type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
66/2011. (XII. 13.) NEFMI rendelete az egészségügyi szakdolgozó által, orvosi elrendelésre önállóan is ellátható tevékenységek felelősségi, szakmai, szakképesítési és szakképzettségi feltételeiről.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (3) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A legalább az 1. melléklet szerinti szakképesítéssel vagy szakképzettséggel rendelkező egészségügyi szakdolgozó
(a továbbiakban: szakdolgozó) azon tevékenységeket, amelyeket a szakképesítésén alapuló kompetenciák alapján
orvosi elrendelésre az orvossal együttműködve végezhet, orvosi elrendelésre önállóan is elláthatja
a) az osztályvezető ápoló vagy vezető ápoló vagy vezető asszisztens és
b) az osztályvezető főorvos vagy orvosszakmai vezető együttes írásos – a munkáltatói jogkör gyakorlója által jóváhagyott – felhatalmazása (a továbbiakban: felhatalmazás)
alapján. (2) A felhatalmazás a szakdolgozó részére akkor adható, ha a szakdolgozó az adott tevékenység végzéséhez szükséges
szakmai felkészítést megkapta, és a tevékenység végzéséhez szükséges képességéről, valamint a tevékenység
megfelelő kivitelezéséről az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti, a felhatalmazást kiadó személyek a gyakorlatban
előzetesen meggyőződtek. (3) A felhatalmazásban foglaltak alapján a szakdolgozó munkaköri leírását a tevékenység végzése tekintetében
módosítani kell. A felhatalmazás alapján egészségügyi tevékenység önállóan kizárólag az (1) bekezdés a) és b) pontja
szerinti, a felhatalmazást kiadó személyek irányítási jogkörébe tartozó szervezeti egység keretei között és
tevékenységi körben végezhető. (4) A felhatalmazás alapján végzett tevékenység szakszerű kivitelezéséért elsősorban a szakdolgozó felelős.
2. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
1943/2015. (XII. 15.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 3700,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2014. (III. 12.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Margaret Ann Louise Jobson rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Jamaika magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2014. február 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2004. (I. 31.) FVM rendelete a számviteli-üzemgazdasági adatok gyűjtésére szolgáló mezőgazdasági tesztüzemi információs rendszerről.
Az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV.
törvény 10. §-ának e) pontja alapján a következőket rendelem el:
1. § Ezt a rendeletet az Európai Gazdasági Közösségben
működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló 79/65/EGK tanácsi rendelettel (a továbbiakban: TR) együtt kell alkalmazni.
2. § A TR-ben meghatározott nemzeti bizottság feladatait az
Irányító Bizottság (a továbbiakban: Bizottság), a kapcsolattartó iroda feladatait az Agrárgazdasági Kutató és Informatikai Intézet (a továbbiakban: AKII) látják el.
3. § (1) A Bizottság — a TR-ben a nemzeti bizottság számára
előírt feladatokon túl — meghatározza és felügyeli a tesztüzemi információs rendszer működéséhez és fejlesztéséhez szükséges tevékenységeket.
(2) A Bizottság elnöke az AKII főigazgatója. Az elnökön
kívül a Bizottság tagjai a következők:
a) a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: FVM) két képviselője;
b) a Központi Statisztikai Hivatal két képviselője;
c) az AKII két képviselője.
(3) A Bizottság elnöke a Bizottság munkájában való
részvételre más szakértőt is felkérhet.
(4) A Bizottság évente legalább egy alkalommal ülésezik, titkárát a Bizottság elnöke jelöli ki.
4. § Az AKII mint kapcsolattartó iroda gondoskodik a TR
végrehajtásáról, valamint a Bizottság iránymutatásai alapján ellátja a tesztüzemi információs rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos feladatokat, fenntartja
és elsődlegesen hasznosítja a tesztüzemi rendszer adatbázisát. Az FVM felkérésére rendszeres és eseti információszolgáltatást teljesít, valamint más felhasználók — elsősorban felsőoktatási intézmények és kutatóintézetek — statisztikai jellegű adatigényeinek is eleget tehet.
5. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
141/2003. (VIII. 22.) KE határozata tábornoki előléptetésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. § (1) bekezdés i) pontja, valamint a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 83. §
(1) bekezdése alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére
2003. augusztus 20-i hatállyal előléptetem vezérőrnaggyá dr. Gáspár Tibor dandártábornokot,
az MH Összhaderőnemi Logisztikai és Támogató Parancsnokság parancsnokát.
Budapest, 2003. július 14. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
317/2014. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a fejlett cégkultúra magyarországi meghonosításához, a régió talpra állításához, ezáltal a dániai Magyarország-kép
pozitív alakításához való hozzájárulása elismeréseként
Allan Rasmussen, a Coloplast A/S alelnöke részére,
a diaszpórában végzett magyarságmegtartó, hagyományőrző munkája, valamint a  magyar kultúra, gazdaság és
turisztika megismertetése és terjesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Szenthe Sándor, Magyarország kanadai tiszteletbeli konzulja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. augusztus 11.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
35/2016. (IX. 2.) MNB rendelete a „Szigetvári vár” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Szigetvári vár” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2016. szeptember 5.
2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 30,8 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  páncélt és süveget viselő Zrínyi Miklós félalakos ábrázolása látható,
jobb kezében kardot, bal kezében buzogányt tartva. Az  emlékérme szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG”
felirat, alatta két sorban a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az  ábrázolástól jobbra, egymás alatti
két-két sorban a „ZRÍNYI” és a „MIKLÓS” felirat jobbra rendezve, a „SZIGETVÁR” és a „VÉDŐJE” felirat balra rendezve
olvasható. Az emlékérme szélén, középen, bal oldalon a „2016” verési évszám, jobb oldalon a „BP.” verdejel olvasható.
A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló
mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén, felső köriratban a  „SZIGETVÁRI VÁR” felirat olvasható. A  középmezőben
a  Szigetvári vár déli oldalának ábrázolása látható, előterében Zrínyi Miklós: Szigeti veszedelem című művének
részletével, amelyben Zrínyi a  kirohanásra buzdítja vitézeit. Az  emlékérme jobb oldali szélén, a  vár ábrázolásába
ágyazva Szanyi Borbála tervezőművész mesterjegye található. Az  emlékérme hátlapjának képét a  2.  melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2016. szeptember 5-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
138/2017. (IV. 24.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Dieudonné Kere rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Burkina Faso magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2017. április 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
14/2012. (III. 6.) NEFMI rendelete az előadó-művészeti szervezetek és az előadó-művészeti érdekképviseleti szervezetek működésével kapcsolatos hatósági eljárások és adatszolgáltatások részletes szabályairól.
Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény 47. §
(2) bekezdés a), d) és f) pontjában foglalt felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában: 1. bábelőadás: jellemző módon bábművészek közreműködésével, bábművészeti eszközök és megoldások
felhasználásával előadott színházi alkotás, 2. gyermek- és ifjúsági előadás: a 0–18 éves korosztály életkori, értelmi-érzelmi sajátosságainak megfelelő és
e korosztály színházi igényeinek kielégítését célzó előadás, 3. hangfelvétel: zenekari (énekkari) műnek közönség részvétele nélkül, stúdiókörülmények között készült,
a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tett rögzítése, 4. ifjúsági hangverseny: speciálisan a gyermek- és ifjúsági korosztály számára rendezett, esetenként zenei
ismeretterjesztéssel is összekötött hangverseny, amelyen a közönség szervezett formában vesz részt, vagy a jegyeket
az általánostól eltérő, kedvezményes helyáron értékesítik, 5. kamarakórus: oratorikus vagy a cappella művek előadására alkalmas előadó-művészeti szervezet, melynek létszáma
legalább 12, legfeljebb 30 fő, 6. koprodukciós bemutató: az olyan előadás, amelyet két vagy több, nyilvántartásba vett előadó-művészeti szervezet
költségvetési forrásából hoztak létre, s amelyet valamennyi létrehozó előadó-művészeti szervezet – amennyiben
rendelkezik az alapító okiratában feltüntetett állandó játszóhellyel – valamely játszóhelyén bemutattak
(a koprodukciós bemutatót a létrehozó valamennyi előadó-művészeti szervezet saját bemutatónak tekintheti),
7. társasági adókedvezmény igénybevételére jogosító támogatás: az adóévben az előadó-művészeti szervezet
tevékenységéhez visszafizetési kötelezettség nélkül nyújtott támogatás, juttatás, véglegesen átadott pénzeszköz és
térítés nélkül átadott eszköz könyv szerinti értéke, a térítés nélkül nyújtott szolgáltatás bekerülési értéke.
2. A nyilvántartásba vételi eljárás 2. § (1) Az előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek hiányában a szervezet képviselője a nyilvántartásba vételi kérelmét
az 1. melléklet szerinti adattartalommal nyújtja be az előadó-művészeti államigazgatási szervnek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vételi kérelem adatai az alábbi okiratokkal igazolhatók:
a) az előadó-művészeti szervezet módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt, hatályos létesítő okirata,
b) költségvetési szerv esetén a költségvetési szervekről vezetett törzskönyvi nyilvántartásból származó,
a törzskönyvi nyilvántartási szám igazolására vonatkozó hiteles kivonat,
c) civil szervezet vagy egyesület esetén a bírósági nyilvántartásba bejegyzett, hatályos adatairól – a szervezet
képviselőjének kérelmére – kiadott, 30 napnál nem régebbi kivonat,
d) a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (a továbbiakban: Gt.) hatálya alá tartozó nonprofit gazdasági
társaság esetén 30 napnál nem régebbi cégkivonat. (3) A (2) bekezdésben felsorolt okiratokat – amennyiben azt a kérelmező nem csatolja – az előadó-művészeti
államigazgatási szerv szerzi be az illetékes szervhez történő adatszolgáltatási kérelem benyújtásával.
3. § (1) Az előadó-művészeti szakmai érdekképviseleti szervezet képviselője a nyilvántartásba vételi kérelmet a 2. melléklet
szerinti adattartalommal nyújtja be az előadó-művészeti államigazgatási szervnek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba vételi kérelem adatai az alábbi okiratokkal igazolhatók:
a) az előadó-művészeti szakmai érdekképviseleti szervezet módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt, hatályos
létesítő okirata, b) az előadó-művészeti szakmai érdekképviseleti szervezet bírósági nyilvántartásba bejegyzett, hatályos adatairól
– a szervezet képviselőjének kérelmére – kiadott, az igazságügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott
tartalmú, 30 napnál nem régebbi kivonat. (3) A (2) bekezdésében felsorolt okiratokat – amennyiben azt a kérelmező nem csatolja – az előadó-művészeti
államigazgatási szerv szerzi be az illetékes szervhez történő adatszolgáltatási kérelem benyújtásával.
4. § Az előadó-művészeti államigazgatási szerv az előadó-művészeti szervezetet a 2. § (1) bekezdése, az előadó-művészeti
szakmai érdekképviseleti szervezetet a 3. § (1) bekezdése szerint szolgáltatott adatok alapján nyilvántartásba veszi.
5. § (1) Az előadó-művészeti államigazgatási szerv minden év február 15-ig az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról
és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény (a továbbiakban: Emtv.) 8. § (4) bekezdésében
foglaltak végrehajtása érdekében tájékoztatást kér a kultúráért felelős minisztertől (a továbbiakban: miniszter) az
állam által fenntartott előadó-művészeti szervezetekről. (2) Az előadó-művészeti államigazgatási szerv az állam által fenntartott előadó-művészeti szervezetek esetén
a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáltatott adatokban bekövetkezett változásra tekintettel – a miniszter
tájékoztatása alapján, a közléstől számított 15 napon belül – módosítja a nyilvántartást.
6. § Az előadó-művészeti államigazgatási szerv a nyilvántartásba vett előadó-művészeti szervezetek, továbbá az
előadó-művészeti érdekképviseleti szervezetek jegyzékét minden év július 31-ig megküldi a miniszter, továbbá az
előadó-művészeti bizottságok részére. 7. § (1) Ha a költségvetési szervként működő előadó-művészeti szervezet a nyilvántartásba vételi eljárás során vagy az eljárás
jogerős befejezését követően megszűnik, és közfeladatainak ellátására közhasznú szervezetté minősített nonprofit
gazdasági társaság jön létre, a fenntartó, ennek hiányában a szervezet képviselője a közhasznúvá minősített nonprofit
gazdasági társaság bejegyzésétől számított 15 napon belül – a nyilvántartás érintett adatainak módosítására irányuló
kérelemmel együtt – köteles az előadó-művészeti államigazgatási szervnél a változást bejelenteni, és az utódszervezet
nyilvántartásba vételét kérni. (2) A fenntartó, ennek hiányában a szervezet képviselője az (1) bekezdés szerinti kérelemmel együtt megküldi az
előadó-művészeti államigazgatási szervnek a) a megszüntető jogszabály megjelölését vagy a költségvetési szervet megszüntető hatályos okirat másolatát,
b) a törzskönyvi nyilvántartásból való törlési határozat másolatát,
c) a cégbírósági bejegyző végzés másolatát, d) a hatályos létesítő okirat másolatát,
e) a 30 napnál nem régebbi cégkivonatot, f) a nyilatkozatát a szakmai utódlás tényéről.
(3) Ha a gazdasági társaságként működő előadó-művészeti szervezet a nyilvántartásba vételi eljárás során vagy az eljárás
jogerős befejezését követően a Gt. 66. §-a alapján megszűnik, és közfeladatainak ellátására költségvetési szerv jön
létre, a fenntartó, ennek hiányában a szervezet képviselője a költségvetési szerv nyilvántartásba vételétől számított
15 napon belül – a nyilvántartás érintett adatainak módosítására irányuló kérelemmel együtt – köteles az
előadó-művészeti államigazgatási szervnél a változást bejelenteni, és az utódszervezet nyilvántartásba vételét kérni.
(4) A fenntartó, ennek hiányában a szervezet képviselője a (3) bekezdés szerinti kérelemmel együtt megküldi az
előadó-művészeti államigazgatási szervnek a) a megszűnt gazdasági társaság cégnyilvántartásból való törlésére vonatkozó cégbírósági végzést,
b) a költségvetési szerv létesítéséről rendelkező jogszabály megjelölését vagy a költségvetési szerv létesítéséről
rendelkező hatályos okirat másolatát, c) a törzskönyvi nyilvántartásba vételről szóló határozat másolatát,
d) a nyilatkozatát a szakmai utódlás tényéről. (5) Amennyiben a kérelmező nem csatolja a (2) és (4) bekezdésben felsorolt okiratokat, azokat az előadó-művészeti
államigazgatási szerv szerzi be az illetékes szervhez történő adatszolgáltatási kérelem benyújtásával.
(6) A működési forma (1) és (3) bekezdés szerinti megváltozása esetén a fenntartó vagy ennek hiányában a szervezet
képviselője által az 1. mellékletben foglaltakon kívül szolgáltatott adatok az újonnan létrejött előadó-művészeti
szervezetre vonatkozó adatoknak tekintendők. 8. § (1) Ha a nyilvántartásba vett előadó-művészeti szervezet előadó-művészeti alaptevékenységét vagy annak egy részét
– az érintett előadó-művészeti szervezetek fenntartói, ezek hiányában legfőbb szervének döntése alapján –
a továbbiakban egy újonnan létrejött előadó-művészeti szervezet látja el – ideértve a korábban létező, de
nyilvántartásban nem szereplő szervezetet is – a feladatot átvevő előadó-művészeti szervezet fenntartójának, ennek
hiányában képviselőjének az újonnan létrejött előadó-művészeti szervezet nyilvántartásba vétele iránti kérelmet kell
benyújtania a változástól, vagy annak ismertté válásától számított 15 napon belül.
(2) Ha a nyilvántartásba vett előadó-művészeti szervezet előadó-művészeti alaptevékenységét vagy annak egy részét
– az érintett előadó-művészeti szervezetek fenntartói, ezek hiányában legfőbb szervének döntése alapján –
a továbbiakban egy nyilvántartásba vett előadó-művészeti szervezet látja el, a feladatot átvevő előadó-művészeti
szervezet fenntartója, ennek hiányában képviselője a változást köteles bejelenteni az előadó-művészeti
államigazgatási szervnek a változástól, vagy annak ismertté válásától számított 15 napon belül.
(3) A fenntartó, ennek hiányában a legfőbb szervnek az (1) és (2) bekezdésben meghatározott feladatátadásra vonatkozó
döntését – a működési-szervezeti formához igazodóan – a feladatátadással érintett előadó-művészeti szervezetek
megszüntető, létesítő okiratával, továbbá a feladat átadását rögzítő egyéb okirattal kell igazolnia.
(4) Amennyiben a kérelmező nem csatolja a (3) bekezdésben felsorolt okiratokat, azokat az előadó-művészeti
államigazgatási szerv szerzi be az illetékes szervhez történő adatszolgáltatási kérelem benyújtásával.
(5) Az előadó-művészeti alaptevékenységnek az (1) és (2) bekezdés szerinti teljes körű átadása esetén a feladatot átadó
előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek hiányában a képviselője által az 1. mellékletben foglaltakon kívül
szolgáltatott adatok a feladatot átvevő előadó-művészeti szervezetre vonatkozó adatoknak tekintendők.
(6) Az előadó-művészeti alaptevékenységnek az (1) és (2) bekezdés szerinti részleges átadása esetén, amennyiben az
átadó előadó-művészeti szervezet minősített szervezet volt, mind a feladatot átadó, mind az átvevő előadó-művészeti
szervezet fenntartója, ennek hiányában képviselője a minősítésre vonatkozóan a 3. melléklet szerinti adattartalommal
köteles adatot szolgáltatni az (1) és (2) bekezdés szerinti határidőn belül.
3. A minősítéshez szükséges adatszolgáltatás 9. § (1) A nyilvántartásba vett, nem minősített előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek hiányában képviselője
a minősítéshez szükséges adatokat a 3. melléklet szerinti adattartalommal nyújthatja be az előadó-művészeti
államigazgatási szervnek minden év augusztus 31-ig. (2) A minősített előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek hiányában képviselője a 3. melléklet szerinti
adattartalommal minden év augusztus 31-ig köteles adatot szolgáltatni az előadó-művészeti államigazgatási
szervnek. (3) Zenekar, énekkar akkor minősíthető, ha az (1) bekezdésben előírtakon túl minden év augusztus 31-ig nyilatkozik a
4. melléklet szerinti tárgyi feltételek meglétéről és az 5. melléklet szerinti fizetőnézőszám teljesítéséről.
(4) A nemzeti minősítéshez szükséges adatszolgáltatás során a nem állami fenntartású előadó-művészeti szervezet
esetében be kell nyújtani az előadó-művészeti államigazgatási szervnek a benyújtáskor hatályos, az állammal kötött,
Emtv. szerinti közszolgáltatási szerződés mindkét fél által hitelesített másolatát.
(5) A kiemelt minősítéshez szükséges adatszolgáltatás során a nem önkormányzati fenntartású előadó-művészeti
szervezet esetében be kell nyújtani az előadó-művészeti államigazgatási szervnek a benyújtáskor hatályos, az
önkormányzattal kötött, Emtv. szerinti közszolgáltatási szerződés mindkét fél által hitelesített másolatát.
10. § Az előadó-művészeti államigazgatási szerv az előadó-művészeti szervezetekről beérkezett adatlapokat minden év
október 10-ig küldi meg az érintett előadó-művészeti bizottságok és a miniszter részére.
4. A központi költségvetésből folyósított támogatás mértékének megállapításához szükséges
adatszolgáltatás 11. § (1) A minősített színház, balettegyüttes és táncegyüttes fenntartója, ennek hiányában képviselője köteles adatokat
szolgáltatni az előadó-művészeti államigazgatási szervnek a központi költségvetésből folyósított támogatásnak az
adatszolgáltatást követő költségvetési évre meghatározott mértékének megállapítása érdekében. Az adatokat
tartalmazó művészeti évadbeszámolót a 6. melléklet szerinti adattartalommal az előadó-művészeti államigazgatási
szervnek az adatszolgáltatás évében záruló évadról kell benyújtani.
(2) Minősített szabadtéri színház fenntartója, ennek hiányában képviselője – az évad sajátos időtartamára való tekintettel
– az adatszolgáltatás évét megelőző, lezárt évadról köteles adatokat szolgáltatni.
(3) A minősített zenekar, énekkar fenntartója, ennek hiányában képviselője köteles adatokat szolgáltatni az
előadó-művészeti államigazgatási szervnek a központi költségvetésből folyósított támogatásnak az adatszolgáltatást
követő költségvetési évre meghatározott mértékének megállapítása érdekében. Az adatokat tartalmazó művészeti
évadbeszámolót a 7. melléklet szerinti adattartalommal az előadó-művészeti államigazgatási szervnek kell benyújtani.
(4) A minősített előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek hiányában képviselője a létesítménygazdálkodási célú
működési támogatás mértékének megállapításához szükséges adatokat a 8. melléklet szerinti adattartalommal
nyújtja be az előadó-művészeti államigazgatási szervnek. (5) Az (1)–(4) bekezdésben részletezett adatszolgáltatás határideje június 10.
12. § (1) Amennyiben a 6. és 7. mellékletnek a tervszámokra vonatkozó adatlapján feltüntetett adatokban a benyújtást
követően változás következik be, a módosított adatlapot legkésőbb augusztus 31-ig kell benyújtani az
előadó-művészeti államigazgatási szervnek. (2) A minősített előadó-művészeti szervezetek fenntartója, ennek hiányában képviselője által benyújtott,
a 6–8. mellékletben szereplő összesített adatlapokat színház, táncegyüttes, zenekar, valamint énekkar szerinti
bontásban az előadó-művészeti államigazgatási szerv július 20-ig megküldi a miniszter és az érintett
előadó-művészeti bizottságok részére. Az (1) bekezdésen foglaltaknak megfelelően módosított adatlapokat
összesítve, színház, táncegyüttes, zenekar, valamint énekkar szerinti bontásban az előadó-művészeti államigazgatási
szerv szeptember 15-ig küldi meg a miniszternek és az érintett bizottságoknak.
13. § (1) Az évadbeszámolóban szereplő vendég- és tájelőadások fizetőnézőszámát a vendég előadó-művészeti szervezet és
a fogadó előadó-művészeti szervezet a fizetőnézőszám megosztásáról szóló, az előadó-művészeti szervezetek által
külön megállapodásban rögzítettek szerint számolhatja el. (2) Az évadbeszámolóban szereplő vendég- és tájelőadások előadásszámát – az előadásszámok megosztására vonatkozó
külön megállapodás hiányában – a vendég előadó-művészeti szervezet és a fogadó előadó-művészeti szervezet is
elszámolhatja. (3) Az évadbeszámolóban szereplő, koprodukcióban létrejött előadások fizetőnézőszámát – a koprodukciót létrehozó
előadó-művészeti szervezetek egymás játszóhelyein tartandó előadások esetén – a létrehozó felek a fizetőnézőszám
megosztásáról szóló, a létrehozó előadó-művészeti szervezetek által külön megállapodásban rögzítettek szerint
számolhatják el. (4) Az évadbeszámolóban szereplő koprodukcióban létrejött előadások előadásszámát a koprodukciót létrehozó
előadó-művészeti szervezetek egymás játszóhelyein tartandó előadások esetén – az erre vonatkozó külön
megállapodás hiányában – mindegyik létrehozó előadó-művészeti szervezet elszámolhatja.
14. § (1) A fizetőnézőszám megállapításakor zenekar, énekkar élő közreműködése nélkül játszott zenés színpadi műnek kell
tekinteni valamennyi olyan zenés színpadi művet, ahol a zenekart vagy énekkart hangfelvétel helyettesíti (playback,
fél-playback). (2) A zenekar, énekkar élő közreműködésével tartott színházi előadások fizetőnézőszámát kizárólag a színház számolhatja
el. (3) Ha a zenekar, énekkar egy kortárs magyar művet többször is műsorára tűzött, annyiszor kell figyelembe venni, ahány
alkalommal azt a tárgyévben előadták. 5. A támogatásra való jogosultság igazolása
15. § (1) Az előadó-művészeti államigazgatási szerv a fenntartó, a közszolgáltatási szerződést kötő önkormányzat, továbbá az
előadó-művészeti szervezet kérelmére – a kérelem előterjesztésétől számított 15 napon belül – igazolja az Emtv.
szerinti támogatás igénybevételére vonatkozó jogosultságot. (2) Az igazolás tartalmazza:
a) a támogatásra jogosult előadó-művészeti szervezet nevét, székhelyét,
b) a nyilvántartásba vétel tényét, időpontját, c) a nyilvántartásba vételi számot.
6. A támogatási igazolás 16. § (1) Az előadó-művészeti államigazgatási szerv az előadó-művészeti szervezet támogatója kérelmére a tárgyévet
(támogatás évét) követő 60 napon belül kiállítja a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény
(a továbbiakban: Tao.) szerinti adókedvezményre jogosító támogatási igazolást.
(2) A kérelem tartalmazza az igazolás felhasználásának célját, a támogató nevét, székhelyét és adószámát. A kérelemhez
csatolni kell a támogatási szerződést, valamint a teljesítés igazolását.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltak végrehajtása érdekében a támogatott előadó-művészeti szervezet a tárgyévet követő év
január 31-ig adatot szolgáltat az előadó-művészeti államigazgatási szerv részére a „TESZOR 90.01
Előadó-művészet”-be tartozó tevékenységek, továbbá a „TESZOR 93.2. Egyéb szórakoztatás, szabadidős
tevékenység”-ből a bábszínházi előadás általános forgalmi adóval csökkentett tárgyévi tényleges jegy- és
bérletbevételéről. E jegybevétel meghatározásánál az előadó-művészeti szervezet külföldi előadásaiból származó,
a külföldi szerződő fél által kiállított igazolásban szereplő jegybevételt is figyelembe kell venni.
(4) Az előadó-művészeti szervezet támogatója kérelmére a támogatási igazolás év közben is kiállítható a tárgyévben
a támogatás tényleges teljesítéséig időarányosan megvalósult tényleges jegybevétel alapján, több támogató esetén
is annak legfeljebb 80%-áig. Ebben az esetben a támogatási kérelemhez a (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően
csatolni kell a támogatott szervezetnek a támogatásig időarányosan realizált tárgyévi tényleges jegybevételéről szóló
nyilatkozatát is. (5) A támogatási igazolás tartalmazza: a) a támogatást nyújtó szervezet (adózó) megnevezését, székhelyét,
b) a támogatást nyújtó szervezet adószámát, c) a támogatott előadó-művészeti szervezet megnevezését, székhelyét, nyilvántartási számát,
d) azt a tényt, hogy a támogató szervezet a támogatást az előadó-művészeti szervezet tevékenységéhez juttatta,
e) a támogatás nyújtásának időpontját, valamint f) az adókedvezményre jogosító támogatás összegét.
(6) A társasági adókedvezmény igénybevételére jogosító támogatás a támogató részére nem jelenthet vagyoni és nem
vagyoni előnyt. (7) Az előadó-művészeti szervezet köteles a társasági adókedvezményre jogosító támogatást elkülönítetten
nyilvántartani. (8) Az előadó-művészeti államigazgatási szerv a kiadott támogatási igazolásokkal összefüggésben birtokába került
okiratokat, egyéb dokumentumokat az igazolás kiadásának évét követő 10 évig köteles megőrizni.
7. Ellenőrzés 17. § (1) Az előadó-művészeti államigazgatási szerv az előadó-művészeti szervezet támogatását követő 5 éven belül
ellenőrzést folytat le, amelynek során vizsgálja különösen a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló dokumentációk
helytállóságát, továbbá a társasági adókedvezmény igénybevételének alapjául szolgáló, a Tao.-ban meghatározott
jegybevételt, valamint a támogatások rendeltetésszerű felhasználását. (2) A támogatás nyújtásának és igénybevételének a közösségi szabályok alapján történő ellenőrzése érdekében, továbbá
a társasági adókedvezményre jogosító támogatással kapcsolatban keletkezett iratokat az előadó-művészeti szervezet,
valamint a társasági adókedvezményt igénybe vevő támogató a támogatást követő 10 évig köteles megőrizni.
8. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet – a 19. §-ban meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
19. § (1) Az 1–12. §, a 13 § (2) és (4) bekezdése, a 14. §, a 24. § (2) bekezdése, valamint az 1–8. melléklet 2012. március 31. napján
lépnek hatályba, rendelkezéseiket a hatálybalépés napján és az azt követően indult, valamint a megismételt
eljárásokban is alkalmazni kell. (2) A 13. § (1) és (3) bekezdése 2012. augusztus 1-jén lép hatályba.
20. § Az előadó-művészeti szervezetek működésével kapcsolatos hatósági eljárások részletes szabályairól, továbbá
a zenekarok és énekkarok tevékenységéhez szükséges tárgyi feltételekről, valamint a fizető nézőszám alsó határáról
szóló 7/2009. (III. 4.) OKM rendelet alapján nyilvántartásba vett, 2011. évben a nyilvántartásban szereplő
előadó-művészeti szervezetek a 4. § szerinti nyilvántartás részét képezik.
21. § A 2011. évben a nyilvántartásban szereplő előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek hiányában képviselője
2012. április 30-ig a nyilvántartásban szereplő adatainak kiegészítéséhez szükséges adatszolgáltatási kötelezettséggel
tartozik az előadó-művészeti államigazgatási szervnek. Az előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek hiányában
képviselője a nyilvántartás kiegészítéséhez szükséges adatokat az 1. melléklet szerinti adattartalommal nyújtja be az
előadó-művészeti államigazgatási szervnek. 22. § A 2011. augusztus 1-jétől 2012. július 31-ig terjedő évadra a 6. melléklet szerinti adattartalommal benyújtott művészeti
évadbeszámolóban teljesített adatszolgáltatás során a nyilvántartásba vett színházak, bábszínházak, balett- vagy
táncegyüttesek vendég- és tájelőadásainak fizetőnézőszámát a létrehozó és a fogadó előadó-művészeti szervezet is
elszámolhatja. 23. § A nyilvántartásba vett, nem minősített előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek hiányában képviselője a 2013.
költségvetési évre vonatkozó, minősítéshez szükséges adatokat a 9. §-ban előírt mellékletek szerinti adattartalommal
legkésőbb 2012. április 10-ig nyújthatja be az előadó-művészeti államigazgatási szervnek. A 3. melléklet szerinti
adatszolgáltatás során az utolsó lezárt évadra vonatkozó adatokat kell megadni.
24. § (1) Hatályát veszti az előadó-művészeti szervezetek működésével kapcsolatos hatósági eljárások részletes szabályairól,
továbbá a zenekarok és énekkarok tevékenységéhez szükséges tárgyi feltételekről, valamint a fizetőnézőszám alsó
határáról szóló 7/2009. (III. 4.) OKM rendelet 10–12. §-a.
(2) Hatályát veszti az előadó-művészeti szervezetek működésével kapcsolatos hatósági eljárások részletes szabályairól,
továbbá a zenekarok és énekkarok tevékenységéhez szükséges tárgyi feltételekről, valamint a fizetőnézőszám alsó
határáról szóló 7/2009. (III. 4.) OKM rendelet. Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
45/2015. (V. 27.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Ománi Szultánság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és az Ománi Szultánság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét az  igazságügyért felelős
miniszterrel egyetértésben haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Petrás Roland
Károlyt a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
154/2018. (IV. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Horváth Beátát
a 2018. április 15. napjától 2021. április 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
35/2011. (IV. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. április 4-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva V. P. magánszemély
(továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. március 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy se az alkotmány, sem egyéb törvények ne tehessék lehetővé, hogy olyanok dönthessenek
szavazataikkal az ország és lakossága sorsáról, akik magyarországi életvitelük hiányában sem gazdaságilag, sem
politikailag nem érintettek döntéseik következményeiben?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) módosítására irányul.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001.(XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására, csak az
Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által [Alkotmány 24. §
(3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a
népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az
Országgyűlés — az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint — el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg az
egyértelműség követelményének, mert megfogalmazása túlságosan összetett, nem egyértelmű, több kérdést
tartalmaz, amelyek a szabályozás mikéntjéről, az érintett személyi körről, a gazdasági és politikai érintettségükről, az
ország és lakosság sorsáról történő döntésről egyaránt szólnak.
Nem felel meg továbbá a kezdeményezés az egyértelműség követelményének azért sem, mert azok egyes fogalmi
elemei önmagukban sem egyértelműek. Nem állapítható meg, hogy a beadványozó mit ért magyarországi „életvitel”
kifejezés alatt, milyen személyi kört kíván kizárni, és pontosan miből. Nem állapítható meg továbbá az sem
egyértelműen, hogy beadványozó mit ért a gazdasági és politikai érintettség alatt. A beadványozó által feltenni kívánt
kérdés több szempontból sem egyértelmű megfogalmazása miatt nem állapítható meg, hogy egy eredményes
népszavazást követően milyen tartalmú törvény megalkotására lenne a jogalkotó köteles.
Az Országos Választási Bizottság a fentiek alapján megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást
tartani, illetve a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az
Nsztv. 10. § b) és c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b), c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a
jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
127/2018. (IV. 3.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Szente Viktóriát 2018. március 25.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. március 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2011. (VI. 6.) MNB rendelete a „Deák téri evangélikus templom” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a Deák téri evangélikus templom felszentelésének 200. évfordulója alkalmából – „Deák téri
evangélikus templom” megnevezéssel 5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2011. június 12. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, pereme virágszirom
formájú, széle szaggatottan recézett.
(2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben a Deák téri evangélikus templom oltárának ábrázolása látható.
Az emlékérme szélén, felső köriratban a „MAGYAR KÖZTÁRSASÁG” felirat, alsó köriratban az „5000” értékjelzés és
a „FORINT” felirat olvasható. Az alsó és a felső köriratot az emlékérme bal szélén a vízszintesen elhelyezett „1811”
felszentelési évszám, az emlékérme jobb szélén a szintén vízszintesen elhelyezett „2011” verési évszám választja el.
Az alsó körirat alatt a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben a Deák téri evangélikus templom épületének ábrázolása látható.
Az emlékérme szélén, felső köriratban a „DEÁK TÉRI EVANGÉLIKUS TEMPLOM” felirat olvasható. Sz. Egyed Emma
tervezőművész mesterjegye a templom ábrázolása alatt látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 8000 darab készíthető, amelyből 5000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2011. június 12-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
18/2018. (X. 3.) OGY határozata a földművesek emléknapjáról.
1. Az Országgyűlés szeptember 17-ét a földművesek emléknapjává nyilvánítja.
 2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy gondoskodjon az emléknap méltó megtartásáról.
 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
23/2013. (V. 24.) KüM közleménye az Európai Közösség és a Magyar Köztársaság közötti Kiegészítő Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről szóló 67/2009. (IV. 2.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 67/2009. (IV. 2.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2009. április 2-i, 42. számában kihirdetett, az Európai Közösség
és a Magyar Köztársaság közötti Kiegészítő Egyetértési Megállapodás hatálybalépéséről az Egyetértési Megállapodás
az Európai Közösség és a Magyar Köztársaság között az alábbiak szerint rendelkezik:
„Magyarországra nézve e  megállapodás a  magyar törvények által előírt belső eljárások lefolytatását követően
válik hatályossá. A  megállapodás a  felek kölcsönös megegyezése útján módosítható egy Addendum formájában.
Az Addendum e megállapodás szerves részét képezi és a vele azonos eljárásoknak megfelelően válik hatályossá.”
A belső eljárás lezárultának napja: 2009. április 2.
A hatálybalépés napja: 2009. április 3.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  67/2009. (IV. 2.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Közlöny 2009. április 2-i, 42. számában kihirdetett, az Európai Közösség és a Magyar Köztársaság közötti
Kiegészítő Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről szóló 67/2009. (IV. 2.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2009. április 3-án,
azaz kettőezer-kilenc április harmadikán lépett hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter