text:
87/2008. (HK 12.) HM határozata ideiglenes katonai szervezet létrehozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az Európai Unió irányítása
alatt végrehajtott balkáni katonai békefenntartó
(ALTHEA) művelethez történő magyar hozzájárulásról
szóló 128/2004. (XI. 23.) OGY határozatban, az Európai
Unió irányítása alatt megvalósuló balkáni katonai békefenntartó (ALTHEA) művelettel kapcsolatos magyar katonai részvételről szóló 2025/2005. (II. 25.) Korm. határozatban, valamint a Magyar Köztársaság határain kívüli
válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos
Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007.
(HK 15.) HM utasítás 4. §-ában foglaltakra – ideiglenes
katonai szervezet létrehozása érdekében az alábbi
határozatot adom ki: 1. Az EU ALTHEA műveletbe felajánlott MH EUFOR
alegység kijelöléséről, összeállításáról és felkészítéséről
szóló 139/2006. (HK 1/2007.) HM utasításra tekintettel a
Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) részjogkörű költségvetési egységeként működő ideiglenes katonai szervezetet hozok létre.
2. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar Honvédség EUFOR Kontingens
Rövidített megnevezése: MH EUFOR KONT
Megalakulásának időpontja: 2007. április 20.
3. Az ideiglenes katonai szervezet székhelye: 7400 Kaposvár, Füredi u.
Postacíme: 7401 Kaposvár, Pf. 179/EUFOR KONT
Alkalmazási körzete: Magyarország, Bosznia-Her
cegovina 4. A katonai szervezet az MH ÖHP jogi személyiséggel
nem rendelkező, önálló század jogállású, Állománytáblával és Felszerelési Jegyzékkel megalakított ideiglenes katonai szervezete. Állományát a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) költségvetési létszámkeretéből vezényléssel, anyagi-technikai eszközeit az MH eszközállományából kell feltölteni.
5. A katonai szervezet a béketámogató műveletek kategóriába sorolásáról, valamint a devizaellátmány-kiegészítés mértékének meghatározásáról szóló 112/2007.
(HK 19.) HM utasítás 2. § c) pont cc) alpontja alapján a 3.
kategóriába tartozik.
6. A katonai szervezet alaptevékenysége:
A délszláv válság rendezésének végrehajtását biztosító
– az Európai Unió (a továbbiakban: EU) által irányított
ALTHEA elnevezésű – műveletben a válságkezelési és
békefenntartó tevékenységekkel összhangban tömegkezelés, fegyverbegyűjtés, objektumvédelem, VIP-kísérés,
KFOR harcászati tartalék [Tactical Reserve (TACRES)]
feladatok, melyek végrehajtása légi (helikopter) és közúti
szállítással történik.
A kontingens bázisán létrehozott Nemzeti Támogató
Elem (National Support Element, NSE) feladata a térségben (Bosznia-Hercegovina) állomásozó magyar katonák
szolgálatteljesítése feltételeinek – műveleti területen történő – biztosítása, amely magában foglalja – többek között –
a személyügyi munkát, a jogi tanácsadást, illetve a logisztikai biztosítást. Ezen feladatkör ellátása kiterjed az
EUFOR Parancsnokság (EUFOR HQ), a NATO Parancsnokság (NATO HQ) Sarajevo és a Béketámogató Kiképző
Központ [Peace Support Operations Training Centre
(PSOTC)] állományában szolgáló katonákra is.
7. Az ideiglenes katonai szervezet alapítója és fenntartója a honvédelmi miniszter, felügyeleti szerve a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a megalakításra kijelölt katonai szervezet az MH ÖHP.
8. A katonai szervezet az MH ÖHP parancsnok szolgálati alárendeltségébe tartozik. A külföldi alkalmazási körzetben tevékenységét a spanyol vezetésű manőver zászlóalj-parancsnokának műveleti irányítása alatt hajtja végre.
9. A katonai szervezet vezetése a művelet végrehajtása
során:
a) a katonai szervezet vezetője: parancsnok, beosztásának megnevezése: nemzeti támogató elem parancsnok
(kontingensparancsnok);
b) a parancsnokot beosztásba az MH ÖHP parancsnoka
vezényli;
c) a parancsnok az ideiglenes katonai szervezet élén álló
egyszemélyi felelős vezető, a szervezet személyi állományának szolgálati elöljárója. Szolgálati jogköre kiterjed a
katonai szervezet működésének minden területére. Ennek
keretében – mint a vezénylési hely állományilletékes parancsnoka – a jogszabályokban és az állami irányítás
egyéb jogi eszközeiben meghatározott keretek között gyakorolja az alárendelt személyi állománnyal kapcsolatos
jogokat, teljesíti a kötelezettségeket;
d) a parancsnok felelős a katonai szervezet alaptevékenységéből adódó feladatok és kötelezettségek ellátásáért, a katonai szervezet jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben előírtaknak megfelelő törvényes működéséért. Teljes és oszthatatlan felelősséggel tartozik a katonai szervezet hadrafoghatóságáért, a személyi
állomány felkészítéséért, a működés mindenoldalú biztosításáért és az állomány magas fokú fegyelméért. Felelős a
katonai szervezet gazdálkodásának törvényességéért, a
számviteli rend betartásáért.
10. Az ideiglenes katonai szervezetnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek
szolgálatot.
11. Gazdálkodási jogkör:
A katonai szervezet a gazdálkodás megszervezésének
módjára tekintettel részben önállóan gazdálkodó, a költségvetési előirányzatok feletti rendelkezési jogosultság
szempontjából részjogkörű költségvetési egységként
működő ideiglenes katonai szervezet.
Gazdálkodásának rendjét és az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultságát a vonatkozó jogszabályokkal és
belső rendelkezésekkel összhangban a felügyeleti szerv
határozza meg.
A pénzügyi, ellátási és gazdálkodási feladatait az MH
64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred a pénzügyi
és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezettel együttműködésben végzi.
Elhelyezési biztosításáért a HM Infrastrukturális Ügynökség felelős. Gazdálkodási tevékenységének felügyeletét a HM, a
HM központi ellenőrzési szervezete, valamint az MH ÖHP
ellenőrzési feladatait ellátó szervei látják el.
12. A katonai szervezet vállalkozási tevékenységet nem
folytat.
13. A katonai szervezet részletes szervezeti és működési
rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza.
A Szervezeti és Működési Szabályzatot a megalakításért
felelős parancsnok ezen határozat hatálybalépését követő
60 napon belül elkészíti és azt jóváhagyásra felterjeszti a
HM Honvéd Vezérkar főnökhöz.
14. Az ideiglenes katonai szervezet megszűnéséről külön miniszteri határozat rendelkezik, melyben a katonai
szervezetet megillető jogokról, illetve terhelő kötelezettségekről is rendelkezni kell.
15. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba, egyidejűleg az ideiglenes katonai szervezet létrehozásáról
szóló 134/2007. (HK 21.) HM határozat hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2012. (II. 16.) KIM rendelete a Nemzeti Együttműködési Alappal kapcsolatos egyes kérdésekről.
Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi
CLXXV. törvény 73. § (2) bekezdés a), c), d) és e) pontjában, valamint az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. §
(5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat
és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, – az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § A rendelet hatálya kiterjed a) az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Civil tv.) szerinti alapítványra és egyesületre (ide nem értve a pártot
és a szakszervezetet), b) a Civil tv. 71. §-a szerinti elektorokra, továbbá a 72. §-a szerinti jelöltekre,
c) a Nemzeti Együttműködési Alap Tanácsa (a továbbiakban: Tanács) és a Civil tv. 61. §-a alapján létrehozott
kollégiumok tagjaira, valamint d) a Civil tv. 64. §-a alapján kijelölt szervre és a fejezet irányítását ellátó társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért
felelős miniszterre. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) adatfelelős: azon szerv vagy személy, amely az adat hivatalos honlapon történő közzétételét kezdeményezi;
b) Nemzeti Együttműködési Alap felhasználásáról szóló beszámoló: a Civil tv. 70. § (1) bekezdése (a továbbiakban:
a Tanácsnak szóló beszámoló) és (2) bekezdése (a továbbiakban: az Országgyűlés bizottságának szóló beszámoló)
szerinti, e rendelet szempontjai alapján elkészített és a testület döntésével megerősített éves tevékenységről,
tapasztalatokról szóló beszámoló; c) alapkezelő: a Nemzeti Együttműködési Alapot (a továbbiakban: Alap) kezelő – a Civil tv. 64. § – alapján e miniszteri
rendeletében kijelölt – szerv; d) civil delegált: a Civil tv. 2. § 5. pontja szerinti személy;
e) döntéshozó: a Civil tv. 56. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatások vonatkozásában a kollégium, a Civil
tv. 56. § (2) bekezdés c) pontja szerinti támogatások tekintetében a miniszter;
f) elektori nyilvántartó rendszer: az elektori választást lebonyolító szerv által működtetett, a Civil tv. 71–72. §-a szerinti
eljárás lebonyolítását támogató számítógépes rendszer; g) elektori választást lebonyolító szerv: az Alap testületei civil delegáltjait megválasztó elektori gyűlések szervezése
céljából a választásokat előkészítő és lebonyolító szervezet; h) elvi állásfoglalás: a Tanács költségvetési és pénzügyi kérdést nem érintő, a kollégiumokra nézve kötelező szakmai
döntése; i) hivatalos honlap: a Civil tv. 69. § (5) bekezdése szerinti honlap;
j) kollégiumi pályázati döntés: a pályázati felhívás szakmai tartalmát meghatározó – költségvetési és
pénzügytechnikai kérdést nem érintő –, a támogatási igény, a támogatás felhasználásáról szóló elszámolások
bírálatáról, kizárásról szóló adott kollégiumhoz kapcsolódó döntés; k) kollégium: a Civil tv. 61. § (1) bekezdése szerinti testület;
l) kötelező legkisebb munkabér: a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított személyi
alapbér kötelező legkisebb összege (minimálbér) a teljes munkaidő teljesítése esetén;
m) kötelezettségvállaló: az Alap vonatkozásában kötelezettségvállalásra jogosult személy;
n) közzétételre kötelezett: azon személy, valamint testület, amelyre nézve a jogszabály hivatalos honlapon közzétételi
kötelezettséget ír elő; o) miniszter: a Civil tv. alapján az Alap felügyeletét ellátó társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős
miniszter; p) pályázati felhívás: az államháztartásról szóló jogszabályoknak megfelelő pályázati kiírás adatainak a hivatalos
honlapon közzétett kivonata; q) támogatási eljárás: a támogatási igény benyújtásától a támogatási igény benyújtása következményeként
végrehajtott cselekmények összessége; r) támogatási igény: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (Áht.), továbbá az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (Ávr.) szerinti támogatási kérelem, valamint
pályázat, amely a Civil tv. 56. § (2) bekezdése szerinti kötelezettségvállalásra irányul;
s) tanács: a Civil tv. 60. § (1) bekezdése szerinti testület;
t) várólista: a pályázati úton nyújtott támogatás esetén az Ávr. 74. § (1) bekezdés c) pontja szerinti, szakmailag
megfelelő pályázatokat tartalmazó, pontszám alapú rangsor. II. FEJEZET
AZ ALAP FELHASZNÁLÁSÁRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 3. A támogatási igény
3. § (1) Az Alapkezelőhöz benyújtott támogatási igénynek – az Ávr. költségvetési támogatásokra vonatkozó szabályozására is
figyelemmel – tartalmaznia kell az Ávr. 67. § (1) bekezdés szerinti adatokon kívül:
a) a támogatást igénylő szervezet nevét, székhelyét, adószámát, bírósági nyilvántartási számát, bírósági
nyilvántartásba vételének időpontját és tevékenységi besorolását; b) az igényelt támogatás célját, a támogatás felhasználásának tervezett módját és az igényelt támogatási összeget;
c) a támogatás felhasználására vonatkozó bevételi és a 7. melléklet szerinti költségvetési tervet, megjelölve
a támogatási cél megvalósításához rendelkezésre álló saját és egyéb forrás összegét;
d) a kívánt finanszírozás módját (előfinanszírozás, utófinanszírozás, visszatérítendő vagy nem visszatérítendő
költségvetési támogatás); e) szükség szerint a támogatást igénylő szervezet kérelmét az előfinanszírozásra vonatkozóan, figyelemmel az
Ávr. 78. § (2) bekezdésére és 79. § (1) bekezdésére;
f) a támogatási cél megvalósításának kezdő és befejező időpontját (támogatási időszak);
g) a támogatást igénylő szervezet képviselőjének nyilatkozatát arról, hogy a támogatási igényben foglalt adatok
megfelelnek a valóságnak, valamint arról, hogy a benyújtott elektronikus másolatok az eredeti dokumentummal
képileg megegyeznek; h) a támogatást igénylő szervezet képviselőjének a hozzájárulását a támogatási igényben foglalt adatok kezeléséhez
és a hivatalos honlapon történő közzétételéhez; i) a támogatást igénylő szervezet képviselőjének nyilatkozatát arról, hogy a szervezet, valamint a szervezet
jogelődje a támogatási igény benyújtását megelőző három év közül legalább az egyikben nem részesült
támogatásban az Alap terhére; j) a döntéshozó által előírt egyéb adatokat és információkat;
k) jogszabályban előírt egyéb igazolásokat és nyilatkozatokat. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti adatok ellenőrzéséhez az Alapkezelő közvetlenül a támogatást igénylő civil szervezet
nyilvántartására illetékes törvényszéktől szerzi be a kivonatot a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel
összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Nyilvántartási tv.) 88. § (6) bekezdése
alapján a támogatási igény beérkezését követő tizenöt napon belül.
(3) A támogatási igény kizárólag az e célra rendszeresített számítógépes rendszeren keresztül, elektronikusan
nyújtható be. (4) Ha a támogatási igény benyújtásáig a civil szervezetnek a támogatási igény benyújtását megelőző üzleti évről szóló
számviteli beszámolójának Civil tv. 30. §-a szerinti közzététele nem valósult meg, a civil szervezet
a) a támogatási igénye benyújtásáig megküldi az Alapkezelő részére a támogatási igény benyújtását megelőző
lezárt üzleti évről szóló számviteli beszámoló egyszerű másolatát, valamint
b) a szerződéskötésig megküldi az Alapkezelő részére az a) pont szerinti számviteli beszámoló letétbe helyezését
igazoló dokumentum (érkeztető bélyegzővel ellátott irat vagy ajánlott küldeményként feladott levél
feladóvevénye) egyszerű másolatát. (5) A támogatási igényt, annak beérkezésétől számított tizenöt napon belül az Alapkezelő megvizsgálja, és ha az formai
hibát tartalmaz, a támogatási igényt érvénytelenné nyilvánítja és elutasítja. Formai hibának minősül:
a) a nem megfelelő módon vagy határidőn túl benyújtott támogatási igény;
b) a támogatási igény e rendeletben előírt mellékletének hiánya;
c) a támogatási igény valamint a mellékletként benyújtott dokumentumok adatai közötti ellentmondás;
d) ha a támogatási igényt benyújtó civil szervezetet a támogatási igény benyújtásának évében vette nyilvántartásba
a bíróság; e) ha a támogatási igényt benyújtó személy nem jogosult a szervezet képviseletére;
f) ha a támogatási igény benyújtója a Civil tv. alapján nem jogosult az Alap támogatására.
(6) A kérelem elutasításáról az Alapkezelő az internetes támogatáskezelő rendszeren keresztül értesíti az igénylő civil
szervezetet. Az internetes támogatáskezelő rendszeren keresztül történő értesítés esetében a kézhezvétel alatt az
elektronikus üzenet megnyitását kell érteni. 4. A támogatási döntés
4. § (1) Az Alapkezelő a támogatási igény benyújtási határidejének lejártát követő hatvan napon belül megküldi a döntéshozó
részére döntéshozatal érdekében az érvényes támogatási igények adatait tartalmazó listát. A megküldött
dokumentummal egyidejűleg az Alapkezelő a döntéshozót tájékoztatja a 3. § (5) bekezdése szerinti érvénytelen
pályázatokról és azok formai hibájáról. (2) A döntéshozó az (1) bekezdés szerinti adatok kézhezvételétől számított tizenöt napon belül – az Alapkezelő részére
hiteles dokumentumba foglalt és megküldött módon – dönt:
a) a támogatási igény elfogadásáról, a támogatás összegéről, a finanszírozás módjáról (előfinanszírozás,
utófinanszírozás, visszatérítendő vagy nem visszatérítendő költségvetési támogatás), a támogatási feltételekről;
b) a támogatási igény (rendelkezésre álló forrás korlátossága miatti) feltételes elfogadásáról, a várólistán betöltött
sorrendről, a támogatás összegéről, a támogatási feltételekről; c) a támogatási igény 3. § (5) bekezdésben nem szabályozott hibáinak hiánypótoltatásáról; vagy
d) a támogatási igény elutasításáról, amelyet részletes indoklással lát el.
(3) A döntéshozó a (2) bekezdés c) pontja szerinti döntéssel érintett szervezetek listájáról a hiánypótlás elvárt tartalmának
meghatározása mellett értesíti az Alapkezelőt. A hiánypótlási felhívást az Alapkezelő az internetes támogatáskezelő
rendszeren keresztül juttatja el az igénylőnek. A hiány pótlását nyolc napon belül kell a civil szervezetnek megküldenie
az internetes támogatáskezelő rendszer útján. Az internetes támogatáskezelő rendszeren keresztül történő
hiánypótlás esetében a kézhezvétel alatt az elektronikus üzenet megnyitását kell érteni, a hiánypótlás megküldése
napjának megállapítása során az Ávr. 89. § (8) bekezdését kell alkalmazni.
(4) A (3) bekezdés által érintett szervezetek támogatási igényeiről a döntéshozó a (2) bekezdés b), vagy d) pontja szerinti
döntést hozhatja. (5) A támogatásról történő döntés során a támogatást igénylő által benyújtott támogatási igénynél alacsonyabb összegű
támogatás esetében az igényt a 7. melléklet szerint elkészített költségvetési tervben költségsoronként arányosan kell
csökkenteni. (6) A finanszírozás módjára vonatkozó támogatási döntés a támogatást igénylő szervezet 3. § (1) bekezdés e) pontja
szerinti kérelme hiányában utófinanszírozás. 5. A támogatási szerződés
5. § (1) Az Alapkezelő a 4. § (2) bekezdés szerinti támogatási döntés meghozatalát követő tizenöt napon belül írásban
tájékoztatja a támogatási igény benyújtóját a támogatási döntésről. Az értesítésben a támogatási szerződés
megkötése érdekében az Alapkezelő a támogatási szerződés tervezetének megküldésével egy időben felhívja
a támogatást igénylő civil szervezetet a szerződéskötéshez szükséges dokumentumok megküldésére.
(2) Az Alap terhére megkötött támogatási szerződéseknek (a továbbiakban: támogatási szerződés) tartalmaznia kell az
Ávr. 73. §-a szerinti adatokon kívül: a) a támogatás konkrét célját;
b) a támogatás összegét; c) a támogatás folyósításának feltételeit;
d) a finanszírozás módját (előfinanszírozás, utófinanszírozás, visszatérítendő vagy nem visszatérítendő költségvetési
támogatás); e) visszatérítendő támogatás esetén a visszafizetés határidejét;
f) a támogatás felhasználásának és elszámolásának határidejét; g) a támogatás felhasználásáról szóló pénzügyi elszámolás és szakmai beszámoló benyújtásának módját és annak
formai követelményeit; h) a támogatást igénylő szervezet valamennyi pénzforgalmi számlaszámának a megnevezését, megjelölve azt
a pénzforgalmi számlaszámot, amelyre a támogatás átutalását kéri;
i) a támogatási igény benyújtójának nyilatkozatát az általános szerződési feltételek megismerésére és elfogadására
vonatkozóan. (3) Az Alapkezelő tárgyév február 15. napjáig elkészíti és a hivatalos honlapon nyilvánosságra hozza az Alap tárgyévi
előirányzatát terhelő támogatásokra vonatkozóan az Ávr. 72. § (2) bekezdés szerinti nyilatkozataira és az Ávr. 73. §
(1) bekezdés f)–k) pontjaira és a támogatási szerződés további, jogszabályban előírt és általánosan meghatározható
kötelező elemére vonatkozóan elkészített általános szerződési feltételeket. (4) A támogatási szerződéshez az Ávr. 72. §-a szerinti dokumentumokon túl, mellékletként csatolni kell:
a) a támogatás felhasználására vonatkozóan a 7. melléklet szerint elkészített költségvetési tervet;
b) a civil szervezet képviselőjének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát vagy ügyvéd által ellenjegyzett
aláírási mintáját vagy a számlavezető pénzintézet által vezetett aláírási kartonja másolatának a számlavezető
pénzforgalmi intézmény által hitelesített eredeti példányát; c) a civil szervezet számviteli beszámolójának letétbe helyezését igazoló dokumentum másolatát, amennyiben a 3. §
(4) bekezdése szerint nem került benyújtásra; d) a támogatás kedvezményezettjének valamennyi bankszámlájára vonatkozóan a számlavezető pénzintézet által
ellenjegyzett felhatalmazó levelet, hogy amennyiben a kötelezettségvállaló – a támogatási szerződésben
rögzítettek szerint – él az elállási jogával, vagy a visszafizetési kötelezettség alá tartozó támogatást
a kedvezményezett határidőben nem fizeti vissza, úgy beszedési megbízás útján a szervezet pénzforgalmi
számláját vezető pénzforgalmi szolgáltatónál követelését a kötelezettségvállaló érvényesítheti;
e) a támogatási cél megvalósításához szükséges jogerős hatósági engedélyek és hatósági nyilvántartásba bejegyző
jogerős határozatok másolatát; f) a támogatás feltételeként előírt további dokumentumokat.
(5) A civil szervezettől a támogatási eljárás során, valamint a támogatási szerződés megkötése érdekében nem kérhető
olyan adat, melléklet megküldése, amelyet az Alapkezelő hivatalos nyilvántartásból saját hatáskörben be tud szerezni
és amelynek bizonyító ereje megfelel a szükséges igazolási módnak.
(6) A támogatás folyósítására egy összegben kerül sor.
6. Az elszámolás rendje 6. § A támogatott civil szervezet a támogatás felhasználásáról és a támogatási szerződés teljesítéséről szakmai beszámolót
és pénzügyi elszámolást (továbbiakban együtt: elszámolás) köteles a szerződésben megjelölt határidőben és módon
benyújtani. Az elszámolási határidőt úgy kell megállapítani, hogy az elszámolásra a támogatási időszak lezárását
követő harminc napon belül, de legkésőbb az 1. melléklet szerinti napot követő harmincadik napig sor kerüljön.
7. § (1) Az Alapkezelő az elszámolást a kézhezvételt követő negyvenöt napon belül megvizsgálja. Szabályszerű elszámolás
esetén a kézhezvételt követő hatvan napon belül értesíti az elszámolás benyújtóját az elszámolás elfogadásáról.
A döntéshozó részére az el nem fogadott elszámolással kapcsolatos előterjesztés az elszámolás kézhezvételét követő
hatvan napon belül kerül megküldésre. (2) A döntéshozó az (1) bekezdés szerinti előterjesztés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül dönt a szakmai
beszámoló a) elfogadásáról, b) hiba vagy hiányosság megállapításáról,
c) egészben vagy részben történő elutasításáról, és erről haladéktalanul értesíti az Alapkezelőt.
(3) Az Alapkezelő a (2) bekezdés szerinti döntés kézhezvételét követő tizenöt napon belül értesíti a támogatott civil
szervezetet. Alapkezelő a hibás vagy hiányos elszámolás esetén legfeljebb egy alkalommal tizenöt napos határidővel
hiánypótlásra szólítja fel a támogatott civil szervezetet. (4) Az Alapkezelő által egészben vagy részben el nem fogadott pénzügyi elszámolást a szakmai beszámolóról
a (2) bekezdés szerinti döntéshozatal során figyelembe kell venni.
(5) A legalább tizenöt napja lejárt határidejű hiánypótlási felszólítással érintett elszámolások vonatkozásában az
Alapkezelő minden hónap tizenötödik napján megküldi a döntéshozó részére ezen elszámolásokkal kapcsolatos
előterjesztését. (6) A (2) bekezdés c) pontja szerinti döntés kizárólag hiánypótlást követően hozható.
(7) Ha a döntéshozó a szakmai beszámolót egészben vagy részben elutasítja és megállapítja a 10. § szerinti kizárás
feltételeinek fennállását, döntését részletes szakmai indoklással köteles ellátni.
7. Az ellenőrzés rendje 8. § (1) Az Alapkezelőnek gondoskodnia kell a támogatás igénylője által az elszámolás keretében benyújtott dokumentumok
formai és tartalmi ellenőrzésének lefolytatásáról (a továbbiakban: dokumentumalapú ellenőrzés).
(2) A dokumentumalapú ellenőrzés keretében legalább ellenőrizni kell:
a) a támogatási szerződésben foglaltak teljesítését; b) azt, hogy a támogatási összeg felhasználásának alátámasztásául benyújtott számviteli bizonylatok valós
gazdasági eseményen alapulnak, a jóváhagyott cél érdekében merültek fel, és összhangban vannak a támogatási
szerződésben vállalt kötelezettségekkel, a szakmai célkitűzésekkel, valamint a bizonylatok formailag megfelelőek;
c) a támogatásból finanszírozott költséghez kapcsolódó eredeti bizonylatra rávezetett záradék meglétét, amely
tartalmazza az Ávr. 80. §- alapján az elszámolt összeget és a támogatási szerződés számát.
9. § (1) Az Alapkezelőnek kockázatelemzés alapján kell gondoskodnia az erre kiválasztott támogatott szervezetek által
megvalósított projektek helyszíni ellenőrzéséről. (2) Az (1) bekezdés szerinti kockázatelemzés szempontjait úgy kell meghatározni, hogy:
a) adott költségvetési évben a helyszínen ellenőrzött szervezetek száma ne haladja meg az összes támogatott
szervezet öt százalékát; b) a kiválasztásnak biztosítania kell, hogy az Alap terhére tízmillió forint összegű támogatást meghaladó összegű
támogatást igénybe vevő szervezetek mindegyike helyszíni ellenőrzési körbe essen;
c) a helyszíni ellenőrzések legalább húsz százaléka az ellenőrzött szervezetnél támogatási időszakba essen.
(3) A helyszíni ellenőrzés során ellenőrizni kell, hogy
a) az elszámolást alátámasztó bizonylatok eredeti példánya a kedvezményezettnél rendelkezésre áll,
b) az elszámolás az azokat megalapozó nyilatkozatokkal és bizonylatokkal összhangban áll,
c) a támogatás kerete terhére beszerzett eszközök rendelkezésre állnak, és felhasználásuk, használatuk a támogatási
szerződésnek megfelelően történik. (4) Az ellenőrzést dokumentálni kell, rögzítve az elvégzett munkát és az ellenőrzés eredményét, továbbá az ellenőrzés
alapján szükséges intézkedéseket. 8. A támogatás visszavonása, az Alap támogatásaiból történő kizárásra vonatkozó szabályok
10. § (1) A civil szervezet nem jogosult az Alap támogatására, és az Alap támogatásaiból kizárásra kerül, ha
a) az Alaphoz benyújtott támogatás iránti kérelmében, a támogatási szerződésben, a támogatási szerződés
teljesítéséről szóló elszámolásban a döntés tartalmát befolyásoló valótlan, hamis vagy megtévesztő adatot
szolgáltatott, vagy ilyen nyilatkozatot tett; b) a támogatás felhasználása a civil szervezetnek felróható okból nem a támogatási szerződésnek megfelelően
történt, és emiatt a kötelezettségvállaló az Ávr. 82. § e) pontjára tekintettel állt el a szerződéstől;
c) a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Knytv.)
megsértése miatt pályázatát jogerősen kizárták; d) az a)–c) pontban foglaltakon kívül valamely külön jogszabály alapján a támogatás jogosulatlanul igénybe vett
támogatásnak minősül. (2) Az Alapból történő kizárás a) az (1) bekezdés a) pontjában foglalt esetben a valótlan adatszolgáltatást megállapító döntés keltétől, illetőleg
– amennyiben a megtévesztő vagy valótlan adatot a támogatási szerződés teljesítéséről szóló szakmai beszámoló
vagy pénzügyi elszámolás tartalmazza – a jogosulatlanul igénybe vett támogatás és kamatai visszafizetésétől
számított kettő évre, b) az (1) bekezdés b) pontjában foglalt esetben a kizárási feltétel fennállását megállapító döntés napjával
kezdődően, a jogosulatlanul igénybe vett támogatás és kamatai visszafizetésétől számított kettő évre,
c) az (1) bekezdés c) pontjában foglalt esetben a támogatási igényt benyújtó szervezet kizárását megállapító jogerős
döntéstől számított kettő évre, d) az (1) bekezdés d) pontjában foglalt esetben a kizárási feltétel fennállását megállapító döntés napjával
kezdődően, a jogosulatlanul igénybe vett támogatás és kamatai visszafizetéséig
áll fenn. (3) Ha a döntéshozó az Alapból történő kizárás feltételeinek fennállását megállapítja, részletes indokolással ellátott
javaslata alapján a kizárásról az Alapkezelő hoz döntést. E döntés ellen az Ávr. 90. §-a szerinti kifogás nyújtható be.
A kifogás benyújtása annak elbírálása eredményéig a 18. § (4) bekezdés c) pontja szerinti nyilvános adatok hivatalos
honlapon történő közzététele tekintetében halasztó hatályú. (4) Alapkezelő a kizárt szervezet kérelmére a követelés tizenkét hónapra, havi egyenlő részletekben történő visszafizetés
engedélyezéséről dönt. III. FEJEZET AZ ALAP FELHASZNÁLÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
9. A kollégium által kiírt pályázat 11. § (1) A pályázati felhívást valamint a részletes pályázati kiírást csak úgy lehet közzétenni, hogy a közzététel és a támogatási
igény Alapkezelőhöz történő benyújtás határideje között legalább harminc nap legyen.
(2) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell: a) a pályázatot kiíró kollégium megnevezését;
b) a pályázat címét és célját, a támogatható tevékenységeket;
c) a támogatási igény benyújtásának határidejét, helyét és módját;
d) részletes pályázati kiírás hozzáféréséhez szükséges információkat. (3) A Civil tv. 61. § (6) és (9) bekezdésének megfelelő részletes pályázati kiírásnak – az Ávr. költségvetési támogatásokra
vonatkozó 66. § (2) bekezdésben biztosított szabályozási lehetőség alapján – tartalmaznia kell a (2) bekezdés szerinti
adatokon túl, különösen: a) a pályázat benyújtására jogosult, valamint a pályázatból kizárt civil szervezetek meghatározását;
b) a pályázat tartalmi és formai követelményeit; c) a rendelkezésére álló forrás megnevezését és összegét;
d) a támogatásból elszámolható költségek körét; e) az elnyerhető költségvetésből nyújtott támogatás mértékének alsó és felső határát;
f) a támogatás formáját és a finanszírozás módját (visszatérítendő vagy vissza nem térítendő; előfinanszírozás,
utófinanszírozás); g) a megkívánt saját forrás mértékét; h) a támogatási döntés elleni jogorvoslati lehetőséget, határidejét és benyújtásának módját;
i) a pályázatok elbírálásának határidejét és főbb szempontjait, a pályázat eredményéről történő értesítés módját és
határidejét, valamint a döntés közzétételének helyét; j) a támogatás felhasználására és elszámolására vonatkozó feltételeket;
k) a támogató által szükségesnek tartott egyéb információkat.
(4) A saját forrás arányának legkisebb mértéke a támogatási összeg tíz százaléka. A kollégium a pályázati kiírásban ennél
magasabb mértéket is meghatározhat. A szükséges saját forrás biztosítása történhet természetben – különösen
a közérdekű önkéntes munka – vagy készpénzben. E rendelet alkalmazásában saját forrásnak minősül minden az
Alapból folyósított támogatáson kívüli forrás. (5) A Civil tv. 56. § (1) bekezdés c)–j) pontjai szerinti támogatás nem lehet kisebb a civil szervezet által igényelt támogatási
összeg háromnegyedénél. Ha a kollégium a támogatási igényt csak kisebb arányban tudná támogatni, a támogatási
igényt részletes indokolás mellett el kell utasítani. (6) Az (5) bekezdés szerinti támogatási igény bírálata során figyelembe kell venni a 13. § (3) bekezdés szerinti támogatást.
(7) Az Alapkezelő a 4. § (2) és (4) bekezdése szerinti támogatási döntés meghozatalát követően a Civil tv. 61. §
(7) bekezdése szerinti döntéshozatalhoz kapcsolódó egyetértési jogköre tekintetében a Tanács elnökét nyilatkozat
tételre kéri fel. A Tanács elnökének egyetértő nyilatkozat esetén tizenöt napon belül írásban tájékoztatja a támogatási
igény benyújtóját a támogatási döntésről. Az értesítésben a támogatási szerződés megkötése érdekében az
Alapkezelő felhívja a támogatást igénylő civil szervezetet a szerződéskötéshez szükséges dokumentumok
megküldésére és megküldi a támogatási szerződés tervezetét. 10. A működési célú pályázatokra vonatkozó különös szabályok
12. § (1) A Civil tv. 56. § (1) a) és b) pontja szerinti működési támogatásra vonatkozó pályázati felhívást az Alapkezelő készíti elő
e rendeletnek megfelelően, amelyet a kollégiumok hagynak jóvá.
(2) Az Alap terhére az (1) bekezdés szerinti pályázati felhívást a kollégiumokra összevontan, egységes tartalommal és
feltételekkel kell megjelentetni. (3) A működési célú pályázati kiírás tartalmazza a Civil tv. 56. § (1) bekezdés a) pontja szerinti keret biztosítását.
Ha a támogatási igényhez mellékelt, a támogatási igény benyújtását megelőző évre vonatkozó számviteli beszámoló
alapján a civil szervezet adományban részesült, a civil szervezet jogosult az adományhoz kapcsolódóan működési
támogatásra. Az adományhoz kapcsolódó támogatási igényt az érkezés sorrendjében bírálat nélkül ki kell elégíteni.
Az ezzel kapcsolatos intézkedéseket az Alapkezelő saját hatáskörben végrehajtja.
(4) Civil szervezet működéséhez támogatás nem nyújtható, ha annak teljes (1) bekezdés szerinti összege nem éri el
a kettőszáz-ötvenezer forintot. 11. Az egyedi támogatási kérelemre vonatkozó különös szabályok
13. § (1) A Civil tv. 56. § (2) bekezdés c) pontja szerinti egyedi támogatási kérelmet a miniszter felé postai úton kell benyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti egyedi támogatási kérelemnek tartalmaznia kell a 3. § (1) bekezdés szerinti adatokat, továbbá
a benyújtást megelőző két évben az Alaphoz benyújtott támogatási igények azonosítóját.
(3) Ha a miniszter az (1) bekezdés szerinti adatok alapján annak kézhezvételétől számított harminc napon belül
a) a támogatási igényt tartalmazó kérelmet befogadja és a támogatási igény elfogadásáról, a támogatás összegéről,
ütemezéséről, a támogatás feltételeiről értesíti az Alapkezelőt, vagy
b) a támogatási igény elutasításáról dönt, amelyet indoklással lát el.
(4) Az Alapkezelő a (3) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételét követő öt napon belül rögzíti a (2) bekezdés szerinti
adatokat az internetes támogatáskezelő rendszerben és az 5. §-nak megfelelő támogatási szerződést az Alapkezelő
részéről a kötelezettségvállaláshoz szükséges aláírásokkal ellátva, 15 napon belül terjeszti elő a miniszter vagy az általa
kijelölt állami vezető részére ellenjegyzés céljából. (5) A (3) bekezdés szerinti támogatási összeg megállapítása során figyelembe kell venni a 11. § szerinti támogatást.
12. Visszatérítendő támogatásra vonatkozó különös szabályok 14. § (1) A Civil tv. 57. § (1) bekezdése alapján azon közhasznú civil szervezetnek, amelynek a pályázat megjelenését megelőző
utolsó lezárt üzleti évben beszámolóval igazolható éves bevétele eléri vagy meghaladja az ötvenmillió forintot,
működési támogatás csak visszatérítendő formában nyújtható. (2) A visszafizetés módját – egy összegben vagy részletekben – és határidejét a támogatási szerződésben kell
meghatározni. (3) Az e § rendelkezései szerint tárgyévben visszatérített összeg további felhasználásáról az a döntéshozó jogosult
dönteni, amely a visszatérített összeghez kapcsolódó támogatási szerződés alapjául szolgáló döntést meghozta.
IV. FEJEZET NYILVÁNOSSÁGGAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK 13. Általános szabályok
15. § (1) Az Alap nyilvánosságát a miniszter a hivatalos honlapon keresztül biztosítja. A hivatalos honlap üzemeltetéséről
a miniszter az Alapkezelő útján gondoskodik, a hivatalos honlapon megjelenő tartalmakat az Alapkezelő szolgáltatja
az e célra rendszeresített számítógépes rendszeren keresztül a 8. melléklet szerinti adatokkal összefüggésben.
(2) A hivatalos honlapon megjelenített adatokhoz való akadálymentes hozzáférést a vakok, gyengén látók számára is
biztosítani kell. (3) A hivatalos honlapon az Alappal kapcsolatosan kizárólag közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat tehető közzé,
melynek a hivatalos honlapon történő közzétételét jogszabály előírja.
(4) A miniszter Civil tv. 71. § (3) bekezdése szerinti felhívását, valamint a Civil tv. 71. § (4) bekezdése szerinti hirdetményét,
továbbá az Alappal kapcsolatos közleményeket a hivatalos honlapon teszi közzé.
(5) Az Alappal kapcsolatos közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat megismerésére irányuló igény teljesítésének
rendjét rögzítő szabályzatokat – így különösen a miniszter által vezetett minisztérium, továbbá az Alapkezelő
vonatkozó szabályzatait – a hivatalos honlapon kell közzé tenni.
(6) Az adatok naprakészségét, valamint azok belső nyilvántartásokkal való egyezőségét az Alapkezelő biztosítja.
16. § (1) A közzétételre kötelezett a közzététel érdekében az adatokat az e célra kialakított számítógépes rendszeren keresztül
továbbítja az Alapkezelőnek annak megjelölésével, hogy a közzététel mely jogszabályi rendelkezésen alapul.
(2) Az (1) bekezdésében foglaltaknak nem megfelelő vagy egyéb módon továbbított adat a hivatalos honlapon nem
tehető közzé. (3) A szöveges adatot olyan formátumban kell az Alapkezelő részére továbbítani, amely biztosítja a szövegben való
kereshetőséget. Amennyiben a közzéteendő dokumentum érvényességének feltétele valamely személy aláírása, az
aláírt dokumentum oldalhű digitális másolatát is mellékelni kell.
(4) A hivatalos honlapon közzéteendő adatot – a hivatalos honlap egységes megjelenésének megőrzése érdekében – az
Alapkezelő által készített és a hivatalos honlapon közzétett útmutató szerinti formában kell továbbítani.
(5) A hivatalos honlapon közzéteendő adat tartalmáért az adatfelelős tartozik felelősséggel.
(6) Az Alapkezelő megvizsgálja a közzététel érdekében megküldött adat tartalmát, és a közzététel iránti kérelmet
elutasítja, ha a közzététel jogszabályba ütközik. Az Alapkezelő a közzététel iránti kérelem elutasításáról és az elutasítás
okáról a kérelem beérkezését követő három munkanapon belül tájékoztatja az adatfelelőst.
(7) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a hivatalos honlapon történő közzététel határideje az adatoknak az
Alapkezelőhöz történő megérkezésétől számított öt nap. 17. § (1) A hivatalos honlapon közzétételi naplót kell működtetni, mely tartalmazza
a) az adatfelelős azonosítóját, b) az adatfelelős által megküldött adatot,
c) a közzététel időpontját, d) a közzététel tartalmát.
(2) A hivatalos honlapon fel kell tüntetni – a kezelő szerv által a hivatalos honlapon közzétett egyedi pályázati adatok
kivételével – az adat a) közzétételével egyidejűleg a közzététel időpontját és az adatfelelőst,
b) archiválása esetén az archiválás tényét és időpontját, valamint az új állapot elérésének módját, amennyiben az
rendelkezésre áll. 18. § (1) Az Alapkezelő a hivatalos honlapon napi rendszerességgel közzéteszi és frissíti az általa működtetett internetes
támogatáskezelő rendszerben kezelt, aktualizált a) bejelentkezett civil szervezetek, valamint az általuk jelölt elektorok adatait;
b) támogatási adatokat támogatási igényenkénti és pályázati felhívásonkénti bontásban;
c) pályázati felhívások adatait; d) a testületi tagok érdekeltségi körére vonatkozó 4. melléklet szerinti adatokat.
(2) Az Alapot érintő adatok alapkezelő szerv hivatalos honlapján történő közzétételének feltétele az adatoknak az Alap
hivatalos honlapján történő közzététele és a folyamatos adategyezés biztosítása.
(3) A Knytv. szerinti döntés-előkészítésben közreműködő személy tekintetében a Civil tv. 69. § (5) bekezdésében foglalt
közzétételi kötelezettség teljesítése során a Tanács és a kollégium tagjára vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni
azzal, hogy a) a döntés-előkészítésben közreműködő személy az érdekeltségi körébe tartozó civil szervezetekről, az ezzel
kapcsolatos változásról az Alapkezelőnek nyilatkozik; b) az adatfelelős a kezelő szerv.
(4) Az Alapkezelő a) a Tanács elvi állásfoglalását, a kollégiumi pályázati döntést (a továbbiakban együtt: testületi döntés) tartalmazó
– a döntéshozatalt követő öt napon belül megküldött – hitelesített emlékeztetőt, jegyzőkönyvet a döntéshozatalt
követő tizenöt napon belül, b) a testületi ülés meghívóját az adott ülést legalább öt nappal megelőzően,
c) az Alapból kizárt valamennyi szervezet kizárással kapcsolatos nyilvános adatát a kizárásról szóló döntést követő
tizenöt napon belül, de legalább heti rendszerességgel, d) a testületek hatályos döntéseit tartalmazó döntések tárát havi rendszerességgel,
e) a Tanácsnak szóló beszámolót a Tanácsnak történő megküldéssel egyidejűleg
teszi közzé. (5) Ha az Alapkezelő szerv részére történő adatküldésre kötelezett személy, szerv vagy testület az adatküldést
a jogszabályban előírt határidőben nem teljesíti, az Alapkezelő szerv felhívja e kötelezettség öt napon belül történő
teljesítésére. (6) A közzétételre kötelezett a szükséges adatokat az e célra rendszeresített számítógépes rendszeren keresztül küldi meg
az Alapkezelő részére a hivatalos honlapon való közzététel céljából.
19. § (1) A testületi tag érdekeltségi körének megváltozásával kapcsolatos közzététel tekintetében az adatfelelős a Tanács
elnöke. (2) A kollégium elnöke megküldi az Alapkezelő részére a Tanácsnak szóló beszámolót az Alap Tanácsának történő
megküldéssel egyidejűleg. (3) A Tanács elnöke megküldi az Alapkezelő részére az Országgyűlés bizottságának szóló beszámolóját az elfogadását
követő tizenöt napon belül. V. FEJEZET AZ ALAP TESTÜLETEI LÉTREHOZÁSÁNAK SZABÁLYAI
14. Az elektori gyűlések 20. § (1) A miniszter az Alap testületeinek megalakítása és a civil delegáltak megválasztása érdekében a hivatalos honlapon
a Civil tv. 71. § (3) bekezdése szerinti felhívást tesz közzé. A felhívás lényeges adatait két országos napilapban is meg
kell jelentetni. (2) Az elektori gyűlésen való részvétel a civil jelöltállítási rendszerbe való bejelentkezés alapján történik.
A bejelentkezéshez a civil szervezetnek az elektori nyilvántartó rendszerben az alábbi adatokat kell rögzítenie:
a) a civil szervezet neve, székhelye, levelezési címe;
b) a civil szervezet képviselőjének ba) neve, bb) lakcíme, telefonszáma és elektronikus levélcíme;
c) a civil szervezet nyilvántartásba vételét elrendelő bíróság megnevezése és a végzés száma, végzés jogerőre
emelkedésének időpontja; d) a civil szervezet adószáma; e) a civil jelöltállítási rendszerben a szervezetet képviselő elektor (a továbbiakban: elektor)
ea) neve, eb) lakcíme, telefonszáma, elektronikus levélcíme és személyazonosító adatai (születési helye, dátuma, anyja
neve); f) a civil szervezet által javasolt tanácsi és kollégiumi tagjelölt neve, születési helye, ideje és életrajza;
g) létesítő okirata szerinti tevékenysége figyelembe vételével az 1. melléklet alapján megjelölt elektori gyűlés neve;
h) az elektori nyilvántartó rendszer által előállított 2. melléklet szerinti nyomtatvány oldalhű digitális másolatát.
(3) Az (2) bekezdés h) pont szerinti – a civil szervezet képviselője és az elektor, jelölés esetén a jelölt(ek), valamint két tanú
által aláírt – dokumentum tartalmazza: a) a civil szervezet képviselője büntetőjogi felelőssége tudatában kijelenti, hogy a bejelentkezésben megadott
adatok a valóságnak megfelelnek; b) a civil szervezet képviselőjének hozzájáruló nyilatkozatát arról, hogy a bejelentkezést az (2) bekezdés b) pont
bb) alpontjában foglalt adatok kivételével a hivatalos honlapon nyilvánosságra hozzák és a bejelentkezésben
foglalt adatokat az elektori választást lebonyolító szerv kezelje;
c) az elektor hozzájáruló nyilatkozatát arról, hogy a bejelentkezést a 20. § (2) bekezdés e) pont eb) alpontban foglalt
adatok kivételével a hivatalos honlapon nyilvánosságra hozzák és a bejelentkezésben foglalt adatokat az Alap
testületei civil delegáltjait megválasztó elektori gyűlések szervezése céljából az elektori választást lebonyolító
szerv kezelje; d) a testületbe tagjelölés esetén a tagjelölt hozzájáruló nyilatkozatát arról, hogy a bejelentkezés szerinti életrajzot
a hivatalos honlapon nyilvánosságra hozzák, a bejelentkezésben foglalt adatokat az Alap testületei civil
delegáltjait megválasztó elektori gyűlések szervezése céljából az elektori választást lebonyolító szerv az elektori
gyűlések 23. § (2) és (3) bekezdése szerinti jegyzőkönyv közzétételét követő 30. napig kezelje.
21. § (1) Az elektori választást lebonyolító szerv a Nyilvántartási tv. 88. § (6) bekezdése alapján beszerzi a bejelentkezett
szervezetek kivonatait és megvizsgálja a 20. § szerinti bejelentkezések Civil tv. és e rendeletnek való megfelelőségét
annak benyújtásától számított öt napon belül. Ezen eljárás keretében vizsgálni kell a bejelentkezés és a hatályos
adatokat tartalmazó kivonat adatainak egyezőségét is. (2) A 20. §-ban foglalt feltételeknek megfelelő módon bejelentkezett civil szervezet a bejelentkezés elfogadásáról
igazolást kap, valamint értesítést az elektori gyűlés helyéről és időpontjáról a bejelentkezés során megjelölt
elektronikus levélcímekre. A 20. §-ban foglaltak szerint bejelentkezett civil szervezetek adatai a hivatalos honlapon
elektori gyűlések szerinti bontásban közzétételre kerülnek. (3) Ha a civil szervezet bejelentkezésére vonatkozóan az elektori választást lebonyolító szerv az (1) bekezdés szerinti
eljárásban hiányosságot állapít meg, a hiányosság pontos megjelölésével öt napos határidő tűzése mellett annak
pótlására szólítja fel a civil szervezetet a bejelentkezés során megjelölt elektronikus levélcímeken. A hiányosság
pótlására a bejelentkezésre vonatkozó szabályokat megfelelően kell alkalmazni azzal, hogy a hiányosság pótlása nem
történhet a bejelentkezésre rendelkezésre álló időszakon kívül. (4) Ha az elektori választást lebonyolító szerv megállapítja, hogy a (3) bekezdés szerint a civil szervezet által beküldött
dokumentummal együtt továbbra is hiányosság áll fenn, továbbá ha a hiánypótlás késedelmesen vagy nem érkezik
meg, a civil szervezet bejelentkezése elektronikus úton elutasításra kerül. A bejelentkezés elutasítása ellen
jogorvoslatnak nincs helye. (5) A civil szervezet elektori gyűlésen való képviselete és testületi tagjelölése a civil jelöltállítási rendszerbe történő
elfogadott, visszaigazolt bejelentkezés esetén a 20. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozatain alapul.
(6) Az elektori gyűlés helyét, időpontját és a mandátumvizsgálat módját, az ügyrendet is tartalmazó, a Civil tv. 71. §
(4) bekezdése szerinti hirdetményt a hivatalos honlapon kell közzétenni.
22. § (1) Az elektori gyűlés helyszínei a Kormányablakok. Bármely elektor bármely Kormányablakban leadhatja szavazatát.
(2) Az elektori gyűlés időpontjait úgy kell kijelölni, hogy a Kormányablakok külön naptári napon álljanak rendelkezésre a
a) szavazólapon feltüntetésre kerülő személyek kijelölését célzó szavazás (szimpátiaszavazás), továbbá
b) a civil delegált tagok megválasztása (választás) lebonyolítására.
(3) Az elektori gyűlés alatt a) a Tanács esetében valamennyi;
b) az egyes kollégiumok esetében a megfelelő elektori gyűlésbe
visszaigazoltan bejelentkezett, megjelent elektort kell érteni. (4) A visszaigazolt bejelentkezés alapján szavazásra jogosult elektorok személyazonosságuknak Kormányablak
munkatársa által történő megállapítását (mandátumigazolás) követően személyesen vehetnek részt. A szavazásra
jogosult elektor helyettesítésére nincsen lehetőség. (5) A mandátumigazolás tényét a Kormányablak munkatársa az erre kijelölt zárt hálózatú számítógépen rögzíti.
(6) Az elektor az (5) bekezdés szerinti művelet alapján szavazatát saját kezűleg rögzíti az erre kijelölt számítógépen.
(7) A szimpátiaszavazás során a jelenlévő elektorok száma az érvényes mandátumigazolással rendelkező elektorok száma
azon testületre és elektori gyűlésre vonatkozóan, amelyre az érvényes mandátumigazolással rendelkező elektor
szavazatát leadta. (8) A szimpátiaszavazás során minden elektor egyszer jogosult szavazni tetszőleges számú tanácsi és kollégiumi
tagjelöltre. A szavazás nem szakítható meg, adattartalma a szavazat elektor általi véglegesítését követően nem
módosítható. (9) A szimpátiaszavazás eredményeit a zárt hálózatú számítógépes rendszer összesíti és elkészíti az összesítést tartalmazó
jegyzőkönyveket, valamint az elektronikus szavazólapokat a Tanácsra és a kollégiumokra vonatkozóan.
(10) A (9) bekezdés szerinti elektronikus szavazólapon az elektor a Tanács és az elektori gyűlésnek megfelelő kollégium
esetében egyaránt legfeljebb három-három jelöltre adhatja le érvényesen a szavazatát.
(11) A választás során minden elektor egyszer jogosult szavazni. A szavazás nem szakítható meg, adattartalma a szavazat
elektor általi véglegesítését követően nem módosítható. (12) A választás eredményeit a zárt hálózatú számítógépes rendszer összesíti és elkészíti az összesítést tartalmazó
jegyzőkönyveket a Tanácsra és a kollégiumokra vonatkozóan, mely tartalmazza a megválasztott tagok és póttagok
adatait. 23. § (1) Az elektori gyűlésen csak olyan személy választható meg civil delegált tagnak, akinek az életrajza a hivatalos honlapon
keresztül a 20. § és 21. § szerinti bejelentkezési határidőig a 2. melléklet szerint tett nyilatkozat és jelölés alapján kerül
nyilvánosságra. (2) A Tanács három civil delegált tagját és póttagjait a Civil tv. 71. § (1) bekezdése alapján az elektori gyűlések együttesen
választják meg. A Tanács civil delegált tagjainak megválasztásával kapcsolatos összesített adatokat külön hitelesített
jegyzőkönyvben kell rögzíteni és a hivatalos honlapon keresztül nyilvánosságra hozni.
(3) Az egyes elektori gyűléseken kollégiumonként három civil delegált tag és póttagok kerülnek megválasztásra.
A választás eredményét elektori gyűlésenként külön hitelesített jegyzőkönyvben kell rögzíteni és a hivatalos honlapon
keresztül nyilvánosságra hozni. (4) Az elektori nyilvántartó rendszer rendelkezésre állásának biztosításáért, működtetéséért, az elektori gyűlések
lebonyolításáért, technikai, tárgyi és személyi feltételeinek biztosításáért, valamint a gyűlések dokumentálásáért az
elektori választást lebonyolító szerv felelős. (5) A (2) és (3) bekezdés szerinti jegyzőkönyveket a hivatalos honlapon kell nyilvánosságra hozni az elektori gyűlést
követő öt napon belül. 15. A kollégiumok és az elektori gyűlések kapcsolata
24. § (1) Az 1. melléklet tartalmazza: a) az egyes kollégiumok elnevezését;
b) az egyes kollégiumok által támogatható civil szervezetek alapcél szerinti tevékenységi besorolását;
c) a Civil tv. 61. § (2) bekezdés b) pontja szerint a kollégiumokba tagot kijelölő, ágazati szakpolitikai feladatot ellátó
miniszterek megjelölését; d) az Alap támogatási forrásainak kollégiumok és támogatási cél, valamint forma szerinti megosztását.
(2) Az elektori gyűlések elnevezése, az elektor állítására jogosult civil szervezetek köre megegyezik a megfelelő
kollégiumok elnevezésével és az általuk támogatható civil szervezetek körével.
16. A testületi tagok megbízásával kapcsolatos eljárási szabályok
25. § (1) A 22. § és 23. § szerinti elektori gyűlést követő tizenöt napon belül a további testületi tag delegálására jogosult szerv
tájékoztatja a minisztert a delegált személyéről és a javasolt testületi tagságról.
(2) A testületi tag Civil tv. 65. § (1) bekezdése szerinti megbízása a megbízólevél átadásával történik. Nem adható ki
megbízólevél ha: a) a tag nem adta át a 3. és 4. melléklet szerinti nyilatkozatait;
b) a tag nem nyilatkozott az igénybe venni kívánt költségátalányról, költségelszámolásról;
c) a tag nem teljesítette egyéb jogszabályban, vagy belső szabályzatban a megbízáshoz kapcsolódóan rögzített
kötelezettségét. VI. FEJEZET A TESTÜLETI TAGOK KÖLTSÉGTÉRÍTÉSÉRE, KÖLTSÉGÁTALÁNYA ELSZÁMOLÁSÁRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK
26. § (1) A testület tagja első alkalommal megbízásakor, majd minden évre vonatkozóan tárgyév január 15. napjáig az
5. melléklet szerinti adatlapon nyilatkozik arról, hogy költségtérítést vagy költségátalányt kíván igénybe venni,
valamint nyilatkozik az igénybevétel módjáról. (2) A költségtérítés a tárgyhavi költségeket igazoló, eredeti számviteli bizonylatokkal alátámasztott összegként legfeljebb
a mindenkori kötelező legkisebb munkabér havi összegének feléig számolható el. E jogcímen elszámolható különösen
a testületi tag nevére szóló bizonylattal alátámasztott telefon-, internet- és utazási költség.
(3) Költségátalányként a testületi tag legfeljebb a mindenkori kötelező legkisebb munkabér havi összegének negyedét
jogosult igénybe venni. (4) Nem jogosult költségátalányra vagy költségtérítésre a testületi tag, ha az adott hónapban a testületének sem ülése,
sem elektronikus szavazása nem volt, továbbá ha az adott hónapban a testület a hitelesített emlékeztető, jegyzőkönyv
megküldésével öt napot meghaladóan késedelembe esett. (5) Ha a testület tagja úgy nyilatkozik, hogy tárgyhavi költségeit igazoló bizonylatokkal számol el, azokat a tárgyhót
követő hónap tizenötödik napjáig kell az Alapkezelő részére benyújtania. A határidő elmulasztása jogvesztő hatályú.
(6) Az Alapkezelő a testület tagja által benyújtott bizonylatok formai és e rendeletben szabályozott tartalmi szempontú
vizsgálatát követően, azok beérkezését követő hónap első napjáig utalja át a költségtérítés összegét. A költségátalányt
az Alapkezelő tárgyhót követő hónap ötödik napjáig utalja át.
(7) Év közbeni megbízás esetén a tag a megbízás hónapjában a Civil tv. 65. § (2) bekezdés szerinti költségtérítés vagy
költségátalány időarányos részére jogosult. (8) A testületi tagok költségátalányának és költségtérítésének fedezetét biztosító forrást úgy kell elkülöníteni az év első
napján hatályos jogszabályok alapján, hogy az elkülönített forrás a minden testületi tagra vetített költségtérítés teljes
kihasználása esetén is elegendő legyen. E forrás év közben csak jogszabály rendelkezése alapján csökkenthető,
valamint a tárgyév december hó első napján a testületi tagok nyilatkozatai és a tényleges átutalási adatok alapján
számított várható értékre módosítható. A december hónapban e jogcímen tervezett, de felszabaduló forrás az Alap
működtetésére használható fel. VII. FEJEZET AZ ALAP MŰKÖDTETÉSE
17. Az Alapkezelő feladatai 27. § A Civil tv. 64. §-a szerinti alapkezelő a Wekerle Sándor Alapkezelő.
28. § (1) Az Alapkezelő feladata különösen: a) az informatikai rendszer üzemeltetése, fejlesztése, adatainak folyamatos karbantartása;
b) a támogatási igények fogadása, érkeztetése, kezelése; c) a Tanács és a kollégiumok döntéseinek előkészítése és végrehajtása;
d) szerződéskötés a kedvezményezettekkel; e) az Alappal összefüggő pénzügyi és számviteli feladatok ellátása;
f) az Alap terhére kifizetések teljesítése; g) a támogatások felhasználása jogszerűségének és szakszerűségének ellenőrzése;
h) közreműködés a támogatások szerződés szerinti felhasználásának nyomon követésében;
i) jogosulatlanul igénybevett támogatások visszakövetelése; j) nyilvántartás vezetése az Alap támogatásaiból kizárt szervezetekről, valamint a visszatérítendő támogatásokról;
k) az Alap ellenőrzését végző szervezetek ellenőrzési tevékenységének elősegítése;
l) ellátja a civil jelöltállítási rendszerbe történő bejelentkezéssel, valamint az elektori választást lebonyolító szerv
feladatait; m) a Tanács és a kollégiumok működési feltételeinek biztosítása;
n) testületei tagok költségátalánya és költségtérítése adminisztrációja, kiutalása, valamint az ezzel összefüggő
feladatok ellátása; o) az Alap pályázati kiírásaival, testületek működésével kapcsolatos tájékoztatás, információ szolgáltatás, valamint
az Alap kezelésével összefüggő egyéb feladatok ellátása. (2) Az Alapkezelő feladata, hogy folyamatosan biztosítsa az Alappal kapcsolatos nyilvántartások és a hivatalos honlap
adatainak koherenciáját. 18. Az Alap működésének finanszírozása 29. § (1) Az Alap pénzeszközeinek elkülönített kezelését önálló előirányzat-felhasználási keretszámla szolgálja.
(2) A kezelési költség az Alapkezelő a 28. § szerinti feladatai vonatkozásában
a) a 28. § (1) bekezdés b)–k) pontjában foglalt feladatainak ellátására fordítható forrás mértéke a tárgyévi
költségvetési források felhasználásához kapcsolódóan legfeljebb a Civil tv. 58. § (1) bekezdés d) pontjában
meghatározott összeg három százalékának megfelelő összeg; b) a 28. § (1) bekezdés l)–o) pontjai szerinti feladatok ellátására fordítható forrás mértéke nem haladhatja meg a Civil
tv. 58. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott tárgyévi költségvetési forrás három százalékát;
c) a 28. § (1) bekezdés a) pontja és a 28. § (2) bekezdés szerinti feladatok ellátásához kapcsolódó költségek.
(3) A (2) bekezdés c) pontja szerinti költséget az Alapkezelő az internetes támogatáskezelő rendszer működtetéséből
származó bevételből finanszírozza. Az internetes támogatáskezelő rendszerbe regisztrált szervezetek regisztráláskor,
vagy a regisztrációt követő években a regisztráció megerősítésekor legfeljebb háromezer forint költségtérítést
fizetnek az Alapkezelő részére. A költségtérítés a befizetés éve tárgyévi előirányzata terhére megkötött támogatási
szerződéshez kapcsolódó elektronikus szolgáltatások igénybevételét biztosítja. (4) A 28. § (1) bekezdés f) pontja szerinti feladat költsége tartalmazza a Magyar Államkincstár által a pénzforgalmi
szolgáltatások nyújtásáért felszámolt díjat is. (5) A visszatérítendő támogatásokból, valamint a vissza nem térítendő támogatásokból bármely jogcímen az
Alapkezelőhöz visszautalt összegeket minden negyedév vonatkozásában a negyedévet követő harmincadik napig
összesíteni kell. A kötelezettségvállalással nem terhelt visszautalt összegek összesítését követően a visszautalt összeg
további felhasználásáról az a döntéshozó jogosult dönteni, amely a visszatérített összeghez kapcsolódó támogatási
szerződés alapjául szolgáló döntést meghozta. (6) Az Alapkezelő a Nyilvántartási tv. 88. § (6) bekezdés alkalmazásában az államháztartásból származó forrás
felhasználásához kapcsolódó lebonyolító feladatot ellátó költségvetési szervnek minősül.
(7) Alapkezelő a (2) bekezdés szerint tárgyévben felhasznált pénzeszközökről tételes elszámolást nyújt be a miniszternek
tárgyévet követő év február 28. napjáig. A fel nem használt, kötelezettségvállalással nem terhelt maradványt és
bevételt az (1) bekezdés szerinti számlára vissza kell utalni és a civil szervezetek támogatására kell fordítani az
1. melléklet szerinti megosztásban. (8) A Nemzeti Együttműködési Alap előirányzat terhére az Alapkezelő javára átcsoportosított forrás számításánál
figyelembe kell venni az Alapkezelő intézményi előirányzatán e címen tervezett összeget, amellyel együttesen az
átcsoportosított forrás nem haladhatja meg a tárgyévben az Alap működtetésére fordított (2) bekezdés szerinti
mértéket. 19. Az informatikai rendszer 30. § (1) Az Alap működtetéséhez szükséges adatokat az informatikai rendszer tárolja és dolgozza fel.
(2) Az informatikai rendszer részei: a) elektori bejelentkezések és elektori gyűlések adatait tároló alrendszer;
b) a Tanács, a kollégiumok és a testületi tagok adatait tároló alrendszer;
c) internetes támogatáskezelő rendszer; d) hivatalos honlap. (3) Az informatikai rendszer (2) bekezdés a)–c) pontjai szerinti részeinek üzemeltetését végzi és fizikai elhelyezését
biztosítja az Alapkezelő. Az informatikai rendszer adatait az Alapkezelő szolgáltatja függetlenül az adatfelelős
személyétől. (4) Az informatikai rendszerhez akadálymentes hozzáférést a vakok és gyengénlátók számára is biztosítani kell.
(5) Az informatikai rendszernek nem része az elektori választás szavazási rendszere.
(6) Az internetes támogatáskezelő rendszeren keresztül benyújtott támogatási kérelem esetén az internetes
támogatáskezelő rendszer üzenetei az Ávr. 89. § (1) bekezdése alapján a támogató és a kedvezményezett egymás
irányába történő nyilatkozataik megtételére rendelkezésre álló határidők számítása szempontjából értesítésnek
minősülnek. (7) Az internetes támogatáskezelő rendszer üzeneteit a civil szervezet részére az üzenet továbbításával egy időben a civil
szervezet által megadott elektronikus levélcímre is meg kell küldeni.
VIII. FEJEZET A TESTÜLETEK ÉS AZ ALAPKEZELŐ BESZÁMOLÓJA
20. A kollégiumi beszámoló tartalmi elemei 31. § (1) A kollégium a Tanácsnak szóló Civil tv. 70. § (1) bekezdés szerinti beszámolót az alábbi szerkezetben és szempontok
szerint készíti el: a) a kollégiumi ülések és az elektronikus szavazások száma, a testület működésének tapasztalatai, különös
tekintettel a tárgyévre vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásról szóló jogszabályban foglalt
határidők tartására, a tagok testületi üléseken, határozathozatalban való részvételi arányára;
b) együttműködés a Tanáccsal, Alapkezelővel, a kollégiumokkal, az Alap működése felett a Civil tv. 55. §-a szerinti
rendelkezési jogot gyakorló miniszterrel; c) kapcsolattartás a kollégium Civil tv. 56. § szerinti feladat- és hatókörébe tartozó civil szervezetekkel, civil szakmai
sajtóval; d) a döntéshozatali módszerek, a bírálati szempontrendszer, a bírálati elvek és az értékelési szempontok ismertetése,
indokolása, a változások bemutatása és azok hatása az előző évhez képest;
e) a támogatási célok megvalósulása, a megvalósítás szakmai és hatékonysági jellemzői;
f) a támogatási elvek, módok, arányok érvényesítése, javaslat a változtatásukat illetően;
g) az adott évi keretösszeg terhére kiírt pályázati kiírások célrendszere, értékelése az előző évhez viszonyított
változás alapján (kategóriánként és összesen), a támogatások formája (részben vagy egészben visszatérítendő,
vissza nem térítendő) és annak indoka, a szerződésmódosítással kapcsolatos kérelmek száma, indokai;
h) a benyújtott, az érvényes, a hiánypótlás nélkül érvényes, az érvénytelen pályázatok száma és százalékos arányuk
az összes pályázathoz képest; i) a hiánypótlások leggyakoribb okai;
j) a támogatott és elutasított pályázatokon igényelt támogatások összege;
k) a nyertes pályázatok száma és aránya az összes benyújtott pályázathoz képest, a felhasznált támogatási források
összege; l) a nyertes pályázatokra megítélt összeg, az igényelt és megítélt összeg százalékos aránya;
m) azon pályázatok aránya az összes nyertes pályázathoz képest, amelyek az általuk igényelt támogatás teljes
összegét elnyerték; n) azon pályázatok aránya az összes nyertes pályázathoz képest, amelyek az általuk igényelt támogatás felét vagy
annál kevesebb összeget nyertek; o) az összes beérkezett és a nyertes pályázatok számának megyei megoszlása;
p) az elfogadott, az elutasított, a részben elutasított szakmai és pénzügyi beszámolók száma és aránya az adott
pályázati kiírás alapján támogatott pályázatok összes beszámolójához képest;
q) a szakmai és pénzügyi beszámolók elutasításának és részbeni elutasításának legjellemzőbb okai;
r) az elektronikus pályáztatási rendszerrel kapcsolatos tapasztalatok; s) a pályázatok, szakmai beszámolók értékelése, az azokból levonható következtetések, tapasztalatok;
t) a támogatások segítségével megvalósult projektek hatása, eredményessége a civil szektor fejlődését illetően.
(2) A Civil tv. 56. § (1) bekezdés c)–j) pontjában foglalt célok megvalósítására kiírt pályázat esetén a kollégium éves
beszámolója az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően az alábbi szempontok szerinti tartalmi elemeket is magában
foglalja: a) a Civil tv. 56. § (1) bekezdés c)–j) pontjában foglalt pályázati célok, kategóriák meghatározásának indoklása, az ezt
alátámasztó pályázói igények elemzése; b) a tárgyévi támogatási stratégia bemutatása, értékelése, tapasztalatai az a) pontban meghatározott célok
figyelembevételével; c) a támogatott szervezetek által megküldött szakmai beszámolók alapján a megvalósított projektek – képzések,
tanulmányok, előadások, publikációk – értékelése, a résztvevők száma, a megvalósítás hatékonysága a civil
szervezetek fejlődése, szerepvállalásának segítése érdekében; d) az egyes szakmai célok jövőbeni fenntartásának, módosításának, elvetésének indokolása a tárgyévi tapasztalatok
alapján. 21. Az Alapkezelő beszámolójának tartalmi elemei 32. § Az Alapkezelő a Tanácsnak szóló Civil tv. 70. § (1) bekezdés szerinti beszámolót az alábbi szerkezetben és szempontok
szerint készíti el: a) együttműködés a Tanáccsal, a kollégiumokkal;
b) az Alap működésével összefüggő pénzügyi és számviteli feladatok ellátása;
c) a tárgyévi előirányzat felhasználása, az összes felhasznált támogatási forrás összege kollégiumi bontásban;
d) a pénzeszközök felhasználásra vonatkozó döntések előkészítése, adat- és információszolgáltatás;
e) az internetes támogatáskezelő rendszer működtetése; f) a pályázatok meghirdetésével kapcsolatos feladatok;
g) a pályázatok fogadása, nyilvántartásba vétele, valamint döntéshozatalra történő előkészítése, különös tekintettel
a határidők megtartására; h) a kollégiumi támogatási döntések jóváhagyása;
i) a támogatások felhasználása jogszerűségének és szakszerűségének ellenőrzése;
j) az elvégzett helyszíni ellenőrzések száma, tapasztalatai; k) a támogatások szabálytalan felhasználásának kezelése, visszafizetett támogatások összege;
l) az Alapból kizárt szervezetek számának alakulása; m) a kifogásnak nem minősülő panaszok kezelése (beérkezett panaszok száma, szükséges intézkedések
megtételének indoklása); n) az ügyfélszolgálat működtetése, a pályázók tájékoztatása.
22. A Tanács beszámolójának tartalmi elemei 33. § A Tanács az Országgyűlés bizottságának szóló Civil tv. 70. § (2) bekezdés szerinti beszámolóját az alábbi szerkezetben
és szempontok szerint készíti el: a) a tanácsülések és az elfogadott döntések, elektronikus szavazások száma, a testület működésének tapasztalatai,
a tagok testületi üléseken, döntéshozatalban való részvételi aránya;
b) az Alap testületeinek adott évi tevékenysége, működésének tapasztalatai;
c) az Alapkezelő adott évi tevékenysége, működésének tapasztalatai;
d) együttműködés a kezelő szervvel, a kollégiumokkal, az Alap működése felett Civil tv. 55. § szerinti rendelkezési
jogot gyakorló miniszterrel; e) a támogatási elvek, a forrásmegosztás, továbbá egy civil szervezetnek egy költségvetési évben adható maximális
támogatás kidolgozása során kialakított döntések, ezek hatása, változás az előző évhez képest, valamint
a döntések a civil társadalom részéről történő visszaigazolása;
f) az Alap működésének és hatékonyságának javítására vonatkozó javaslatok;
IX. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 23. Átmeneti rendelkezések 34. § (1) A 20. § (2) bekezdését 2012. évben azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a bejelentkezéshez a civil szervezetnek az
elektori nyilvántartó rendszerben a hatályos adatait tartalmazó harminc napnál nem régebbi bírósági kivonatot is
rögzítenie kell. (2) A 21. § (1) bekezdést 2012. évben azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az elektort állító civil szervezet szerzi be
a hatályos adatairól szóló bírósági kivonatot. 24. Hatályba léptető rendelkezések
35. § Ez a rendelet a kihirdetésének napján 21.00 órakor lép hatályba.
25. Hatályon kívül helyező rendelkezések 36. § Hatályát veszti
a) a Nemzeti Civil Alapprogram működését érintő egyes kérdésekről szóló 29/2009. (XII. 11.) SZMM rendelet és
b) a Nemzeti Civil Alapprogram tanácsi és kollégiumi tagjainak költségtérítése elszámolásának szabályairól szóló
14/2011. (IV. 22.) KIM rendelet. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
447/2011. (HK 18.) MH VDK intézkedése „Magyar Honvédség Központi Doktrinális Adattár 2011” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján a „Magyar Honvédség Központi Doktrinális Adattár 2011” című főnökségi kiadvány
hatálybaléptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. A „Magyar Honvédség Központi Doktrinális Adattár 2011” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
A távollévő parancsnok helyett: Tamási Béla mk. ezredes s. k.,
törzsfőnök


text:
1032/2018. (II. 8.) Korm. határozata a tatabányai, a nagykátai és a váci mentőállomás felújításáról, valamint a tabi mentőállomás újjáépítéséhez rendelkezésre álló forrás kiegészítéséről.
1. A Kormány
a) egyetért az Országos Mentőszolgálat által használt tatabányai, nagykátai és váci mentőállomás felújításával;
b) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva az a) pont végrehajtása érdekében 156 692 000 forint átcsoportosítását rendeli
el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2018. évi
központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 14. Országos Mentőszolgálat cím javára,
az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. június 30.
c) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  a)  pontban foglalt feladatok
végrehajtásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. október 31.
2. A Kormány
a) egyetért az  Országos Mentőszolgálat által használt tabi mentőállomás újjáépítéséhez rendelkezésre álló
forrás kiegészítésével;
b) elrendeli az a) pont végrehajtása érdekében 19 760 000 forint forrás biztosítását a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai
cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 14. Helyi érdekű települési
fejlesztések II. cím, 31. Tab Város fejlesztési feladatainak támogatása alcím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
c) egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a b) pont szerint biztosított összeg terhére külön pályázat és kérelem
benyújtása nélkül, egy összegben támogatási előlegként, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának
részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján 19 760 000 forint támogatást nyújtson Tab Város
Önkormányzata részére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a 2018. évben, a felmerülés ütemében
d) egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a b) pont szerinti költségvetési támogatást a támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa az érintett települési önkormányzat számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a 2018. évben, a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
87/2007. (IV. 25.) Korm. rendelete az egészségügyi struktúraváltásból fakadó önkormányzati kötelezettségek támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Kormány – a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény 84. §-ának c) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egészségügyi struktúraváltásból fakadó önkormányzati kötelezettségek támogatásának szándékával a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § A Kormány támogatást biztosít a helyi önkormányzatok
által fenntartott költségvetési szervként működő, fekvőbeteg ellátást biztosító intézményekben történő csoportos
létszámcsökkentéssel összefüggő, 2. § (4) bekezdése szerinti fizetési kötelezettségek teljesítéséhez.
2. § (1) A támogatást azon helyi önkormányzatok igényelhetik, amelyek az általuk fenntartott költségvetési szervként működő, fekvőbeteg ellátást biztosító intézményekben az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló
2006. évi CXXXII. törvény (a továbbiakban: Eft.) 1. számú melléklete és az Eft. 4. §-a alapján az egészségügyi miniszter közigazgatási határozataiban foglaltak miatt a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 38/A. §-a alapján csoportos
létszámcsökkentést hajtanak végre.
(2) A támogatás igénylésének feltétele, hogy a helyi önkormányzat a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi
XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 94/D. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően 2007. május 30-áig az állami foglalkoztatási szolgálatot írásban értesíti.
(3) A támogatás kizárólag a csoportos létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatottak után, a felmentési idő kezdetéig, de legfeljebb 2007. április–május hónapokra jutó
(4) bekezdés szerinti kiadásokhoz igényelhető és használható fel.
(4) A támogatás szempontjából az alábbi, április és május hónapokra jutó kiadások ismerhetők el:
a) Kjt. szerinti illetmény,
b) Kjt. szerinti vezetői pótlék,
c) Kjt. szerinti címpótlék,
d) Kjt. 72. §-a alapján megállapított pótlék,
e) Kjt. szerinti idegennyelv-tudási pótlék,
f) a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény egész
ségügyi ágazatban történő végrehajtásáról szóló
233/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Vhr.) szerinti munkahelyi pótlék,
g) Kollektív Szerződés szerinti pótlék,
h) a 2007. március 31-éig ténylegesen teljesített mun
kavégzés alapján járó, de ki nem fizetett változó bér:
ha) Mt. 146. § (2)–(3) bekezdés szerinti műszakpótlék,
hb) Mt. 146. § (1) bekezdés szerinti éjszakai munka
végzés esetén járó pótlék,
hc) Mt. 147. §-a szerinti túlórapótlék,
hd) Kjt. és Vhr. szerinti ügyeleti díj,
he) Kjt. és Vhr. szerinti készenléti díj,
hf) az egészségügyi tevékenység végzésének egyes
kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 13. és
14. §-ai szerinti önként vállalt többletmunkadíj.
Igénylési rendszer 3. § (1) Az önkormányzatok igényléseiket az e rendelet
1. számú melléklete szerinti adatlapon – papír alapon egy
eredeti és egy másolati példányban, továbbá elektronikus
úton – a Magyar Államkincstár regionális igazgatóságainak megyeszékhelyen található szakterületi feladatokat ellátó szervezeti egységeihez (a továbbiakban: Igazgatóság)
e rendelet kihirdetését követően folyamatosan, de legkésőbb 2007. május 31-éig nyújthatják be. A határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) Az igényléshez csatolni kell a 2. § (2) bekezdés szerinti írásos értesítés másolatát is.
(3) Az Igazgatóság megvizsgálja az igénylés szabályszerűségét és szükség esetén hiánypótlásra, módosításra
hívja fel az önkormányzatot. Az önkormányzatnak hiánypótlásra a hiánypótlási felszólítás kézhezvételétől számított 3 munkanapon belül van lehetősége.
(4) Amennyiben az önkormányzat a (3) bekezdés szerinti felhívásnak határidőn belül nem tesz eleget, vagy nem
megfelelően teljesíti azt, az államháztartásról szóló 1992.
évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 64/B. §
(3) bekezdés alapján az Igazgatóság a támogatási igényt
nem továbbítja az Önkormányzati és Területfejlesztési
Minisztériumnak (a továbbiakban: ÖTM), és erről értesíti
az önkormányzatot.
(5) Az Igazgatóság az igényléseket – a (4) bekezdés szerinti eset kivételével – elektronikus úton és papír alapon
egy eredeti példányban a beérkezést, illetve hiánypótlást
követő 3 napon belül, de legkésőbb 2007. június 15-éig továbbítja az ÖTM részére.
A támogatás folyósítása 4. § (1) A támogatást az ÖTM utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja.
(2) A 2007. május 4-éig az ÖTM-be beérkező támogatási igények esetében az április hónapra jutó támogatás utalványozása 2007. május 8-áig, a május hónapra jutó támogatás utalványozása 2007. május 21-éig történik.
(3) A 2007. május 4-ét követően, de legkésőbb május
18-áig az ÖTM-be beérkező támogatási igények utalványozására egy összegben 2007. május 21-éig kerül sor.
(4) A 2007. május 18-át követően az ÖTM-be beérkező
igények utalványozása egy összegben 2007. június 20-áig
történik.
Elszámolás, ellenőrzés 5. § (1) A támogatás felett az önkormányzat rendelkezik és
felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a támogatás felhasználására az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletet kell alkalmazni.
(3) Az önkormányzat köteles a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról külön jogszabály alapján 2007.
augusztus 31-éig az Igazgatóság felé elszámolni.
(4) Amennyiben az önkormányzat az elszámolás alapján az igényelt összegnél a jelen rendelet szabályai szerint
magasabb összegű támogatásra jogosult, úgy az elszámolás keretében kérheti a különbözet folyósítását.
(5) Az Igazgatóság a 3. § (1) bekezdés szerint benyújtott
igénylés és a külön jogszabály szerinti elszámolás dokumentumait összeveti, és megállapítja az önkormányzat által benyújtott elszámolás alapján folyósítható többlettámogatás, illetve a visszafizetendő támogatás összegét.
(6) Az Igazgatóság az (5) bekezdés szerinti többlettámogatás, illetve visszafizetendő támogatás összegéről önkormányzatsorosan az e rendelet 2. számú melléklete szerinti adatlapon, legkésőbb 2007. szeptember 30-áig tájékoztatja az ÖTM-et. Az ÖTM a többlettámogatás folyósítása érdekében soron kívül intézkedik.
(7) Az (5) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettségét az önkormányzat az elszámolást követően haladéktalanul, de legkésőbb 2007. december 31-éig köteles teljesíteni.
(8) Az (5) bekezdés szerinti, 2007. december 31-éig teljesített visszafizetési kötelezettség nem minősül az Áht.
64/B. § szerinti jogtalan igénybevételnek.
Záró rendelkezés 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
952/D/2005. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz alapján meghozta az alábbi
Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt érdemi
vizsgálat nélkül visszautasítja.
1. Az indítványozó a a Fejér Megyei Bíróság Kp.
20.888/2003/11. számú végzése, a Fővárosi Ítélőtábla 3.
Kf. 28.640/2004/3. számú és 3. Kf. 28.640/2004/5. számú
végzései, valamint a Legfelsőbb Bíróság Kpkf. IV. 37.
230/2005/2. számú végzése ellen nyújtott be alkotmányjogi panaszt. E bírósági végzések az alábbi eljárás során
születtek:
Az indítványozó felperes közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti pert indított a Fogyasztóvédelmi Felügyelőség ellen, mert a Felügyelőség fogyasztóvédelmi panaszát nem találta megalapozottnak. Az ügyben eljárt Fejér
Megyei Bíróság a Kp. 20.888/2003/7. számú végzésében a
felperes keresetét elutasította, és 15.000. Ft. illeték megfizetésére kötelezte. Egyben megállapította, hogy az ítélet
ellen fellebbezésnek helye nincs. A felperes az ítéletnek az
illeték megfizetésére vonatkozó része ellen fellebbezést
terjesztett elő, amelyet a Fejér Megyei Bíróság Kp.
20.888/2003/11. számú 2004. június 1-én kelt végzésével
elutasított. Ezt a döntést az indítványozó a Fővárosi ítélőtáblánál megfellebbezte, amelynek folytán a Fővárosi
Ítélőtábla 2005. január 13-án hozta meg 3. Kf.
28.640/2004/3. számú végzését. A Fővárosi Ítélőtábla
helyben hagyta a Fejér Megyei Bíróság fellebbezéssel
megtámadott végzését. Az indítványozó felperes a Fővárosi Ítélőtábla ezen végzése ellen kijavítási kérelmet nyújtott be, amelyet a Fővárosi Ítélőtábla 3. Kf. 28.640/2004/5.
végzésével 2005. április 13-án kelttel bírált el, a kijavítás
iránti kérelmet elutasította. A kijavítás iránti kérelmet elutasító végzés elleni fellebbezés folytán született a Legfelsőbb Bíróság Kpkf. IV. 37. 230/2005/2. számú, 2005. július 6-án kelt végzése, amely a Fővárosi Ítélőtábla 3. Kf.
28.640/2004/5. számú végzését helyben hagyta.
Az indítványozó az alkotmányjogi panaszát 2005. október 21-ei érkezéssel nyújtotta be, amelynek indokolását
2005. december 1-én csatolta. Az Alkotmánybíróságról
szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
48. § (2) bekezdése szerint „Az alkotmányjogi panaszt a
jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon
belül lehet írásban benyújtani.” A beszerzett iratok tanúsága szerint ennek a követelménynek az indítványozó által
az alkotmányjogi panaszban megjelölt döntések közül
egyedül a Legfelsőbb Bíróság Kpkf. IV. 37. 230/2005/2.
2005. július 6-án kelt végzése felel meg, amelyet az indítványozó 2005. szeptember 12-én vett kézhez. Ezért az
Alkotmánybíróság az indítvány elbírálásánál csak e végzést vette alapul.
2. Az indítványozó kérelmében a perköltség viselése és
az illetékfizetésre kötelezése kapcsán felmerült ügyében a
Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 212. (1)–(2) bekezdésének, a 233. §
(1) bekezdésének, a 233. § (3) bekezdés b) pontjának
233/A. §-ának, 340. § (1) bekezdésnek, és 257. § (1) bekezdésének, 270. § (3) bekezdés a) pontjának kérte a megsemmisítését az Alkotmány 57. § (1) bekezdése szerinti bírósághoz fordulás joga, az ebből is eredő tisztességes eljáráshoz való jog, az 57. § (5) bekezdése szerinti jogorvoslathoz való jog és az Alkotmány 70/K. §-a alapján. Kéri továbbá a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását is a tekintetben, hogy „az alkotmányos
kötelezettség tárgyában hozott állami döntések elleni kifogás érvényesítésével kapcsolatos – a bírósági eljárási
szabályokat a jogalkotó nem határozta meg”, s véleménye
szerint e szabályozásbeli hiányosság az Alkotmány 2. §
(1) bekezdést és a 70/K. §-át sérti.
2.1. Az ügy irataiból megállapítható, hogy a Legfelsőbb
Bíróság Kpkf. IV. 37. 230/2005/2. számú végzésének érdemi indokolása csak a Pp. 253. § (2) bekezdését, 259. §-át
és 233/A. §-át érinti. Ezek közül az indítványozó csak a
Pp. 233/A. §-át jelölte meg, mint vizsgálni kért jogszabályi
rendelkezést. A Pp. 233/A. §-a értelmében: „Fellebbezéssel megtámadható a másodfokú eljárásban hozott olyan
végzés, amellyel szemben az első fokú eljárás szabályai
szerint fellebbezésnek lenne helye, továbbá a másodfokú
eljárásban hozott, a fellebbezést hivatalból elutasító végzés.”. E szabályt illetően a Fővárosi Ítélőtábla 3. Kf.
28.640/2004/5. számú végzése megállapította, hogy a Pp.
233/A. § rendelkezései az adott ügyben nem alkalmazhatóak, az alkotmányjogi panasz szempontjából releváns
Legfelsőbb Bíróság Kpkf. IV. 37. 230/2005/2. számú végzése a Pp. 233/A. §-át illetően a Fővárosi Ítélőtábla ezen
álláspontját (azaz a nem alkalmazhatóságot) helyben
hagyta. Az Abtv. 48. § (1) bekezdése szerint alkotmányjogi panasz esetén az alkalmazott jogszabály alkotmányellenességének vizsgálatát lehet kérni. Mivel jelen ügyben
megállapítható, hogy a Legfelsőbb Bíróság Kpkf. IV. 37.
230/2005/2. számú végzése érdemben nem alkalmazott
olyan jogszabályi rendelkezéseket, amelyet az indítványozó támadott, az indítvány az alkotmányjogi panasz feltételeinek nem felel meg. Az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü határozat (a továbbiakban: Ügyrend; ABK 2009. január, 3.) 29. § e) pontja értelmében az Alkotmánybíróság
az alkotmányjogi panaszt visszautasítja, ha az nem felel
meg az Abtv. 48. § (1) és (2) bekezdésében foglalt feltételeknek.
2.2. Az indítványozó alkotmányjogi panasz keretében
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség vizsgálatát is kezdeményezte. Az Alkotmánybíróság több ha-
tározatában vizsgálta az alkotmányjogi panasz elbírálására
és a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítására irányuló hatásköreinek összefüggéseit.
Az Abtv. 48. §-a szerint az alkotmányjogi panasz benyújtásának feltételei közé tartozik, hogy az Alkotmányban
biztosított jog sérelme alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következzék be, így mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítására irányuló indítvány alkotmányjogi panaszként való előterjesztése az
Abtv.-ből nem vezethető le. Az Alkotmánybíróság általános gyakorlata szerint kizárja, hogy alkotmányjogi panasz
alapján eljárva mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet vizsgáljon [27/2001. (VI. 29.) AB határozat,
ABH 2001, 252, 257.; 1044/B/1997. AB határozat, ABH
2004, 1160, 1176.; 986/B/1999. AB határozat, ABH 2005,
889, 900.; 1105/D/2004. AB határozat, ABH 2005, 1316,
1326.]. Tekintettel arra, hogy az indítvány nem felel meg
az Abtv. 48. § (1) bekezdésében meghatározott, a fentiekben ismertetett feltételeknek, ezért az Alkotmánybíróság
azt is – az Ügyrend 29. § e) pontja alapján – visszautasította.
Budapest, 2010. március 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke