text:
7/2014. (I. 31.) HM utasítása a teljesítményértékeléssel és az előmenetellel kapcsolatos egyes feladatokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés f ) pontja alapján
– figyelemmel a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.)
HM rendeletre – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a hivatásos és szerződéses állományú katonákra, továbbá az értékelő vezetőkre terjed ki.
2. § (1) A  tiszti és altiszti állomány (a továbbiakban: állomány) teljesítményértékelését a  teljesítményértékelési folyamat
végrehajtását támogató informatikai alkalmazás (a továbbiakban: TÉR szoftver) használatával kell végrehajtani.
(2) Az egyes értékelési pontokat 0–100%-ig terjedő skálán kell értékelni.
 (3) A munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények értékelésénél, a kompetencia alapú munkamagatartás-értékelésnél,
valamint az egyéb kompetenciák értékelésén az egyes értékelési pontok esetén
a) kiemelkedő a teljesítmény (A szint), ha az értékelés 100–91% közötti sávban van;
b) jó a teljesítmény (B szint), ha az értékelés 90–71% közötti sávban van;
c) megfelelő a teljesítmény (C szint), ha az értékelés 70–51% közötti sávban van;
d) átlag alatti a teljesítmény (D szint), ha az értékelés 50–41% közötti sávban van;
e) elfogadhatatlan a teljesítmény (E szint), ha az értékelés 40–0% közötti sávban van.
(4) Ha a  teljesítményértékelés súlyozott eredménye az  adott teljesítményszint legfelső értékét – a  honvédek
jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet
(a  továbbiakban: Vhr.) 85.  § (2)  bekezdése szerinti tizedesjegyek alkalmazása miatt – meghaladja, de nem éri el
a magasabb teljesítményszint alsó értékét, azt úgy kell tekinteni, mintha elérte volna a magasabb teljesítményszintet.
3. § (1) A munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények meghatározásánál a Vhr. 83. § (3) bekezdésében foglaltak mellett
egyéb teljesítménykövetelmény is meghatározható, ha az értékelési időszakban előreláthatólag kiemelt jelentőségű
feladat várható az értékelt személy vonatkozásában.
(2) A  kompetencia alapú munkamagatartás-értékelésnél, valamint az  egyéb kompetenciák értékelésénél az  egyes
kompetenciák és a kompetenciaszintek fogalmi meghatározásait az 1. melléklet tartalmazza.
(3) A  fizikai állapotfelmérés eredményénél a  fizikai követelményszintet a  beosztáshoz rendszeresített rendfokozat
határozza meg, függetlenül a viselt rendfokozattól. A fizikai állapotfelmérésen elért eredményt – a kapott pontszámot –
az erre vonatkozó jogszabály szerint kell megállapítani. A kapott pontszám százalékos formába történő átalakítása
során az alábbi számítási képletet kell alkalmazni:
(kapott pontszám – Tminimumszint) × 100 360 – Tminimumszint
(4) Az éves kiképzési feladatok eredményét az alábbiak szerint kell kitölteni:
a) Ha a gépkarabély, valamint a pisztoly lőgyakorlat eredménye
aa) kiváló: 30%;
ab) jó: 20%;
ac) megfelelt: 10%;
ad) nem felelt meg: 0%.
b) Ha a menetgyakorlat
ba) szintidőben végrehajtásra került: 40%;
bb) szintidőn kívül került végrehajtásra: 0%.
A kapott %-os értékeket össze kell adni, és ez adja meg az éves kiképzési feladatok összesített eredményét.
 (5) Ha az  éves kiképzési feladatok a  tárgyévben több alkalommal kerültek végrehajtásra, az  elért eredmények közül
a legjobbakat kell figyelembe venni a teljesítményértékelés során.
 (6) Ha az állomány tagjának a fizikai állapotfelmérésen kapott pontszáma kevesebb, mint a beosztásához előírt fizikai
követelményszint pontszáma, azt úgy kell tekinteni, mintha nem hajtotta volna végre a Vhr. 88. § (1) bekezdésben
foglalt feltételeket.
(7) Ha az állomány tagja nem hajtotta végre a fizikai állapotfelmérést vagy az éves kiképzési feladatokat, vagy egyiket
sem, akkor azt a teljesítményértékelés vonatkozó pontjainál 0%-kal kell figyelembe venni.
4. § (1) Az állomány fizikai állapotfelmérésének eredményeit a honvédségi szervezeteknél létrehozott Fizikai Állapotfelmérő
Bizottságok, az éves kiképzési feladatok eredményeit a honvédségi szervezetek kiképzéssel foglalkozó szervei évente
legkésőbb december 15-ig megküldik az értékelő vezetők részére az általuk értékelendők vonatkozásában.
(2) Az értékelő vezetők és az általuk értékelendő személyek névjegyzékét a honvédségi szervezet személyügyi szerve
biztosítja az (1) bekezdésben szereplő szervek részére.
5. § Ha a teljesítményértékelés nem a Vhr. 80. § (1) bekezdés a) pontja szerinti időpontban kerül végrehajtásra, az értékelés
időpontját megelőző 1 éven belül végrehajtott fizikai állapotfelmérés és éves kiképzési feladatok eredményét kell
figyelembe venni.
6. § (1) A  teljesítményértékelés kinyomtatása előtt – a TÉR szoftverben történő rögzítés érdekében – az  értékelt személy
nyilatkozik az  értékelő vezetőnek, hogy mely helyőrségeket részesíti előnyben az  előmenetel tervezése során.
Legfeljebb három helyőrség jelölhető meg. Ha az értékelt személy nem jelöl meg a Vhr. 88. § (2) bekezdése szerint
helyőrséget vagy helyőrségeket, akkor az előmenetel tervezése során bármely helyőrségbe tervezhető lesz.
(2) Az elkészült teljesítményértékelést az értékelő vezető egy példányban kinyomtatja, aláírja és az értékelés eredményét
ismerteti az értékelt személlyel.
(3) Az elkészült, kinyomtatott és mindkét fél által aláírt teljesítményértékelést az értékelő vezető legkésőbb február 5-ig
megküldi a honvédségi szervezet személyügyi szerve részére.
(4) Az elkészített teljesítményértékeléseket az értékelt személy személyügyi anyaggyűjtőjében kell elhelyezni.
7. § (1) Az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH HKNYP) február 15-ig rendfokozati
bontásban az értékelés időpontjában hatályos adatot szolgáltat a központi előmenetel tervezésért felelős szervezet
részére azokról, akik
a) megfelelnek a Vhr. 92.  § (1)  bekezdésében foglaltaknak és a  kötelező várakozási idejük lejárt vagy tárgyév
november 1-jéig lejár, vagy
b) speciális előmeneteli rendű beosztásban teljesítenek szolgálatot, a  viselt rendfokozatuk azonos
a  beosztásukban rendszeresített rendfokozattal, a  kötelező várakozási idejük a  speciális előmeneteli rend
szerint lejárt vagy tárgyév november 1-jéig lejár, és megfelelnek a Vhr. 92. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti
általános előmeneteli feltételeknek.
(2) A (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás tartalmazza különösen
a) az érintett személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát,
b) az érintett beosztásának megnevezését, előmeneteli rendjét, MAK kódját,
c) a Vhr. 101. § (3) bekezdés a) pontja szerinti teljesítményértékelés eredményét,
d) a Vhr. 101. § (3) bekezdés b) pontja szerinti teljesítményértékelés eredményét,
e) a Vhr. 101. § (3) bekezdés c) pontja szerinti teljesítményértékelés eredményét,
f ) az érvényes és sikeres minősítő vizsga eredményét,
g) az értékelt által a Vhr. 88. § (2) bekezdés szerint megjelölt helyőrségeket.
(3) Az előmeneteli rangsorok alapjául szolgáló – Vhr. 101. § (2) bekezdés szerinti – előmeneteli minősítés eredményét
a (2) bekezdés c)–f ) pontjai alapján a központi személyügyi szerv számítja ki.
8. § (1) Az  MH HKNYP február 15-ig rendfokozati bontásban adatot szolgáltat a  központi előmenetel tervezésért felelős
szervezet részére azokról, akik
a) megfelelnek a Vhr. 92. § (2) bekezdésében foglaltaknak és a kötelező várakozási idejük a tárgyévet követő év
január 31-ig lejár vagy lejárt, vagy
b) megfelelnek a Vhr. 93. § (2) bekezdésében foglaltaknak és a kötelező várakozási idejük a tárgyévet követő év
január 31-ig lejár vagy lejárt, kivéve a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV törvény (a továbbiakban: Hjt.)
84. § (3) bekezdés b) pontja szerinti eseteket, vagy
c) megfelelnek a Vhr. 93. § (4) bekezdésben foglaltaknak és a kötelező várakozási idejük a tárgyévet követő év
január 31-ig lejár.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás tartalmazza különösen a  7.  § (2)  bekezdés a)–c)  pontjaiban foglaltakat,
valamint az (1) bekezdés a) pontja esetében a 7. § (2) bekezdés f ) pontjában foglaltakat is.
(3) Az  (1)  bekezdés a), b) és c)  pontjában szereplőket külön-külön és rendfokozatonként kell rangsorolni. A  központi
személyügyi szerv a rangsorokat az egyes rendfokozatokra vonatkozó tervezési folyamat megkezdése előtt megküldi
az értékelt személyek személyügyi szerve részére.
(4) Az (1) bekezdés a), b) és c) pontja tekintetében, akinek a kötelező várakozási ideje tárgyév február 1. és március 1.
között jár le, a tárgyévi rangsorban kell szerepeltetni.
9. § (1) Az állomány Hjt. 85. § (1) és (2) bekezdése szerint alacsonyabb beosztást betöltő tagját a rendfokozati előmenetel
tervezésekkel egyidőben, de attól elkülönülten kell kezelni.
(2) Az állomány alacsonyabb beosztást betöltő tagja viselt rendfokozatának megfelelő beosztásba helyezéséhez minősítő
vizsga nem szükséges.
(3) Az alacsonyabb beosztásban lévők 7. § (2) bekezdés a)–c) pontja szerinti adatait – kizárólag az érintett kérelmére,
a  megjelölt helyőrségek feltüntetésével – a  honvédségi szervezet személyügyi szerve február 15-ig megküldi
a központi előmenetel tervezésért felelős szervezet részére.
(4) A Vhr. 102. § (3) bekezdése szerinti szakmai előmeneteli jegyzék mellett a központi előmenetel tervezésért felelős
szervezet megküldi az alacsonyabb beosztást betöltők adatait is az állományilletékes parancsnoknak.
10. § (1) Az  állományilletékes parancsnok a  személyügyi szerve útján a  részére megküldött – a  Vhr. 102.  § (4)  bekezdése
szerinti – jegyzékben található személyek HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszeréből (a továbbiakban:
KGIR) előállított Adatlapját megkérheti az érintett személy állományilletékes parancsnokától.
(2) Az Adatlapot az érintett személy személyügyi szerve elektronikus úton küldi meg.
11. § (1) A honvédségi szervezet személyügyi szerve június 1. és június 15. között felterjeszti a központi előmenetel tervezésért
felelős szervezet számára a Vhr. 100. § (2) bekezdése szerinti törzsőrmesterek névjegyzékét a 7. § (2) bekezdésben
foglalt adatokkal.
(2) Az (1) bekezdés szerint megküldött névjegyzékeket a központi előmenetel tervezésért felelős szervezet a megjelölt
helyőrségenként összesíti és az így elkészült névjegyzékeket június 30-ig megküldi az érintett helyőrségben települő
honvédségi szervezetek számára.
(3) A honvédségi szervezetek július 31-ig tájékoztatják az érintett törzsőrmesterek honvédségi szervezetét a kinevezés
lehetőségéről vagy elutasításáról.
(4) Tervezett kinevezés esetén a Vhr. 6. § (3) bekezdés szerint javaslati lap készül.
12. § (1) Az  előmeneteli minősítés meghatározása során a  Vhr. 101.  § (3)  bekezdés a)–c)  pontjában szereplő
teljesítményértékelések %-os értékeit és a  minősítő vizsga %-os értékét össze kell adni, a  végeredménynél pedig
a % jelet el kell hagyni. Az így kapott szám jelenti az előmeneteli minősítés pontszámát.
(2) Az (1) bekezdés szerint kialakított pontszám határozza meg az előmeneteli rangsorban elfoglalt helyezést.
13. § (1) Ha a Vhr. 102. § (1) bekezdése szerinti rangsorokban pontegyenlőség áll fenn,
a) a tárgyévi teljesítményértékelés eredménye határozza meg a sorrendet;
b) ha az  a)  pontban foglaltakat követően továbbra is pontegyelőség áll fenn, a  minősítő vizsga eredménye
határozza meg a sorrendet;
c) ha a b) pontban foglaltakat követően továbbra is pontegyelőség áll fenn, a Vhr. 101. § (3) bekezdés b) pontja
szerinti teljesítményértékelés eredménye határozza meg a sorrendet;
d) ha a c) pontban foglaltakat követően továbbra is pontegyelőség áll fenn, a Vhr. 101. § (3) bekezdés c) pontja
szerinti teljesítményértékelés eredménye határozza meg a sorrendet.
 (2) Ha az  (1)  bekezdésben foglaltakat követően továbbra is pontegyelőség áll fenn, az  állomány azonos előmeneteli
minősítést elért tagjai az adott munkakörcsalád rangsorában azonos helyet foglalnak el.
 (3) A Vhr. 102. § (1) bekezdése szerinti rangsorokat a központi előmenetel tervezésért felelős szervezet – elektronikusan
vagy papír alapon – 5 évig megőrzi. 14. § (1) Előmenetel adott munkakörcsaládon belül történik.
 (2) Az (1) bekezdéstől eltérően
a) a 01-es, 06-os, 07-es és 99-es munkakör azonosítóval rendelkező beosztásba bármilyen munkakör azonosítóval
rendelkező beosztásból,
b) a 02-es munkakör azonosítóval rendelkező beosztásba a  10–18-as munkakör azonosítóval rendelkező
beosztásokból,
c) a 03-as munkakör azonosítóval rendelkező beosztásba a  20–23-as munkakör azonosítóval rendelkező
beosztásokból,
d) a 04-es munkakör azonosítóval rendelkező beosztásba az  50–68-as munkakör azonosítóval rendelkező
beosztásokból,
e) a 30-as munkakör azonosítóval rendelkező beosztásba a  31–39-es munkakör azonosítóval rendelkező
beosztásokból
is történhet előmenetel.
 (3) Az állomány tagja abba a munkakörcsaládba tartozó beosztásba, amelyből a  (2) bekezdésben foglalt előmenetele
valósult meg, az előmenetel keretében is visszakerülhet.
 (4) Az előmenetel tervezése során magasabb beosztásba kinevezni kizárólag a magasabb beosztáshoz rendszeresített
rendfokozatnál eggyel alacsonyabb viselt rendfokozatú katonát lehet. 15. § (1) Az előmenetel tervezése során a 7. § (1) bekezdése szerinti elkészített rangsorokban az adott rangsorban szereplő
összes rangsorolt személy figyelembe vehető.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a 2017. évtől az előmenetel tervezés során egy rangsorból az adott rangsorhoz tartozó, és
a szakmai felelősök által feltöltési sorrendbe állított üres beosztások számához viszonyítva csak meghatározott számú
rangsorolt személy vehető figyelembe. A figyelembe vehető személyek száma
a) 2017. évtől
aa) 1–5 üres beosztás esetén az üres beosztások számának 2-szerese,
ab) 6–10 üres beosztás esetén az üres beosztások számának 1,8-szerese,
ac) 11 vagy annál több üres beosztás esetén az üres beosztások számának 1,6-szerese,
b) 2021. évtől
ba) 1–5 üres beosztás esetén az üres beosztások számának 1,6-szerese,
bb) 6–10 üres beosztás esetén az üres beosztások számának 1,4-szerese,
bc) 11 vagy annál több üres beosztás esetén az üres beosztások számának 1,2-szerese
lehet. Tört szám esetén felfelé kell kerekíteni.
 (3) A  figyelembe vehető személyeket a  rangsor első helyezettjétől kiindulva a  rangsor szerinti sorrendben kell
meghatározni.
 (4) A 14. § (2) bekezdés a)–e) pontjai esetében a (2) bekezdésben meghatározott szorzószámok a munkakörcsaládokként
kialakított rangsorok mindegyikére külön-külön vonatkozik. 16. § (1) Az állomány tagjának más munkakörcsaládba tartozó beosztásba helyezése – a 14. § (2) bekezdés a)–e) pontjaiban
foglaltak kivételével – áthelyezéssel történik.
(2) Más munkakörcsaládba történő áthelyezés esetén a szakmai felelős hozzájárulása szükséges.
17. § A helyi szinten történő előmenetel tervezésekor a rangsorok kialakításánál a Vhr. 102. § (1) bekezdését kell megfelelően
alkalmazni azzal, hogy a rangsorokat a honvédségi szervezet személyügyi szerve készíti el.
18. § Az állományilletékes parancsnok a Hjt. 86. § (3) szerinti esetekben a javaslatot a maximális várakozási idő letelte előtt
legalább 3 hónappal teszi meg, a Honvéd Vezérkar főnöke a döntését legkésőbb a maximális várakozási idő letelte
előtt 2 hónappal hozza meg.
19. § (1) A tisztesi állomány teljesítményértékelése során a szöveges értékelésben különösen az értékelt személy személyiségi
jellemzőit, társaihoz és feletteseihez való viszonyát, alkalmazkodóképességét, a feladatai elvégzésének színvonalát,
a katonai létből adódó szabályok betartását, az általános katonai ismereteit és szakmai felkészültségét kell értékelni.
(2) Ha a tisztesi állomány tagja a teljesítményértékelése alapján beosztása ellátására alkalmatlan, a szolgálati beosztásra
való alkalmatlanságot részletesen indokolni kell.
20. § A Vhr. 94. § (1) bekezdés szerinti beosztásokba tervezettek kiválasztása során a 14. §, a 15. § (2)–(4) bekezdése és
a 16. § nem alkalmazható.
21. § (1) A 3. § (4) bekezdés b) pontja szerinti menetgyakorlat vonatkozásában a 2014. évben végrehajtott teljesítményértékelések
során csak a menetgyakorlat teljesítését kell figyelembe venni a szintidőtől függetlenül. A menetgyakorlat teljesítése
esetén, a 3. § 4) bekezdés b) pont ba) alpont szerinti eredményt kell figyelembe venni.
(2) A 7. § (2) bekezdés d) pontját, valamint a 13. § (1) bekezdés b) és c) pontját a 2015. évi előmenetel tervezés során,
a 7. § (2) bekezdés e) pontját, valamint a 13. § (1) bekezdés d) pontját a 2016. évi előmenetel tervezés során kell először
alkalmazni.
(3) Az  állomány 2013. évi fizikai állapotfelmérések eredményeit a  honvédségi szervezeteknél létrehozott Fizikai
Állapotfelmérő Bizottságok, az éves kiképzési feladatok eredményeit a honvédségi szervezetek kiképzéssel foglalkozó
szervei legkésőbb az  utasítás hatálybalépését követő napig megküldik az  értékelő vezetők részére az  általuk
értékelendők vonatkozásában.
22. § Ez az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
492/2015. (XII. 30.) Korm. rendelete a minősített beszerzések Országgyűlés általi mentesítésének kezdeményezésére vonatkozó feltételekről és eljárásról, valamint az ilyen beszerzések megvalósításakor az ajánlatkérő által érvényesítendő követelményekről.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 12. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) E rendelet szerinti mentesítési eljárás szabályait a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban:
Kbt.) 9.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti, minősített adatot, illetve alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket
érintő vagy különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések, valamint azon beszerzések esetében kell
alkalmazni, amelyek esetében a  közbeszerzési szabályok alkalmazása olyan információk átadására kötelezné
Magyarországot, amelyek felfedése ellentétes az állam biztonságához fűződő alapvető érdekeivel (a továbbiakban
együtt: minősített beszerzések).
(2) A  Kbt. 5–7.  §-a szerinti ajánlatkérő, amennyiben a  beszerzése megvalósítása során a  Kbt.-ben meghatározott
eljárások alkalmazásától a  Kbt. 9.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti kivétel alkalmazásával kíván eltérni,
a közbeszerzési eljárás lefolytatása alóli országgyűlési bizottsági mentesítés során e rendelet szabályai szerint jár el.
(3) Az ajánlatkérő a beszerzés közbeszerzési eljárás lefolytatása nélkül történő megvalósítására a beszerzés e rendelet
szerinti eljárás során történő mentesítését követően jogosult.
2. A mentesítési eljárás 2. § (1) A  közbeszerzési eljárás lefolytatása alóli felmentésre irányuló kezdeményezést (a  továbbiakban: mentesítési
kérelem) az ajánlatkérő
a) honvédelemmel összefüggő beszerzés esetén a honvédelemért felelős miniszterhez,
b) az  államháztartásról szóló törvény értelmében a  Kormány irányítása alatt álló központi költségvetési szerv
esetében a költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjéhez,
c) a  Kormány irányítása alatt nem álló szervezet esetében ahhoz a  miniszterhez, akinek a  szakpolitikai vagy
ágazati feladatkörébe tartozik a szervezet által ellátott közfeladat,
d) az  a) és c)  alpontok szerinti feladatkörrel rendelkező miniszter hiányában a  kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelő miniszterhez
[a továbbiakban az a)–d) pontban felsorolt miniszterek együtt: miniszter] kell benyújtani.
(2) A mentesítési kérelemben meg kell jelölni a beszerzéssel összefüggő, mentesíteni kívánt szerződés pontos tárgyát
és becsült értékét, valamint javaslatot kell tenni arra, hogy az  Országgyűlés illetékes bizottsága (a  továbbiakban:
bizottság) a  szerződés megkötése tekintetében adjon felmentést a  Kbt. szerinti közbeszerzési eljárás lefolytatása
alól. Az  ajánlatkérő a  mentesítési kérelemben részletesen indokolást ad a  Kbt. 9.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti
kivételi esetkör alkalmazásának szükségességéről, a  védendő alapvető biztonsági érdekekről és az  intézkedés
arányosságáról.
(3) A mentesítési kérelemhez minden esetben csatolni kell az  illetékes nemzetbiztonsági szolgálat (Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat, Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, Alkotmányvédelmi Hivatal vagy Információs Hivatal) szakmai
állásfoglalását arra vonatkozóan, hogy
a) a beszerzés milyen okból minősül minősített beszerzésnek,
b) a beszerzés során milyen minősített adatokat lenne szükséges a gazdasági szereplők rendelkezésre bocsátani
és milyen okból,
c) a  beszerzés mely körülményeivel kapcsolatban állnak fenn biztonsági, nemzetbiztonsági kockázatok és
melyek ezek, d) a beszerzés milyen különleges biztonsági intézkedést igényel és milyen okból,
e) fennállnak-e az országnak olyan alapvető biztonsági érdekei, illetve az állam biztonságához fűződő alapvető
érdekek vagy az információk megőrzéséhez fűződő érdekek, amelyek a beszerzéssel összefüggő információk
megőrzését indokolttá teszik, valamint
f ) a (2) bekezdés szerinti javaslat és az ajánlatkérő által adott részletes indokolás megalapozott-e.
 (4) Az  atomenergia békés célú alkalmazásával összefüggő nukleáris biztonságot érintő beszerzések esetében
a kérelemhez az Országos Atomenergia Hivatal szakmai véleményét is csatolni kell.
 (5) A (3) és (4) bekezdés szerinti szakmai állásfoglalást, illetve véleményt az ajánlatkérő erre irányuló megkeresésének
kézhezvételétől számított 8 napon belül kell megadni. 3. § (1) A  miniszter a  mentesítési kérelmet megvizsgálja, és ha az  hiányos vagy nem egyértelmű, további kiegészítő
információkat kérhet. Ha a  beszerzés tárgya vagy az  adott mentesítési kérelemben meghatározott szerződés más
minisztert is érint, a  miniszter a  kérelemről tájékoztatja a  többi érintett minisztert. A  miniszter – a  többi érintett
miniszterrel együttműködve – a mentesítési kérelemben foglaltakat megvizsgálja abból a szempontból, hogy
a) a szerződés tárgya összefügg-e közvetlenül az ország alapvető biztonsági érdekeivel,
b) a szerződés tárgya alapján helye van-e a közbeszerzési eljárás lefolytatása alóli mentesítésnek, továbbá
c) a  közbeszerzési eljárás lefolytatása alóli mentesítés nem befolyásolja-e indokolatlanul és aránytalanul
hátrányosan a gazdasági szereplők közötti versenyt.
 (2) Az  (1)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti feltételek tekintetében a  miniszter a  közbeszerzésekért felelős miniszter
véleményét kérheti.
 (3) A miniszter egyetértése esetén a mentesítési kérelmet, a 2. § (3) és (4) bekezdés szerinti szakmai állásfoglalást, illetve
szakmai véleményt – a  szükséges kiegészítő információk kézhezvételétől számítva – legkésőbb 15 napon belül
a  Nemzetbiztonsági Kabinet (a  továbbiakban: Kabinet) elé terjeszti. A  miniszter előterjesztésében ismerteti, hogy
a kérelmet megalapozottnak tartja, és milyen okból. A Kormány irányítása alatt nem álló szervezet által benyújtott
mentesítési kérelmet a miniszter – egyet nem értése esetén – véleményével ellátva terjeszti a Kabinet elé.
(4) Ha az 1. § szerinti, közbeszerzési eljárás lefolytatása alól mentesíteni kívánt szerződést az előterjesztő minisztérium
kívánja megkötni, a mentesítési kérelmet annak indokolásával együtt a miniszter közvetlenül a Kabinet elé terjeszti,
amelyhez csatolja a 2. § (3) és (4) bekezdése szerinti szakmai állásfoglalást, illetve szakmai véleményt.
(5) Ha az  1.  § szerinti, közbeszerzési eljárás lefolytatása alól mentesíteni kívánt szerződést a  2.  § (3)  bekezdése
szerinti szervezet kívánja megvalósítani, akkor külön szakmai állásfoglalást nem kell beszereznie, hanem a  2.  §
(3) bekezdésében meghatározott körülményeket a mentesítési kérelemben ismerteti.
(6) Ha az  1.  § szerinti, közbeszerzési eljárás lefolytatása alól mentesíteni kívánt szerződést a  2.  § (4)  bekezdése
szerinti szervezet kívánja megvalósítani, akkor külön szakmai véleményt nem kell beszereznie, hanem a  2.  §
(4) bekezdésében meghatározott körülményeket a mentesítési kérelemben ismerteti.
4. § (1) A Kabinet a mentesítési kérelmet és annak mellékleteit, valamint a miniszter által a mentesítés tárgyában készített
előterjesztést megvizsgálja. Ha a mentesítési kérelem vagy az előterjesztés hiányos vagy nem egyértelmű, a Kabinet
további kiegészítő információkat kérhet az ajánlatkérőtől vagy a minisztertől.
(2) Egyetértése esetén a  Kabinet a  mentesítési kérelmet és annak mellékleteit, valamint a  mentesítési kérelemben
foglaltakról kialakított véleményét 8 napon belül tájékoztatásul továbbítja a bizottságnak. A Kabinet véleményében
javaslatot tesz a 2. § (2) bekezdése szerinti mentesítés megadására. A Kormány irányítása alatt nem álló szervezet
által benyújtott mentesítési kérelmet a  Kabinet – egyet nem értése esetén – véleményével ellátva továbbítja
a bizottságnak.
5. § A miniszter gondoskodik a  mentesítési kérelmek tárgyában hozott országgyűlési bizottsági határozatok, valamint
Kabinet-döntések beszerzéséről, a beszerzett országgyűlési bizottsági határozatokról, valamint Kabinet-döntésekről
nyilvántartást vezet. A nyilvántartásban szerepeltetni kell
a) a mentesítési kérelemnek helyt adó és azt elutasító határozatokat, valamint a határozat számát,
b) a mentesítési kérelmet benyújtó ajánlatkérő szervezet nevét,
c) a közbeszerzési eljárás lefolytatása alól mentesített szerződések pontos tárgyát és becsült értékét.
3. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendeletet a hatálybalépését követően megkezdett, Kbt. 9. § (1) bekezdés b) pontja szerinti beszerzési eljárás és
a beszerzési eljárást megelőző, e rendelet szerinti mentesítési eljárás esetében kell alkalmazni.
8. § Ez a rendelet
a) a koncessziós szerződésekről szóló 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/24/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és
a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek, valamint
d) a  honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra
irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak
összehangolásáról, valamint a  2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló 2009/81/EK
irányelvnek
való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
84/2014. (II. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rácz Júlia Ágnest
2014. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1519/2015. (VII. 27.) Korm. határozata az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2014. költségvetési maradványának felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.)
152.  § (5)  bekezdésében biztosított jogkörében az  1.  mellékletben részletezettek szerint, a  központi költségvetési
szervek kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványából 56 773 771 ezer forint visszahagyását
engedélyezi azzal, hogy a  visszahagyott maradványokból 32 785 471 ezer forint további intézkedésig nem
használható fel, arra kötelezettség nem vállalható;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az Ávr. 153. §-ában biztosított jogkörében engedélyezi
a) a 2014.  évi kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradványokból a  IV. Alapvető Jogok
Biztosának Hivatala fejezetnél 212 766 ezer forint, a  XI. Miniszterelnökség fejezetnél 4 151 236 ezer forint,
a XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetnél 3 361 630 ezer forint, a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezetnél 758 636 ezer forint és a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél 39 968 167 ezer forint
2015. június 30. utáni változatlan célú további felhasználását,
b) a 2014.  évi kötelezettségvállalással terhelt, meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem terheltté vált
költségvetési maradványokból a XI. Miniszterelnökség fejezetnél 1 416 734 ezer forint, a XII. Földművelésügyi
Minisztérium fejezetnél 19 900 ezer forint és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél 37 279 ezer
forint felhasználását;
3. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében engedélyezi
az 1. és 2. pontban szereplő összegekből a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
780/B/2005. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 29. § (2) bekezdés f) pontja alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 29. §
(1) bekezdés a) pontja módosítására irányuló kérelmet
visszautasítja.
I. Az indítványozó az állampolgári jogok országgyűlési
biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban:
Tv.) 29. § (2) bekezdés f) pontja megsemmisítése és az
(1) bekezdés a) pontjának módosítása iránt fordult az Alkotmánybírósághoz. Kérelme arra irányul, hogy ne csak a
nyomozási tevékenységet végző ügyészség tartozzon a Tv.
szerinti hatóság-fogalom alá, így az országgyűlési biztos
által vizsgálható szervezetek közé, hanem az ügyészségi
szervezetet általában vizsgálhassa a biztos. Megítélése
szerint az ügyészség működésének megfelelő ellenőrzését
nem biztosítja kellőképpen, hogy „tevékenységével, munkájával kapcsolatosan ellenőrzési joga korlátozott mértékben csak az Országgyűlésnek van, amely abban nyilvánul
meg, hogy a Legfőbb ügyész az Országgyűlésnek az
ügyészség működéséről beszámol, továbbá interpellálható
meghatározott körben.” Hivatkozik a 42/1998. (X. 2.) AB
végzésre is, ami alapján kifejti, hogy nem alkotmányos a
vizsgálatok engedélyezésének olyan módja, amely a hatalmat gyakorlók aktuális megállapodásán nyugszik. Mindezek az Alkotmány 64. §-ában biztosított panaszjogot sértik az indítványozó álláspontja szerint, ezért kéri a támadott jogszabály megsemmisítését, valamint olyan tartalmú
módosítását, amely alapján az ügyészség is a Tv. hatóságfogalma alá tartozna.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett – érdemi vizsgálatba bevont – rendelkezései:
„64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van
arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban ké-
relmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv
elé.”
2. A Tv. vizsgált rendelkezései:
„29. § (1) E törvény alkalmazásában – a (2) bekezdés
ben foglaltak kivételével – hatóság:
a) a közigazgatási feladatot ellátó szerv;
…
f) a nyomozó hatóság, ideértve az ügyészségi nyomozást
végző ügyészségi szervet is;”
(2) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
…
f) az ügyészség, kivéve az ügyészségi nyomozást végző
ügyészségi szervet.” III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az indítványozó érvelése szerint az Alkotmány
64. §-a alapján indokolt volna az ügyészséget az országgyűlési biztos tevékenységének szervi hatálya alá vonni,
mert csak ez biztosítaná kellőképpen, hogy az ügyészség a
hozzá beérkezett panaszokat megfelelően elbírálja.
Az Alkotmánybíróság több alkalommal vizsgálta az Alkotmány 64. §-ának tartalmát. „Az Alkotmány 64. §-a a
petíciós jogot szabályozza. Ennek alapján az illetékes állami szerveknek a külön jogszabályok által megállapított
egyik alapvető funkciója a kérelem vagy panasz elbírálása
és orvoslása (987/B/1990. AB határozat, ABH 1991, 527,
528–530.). Több más határozatban viszont az érdemi
összefüggés hiányát állapította meg az Alkotmánybíróság
az indítványozók által felvetett probléma és az Alkotmány
64. §-a között [lásd: 52/1996. (XI. 14.) AB határozat, ABH
1996, 159, 163.; 987/B/1990. AB határozat, ABH 1991,
527.; 942/B/1997. AB határozat, ABH 2001, 943, 944.;
799/E/1998. AB határozat, ABH 2001, 1011, 1015–1016.;
1515/B/1996. AB határozat, ABH 2002, 797, 804.].
2. A Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972. évi
V. törvény (a továbbiakban: Ütv.) kifejezetten rendelkezik
arról, hogy az „ügyész köteles a hozzá beérkezett panaszokat (kérelmeket) késedelem nélkül megvizsgálni vagy
megvizsgáltatni, törvénysértés esetén a szükséges intézkedéseket megtenni, és a panasz (kérelem) elintézéséről a panaszost (kérelmezőt) értesíteni”. [Ütv. 25. § (1) bekezdés].
Az Ütv. 25. § (2) bekezdése pedig szigorúan korlátozza azt
a lehetőséget, amikor az ügyész a hozzá benyújtott panasz
megvizsgálását mellőzheti.
Az Alkotmány 64. §-ából nem következik olyan alkotmányos jog, hogy e panasz megvizsgálásának körülményeit az országgyűlési biztosnak kellene ellenőriznie,
minthogy „[a]z Alkotmány 64. §-ában foglalt petíciós
jogból nem vezethetők le sem az egyes állami szervek
előtt folyó eljárásokban résztvevők konkrét jogosultságai
és kötelezettségei, sem az, hogy ezeket az eljárásokat min
den kérelemre automatikusan meg kellene indítani.”
(1211/B/1996. AB határozat, ABH 2002, 768, 772.) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának az ügyészség
ellenőrzésével kapcsolatos jogosítványai az indítványozó
érvei alapján nem állnak értékelhető alkotmányossági
összefüggésben az Alkotmány 64. §-ával. Emiatt a Tv.
29. § (2) bekezdés f) pontjának megsemmisítésére
irányuló indítványt az Alkotmánybíróság elutasította.
3. Az Alkotmánybíróság hatásköreit az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § a)–h) pontjai
sorolják fel, amely felsorolásban valamely jogszabály módosítása nem szerepel. Az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009, január, 3.) 29. § b) alapján az
Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja, ha megállapítható, hogy az eljárásra nincs hatásköre. Mindezek
alapján az indítványozónak a Tv. 29. § (1) bekezdés
a) pontjának módosítására irányuló indítványát visszautasította.
Budapest, 2010. február 15. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
609/B/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a társasházakról szóló 2003. évi
CXXXIII. törvény 10. § (3) bekezdése, 21. § (1) bekezdése
és 29. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó a társasházakról szóló 2003. évi
CXXXIII. törvény (a továbbiakban: Thtv.) 10. § (3) bekezdését érintően azt sérelmezi, hogy e rendelkezés lehetővé
teszi az alapító okirat 4/5-ös szavazataránnyal történő módosítását. A társasház létrejöttéhez teljes konszenzust
szükséges, ezért a közös tulajdont érintő többségi döntés
elfogadhatatlan, Alkotmány 13. § (1) bekezdését (tulajdonhoz való jog) sértő megoldás – érvel az indítványozó.
E körben a keresetindítási jog és a 30 napos keresetindítási
határidő (elsősorban a kimenthetetlensége miatt) nem
elégséges jogvédelem. A többségi határozat ráadásul – kisebbségi hozzájárulás nélkül – az ingatlan-nyilvántartási
jogszabályok alapján nem is jegyezhető be. Az indítványozó hasonló okok miatt kifogásolja a Thtv. 21. § (1) bekezdését (a tulajdonostársnak a lakásában tervezett, de a
közös tulajdonú épületrészt érintő építkezési munkálatai)
és 29. § (1) bekezdését (a közös tulajdonban álló épületrészekkel kapcsolatos rendes gazdálkodás körét meghaladó
kiadások) is, amelyek szintén csupán 4/5-ös többséget
írnak elő (az első esetben tulajdonostársak, a másodikban
tulajdoni hányadok szerint).
2. Az eljárás során a jogalkotó átfogóan módosította a
Thtv.-t, mely módosítások érintették a jelen indítvánnyal
támadott rendelkezéseket is. Az Alkotmánybíróság erre
vonatkozó tájékoztatására válaszul az indítványozó
visszavonta a kérelmét.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 20. §-a értelmében az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el. E rendelkezés, valamint az
Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § d) pontja alapján – mely szerint az eljárás
megszüntetésének van helye, ha az indítványozó az indítványát visszavonta – az Alkotmánybíróság az eljárást
megszüntette.
Budapest, 2010. december 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
13/2014. (XI. 13.) KKM közleménye az Oroszországi Föderáció Kormánya és Magyarország Kormánya között a Magyarország Kormányának a magyarországi atomerőmű építésének finanszírozásához nyújtandó állami hitel folyósításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. XXIV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2014. évi XXIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. július 3-i, 91. számában kihirdetett, az Oroszországi Föderáció
Kormánya és Magyarország Kormánya között a Magyarország Kormányának a magyarországi atomerőmű építésének
finanszírozásához nyújtandó állami hitel folyósításáról szóló megállapodás 14. cikke az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor diplomáciai csatornákon keresztül megérkezik az utolsó
írásos tájékoztatás arról, hogy a Felek eleget tettek a hatálybalépéshez szükséges hazai eljárásoknak, és hatályban
marad a Felek jelen Megállapodásba foglalt összes kötelezettségének teljesítéséig. (…)”
Az utolsó értesítés megérkezésének napja: 2014. augusztus 26.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2014. augusztus 26.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi XXIV. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy az
Oroszországi Föderáció Kormánya és Magyarország Kormánya között a Magyarország Kormányának a magyarországi
atomerőmű építésének finanszírozásához nyújtandó állami hitel folyósításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről
szóló 2014. évi XXIV. törvény 2. és 3. §-a 2014. augusztus 26-án, azaz kettőezer-tizennégy augusztus huszonhatodikán
lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1069/2015. (II. 25.) Korm. határozata a népesség személyi, családi és lakásviszonyainak minta alapján történő 2016. felmérésének előkészítésével kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány, tekintettel arra, hogy kiemelten fontosnak tartja a társadalmi változások nyomon követését, a valós és friss adatokon
alapuló döntéshozatalt,
 1. támogatja, hogy 2016. október 1–31. között a Központi Statisztikai Hivatal mikrocenzust hajtson végre:
a) annak érdekében, hogy a  becslések az  országos és megyei adatokon felül a  járások főbb jellemzőire
vonatkozóan is megbízható információkat eredményezzenek, az  adatfelvétel a  lakások véletlenszerűen
kiválasztott 10 százalékában élőkre terjedjen ki;
b) annak érdekében, hogy minél több társadalmi terület jellemzőiről keletkezzenek naprakész adatok,
az alapjellemzőket magában foglaló mikrocenzushoz tematikus kiegészítő felvételek kapcsolódjanak.
2. egyetért azzal, hogy a mikrocenzushoz kapcsolódó beszerzések lefolytatása során a Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit
nem kell alkalmazni.
3. támogatja, hogy a mikrocenzussal és kiegészítő felvételeivel összefüggő feladatok ellátásához a Központi Statisztikai
Hivatal megbízási szerződéseket kössön, illetve célfeladatot tűzzön ki.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1101/2003. (X. 10.) Korm. határozata a 2004-ben felvehető államilag finanszírozott hallgatói összlétszámról.
1. A felsőoktatásról szóló — többször módosított —
1993. évi LXXX. törvény 72. § j) pontjának felhatalmazása
alapján a Kormány a 2004-ben az állami, az egyházi és a
magán felsőoktatási intézményekbe felvehető államilag
finanszírozott hallgatói összlétszámot — a katonai és rendészeti felsőoktatást bele nem értve — nappali tagozaton
legfeljebb 54 000 főben, esti-levelező tagozaton legfeljebb
8000 főben határozza meg, az összesen 62 000 fős felvehető
létszámon belül pedig a felsőfokú szakképzésre felvehetők
létszámát 8000 főben, a főiskolai szintű képzésre felvehetők létszámát 33 500 főben, az egyetemi szintű képzésre
felvehetők létszámát 20 500 főben javasolja meghatározni.
Felelős: oktatási miniszter
Határidő: folyamatos 2. Az oktatási miniszter a foglalkoztatáspolitikai és
munkaügyi miniszterrel tegyen javaslatot a diplomások
képzése és foglalkoztatása összehangolásának módszerére.
Felelős: oktatási miniszter
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter Határidő: 2004. március 20.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
38/2013. (I. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Mohácsy Zsuzsannát 2013. január 1.
napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 21. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
384/2015. (IX. 8.) KE határozata miniszteri megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 42. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy dr. Hende Csaba honvédelmi miniszternek e  megbízatása 2015. szeptember 9-ei hatállyal
megszűnik.
Budapest, 2015. szeptember 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2014. (VII. 18.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2014. június 6. napjától hat hónap
időtartamra az egyetemes reformáció 500. évfordulójáról történő méltó megemlékezés és a reformáció magyar
örökségének megünneplése érdekében dr. Hafenscher Károlyt a Reformáció Emlékbizottság munkájának segítéséért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatokra terjed ki:
a) a Reformáció Emlékbizottság a reformáció 500. évfordulójával kapcsolatos megemlékezések, rendezvények,
ismeretterjesztő programok (a továbbiakban: Programok) tekintetében hazai és nemzetközi koordinációs
feladatok ellátása,
b) a Programokhoz előirányzott közpénzek felhasználásával kapcsolatos döntés-előkészítő tevékenység
koordinálása,
c) a Programok egyeztetése az érintett egyházakkal,
d) a Programokhoz kapcsolódó hazai és nemzetközi eseménynaptár vezetése,
e) a Programok megvalósításához szükséges lépések kezdeményezése, feladatok végrehajtásának koordinálása,
f ) a Reformáció Emlékbizottság működésének megszervezése, a munkáját segítő titkárság irányítása,
g) a Reformáció Emlékbizottság munkacsoportjainak összehívása és munkájuk koordinálása,
h) egyedi miniszteri megbízás alapján a Reformáció Emlékbizottság képviseletének ellátása.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét az egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi kapcsolatokért felelős államtitkár útján
az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 22/2014. (V. 9.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
246/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Németh-Pach Juditot kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország jakartai
nagykövetségének vezetésével, valamint Magyarországnak Malajziában, Kelet-Timorban, a Fülöp-szigeteki
Köztársaságban és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségében (ASEAN) való képviseletével.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1501/2013. (VII. 31.) Korm. határozata a 2012. kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány a  további intézkedésig fel nem használható 2012. évi kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzatmaradványokból a XII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 470,0 millió forintnak
a) az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a felhasználását engedélyezi és
b) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
141/2015. (VI. 9.) Korm. rendelete a Téry Ödön Nemzeti Turistaház-fejlesztési Program keretében megvalósuló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 5. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Téry Ödön Nemzeti Turistaházfejlesztési Program keretében megvalósuló, az  1.  mellékletben meghatározott beruházásokkal (a  továbbiakban
együtt: beruházások) összefüggő, a 2. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek a beruházások megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § A beruházásokkal összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként az  1.  mellékletben meghatározott egyes beruházások tekintetében az  1.  mellékletben
foglalt táblázat B oszlopa szerinti ingatlan fekvése szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalt vezető
kormánymegbízottat jelöli ki.
5. § (1) Az  1.  mellékletben meghatározott beruházások hivatalos közbeszerzési tanácsadója, lebonyolítója, és építési
műszaki ellenőre kizárólagos joggal a  BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési
Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény 43.  § (1)  bekezdés c)–d), f ), j) és k)  pontjában, valamint az  építőipari kivitelezési tevékenységről
szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7.  § (3)  bekezdésében foglalt feladatokon túlmenően – az  építésügyi
szakmagyakorlásra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve
tevékenység ellátása beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével,
ellenőrzésével vagy irányításával kapcsolatos.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
403/2013. (X. 1.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Vég Lászlót 2013. november 4-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. szeptember 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2012. (HK 6.) HM VGHÁT s z a k utasítása az önkéntes tartalékos állomány ruházati ellátásának egyes szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
az önkéntes tartalékos állomány ruházati ellátásának egyes
szabályairól az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség központi
és önálló csapat ruházati gazdálkodást folytató, valamint
ellátásilag utalt katonai szervezeteire, továbbá az önkéntes
tartalékos állományra (a továbbiakban: katona) terjed ki.
2. A katonát a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 127. § (1) bekezdése
alapján a természetbeni ellátás keretében térítésmentes ruházati ellátás illeti meg. Ennek értelmében számára a tényleges katonai szolgálat megkezdésének időpontjától az önkéntes tartalékos szolgálati jogviszony megszűnéséig
alapfelszerelést kell biztosítani. Az általános önkéntes tartalékosi alapfelszerelés (a továbbiakban: alapfelszerelés)
tartalmazza azon ruházati szakanyagokat, melyben a katona hazai területen, a szolgálatteljesítési helyének megfelelő feladatát végrehajtja.
3. A logisztikai utaltsági rendnek megfelelően az ellátó
szervezeti egység (a továbbiakban: ellátó) az egység ruházati raktári készletéből a katonát alapfelszereléssel látja el.
Az alapfelszerelésről szóló kimutatást a szakutasítás melléklete tartalmazza. Az alapfelszerelés összetételét és
mennyiségét a HVK Logisztikai Csoportfőnökség csoportfőnöke az igénybevételi alkalomnak, évszaknak és
időjárásnak megfelelően egységesen csökkentheti.
4. Az alapfelszerelés kiadásánál és a cikkek utánpótlásánál, cseréjénél a következő főbb elveket kell betartani:
a) felsőruházat esetében: a készlettől függően használatba még nem vett (a továbbiakban: I. értékcsoportú) vagy
használt, de rendeltetésszerű használatra alkalmas (a továbbiakban: II. értékcsoportú), kifogástalan állapotban
levő ruházatot kell kiadni;
b) lábbeli esetében: lehetőség szerint I. értékcsoportban kell biztosítani. Használt lábbeli csak karbanhelyezett
és fertőtlenített állapotban adható ki;
c) egyéb cikkek esetében: készletek összetételétől függően I. vagy II. értékcsoportban adhatók ki;
d) kiképzési feladatok végrehajtására a hadi- (gyakorló-) öltözetet II. értékcsoportban kell kiadni.
5. A katona részére a tényleges katonai szolgálat megkezdésekor biztosított ruházati szakanyagok személyhez
kötését a Részletes Felszerelési Könyvben történő bejegyzéssel kell végrehajtani.
6. A ruházati szakanyagok rendszeres tisztításáért,
szükséglet és igény szerinti utánpótlásáért és cseréjéért az
ellátó a felelős. A szolgáltatások igénybevételének gyakoriságát az általános higiéniai és esztétikai követelmények
határozzák meg. Biztosítani kell, hogy az öltözetek tiszták,
jól karbantartottak legyenek, az elszennyeződött ruházati
cikkek cseréje szükséglet szerint történjen.
7. A testtel érintkező fehérnemű tisztításáról a katona
egyénileg, saját mosószer biztosítása mellett köteles gondoskodni.
8. A katona a szolgálatteljesítési időn túl hadi- (gyakorló-) ruházat viselésére nem jogosult.
9. A katona kiképzéséhez elengedhetetlen kiegészítő
hadfelszerelési cikkeket, valamint a pihentetéséhez szükséges ágyfelszerelést az ellátó az egység ruházati raktári
készletéből biztosítja.
10. Az ellátó részére a ruházati szakanyagok utánpótlása az MH Logisztikai Ellátó Központ készletéből, a jóváhagyott pénzkerete terhére történik.
11. A tényleges katonai szolgálat megszűnését követően az ellátónak a katona részére biztosított ruházati szakanyagokat be kell vonnia.
12. A katona ellátásához szükséges alapfelszerelést az
ellátónak – a tényleges katonai szolgálat időtartamát kivéve – hadihasználható állapotban, külön raktári kódon, a
fenntartási készletektől elkülönítetten, név szerint, az egység ruházati raktárban vagy az erre kijelölt zárható helyiségben, a helyszínen kell tárolni.
13. Az ellátó parancsnoka (a továbbiakban: parancsnok) a
tényleges katonai szolgálat időtartama alatt szabályozza a katonánál lévő ruházati szakanyagok tárolásának rendjét, valamint biztosítja a megőrzés tárgyi és anyagi feltételeit.
14. Amennyiben a katonának az önkéntes tartalékos
szolgálati jogviszonya megszűnik a részére biztosított
alapfelszerelést a fenntartási készletbe kell átforgatni.
15. A katona a tényleges katonai szolgálat időtartama
alatt köteles a részére biztosított ruházati szakanyagokat a
rendeltetésének megfelelően használni, a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló
9/2005. (III. 30.) HM rendelet mellékletében (a továbbiakban: Öltözködési Szabályzat) előírt módon viselni, megőrzéséről, karbantartásáról gondoskodni.
16. A katona alapfelszerelésben a tényleges katonai szolgálat időtartama alatt keletkezett hiányokat a káreljárás megkezdésével egyidejűleg az ellátónak azonnal pótolni kell.
17. A katona ruházati szakanyagaiban és a felszereléseiben keletkezett kár összegének megállapításakor – tekintettel
a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonái, valamint az önkéntes jelentkezés alapján tartalékos katonai szolgálatot teljesítők kártérítési felelősségének egyes
szabályairól szóló 18/2006. (VI. 27.) HM rendelet 4. § (1) bekezdésének b) pontja előírásaira –, az éves ruházati gazdálkodási árjegyzékben meghatározott általános forgalmi adóval
növelt ár 50 %-át, szándékos károkozás esetén 100%-át kell
figyelembe venni, illetve alkalmazni.
18. A katona külföldi szolgálatteljesítése esetén a Magyar Köztársaság határain kívüli nemzetközi válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos feladatok
logisztikai támogatása végrehajtásának részletes szabályairól szóló 67/2011. (HK 17.) HM KÁT–HVKF együttes
intézkedést kell alkalmazni.
19. A katona a köznapi- és az ünnepi egyenruházati cikkeket a Katonai Ruházati Ellátó Pontokban (a továbbiakban: KREP) és a központi közbeszerzési eljárás alapján ki
jelölt vállalkozónál (a továbbiakban: vállalkozó) egyéni
igénye alapján, saját költségére, készpénz ellenében vásárolhatja meg, melyet köteles az Öltözködési Szabályzatban előírt módon viselni.
20. A címzetes önkéntes tartalékos állomány térítésmentes természetbeni ellátásban nem részesül, a társasági
egyenruházati cikkeket a KREP-ben és vállalkozónál
egyéni igénye alapján, saját költségére, készpénz ellenében vásárolhatja meg, melyet köteles az Öltözködési Szabályzatban előírt módon viselni.
21. A honvédelmi szempontból fontos, illetve fokozott
védelmet igénylő objektumok őrzését végző, az önkéntes
védelmi tartalékos állományba tartozó fegyveres biztonsági őrök ruházati ellátásakor a Honvédelmi Minisztérium és
a Magyar Honvédség objektumai őrzés-védelme átalakításával kapcsolatos logisztikai feladatok előkészítéséről és
végrehajtásáról szóló 1/2010. (HK 17.) HVK LCSF intézkedést kell alkalmazni.
22. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Márki Gábor s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
490/2009. (XII. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és a 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében
eljárva a dr. Kaderják Dániel, az Újkorcsoport elnöke által benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. december 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy minden munkanélküli ember alkoholra, dohányárura, játékgépre költi a pénzét, ezért a segélyek
szabad felhasználását radikálisan korlátozni kell?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során
alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került megjelölésre az aláírásgyűjtés célja.
A beadványon szereplő „Alulírottak országos népszavazás kitűzését kezdeményezzük/országos népi kezdeményezést
támogatunk az alábbi kérdésben:” mondatból a választópolgár nem tudja eldönteni, hogy népszavazási
kezdeményezést vagy népi kezdeményezést kíván támogatni az aláírásával.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, ha
az nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.
II. A határozat a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésén, a 153. § e) pontján, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet mellékletén, az Nsztv.
2. §-án, a 10. § e) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1163/2012. (V. 18.) Korm. határozata a MÁV Zrt. állami készfizető kezességvállalás melletti hitelfelvétele érdekében történő közbeszerzési eljárás megindításáról.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a MÁV Magyar Államvasutak Zrt. a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény
28/A. §-ában foglaltak szerinti, az állam által indokoltnak elismert, és az állam által meg nem térített költségei
finanszírozására 2012. évben legfeljebb 27 220,0 millió forint összegű, legfeljebb 2015. december 31-ig tartó
futamidejű állami készfizető kezességvállalás melletti hitel felvétele érdekében a közbeszerzési eljárást megindítsa;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel együttesen a lehetséges hitelnyújtó
kiválasztását és a hitelkonstrukció lényeges elemeinek meghatározását követően előterjesztést nyújtson be a
Kormány számára a vasúti pályahálózat működtetésének az állam által meg nem térített költségei finanszírozására
felvett hitelre és annak ügyleti kamataira történő állami kezességvállalás szabályairól szóló 244/2011. (XI. 22.)
Korm. rendeletnek megfelelően. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a közbeszerzési eljárás eredményes lefolytatását követően haladéktalanul
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1908/2017. (XII. 7.) Korm. határozata a terrorellenes intézkedések megvalósításához szükséges költségvetési többletforrások biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 17.  §-a és
a 4. melléklet 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 22.  A  terrorellenes intézkedések megvalósításához kapcsolódó kiadások alcím legfeljebb
3 757 100 000 forint összeggel történő túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a  terrorizmus elleni küzdelemhez kapcsolódó feladatok hatékony megvalósítása során
az  e  kormányhatározat alapján biztosított forrás felhasználásakor a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell
alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2010. (XII. 3.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a katonai területen történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 22/2010. (II. 11.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 22/2010. (II. 11.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 16. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák
Köztársaság Kormánya között a katonai területen történő együttműködésről szóló Megállapodás 20. cikkének (1) bekezdése
a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges
belső jogi követelményeknek eleget tettek. A jelen Megállapodás a későbbi értesítés napját követő 30. napon lép
hatályba.”
Az utolsó értesítés időpontja: 2010. március 25.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2010. április 24.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 22/2010. (II. 11.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Közlöny 16. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya
között a katonai területen történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 22/2010. (II. 11.) Korm.
rendelet 2. és 3. §-ai 2010. április 24-én, azaz kettőezer-tíz április 24-én léptek hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
228/2016. (VI. 29.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/9898-2/2016. számú előterjesztésére – Brenyo Valentin (névmódosítás előtti neve:
Brenyo Valentin Ruszlánovics; születési hely, idő: Perecseny [Ukrajna], 2011. április 14.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2016. június 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2019. (I. 31.) HM rendelete a honvédelmi ágazat katasztrófák elleni védekezésének irányításáról és feladatairól.
A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 82. § (3) bekezdés
a)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
107.  §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V.  22.)
Korm.  rendelet 40.  § (1)  bekezdés 8.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben  –
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E  rendelet hatálya a  honvédelemért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztériumra
(a  továbbiakban: HM), a  miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra, a  honvédségi szervezetekre, valamint a  miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési
intézményre terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. HKR: honvédelmi katasztrófavédelmi rendszer, amely az országos katasztrófavédelmi rendszer részét képező,
a  honvédelmi ágazat katasztrófavédelmi feladatainak irányítására, végrehajtására, valamint az  országos
katasztrófavédelmi feladatokhoz való közreműködés érdekében létrehozott, a  Magyar Honvédség
(a  továbbiakban: MH) meglévő képességein alapuló, kijelölt szervezeti elemekből felépülő, ideiglenes
szervezet,
2. katasztrófavédelmi terv: az  a  dokumentum, amely meghatározza – a  katasztrófavédelemről és
a  hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi CXXVIII.  törvény (a  továbbiakban:
Kat.) rendelkezéseinek megfelelően – a  katasztrófaveszély, valamint a  veszélyhelyzet esetén az  MH
katasztrófavédelmi tevékenysége tervezésére, szervezésére, működésére, riasztására, részleges vagy teljes
aktivizálására és ezek végrehajtására vonatkozó feladatokat,
3. objektumvédelmi terv: a  veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem vagy a  veszélyes katonai objektum
veszélyességi övezetében lévő, külön jogszabály hatálya alá nem tartozó ágazati létesítményekben
tartózkodó személyi állomány mentése, a  haditechnikai eszközökben, egyéb anyagi javakban,
a  környezetben bekövetkező károk enyhítése érdekében a  végrehajtandó rendszabályok bevezetésére,
a végrehajtó szervezetre, a vezetésre és a mentési feladatokat elősegítő adatszolgáltatásra vonatkozó terv,
4. SMK: a Stratégiai Művelet Központ az MH Parancsnoksága (a továbbiakban: MHP) vezetési elemének helyhez
kötött eleme, a  HKR  MH-n belüli, összhaderőnemi katonai képességeket igénylő, a  katasztrófaveszély,
valamint a  veszélyhelyzet esetén az  MHP bázisán megalakított stratégiai és hadműveleti szintű, ideiglenes
katonai vezetési szerve,
5. TÖVE: a Telepíthető Összhaderőnemi Vezetési Elem az MHP vezetési elemének telepíthető eleme, a HKR MH-n
belüli, összhaderőnemi katonai képességeket igénylő, a katasztrófaveszély, valamint a veszélyhelyzet esetén
az MHP bázisán megalakított stratégiai és hadműveleti szintű, ideiglenes, telepíthető katonai vezetési szerve.
2. A HKR rendeltetése 3. § (1) A  HKR kijelölt elemei közreműködnek a  katasztrófák elleni védekezésre történő felkészülésben, a  Kat.
3.  § 9.  pontja szerinti katasztrófaveszély időszaki tevékenységekben, a  katasztrófa időszakában történő
védekezésben, a  következmények felszámolásában, a  helyreállításban, valamint a  nemzetközi katasztrófavédelmi
segítségnyújtásban.
(2) A  HKR feladata a  honvédelmi ágazatot érintő veszélyhelyzet, súlyos szerencsétlenség esetén a  veszélyeztetett
személyi állomány és vagyoni javak megóvása, mentése, a következmények hatásainak csökkentése, ágazaton belüli
felszámolása, valamint a Kormány döntése, a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban:
KKB) vagy a KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központja, valamint a védelmi igazgatási szervek felkérése alapján
közreműködés a hazai és nemzetközi katasztrófavédelmi feladatok végrehajtásában.
4. § A HKR elemei katasztrófa bekövetkezésekor vagy katasztrófaveszély esetén kerülnek aktivizálásra.
5. § Az  MH Atom, Biológiai, Vegyi Riasztási és Értesítési Rendszer Automata Mérő és Adatgyűjtő Rendszere
katasztrófaveszély, valamint veszélyhelyzet esetén vegyi adatokat szolgáltat az  SMK részére a  Magyarország
területén kialakult esetleges vegyi helyzetről.
3. A HKR felépítése 6. § (1) A  HKR-nek a  HM-ben működő eleme a  Honvédelmi Igazgatási Katasztrófavédelmi Készenléti Szolgálat
(a továbbiakban: HIKKSZ).
(2) A HKR MH-ban működő elemei
a) az SMK,
b) a TÖVE,
c) a műveletvezetési központ,
d) a vezetési pont,
e) a végrehajtó erők,
f ) az Ágazati Információs Központ,
g) az MH Járványügyi Védekezési Csoport.
4. A HKR működtetésével összefüggő feladatok a katasztrófa időszakában
7. § A HM honvédelmi államtitkára a katasztrófa időszakában
a) irányítja a HIKKSZ-t,
b) jóváhagyásra előterjeszti a  miniszternek a  katasztrófaveszély esetén alkalmazandó intézkedések,
a  veszélyhelyzet esetén alkalmazandó rendeleti úton bevezetett intézkedések ágazaton belüli
érvényesülésének szabályait, továbbá – különleges jogrend idejét kivéve – a  katasztrófák esetén
bevezetendő rendszabályokat, és
c) felterjeszti a  miniszternek az  MH parancsnoka jogkörét meghaladó kirendelésekre vonatkozó javaslatokat,
előkészíti a tájékoztatót az Országgyűlés honvédelmi ügyekkel foglalkozó bizottsága részére.
8. § Az MH parancsnoka a katasztrófa időszakában
a) dönt a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény 37.  § (3)  bekezdése alapján a  hatáskörébe tartozó erők
kirendeléséről,
b) vezeti az MH katasztrófavédelmi tevékenységét, és
c) irányítja az SMK-t és a TÖVE-t.
9. § (1) A HIKKSZ a HKR HM-ben működő, a honvédelmi ágazat katasztrófavédelmi közreműködésével kapcsolatos védelmi
igazgatási, valamint külső-belső koordinációs feladatokat ellátó szerve, amely a  HM honvédelmi államtitkára
döntéseinek előkészítéséért, a miniszter részére felterjesztésre kerülő javaslatok szakmai kidolgozásáért, az MH-hoz
beérkező igények pontosításáért, a  pontosított igények SMK felé történő továbbításáért, valamint a  KKB Nemzeti
Veszélyhelyzet-kezelési Központtal történő minisztériumi szintű együttműködésért felel, támogatva ezzel az  MH
katasztrófavédelmi tevékenységét.
(2) A  HIKKSZ a  HM honvédelmi államtitkára intézkedése alapján, az  MH parancsnoka egyidejű tájékoztatása mellett
kerül aktivizálásra. Azonnali intézkedést igénylő helyzetben, a  HIKKSZ vezetőjének döntése alapján – a  HM
honvédelmi államtitkára tájékoztatása mellett – is aktivizálásra kerülhet.
(3) A HIKKSZ a katasztrófa időszakában
a) kidolgozza a  HM honvédelmi államtitkára KKB-ban való képviseletével összefüggő, a  honvédelmi ágazatra
háruló feladatok végrehajtásához szükséges előterjesztéseket,
b) előkészíti a miniszter és a HM honvédelmi államtitkára döntéseit,
c) a  HM honvédelmi államtitkára által meghatározottak szerint koordinálja a  minisztériumi szintű feladatok
végrehajtását,
d) kijelölt ágazati szakértőjén keresztül a  HM nevében folyamatos kapcsolatot tart fenn a  KKB Nemzeti
Veszélyhelyzet-kezelési Központjával, a  védekezésben érintett központi államigazgatási szervekkel,
a védelmi igazgatás területi és helyi szerveivel, valamint a honvédelemben közreműködő szervekkel, elemzi
az információkat, végzi a szükséges HM-en belüli és kívüli minisztériumi szintű koordinációt,
e) közreműködik a  védelmi igazgatás területi szerveinek hatáskörébe utalt döntések előkészítésében és
végrehajtásában, és
f ) folyamatosan együttműködik az SMK-val, és visszaellenőrzés által pontosított információkkal látja el az SMK-t
az MH védekezésben való közreműködésével kapcsolatos igények vonatkozásában.
10. § Az  SMK a  HKR MH-n belüli felsőszintű katonai vezetési feladatokat ellátó eleme, amely részleges vagy teljes
állománnyal az  MH parancsnokának intézkedése alapján, a  HM honvédelmi államtitkára egyidejű tájékoztatása
mellett kerül aktivizálásra.
11. § (1) Az  SMK parancsnok feladatait, valamint az  SMK szakmai feladatait az  MH parancsnoka által kijelölt személyek
látják el.
(2) Az SMK a katasztrófa időszakában
a) összegyűjti és feldolgozza a várható és a bekövetkezett katasztrófák felméréséhez, értékeléséhez szükséges
információkat,
b) riasztja a katasztrófavédelemre kijelölt honvédségi erőket,
c) kezdeményezi a végrehajtó erők igénybevételét,
d) az MH parancsnoka vagy a miniszter döntése alapján kirendeli a riasztott erőket,
e) irányítja a katasztrófavédelmi feladatok végrehajtásába bevont honvédségi erőket,
f ) irányítja a veszélyeztetett katonai szervezetek biztonságos helyre történő kivonását,
g) javaslatot tesz a  HKR-be kijelölt erők alkalmazására, esetleges megerősítésére, váltására, valamint
a katasztrófavédelembe bevonandó erők kijelölésére és felkészítésére,
h) időszakos és eseti jelentések formájában információt biztosít a  HIKKSZ-en keresztül a  HM állami vezetői
részére a honvédségi erők védekezésben való közreműködéséről,
i) kijelölt ágazati szakértőjén keresztül az  MH nevében folyamatos kapcsolatot tart fenn a  KKB Nemzeti
Veszélyhelyzet-kezelési Központjával, és
j) előkészíti az MH parancsnokának a katasztrófák elleni védekezéssel kapcsolatos döntéseit.
(3) A TÖVE szakmai feladatait az  MH parancsnoka által kijelölt személyek látják el. A TÖVE az  SMK megerősítéseként
vagy kikülönítve, a  műveletvezetési központok megerősítéseként hajtja végre a  részére meghatározott
katasztrófavédelmi feladatokat.
12. § (1) A műveletvezetési központ a HKR MH-n belüli középszintű katonai vezetési szerve, amely teljes állománnyal az MH
parancsnokának vagy az SMK parancsnok intézkedése alapján kerül aktivizálásra.
(2) A  műveletvezetési központok a  katasztrófa időszakában az  SMK irányítása alapján az  alárendeltségükben lévő
honvédségi szervezetek vezetési pontjain keresztül vagy közvetlenül vezetik a végrehajtó erőket.
13. § A katasztrófavédelmi tevékenység során, szükség esetén az SMK parancsnok vagy a műveletvezetési központokat
működtető szervezetek vezetőinek javaslata alapján a  HKR-be kijelölt végrehajtó erőkből előzetesen kialakított
munkacsoportoktól eltérő végrehajtó szervezetek is kialakíthatóak, és felkészítés után alkalmazhatóak.
14. § A  végrehajtó erők a  HKR aktivizálását követően a  várható következmények előre jelzésére, megelőzésére,
a  védekezésben, a  következmények felszámolásában és a  helyreállításban történő közreműködésre kijelölt és
felkészített erők, munkacsoportok.
15. § (1) A végrehajtó erők feladata
a) a  nukleáris, vegyi és biológiai veszély előrejelzése, felmérésére ellenőrző és jelző szervezet működtetése,
mérési adatok folyamatos szolgáltatása Magyarország területén a  gamma háttérsugárzás szintjéről, helyi
riasztás adása veszélyes ipari anyag jelenléte esetén, adatszolgáltatás a  nukleáris és vegyi katasztrófák
értékeléséhez, és
b) közreműködés az  SMK és a  műveletvezetési központok feladatszabása alapján a  katasztrófák elleni
védekezésben.
(2) A  katasztrófavédelmi tevékenységet végző végrehajtó erők vezetése az  MH Művelet Vezetési Rendszer vezetési
rendje szerint történik. A  katasztrófavédelmi munkák helyszínén a  kirendelt végrehajtó erők szakmai feladatait
parancsnokaik útján a helyi védelemvezető határozza meg.
(3) A feladatok végrehajtásában csak a kijelölt és felkészített, munkavédelmi oktatásban részesített, a szükséges egyéni
védőeszközökkel, egészségvédelmi felszereléssel ellátott erők vehetnek részt.
(4) Az MH egészségügyi feladatokat ellátó központi szervezete az SMK útján hajtja végre a katasztrófavédelmi feladatok
egészségügyi biztosítását, ellátja a  katasztrófavédelmi tervben meghatározott közegészségügyi-járványügyi
feladatokat.
(5) Az MH geoinformációkat szolgáltató szervezete adatot biztosít a katasztrófák elleni védelem megszervezéséhez.
16. § Az Ágazati Információs Központ végrehajtja a 15. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatokat – nukleáris,
vegyi és biológiai veszélyhelyzetben –, értékelt adatokat szolgáltat az  SMK döntései előkészítéséhez, és azonnal
értesíti a közvetlenül veszélyeztetett honvédelmi szervezeteket.
5. Együttműködés a KKB munkaszerveivel 17. § (1) A  KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központjában ágazati szakértőként és összekötőként részt vesz
párhuzamosan 1 fő a HIKKSZ kijelölt állományából a HM képviseletében, valamint 1 fő az SMK kijelölt állományából
az MH képviseletében.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti személyek feladatkörükben folyamatosan információt szolgáltatnak a  HIKKSZ, illetve
az SMK részére, valamint a HM és az MH részéről a KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központ részére.
18. § A  KKB Tudományos Tanácsába és annak Nukleárisbaleset-elhárítási Műszaki Tudományos Szekciójába ágazati
szakértőt a HM honvédelmi államtitkára jelöl ki.
6. Katasztrófavédelmi riasztás, aktivizálás 19. § A HKR riasztása történhet
a) az országos katasztrófavédelmi rendszer riasztásra jogosult szervei által,
b) a  honvédelmi ágazaton belüli súlyos szerencsétlenség, veszélyhelyzet, valamint az  ágazaton kívüli
veszélyhelyzet esetén a  honvédelmi szervezet parancsnoka vagy vezetője, illetve az  ügyeleti szolgálatok
jelentése, vagy
c) az MH nukleáris, vegyi és biológiai veszély előrejelzésére, felmérésére létrehozott szervezet értesítése
alapján.
20. § (1) A  KKB-tól, a  KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központjától, valamint annak működése eléréséig a  védelmi
igazgatás területi szerveitől érkező katasztrófavédelmi feladatokban való közreműködésre történő felkérés esetén
a HIKKSZ-t, valamint a KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központjába beosztott minisztériumi ágazati szakértőt
az  ágazat központi ügyeleti szerve riasztja. A  HIKKSZ riasztáson keresztül történő aktivizálását a  HM honvédelmi
államtitkára rendeli el.
(2) A  KKB-tól, a  KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központjától, valamint annak működése eléréséig a  védelmi
igazgatás területi szerveitől érkező katasztrófavédelmi feladatokban való közreműködésre történő felkérés esetén
az  MH-tól a  KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központjába beosztott ágazati szakértőt, valamint a  HKR  MH-n
belüli elemeit az  ágazat központi ügyeleti szerve riasztja. Az  MH-tól a  KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési
Központjába beosztott ágazati szakértő, valamint a  HKR MH-n belüli elemeinek riasztáson keresztül történő
részleges vagy teljes aktivizálását az MH parancsnoka rendeli el a HM honvédelmi államtitkára tájékoztatása mellett.
(3) A HKR teljes aktivizálását a miniszter rendeli el a HM honvédelmi államtitkára és az MH parancsnokának együttes
szakmai javaslatára.
(4) A  HKR MH-n belüli elemeinek riasztását, és a  riasztáson keresztül történő részleges vagy teljes aktivizálását
–  azonnali intézkedést igénylő esetben az  MH parancsnokának tájékoztatása mellett – az  SMK parancsnoka is
jogosult elrendelni.
21. § (1) A  HIKKSZ, az  SMK, a  műveletvezetési központok állománya, az  Ágazati Információs Központ kijelölt állománya,
valamint a  kijelölt végrehajtó erők meghatározott munkacsoportjai laktanyán kívüli katasztrófavédelmi készenléti
szolgálatot látnak el.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott készenléti szolgálatok részleges vagy teljes aktivizálását a  jogosultak az  arra
okot adó helyzet szakmai szempontok szerinti értékelése alapján rendelik el. A szakmai értékelés kiterjed különösen
a  kialakult helyzet földrajzi kiterjedésére, a  fenyegetett személyek és anyagi javak körére, valamint a  honvédségi
közreműködés mértékére.
7. A honvédelmi erők ágazaton kívüli igénybevételének rendje
22. § A  végrehajtó erők katasztrófavédelmi közreműködés céljából való kirendelésének általános rendje szerint
a  katasztrófa típusa szerinti országos illetékességű irányító szerv, illetve a  védelmi igazgatás területi szerve
a  honvédségi közreműködésre vonatkozó kérését a  KKB-hez vagy annak operatív munkaszervéhez terjeszti fel.
A  KKB vagy a  KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központja az  igényeket továbbítja az  ágazat központi ügyeleti
szervének. Ha a  KKB vagy a  Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központja nem kerül összehívásra, a  honvédségi
közreműködésre vonatkozó kérést közvetlenül az  ágazat központi ügyeleti szerve részére kell megküldeni,
amely erről haladéktalanul értesíti az  SMK parancsnokát és a  HIKKSZ vezetőjét. A  kijelölt végrehajtó erők
katasztrófavédelmi közreműködés céljából történő kirendeléséről a miniszter vagy az MH parancsnoka dönt.
23. § (1) Rendkívüli esetben, ha a  katasztrófa következtében az  élet- és vagyonmentés indokolja az  azonnali intézkedést
és katonai képességek közreműködését, a  védelmi igazgatási, rendvédelmi vagy az  Országos Mentő Szolgálathoz
tartozó szervek igénye alapján vagy ha az  ebből adódó késedelem súlyos következménnyel járna, közvetlenül
az érintett által felkért honvédségi szervezet parancsnoka a  regionális együttműködés kereteire figyelemmel saját
hatáskörben dönt a  segítségnyújtásról, amelynek során a  közreműködés mértéke és jellege nem veszélyeztetheti
az  adott honvédségi szervezet alaprendeltetés szerinti feladatellátásának maradéktalan biztosítását, a  készenlét
fenntartását, a hadrafoghatóság szintjét.
(2) A rendkívüli kirendelés időtartama kizárólag a közvetlen életveszély és a jelentős anyagi kár bekövetkezte közvetlen
veszélyének fennállásáig vagy a  védekezésben részt vevő társszervek, szervezetek részére történő feladatátadásig
tarthat.
8. A HKR működési feltételei biztosításának feladatai a védekezésre történő felkészülés időszakában
24. § A miniszter a felkészülés és a megelőzés időszakában
a) kiadja a HKR Szervezeti és Működési Szabályzatát, és
b) szabályozza a HM katasztrófavédelmi készenléti szolgálata vezénylésének rendjét.
25. § (1) A HM honvédelmi államtitkára a felkészülés és a megelőzés időszakában
a) gondoskodik a HKR felkészítéséről,
b) irányítja a honvédelmi ágazat katasztrófavédelmi tevékenységével kapcsolatos nemzetközi együttműködést,
c) a HM közigazgatási államtitkárával egyetértésben kijelöli a KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központba
a HM-et képviselő ágazati szakértőket, és
d) meghatározza a HIKKSZ szakmai összetételét.
(2) A HM közigazgatási államtitkára a felkészülés és a megelőzés időszakában
a) gondoskodik a HKR minisztériumi szintű szabályozóinak kidolgozásáról és naprakészen tartásáról,
b) a  HKR részére történő dedikált költségvetési előirányzat biztosításával gondoskodik a  HKR
működőképességéről és lehetőségeken belüli fejlesztéséről, és
c) a  katasztrófavédelmi ágazati költségvetés felhasználása irányelveinek – a  HM honvédelmi államtitkárával
egyetértésben való – jóváhagyásával meghatározza a  HKR működésének, valamint fejlesztésének fő
irányait, továbbá gondoskodik a HKR feladatok során alkalmazandó egyes speciális eszközök és felszerelések
biztosításáról.
26. § Az MH parancsnoka a felkészülés és a megelőzés időszakában
a) szabályozza a  végrehajtásban részt vevő honvédségi szervezetek katasztrófavédelmi alkalmazási terveinek
kidolgozását,
b) kijelöli a műveletvezetési központokat, a tervezett végrehajtó erőket,
c) jóváhagyja a katasztrófavédelmi tervet,
d) biztosítja a  katasztrófavédelmi feladatok végrehajtására kijelölt erők igénybevételi feltételeinek folyamatos
meglétét,
e) szabályozza az  alárendeltségébe tartozó készenléti szolgálatok vezénylésének, ellátásának rendjét, a  HKR
riasztási feltételeit,
f ) gondoskodik a  katasztrófavédelmi feladatok végrehajtásához szükséges technikai eszközök
hadrafoghatóságáról,
g) kijelöli az  MH nukleáris, vegyi és biológiai veszély előrejelzésére, felmérésére létrehozott szervezet HKR
részeként működő elemeit, szabályozza a működésük rendjét,
h) meghatározza az SMK és a TÖVE szakmai összetételét, és
i) kijelöli a KKB Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központba az MH-t képviselő ágazati szakértőket.
27. § (1) A  HM katasztrófavédelmi költségvetés tervezést koordináló és a  HKR HM szintű szabályozásáért felelős önálló
szervezeti egysége a felkészülés és a megelőzés időszakában
a) felelős a  Kat. 82.  § (3)  bekezdése szerinti miniszteri rendelet tervezetének szakmai előkészítéséért – a  HM
veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósági feladatokat ellátó önálló szervezeti egysége bevonásával –,
b) előkészíti a HKR Szervezeti és Működési Szabályzatát,
c) előkészíti és jóváhagyásra felterjeszti a  HKR költségvetési előirányzatai felhasználására vonatkozó
irányelveket, a katasztrófavédelmi elemi költségvetést, valamint a hozzá kapcsolódó éves beszerzési tervet,
d) végzi a  HKR fenntartására és fejlesztésére fordítandó költségvetési előirányzat elosztásának szakmai
koordinációját, éves tervezési, továbbá annak időarányos felhasználása ellenőrzési feladatait, valamint
az azzal kapcsolatos HM és MH közötti koordinációs feladatokat,
e) meghatározott szakállományának katasztrófavédelmi készenléti szolgálatba vezénylésével biztosítja
a HIKKSZ működését,
f ) a  HM védelmi igazgatási és katasztrófavédelmi koordinációs feladatokat ellátó önálló szervezeti egysége
felkérésére szakállományával részt vesz a  katasztrófavédelemmel kapcsolatos országos és nemzetközi
rendezvényeken, és
g) részt vesz a HIKKSZ állományának szakmai felkészítésében.
 (2) A  HM védelmi igazgatási és katasztrófavédelmi koordinációs feladatokat ellátó önálló szervezeti egysége
a felkészülés és a megelőzés időszakában
a) koordinálja a HM honvédelmi államtitkára KKB tagságából adódó honvédelmi ágazati katasztrófavédelmi és
védelmi igazgatási feladatokat,
b) szakmai segítséget nyújt a védelmi igazgatás területi szervei részére intézkedési tervek kidolgozásához,
c) a  katasztrófavédelmi szervekkel együttműködve részt vesz a  védelmi igazgatás területi szerveinek elnökei
részére szervezett komplex védelmi igazgatási továbbképzések megszervezésében, végrehajtásában,
d) javaslatot tesz a  HM honvédelmi államtitkára részére a  központi államigazgatási szervekkel való
katasztrófavédelmi és védelmi igazgatási szakmai kapcsolattartás rendjére,
e) meghatározott állományának katasztrófavédelmi készenléti szolgálatba vezénylésével biztosítja a  HIKKSZ
működését,
f ) biztosítja a HIKKSZ működésének infrastrukturális feltételeit,
g) koordinálja a  KKB szerveivel való kapcsolattartást, képviseli a  HM-et a  katasztrófavédelemmel kapcsolatos
országos és nemzetközi rendezvényeken,
h) végzi a katasztrófavédelmi gyakorlatok minisztériumi szintű koordinációs feladatait, és
i) tervezi, valamint végrehajtja a HIKKSZ állomány szakmai felkészítését.
(3) Az MHP-nak az SMK működtetéséért felelős önálló szervezeti egysége a felkészülés és a megelőzés időszakában
a) összeállítja a katasztrófavédelmi tervet,
b) részt vesz a katasztrófavédelmi gyakorlatok előkészítésében és levezetésében,
c) összehangolja a  más magasabb szintű parancsnokság, az  MH parancsnoka közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetek és a  végrehajtó erők katasztrófavédelemmel kapcsolatos operatív tervező és kidolgozó
munkáját, irányítja azok katasztrófavédelmi felkészítését,
d) biztosítja az SMK és a TÖVE riasztási, aktivizálási feltételeit,
e) szervezi és végrehajtja a  katasztrófavédelmi feladatokra kijelölt erők felkészítésének és készenlétének
ellenőrzését, és
f ) előkészíti, valamint levezeti az SMK katasztrófavédelmi feladatokra történő szakmai felkészítését.
(4) A HM veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósági feladatokat ellátó önálló szervezeti egysége
a) végzi az ágazati objektumok veszélyességi minősítésének nyilvántartását, és
b) működteti az ágazati veszélyes anyag és veszélyes objektum adatbázist.
(5) A  (4)  bekezdés b)  pontja szerinti adatbázis felhasználhatóságát a  HM veszélyes katonai objektum felügyeleti
hatósági feladatokat ellátó önálló szervezeti egysége biztosítja az MHP-nak az SMK működtetéséért felelős önálló
szervezeti egysége és az Ágazati Információs Központot működtető honvédségi szervezet részére.
9. Az ágazati létesítmények katasztrófavédelmi tervezése 28. § A veszélyes anyagokkal foglalkozó üzem vagy a veszélyes katonai objektum veszélyességi övezetében lévő, külön
jogszabály hatálya alá nem tartozó ágazati létesítményekre az  ágazati létesítmény parancsnoka objektumvédelmi
tervet készít.
10. Segítségnyújtás nemzetközi katasztrófavédelmi feladatokhoz 29. § (1) A  katasztrófák elleni védekezés tárgykörében a  Kormány döntéseinek és az  Országgyűlés határozatainak
előkészítésével kapcsolatos ágazati feladatokat, valamint a  nemzetközi katasztrófavédelmi feladatok ágazati
koordinációját a HM honvédelmi államtitkára végzi.
(2) A  HKR nemzetközi katasztrófavédelmi segítségnyújtásban közreműködő erői és eszközei kijelölésével,
felkészítésével és igénybevételével kapcsolatos, a Kormány döntéséből adódó feladatokat – az érintett honvédelmi
szervezetekkel együttműködésben – az MH parancsnoka végzi.
11. A katasztrófavédelemmel kapcsolatos képzés, felkészítés, kiképzés 30. § (1) A  HM honvédelmi államtitkára irányítást gyakorol a  HIKKSZ felkészítése, kiképzése, továbbképzése, valamint
gyakorlatokon történő részvétele felett.
(2) Az MH parancsnoka
a) irányítást gyakorol az  MH-n belüli HKR elemek katasztrófavédelmi felkészítése, kiképzése, továbbképzése,
valamint gyakorlatokon történő részvétele felett,
b) intézkedik a katasztrófavédelemre kijelölt alárendeltségében lévő állomány felkészítési rendszere, módszere,
tematikája kidolgozására,
c) irányítja az MH-n belüli katasztrófavédelmi felkészítést, kiképzést és a gyakorlatok tervezését,
d) biztosítja az országos katasztrófavédelmi rendszer, nemzetközi katasztrófavédelmi együttműködés keretében
szervezett közös kiképzéseken, gyakorlatokon az MH részvételét, és
e) jóváhagyja az  MHP-nak az  SMK működtetéséért felelős önálló szervezeti egysége által az  SMK
katasztrófavédelmi felkészítésére vonatkozó felkészítési tervét.
 (3) A  katasztrófavédelmi felkészítés és kiképzés kiterjed a  katasztrófavédelmi munkavédelem és baleset-elhárítás
különös szabályaira is. 12. A katasztrófavédelmi feladatok végrehajtását követő intézkedések
31. § A  katasztrófavédelmi feladatok végrehajtását követően haladéktalanul fel kell mérni, és elkülönítetten nyilván
kell tartani a  keletkezett károkat, a  vagyoni hátrányokozást, a  védekezésben részt vevők egészségkárosodását,
a balesetet, valamint a felmerült költségtérítési igény mértékét.
13. A lakosság tájékoztatása 32. § (1) A HM kommunikációs tevékenységéért felelős szervezete
a) végzi a  lakosságtájékoztatás, a  társadalommal és a  sajtóval való kapcsolattartás minisztériumi szintű
feladatait, b) elkészíti az ágazati lakossági tájékoztatási tervet, és
c) nukleáris veszélyhelyzetben működteti a Lakossági Tájékoztatási Munkacsoportot.
(2) A  lakosságtájékoztatás, a  társadalommal és a  sajtóval való kapcsolattartás MH szintű feladatait az  MHP
kommunikációs tevékenységéért felelős szerve végzi.
14. Záró rendelkezések 33. § Ez a rendelet 2019. február 1-jén lép hatályba.
34. § Hatályát veszti a  honvédelmi ágazat katasztrófák elleni védekezésének irányításáról és feladatairól szóló 23/2005.
(VI. 16.) HM rendelet.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
320/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. I. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 25-én aláírásgyűjtő
ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az önkormányzati szbálysértésben részesülők esetében a segélyek megvonása kötelező
legyen?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A beadványozó által
országos népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel
meg a fenti jogszabályi követelménynek, mivel nem egyértelmű, milyen magatartást jelöl a kérdésben szereplő
„szabálysértésben részesül” kifejezés.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá,
hogy a kérdés az Alkotmány szociális biztonságra vonatkozó rendelkezéseivel is ellentétes, mert kizárná a rászorultsági elv érvényesülését.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján,
13. §-ának (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
40/2014. (IV. 30.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya között a kettős adóztatás elkerülésére és az adóztatás kijátszásának megakadályozására a jövedelemadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya között a  kettős adóztatás elkerülésére és
az  adóztatás kijátszásának megakadályozására a  jövedelemadók területén tárgyú Egyezmény (a  továbbiakban:
Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom az  adópolitikáért felelős minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az  adópolitikáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki;
5. felhívom az adópolitikáért felelős minisztert és a külpolitikáért felelős minisztert, hogy az Egyezmény létrehozását
követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök