezdeményezése esetén a fizetésre kötelezett a díjfizetést a közjegyzői kamarával
kötött megállapodás alapján úgy is teljesítheti, hogy a megállapodásban meghatározott összeget átutal a közjegyzői
kamarának az erre a célra rendszeresített fizetési számlájára azzal, hogy az általa kezdeményezett eljárás díját
a megállapodásban meghatározott időszakban a közjegyzői kamara ebből az összegből vonja le.
(2) Ha a fél által átutalt összeg nem fedezi az eljárás díját, a közjegyzői kamara figyelmezteti a felet, hogy a rendelkezésre
álló összeg nem fedezi díjfizetési kötelezettségét, és arra, hogy ez a figyelmeztetés nem érinti az eljárási díj
megfizetésére vonatkozó kötelezettség elmulasztása miatt az Fmhtv. 23. és 24. §-ában foglalt jogkövetkezmények
alkalmazását.
(3) Ha a szerződésben meghatározott időszakot köve tően a közjegyzői kamara fizetési számlaszámán fel nem használt
pénzösszeg marad, azt a közjegyzői kamara a megállapodásban meghatározottak szerint kezeli.
7. § (1) Ha a fél az eljárás díját a 6. §-ban meghatározott módon fizeti meg, az eljárás kezdeményezésekor ennek tényére
utalnia kell.
(2) A 6. §-ban meghatározott pénzösszeg kezeléséért – a közjegyzői kamara és a fél erre irányuló eltérő megállapodása
hiányában – a közjegyzői kamara kezelési költséget nem számíthat fel, és a fél kamatot nem igényelhet.
8. § A közjegyzői kamara a szerződésben meghatározott időszak utolsó napját követő 10. napig összesítőt küld a félnek,
amely tartalmazza a fél által kezdeményezett és elszámolt eljárások díját.
4. A másolati díj összege és megfizetésének módja
9. § (1) A közjegyző részére az irat nem hiteles másolatáért megfizetendő másolati díj összege oldalanként 100 Ft, az adatok
törlésével készült másolat esetében oldalanként 400 Ft.
(2) Az irat nem hiteles másolatáért a másolati díj összegét az eljáró közjegyzőnél készpénzben, vagy a fél választása szerint
a) fizetési számlára történő készpénzbefizetés (a befizetés tényét igazoló szelvényt ebben az esetben a kérelemhez
mellékelni kell), vagy
b) átutalással (az átutalás tényét a közjegyzői kamara honlapján közzétett módon kell igazolni) vagy
c) bankkártyával kezdeményezett átutalással
kell megfizetni.
(3) A (2) bekezdés a)–c) pontja szerint akkor fizethető meg az irat nem hiteles másolatáért megfizetendő másolati díj, ha
a közjegyző annak technikai feltételeit biztosítja.
5. Túlfizetés esetén a díj visszatérítésének szabályai 10. § (1) Ha a fél az eljárás díjaként az Fmhtv.-ben előírtnál nagyobb összeget fizetett be a közjegyzői kamarához vagy
a közjegyzői kamarához befizetett díjából az Fmhtv. 49. §-a alapján kedvezményre jogosult (a továb biak ban:
túlfizetés), kérheti a díj levonását köve tően fennmaradó pénzösszeg visszatérítését. A visszautalással járó költséget
a fél viseli.
(2) A pénzösszeg visszatérítéséről csak akkor kell intézkedni, ha az a 400 forintot meghaladja.
11. § (1) Ha a fél a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmében megjelölte azt a számlaszámot, melyre a díj visszatérítését
várja, a közjegyzői kamara a pénzösszeget erre a számlára utalja.
(2) Ha a fél nem jelölt meg az (1) bekezdés szerinti számlaszámot, a díj visszatérítése iránti kérelmében kell megjelölnie
olyan fizetési számlaszámot vagy postacímet, melyre a díj visszatérítését várja; a közjegyzői kamara ennek
meg fele lően teljesíti a visszatérítést.
(3) Ha a fél a pénzösszeget az e rendeletben meghatározott módon nem veszi át, azt a közjegyző kamara 5 évig a 7. §
(2) bekezdés szerinti feltételekkel őrzi; a fél eddig az időpontig kérheti a díj visszatérítését.
12. § (1) A másolati díj, valamint az ügygondok készkiadása és díja előlegének túlfizetése esetén közjegyző a 10. és 11. §
alkalmazásával jár el.
(2) A másolati díj túlfizetése esetén a fél a visszatérítendő összeget a közjegyző irodájában veheti át a közjegyző által erre
külön megjelölt ügyfélfogadási időben.
13. § Ha a közjegyző észleli a díj túlfizetését, akkor az Fmhtv.-ben meghatározott díjban marasztalja a kötelezettet.
6. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2010. június 1-jén lép hatályba.
(2) Az 5. § (2) és (3) bekezdés, az 5. § (4) bekezdés a) pont, az 5. § (5) bekezdés, valamint a 6–8. § 2011. március 1-jén lép
hatályba. 15. § Az R. a 30/A. §-t köve tően a következő 30/B. és 30/C. §-sal egészül ki:
„30/B. § (1) E rendelet szabályai a közjegyző hatáskörébe tartozó végrehajtás és biztosítási intézkedés elrendelése
során – az (5) bekezdésében foglalt kivétellel – nem alkalmazhatóak.
(2) A közjegyző határozata – ide nem értve a fizetési meghagyásos eljárás, valamint a fizetési meghagyás
végrehajtásának elrendelése és a fizetési meghagyásos eljárással összefüggő biztosítási intézkedés elrendelése során
hozott határozatokat –, a közjegyző által jóváhagyott egyezség, a közjegyző díjjegyzéke és a közjegyzői okirat alapján
történő végrehajtás elrendelése során a félnek az eljárás díját az eljárás kezdeményezésekor a közjegyző részére kell
megfizetnie.
(3) A fél fizetési kötelezettségének az eljáró közjegyzőnél készpénzzel történő fizetéssel vagy választása szerint
a) fizetési számlára történő készpénzbefizetéssel (a befizetés tényét igazoló szelvényt ebben az esetben a kérelemhez
mellékelni kell), vagy
b) átutalással (az átutalás tényét a közjegyzői kamara honlapján közzétett módon kell igazolni) vagy
c) bankkártyával kezdeményezett átutalással
tehet eleget.
(4) A (3) bekezdés a)–c) pontja szerint akkor fizethető meg az irat nem hiteles másolatáért megfizetendő másolati díj,
ha a közjegyző annak technikai feltételeit biztosítja.
(5) Ha a fél vitatja a másolati díj összegét, e rendelet 27. §-ában szabályozott egyeztetési eljárást kezdeményezheti.
(6) A közjegyző kérésére a MOKK a honlapján közzéteszi azt a fizetési számlaszámot, melyre a közjegyző az eljárás
díjának megfizetését elfogadja.
30/C. § (1) Az eljárás – ide nem értve a fizetési meghagyásos eljárást, valamint a fizetési meghagyás végrehajtásának
elrendelése és a fizetési meghagyásos eljárással összefüggő biztosítási intézkedés elrendelése iránti eljárást – során
készült irat nem hiteles másolatáért a közjegyző részére megfizetendő másolati díj összege oldalanként 100 Ft,
az adatok törlésével készült másolat esetében oldalanként 400 Ft.
(2) A másolati díj összegét az eljáró közjegyzőnél a 30/B. § (3)–(4) bekezdése szerint kell megfizetni.”
16. § Az R. 28. § (2) bekezdésében a „Magyar Országos Közjegyzői Kamara” szövegrész helyébe a „Magyar Országos
Közjegyzői Kamara (a továb biak ban: MOKK)” szöveg lép.
17. § (1) E rendelet 15. és 16. §-a 2010. június 2-án a hatályát veszti.
(2) E § 2010. június 3-án hatályát veszti.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
1744/2018. (XII. 20.) Korm. határozata az anyakönyvi kivonatokhoz kapcsolódó uniós formanyomtatványoknak az elektronikus anyakönyvi nyilvántartásban történő kiállítása érdekében az elektronikus anyakönyvi nyilvántartási rendszer és az elektronikus ügyintézési felület fejlesztéséhez szükséges pénzügyi források biztosításáról.
A Kormány felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon az  anyakönyvi kivonatokhoz kapcsolódó uniós
formanyomtatványoknak az elektronikus anyakönyvi nyilvántartásban történő kiállítása érdekében az elektronikus
anyakönyvi nyilvántartási rendszer és az elektronikus ügyintézési felület fejlesztéséhez szükséges 67 973 639 forint
forrásnak egyszeri jelleggel a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény
1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím,
56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport részére történő biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. május 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2016. V. törvény a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a katonai minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között
a  katonai minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. március 1-jei ülésnapján fogadta el.
(1) A Felek által kicserélt katonai minősített adat legfelsőbb szintje Titkos!”/ 군사 II 급비밀/
SECRET.
Magyarországon A Koreai Köztársaságban
Angol nyelvű
megfelelőjük “Titkos!” 군사 Ⅱ급 비밀
SECRET “Bizalmas!” 군사 Ⅲ급 비밀 CONFIDENTIAL “Korlátozott terjesztésű!” 군사 대외비
RESTRICTED (1) A Felek által kicserélt katonai minősített adat legfelsőbb szintje Titkos!”/ 군사 II 급비밀/
SECRET.
Magyarországon A Koreai Köztársaságban
Angol nyelvű
megfelelőjük “Titkos!” 군사 Ⅱ급 비밀
SECRET “Bizalmas!” 군사 Ⅲ급 비밀 CONFIDENTIAL “Korlátozott terjesztésű!” 군사 대외비
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A KOREAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A KATONAI MINŐSÍTETT ADATOK CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya (a továbbiakban a „Felek”)
Elismerve a Felek közötti kölcsönös együttműködés jelentőségét,
Felismerve, hogy a Felek közötti előnyös együttműködés során szükség lehet katonai minősített adatok cseréjére,
Elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosíthatnak a katonai minősített adatok számára,
Kívánatosnak tartva, hogy a  közöttük vagy a  joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és természetes személyek
között kicserélt katonai minősített adatok megfelelő védelemben részesüljenek, és
Kölcsönösen tiszteletben tartva egymás nemzeti érdekekeit és a biztonságot, az alábbiakban állapodtak meg:
1. CIKK
AZ EGYEZMÉNY CÉLJA ÉS ALKALMAZÁSI TERÜLETE
1. Jelen Egyezmény célja, hogy védelmet biztosítson a Felek közötti együttműködés során kicserélt vagy keletkezett
katonai minősített adatok számára.
2. Jelen Egyezmény nem érinti a  Felek olyan más, két-vagy többoldalú szerződésből származó kötelezettségeit,
amelyeknek részesei, beleértve a  katonai minősített információk cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
megállapodásokat is.
2. CIKK
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) katonai minősített adat biztonságának megsértése: olyan tett vagy mulasztás, amely jelen Egyezménnyel vagy
a  Felek rájuk vonatkozó saját, nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezéseivel ellentétes,
és amely a  katonai minősített adat jogosulatlan nyilvánosságra hozatalát, elvesztését, megsemmisülését,
jogosulatlan felhasználását, megszerzését vagy egyéb módon történő megsértését eredményezheti;
b) minősített szerződés: olyan szerződés, amely katonai minősített adatot tartalmaz, vagy amely alapján katonai
minősített adathoz történő hozzáférés szükséges;
c) katonai minősített adat: megjelenési formájától vagy természetétől függetlenül, minden olyan katonai
adat, amelyet bármelyik Fél nemzeti jogszabályai és egyéb szabályai szerint védelemben kell részesíteni
a  minősített adat biztonságának megsértésével szemben, és amelyet ennek megfelelően szabályos
minősítéssel láttak el;
d) szerződést kötő: az  a  természetes személy vagy jogi személy, aki a  minősített szerződés megkötésére
a releváns nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok szerint jogképességgel rendelkezik;
e) telephely biztonsági tanúsítvány: a nemzeti biztonsági hatóság azon döntése, amely szerint a jogképességgel
rendelkező természetes személy vagy jogi személy a releváns nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályokkal
összhangban rendelkezik a  katonai minősített adatok kezelésére és tárolására való fizikai és szervezeti
képességgel;
f ) nemzeti biztonsági hatóság: az állami szerv, amely jelen Egyezmény végrehajtásáért és felügyeletéért felelős;
g) kijelölt biztonsági hatóság: az  állami szerv, amely a  katonai minősített adatot érintő technikai feladatok
tekintetében jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős;
h) szükséges ismeret: az  a  követelmény, amely alapján katonai minősített adathoz való hozzáférés csak annak
a  személynek biztosítható, akinek az  adott katonai minősített adathoz való hozzáférés hivatali kötelessége
vagy meghatározott feladata ellátásához igazoltan szükséges;
i) Átadó Fél: az a Fél, amelyik a katonai minősített adatot átadja;
j) személyi biztonsági tanúsítvány: a  nemzeti biztonsági hatóság azon döntése, amely megállapítja, hogy egy
természetes személy a  nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályokkal összhangban hozzáférhet katonai
minősített adatokhoz;
k) Átvevő Fél: az a Fél, amelyik a katonai minősített adatot átveszi;
l) alvállalkozói szerződés: a  szerződő által, egy másik szerződővel (alvállalkozóval) kötött, termékek vagy
szolgáltatások nyújtására irányuló szerződés;
m) alvállalkozó: olyan természetes személy vagy jogi személy, aki a  szerződővel az  alvállalkozói szerződést
megköti;
n) harmadik fél: bármely olyan állam, – beleértve a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes
személyeket – vagy nemzetközi szervezet, amely nem részese jelen Egyezménynek.
3. CIKK
NEMZETI BIZTONSÁGI HATÓSÁGOK (1) A Felek nemzeti biztonsági hatóságai a következők:
a. Magyarországon:
 Nemzeti Biztonsági Felügyelet
b. A Koreai Köztársaságban:
 Védelmi Hírszerző Ügynökség
(2) A Felek kijelölt biztonsági hatóságai:
a. Magyarországon:
 Honvédelmi Minisztérium, Honvéd Vezérkar Híradó Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség
b. A Koreai Köztársaságban: Védelmi Hírszerző Ügynökség
(3) A nemzeti biztonsági hatóságok egymás rendelkezésére bocsátják hivatalos elérhetőségeiket és a kijelölt biztonsági
hatóságok elérhetőségeit, és tájékoztatják egymást az ezekkel kapcsolatos valamennyi későbbi változásról.
(4) A  nemzeti biztonsági hatóságok jelen Egyezmény végrehajtásával kapcsolatos valamennyi irányelv és eljárás
megvalósítása során egyeztetnek egymással.
4. CIKK
MINŐSÍTÉSI SZINTEK MEGFELELTETÉSE ÉS JELÖLÉSEIK (1) Az egyes biztonsági minősítési szintek az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon A Koreai Köztársaságban Angol nyelvű megfelelőjük “Titkos!” SECRET
“Bizalmas!” CONFIDENTIAL “Korlátozott terjesztésű!” RESTRICTED (2) A Felek által kicserélt katonai minősített adat legfelsőbb szintje ˝Titkos!”/
5. CIKK
KATONAI MINŐSÍTETT ADATHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
Jelen Egyezmény alapján katonai minősített adathoz kizárólag olyan személyek kaphatnak hozzáférést, akik
a  szükséges ismeret elvének megfelelnek, és a  rájuk vonatkozó nemzeti jogszabályoknak és egyéb szabályoknak
megfelelően felhatalmazást kaptak.
6. CIKK
BIZTONSÁGI ALAPELVEK (1) Az Átadó Fél:
a) biztosítja, hogy a  katonai minősített adaton a  nemzeti jogszabályai és egyéb szabályai rendelkezéseinek
megfelelő minősítési szint feltüntetésre kerüljön;
b) tájékoztatja az átvevő felet a katonai minősített adat felhasználásával kapcsolatos esetleges feltételekről;
c) haladéktalanul írásban tájékoztatja az  átvevő felet az  adat minősítésében vagy érvényességi idejében
bekövetkezett változásokról.
 (2) Az Átvevő Fél: a) biztosítja, hogy az átvett katonai minősített adaton feltüntetésre kerüljön jelen Egyezmény 4. cikke alapján
meghatározott egyenértékű minősítési szint;
b) ugyanolyan szintű védelemben részesíti az  átvett katonai minősített adatot, mint amelyet a  saját, azonos
minősítési szintű nemzeti katonai minősített adata számára biztosít;
c) mindaddig biztosítja az  átvett katonai minősített adat minősítési szintjének megfelelő védelmet, amíg
az  Átadó Féltől az  átvett katonai minősített adat minősítésének megszüntetéséről, illetve minősítési
szintjének vagy érvényességi idejének megváltoztatásáról írásban tájékoztatást nem kap;
d) biztosítja, hogy az  Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az  átvett katonai minősített adatot
harmadik fél részére nem adja át;
e) az átadott katonai minősített adatot kizárólag az átadás során megjelölt célra használja fel, betartva az Átadó
Fél által meghatározott, az adat felhasználásával kapcsolatos esetleges feltételeket.
7. CIKK
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS (1) Az  összeegyeztethető szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a  nemzeti biztonsági hatóságok
a  másik Fél megkeresésére tájékoztatják egymást a  katonai minősített adatok védelmével kapcsolatos nemzeti
jogszabályokról és egyéb szabályokról, valamint mindezek gyakorlati alkalmazásáról.
(2) Megkeresés esetén a  nemzeti biztonsági hatóságok, összhangban a  nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik
rendelkezéseivel, kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a  személyi biztonsági tanúsítványokkal és
a telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során.
(3) A  Felek megkeresés esetén nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban elismerik
a másik Fél által kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely biztonsági tanúsítványokat. Mindezek
során a jelen Egyezmény 4. Cikkében foglaltak alkalmazandók.
(4) A nemzeti biztonsági hatóságok haladéktalanul értesítik egymást az elismert személyi biztonsági tanúsítványokkal
és a telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok visszavonásáról.
(1) A Felek által kicserélt katonai minősített adat legfelsőbb szintje Titkos!”/ 군사 II 급비밀/
SECRET.
Magyarországon A Koreai Köztársaságban
Angol nyelvű
megfelelőjük “Titkos!” 군사 Ⅱ급 비밀
SECRET “Bizalmas!” 군사 Ⅲ급 비밀 CONFIDENTIAL “Korlátozott terjesztésű!” 군사 대외비
RESTRICTED (1) A Felek által kicserélt katonai minősített adat legfelsőbb szintje Titkos!”/ 군사 II 급비밀/
SECRET.
Magyarországon A Koreai Köztársaságban
Angol nyelvű
megfelelőjük “Titkos!” 군사 Ⅱ급 비밀
SECRET “Bizalmas!” 군사 Ⅲ급 비밀 CONFIDENTIAL “Korlátozott terjesztésű!” 군사 대외비
RESTRICTED SECRET. (5) Jelen Egyezmény alapján megvalósuló együttműködés angol nyelven történik.
8. CIKK
MINŐSÍTETT SZERZŐDÉSEK (1) A  minősített szerződéseket a  Felek saját nemzeti jogszabályai és egyéb szabályai alapján kell megkötni és
teljesíteni. A nemzeti biztonsági hatóságok megkeresésre megerősítik, hogy lehetséges szerződők/ alvállalkozók és
a szerződéskötést megelőző tárgyalásokban vagy a minősített szerződések teljesítésében részt vevők rendelkeznek
megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal vagy telephely biztonsági tanúsítvánnyal.
(2) Bármely nemzeti biztonsági hatóság kérheti a  másik Fél nemzeti biztonsági hatóságától biztonsági ellenőrzés
lefolytatását a  katonai minősített adatok folyamatos védelmének biztosítása céljából a  másik Fél országának
területén működő létesítményben.
(3) A minősített szerződések kötelező részét képezi a projekt biztonsági utasítás, amely a biztonsági követelményeket
és a  szerződés egyes elemeinek minősítésével kapcsolatos rendelkezéseket határozza meg. A  projekt biztonsági
utasítás másolatát azon Fél nemzeti biztonsági hatósága részére kell továbbítani, amelynek joghatósága alatt
a minősített szerződés végrehajtása történik.
9. CIKK
A KATONAI MINŐSÍTETT ADAT TOVÁBBÍTÁSA (1) A  katonai minősített adat továbbítása az  Átadó Fél nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezései
szerint, diplomáciai úton történik.
(2) A Felek a nemzeti biztonsági hatóságok által írásban jóváhagyott biztonsági eljárási rend szerint, elektronikus úton is
továbbíthatnak katonai minősített adatot.
10. CIKK
A KATONAI MINŐSÍTETT ADAT SOKSZOROSÍTÁSA, KIVONATOLÁSA, FORDÍTÁSA ÉS MEGSEMMISÍTÉSE
(1) Jelen Egyezmény alapján átadott katonai minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni
a  megfelelő minősítési jelölést és az  így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az  eredeti
katonai minősített adatot. A  sokszorosított példányok számát a  hivatalos célból szükséges minimumra kell
korlátozni.
(2) Jelen Egyezmény alapján átadott katonai minősített adatról készült fordításokon a fordítás nyelvén fel kell tüntetni,
hogy az az Átadó Fél katonai minősített adatát tartalmazza.
(3) Olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi a  katonai minősített adat védelmét vagy visszajuttatását
az  Átadó Félnek, a  katonai minősített adatot haladéktalanul meg kell semmisíteni. A  katonai minősített adat
megsemmisítésről az  Átvevő Fél nemzeti biztonsági hatósága írásban értesíti az  Átadó Fél nemzeti biztonsági
hatóságát.
11. CIKK
LÁTOGATÁSOK (1) Katonai minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra a  fogadó fél nemzeti biztonsági hatóságának
előzetes írásbeli hozzájárulása alapján kerülhet sor.
(2) A látogatást kezdeményező fél nemzeti biztonsági hatósága a tervezett látogatásról a fogadó fél nemzeti biztonsági
hatóságának legalább húsz nappal a látogatás időpontja előtt kérelmet küld. Sürgős esetben, a nemzeti biztonsági
hatóságok előzetes egyeztetését követően a  látogatásra vonatkozó megkeresés a  látogatás kezdetéhez közelebbi
időpontban is benyújtható.
(3) A látogatásra vonatkozó megkeresésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a  látogató neve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma;
b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt intézménynek a megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a  látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama,
e) a  látogatás célja, beleértve a  látogatással érintett legmagasabb minősítési szintű katonai minősített adat
minősítési szintjét; f ) a meglátogatandó létesítmény neve és címe, valamint a kapcsolattartójának neve, telefonszáma/ fax száma
és e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a nemzeti biztonsági hatóság hivatalos pecsétjének lenyomata.
 (4) A  nemzeti biztonsági hatóságok közösen meghatározhatják a  visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját és
a visszatérő látogatásokkal kapcsolatos részleteket. A visszatérő látogatók listájának nemzeti biztonsági hatóságok
által való elfogadása után, a látogatások időpontjairól a látogató és fogadó fél közvetlenül állapodik meg.
(5) A  látogató által megismert katonai minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a  jelen Egyezmény alapján átadott
katonai minősített adatot.
(6) A Felek a nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban biztosítják a látogatók személyes
adatainak védelemét.
12. CIKK
A KATONAI MINŐSÍTETT ADAT BIZTONSÁGÁNAK MEGSÉRTÉSE
(1) A  nemzeti biztonsági hatóságok késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást a  katonai minősített adat
biztonságának megsértéséről vagy annak gyanúja esetén.
(2) Annak a  Félnek a  nemzeti biztonsági hatósága, ahol a  katonai minősített adat biztonságának megsértése
bekövetkezett, köteles késedelem nélkül kezdeményezni az esemény kivizsgálását. A másik Fél nemzeti biztonsági
hatósága kérés esetén együttműködik a vizsgálat során.
(3) Az  Átvevő Fél nemzeti biztonsági hatósága minden esetben írásban tájékoztatja az  Átadó Fél nemzeti biztonsági
hatóságát a  katonai minősített adat biztonságának megsértésével kapcsolatos körülményekről, a  kár lehetséges
mértékéről, a kár enyhítése érdekében megtett intézkedésekről, valamint a vizsgálat eredményéről.
13. CIKK
KÖLTSÉGEK VISELÉSE
A Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
14. CIKK
VITARENDEZÉS
Jelen Egyezmény végrehajtásából vagy értelmezéséből fakadó vitákat a  Felek egymás közötti egyeztetés vagy
tárgyalás útján, külső igazságszolgáltatási fórum igénybevétele nélkül rendezik.
15. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK (1) Jelen Egyezmény a  Felek által az  Egyezmény hatálybalépéshez szükséges belső jogi feltételek teljesítésére
vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napját követő második hónap első
napján lép hatályba.
(2) Jelen Egyezmény a Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A módosítások a  jelen Cikk 1. pontjában
foglaltaknak megfelelően lépnek hatályba.
(3) Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban
felmondani. Felmondás esetén az Egyezmény a felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Fél általi kézhezvételétől
számított hat hónap elteltével hatályát veszti.
(4) Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül az  annak alapján átadott vagy keletkezett katonai minősített adatokat
az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig, amíg az Átadó Fél
írásban felmentést nem ad az Átvevő Fél részére ezen kötelezettség alól.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Prágában, 2015. december 3-án, két eredeti példányban, magyar, koreai és angol nyelven, valamennyi
szöveg egyaránt hiteles. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
......................................................................................... .........................................................................................
      Magyarország Kormánya részéről a Koreai Köztársaság Kormánya részéről”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 15. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
105/2018. (III. 14.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatáshoz való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
52.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – hozzájárulok, hogy a  Pécsi
Tudományegyetem rektora dr. Szijártó Valéria Irént „Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae” kitüntetéssel
doktorrá avassa.
Budapest, 2018. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
62/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bakos Mariannt
2018. február 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
211/2015. (VII. 23.) Korm. rendelete az államhatárról szóló törvény szerinti közérdekű használati joggal összefüggő kártalanításról.
A Kormány az  államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 16.  § (4)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv kezdeményezésére az  ingatlanügyi hatóságként
eljáró járási hivatal (a továbbiakban: járási hivatal) az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény (a továbbiakban:
Áhtv.) 5.  §-a szerinti közérdekű használati jog bejegyzésével érintett ingatlanok adatát tartalmazó tulajdonosi
adatokkal kiegészített földkönyvet haladéktalanul, de legkésőbb az adatigénylést követő napon átadja az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnek. A  közérdekű használati jog ingatlan-nyilvántartásba történő
bejegyzéséhez – az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.)
FVM rendelet 65.  § (2)  bekezdésében meghatározott változási vázrajz helyett – településenként készült átnézeti
térképet kell mellékelni.
(2) Az átnézeti térkép az érintett ingatlanokat és azok közvetlen környezetét ábrázoló, az állami ingatlan-nyilvántartási
térképi adatbázis alapján készített rajzi munkarész. Az  átnézeti térkép mellékletét képezi a  közérdekű használati
joggal érintett területrészekre vonatkozó földrészletenként készített terület-kimutatás. Az  így elkészített átnézeti
térképet és terület-kimutatást a  járási hivatal az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv részére
a kezdeményezésétől számított öt napon belül adja át.
2. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal) az Áhtv. 5. §-a szerinti közérdekű használati
joggal összefüggő, az  Áhtv. 5/A.  §-a szerinti kártalanítási eljárást – az  általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv kezdeményezésére – hivatalból folytatja le.
(2) A kártalanítási eljárásra az érintett ingatlan fekvése szerinti kormányhivatal illetékes.
2. Egyszeri kártalanítás 3. § Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv a  közérdekű használati jog ingatlan-nyilvántartásba
történő bejegyzésének kezdeményezésével egyidejűleg – az  érintett ingatlanok helyrajzi számának közlésével –
kezdeményezi a  kormányhivatalnál az  Áhtv. 5/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti kártalanításról (a továbbiakban:
egyszeri kártalanítás) való döntés meghozatalát.
4. § (1) A kormányhivatal soron kívül jár el.
 (2) Az  eljárás eredményes lefolytatása érdekében a  kormányhivatal mellőzi az  eljárás megindításáról szóló,
a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény (a továbbiakban: Ket.) szerinti
értesítést; ugyanakkor az  eljárás megindítását követően haladéktalanul, a  honlapján, valamint az  ingatlan fekvése
szerinti települési önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) hirdetőtábláján 30 napra tájékoztatást tesz közzé
az alábbi adatokkal:
a) az eljáró hatóság megjelölése,
b) az ügy tárgya,
c) az érintett ingatlan helyrajzi száma,
d) az eljárás megindításának napja.
(3) Az egyszeri kártalanításról szóló határozatot az ügyféllel hirdetményi úton is közölni kell.
5. § (1) Az  egyszeri kártalanítást egy összegben, az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv választása
szerint bírósági letétbe helyezés útján, bírói letéti számlára történő átutalással vagy a  tulajdonos részére annak
fizetési számlájára történő átutalással kell megfizetni.
(2) Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv az  egyszeri kártalanítás (1)  bekezdés szerinti
teljesítésének megtörténtét a  bírói letéti számlára vagy a  tulajdonos fizetési számlájára történő átutalás
bizonylatával igazolja a kormányhivatal számára.
(3) A  bírói letéti számlára történő utalás (2)  bekezdés szerinti igazolását követően a  kormányhivatal a  honlapján,
valamint az önkormányzat hirdetőtábláján 30 napra haladéktalanul tájékoztatást tesz közzé az alábbi adatokkal:
a) az eljáró hatóság megjelölése,
b) az ügy tárgya,
c) az érintett ingatlan helyrajzi száma,
d) az egyszeri kártalanítás bírói letéti számlára történő átutalásának napja.
(4) A kormányhivatal a (2) és (3) bekezdésben foglaltak megtörténtéről a Ket. határozat közlésére vonatkozó általános
szabályai szerint értesíti az érintett ügyfeleket.
6. § (1) Egyszeri kártalanításként négyzetméterenként 173 forint összegű kártalanítás jár.
 (2) Az egyszeri kártalanítást a tulajdonos részére, a tulajdoni hányada arányában kell megállapítani.
3. Éves kártalanítás 7. § Az Áhtv. 5/A.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti kártalanításról (a továbbiakban: éves kártalanítás) való döntés
meghozatalát az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv az  adott ingatlan vonatkozásában
hozott egyszeri kártalanításról szóló döntés jogerőre emelkedését követően minden naptári év szeptember 15-e és
október 15-e között kezdeményezi.
8. § (1) Az éves kártalanítás esetében a 2. alcímben foglaltak nem alkalmazhatók, a kártalanítási eljárást a kormányhivatal
a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályai szerint folytatja le.
(2) Az éves kártalanítást egy összegben, a határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül kell megfizetni.
9. § (1) Az éves kártalanítás megállapítása során mezőgazdasági, illetve erdőgazdasági művelés alatt álló területek esetében
a (2) és (3) bekezdésben foglaltakat is figyelembe kell venni.
(2) Mezőgazdasági művelés alatt álló területen a  növénytermelésben és a  gyepgazdálkodásban keletkezett károk
esetén a következőket kell figyelembe venni:
a) a károsodott növényfajnak, gyepnek, valamint az ingatlan művelési ágának egy hektárra jutó termelői, ennek
hiányában értékesítési vagy nyilvántartási áron számított átlagos üzemi hozamértékét;
b) a  talajjavítás és talajvédelem körében kizárólag az  üzemi meliorációs művek és műtárgyak helyreállítási
költségét.
 (3) Erdőgazdasági művelés alatt álló területeken az  erdőállományban keletkezett károk esetén a  következőket kell
figyelembe venni:
a) fiatal állományok esetén a részleges vagy teljes állománypusztulás során az erdőfelújítás költségét, beleértve
a sérült állományrészek eltávolításának költségét is, valamint az állomány korától függő elmaradt hasznot és
a növedékkiesés ellenértékét;
b) befejezett korú állományok esetén a kipusztult vagy sérült faanyag piaci áron számolt ellenértékét és annak
az a) pont szerint részletezett költségeit;
c) az erdőgazdálkodást szolgáló létesítményben – feltáró utak, azok műtárgyai, vízelvezető árkok – keletkezett
kárt és a létesítmény helyreállításának költségét.
(4) Ha az  egyszeri kártalanítás alapjául szolgáló, a  6.  § (1)  bekezdése szerinti – egységnyi térmértékre vetített –
átalányösszeg és az  adott ingatlan tényleges forgalmi értéke alapján számított – annak egységnyi térmértékére
vetített – összeg között különbözet áll fenn, úgy ennek összegét – annak elszámolásáig – a tulajdonosnak járó éves
kártalanítás összegének megállapítása során a  kártalanítás mértékét csökkentő, illetve növelő tényezőként kell
figyelembe venni.
4. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2015. augusztus 1-jén lép hatályba.
11. § A 2015. évben a  7.  § szerinti éves kártalanítás összegét a  2016. évben járó éves kártalanítással egyidejűleg kell
megállapítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
152/2018. (IV. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Mayerné dr. Pataki
Krisztinát a 2018. április 15. napjától 2021. április 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
388/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és a 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Székely Tamás, a Magyar Vegyipari, Energiaipari és Rokon Szakmákban Dolgozók Szakszervezeti Szövetségének (1068 Budapest, Benczúr u. 45.) elnöke által benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. május 13-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy 40 év szolgálati idő megléte után az öregségi nyugdíj az öregségi nyugdíjkorhatárra tekintet
nélkül, a nyugdíj csökkentése nélkül igénybe vehető legyen?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítés céljából be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.
Az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. §
(3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az íven nem szerepel, hogy az aláírásgyűjtő ív. Nem szerepel az íven továbbá
az aláírásgyűjtés célja, azaz hogy az indítványozó országos népszavazáshoz vagy országos népi kezdeményezéshez
kíván aláírást gyűjteni. Az aláírásgyűjtő ívről hiányzik az a felhívás is, mely szerint egy választópolgár a kezdeményezést
csak egy aláírással támogathatja, továbbá az aláírásgyűjtő aláírásának a helye. Előzőeken túl a táblázat rovataiban
szereplő elnevezések eltérnek a mellékletben meghatározottól, és a sorok sincsenek beszámozva.
Az Nsztv. 10. § e) és a 18. § c) pontjai szerint az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelménynek.
Mindezek alapján az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv 2. §-án, 10. § e) és a 18. § c) pontjain, a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésein, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
37/2018. (II. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Kánai Pált 2018. február 28-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök