text:
48/2013. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az ONER-3-2013 gyakorlaton való részvételről és a részvétellel kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) és p) pontja, valamint 11. § o) és p) pontja
alapján az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Az MH, mint az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási
Rendszer egyik kiemelt elemerészt vesz a 2013. évi
ONER-3-2013 országos nukleárisbaleset-elhárítási gyakorlaton.
3. Az ONER-3-2013 gyakorlat előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok megszervezésére,
összehangolására és irányítására Tervezőcsoportot (a továbbiakban: TCS) hozunk létre.
4. A gyakorlat előkészítése és végrehajtása során a TCS
vezetője közvetlen együttműködést valósít meg a gyakorlat előkészítésébe és végrehajtásába bevont szervezetekkel.
5. A gyakorlat előkészítése és végrehajtása érdekében
szükséges költségvetési fedezetet a hazai gyakorlatok és
kiképzési rendezvények keret terhére az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) tervezi
és biztosítja.
6. Az ONER-3-2013 gyakorlaton az MH a nukleárisbaleset-elhárítási feladatokra kijelölt munkacsoportjaival, az
országos szervekhez kijelölt és biztosított ágazati szakértőkkel, Ágazati Információs Központjával, a Védelmi és
Közigazgatási Csoportjával, a Katasztrófavédelmi Operatív Törzsével, Védelmi Igazgatási Döntés-előkészítő Csoportjával, valamint a Katasztrófavédelmi Operatív Csoportjaival vesz részt.
2. A Tervezőcsoport 7. A TCS vezetője a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség (továbbiakban: HVK HDMCSF) mb. csoportfőnöke.
8. A TCS munkájában tagként részt vesz:
a) a HM Védelmi Hivatal (a továbbiakban: HM VH) fő
igazgatója által kijelölt személy;
b) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosz
tályvezetője által kijelölt személy;
c) a HVK HDMCSF mb. csoportfőnöke által kijelölt
személy;
d) az MH Vezetési és Doktrinális Központ (a továbbiak
ban: MH VDK) parancsnoka által kijelölt személyek;
e) az MH ÖHP parancsnoka által kijelölt személy.
9. A TCS vezetője jogosult a feladat végrehajtása érde
kében saját hatáskörében egyeztetések kezdeményezésére,
végrehajtására az alábbi külső szervek képviselőivel:
a) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság képviselőjével; b) a HM VH-n keresztül az érintett Megyei Védelmi Bizottságok és a helyi önkormányzatok képviselőjével.
3. A Tervezőcsoport vezetőjének feladatai 10. Az Országos Felkészítési, Levezetési és Értékelési
Terv alapján az MH VDK elkészíti a gyakorlat feladattervét, melyet gyakorlat kezdete előtt 20 nappal jóváhagyásra
felterjeszt a HVKF részére.
11. A gyakorlatot követően 30 nappal elkészíti a gyakorlatról szóló jelentést, melyet jóváhagyásra felterjeszt a
HVKF útján a KÁT részére.
4. Záró rendelkezések 12. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
13. Ez az együttes intézkedés 2013. augusztus 15-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
157/2012. (VII. 6.) KE határozata bírák felmentéséről és kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) bekezdése és 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
lemondására tekintettel
dr. Dócs Attilát 2012. augusztus 5-ei hatállyal,
dr. Szűcs István Ádámot 2012. augusztus 30-ai hatállyal és
dr. Varga Annamáriát 2012. augusztus 31-ei hatállyal
bírói tisztségéből felmentem,
dr. Gáll Attila Gábort,
Hargitainé dr. Iharos Ágnest,
dr. Imre Júliát,
dr. Sívó-Darás Orsolyát,
Sólymosné dr. Török Katalin Enikőt és
dr. Tuba István Krisztiánt
2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Bognár-Hanti Margit Kingát,
dr. Kasnyik Adrienn Flórát,
dr. Kóder Esztert,
dr. Mantz-Kelemen Kata Rékát,
dr. Rozgonyi Annát,
dr. Takács Esztert és
dr. Zumbok Gabriellát
2012. július 1. napjától 2015. június 30. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. június 26. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
181/2017. (VII. 5.) Korm. rendelete a vizsgálóállomás engedélyezésének részletes eljárási szabályairól.
A Kormány a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés a)  pont 24.  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Vizsgálóállomás csak járműfenntartó szervezetnél, annak telephelyén és csak a  közlekedési hatóság által kiadott
engedély és sikeres auditálás vagy a  nemzeti akkreditálásról szóló törvény szerinti akkreditált státusz alapján
működhet.
(2) Az auditálás 2 évig, az akkreditált státusz 5 évig hatályos.
2. § Az engedélyezési eljárás kérelemre indul, amelyet elbírálás céljából a kérelmező szervezet telephelyenként nyújt be.
A kérelemről a telephely szerint illetékes közlekedési hatóság dönt.
3. § (1) Az engedély iránti kérelem tartalmazza:
a) annak a telephelynek a címét, amelyen a kérelmező szervezet a vizsgálóállomást működtetni kívánja,
b) a  kérelmező szervezet elektronikus levelezési címét, telefonos elérhetőségét, pénzforgalmi számlájának
számát és az azt vezető pénzügyi intézmény nevét, valamint képviselőjének és telephelyvezetőjének a nevét,
c) annak a  járműkategóriának az  1.  melléklet szerinti megnevezését, amelyre a  kérelmező szervezet
a vizsgálóállomást működtetni kívánja,
d) annak a  közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló rendeletben nevesített eljárásnak a  megjelölését,
amely szerint a kérelmező szervezet a vizsgálóállomást működtetni kívánja, valamint
e) annak igazolását, hogy a  kérelmező szervezet a  közúti járművek forgalomba helyezésével és forgalomban
tartásával, környezetvédelmi felülvizsgálatával és ellenőrzésével, továbbá a  gépjárműfenntartó
tevékenységgel kapcsolatos egyes közlekedési hatósági eljárások díjáról szóló rendelet szerinti igazgatási
szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) megfizette.
(2) A díjat telephelyenként kell megfizetni. 4. § (1) A kérelmező szervezet a kérelemhez csatolja a megfelelő pénzügyi helyzetéről szóló igazolást.
 (2) A kérelmező szervezet pénzügyi helyzete abban az esetben megfelelő, ha a kérelem benyújtásának időpontjában
köztartozásmentes adózónak minősül.
 (3) A megfelelő pénzügyi helyzet igazolható
a) a Magyar Könyvvizsgálói Kamaránál bejegyzett könyvvizsgáló nyilatkozatával;
b) nyilvántartásba vett könyvvizsgálói társaság nyilatkozatával;
c) a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal által vezetett köztartozásmentes adózói adatbázis vagy a  székhely szerinti
települési önkormányzat által vezetett hasonló célú adatbázis adataival.
 (4) A  könyvvizsgálói nyilatkozatnak a  gazdálkodó szervezet számvitelről szóló törvény alapján készített
beszámolója (beszámoló hiányában nyitómérleg, vagyonmérleg vagy vagyonkimutatás) alapján kell tanúsítania
a  (2)  bekezdésben foglaltak – egy évnél nem régebbi időpontban való – teljesülését. A  közlekedési hatóság
a kérelmező szervezettől kérheti a könyvvizsgálói nyilatkozat alapjául szolgáló bármely dokumentum bemutatását
is.
5. § A kérelemhez csatolni kell továbbá:
a) a  kérelmező szervezetnél rendelkezésre álló technikai eszközökre és az  alkalmazni kívánt műszaki
vizsgabiztosokra vonatkozó adatokat a 2. melléklet szerint,
b) a  telephelyvezetőre, kapcsolattartásra jogosult és az  ügyintéző személyekre vonatkozó adatokat
a 3. melléklet szerint,
c) az  alkalmazni kívánt műszaki vizsgabiztosoknak, a  telephelyvezetőnek, a  kapcsolattartásra jogosult és
az ügyintéző személyeknek a személyes adataik kezeléséhez hozzájáruló nyilatkozatát a 4. melléklet szerint,
d) a  nemzeti akkreditálásról szóló törvény alapján az  akkreditáló szervnek az  akkreditált státuszra vonatkozó
határozatát vagy a  kérelmező szervezet által a  telephelyére meghatározott személyi és tárgyi feltételek
figyelembevételével az 1. mellékletben felsoroltakra vonatkozó vizsgálati eljárást leíró dokumentációt, amely
az engedélyezési eljárás és a további működés során az auditálás alapját képezi,
e) a kérelmező szervezet által írásban meghatározott műszaki vizsgálattal kapcsolatos ügyviteli eljárást, amely
tartalmazza az ügyfélpanasz kezelését, továbbá a jótállási igény rendezésének leírását is.
6. § (1) A  közlekedési hatóság az  engedélyezési eljárás során – a  kérelmező szervezetnek a  kérelemben megjelölt
telephelyén – helyszíni szemlét és auditot tart. Az  engedélyezési eljárás díja tartalmazza az  eljárás részét képező
auditálási díjat is.
(2) Az auditra a szükséges tárgyi és személyi feltételeket a telephely biztosítja.
 (3) A  kérelmező a  közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló rendeletben foglalt vizsgálati technológiákra
alapozottan elkészített vizsgálati technológiai eljárásrendjét bemutatja a közlekedési hatóságnak.
 (4) A közlekedési hatóság audit keretében, a bemutatott műszaki vizsgálati technológiai eljárási rend alapján határozza
meg a  vizsgálóállomás engedélyének a  feltételeit a  vizsgálható járműkategória és műszaki vizsgálatok fajtái
vonatkozásában.
7. § A  közlekedési hatóság az  engedélyt akkor adja ki, ha a  telephely megfelel a  gépjárműfenntartó tevékenység
személyi és dologi feltételeiről, továbbá a  közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló rendeletekben foglalt
személyi és tárgyi feltételeknek, továbbá a 6. §-ban meghatározott auditon is megfelelt.
8. § Az  engedély – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti
határozatban foglaltakon túl – tartalmazza:
a) a vizsgálóállomás üzemeltetőjének megnevezését, székhelyét, a kérelemben megjelölt telephelyének címét,
adószámát, cégjegyzékszámát, pénzforgalmi számlájának számát és a számláját vezető pénzügyi intézmény
megnevezését, elektronikus levélcímét, valamint képviselőjének nevét,
b) annak a  járműkategóriának és a  közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló rendeletben nevesített
eljárásnak a  megjelölését, amelyre vonatkozóan a  kérelmező szervezet vizsgálóállomásként kíván
közreműködni a közlekedési hatóság eljárásában,
c) az auditálás során megállapított feltételeket. 9. § (1) Az engedély jogosultja a vizsgálóállomással kapcsolatos – az engedélyben szereplő – bármely adat változását annak
bekövetkezésétől számított 15 napon belül bejelenti a  közlekedési hatóságnak. A  közlekedési hatóság a változást
átvezeti, és ennek megfelelően új engedélyt ad ki.
(2) Ha olyan változás történik, amelynek következtében a vizsgálóállomás tevékenységi körébe tartozó járműkategóriák
vagy az  alkalmazható vizsgák bővülnek, vagy a  vizsgálóállomás a  korábbi vizsgasorok számát növeli,
a vizsgálóállomás ezt kizárólag új engedélyezési eljárásban kérelmezheti.
10. § (1) A vizsgálóállomás a kérelem benyújtásának és az engedélyezésnek a feltételeit folyamatosan biztosítja.
 (2) Ha a  pénzügyi feltételek már nem teljesülnek, a  közlekedési hatóság a  vizsgálóállomást működtető szervezet
kérelmére legfeljebb hat hónapi időtartamra haladékot adhat a  pénzügyi feltételek teljesítésére, ha
a vizsgálóállomást működtető szervezet – megalapozott üzleti terv alapján – könyvvizsgálói nyilatkozattal tanúsítja,
hogy meghatározott időn belül nagy valószínűséggel várható a pénzügyi feltételek rendezése.
(3) Az  engedélyezett határidő lejártával a  vizsgálóállomást működtető szervezet igazolja a  pénzügyi feltételek
meglétét. Az  a  szervezet, amely a  pénzügyi feltételek teljesítésére haladékot kapott, a  kérelme benyújtásától
számított öt éven belül erre irányuló kérelmet ismételten nem nyújthat be.
(4) A  vizsgálóállomás – az  audit érvényességének lejárata előtt legalább 30 nappal – kérelmezheti az  engedélyező
hatóságtól az  auditált státusz felülvizsgálatát. A  kérelem mellékleteként igazolnia kell az  auditálási státusz
felülvizsgálatáért járó auditálási díj befizetését.
(5) Ha a  kérelemre indult auditálási eljárás során az  engedélyező hatóság azt állapítja meg, hogy a  vizsgálóállomás
pénzügyi helyzete nem megfelelő, úgy – a  tevékenység szünetelése mellett – a  vizsgálóállomás jogosult egyszeri
alkalommal, 30 napon belül – a hiányosságok megszüntetése után – újbóli auditálást kérelmezni.
11. § A közlekedési hatóság rendszeresen ellenőrzi és kérelemre auditálja a vizsgálóállomás tevékenységét.
12. § Ha a vizsgálóállomás
a) akadályozza a hatósági ellenőrzést,
b) az  információs rendszerekben rögzítendő adatokban bekövetkezett változást nem jelenti be, vagy
a bejelentést késedelmesen teljesíti,
c) az  engedélyben szereplőtől eltérő kategóriájú járművet tanúsít, vagy az  engedélyben szereplőtől eltérő
eljárástípussal működteti a vizsgálóállomást,
d) műszerei mérésügyi szempontból nem megfelelőek,
e) esetében az auditálás során azt állapítják meg, hogy a pénzügyi helyzete nem megfelelő, vagy
f ) az  akkreditált státusz megszűnése, visszavonása esetén a  tevékenységét nem szünetelteti, vagy annak
bejelentését elmulasztja,
a közlekedési hatóság a vizsgálóállomás működését 30 napra felfüggeszti.
13. § (1) Ha a  vizsgálóállomás a  kérelem benyújtásának és az  engedélyezésnek a  feltételeit már nem tudja biztosítani,
a  tevékenységét köteles szüneteltetni. A  szüneteltetést a  közlekedési hatósághoz 3 munkanapon belül
– a szüneteltetés várható időtartamának megjelölésével – be kell jelentenie.
(2) A  közlekedési hatóság a  vizsgálóállomás működését a  feltételek teljesítéséig – de legfeljebb 6 hónapra –
felfüggeszti.
(3) Ha az  akkreditált státusz megszűnése, visszavonása vagy auditáláson megállapított nem megfelelő pénzügyi
helyzet miatt került sor a  tevékenység felfüggesztésre, úgy tevékenysége csak sikeres auditálást követően
folytatható.
14. § (1) A közlekedési hatóság az engedélyt visszavonja, ha
a) az engedély jogosultja a vizsgálóállomásra vonatkozó engedély visszavonására irányuló kérelmet nyújt be,
b) az  engedély jogosultja tanúsító szervezetként jogutóddal vagy jogutód nélkül megszűnik, vagy ellene
felszámolási eljárás indult,
c) a  közlekedési hatóság megállapította, hogy az  engedély jogosultja a  korábbi engedélyezési feltételeknek
nem felel meg, és az erre irányuló felszólításában meghatározott határidő eredménytelenül telik el,
d) a közlekedési hatóság a vizsgálóállomás működését – annak kérelmére – szünetelés miatt felfüggesztette, és
a vizsgálóállomás a felfüggesztés megkezdésétől számított 6 hónap elteltével sem tudja biztosítani a kérelem
benyújtásának és az engedélyezésnek a feltételeit,
e) a vizsgálóállomás valamely tevékenységét nem az engedélyben arra meghatározott személy végzi,
f ) a  közlekedési hatóság a  vizsgálóállomással szemben két éven belül harmadik alkalommal alkalmazott
szankciót, vagy
g) két egymást követő auditálás nem megfelelő minősítéssel zárult.
(2) Amennyiben az  engedélyt a  közlekedési hatóság az  (1)  bekezdés e) vagy f )  pontja alapján vonja vissza,
a vizsgálóállomás részére újabb engedély a visszavonás napját követő 3 év elteltével adható.
15. § Ez a rendelet 2018. május 20-án lép hatályba.
16. § (1) A  vizsgáló állomás engedélyezésének részletes eljárási szabályairól és a  vizsgáló állomással kötendő hatósági
szerződés tartalmáról szóló 302/2009. (XII. 22.) Korm. rendelet szerint megkötött, e  rendelet hatálybalépésekor
hatályos hatósági szerződéssel rendelkező vizsgálóállomások tekintetében – a feltételek vizsgálata és az igazgatási
szolgáltatási díj megfizetése nélkül – az engedélyt megadottnak kell tekinteni.
(2) A  közlekedési hatóság az  (1)  bekezdés szerinti engedélyt e  rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül
a vizsgálóállomást működtető szervezetek részére átadja.
(3) Az engedély átadásával a korábbi hatósági szerződés megszűnik.
 (4) A  (2)  bekezdésben említett szervezeteknek az  általuk működtetett – és eddig hatósági szerződéssel rendelkező –
vizsgálóállomások tekintetében az  engedély kiadásától számított 12 hónapon belül kell az  engedélyező hatóság
részére a 3. § (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti bejelentésüket megtenniük.
17. § Ez a rendelet a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
18. § Hatályát veszti a vizsgáló állomás engedélyezésének részletes eljárási szabályairól és a vizsgáló állomással kötendő
hatósági szerződés tartalmáról szóló 302/2009. (XII. 22.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1711/2017. (IX. 25.) Korm. határozata a központi hivatalok és a költségvetési szervi formában működő minisztériumi háttérintézmények felülvizsgálatával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1312/2016. (VI. 13.) Korm. határozat végrehajtásával összefüggésben a NISZ Zrt. működési körében felmerülő költségekről és működtetési megoldásokról és az ezzel kapcsolatos feladatokról, valamint a kormányzati célú hálózatok továbbfejlesztéséről, a fejlesztések ütemezéséről, összhangban a Digitális Nemzet Fejlesztési Program megvalósításával című 1101/2016. (III. 3.) Korm. határozat végrehajtása érdekében szükséges intézkedésről.
1. A Kormány
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  belügyminiszterrel együttműködve – gondoskodjon
1 033 976 000 forint egyszeri költségvetési forrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 56. Kormányzati
infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében b) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében meghatározott jogkörében
eljárva a 2017. évben egyszeri jelleggel 187 520 000 forint átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím,
56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet X. Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 1. Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím; XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
1. Földművelésügyi Minisztérium igazgatása cím; XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség és
a 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím; valamint a XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím terhére az  1.  mellékletben
foglaltak szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
igazságügyi miniszter
földművelésügyi miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
c) felhívja a  belügyminisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  NISZ Zrt. előkészítésbe történő
bevonásával – intézkedjenek az  általuk vezetett minisztériumok közötti költségvetési megállapodások
megkötésére a  központi hivatalok és a  költségvetési szervi formában működő minisztériumi
háttérintézmények felülvizsgálatával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1312/2016. (VI. 13.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1312/2016. (VI. 13.) Korm. határozat] végrehajtása során megszüntetett és jogutódlással
az  Emberi Erőforrások Minisztériumába került, korábban az  emberi erőforrások minisztere által irányított
vagy felügyelt szervezetek 2018. évi informatikai üzemeltetési feladatainak a NISZ Zrt. által történő ellátása
érdekében szükséges fedezet biztosítása érdekében;
Felelős: belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. március 31. d) felhívja a  belügyminisztert, hogy – a  NISZ Zrt. útján – a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvényben biztosított 1 557 600 000 forint többlet-előirányzat terhére 2017. évben kezdje
meg és 2018. december 31-ig hajtsa végre az  Egységes Infrastruktúra környezetbe történő migrálást azon
szervezetek esetében, ahol ez az 1312/2016. (VI. 13.) Korm. határozat végrehajtása érdekében szükséges, de
a 2017. december 31-ig történő ellátási körbe való átvétel keretében ez nem történik meg.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. december 31.
2. A  Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy a  belügyminiszter a  kormányzati célú hálózatok továbbfejlesztéséről, a  fejlesztések
ütemezéséről, összhangban a  Digitális Nemzet Fejlesztési Program megvalósításával című 1101/2016. (III. 3.)
Korm. határozatában foglalt feladatok végrehajtása érdekében legfeljebb 6 330 000 000 forint erejéig intézkedjen
a szükséges kötelezettségvállalások megtételéről.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
235/2015. (IX. 4.) Korm. rendelete a természetes személyek adósságrendezési eljárásában az egyéb kötelezettek részvételével összefüggő szabályokról.
A Kormány a  természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 106. § (1) bekezdés f ) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény (a továbbiakban: Are. tv.) 5. § 18. pontja
szerinti egyéb kötelezett adósságrendezési eljárásban történő részvételére vonatkozó felhívást az  adós és
az adóstárs köteles az eljárás kezdeményezése előtt eljuttatni az egyéb kötelezett számára, és ehhez csatolnia kell
a  Családi Csődvédelmi Szolgálat internetes honlapjáról erre a  célra kialakított formanyomtatványok közül az  Are.
tv. 1. melléklet 1.3. pont, 2. pont m) alpont, 2. melléklet 1.2. pont b) és c) alpont szerinti formanyomtatvány lapok,
valamint az Are. tv. 3. melléklet 6–8., 10., 11., 17. és 20. pontja szerinti jognyilatkozatok formanyomtatványát is.
(2) Ha az egyéb kötelezett az adósságrendezési eljárás kezdeményezéséhez a nyomtatványokat, illetve nyilatkozatokat
vagy az  ő adataira vonatkozó formanyomtatványt nem tölti ki, nem írja alá, akkor az  adós a  rendelkezésére
álló okiratok alapján az  egyéb kötelezett általa ismert adatait tölti ki, és nyilatkozik arról, hogy van-e az  egyéb
kötelezettel szemben pénzfizetésre vagy pénzben kifejezett vagyoni érték szolgáltatására irányuló követelése, és
az egyéb kötelezett helytállási kötelezettsége az adós mely tartozásaival összefüggésben keletkezett.
(3) Ha az  egyéb kötelezett az  adósságrendezési eljárás kezdeményezéséhez nem adja meg az  Are. tv.
10.  § (1)  bekezdésében meghatározott nyilatkozatok valamelyikét, akkor az  adós az  adósságrendezés
kezdeményezésekor ezeket a rovatokat üresen hagyja.
(4) A Családi Csődvédelmi Szolgálat az Are. tv. 23. § (1) bekezdése szerinti vizsgálata során az egyéb kötelezett részére
az adósságrendezési eljárásban történő részvételére vonatkozó felhívást küld az Are. tv. 10. § (2) bekezdés szerinti
határidő tűzésével, ha
a) az  adósságrendezési eljárás kezdeményezését követően szerez tudomást arról, hogy az  eljárásban egyéb
kötelezett is érintett,
b) az  adósságrendezési eljárás kezdeményezésekor az  adós, adóstárs nem nyilatkozott az  egyéb kötelezett
személyére vonatkozóan,
c) az  adósságrendezési eljárás kezdeményezésekor az  adós, adóstárs nem csatolta az  egyéb kötelezett
nyilatkozatát arról, hogy az egyéb kötelezett az eljárásba az adós mellett részt kíván-e venni, vagy
d) az egyéb kötelezett nyilatkozata hibás, hiányos vagy nem egyértelmű abban a tekintetben, hogy az Are. tv.
10. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti melyik kötelezettséget vállalja.
2. § (1) Az  adósságrendezési eljárásban az  adós mellett kötelezettségvállalóként részt vevő egyéb kötelezett köteles
az  adósságrendezési nyilvántartásba az  Are. tv. 16.  § (2)  bekezdés g)  pont ge)  alpontja alapján bejegyzett adatai
változását 8 napon belül, írásban bejelenteni
a) az adós, adóstárs, valamint
b) a Családi Csődvédelmi Szolgálat illetékes területi szerve – a bírósági adósságrendezési eljárás alatt a családi
vagyonfelügyelő –
részére. (2) Az  adósságrendezési eljárásban az  adós mellett kötelezettségvállalóként részt vevő egyéb kötelezett köteles
bejelenteni, ha az adóssal vagy az adóstárssal szemben – a helytállási kötelezettsége teljesítését követő megtérítési
igénye kivételével – olyan új, pénzfizetésre vagy vagyoni érték bejelentésére vonatkozó igénye keletkezik, amelynek
értéke járulékokkal együtt meghaladja a 200 000 forintot.
3. § Az adós helyett kifizetett összegek alapján az adós elleni megtérítési igényt az egyéb kötelezett az adósságrendezés
lezárását követően érvényesítheti, addig az elévülés nyugszik és a követelés a Polgári Törvénykönyv szerinti ügyleti
kamattal kamatozik.
4. § (1) Az  adósságrendezési eljárásnak az  adós halála miatti félbeszakadása nem érinti az  adós mellett
kötelezettségvállalóként részt vevő egyéb kötelezett Are. tv. szerinti kötelezettségvállalása alapján a félbeszakadás
előtti időszakra fennálló helytállási kötelezettségét.
(2) Ha az adós halálát követően az adós jogutódjaként az egyéb kötelezett lép be az eljárásba, az adós jogutódjaként
történő belépését jóváhagyó bírósági határozat jogerőre emelkedésének napján hatálytalanná válik az Are. tv. 10. §
szerinti nyilatkozata.
5. § (1) A hitelező az Are. tv. 10. § (1) bekezdés a), b) vagy c) pontja szerinti felhívását az egyéb kötelezetthez az adós fizetési
késedelme bekövetkeztétől számított 30 nap elteltével küldi meg, postai úton. A felhívásnak tartalmaznia kell, hogy
az adósságrendezési eljárásban az adós mellett kötelezettséget vállaló egyéb kötelezett a  felhívás kézhezvételétől
számított 8 napon belül köteles megfizetni a  hitelezőknek az  adós által elmulasztott törlesztőrészletet, továbbá
mindaddig köteles a hitelező számára az elmaradt adósságtörlesztést, illetve a kiegészítő törlesztőrészleteket fizetni,
amíg az adós újra folytatja az esedékes törlesztőrészletek fizetését.
(2) Ha az  adós újra folytatja az  esedékes törlesztőrészletek fizetését, a  hitelező erről a  tényről legkésőbb 15 napon
belül értesíti az adós mellett kötelezettséget vállaló egyéb kötelezettet az (1) bekezdésben meghatározott módon.
Az egyéb kötelezett az értesítés kézhezvételétől mellőzheti az adós helyett a törlesztőrészletek megfizetését.
(3) Az  Are. tv. 10.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerint kiegészítő fizetési kötelezettséget is vállaló egyéb kötelezett
ezt a  kiegészítő fizetési kötelezettségét a  bíróságon kívüli adósságrendezési megállapodásban, a  bírósági
adósságrendezési egyezségben, illetve a  bírósági adósságtörlesztési határozatban foglaltak szerint köteles
teljesíteni, külön felhívás nélkül.
6. § (1) Az  adós mellett kötelezettséget vállaló egyéb kötelezett – ha a  hitelezőktől olyan felhívást kapott, hogy
az  adósságrendezési eljárásban az  Are. tv. 10.  § (1)  bekezdés a), b) vagy c)  pontja szerinti kötelezettségvállalása
alapján fizesse meg az  adós helyett az  elmaradt törlesztőrészletet vagy egyéb fizetési kötelezettséget – az  általa
az adós helyett teljesített törlesztésekről nyilvántartást vezet.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásban rögzíteni kell, hogy az  az egyéb kötelezett adós melletti
kötelezettségvállalása az  Are. tv. 10.  § (1)  bekezdés a), b) vagy c)  pontján alapul. Ezt követően fel kell sorolni
a  hitelezőket, azok összegszerű követeléseit és annak alapján a  hitelezőknek kifizetett összegeket, a  kifizetések
időpontját, túlfizetés esetén pedig a hitelezőktől visszakapott összegeket. A hitelezőknek történő kifizetés összegét,
illetve a  túlfizetést követő visszafizetések összegét az  átutalási megbízás vagy a  megfizetést más módon igazoló
bizonylat másolatával kell igazolni.
(3) A nyilvántartást az egyéb kötelezett a bíróságon kívüli adósságrendezési eljárásban a főhitelező felhívására, bírósági
adósságrendezési eljárásban
a) az egyezségkötés előtt és az egyezség végrehajtása során a családi vagyonfelügyelő felhívására,
b) az adósságtörlesztési eljárásban 90 naponként felhívás nélkül is
a családi vagyonfelügyelőnek köteles bemutatni, és az adósnak is megküldeni.
(4) A Családi Csődvédelmi Szolgálat a nyilvántartás vezetésére formanyomtatványt tesz közzé a honlapján.
 (5) A  hitelező az  egyéb kötelezettől befolyt összegekről követelésenkénti csoportosításban nyilvántartást vezet, és
eszerint módosítja az adóssal, adóstárssal szemben fennálló követelése összegét.
7. § Ha az  adósságtörlesztési időszak végén az  Are. tv. 86.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti felhívás esetén az  adós,
adóstárs és az  adós mellett kötelezettséget vállaló egyéb kötelezett is befizeti a  hitelezői igények minimális
megtérüléséhez szükséges összeget, a családi vagyonfelügyelő az egyéb kötelezettnek a túlfizetést az ismételt záró
elszámolás alapján hozott bírósági mentesítő határozat jogerőre emelkedését követő 15 napon belül utalja vissza.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1458/2013. (VII. 16.) Korm. határozata a Versenyszféra és a Kormány Állandó Konzultációs Fóruma többletfeladatainak ellátásához szükséges források biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 21.  § (6)  bekezdésében biztosított
jogkörében a Versenyszféra és a Kormány Állandó Konzultációs Fóruma többletfeladatainak ellátásához 225,0 millió
forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1.  Célelőirányzatok alcím, 7. A Versenyszféra és a  Kormány Állandó Konzultációs Fórumával kapcsolatos kiadások
jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. november 15.
2. az Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezetben a  7. Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem előtti tér felújítása cím elnevezését „Budapest Főváros
VI. kerület Önkormányzata feladatainak támogatása” elnevezésre módosítja;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem előtti tér felújításához a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló
tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1295/2013. (V. 30.) Korm. határozat szerinti átcsoportosítást
a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem előtti tér felújítása helyett a  Budapest Főváros VI. kerület Önkormányzata
feladatainak támogatására rendeli el.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
111/2017. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az autentikus népi és a  kortárs inspirációjú előadásokban egyaránt emlékezetes alakításai, valamint színvonalas
tánckari asszisztensi munkája elismeréseként
Ágfalvi György Sándor táncművész, koreográfus, a  Magyar Állami Népi Együttes férfi tánckari asszisztense,
a budapesti Liget Táncegyüttes művészeti vezetője részére,
az Operaház legsikeresebb előadásaiban nyújtott alakításai, példaértékű szakmai alázattal és magas szintű technikai
tudással végzett művészi munkája elismeréseként
Boros Ildikó Harangozó Gyula-díjas táncművész, a Magyar Állami Operaház magántáncosa részére,
a vállalat informatikai innovációs és fejlesztési folyamatainak, illetve szabályozórendszereinek kialakítása,
bevezetése és alkalmazása területén végzett kimagasló szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Engel László Sándor, a Magyar Villamos Művek Informatika Zrt. fejlesztési igazgatója részére,
több évtizedes pályája során számos neves zenekar tagjaként folytatott sikeres előadóművészi munkája
elismeréseként
Gáspár Álmos zenész, a Duna Művészegyüttes és a Kormorán Együttes zenekari tagja részére,
lelkiismeretes pedagógusi munkája, valamint a  tanulók sportolási lehetőségeinek megszervezése és az  iskola új
sportcsarnokának megépítése érdekében tett erőfeszítései elismeréseként
Ilonkáné Baranyi Zsuzsanna, a  Jászberényi Nagyboldogasszony Katolikus Óvoda, Kéttannyelvű Általános Iskola,
Középiskola és Kollégium igazgatóhelyettese és tanára, a Jászkürt Diák Sportegyesület vezetője részére,
a településen élő szegény és beteg emberek megsegítését szolgáló, önzetlen munkája elismeréseként
Kepler Erzsébet, Tahitótfalu Község Önkormányzata Szociális Bizottságának tagja részére,
a mezőgazdasági ágazatok és az  élelmiszeripari termékek költség- és jövedelemadatainak gyűjtése, elemzése és
publikálása terén végzett, több évtizedes munkája elismeréseként
Kertész Róbert, az  Agrárgazdasági Kutató Intézet Ágazati Költség- és Jövedeleminformációs Osztályának vezetője
részére,
a község állategészségügyi ellátásának biztosítása érdekében végzett értékes szakmai munkája, valamint aktív
közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Keszthelyi Ferenc nyugalmazott állatorvos, Apc község volt alpolgármestere részére,
a szőlő- és egyéb gyümölcsfajták szaporítóanyag-minősítése, valamint a kertészeti termesztés biológiai alapjainak
fejlesztése területén végzett példaértékű tevékenysége elismeréseként
dr. Korbuly János, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Növénytermesztési és Kertészeti Igazgatóság
Szőlő-Gyümölcs Szaporítóanyag Felügyeleti Osztályának volt vezetője részére,
a magyar népzene hagyományainak megőrzését, a  népzenei gyökerekből táplálkozó hazai előadóművészek
támogatását, valamint a  magyar zenei kultúra nemzetközi megismertetését a  World Music Expo 2015-ös
magyarországi megszervezésével is szolgáló tevékenysége elismeréseként
Lelkes András, a HANGVETŐ Zenei Terjesztő Társulás Kft. ügyvezetője részére,
az együttes előadásait kiváló kar- és szólótáncosi munkája mellett énektudásával is színesítő művészi pályája
elismeréseként
Lévay Andrea táncművész, a Magyar Állami Népi Együttes tagja részére,
a magyar népzene hagyományainak megőrzését, a  népzenei gyökerekből táplálkozó hazai előadóművészek
támogatását, valamint a  magyar zenei kultúra nemzetközi megismertetését a  World Music Expo 2015-ös
magyarországi megszervezésével is szolgáló tevékenysége elismeréseként
Liber Endre, a HANGVETŐ Zenei Terjesztő Társulás Kft. művészeti igazgatója részére,
a magyar népi hagyományok megőrzése iránt elköltezett több évtizedes néptáncgyűjtői és -oktatói tevékenysége
elismeréseként
Palenik József, a Lajta Néptánc Együttes művészeti vezetője részére,
a magyar mozdulatművészet régi hagyományainak továbbéltetése iránt elkötelezett, odaadó művészi és tanári
munkája elismeréseként
Pálosi István mozdulatművész-táncművész, koreográfus, táncpedagógus, a  Magyar Mozdulatművészeti Társulat
igazgatója, a Budapest Táncművészeti Stúdió Szakgimnázium balettmestere és tanára részére,
a magyar táncművészetben kimagasló, több évtizedes művészi munkája elismeréseként
Pátkai Balázs Harangozó Gyula-díjas táncművész részére,
a magyar és roma népzene hagyományait ápoló és népszerűsítő muzsikusi tevékenysége elismeréseként
Sárközi András zenész, a Rajkó Művészegyüttes tagja részére,
a tervezőgrafika számos területére kiterjedő, sokoldalú és ígéretes alkotóművészi munkája elismeréseként
Takács Tamás Péter tervezőgrafikus részére,
a magyar bábszínházi hagyományokat elhivatottan ápoló, drámai és komikus figurákat egyaránt hitelesen
megjelenítő művészete elismeréseként
Tatai Zsolt, a Budapest Bábszínház bábszínésze részére,
a magyar és cigány hangszeres népzene külföldi és hazai népszerűsítését szolgáló, sikeres előadóművészi
pályafutása elismeréseként
Toldi József Attila zenész, a 100 Tagú Cigányzenekar szólamvezetője részére,
a nemzeti értékek gyűjtését és népszerűsítését szolgáló bizottság munkatársaként végzett lelkiismeretes munkája
elismeréseként
Tóthné Bobonka Magdolna, a  Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzati Hivatal önkormányzati referense, a  Hajdú-Bihar
Megyei Értéktár Bizottság referense részére,
az emlékhely megújítása és magas színvonalú működtetése érdekében végzett, a történelmi csata és a sírkert méltó
és hiteles bemutatását szolgáló munkája elismeréseként
Varga György, a Mohácsi Nemzeti Emlékhely vezetője részére,
a magyar néptánchagyományok megőrzését, illetve nemzetközi és hazai népszerűsítését szolgáló példaértékű
munkája elismeréseként
Varga János, a  soproni Ürmös néptáncegyüttes alapítója, a  Maros Művészegyüttes koreográfusa, a  Zalai
Táncegyesület művészeti vezetője és koreográfusa részére,
a Kárpát-medence néptánchagyományainak külföldi és hazai népszerűsítését szolgáló szólótáncosi tevékenysége
elismeréseként
Végh Tamás táncművész, a Duna Művészegyüttes szólistája részére,
a magyar népzene hagyományainak megőrzését, a  népzenei gyökerekből táplálkozó hazai előadóművészek
támogatását, valamint a  magyar zenei kultúra nemzetközi megismertetését a  World Music Expo 2015-ös
magyarországi megszervezésével is szolgáló tevékenysége elismeréseként
Weyer Balázs, a HANGVETŐ Zenei Terjesztő Társulás Kft. programigazgatója részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított helytállása
elismeréseként
Bátor Ferenc alezredes, a Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandár hódmezővásárhelyi Művelettámogató
Műszaki Zászlóaljának zászlóaljparancsnoka részére,
a büntetés-végrehajtási szervezet állományában példás elhivatottsággal végzett szakmai és vezetői munkája
elismeréseként
Domin Ágnes büntetés-végrehajtási alezredes, a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Közgazdasági
Főosztály Költségvetési Osztályának vezetője, büntetés-végrehajtási tanácsos részére,
közel két évtizede lelkiismeretesen végzett szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Horváth Attila büntetés-végrehajtási alezredes, a Budapesti Fegyház és Börtön parancsnokhelyettese, a Váci Fegyház
és Börtön volt parancsnokhelyettese, büntetés-végrehajtási tanácsos részére,
több mint két és fél évtizedes magas szintű szakmai és következetes vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Krausz Valentina címzetes büntetés-végrehajtási orvos alezredes, az  Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító
Intézet II. számú Férfi Pszichiátriai és Rehabilitációs Osztályának vezetője, büntetés-végrehajtási tanácsos részére,
a belügyi szervek különböző gazdasági területein közel két évtizede átlagon felüli színvonalon végzett munkája
elismeréseként
Lucza Tibor rendőr alezredes, a  Belügyminisztérium Műszaki Főosztály Anyagi és Technikai Osztályának kiemelt
főreferense, rendőrségi tanácsos részére,
több mint másfél évtizedes példaértékű rendőri szolgálata, valamint a  migrációs helyzet kezelésével kapcsolatos
feladatok ellátása során tanúsított helytállása elismeréseként
Takács Imre címzetes rendőr főtörzszászlós, a  Terrorelhárítási Központ Ügyeleti és Objektumvédelmi Igazgatóság,
Objektumvédelmi Főosztálya Objektumvédelmi Osztályának szolgálatparancsnoka részére,
a haza védelme, a nemzet biztonsága érdekében végzett eredményes tevékenysége elismeréseként
dr. Vida Csaba alezredes, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat osztályvezetője részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
katonai tagozata; Magyarország egyetlen hivatásos férfikórusában végzett magas színvonalú énekesi és szólamvezetői munkája
elismeréseként
Batki László, a Honvéd Férfikar tagja és bariton szólamának vezetője részére,
a magyar népdalok és nóták mellett operettklasszikusokat és könnyűzenei slágereket népszerűsítő előadóművészi
pályája elismeréseként
Dömsödi Farkas Bálint előadóművész részére,
Békés megye területfejlesztése, illetve gazdasági és turisztikai fejlődése érdekében végzett munkája, valamint
oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Glózik Klára Erzsébet, a  KBC Békés Megyei Települések Fejlesztéséért Nonprofit Kft. ügyvezetője, a  Szent István
Egyetem Agrár- és Gazdaságtudományi Kar főiskolai docense részére,
az akrobatikus show tánc területén sikeres előadóművészi pályája, valamint koreográfusi és tánctanári munkája
elismeréseként
Huszár Ildikó táncpedagógus, koreográfus, a Grapevine Show Dance Club Közhasznú Egyesület elnöke és művészeti
vezetője részére,
sikeres és sokoldalú kar- és szólótáncosi munkája elismeréseként
Karé Árpád táncművész, a Magyar Állami Népi Együttes tagja részére,
kiemelkedő színészi és színházszervezői tevékenysége elismeréseként
Kis Domonkos Márk színművész, a Váci Dunakanyar Színház ügyvezető igazgatója részére,
nagyfokú szakmai elhivatottsággal végzett kiváló karaktertáncosi munkája elismeréseként
Lukács Ádám táncművész, a Miskolci Balett alapító tagja és magántáncosa részére,
a társulat mindennapi működését segítő magas szintű adminisztratív és szervező tevékenysége elismeréseként
Nyitrai Tímea, a Kortárs Balettért Alapítvány irodavezetője, a Szegedi Kortárs Balett művészeti titkára részére,
a hazai hatósági nukleáris létesítmények biztonságos működtetése érdekében végzett magas szintű szakmai
tevékenysége elismeréseként
Pázmándi Zoltán József, az Országos Atomenergia Hivatal nyugalmazott szakmai főtanácsadója részére,
számos táncszínházi előadás látványvilágát meghatározó, magas színvonalú munkája elismeréseként
ifj. Stadler Ferenc, a Szegedi Kortárs Balett világítástervezője részére,
a magyar népi kultúra és tánchagyományok továbbéltetését elhivatottan szolgáló értékőrző munkája
elismeréseként
Stonawskiné Busi Ildikó, a Szandaszőlősi Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola táncpedagógusa, a Vadvirág
Gyermek Néptáncegyüttes és a Szandaszőlős Táncegyüttes szakmai vezetője részére,
a hazai atlétika sikereihez számos magyar bajnok és válogatott versenyző kinevelésével hozzájáruló, eredményes
edzői munkája elismeréseként
Szabó Imre, a Budapesti Egyetemi Atlétikai Club SE vezető edzője részére,
a néptánc és a kortárs tánc területén határon innen és túl egyaránt sikeres előadóművészi munkája elismeréseként
Tókos Attila táncművész, a Magyar Nemzeti Táncegyüttes szólistája részére,
a hazai ejtőernyőssport fejlesztése és utánpótlás-nevelése érdekében, valamint a  sportág szervezeti kereteinek
kialakítása terén végzett lelkiismeretes munkája elismeréseként
Tóth János, a Magyar Ejtőernyős Szövetség főtitkára részére,
számos táncszínházi előadás látványvilágát meghatározó, színvonalas munkája elismeréseként
Vajda Máté, a Müpa Budapest Nonprofit Kft. Világosító Tárának vezetőhelyettese részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; a haza védelme, a nemzet biztonsága érdekében végzett, kiemelkedően eredményes tevékenysége elismeréseként
Ali Attila alezredes, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat osztályvezetője részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított helytállása
elismeréseként
Budai János Attila alezredes, a Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandár törzsfőnök-helyettese részére,
közel két évtizedes szolgálatellátása, számos jelentős káreset felszámolásában, valamint az  árvízi védekezési
munkálatok során tanúsított példaértékű helytállása elismeréseként
Herbszt Tamás címzetes tűzoltó főtörzsőrmester, a  Komárom-Esztergom Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság
Tatabányai Katasztrófavédelmi Kirendeltsége Komáromi Hivatásos Tűzoltóparancsnokságának beosztott tűzoltója
részére,
a haza védelme, a nemzet biztonsága érdekében végzett, kiemelkedően eredményes tevékenysége elismeréseként
Pánczél Krisztián alezredes, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat osztályvezetője részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. március 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
196/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a Mohács Uszoda Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Mohács Uszoda Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 06-09-010866, székhely: 6762
Sándorfalva, Sövényházi út 1.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a Mohács Uszoda Szolgáltató Korlátolt Felelősségű
Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át alkalmazni
kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök