text:
109/2017. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a hazai építészet területén végzett sikeres tervezői, valamint az építészképzés fejlődését szolgáló, magas színvonalú,
iskolateremtő oktatói munkája elismeréseként
dr. Bachmann Bálint, a Pécsi Tudományegyetem Műszaki és Informatikai Karának dékánja, egyetemi tanár részére,
a magyar könyvkultúra és az olvasás népszerűsítése iránt elhivatott szakmai tevékenysége elismeréseként
Bakó Annamária, a Litea Könyvesbolt és Teázó vezetője részére,
a magyar ütőhangszeres kamarazene lehetőségeit és repertoárját magas szintre emelő, szerteágazó művészi és
hangszerkészítő mesteri munkája, valamint nagy hatású zenepedagógusi életműve elismeréseként
Balázs Oszkár előadóművész, zeneszerző, zenetanár, hangszerkészítő, a  Budapesti Ütőegyüttes alapítója és
művészeti vezetője részére,
a város és a  térség egyházi, kulturális és sportéletének fejlesztését szolgáló, sokrétű és önzetlen támogató
tevékenysége elismeréseként
Bánfi Péter János, a  Szombathelyi Evangélikus Egyházközség világi vezetője, felügyelője, a  Dominó Trans Kft.
alapítója és nyugalmazott ügyvezetője részére,
a country stílus legmeghatározóbb magyar együttesének tagjaként a  könnyűzenét évtizedek óta gazdagító
előadóművészete, nemzetközi és hazai sikerei elismeréseként
Barna Zoltán előadóművész, a Bojtorján együttes dobosa részére,
a szociolingvisztika jeles kutatójaként végzett, főként a  két- és többnyelvű közösségek szabad nyelvhasználatára
és a  veszélyeztetett nyelvek megmentésére irányuló nemzetközileg is elismert tudományos munkája, valamint
a  hátrányos helyzetű, illetve fogyatékkal élő emberek nyelvhasználatának kutatása területén elért eredményei
elismeréseként
dr. Bartha Csilla nyelvész, a Magyar Tudományos Akadémia Nyelvtudományi Intézetének tudományos tanácsadója,
az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Magyar Nyelvtudományi és Finnugor Intézete Mai
Magyar Nyelvi Tanszékének habilitált egyetemi docense részére,
a mikroelektronikai eszközök technológiájának kutatása, valamint a mikrotechnológiai
kutatás-fejlesztés szervezése és irányítása terén elért, nemzetközileg is kiemelkedő eredményei elismeréseként
dr. Battistig Gábor villamosmérnök, a  Magyar Tudományos Akadémia Energiatudományi Kutatóközpontja Műszaki
Fizikai és Anyagtudományi Intézetének tudományos főmunkatársa, az  Intézet Mikrotechnológiai Osztályának
vezetője részére,
közel négy évtizedes ügyészi pályája során példamutató hivatástudattal, kimagasló színvonalon végzett szakmai és
vezetői munkája elismeréseként
Bércziné dr. Molnár Judit, a Fővárosi Főügyészség osztályvezető ügyésze, címzetes fellebbviteli főügyészségi ügyész
részére,
a magyar népi kultúra, főként a  nyugat-dunántúli népművészet és a  magyar parasztság XX. századi történetének
kutatása terén jelentős tudományos és pulikációs életműve, valamint kultúraszervező tevékenysége elismeréseként
dr. Biró Friderika, a  szentendrei Szabadtéri Néprajzi Múzeum nyugalmazott főmuzeológusa és volt megbízott
főigazgató-helyettese részére,
határon innen és túl a  magyar kultúra és gasztronómia kincseinek bemutatását és népszerűsítését szolgáló
értékközvetítő tevékenysége elismeréseként
Borbás Mária televíziós szerkesztő-műsorvezető részére,
a country stílus legmeghatározóbb magyar együttesének tagjaként a  könnyűzenét évtizedek óta gazdagító
előadóművészete, nemzetközi és hazai sikerei elismeréseként
Buchwarth László előadóművész, a Bojtorján együttes gitárosa részére,
közel négy évtizedes oktatói, illetve eredményes iskolavezetői munkája, valamint a  hazai szakképzési rendszer
megújítása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Budai Ferenc, a  törökszentmiklósi Székács Elemér Mezőgazdasági és Élelmiszeripari Szakképző Iskola és Kollégium
igazgatója részére,
számos jogszabály kodifikációját magába foglaló jogászi és a régióban meghatározó szakmai közéleti tevékenysége,
valamint a magyar–szlovák együttműködést egy jogi szakszótár megírásával segítő munkája elismeréseként
dr. Cserba Lajos, a  Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Ügyvédi Kamara elnöke, a  Magyar Jogász Egylet elnökségének
tagja részére,
a környezetvédelem területén folytatott több évtizedes, elsősorban az  európai uniós forrásból megvalósuló
szennyvíztisztítási és ivóvízminőség-javítási projektek megvalósítása érdekében végzett kiemelkedő szakmai
tevékenysége elismeréseként
Diósi András nyugalmazott vízépítő mérnök részére,
Magyarország és az  Apostoli Szentszék diplomáciai kapcsolatainak fejlesztése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Dobos András, a  Miskolci Görögkatolikus Egyházmegye papja, a  Magyarországi Apostoli Nunciatúra volt
másodtitkára részére,
a hiteles magyar tájékoztatáspolitika megerősítése érdekében, valamint a  VERITAS Történetkutató Intézet
létrehozásában és működtetésében végzett munkája, továbbá az  egyesület ügyvivőjeként elért eredményei
elismeréseként
dr. Dobos László, a  VERITAS Történetkutató Intézet nyugalmazott főigazgató-helyettese, a  Jászok Egyesületének
ügyvivője részére,
a magyar nemzeti kultúra értékeinek közvetítését sikerrel szolgáló több évtizedes televíziós pályafutása és
közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Dobos Menyhért, a  Duna Médiaszolgáltató Nonprofit Zrt. vezérigazgatója, az  MTVA volt tartalom-előállítási
vezérigazgató-helyettese részére,
nemzetközi és hazai szinten is nagyra becsült művészi és zenepedagógusi munkája elismeréseként
Dráfi Kálmán Liszt Ferenc-díjas zongoraművész, a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Billentyűs és Akkordikus
Hangszerek Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
az ökumenikus egységet szolgáló közösségépítő tevékenysége, valamint hazánk keresztény értékeinek
megerősítése érdekében végzett lelkészi munkája elismeréseként
dr. Fischl Vilmos evangélikus lelkész, a Magyarországi Egyházak Ökumenikus Tanácsának főtitkára részére,
négy és fél évtizedes művészi pályája, valamint az  1956-os forradalom és szabadságharc során a  Magyar Rádió
munkatársaként tanúsított példaadó helytállása, illetve a  forradalom emlékének ápolását szolgáló tevékenysége
elismeréseként
Fodor Artur kürtművész, a Magyar Rádió Szimfonikus Zenekarának volt tagja részére,
a magyar játékkereskedelem folyamatos fejlesztése és a  hazai gyártók piacképességének fenntartása érdekében
végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Gyaraki József, a REGIO Játékkereskedelmi Kft. alapító tulajdonosa és ügyvezetője részére,
a kortárs magyar irodalmat gazdagító költői és prózaírói pályája elismeréseként
Győri László József Attila-díjas költő, prózaíró, bibliográfus részére,
az igazságszolgáltatási informatika kialakítása, valamint az  ügyészségi számítástechnikai rendszerek fejlesztése és
megbízható üzemeltetése terén végzett magas színvonalú és eredményes munkája elismeréseként
Hornung Judit Anna, a Legfőbb Ügyészség csoportvezetője részére,
a magyar felsőoktatás palettáján egyedülálló intézmény létesítése és sikeres működtetése érdekében végzett
elkötelezett munkája elismeréseként
dr. Horváth József, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem főtitkára részére,
a reneszánsz és a kortárs kóruszene népszerűsítését szolgáló példaértékű munkája, valamint az európai hírű hazai
karvezetőképzésért folytatott kimagasló tevékenysége elismeréseként
Jobbágy Valér Liszt Ferenc-díjas karnagy, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem tanára, a Szekszárdi Madrigálkórus,
a Schola Cantorum Sopianensis és a Pécsi Székesegyház Palestrina Kórusának vezetője részére,
több évtizedes kutatói és oktatói tevékenysége mellett a  katolikus iskolák diákjai számára megrendezett Károly
Ireneusz Fizika Verseny kapcsán végzett magas színvonalú munkája elismeréseként
dr. Juhász András, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Természettudományi Kar Fizikai Intézete Anyagfizikai
Tanszékének nyugalmazott egyetemi docense részére,
a magyar cipőgyártás innovatív fejlesztése mellett a  helyi gazdasági élet élénkítését is szolgáló, sikeres
vállalatvezetői tevékenysége elismeréseként
Juhász János, a csengeri Szamos Cipőipari Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a vízügyi ágazatban végzett több évtizedes, magas színvonalú szakmai munkája és példamutató vezetői
tevékenysége elismeréseként
Kabay Sándor, a Közép-Duna-völgyi Vízügyi Igazgatóság nyugalmazott igazgatója részére,
sikeres intézményvezetői tevékenysége mellett a  nemzeti értékek gyűjtése, illetve népszerűsítése iránti kivételes
elhivatottsággal és szakmai felkészültséggel végzett munkája elismeréseként
dr. Kemecsi Lajos, a  Néprajzi Múzeum főigazgatója, a  Hungarikum Bizottság Kulturális Örökség Szakbizottságának
elnöke részére,
a country stílus legmeghatározóbb magyar együttesének tagjaként a  könnyűzenét évtizedek óta gazdagító
előadóművészete, nemzetközi és hazai sikerei elismeréseként
Kemény Győző muzsikus, producer, a Bojtorján együttes alapítója részére,
a családjog egyik legelismertebb hazai szakértőjeként végzett tudományos és oktatói munkája, valamint a polgári
perrendtartásról szóló törvény kodifikációja során a családjogi perek szabályainak kidolgozása terén végzett értékes
tevékenysége elismeréseként
dr. Kőrös András, a Kúria nyugalmazott tanácselnöke, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi
Karának címzetes egyetemi docense, a Nemzetközi Családjogi Társaság tagja részére,
az operairodalom leghíresebb lírai mezzoszoprán szerepeiben nyújtott alakításai, a  világ számos rangos
hangversenytermében sikereket arató énekművészete elismeréseként
Létay Kiss Gabriella operaénekes részére,
a vízügyi ágazat területén, különösen a  Közép-Tisza-vidék vízgazdálkodása és a  vizek kártételeinek
megakadályozása érdekében végzett három évtizedes, kiemelkedő szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Lovas Attila, a  Közép-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság igazgatója, a  Magyar Hidrológiai Társaság Szolnoki Területi
Szervezetének vezetője részére,
a történelmi jelentőségű diósgyőri vár rekonstrukcióját előkészítő történeti és régészeti kutatások során nyújtott
értékes munkája elismeréseként
dr. Lovász Emese régész, a Magyar Régész Szövetség alapító tagja részére,
több évtizedes alkotói pályája, valamint a  magyar kulturális örökség megőrzését szolgáló művészi munkája
elismeréseként
Magyar Éva ötvösművész, restaurátor részére,
a kárpátaljai magyarság megmaradása, anyanyelvének és kultúrájának megőrzése, valamint hitéletének gazdagítása
érdekében végzett odaadó lelkészi szolgálata és közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Magyar Gergely ferences szerzetes, a Nagyszőlősi Ferences Rendház házfőnöke, nagyszőlősi plébános részére,
az agrárgazdaság területén végzett több évtizedes munkája, valamint a  vállalat nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentőségű fejlődését elősegítő eredményes cégvezetői tevékenysége elismeréseként
Magyar József, a HUNGERIT Baromfifeldolgozó és Élelmiszeripari Zrt. elnöke részére,
világszerte nagyra becsült tudományos eredményei és oktatói tevékenysége, valamint a pécsi Onkoterápiás Intézet
felújítását és korszerű működtetését elősegítő, fáradhatatlan intézményvezetői munkája elismeréseként
dr. Mangel László Csaba orvos, a  Magyar Onkológusok Társaságának elnöke, a  Pécsi Tudományegyetem Általános
Orvosi Kara és Klinikai Központja Onkoterápiás Intézetének igazgatója, egyetemi docense részére,
Magyarország gazdasági életében meghatározó jelentőségű, a  hazai élelmiszeripar folyamatos fejlődését szolgáló
vállalatvezetői munkája elismeréseként
Molitórisz Károly, az Univer-Product Zrt. vezérigazgatója részére,
a magyar zenei kultúra ápolása, valamint a  hungarikumnak számító tárogató hangszer hazai és nemzetközi
megismertetése iránt elhivatott tevékenysége elismeréseként
Nagy Csaba tárogatóművész, a Rákóczi Tárogató Egyesület alapító elnöke részére,
az ember és a természet harmonikus viszonyán alapuló magyar vadászati kultúra nemes hagyományainak ápolását
és népszerűsítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Oláh Csaba, a Vadászati Kulturális Egyesület elnöke részére,
a hazai vízügyi ágazatban, különösen az árvízvédelem, a folyam- és tószabályozás, valamint a vízépítési műtárgyak
rekonstrukciója területén végzett magas szintű szakmai munkája elismeréseként
Papanek László, a Közép-Duna-völgyi Vízügyi Igazgatóság Árvízvédelmi és Folyógazdálkodási Osztályának vezetője
részére,
Karácsony Sándor életművének ápolása és szellemiségének továbbadása, valamint a  népfőiskolai mozgalom
újjászervezése terén végzett elhivatott munkája elismeréseként
Péter Imre, a  Karácsony Sándor Művelődési Társaság elnöke, a  Földesi Nagyközségi Népfőiskolai Egyesület egyik
alapítója részére,
széles körű európai kapcsolatain keresztül Magyarország népszerűsítését szolgáló tevékenysége, valamint a fiatalok
nevelése és a közösségépítés terén egyaránt értékes munkája elismeréseként
dr. Philipp Ernst Gudenus, a belvárosi Szent Anna Templom templomigazgatója, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Kánonjogi Posztgraduális Intézetének egyetemi docense részére,
a country stílus legmeghatározóbb magyar együttesének tagjaként a  könnyűzenét évtizedek óta gazdagító
előadóművészete, nemzetközi és hazai sikerei elismeréseként
Pomázi Zoltán zeneszerző, dalszövegíró, a Bojtorján együttes énekes-gitárosa részére,
a kiskunsági tanyasi emberek lelki életének gazdagítása mellett a helyiek szociális és kulturális életét is fellendítő,
odaadó szolgálata elismeréseként
Sági Lajos, a  Kiskunmajsa-Kígyóspusztai Lelkészség nyugalmazott plébánosa, a  Hit és Kultúra Alapítvány alapítója
részére,
a magyar jogászképzés fejlődését szolgáló több mint két évtizedes oktatói, valamint nemzetközi és hazai szinten is
elismert tudományos kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Sándor István, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara Római Jogi és Összehasonlító
Jogtörténeti Tanszékének habilitált egyetemi docense részére,
a műszaki kutatás-fejlesztés és megvalósítás területén, elsősorban a  járműelektronikai és mechatronikai
járműautomatikai rendszerek fejlesztésében és gyártásában kiemelkedő, ugyanakkor a vállalati és egyetemi tudás
ipari hasznosítására is nagy hangsúlyt fektető, magas színvonalú munkája elismeréseként
dr. Simonyi Sándor, a TRIGON Electronica Fejlesztő és Szolgáltató Kft. ügyvezető igazgatója, a Miskolci Egyetem Gépés Terméktervezési Intézetének címzetes docense részére,
több évtizedes, nemzetközileg is kiemelkedő tudományos pályája során főként a  deklaratív, azon belül a  logikai
programozás területén elért figyelemre méltó kutatási eredményei, valamint nagy hatású, iskolateremtő oktatói
munkája elismeréseként
dr. Szeredi Péter állami díjas matematikus, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és
Informatikai Kara Számítástudományi és Információelméleti Tanszékének címzetes egyetemi tanára részére,
a II. világháború után, illetve az  1956-os szabadságharcot követő megtorlások idején rendfokozatuktól politikai
okokból megfosztott katonatisztek erkölcsi rehabilitációja érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Szőke László, a Honvédelmi Minisztérium Rehabilitációs Bizottságának volt elnöke részére,
a település gazdasági fejlődését segítő sikeres vállalkozói, valamint a  határon túli magyarság érdekében végzett
támogató tevékenysége elismeréseként
Takács Zoltán, a mezőtúri TAKÖV Transz Hungária Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a település- és társadalomföldrajz területén végzett sokrétű, nemzetközi szinten is nagyra becsült tudományos
kutatómunkája, valamint aktív szakmai közéleti és szakértői tevékenysége elismeréseként
dr. Timár Judit földrajztudós, a  Magyar Tudományos Akadémia Közgazdaság- és Regionális Tudományi
Kutatóközpontja Regionális Kutatások Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
Szentkuthy Miklós irodalmi hagyatékának gondozása terén meghatározó munkája, valamint jelentős
irodalomtörténeti publikációs tevékenysége elismeréseként
Tompa Mária, a Szentkuthy Miklós Alapítvány kuratóriumi elnöke részére,
a hazai közúthálózat fejlesztése és hídjaink megóvása érdekében végzett több évtizedes, értékes szakmai
tevékenysége, valamint oktatói munkája elismeréseként
dr. Tóth Ernő János nyugalmazott okleveles építőmérnök és szakmérnök, a  Budapesti Műszaki Egyetem Út- és
Vasútépítési Tanszékének volt óraadó tanára részére,
a szerződési jog területén végzett kutatásai mellett az információs társadalommal összefüggő jogi kérdések, főként
az  elektronikus kereskedelemmel és ügyintézéssel foglalkozó jogalkotási folyamatok, valamint ezen témakörök
egyetemi oktatásba való bevezetése terén meghatározó munkája elismeréseként
dr. Verebics János egyetemi docens, a  Páneurópa Jogász Unió elnökhelyettese és Európai Magánjogi Szekciójának
vezetője, a Magyar Jogász Egylet Civilisztikai Szakosztályának elnöke részére,
a country stílus legmeghatározóbb magyar együttesének tagjaként a  könnyűzenét évtizedek óta gazdagító
előadóművészete, nemzetközi és hazai sikerei elismeréseként
Vörös Andor előadóművész, zeneszerző, a Bojtorján együttes billentyűse részére,
a Rendtartomány megújítása, a  budapesti kármelita templom és rendház renoválása, valamint a  Marton Marcellemlékhely kialakítása érdekében végzett fáradhatatlan munkája elismeréseként
Vörös Imre András, a Magyar Sarutlan Kármelita Rendtartomány tartományfőnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND lovagkeresztje
polgári tagozata; a haza védelme, a  nemzet biztonsága érdekében szakterületén végzett, kiemelkedően eredményes tevékenysége
elismeréseként
Börcsök András ezredes, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat igazgatója részére,
három és fél évtizedes magas színvonalú szakmai és példamutató vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Farkas László rendőr dandártábornok, a  Nemzeti Védelmi Szolgálat Közigazgatási Szervek Védelmi Szolgálata
Igazgatóságának igazgatója, rendőrségi főtanácsos részére,
több évtizedes rendőri szolgálatát követően a  térség lakosságának biztonsága érdekében végzett eredményes
társadalmi munkája elismeréseként
dr. Fekecs Dénes nyugállományú rendőr ezredes, az  Országos Polgárőr Szövetség gazdasági és pénzügyi
elnökhelyettese, a Bács-Kiskun Megyei Polgárőr Szervezetek Szövetségének elnöke részére,
a katasztrófavédelmi szervezet magas szintű feladatellátásához és a szervezet hatósági szakterületének fejlődéséhez
hozzájáruló két és fél évtizedes kiemelkedő szolgálatellátása, valamint kiváló vezetői-irányítói teljesítménye
elismeréseként
Huszár Tibor tűzoltó ezredes, a  Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatóhelyettese, tűzoltósági
főtanácsos részére,
több mint három évtizedes katonai szolgálata során a  logisztika területén végzett példaértékű szakmai és vezetői
munkája elismeréseként
Schmidt Zoltán dandártábornok, a  Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság logisztikai erők főnöke,
parancsnok-helyettes részére,
három évtizedes katonai szolgálata során a  Magyar Honvédség érdekében nyújtott kiemelkedő teljesítménye
elismeréseként
dr. Sticz László ezredes, a Honvéd Vezérkar Haderőtervezési Csoportfőnökségének csoportfőnök-helyettese részére,
több mint három évtizedes katonai szolgálata, személyügyi területen végzett vezetői munkája, valamint a tömeges
bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével összefüggő feladatok ellátása során nyújtott kimagasló teljesítménye
elismeréseként
Szívos István ezredes, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságának személyzeti főnöke részére,
három évtizedes, magas színvonalú szolgálatellátása, az  Igazgatóság kiegyensúlyozott gazdálkodását és hatékony
működését biztosító, kiemelkedően eredményes munkája elismeréseként
Tóbis Gábor Béla tűzoltó ezredes, a  Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság gazdasági
igazgatóhelyettese, tűzoltósági főtanácsos részére,
több mint három évtizedes katonai szolgálata során a Magyar Honvédség érdekében híradó szakterületen végzett,
kimagasló szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Vass Sándor dandártábornok, a  Honvéd Vezérkar Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökségének
csoportfőnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND lovagkeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. március 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
136/2017. (IV. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Zsigó Pált
2017. április 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2004. (VII. 27.) NKÖM rendelete egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, illetőleg régészeti védettség megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV.
törvény 15. § (1)–(2) bekezdései alapján – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Budapest III. kerület, 23799 hrsz. alatt nyilvántartott, kivett művelési ágú ingatlant, természetben az óbudai Hajógyári-öböl területét.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a Kr. u.
1–2. században létesített, második periódusában az
aquincumi helytartó palotájához tartozó római kori kikötő
maradványai (facölöpök, gerendák és kőtömbök) találhatók, melyek kivételes állapotuk és ritka előfordulásuk
miatt kiemelkedő értéket képviselnek. A régészeti védelem célja az alacsony vízállásnál látható, illetve a víz felszíne alatti régészeti emlékek megőrzése, kutathatóságuk
és esetleges bemutathatóságuk biztosítása.
(3) A védetté nyilvánított területen a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges a 16/2001.
(X. 18.) NKÖM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt
tevékenységekhez, továbbá tereprendezéshez.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába sorolom.
2. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Budakalász (Pest megye) külterület 0226/6 hrsz. alatt nyilvántartott, kivett művelési ágú, természetben a Budakalász, Dunapart-Kavicsbánya területén található ingatlant.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az európai hírű kora avar kori temető feltáratlan részének megóvása.
(3) A védetté nyilvánított területen a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges a 16/2001.
(X. 18.) NKÖM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt
tevékenységekhez, továbbá tereprendezéshez.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába sorolom.
3. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Miskolc (Borsod-Abaúj-Zemplén megye) I. kerület
11649, 11650, 11651, 11652/1, 11652/2, 11653, 11660,
11661, 11662, 11663, 11664, 11674 és 11677 hrsz. alatt
nyilvántartott kivett, beépítetlen terület művelési ágú, természetben Miskolc, Tűzköves lelőhelyen található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a középső
paleolitikum idejéből származó település, kovabánya és
kőfeldolgozó műhely maradványai és leletei találhatók,
amelyek magyarországi és európai viszonylatban egyaránt
kiemelkedő jelentőséggel bírnak. A régészeti védelem célja a föld felszíne alatt rejlő régészeti emlékek megőrzése,
az Európa-hírű lelőhely kutathatóságának és bemutathatóságának biztosítása.
(3) Régészeti védőövezetté nyilvánítom a Miskolc I. kerület 11646, 11647, 11648, 8864/14 és 13003 hrsz. alatt
nyilvántartott kivett, beépítetlen terület művelési ágú
ingatlanokat. A védőövezetté nyilvánítás célja az Európahírű régészeti lelőhely közvetlen környezete természetes
állapotában való tájképi értékeinek megőrzése.
(4) A védetté nyilvánított területen a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges a 16/2001.
(X. 18.) NKÖM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt
tevékenységekhez, továbbá tereprendezéshez.
(5) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába sorolom.
(6) Az (1) bekezdésben megjelölt ingatlanok esetében a
Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
4. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Sé (Vas megye) külterület 078 hrsz. alatt nyilvántartott
szántó, 079 hrsz. alatt nyilvántartott kivett (közút), továbbá Sé, belterület 235/8, 235/9, 235/10, 235/11, 235/12,
235/136, 235/137 kivett (beépítetlen terület) művelési ágú,
természetben a Sé, Malomi dűlőben található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen található a
Dunántúl újkőkorának egyik legjelentősebb, Európa-hírű
lelőhelye, egy kettős körárokkal körülvett, egyedülálló
szerkezetű település a Kr. e. 5. évezred első feléből, továbbá itt fekszenek egy római kori villaépület maradványai is.
A régészeti védelem célja a részben feltárt, nagyrészt
azonban a föld alatt található régészeti emlékek megőrzése, kutathatóságuk és későbbi bemutathatóságuk
biztosítása.
(3) A védetté nyilvánított területen a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges a 16/2001.
(X. 18.) NKÖM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt
tevékenységekhez, továbbá tereprendezéshez.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába sorolom.
(5) Az (1) bekezdésben megjelölt 078, 235/8–12,
235/136–137 hrsz. alatti ingatlanokra a Magyar Államot
elővásárlási jog illeti meg.
5. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Dunakeszi (Pest megye) belterület 6241, 6242, 6243/1,
6243/2, 6248 hrsz. alatt nyilvántartott, kivett művelési
ágú, természetben Dunakeszi, Duna sor 28–32. szám alatt
található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen I. Valentinianus császár uralma alatt épült, a Duna felé nyitott, egy
központi és két saroktoronyból álló kikötőerőd és révhely
található. A régészeti védelem célja a régészeti kutatásokkal részben feltárt késő római kikötőerőd maradványainak
védelme, a föld felszíne alatti régészeti emlékek megőrzése és a kutathatóság biztosítása.
(3) A védetté nyilvánított területen a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges a 16/2001.
(X. 18.) NKÖM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt
tevékenységekhez.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
6. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Domony (Pest megye) belterület 443, 444, 445, 455 hrsz.
alatt nyilvántartott, kivett művelési ágú, valamint a külterület 014/14 hrsz. alatt nyilvántartott gyep, erdő és nádas
művelési ágú, természetben Domony, Flóramajor (Torom-dűlő) területén található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a kora
bronzkori Hatvani kultúra erődített telepe, illetve Árpádkori földvár található. A védetté nyilvánítás célja az eddig
kutatlan régészeti emlékek megőrzése, jelenlegi állapotának fenntartása a későbbi kutatás számára.
(3) A védetté nyilvánított területen a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges a 16/2001.
(X. 18.) NKÖM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt
tevékenységekhez, továbbá tereprendezéshez.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
(5) A 014/14 hrsz. alatti ingatlan esetében a Magyar
Államot elővásárlási jog illeti meg.
7. § (1) Fokozottan védett lelőhellyé nyilvánítom a Galgahévíz (Pest megye) külterület 0140/7 hrsz. alatt nyilvántartott, gyep (legelő) művelési ágú, természetben a Galgahévíz, Szentandrás-parton található ingatlant.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen bronzkori
telep, Árpád-kori földvár és monostor található. A régészeti védelem célja a föld felszíne alatt található régészeti
emlékek védelme, kutathatóságuk biztosítása.
(3) A védetté nyilvánított területen a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges a 16/2001.
(X. 18.) NKÖM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt
tevékenységekhez, továbbá tereprendezéshez.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
8. § (1) Fokozottan védett lelőhellyé nyilvánítom Hernádbűd (Borsod-Abaúj-Zemplén megye) külterület 035/4
hrsz. alatt nyilvántartott gyep (legelő) és 048 hrsz. alatt
nyilvántartott szántó művelési ágú, természetben a
Hernádbűd, Várdomb területén fekvő ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a bronzkori
Hatvani kultúra idején épített földvár (erődített település
és az azt övező sáncok maradványai) található, amely Borsod-Abaúj-Zemplén megye kiemelkedően fontos emléke.
A régészeti védelem célja a föld alatti emlékek megőrzése
és a kutathatóság biztosítása.
(3) Régészeti védőövezetté nyilvánítom a Hernádbűd
külterület 040, 041, 042, 044, 045/1, 046/1, 047, 049/4,
049/5, 049/6, 049/7, 049/8, 049/9, 049/10, 049/11, 049/12,
050 hrsz. alatt nyilvántartott ingatlanokat. A védőövezetté
nyilvánítás célja a földvár tájképének megőrzése.
(4) A védetté nyilvánított területen a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges a 16/2001.
(X. 18.) NKÖM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt
tevékenységekhez, továbbá tereprendezéshez.
(5) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
(6) Az (1) bekezdésben megjelölt 048 hrsz. alatti ingatlanra a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
9. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Sajószentpéter (Borsod-Abaúj-Zemplén megye) belterület
130, 135, 136 hrsz. alatt nyilvántartott, kivett művelési
ágú, természetben Sajószentpéter, Kiskassa városrészben
található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a középkori
Szentpéter mezőváros Árpád-korban emelt és a 16. században elpusztult Szent Péter és Pál plébániatemploma
állt. A régészeti védelem célja a maradványok megőrzése,
feltárás utáni bemutatása.
(3) Régészeti védőövezetté nyilvánítom a Sajószentpéter belterület 1, 3, 128, 129, 131/1, 131/2, 131/3, 132,
133, 134, 137, 138, 139, 141 hrsz. alatt nyilvántartott, kivett művelési ágú ingatlanokat. A védőövezetté nyilvánítás célja a középkori Szentpéter mezőváros alaprajzi szerkezetét őrző terület tájképi megőrzése.
(4) A védetté nyilvánított területen a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges a 16/2001.
(X. 18.) NKÖM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt
tevékenységekhez, továbbá tereprendezéshez.
(5) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
(6) Az (1) bekezdésben megjelölt 130 hrsz. alatti ingatlanra a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
10. § (1) A Művelődési és Közoktatási Minisztérium 77099/97
XXII. sz. határozatával történeti-régészeti jelentőségű védett területté nyilvánított Fonyód (Somogy megye) belterület 7013/1 és 7015/1 hrsz. alatt nyilvántartott, kivett művelési ágú ingatlanok vonatkozásában a régészeti védettséget
megszüntetem. A 7013/1 hrsz. alatt nyilvántartott terület régészeti feltárása során régészeti védettséget indokolttá tévő
objektum nem került elő, míg a 7015/1 hrsz. alatt nyilvántartott ingatlan területén található temetőrészlet megsemmisült, így a védettség további fenntartása egyik ingatlan területén sem szükséges.
(2) A Művelődési Minisztérium 70.594/1987. sz. határozatával régészeti jelentőségű védett területté nyilvánított
Budakalász külterület 0226/5 hrsz. alatt nyilvántartott, kivett művelési ágú ingatlan vonatkozásában a régészeti védettséget megszüntetem. A terület régészeti feltárása megtörtént, az ingatlan a bányaművelés során víz alá került,
így a régészeti védettség további fenntartása nem indokolt.
(3) A Művelődési Minisztérium 26631/1981. sz. határozatával régészeti jelentőségű védett területté nyilvánított
Hernádbűd külterület 041 hrsz. alatt nyilvántartott ingatlan
vonatkozásában a régészeti védettséget megszüntetem.
A jelen rendelet 8. §-ában védetté nyilvánított kora bronzkori földvár területe erre a helyrajzi számra nem terjed ki.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
238/2015. (IX. 4.) Korm. rendelete a 2014–2020 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, határon átnyúló együttműködési programjainak végrehajtási intézményrendszeréről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) audit hatóság: az  1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 25.  cikke, a  447/2014/EU bizottsági
végrehajtási rendelet 37.  cikk (3)  bekezdése és a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 28.  cikke
szerinti tevékenységet ellátó szervezet,
b) auditor csoport: az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikk (2) bekezdése, a 447/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet 37. cikk (3) bekezdése és a 897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 28. cikk
(2) bekezdése szerinti tevékenységet ellátó munkacsoport,
c) hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet: az  1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23.  cikk
(4) bekezdése, a 447/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 37. cikk (1) bekezdése, valamint a 897/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet 20.  cikk (6)  bekezdés b)  pontja, továbbá 32.  cikk (1) és (2)  bekezdése szerinti
feladatokat ellátó szervezet,
d) igazoló hatóság: az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikke és a 447/2014/EU bizottsági
végrehajtási rendelet 37. cikk (2) bekezdése szerinti tevékenységet ellátó szervezet,
e) információs pont: az 5. § és a 8. § szerinti program hatékony lebonyolítását szakmailag támogató szervezet,
f ) irányító hatóság: az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke, a 447/2014/EU bizottsági
végrehajtási rendelet 37.  cikk (1)  bekezdése és a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 26.  cikke
szerinti tevékenységet ellátó szervezet,
g) közös technikai titkárság: a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 27.  cikk (1)  bekezdése szerinti
szervezet,
h) közös titkárság: az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikk (2) bekezdése és a 447/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet 37. cikk (1) bekezdése szerinti szervezet,
i) nemzeti hatóság: valamely határon átnyúló együttműködési program vonatkozásában tagállami hatáskörbe
rendelt feladatok végrehajtásáért felelős szervezet,
j) program technikai segítségnyújtási keretéhez történő nemzeti hozzájárulás: valamely határon átnyúló
együttműködési programban résztvevő partnerországok által az  adott program hatékony működtetéséhez
szükséges költségek fedezésére évenként nyújtott hozzájárulás és
k) regionális koordináció: a 7. § szerinti program hatékony lebonyolításának szakmai támogatása.
2. § Az Interreg V–A Magyarország–Horvátország Együttműködési Program vonatkozásában
a) irányító hatóság: az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter),
b) igazoló hatóság: a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: kincstár),
c) audit hatóság: az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság (a továbbiakban: EUTAF),
d) közös titkárság: a Széchenyi Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
(a továbbiakban: Széchenyi Programiroda),
e) nemzeti hatóság: a miniszter,
f ) hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet: a Széchenyi Programiroda és
g) a program technikai segítségnyújtási keretéhez történő nemzeti hozzájárulás biztosítója: a miniszter.
3. § Az Interreg–IPA Magyarország–Szerbia Együttműködési Program vonatkozásában
a) irányító hatóság: a miniszter,
b) igazoló hatóság: a kincstár,
c) audit hatóság: az EUTAF,
d) közös titkárság: a Széchenyi Programiroda,
e) nemzeti hatóság: a miniszter,
f ) hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet: a Széchenyi Programiroda és
g) a program technikai segítségnyújtási keretéhez történő nemzeti hozzájárulás biztosítója: a miniszter.
4. § A Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENI Határon Átnyúló Együttműködési Program vonatkozásában
a) irányító hatóság: a miniszter,
b) audit hatóság: az EUTAF,
c) közös technikai titkárság: a Széchenyi Programiroda,
d) nemzeti hatóság: a miniszter,
e) hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet: a Széchenyi Programiroda és
f ) a program technikai segítségnyújtási keretéhez történő nemzeti hozzájárulás biztosítója: a miniszter.
5. § Az Interreg V–A Románia–Magyarország Együttműködési Program vonatkozásában
a) az auditor csoport magyar tagja: az EUTAF,
b) nemzeti hatóság: a miniszter,
c) hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet: a Széchenyi Programiroda,
d) a program technikai segítségnyújtási keretéhez történő nemzeti hozzájárulás biztosítója: a miniszter és
e) információs pont: a Széchenyi Programiroda.
6. § Az Interreg V–A Szlovákia–Magyarország Együttműködési Program vonatkozásában
a) az auditor csoport magyar tagja: az EUTAF,
b) közös titkárság: a Széchenyi Programiroda,
c) nemzeti hatóság: a miniszter,
d) hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet: a Széchenyi Programiroda és
e) a program technikai segítségnyújtási keretéhez történő nemzeti hozzájárulás biztosítója: a miniszter.
7. § Az Interreg V–A Ausztria–Magyarország Együttműködési Program vonatkozásában
a) az auditor csoport magyar tagja: az EUTAF,
b) közös titkárság: a Széchenyi Programiroda,
c) nemzeti hatóság: a miniszter,
d) hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet: a Széchenyi Programiroda,
e) a program technikai segítségnyújtási keretéhez történő nemzeti hozzájárulás biztosítója: a miniszter és
f ) a regionális koordinációt biztosító szervezet: a Széchenyi Programiroda.
8. § Az Interreg V–A Szlovénia–Magyarország Együttműködési Program vonatkozásában
a) az auditor csoport magyar tagja: az EUTAF,
b) nemzeti hatóság: a miniszter,
c) hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet: a Széchenyi Programiroda,
d) a program technikai segítségnyújtási keretéhez történő nemzeti hozzájárulás biztosítója: a miniszter és
e) információs pont: a Széchenyi Programiroda.
9. § A Széchenyi Programiroda közreműködik
a) a 2–4. § szerinti programok tekintetében az irányító hatóság és a nemzeti hatóság,
b) az 5–8. § szerinti programok tekintetében a nemzeti hatóság
feladatai végrehajtásában.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § Ez a rendelet
a) az  Európai Regionális Fejlesztési Alap által az  európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott
támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet,
b) az  IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet végrehajtásának egyedi szabályairól szóló, 2014. május 2-i 447/2014/EU bizottsági végrehajtási
rendelet,
c) az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet alapján finanszírozott, határokon átnyúló együttműködési programok végrehajtására vonatkozó
egyedi rendelkezések megállapításáról szóló, 2014. augusztus 18-i 897/2014/EU bizottsági végrehajtási
rendelet,
d) az  Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az  Európai Szociális Alapra, a  Kohéziós Alapra, az  Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös
rendelkezések megállapításáról, az  Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az  Európai Szociális Alapra
és a  Kohéziós Alapra és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések
megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
e) az  IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 231/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet,
f ) az  Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 232/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet és
g) a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszközök végrehajtására vonatkozó közös szabályok
és eljárások megállapításáról szóló, 2014. március 11-i 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2010. (I. 20.) HM utasítása A Magyar Honvédség Alaki Szabályzata című szolgálati könyv kiadásáról.
1. § A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja alapján a
Magyar Honvédség Alaki Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. § Az utasítás a közzététele napján, a Szabályzat 2010. július 1-jén lép hatályba. A Szabályzat hatálybalépésével
egyidejűleg a Magyar Honvédség Alaki Szabályzata című szolgálati könyv kiadásáról szóló 86/2003. (HK 23.) HM
utasítás és az azzal kiadott, „A Magyar Honvédség Alaki Szabályzata (Ált./14)” a hatályát veszti.
Budapest, 2009. december 28. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1771/2015. (X. 19.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/C/13-2013-0017 azonosító számú („A Nyugat-Balaton és Zala folyó medence hulladékgazdálkodási rendszerének fejlesztése eszközbeszerzésekkel” című) és a KEOP-1.2.0/09-11-20110039 azonosító számú („Mélykút Város szennyvízcsatornázási és szennyvíztisztítási beruházása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerinti projektek támogatásának növelését,
 2. hozzájárul az 1. melléklet szerinti projektek támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2032/2015. (XII. 30.) Korm. határozata nemzetközi tenisztornák magyarországi rendezésének támogatásáról, valamint a Magyar Tenisz Szövetség létesítményfejlesztési programjával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány a tenisz mint kiemelt sportág fejlesztése és hazai népszerűsítése érdekében
 1. támogatja a  Magyar Tenisz Szövetséget a  2016. évi ifjúsági tenisz világbajnokság (Junior Davis Cup, Junior Fed
Cup) Magyarországon történő rendezésére vonatkozó felkérés elfogadásában, amennyiben a  Nemzetközi Tenisz
Szövetség (International Tennis Federation) felkéri a Magyar Tenisz Szövetséget a sportesemény rendezésére;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  Magyar Tenisz Szövetséggel együttműködve, az  5.  pont
a) alpontja szerinti feladat végrehajtásával összhangban – nyújtson be előterjesztést a Kormány részére az 1. pont
szerinti sportesemény magyarországi rendezéséhez szükséges intézkedésekről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. január 15.
3. támogatja a  Magyar Tenisz Szövetség azon törekvését, hogy Magyarországon rangos nemzetközi tenisztornák,
ennek keretében
a) nemzetközi felnőtt versenysorozat (ITF Pro Circuit versenyek, ATP Challenger Tour verseny),
b) WTA tenisztorna,
c) ATP World Tour 250 tenisztorna
megrendezésére kerüljön sor;
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Tenisz Szövetséggel együttműködve készítsen
előterjesztést a Kormány részére a 3. pont szerinti sportesemények magyarországi megrendezésének feltételeiről és
a rendezéshez szükséges intézkedésekről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. január 15.
5. egyetért azzal, hogy az  1. és a  3.  pont szerinti tenisztornák magyarországi megrendezését is lehetővé tevő tenisz
sportlétesítmény-fejlesztési program (a  továbbiakban: program) kidolgozása és megvalósítása szükséges, amely
keretében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – Budapest Főváros
Önkormányzatával és a Magyar Tenisz Szövetséggel együttműködve – terjesszék a Kormány elé a Budapest
margitszigeti Nemzeti Tenisz Versenyközpont megvalósítását szolgáló beruházás programját, továbbá
a  beruházás megvalósításhoz szükséges források biztosítására és a  működtetési koncepcióra vonatkozó
javaslatot,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. január 15.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Tenisz
Szövetséggel együttműködve dolgozzák ki – az  a)  alponton kívüli fejlesztésekre vonatkozó – programot,
valamint a  program Kormány elé terjesztésével egyidejűleg tegyenek javaslatot a  program kormányzati
támogatással történő megvalósítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. február 29.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2017. (VIII. 25.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2) és (5)  bekezdése alapján Joó Istvánt 2017. szeptember 1. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – vízdiplomáciáért, vízipari exportért és a Duna Régió
Stratégiáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos koordinálja a vízdiplomáciával és a vízipari exporttal kapcsolatban a külgazdasági és külügyminiszter
feladatkörébe tartozó feladatokat. Ezen feladatkörében:
a) segíti a  vízgazdálkodással foglalkozó magyar vállalatok, valamint vízügyi innovációk külföldi piacra jutását,
azok külföldön történő bemutatását,
b) a Belügyminisztérium és a  tárgykörben illetékes további szereplők bevonásával elkészíti Magyarország
vízdiplomáciai stratégiáját, és közreműködik annak végrehajtásában,
c) a Belügyminisztérium, a  Nemzetgazdasági Minisztérium, illetve a  témában illetékes további szereplők
bevonásával elkészíti Magyarország vízipari export programját, és gondoskodik annak végrehajtásáról,
d) összehangolja és előmozdítja a vízipari export fejlesztésében érintett szervezetek – többek között a Magyar
Export-Import Bank Zrt., illetve az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zrt. – ez irányú tevékenységét,
e) létrehozza és gondozza a hazai exportképes vízipari szereplők adatbázisát,
f ) közreműködik vízügyi tárgyú külgazdasági mintaprojektek külföldi megvalósításában,
g) feladatkörében eljárva kapcsolatrendszert épít ki a  releváns nemzetközi fejlesztési és finanszírozási
intézményekkel,
h) rendszeres párbeszédet folytat a hazai vízügyi szakmai szervezetekkel,
i) a Belügyminisztériummal és az  érintett szervezeti egységekkel együttműködve kialakítja Magyarország
vízdiplomáciai álláspontját, és gondoskodik annak képviseletéről a  két- és többoldalú tárgyalásokon,
nemzetközi fórumokon és testületekben, valamint
j) koordinációs feladatkörében eljárva tárcaközi munkacsoportot működtet. 3. § A  miniszteri biztos a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 88.  §
(2)  bekezdés h)  pontja alapján koordinálja a  Duna Régió Stratégiával (a továbbiakban: Stratégia) kapcsolatos
kormányzati feladatokat. Ezen feladatkörében:
a) ellátja a Stratégia nemzeti kapcsolattartói feladatait, kijelöli a nemzeti kapcsolattartó helyettesét, koordinálja
a magyar álláspont kialakítását Magyarország Stratégiában való részvételével kapcsolatosan,
b) ellátja a Stratégiával kapcsolatos hazai és külső képviseleti feladatokat,
c) koordinálja a Stratégia 2017. évi budapesti Éves Fórumával kapcsolatos feladatokat,
d) a Duna régió országaiban segíti a vízgazdálkodás területén tevékenykedő magyar vállalkozások szerepvállalását,
továbbá
e) koordinációs feladatkörében eljárva tárcaközi munkacsoportot működtet.
4. § A miniszteri biztos ellátja a Magyarország által indított kötött segélyhitel programok koordinációját. Ezen
feladatkörében:
a) irányítja Magyarország kötött segélyhitel programjait, felügyeli a kötött segélyhitel programok megvalósulását
és előrehaladását,
b) ellátja a Kötött Segélyhitel Koordinációs Szakértői Munkacsoport titkársági feladatait,
c) koordinálja a minisztérium szervezeti egységeinek és a külső partnereinek kötött segélyhitel programokhoz
kapcsolódó tevékenységét,
d) kapcsolatot tart a kötött segélyhitel programokban érintett magyar gazdálkodó szervezetekkel és közigazgatási
szervekkel,
e) koordinálja a kötött segélyhitel programokban érintett partnerállamokkal kapcsolatos együttműködést,
f ) gondoskodik a kötött segélyhitel programok nyomán induló exportprojektek kormányzati koordinációjáról,
g) ellátja a Magyar Export-Import Bank Zrt. exporthitelezési tevékenységével összefüggő kormányzati feladatok
koordinációját. 5. § A miniszteri biztos tevékenységét a gazdaságdiplomáciáért felelős államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter
irányítja.
6. § A miniszteri biztost fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 400 000 Ft
összegű díjazás illeti meg, és a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatásokra jogosult.
7. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Vízdiplomáciáért és Kötött Segélyhitelekért Felelős Főosztályon
működő titkárság segíti.
8. § (1) Ez az utasítás 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 7/2017. (III. 3.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
18/2008. (III. 28.) ÖTM rendelete a kistelepülési iskolák és a körjegyzőségek tárgyi feltételeinek javításával, valamint közösségi buszok beszerzésével kapcsolatos egyszeri költségvetési támogatás igénybevételének részletes feltételeiről.
A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló
2007. évi CLXIX. törvény 5. számú mellékletének
23. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az
oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró oktatási
és kulturális miniszter, valamint a pénzügyminiszter
feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről
szóló 2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 5. számú mellékletének 23. pontja szerinti
előirányzat a felhasználási célok között az alábbiak szerint
oszlik meg:
a) a körjegyzőségek tárgyi feltételeinek javítására
500 millió forint,
b) kistelepülési iskolák tárgyi feltételeinek javítására
2 500 millió forint, valamint
c) közösségi buszok beszerzésére 500 millió forint. (2) Az egyes célokra nyújtható támogatás a felmerülő
igények figyelembevételével módosítható.
(3) Az e rendeletben foglalt támogatás nem nyújtható
azon önkormányzat vagy többcélú kistérségi társulás
(a továbbiakban: Társulás) részére, amely a pályázatában
megjelölt műszaki tartalomra uniós vagy egyéb hazai
támogatást igényel(t).
A körjegyzőség tárgyi feltételeinek javítása 2. § E támogatásra pályázhat a költségvetési törvény 3. számú mellékletének 3. b) pontja szerint ösztönző hozzájárulásban részesülő, 2007. vagy 2008. évben újonnan alakuló,
vagy új taggal bővülő körjegyzőség székhelye szerinti önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat) a körjegyzőség hivatalának tárgyi feltételeinek javításához, különösen:
a) számítógépállomány-korszerűsítéshez,
b) körjegyzőség feladatkörébe tartozó adminisztrációs, hatósági feladatokhoz szükséges infrastruktúra kialakításához, továbbá
c) körjegyzőség hivatalának bővítéséhez, korszerűsítéséhez, valamint a hivatali feladat ellátásához szükséges
épület vásárlásához.
3. § (1) A pályázaton igényelhető támogatás maximális mértéke:
a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1) melléklete alapján a társadalmi-gazdasági és
infrastrukturális szempontból elmaradott, és/vagy az
országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott Önkormányzatok esetében a fejlesztéshez szükséges összeg 90%-a,
b) az a) ponthoz nem tartozó Önkormányzatok esetében a fejlesztéshez szükséges összeg 80%-a lehet.
(2) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, maximális összege 15 millió forint.
(3) A támogatás összegének meghatározása az alábbi
szempontok figyelembevételével történik:
a) a körjegyzőségben részt vevő települések száma és
azok lakosságszáma,
b) a körjegyzőség hivatalának tárgyi eszközzel való
ellátottsága.
(4) A támogatás szempontjából előnyben részesülnek
azon Önkormányzatok, amelyek:
a) újonnan alakuló körjegyzőségek székhelyei, továbbá
b) három vagy több községből álló körjegyzőséget
alkotnak, és a körjegyzőséghez tartozó községek együttes
lakosságszáma meghaladja az 1000 főt.
Pályázati nyomtatványok a körjegyzőségek tárgyi
feltételeinek javításához 4. §
A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) az 1. számú melléklet szerinti pályázati adatlapot,
valamint a 4. számú melléklet szerinti összesítőt,
b) a körjegyzőség megalakulásáról szóló együttes kép
viselő-testületi határozatot, illetve, amennyiben a már
meglévő körjegyzőség 2007., 2008. évben új taggal
bővült, a körjegyzőséghez való csatlakozásról szóló
együttes képviselő-testületi határozatot,
c) az Önkormányzat önerő biztosításáról szóló képviselő-testületi határozatát, illetőleg a képviselő-testület
költségvetési rendeletébe foglalt felhatalmazás alapján a
polgármester nyilatkozatát a jóváhagyott forrásról.
Kistelepülési iskolák tárgyi feltételeinek javítása 5. § (1) E támogatásra pályázhat az 1500 fő lakosságszám
alatti településen általános iskolát (beleértve annak tagintézményét is) fenntartó – a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 8., 9. vagy 16. §-a alapján létrejött – intézményi társulás székhely önkormányzata és a Társulás, amennyiben
ezen intézmény megfelel a 2007/2008-as és a
2008/2009-es tanévben a költségvetési törvény 8. számú
mellékletének IV. Többcélú kistérségi társulások támogatása fejezet, Kiegészítő szabályok 2.1. pontjában foglalt
feltételeknek.
(2) Támogatás az (1) bekezdésnek megfelelő általános
iskola esetében az iskolaépülettel kapcsolatos korszerűsítésre igényelhető.
6. § (1) A pályázaton igényelhető támogatás maximális mértéke:
a) A megvalósítandó célokhoz szükséges összeg
95%-át igényelheti:
aa) az R1 melléklete alapján a társadalmi-gazdasági és
infrastrukturális szempontból elmaradott, és az országos
átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott
településen létrejött intézményi társulás székhely önkormányzata,
ab) a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló
311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2)
2. számú melléklete alapján a területfejlesztés szempontjából leghátrányosabb helyzetű kistérségben létrejött
Társulás.
b) A megvalósítandó célokhoz szükséges összeg
90%-át igényelheti:
ba) az R1 melléklete alapján a társadalmi-gazdasági és
infrastrukturális szempontból elmaradott, vagy az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel
sújtott településen létrejött intézményi társulás székhely
önkormányzata,
bb) az R2 2. számú melléklete alapján a területfejlesztés szempontjából hátrányos helyzetű, valamint a 3. számú
mellékletében felsorolt kistérségben létrejött Társulás.
c) Az a) és a b) ponthoz nem tartozók esetében a megvalósítandó célhoz szükséges összeg 70%-a lehet.
(2) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, maximális összege intézményenként 20 millió forint.
(3) A támogatás összegének meghatározása az alábbi
szempontok figyelembevételével történik:
a) az intézményi társulásban, illetve a Társulás közoktatási feladat-ellátásában részt vevő települések száma és
azok lakosságszáma,
b) a közoktatási intézmény székhelye szerinti kistérségben megalakult Társulás rendelkezik-e önálló intézkedési tervvel – amely a közoktatási feladatok ellátásában
részt vevő önkormányzatok településenkénti bontásában
tartalmazza mindazt, amit az önkormányzati intézkedési
tervnek tartalmaznia kell –, illetve vállalja annak elkészítését 2008. szeptember 1-jéig,
c) az intézményi társulás, illetve a Társulás által fenntartott intézmény hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos adatok és tervek (gyermeklétszám alakulása, működtetési költségek és azok alakulása, terveznek-e további
intézmény-racionalizálást).
(4) A támogatás szempontjából előnyben részesülnek
azon intézményi társulások, Társulások, amelyek intézményében:
a) elemi infrastrukturális beruházásokat valósítanak
meg (pl. vizesblokk kialakítása, egyedi fűtési módok felszámolása, épület-rekonstrukció),
b) a pályázattal megvalósítandó célok összhangban
vannak a közoktatási intézkedési tervvel.
Pályázati nyomtatványok a kistelepülési iskolák
tárgyi feltételeinek javításához
7. § A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a 2. számú melléklet szerinti pályázati adatlapot,
valamint a 4. számú melléklet szerinti összesítőt,
b) a 6. § (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott
közoktatási intézkedési tervet, illetve a Társulás nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy vállalja annak elkészítését
2008. szeptember 1-jéig,
c) a székhely önkormányzat vagy Társulás önerő biztosításáról szóló képviselő-testületi vagy tanácsi határozatát,
illetőleg a képviselő-testület költségvetési rendeletébe
vagy határozatába foglalt felhatalmazás alapján a polgármester vagy elnök nyilatkozatát a jóváhagyott forrásról.
Közösségi busz beszerzése 8. § (1) E támogatásra pályázhatnak a költségvetési törvény
8. számú mellékletének IV. fejezet 2.2.1. pontja szerinti
támogatásban részesülő, az R2 2–3. mellékletében szereplő kistérségben megalakult Társulások.
(2) Az előirányzatból csak azon intézménybe bejáró
gyermekek utaztatására szolgáló közösségi busz beszerzése támogatható, amely intézmény megfelel a költségvetési
törvény 8. számú melléklet IV. Többcélú kistérségi társulások támogatása fejezet, Kiegészítő szabályok 2.1. pontjában meghatározott átlaglétszám feltételeknek.
9. § (1) A Társulások a támogatást közösségi busz beszerzésére igényelhetik.
(2) E rendelet alkalmazásában a közösségi busz olyan
szállítóeszköz:
a) amely legalább 15 személy biztonságos szállítására
alkalmas,
b) valamennyi üléséhez 3 pontos biztonsági öv tartozik,
c) akadálymentesített, továbbá
d) a gyermekek, tanulók közoktatási intézményekbe
történő szállításán kívül más feladatok ellátására is alkalmas.
10. § (1) A pályázaton igényelhető támogatás maximális mértéke:
a) az R2 2. számú melléklete alapján a területfejlesztés
szempontjából leghátrányosabb helyzetű kistérségben létrejött Társulások esetében a közösségi busz beszerzéséhez
szükséges összeg 90%-a,
b) az R2 2. számú melléklete alapján a területfejlesztés
szempontjából hátrányos helyzetű, valamint a 3. számú
mellékletében felsorolt kistérségben létrejött Társulások
esetében a közösségi busz beszerzéséhez szükséges összeg
80%-a lehet.
(2) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, maximális összege 30 millió forint.
(3) A támogatási összeg meghatározása az alábbi szempontok figyelembevételével történik:
a) a Társulás feladat-ellátásában részt vevő települések
száma és azok lakosságszáma,
b) a közoktatási intézményi társulások, illetve a Társulás által fenntartott intézmények száma, valamint ezen
intézményekbe bejáró gyerekek száma,
c) a Társulás által a közösségi busz hasznosítására
készített terv (a továbbiakban: közösségi busz program)
megfelelően alátámasztja-e a beszerzés szükségességét.
(4) A támogatás szempontjából előnyben részesülnek
azon Társulások, amelyek:
a) a közösségi buszt – a közoktatási célon túl – elsősorban szociális vagy gyermekjóléti, egészségügyi, illetve
mozgókönyvtári célokra hasznosítják,
b) a 2005., illetve a 2006. években busz beszerzéséhez
nem részesültek támogatásban.
Pályázati nyomtatványok a közösségi busz beszerzéséhez 11. §
A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a 3. számú melléklet szerinti pályázati adatlapot,
valamint a 4. számú melléklet szerinti összesítőt,
b) a Társulás közösségi busz programját, amely alátá
masztja, hogy a beszerezni kívánt közösségi busz férőhelyeinek száma összhangban van a közoktatási intézményi társulások által fenntartott intézmény(ek)be bejáró
gyermekek/tanulók számával, továbbá bemutatja az egyéb
szolgáltatási célok esetében az igénylők számát, az igénybevétel gyakoriságát, valamint az üzemeltetés módját és
költségtervét,
c) az önerő biztosításáról szóló társulási tanácsi határozatot, illetőleg a társulási tanács költségvetési határozatába foglalt felhatalmazás alapján az elnök nyilatkozatát
a jóváhagyott forrásról,
d) a közösségi busz üzemeltetési költségeinek biztosításáról szóló nyilatkozatot.
Pályázati eljárás 12. § (1) A 4. §, 7. § és a 11. § szerinti pályázatot 2008. április
30-áig szükséges
a) elektronikus úton, és
b) papír alapon egy eredeti és egy hitelesített másolati
példányban a Magyar Államkincstár területileg illetékes
szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) megküldeni,
illetve benyújtani.
(2) A pályázatokat az Igazgatóság – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 64/B. §-ának (3) bekezdése alapján e rendelet alapulvételével – a rendelkezésére álló iratok, saját nyilvántartása, illetve helyszíni vizsgálat alapján szabályszerűségi
szempontból megvizsgálja és szükség esetén, jogszabályban meghatározott rövid határidő kitűzésével hiánypótlásra, módosításra hívja fel az önkormányzatot. Amennyiben
a pályázó a felhívásnak nem tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a pályázatot nem
továbbítja az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumnak (a továbbiakban: ÖTM) és erről értesíti a pályázót.
(3) A felülvizsgált pályázatok eredeti példányát az Igazgatóság – véleménye csatolásával – 2008. május 21-ig
továbbítja az ÖTM részére. Amennyiben az ÖTM a pályázatok vizsgálata során további tájékoztatást, illetve dokumentumok megküldését tartja szükségesnek, ezeket a pályázók – külön felhívásra – kötelesek részére teljesíteni.
Bírálat eljárásrendjének szabályai 13. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter – az
ÖTM 2 képviselőjéből, a Pénzügyminisztérium, az Oktatási és Kulturális Minisztérium, és a Szociális és Munkaügyi Minisztérium 1-1 képviselőjéből, valamint az országos önkormányzati érdekképviseleti szervek által közösen
delegált 1 főből álló tárcaközi bizottság javaslata alapján –
a pályázatokról 2008. június 25-éig dönt.
(2) A támogatási döntést az ÖTM honlapján nyilvánosságra kell hozni.
Támogatási szerződés megkötése,
szerződéskötési feltételek 14. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
a nyertes pályázóval (a továbbiakban: Támogatott) támogatási célonként 2008. július 15-éig támogatási szerződést
köt. E határidőnek a Támogatott hibájából történő elmulasztása jogvesztő.
(2) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
– a pályázatban megjelölt műszaki tartalom egyidejű csökkentése mellett – az igényeltnél alacsonyabb összegű
támogatás megítélésére is jogosult. Ebben az esetben a
támogatási szerződés megkötése előtt az érintett önkormányzattal, illetve Társulással egyeztetni szükséges.
(3) A támogatási szerződés módosítására egy alkalommal van lehetőség, azonban a támogatási összeg, valamint
a támogatás intenzitása nem nőhet.
A támogatás folyósítása 15. § A támogatást a támogatási szerződés megkötését követő
30 napon belül az ÖTM utalványozása alapján a Magyar
Államkincstár egy összegben folyósítja.
Támogatás felhasználásának és elszámolásának
szabályai 16. § (1) A támogatás felett a Támogatott rendelkezik és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A támogatással létrehozott vagyon – az aktiválást
követően – öt évig nem idegeníthető el, kivéve, ha az
elidegenítést műszaki vagy szakmai okok teszik szüksé
gessé, és az abból származó ellenértéket a Támogatott a támogatási szerződésben meghatározott feladatokra fordítja.
(3) A támogatás felhasználására az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletet az
e rendeletben foglalt kiegészítésekkel kell alkalmazni.
17. § (1) A támogatás felhasználásának végső határideje
2009. június 30. Az ezen határidőig fel nem használt támogatásrészt kamattal növelten vissza kell fizetni a központi
költségvetésbe.
(2) A támogatást – a támogatási szerződésben foglaltaknak megfelelően részben vagy egészben – kamattal növelt
összegben vissza kell fizetni a központi költségvetésbe, ha
azt nem a támogatási szerződésben rögzített feltételeknek
megfelelően használják fel.
(3) Amennyiben a helyi önkormányzat vagy a Társulás
a pályázat elbírálását megelőzően, illetve azt követően a
pályázattal azonos célra egyéb hazai vagy uniós támogatásban részesül, úgy az e rendelet alapján benyújtott pályázatát köteles visszavonni vagy a támogatás teljes összegét
kamattal növelten visszafizetni a központi költségvetésbe.
(4) Visszafizetési kötelezettség esetén a Támogatott az
Áht. 64/B. § (2) bekezdése szerint a jegybanki alapkamat
kétszeresének megfelelő mértékű kamatot fizet a jogtalanul igénybe vett összeg után az igénybevétel napjától a
visszafizetés napjáig.
18. § (1) A Támogatott a támogatás felhasználásáról tárgyév
december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás
keretében és rendje szerint köteles elszámolni.
(2) A Támogatott a támogatás felhasználásának végső
határidejét követő 30 napon belül, de legkésőbb 2009. július 31-éig szakmai és pénzügyi beszámolót küld az ÖTM
részére, amelyben szöveges indoklással alátámasztottan
beszámol a támogatási összegnek, valamint a támogatási
szerződésben előírt célnak megfelelő és rendeltetésszerű
felhasználásáról.
Ellenőrzés, monitoring 19. § (1) A támogatás felhasználását az ÖTM, az általa megbízott szervek, továbbá jogszabályban erre feljogosított
egyéb szervek ellenőrizhetik.
(2) A Támogatott köteles a támogatás felhasználásáról
elkülönítetten naprakész nyilvántartást vezetni, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés
lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a kért
dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni
ellenőrzést lehetővé tenni.
Záró rendelkezés 20. § E rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
37/2006. (VIII. 18.) KvVM–FVM együttes rendelete a Vásárhelyi-terv I. ütemében megvalósuló Hanyi-Tiszasülyi és Nagykunsági árvízi tározók területével érintett földrészletek jegyzékéről, valamint az egyszeri térítés, az igénybevétel és a kártalanítás részletes szabályairól.
A Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint
az érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló
program (a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és megvalósításáról szóló 2004. évi LXVII. törvény 24. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a következőket rendeljük el:
1. § A Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése I. ütemében létesülő Hanyi-Tiszasülyi és Nagykunsági árvízi tározók területével érintett földrészletek jegyzékét, településenkénti
bontásban és helyrajzi szám szerinti felsorolásban e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § A földrészletek tározókba történő sorolására, az egyszeri térítésre, az igénybevételre és a kártalanítára vonatkozóan a Vásárhelyi-terv I. ütemében megvalósuló
Cigánd-Tiszakarádi és Tiszaroffi árvízi tározók területével
érintett földrészletek jegyzékéről, valamint az egyszeri
térítés, az igénybevétel és a kártalanítás részletes szabályairól szóló 4/2005. (II. 22.) KvVM–FVM együttes rendelet (a továbbiakban: R.) rendelkezéseit kell alkalmazni
azzal, hogy az R. 2 § (1) bekezdése szerinti kérelmet a
beruházó e rendelet hatálybalépését követő 90 napon belül
köteles benyújtani.
3. § E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Kovács Kálmán s. k., Gráf József s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi földművelésügyi és vidékfejlesztési


text:
152/2013. (III. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
az 1956-os magyar forradalom és szabadságharc eszméinek ápolása terén szerzett érdemeiért, életútja elismeréseként
Serényi István újságíró részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata; a magyarországi gyógyszeripar fejlesztése, versenyképességének fokozása, hírnevének javítása, valamint a hazai
gazdaság fellendítése, a munkahelyteremtés érdekében végzett áldozatos és eredményes munkája elismeréseként
dr. Jeremy M. Levin, a TEVA Pharmaceutical Industries plc. ügyvezető igazgatója részére,
eredményes munkahelyteremtő, közösségépítő, településvezető tevékenysége, példaértékű életútja elismeréseként
Rostás János, Székkutas község nyugalmazott alpolgármestere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
polgári tagozata; a szlovák–magyar kapcsolatok fejlesztése, a természetvédelem és vadgazdálkodás területén végzett együttműködés
erősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Suba Imre, a Szlovákiai Vadász Kamara ügyvezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata; a magyar és a szlovák közös múlt történelmi emlékeinek levéltári feltárásáért
dr. Igor Graus, a Besztercebányai Levéltár igazgatója részére,
a magyar labdarúgásban, különösen az utánpótlás-nevelésben végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Kiss Imre, a VIDEOTON FC edzője részére,
Németh János, a VIDEOTON FC tartalékcsapatának edzője, az utánpótlás vezetője részére,
a Magyarországról és a magyar nemzeti közösségekről Csehországban kialakult kép kedvezőbbé tétele, illetve
Esterházy János erkölcsi és politikai rehabilitálása érdekében 2002 óta végzett munkája elismeréseként
Peter Barton, a Prágai Szudétanémet Iroda irodavezetője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. március 13.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
50/2004. (III. 23.) Korm. rendelete a kettős felhasználású termékek és technológiák külkereskedelmi forgalmának engedélyezéséről.
A Kormány
— a közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi
CXXVI. törvény 26. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
— az 1997. évi CIV. törvénnyel kihirdetett, a vegyifegy
verek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és
használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről
szóló, Párizsban 1993. január 13-án aláírt egyezménnyel,
— az 1970. évi 12. törvényerejű rendelettel kihirdetett,
az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének
XXII. ülésszakán, 1968. június 12-én elhatározott, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló
szerződéssel,
— az 1975. évi 11. törvényerejű rendelettel kihirdetett,
a bakteriológiai (biológiai) és toxin fegyverek kifejlesztésének, előállításának és tárolásának megtiltásáról és e fegyverek megsemmisítéséről szóló, az Egyesült Nemzetek
Szervezete XXVI. ülésszakán, 1971. december 10-én elfogadott egyezménnyel összhangban a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya a kettős felhasználású termékek és
technológiák kivitelére vonatkozó közösségi ellenőrzési
rendszer kialakításáról szóló, 2000. június 22-i,
1334/2000/EK rendelet (a továbbiakban: 1334/2000/EK
rendelet) hatálya alá tartozó kettős felhasználású termékek és technológiák exportjának, valamint e termékek és
technológiák Európai Unión kívüli harmadik országokból
a Magyar Köztársaság területére történő behozatalának
engedélyezésére terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) Együttes Fellépés: a Tanács 2000. június 22-i,
401/2000/CFSP (Közös Kül- és Biztonságpolitika/KKBP)
Együttes Fellépése az egyes katonai célú végfelhasználásokkal kapcsolatos műszaki segítségnyújtás ellenőrzéséről.
b) Kettős felhasználású termékek: a 1334/2000/EK rendelet 2. cikkének (a) pontja szerint.
c) Export: a 1334/2000/EK rendelet 2. cikkének b) pontja szerint.
d) Exportőr: a 1334/2000/EK rendelet 2. cikkének
c) pontja szerint.
e) Export-nyilatkozat: a 1334/2000/EK rendelet 2. cikkének d) pontja szerint.
f) Végfelhasználó: bármely személy, aki/amely a jelen
rendelet szerint exportált kettős felhasználású terméket
ténylegesen használja.
g) Címzett: bármely személy, aki/amely a jelen rendeletben megállapított export-engedélyezési eljárás szerint a
kettős felhasználású termékeket importálja, és akinek joga
van a termékek tulajdonjogát átruházni.
h) Behozatal:
ha) olyan kereskedelmi ügylet, amelynek során az
Európai Közösség vámterületén kívüli területről a Közösségi Vámkódex 4. cikkének (7) bekezdésében meghatározott ,,közösségi áru’’ fogalomkörébe tartozótól eltérő árut
hoznak be a Magyar Köztársaság területére;
hb) a Közösség vámterületén kívüli területről a Közösségi Vámkódex 114. cikkében foglalt aktív feldolgozásra
beérkező áru, a 137. cikkében meghatározott ideiglenes
behozatalra kerülő áru, a 145. cikkében foglaltak szerint
passzív feldolgozásra kivitt árut visszahozatala, valamint a
185. cikkében meghatározott tértiáru behozatala;
hc) szoftver vagy technológia átvétele elektronikus eszközök, telefax vagy telefon útján a Közösség vámterületén
kívülről Magyarország területére.
i) Importőr: bármely természetes vagy jogi személy, akinek nevében a behozatali nyilatkozatot teszik, vagyis az, aki
a nyilatkozat elfogadásakor az Európai Közösségen kívüli
harmadik országbeli fél szerződő partnere, és jogosult a
termék Közösség vámterületén kívülről Magyarország területére történő beszállításának végrehajtására. Amennyiben nem kötöttek behozatali szerződést vagy pedig a szerződő fél nem saját nevében tevékenykedik, akkor a terméknek Magyarország területére történő beszállítására szóló
jogosultság a meghatározó; importőr ezenkívül az a természetes vagy jogi személy is, aki úgy dönt, hogy elektronikus
úton, telefaxon vagy telefonon szoftvert vagy technológiát
hoz be Magyarország területére.
j) Közösség Vámterülete: a Közösségi Vámkódex 3. cikkében foglalt meghatározás szerinti terület.
k) Végső Címzett: az a személy, aki/amely nyilatkozatot
tesz arról, hogy a behozott terméket és technológiát kizárólag a nyilatkozatban megjelölt feltételekkel és módon
fogja felhasználni.
l) Végfelhasználói Nyilatkozat: az a nyilatkozat, amit a
Végső Címzett az 5. § (3) bekezdésében foglaltak szerint
tesz.
m) Bróker: az a személy, aki/amely kettős felhasználású
termékeknek ,,harmadik országok’’ között történő adásvétele érdekében tevékenykedik, ideértve az üzlet megszervezését, a szerződő felek közötti közvetítést, az üzleti lehetőség jelzését a vevő vagy az eladó részére, valamint a saját
jogon történő vételt és eladást.
n) Szolgáltatás: minden olyan műszaki támogató tevékenység, amely a kettős felhasználású termékek javításával,
fejlesztésével, gyártásával, összeszerelésével, minőségi
vizsgálatával, üzemeltetésével, karbantartásával, vagy bármely más műszaki szolgáltatással kapcsolatos.
o) Eljáró Hatóság: a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) keretében működő
Exportellenőrzési, Vegyi és Biológiai Fegyvertilalmi Iroda
(a továbbiakban: Iroda).
p) Transzfer: az 1334/2000/EK rendelet IV. számú mellékletében felsorolt kettős felhasználású termékeknek a
Közösség Vámterületén belüli átadása.
Az Eljáró Hatóság 3. § (1) A Hivatal keretében működő Iroda, mint Eljáró
Hatóság jogosult a jelen rendelet végrehajtására, a kettős
felhasználású termékek exportengedélyeinek kiadására,
valamint ezen termékek Európai Unión kívüli harmadik
országokból Magyarországra történő behozatalának ellenőrzésére és a Nemzetközi Importigazolás kiadására.
(2) Az Iroda ezenkívül jogosult a kettős felhasználású
termékek exportjának és forgalmazásának előzetes, és azt
követő szakaszaival összefüggő valamennyi tevékenységet
is ellenőrizni.
(3) Az Iroda folytatja le az 1334/2000/EK rendelet szerinti konzultációkat.
I. Rész A KETTŐS FELHASZNÁLÁSÚ TERMÉKEK
ÉS TECHNOLÓGIÁK EXPORTJÁNAK
ENGEDÉLYEZÉSE ÉS EGYES KATONAI CÉLÚ
MŰSZAKI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSOK ELLENŐRZÉSE
4. § (1) A kettős felhasználású termékek exportengedélyeinek fajtái
a) Egyedi Exportengedély,
b) Globál Exportengedély, c) Nemzeti Általános Exportengedély,
d) Közösségi Általános Exportengedély. (2) Az (1) bekezdés szerinti exportengedélyek iránti kérelmet az 1334/2000/EK rendelet III. számú mellékletében
közzétett közösségi formanyomtatványon kell az Irodához
benyújtani. A formanyomtatványt teljes egészében ki kell
tölteni, és azt az exportőr cégjegyzésre jogosult képviselőjének kell aláírnia. Amennyiben a kérelem hibásan vagy
nem teljes egészében lenne kitöltve, úgy a kérelmezőnek
lehetősége van kérelmét javítani. Bármely, ezekben bekövetkezett változásról a kérelmező haladéktalanul tájékoztatni köteles az Irodát. A kérelemben, valamint az ahhoz
csatolt okmányokban foglalt valamennyi adat és információ valódiságáért a kérelmező a felelős.
(3) Az exportengedély alapján export-tevékenységet
folytatni kívánó személyeket az Iroda nyilvántartásba veszi.
A nyilvántartásba vett exportőr a nyilvántartási adatokban
bekövetkezett bármely változásról haladéktalanul tájékoztatja az Irodát.
(4) Az Iroda a kérelemről harminc napon belül határozatot hoz.
(5) Az (1) bekezdés szerinti exportengedélyek alapján
lebonyolított kivitel okmányait az exportőr székhelyén vezetett nyilvántartásban legalább három évig meg kell őrizni, annak a naptári évnek a végétől számítva, amelyben az
ügyletek lebonyolítása megtörtént. A nyilvántartást a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően kell vezetni,
amelynek ellenőrzését és vizsgálatát az Iroda végzi vagy
rendeli el.
Egyedi Exportengedély 5. § (1) Az 1334/2000/EK rendelet I. és IV. számú mellékletében felsorolt kettős felhasználású termékek exportjához
a kettős felhasználású termékek és technológiák típusaira
vagy kategóriáira szóló, egy exportőrre és egy végfelhasználóra hatályos Egyedi Exportengedély szükséges.
(2) Az egyedi exportengedély egy évre szól, amely a
lejárta előtt harminc nappal benyújtott hosszabbítás iránti
kérelem alapján egy alkalommal, egy évvel meghosszabbítható.
(3) A kérelemhez csatolni kell a Végfelhasználói Nyilatkozatot (a továbbiakban: Nyilatkozat). A Nyilatkozatnak
tartalmaznia kell:
a) a végfelhasználó pontos megnevezését vagy testületi
elnevezését, a székhely és a tevékenység(ek) egyértelmű
meghatározását;
b) az importált termék leírását, mennyiségét és értékét,
a hivatkozott szerződés lényeges elemeit, vagy a szerződés
másolatát;
c) a termék polgári felhasználásának meghatározását
és pontos rendeltetési helyét;
d) a kifejezett kötelezettségvállalást arról, hogy az importált termékek a fuvarozás során nem kerülnek reexportálásra, átadásra vagy útközbeni eltérítésre.
(4) A Nyilatkozatot a végfelhasználó cégjegyzésre jogosult képviselője keltezi, lepecsételi és aláírja. Amennyiben
az Iroda azt szükségesnek tartja, az illetékes külföldi hatóság és/vagy a magyar külképviselet a Nyilatkozatot ellenjegyzi.
(5) Az Iroda az exportőrtől kérheti a Nemzetközi Importigazolást és/vagy a végfelhasználó megfelelő külföldi
szervezete által érvényesített Nyilatkozatot.
(6) Az Iroda az exportőrtől a (4) és az (5) bekezdésben
előírtakon kívül is kérheti további olyan speciális okmányok benyújtását, amik az engedélykérelem elbírálásához
nélkülözhetetlenek.
(7) Az Egyedi Exportengedély külön feltételek tárgya is
lehet, és az exportőr az Iroda által előírt, és magában az
engedélyben részletezett speciális feltételek teljeskörű teljesítésére kötelezhető.
Globál Exportengedély 6. § (1) Az 1334/2000/EK rendelet I. és IV. számú mellékletében felsorolt kettős felhasználású termékek és technológiák exportjához a kettős felhasználású termékek típusaira
vagy kategóriáira szóló, egy exportőrre és egy vagy több
meghatározott rendeltetési országra érvényesített Globál
Exportengedély szükséges.
(2) Globál Exportengedély legfeljebb három évre adható. Ez a lejárat előtt harminc nappal benyújtott hosszabbítás iránti kérelem alapján egy alkalommal, egy évvel
meghosszabbítható.
(3) Globál exportengedély csak kellő exportellenőrzési
gyakorlattal (legalább három év) rendelkező kérelmező
részére adható.
(4) A kérelemhez az exportőr képviselője által aláírt
nyilatkozatot kell csatolni. Ebben az exportőr valamennyi
exportügyletnél kötelezettséget vállal az alábbi feltételek
betartására:
a) az engedélyt kizárólag a kettős felhasználású termékekre és a megjelölt rendeltetési országokra használja fel;
b) a számlákon és a szállítási okmányokon feltünteti a
Globál Exportengedély azonosító adatait (sorszám és
dátum);
c) a szerződéskötésnél vagy annak visszaigazolásánál
bekéri a címzett és/vagy a végfelhasználó kötelezettségvállalásáról szóló nyilatkozatát, miszerint a szerződésben vagy
a rendelésben szereplő kettős felhasználású termékek nem
kerülnek re-exportálásra, átadásra, vagy ezeket a szállítás
során nem térítik el, és kizárólag polgári célokra használják fel.
(5) A naptári év végétől számított harminc napon belül
az exportőr köteles megküldeni az Irodának a Globál
Exportengedély rendjében lebonyolított export-ügyleteinek az összesítését. Ennek az összesítésnek tartalmaznia
kell: a számla és a szerződés lényeges adatait, az értékesített termékek mennyiségét és értékét, a hivatkozott áruosztályokat és alkategóriákat, a kapcsolódó vámtarifa besorolásokat, a rendeltetési országokat, a címzett és a végfelhasználó részletes adatait, az értékésítés dátumát, az
export fajtáját (végleges, ideiglenes).
Nemzeti Általános Exportengedély 7. § (1) Az 1334/2000/EK rendelet I. számú mellékletében és
IV. számú mellékletének I. részében felsorolt kettős felhasználású termékek és technológiák exportjához, valamint a IV. számú melléklet I. részében felsorolt kettős
felhasználású termékek és technológiák Közösségen belüli
transzferéhez Nemzeti Általános Exportengedély szükséges.
(2) A Nemzeti Általános Exportengedély visszavonásig
érvényes. (3) A kettős felhasználású termékek Nemzeti Általános
Exportengedély alapján lebonyolított kiviteléhez kapcsolódó fuvarokmányokon a jelen rendelet 1. számú melléklete
szerinti nyilatkozatot fel kell tüntetni.
(4) A naptári év végétől számított harminc napon belül
az exportőr köteles megküldeni az Irodának a Nemzeti
Általános Exportengedélyezés rendjében lebonyolított
export-ügyletei összesítését. Ennek az összesítésnek tartalmaznia kell: a számla és a szerződés adatait, a termékek
mennyiségét és értékét, a hivatkozott áruosztályokat és
alkategóriákat, a kapcsolódó vámtarifa besorolásokat, a
rendeltetési országot, a címzett és a végfelhasználó részletes adatait, az értékesítés dátumát, az export fajtáját (végleges, ideiglenes).
Közösségi Általános Exportengedély 8. § (1) Az 1334/2000/EK rendelet II. számú mellékletében
felsorolt kettős felhasználású termékek és technológiák,
valamint rendeltetési országok esetében az exporthoz az
1334/2000/EK rendelet 6. cikkében részletezett eljárási
rend szerint Közösségi Általános Exportengedély szükséges. A Közösségi Általános Exportengedély szerinti kivitel
bizonyos feltételekkel és ugyancsak az 1334/2000/EK rendelet II. számú melléklete előírásainak figyelembevételével bonyolítható le.
(2) A Közösségi Általános Exportengedély visszavonásig érvényes. (3) A Közösségi Általános Exportengedély alapján lebonyolított kettős felhasználású termékek kiviteléhez kapcsolódó fuvarokmányokon a jelen rendelet 2. számú melléklete szerinti nyilatkozatot fel kell tüntetni.
(4) A naptári év végétől számított harminc napon belül
az exportőr köteles megküldeni az Irodának a közösségi
általános export-engedélyezés rendjében lebonyolított
export-ügyletei összesítését. Ennek az összesítésnek tartalmaznia kell: a számla és a szerződés adatait, a termékek
mennyiségét és értékét, a hivatkozott áruosztályokat és
alkategóriákat, a kapcsolódó vámtarifa besorolásokat, a
rendeltetési országot, a címzett és a végfelhasználó részletes adatait, az értékesítés dátumát, az export fajtáját (végleges, ideiglenes).
Exportengedély iránti kérelem elbírálása 9. § (1) Az Iroda az engedélyeket a Külügyminisztériummal
és az ügy tárgyától függően a Belügyminisztériummal, a
Vám- és Pénzügyőrséggel, az Országos Atomenergia Hivatallal és az illetékes nemzetbiztonsági szolgálatokkal
egyeztetve adja ki.
(2) A 4. § szerinti engedélyek nem adhatók ki, visszavonhatók, vagy felfüggeszthetők amennyiben:
a) az 1334/2000/EK rendelet 8. cikke szerinti feltételek
nem teljesülnek;
b) az exportőr és/vagy üzleti partnere(i) a hazai vagy a
nemzetközi előírásokat megsértik, ezekkel ellentétes tevékenységet folytatnak;
c) az exportőr az engedélyhez kapcsolódó bármely feltételt nem teljesíti, vagy valótlan adatokat közöl;
d) a Magyar Köztársaságnak a nemzetközi non-proliferációs rezsimekben és egyéb nemzetközi megállapodásokban vállalt kötelezettségei teljesítését, illetve nemzetbiztonsági érdekeit sérti vagy veszélyezteti;
e) a kérelmező az Iroda által jóváhagyott belső exportellenőrzési rendszerét nem megfelelően működteti.
(3) A kettős felhasználású nukleáris termékek és technológiák exportjával és Közösségen belüli átadásával kapcsolatos engedély az Országos Atomenergia Hivatal előzetes szakmai állásfoglalásának figyelembevételével adható ki.
Az 1334/2000/EK rendelet I. számú mellékletében
fel nem sorolt termékek engedélyezése
10. § Az 1334/2000/EK rendelet 4. és 5. cikkével összhangban
az Iroda engedélyezés alá vonhatja olyan kettős felhaszná
lású termékek exportját, amelyeket az 1334/2000/EK rendelet mellékleteiben felsorolt árulisták nem tartalmaznak.
A Közösségen belüli transzferek 11. § (1) Az 1334/2000/EK rendelet IV. számú mellékletében
felsorolt kettős felhasználású termékek Közösségen belüli
átadása (transzfere) engedélyköteles.
(2) Az 1334/2000/EK rendelet IV. számú mellékletének
I. részében felsorolt kettős felhasználású termékek Közösségen belüli átadása a 7. § szerinti Nemzeti Általános
Exportengedély előírásai szerint történik, a II. részében
felsoroltak átadásához pedig Egyedi Exportengedély szükséges.
A katonai végfelhasználáskor nyújtott műszaki segítség 12. §
(1) E rendelet előírásai szerinti kötelezettségek fenntartásával és az Együttes Fellépés 2. és 5. cikkében foglalt
vegyi, biológiai vagy nukleáris fegyverek vagy más nukleáris robbanóanyagok, valamint ezeket célba juttatni képes
rakétatechnikai eszközök kifejlesztésével, gyártásával, kereskedelmével, karbantartásával, észlelésével, azonosításával vagy elterjesztésével kapcsolatos műszaki segítségnyújtás tilos.
(2) A műszaki segítségnyújtás akkor is tilos, ha az, az
(1) bekezdéstől eltérő, más katonai felhasználással kapcsolatos, de olyan rendeltetési országra vonatkozik, amely
a Tanács által elfogadott közös álláspontban vagy együttes
fellépésben fegyverkiviteli korlátozás, az EBESZ vagy az
ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt fegyverembargó
alá tartozik. E bekezdés szerint a katonai végfelhasználású
technikai segítségnyújtás az alábbiakat foglalja magában:
a) a tagországok haditechnikai listáin feltüntetett termékek átadása;
b) az a) pont szerinti haditechnikai termékek kifejlesztéséhez, gyártásához, karbantartásához szükséges termelő-,
ellenőrző vagy vizsgáló berendezések és ezekhez tartozó
alkatrészek átadása;
c) az a) pont szerinti haditechnikai termékek gyártásához, a gyártó létesítményben felhasznált bármely félkész
termék átadása.
(3) A műszaki segítségnyújtásra vonatkozó (1) bekezdés
szerinti előírások nem alkalmazhatóak:
a) ha a műszaki segítségnyújtás az 1334/2000/EK rendelet II. számú mellékletében felsorolt országok bármelyikében kerül alkalmazásra;
b) ha a műszaki segítségnyújtás — átadott információ
formájában — a nemzetközi export-ellenőrzési rezsimek
ben, szervezetekben és szerződésekben meghatározott
nyilvános körben vagy tudományos alapkutatásban kerül
alkalmazásra;
c) ha a műszaki segítségnyújtás szóbeli közlés formájában történik, és nem vonatkozik egy vagy több nemzetközi
export-ellenőrzési rezsim által ellenőrzött termékre.
II. Rész A KETTŐS FELHASZNÁLÁSÚ TERMÉKEK,
TECHNOLÓGIÁK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK
EURÓPAI UNIÓN KÍVÜLI ORSZÁGOKBÓL
MAGYARORSZÁGRA TÖRTÉNŐ
BEHOZATALÁNAK SZABÁLYOZÁSA Behozatal 13. § Az Európai Közösség vámterületén kívülről a jelen rendelet 3. számú mellékletének a) részében szereplő Nemzetközi Import Igazolással hozhatók be a Magyar Köztársaság
területére azon, e rendelet 1. §-ában megjelölt termékek,
technológiák és szolgáltatások, amelyek a vegyi fegyverek
kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló,
Párizsban, 1993. január 13-án aláírt egyezmény kihirdetéséről szóló 1997. évi CIV. törvény 1. Mellékletének hatálya
alá tartoznak, amennyiben azt a származási ország hatósága igényli, vagy amelyekre nézve a termék vagy a szolgáltatás fajtájától függetlenül, a magyarországi szerződő fél vagy
az Iroda tudomással bír arról, hogy azokat részben, vagy
egészben, a vegyi, biológiai, nukleáris fegyverek, illetve az
ilyen fegyverek célba juttatására alkalmas rakétatechnikai
eszközök fejlesztésével, gyártásával, raktározásával, működtetésével, felderítésével, azonosításával, elterjedésével
kapcsolatban kívánják felhasználni. Annak megállapítása,
hogy a származási ország hatósága igényli-e a termék, illetve a technológia Nemzetközi Import Igazolással ellenőrzött behozatalát, az ügyletben résztvevő szerződő felek
feladata.
14. § Nemzetközi import-igazolás a kettős felhasználású termékek és technológiák
a) behozatalához,
b) vámszabadterületre, vámraktárba és tranzit terület
re történő beszállításához,
c) a velük folytatott bróker tevékenységhez,
d) a technológia, szoftver, műszaki adat e-mailen, leme
zen, faxon vagy egyéb elektronikus úton történő behozatalához szükséges.
Non-proliferációs Tárcaközi Bizottság 15. § (1) A nemzetközileg ellenőrzött kettős felhasználású
termékek és technológiák külkereskedelmi forgalmazásával, valamint a vonatkozó nemzetközi szerződések és a
tömegpusztító fegyver non-proliferációs egyezményekkel
kapcsolatos feladatok végrehajtásának koordinálását
Non-proliferációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban:
Tárcaközi Bizottság) látja el.
(2) A Tárcaközi Bizottság megvitatja az elé terjesztett
elvi jelentőségű exportellenőrzési ügyeket, és azokban kialakítja elvi álláspontját.
(3) A Tárcaközi Bizottság az általa jóváhagyott ügyrend
szerint működik. A Tárcaközi Bizottság titkársági feladatait a 3. §-ban megjelölt Iroda látja el.
Nemzetközi Importigazolás 16. § (1) Az 1. §-ban említett termékeknek és technológiáknak a Magyar Köztársaság területére történő behozatala
esetén, amennyiben a terméket az Európai Unión kívüli
harmadik országból hozzák be, az Iroda a 13. §-nak megfelelő Nemzetközi Importigazolást ad ki abból a célból, hogy
igazolja az említett termékek behozatalának tényét.
(2) Nemzetközi Importigazolást az Irodától Magyarországon bejegyzett cég, illetve külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe kérhet, amennyiben regisztráltatja magát az Irodánál. A regisztrációhoz a kérelmezőnek be kell nyújtania az érvényes cégbírósági bejegyzését,
adóbejelentő lapját, felelős vezetője közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát (vagy ezen dokumentumok hiteles másolatát) és a cég eljáró megbízottjának meghatalmazását, valamint az egyes nemzetközileg ellenőrzött kettős felhasználású termékek kivitelére, behozatalára, illetve
az Európai Unión belüli átadására vonatkozó saját belső
eljárási rendjét.
(3) Az (1) bekezdés alapján kiadott Igazolás az exportáló ország hatóságai előtti eljárás során, kizárólag az
abban megnevezett nevében használható fel, és másra nem
ruházható át.
(4) Az Igazolásban és a hozzá tartozó Végső Címzetti és
Vásárlói Nyilatkozatban, valamint Szállítási Tanúsítványban szereplő adatokkal kapcsolatban bekövetkező bármilyen változásról a kérelmezőnek öt munkanapon belül
értesítenie kell az Irodát. Ha az okmányokban szereplő
adatok megváltoznak, az Iroda jogosult az igazolást viszszavonni, illetve a változás-bejelentést új kérelemként kezelni.
(5) Az Igazolás hatályát veszti, ha a kibocsátást követő
hat hónapon belül nem mutatják be a megfelelő külföldi
hatóságnál.
Végső Címzetti és Vásárlói Nyilatkozat 17. § Az Igazolás iránti kérelemhez csatolni kell a 3. számú
melléklet b) részében szereplő Végső Címzetti és Vásárlói
Nyilatkozatot, amely szerint a terméket és a technológiát
kizárólag a benne megjelölt feltételekkel és módon fogják
felhasználni.
Szállítási Tanúsítvány 18. § (1) Amennyiben a szabad forgalomba helyezést magyar
vámhivatal végzi, a vámhivatal az Iroda által — a 3. számú
melléklet c) részében meghatározott formában — kibocsátott Szállítási Tanúsítványt érvényesíti, annak igazolására,
hogy az abban foglalt termékek és technológiák Magyarország területére érkeztek.
(2) Ha a kettős felhasználású termékek és technológiák
Magyarországra történő behozatala esetén a szabad forgalomba helyezést a behozatalt megelőzően az Európai Unió
tagállamainak vámszervei elvégzik, az importőr kötelessége az Irodának negyvennyolc órán belül hivatalos bejelentést tenni a termékek és technológiák Magyarország
területére való beérkezéséről.
A Nemzetközi Importigazolás iránti kérelem elbírálása 19. §
(1) A kérelmet az Irodánál, a kitöltési útmutató szerint
kitöltött nyomtatványokon kell benyújtani, külön kérésre
a műszaki paraméterek listájával együtt.
(2) Az Iroda a kérelem benyújtásától számított harminc
napon belül határozatot hoz, és értesíti a kérelmezőt, hogy
az Igazolást megadta, vagy a kérelmet elutasította. Határozatát az Iroda a Külügyminsztériummal, és az ügy tárgyától
függően a Belügyminisztériummal, a Vám- és Pénzügyőrséggel, az Országos Atomenergia Hivatallal és az illetékes
nemzetbiztonsági szolgálatokkal egyeztetve adja ki.
(3) Az Igazolás kiadását akkor lehet megtagadni, illetve
a kiadott igazolást visszavonni, ha
a) a külföldi fél vagy a belföldi végső felhasználó a
vonatkozó jogszabályokkal ellentétes tevékenységet folytat,
b) az Igazolás kiadása a Magyar Köztársaság nemzetközi kötelezettség-vállalásaival ellentétes lenne, illetőleg e
kötelezettség-vállalás teljesítését sértené, vagy veszélyeztetné,
c) a kérelmező a termékek és technológiák forgalmazása kapcsán az a) pontban említett személyi körrel áll kapcsolatban,
d) a termékek és technológiák forgalma sértené a Magyar Köztársaság nemzetbiztonsági érdekeit,
e) a kérelmező valótlan adatot közölt,
f) a kérelmező eltért a termék vagy technológia felhasz
nálásának az Igazolásban foglalt előírásaitól,
g) a kérelmező a belső ellenőrzési rendszerét nem meg
felelően működteti. (4) A kettős felhasználású nukleáris termékek és technológiák importjával kapcsolatos Nemzetközi Importigazolás az Országos Atomenergia Hivatal előzetes szakmai állásfoglalásának figyelembevételével adható ki.
20. § Az Iroda elsőfokú közigazgatási határozatai ellen benyújtott jogorvoslati kérelmeket másodfokon a gazdasági
és közlekedési miniszter bírálja el.
Adatszolgáltatás 21. § (1) A kettős felhasználású termékek és technológiák
behozatalában résztvevők — a végső felhasználókat is ideértve — kötelesek az Igazolás iránti kérelem benyújtásakor
az Irodával mindazokat az adatokat közölni, amelyek alapján a szóban forgó terméket vagy technológiát műszakilag
meghatározzák. Egyidejűleg közölni kell a felhasználás
körülményeire vonatkozó adatokat is.
(2) Az Iroda az (1) bekezdés szerint benyújtott adatokat
kizárólag hivatalos eljárása során használhatja fel, és köteles azokat bizalmas információként kezelni.
(3) A kettős felhasználású termékek és technológiák
forgalmában résztvevők kötelesek a kérelmükkel kapcsolatos dokumentációt mindaddig megőrizni, és azt a 22. §
alapján eljáró ellenőrző hatóságnak bemutatni, amíg a
szóban forgó termékek és technológiák nemzetközileg ellenőrzöttnek minősülnek. A megsemmisülő vagy egyszer
felhasználható, illetőleg beépítésre kerülő termékek esetén a dokumentációt a felhasználást követő három éven át
kell megőrizni. A megsemmisülés, illetve felhasználás tényét az ellenőrzött szervezetnek kell a helyszíni ellenőrzés
során megfelelő módon (pl. megsemmisítési jegyzőkönyvvel, anyagnorma alapján) igazolnia.
Hatósági ellenőrzés 22. § (1) E rendelet II. Részében foglalt kötelezettségek, illetve az ellenőrzött termékekkel és technológiákkal kapcso
latos előírások megtartását az Iroda, valamint a Vám- és
Pénzügyőrség jogosult ellenőrizni.
(2) Az Iroda, valamint a Vám- és Pénzügyőrség jogosult
megfelelő szakértői cégeket, és az exportáló ország felhatalmazott szakértőit az eljárásába bevonni.
(3) Az ellenőrző szerv felhívására a származást az eladó
ország illetékes szervezete által kiállított, a közösségi vámszabályokban meghatározott okmányokkal kell igazolni.
Záró rendelkezések 23. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba. A rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő
ügyekre is alkalmazni kell.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az egyes nemzetközileg ellenőrzött termékek és
technológiák forgalmának engedélyezésről szóló 61/1990.
(X. 1.) Korm. rendelet, valamint az azt módosító 143/1991.
(XI. 8.) Korm. rendelet, 66/1992. (IV. 10.) Korm. rendelet,
166/1992. (XII. 18.) Korm. rendelet, 87/1994. (VI. 6.)
Korm. rendelet és 22/1999. (II. 10.) Korm. rendelet, valamint az egyes nemzetközileg ellenőrzött termékek és technológiák Termékellenőrzési Jegyzékének megállapításáról szóló 31/1998. (V. 15.) IKIM rendelet, és az azt módosító 28/2001. (X. 12.) GM rendelet.
24. § Ez a rendelet az alábbi közösségi jogszabályokhoz kapcsolódó tagállami végrehajtást igénylő rendelkezéseket
tartalmazza:
— a Tanács 1334/2000/EK rendelete a kettős felhasználású termékek és technológia kivitelére vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról,
— a Tanács 2000/401/KKBP Együttes Fellépése az
egyes katonai célú végfelhasználókkal kapcsolatos műszaki segítségnyújtás ellenőrzéséről.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1104/2011. (IV. 22.) Korm. határozata Összefogás az Államadósság Ellen Alaphoz kapcsolódó törvényalkotási feladatokról.
A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az Összefogás az Államadósság Ellen Alap megfelelő működéséhez,
a személyi jövedelemadó 1%-ának az Alap számára történő felajánlhatóságához és az adományokhoz kapcsolódó adókedvezmény
adásához szükséges törvénymódosítások megvalósítása érdekében készítsen elő és nyújtson be előterjesztést következő
törvények módosítását tartalmazó törvényjavaslatról:
a) a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alapról, és a szabad nyugdíjpénztár-választás lebonyolításával összefüggő
egyes törvénymódosításokról szóló 2010. évi CLIV. törvény,
b) a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény,
c) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi
CXXVI. törvény,
d) a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök