type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
15/2018. (VII. 26.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján – a  közigazgatási minőségpolitikát
és  személyzetpolitikát érintő feladatkörömmel összefüggésben – a  területi közigazgatás humánfejlesztésével
kapcsolatos feladatok koordinálására Biczi Orsolyát 2018. augusztus 1. napjától 2020. július 31. napjáig miniszteri
biztossá (a továbbiakban: miniszteri biztos) nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a területi közigazgatás humánfejlesztésével kapcsolatos feladatai körében
a) koordinálja a  Kormány által alapított, a  közigazgatás szakmai utánpótlását célzó közigazgatási
ösztöndíjprogramok – a  Magyar Közigazgatási Ösztöndíjprogram, a  Fogyatékos Felsőoktatási Hallgatók
Közigazgatási Ösztöndíjprogramja, a  Területi Közigazgatási Ösztöndíjprogram – irányításával összefüggő
feladatokat,
b) közreműködik a területi közigazgatás humánfejlesztési területét érintő jogszabályok előkészítésében,
c) véleményezi a  fővárosi és megyei kormányhivatalok képzéseit érintő jogszabályokat és közjogi
szervezetszabályozó eszközöket, valamint közreműködik azok tervezetének előkészítésében,
d) meghatározza a Közszolgálatért Felelős Államtitkárság belső kommunikációs stratégiáját, amely alapján ellátja
a belső PR tevékenységhez kapcsolódó feladatokat,
e) koordinálja, szervezi és utánköveti a területi közigazgatásban dolgozók rendszeres tájékoztatását a szervezet
működéséről, vezetőinek döntéseiről, valamint
f ) rendszeresen tájékoztatja a minisztert, illetve félévente írásbeli beszámolót készít.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter a közszolgálatért felelős államtitkár útján
irányítja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 2 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
230/2017. (VII. 10.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Gere Magdolnát 2017. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
57/2013. (VII. 2.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a  miniszterelnök, a  miniszterek, valamint az  államtitkárok illetménye a  2013. május 31-én
hatályos – a miniszterelnökre, miniszterekre, illetve a politikai államtitkárokra vonatkozó – törvényi rendelkezések szerinti
összegben kerüljön meghatározásra és ez az összeg az euró bevezetéséig ne változzon?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű a  kezdeményezés, mivel a  népszavazásra
feltenni kívánt kérdésben szereplő „euró bevezetéséig” egy pontosan meg nem határozható, jövőbeni bizonytalan
időpont. Mindezek alapján az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a választópolgár számára nem lenne
egyértelmű, hogy milyen tartalmú kérdést támogatna aláírásával, illetve egy érvényes és eredményes népszavazás
esetén a jogalkotó számára sem lenne világos, hogy milyen jogalkotásra lenne köteles.
Ezért a feltenni kívánt kérdés sérti az Nsztv. 13. § (1) bekezdésben foglalt egyértelműség követelményét.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c)  pontján, a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi
XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1738/2016. (XII. 13.) Korm. határozata az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről szóló, 2014. október 22-i, 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hazai megvalósításához szükséges költségvetési források biztosításáról.
A Kormány az  idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről
szóló, 2014. október 22-i, 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hazai megvalósításához szükséges költségvetési
feltételek megteremtése érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  földművelésügyi minisztert, hogy az  idegenhonos inváziós fajok
betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről szóló, 2014. október 22-i,
1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet) hazai megvalósítása érdekében 2017. évtől az évente szükséges személyi és dologi kiadások összegének
megfelelően gondoskodjon a  mindösszesen 10 328 558 forint éves költségvetési forrás rendelkezésre állásáról
a „XII. Földművelésügyi Minisztérium” fejezet, „1. Földművelésügyi Minisztérium igazgatása” címen;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. január 31., 2018. évtől az adott évi központi költségvetés tervezése során
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a  földművelésügyi minisztert, hogy az 1143/2014/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet hazai megvalósítása érdekében 2017. évtől az  évente szükséges személyi és dologi kiadások
összegének megfelelően gondoskodjon a mindösszesen 45 694 980 forint éves költségvetési forrás rendelkezésre
állásáról a „XII. Földművelésügyi Minisztérium” fejezet, „14. Nemzeti park igazgatóságok” címen;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. január 31., 2018. évtől az adott évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  1143/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet hazai megvalósítása érdekében 2017. évtől az  évente szükséges személyi és
dologi kiadások összegének megfelelően gondoskodjon a  mindösszesen 366 181 200 forint költségvetési forrás
biztosításáról a „XI. Miniszterelnökség” fejezet, „12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok”
címen.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. január 31., 2018. évtől az adott évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
245/2013. (V. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
Magyarország párizsi külképviseletének munkájához nyújtott támogatásáért, a  francia–magyar diplomáciai
kapcsolatok erősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Daniel Robert Constans, a  Francia Köztársaság Nemzetgyűlése európai ügyek bizottságának vezető tisztviselője
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. május 8.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1034/2010. (II. 12.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 564,2 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2014. (XI. 28.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 231. §-ára figyelemmel –
a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján 2014. december 1. napjától dr. Szekér
Juditot miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos ellátja a  bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 231.  §-ában meghatározott
feladatokat.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási államtitkár – az  igazságügyi kapcsolatokért felelős államtitkárral
együttesen – irányítja.
4. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában az Igazságügyi Kapcsolatokért Felelős Államtitkári Kabinet segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1482/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a Tordai Római Katolikus Templom rekonstrukciós munkálatainak megvalósításáról.
A Kormány
 1. támogatja a Tordai Római Katolikus Egyházközség Tordai Római Katolikus Temploma rekonstrukciós munkálatainak
megvalósítását;
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon az 1. pont
megvalósításának 2017. évi támogatásához 96,1 millió forint forrás biztosításáról a Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklete XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú
programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter,
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: felmerülés ütemében
3. rögzíti, hogy az  1.  pont megvalósításának 2018. évi támogatásához szükséges 142,6 millió forint forrás
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetében rendelkezésre áll.
Orbán Viktor s. k.
 miniszterelnök


text:
176/2016. (VI. 6.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Priyanee Wijesekera rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2016. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2004. (MK 34.) MNB közleménye a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 12. §-a értelmében közöljük, hogy a jegybanki alapkamat mértéke — 2004. március 23. napjától — 12,25%.
Magyar Nemzeti Bank A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
k ö z l e m é n y e
a Kormány 2004. I. félévi tevékenységének
fő irányvonaláról, valamint a munkatervéből származó
jogalkotási feladatok jegyzékéről I. A Kormány 2004. évi első féléves programja
A Kormány továbbra is a 2002-es kormányprogramban
vállalt célkitűzések teljesítését tekinti egyik legfontosabb
feladatának. A Kormány célja a modern, európai Magyar
Köztársaság megteremtése. A Kormány célja egy olyan
Magyarország megteremtése, ahol a munkáért tisztességes
jövedelem jár, ahol megteremtődik a munkahely biztonsága, ahol a család számára megadatik az otthonteremtés és
a továbblépés esélye. Ahol gyorsabb és biztonságosabb az
út az ország egyik pontjáról a másikba, ahol az orvosi
rendelőkben gyors és szakszerű a segítség, a kórházakban
korszerűek a műszerek. A modern, európai Magyarország
olyan ország, ahol keskenyebb szakadék választ el
jobb módút a szegényebbtől, és ahol ez a szakadék nem
áthidalhatatlan. Ahol a közélet, a közbeszéd is modern és
európai — nyugodt és civilizált.
A közösen megtermelt javakból elsősorban azoknak
kell segítséget nyújtani, akik önerőből nem tudnak az
eséllyel élni. A modern Magyarország egyben egészséges
embereket is jelent, ehhez az egészség fenntartása, betegség esetén pedig a gyors és kényelmes gyógyulás a feltétel.
A stabil gazdaság, kézben tartott gazdaságirányítás anyagi
biztonságot, közös, európai felelősséget és hosszú távú,
mindenki számára elérhető gazdasági biztosítékokat
jelent. A gazdasági, közösségi, egyéni versenyképesség a
köztársaság minden polgára számára a jólét hosszú távú
biztosítékát jelenti.
Mindezért az állam szerepvállalásának sarokkövei a fejlett infrastruktúra, az igazságosabb közteherviselés, egy
jobb minőségű szolgáltatást nyújtó és minden rászoruló
számára egyenlő eséllyel hozzáférhető egészségügy, a közös európai valuta, a tisztább környezet, a nyelveket beszélő, informatikai tudással és kultúrával rendelkező fiatalok,
a megfelelő körülmények között élni tudó nyugdíjasok és
a hatékonyabb hivatalok. A Kormány ezen célok megvalósítása érdekében felmerülő aktuális feladatainak áttekintése nyomán alkotta meg a 2004. évi első féléves
munkatervét.
A Kormány célja a magyar gazdaság megerősítése, mert
ez a modern köztársaság alapja. Ennek érdekében a Kormány intézkedései az állami kiadások csökkentésére, a
jelenlegi államszervezet hatékonyabbá és korszerűbbé tételére irányulnak. A Kormány kiemelt figyelmet fordít a
bürokrácia csökkentésére, valamint az adózás rendjének
egyszerűsítésére és az adók mértékének lehetőség szerinti
csökkentésére. A Kormány kiemelten foglalkozik a felnőttoktatással, képzéssel és a szakképzéssel, mert csak a
képzett munkaerő képes alkalmazkodni a globalizálódó
munkaerőpiac követelményeihez.
A modern, európai köztársaság megteremtéséhez a
2004. év a hosszú távú építkezés éve kell legyen. A 2004-ben
tovább gyorsuló autópálya-építési program mellett megkezdődik a Vásárhelyi-terv megvalósítása is. A terv továbbfejlesztésének megvalósítását segítő feltételek meghatározása mellett a Kormány az érintett területek tulajdonosai
részére ajánlott megoldások rendszerét is kidolgozza.
Egyenlő esélyeket kell teremteni. Férfinak és nőnek,
falusinak és városinak, kisebbséghez és többséghez tartozónak, fogyatékkal élőnek. Minden magyar polgárnak,
minden megyében, minden régióban. Ezért többek között
törvényjavaslat születik a családon belüli erőszak megelőzéséről, elkészül a szolidaritási törvény alapkoncepciója és
a Társadalmi befogadásról szóló nemzeti cselekvési terv is.
Igazságosabb közteherviselésre van szükség, és törekedni kell az ehhez kapcsolódó rendszerek átláthatóságának
javítására. A Kormány ebben az időszakban foglalkozik az
adózással és járulékfizetéssel kapcsolatos adminisztrációs
kötelezettségek további egyszerűsítésével, és kidolgozza a
társadalombiztosítási járulékrendszer átfogó felülvizsgálatának koncepcióját is.
Javítani kell az egészségügyi szolgáltatások minőségén
és hozzáférhetőségén, átláthatóbbá, takarékosabbá és gazdaságosabbá kell tennünk a magyar egészségügyet. Ehhez
kapcsolódóan a Kormány értékeli az egészségügyi reformról szóló koncepció szakmai-társadalmi vitájának tapasztalatait, és ezek figyelembevételével elkészíti a gyógyításszervezés elfogadott koncepciójának bevezetéséhez szükséges jogszabály-tervezeteket.
Meg kell teremteni az egész életen át tartó tanulás lehetőségét, erősíteni kell mindenki számára a munkahely megtartását, új munkahely megszerzését lehetővé tévő felnőttképzés rendszerét. Célunk, hogy a fiatalok nyelveket tanulhassanak, az emberek új szakmákat sajátíthassanak el,
hogy a magyarok az egységes Európa piacán versenyképes
tudással, és versenyképes képzettséggel képviseljék és épít
sék Magyarországot. A Kormány egyebek mellett elkészíti
a felsőoktatásról szóló új törvény tervezetét, rendeletet hoz
a Deák Ferenc Ösztöndíj alapításáról, és módosít egyes, a
felnőttképzéssel kapcsolatos kormányrendeleteket is.
Gondoskodni kell a következő generációk Magyarországáról, tisztább és élhetőbb környezetet kell teremteni.
A Kormány 2004. első félévében kezdeményezi a környezetvédelemről és a természet védelméről, valamint a termékdíjról szóló törvények módosítását annak érdekében,
hogy a hazai szabályozás az eddigieknél hatékonyabban
segítse elő környezeti értékeink megóvását.
A szolgáltató állam megteremtése, a gyorsabb, hatékonyabb és korszerűbb ügyintézés érdekében a Kormány
határozott szándéka a közigazgatás reformjának végigvitele. A Kormány ezért többek között javasolja a területi
közigazgatás korszerűsítését megalapozó törvények módosítását, valamint az elektronikus úton történő ügyintézés megteremtése érdekében meghatározza az e körbe tartozó hatósági ügyek körét, és megalkotja a kapcsolódó
szabályokat.
A Kormány különös figyelmet fordít arra, hogy az európai uniós forrásokat maradéktalanul kihasználja az ország.
Ennek érdekében az első félév során elindítja az Európa
Terv operatív programjait, így a versenyképes gazdaságért
részprogramot, mely a gazdasági versenyképesség növelését célozza meg, elősegítve a vállalatok termelékenységének javulását és a fejlettebb üzleti környezet kialakulását.
Elindul a munkahelyek megőrzéséért részprogram, melynek kiemelt célja a foglalkoztatási szint növelése, a munkaerő versenyképességének javítása és a társadalmi befogadás elősegítése. A Kormány elindítja az egészséges környezetért részprogramot, melynek célja a környezet védelme és javítása, illetve a közlekedési hálózat javítása a hazai
közlekedési infrastruktúrába történő beruházásokkal.
Elindul a vidék és a mezőgazdaság fejlesztéséért részprogram, melynek célja a mezőgazdasági termelés és élelmiszer-feldolgozás versenyképességének javítása, illetve a
vidék felzárkóztatásának elősegítése. A Kormány elindítja
a helyi közösségekért részprogramot, mely Magyarország
és az egyes régiók kiegyensúlyozottabb területi fejlődéséhez járul hozzá.
II. A Kormány 2004. I. félévi munkatervéből származó
jogalkotási feladatok jegyzéke
Előterjesztés a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi
CLV. törvény módosításáról (jogharmonizációs célú)
Felelős: GKM
IM Előterjesztés az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási informatikai feladatokat ellátó intézetek feladatainak átrendezéséről
Felelős: ESZCSM Előterjesztés a biztosítási megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alól történő mentesítéséről szóló kormányrendeletről
Felelős: IM Előterjesztés a gépjármű ágazatban a vertikális megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alól történő mentesítéséről szóló kormányrendeletről
Felelős: IM Előterjesztés a felnőttképzést folytató intézmények és a
felnőttképzési programok akkreditációjának részletes szabályairól szóló 91/2002. (IV. 26.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: FMM Előterjesztés a lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvényről (jogharmonizációs célú is)
Felelős: BM
IM Előterjesztés a területi közigazgatás korszerűsítését
megalapozó egyes törvénymódosításokról
Felelős: BM
IM Előterjesztés a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényről
Felelős: BM
IM
MeH Előterjesztés a foglalkoztatással összefüggő egyes törvények módosításáról
Felelős: FMM
IM Előterjesztés a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény
módosításáról (jogharmonizációs célú is)
Felelős: FVM Előterjesztés a közlekedéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatról
Felelős: GKM Előterjesztés az Európai Unióhoz történő csatlakozással összefüggő deregulációval kapcsolatos feladatokról,
illetve jogszabály-módosításokról szóló törvényjavaslatról
Felelős: IM Előterjesztés az Európai Unióhoz történő csatlakozással összefüggésben, a kölcsönös elismerés elvéről szóló
törvényjavaslatról
Felelős: IM Előterjesztés az államot megillető szavazatelsőbbségi
részvény jogintézményének átalakításáról és az átalakítással összefüggésben szükséges módosításokról
Felelős: IM Előterjesztés a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá
egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló
1995. évi LVI. törvény módosításáról
Felelős: KvVM
IM Előterjesztés a tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi
XXXVII. törvény módosításáról
Felelős: OM
IM Előterjesztés a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996.
évi I. törvény módosításáról
Felelős: NKÖM
IM Előterjesztés a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi
LVIII. törvény módosításáról
Felelős: PM
IM
MNB Előterjesztés az egyes adótörvények jogharmonizációs
módosításáról
Felelős: PM
IM Előterjesztés az Európai Csalásellenes Hivatal (OLAF)
által Magyarország területén végzett helyszíni vizsgálatokról szóló törvényjavaslatról
Felelős: PM
IM Előterjesztés a külföldre utazásról szóló 1998. évi
XII. törvény végrehajtásáról szóló 101/1998. (V. 22.)
Korm. rendelet módosításáról
Felelős: BM Előterjesztés az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek gyártásának személyi és tárgyi feltételeiről szóló
37/2000. (II. 23.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: ESZCSM Előterjesztés az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi
XVI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatról
Felelős: FVM
IM Előterjesztés a fogyasztók védelme céljából a jogsértéstől eltiltó határozatokról szóló 98/27/EK irányelv szerint
minősített szervezetek jegyzékébe való felvételre irányuló
eljárás szabályairól szóló kormányrendeletről
Felelős: GKM Előterjesztés a hirdetmények megküldésének és közzétételének részletes szabályairól, a hirdetmények ellenőrzésének rendjéről és díjának mértékéről, befizetéséről,
valamint a Közbeszerzési Értesítőben történő közzététel
rendjéről és díjának mértékéről, befizetéséről szóló kormányrendeletről
Felelős: IM Előterjesztés a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek
földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó részletes
szabályokról szóló 87/1998. (V. 6.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: IM Előterjesztés — az 1999. évi LXXVI. törvény 38. §
(5) bekezdésében szabályozott — szabad felhasználás
esetében a nyilvánosság egyes tagjaihoz való közvetítés és
a számukra történő hozzáférhetővé tétel módjának és
feltételeinek a meghatározásáról szóló kormányrendeletről
Felelős: IM Előterjesztés a reprográfiára szolgáló készülékek körének meghatározásáról szóló 158/2000. (IX. 13.) Korm. rendelet felülvizsgálatáról és módosításáról
Felelős: IM Előterjesztés a környezetvédelmi termékdíj-mentesség,
termékdíj visszaigénylésének és átvállalásának, valamint a
használt gumiabroncs behozatalának feltételeiről szóló
53/2003. (IV. 11.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: KvVM Előterjesztés a pénzforgalomról, a pénzforgalmi szolgáltatásokról és az elektronikus fizetési eszközökről szóló
232/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet felülvizsgálatáról
Felelős: PM
IM
MNB Előterjesztés az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott szervezeteknél az egészségügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó központosított eljárások részletes szabályairól, a
központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított szervezetek részére fizetendő kizárólag a végrehajtással felmerülő költségeket fedező díj mértékéről szóló
kormányrendeletről
Felelős: ESZCSM
MeH
IM
PM Előterjesztés a gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök közbeszerzésének részletes szabályairól szóló
kormányrendeletről
Felelős: ESZCSM
IM
PM Előterjesztés a területfejlesztéssel összefüggő támogatásokról, valamint a területfejlesztéshez kapcsolódó pályázati
rendszer részletes szabályairól szóló kormányrendeletekről
Felelős: az európai integrációs ügyek koordináció jáért felelős tárca nélküli miniszter
Előterjesztés a földgázellátásról szóló törvényjavaslattal
kapcsolatos feladatok végrehajtásáról
Felelős: GKM Előterjesztés az Egységes Munkaügyi Nyilvántartással
kapcsolatos bejelentési és nyilvántartási kötelezettség szabályairól
Felelős: FMM Előterjesztés a haditechnikai eszközök és szolgáltatások
kivitelének és behozatalának, transzferjének és tranzitjának engedélyezéséről
Felelős: GKM Előterjesztés a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük
támogatásáról
Felelős: GKM
IM Előterjesztés a sportról szóló 2004. évi I. törvény végrehajtási rendeleteiről
Felelős: GYISM Előterjesztés a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok
költségvetése tervezésének, pénzellátásának, előirányzatfelhasználásának, kincstári gazdálkodásának és nyilvántartásának egyes szabályairól szóló kormányrendeletről
Felelős: MeH Előterjesztés az ápolói hűségjutalom rendszerének kialakításáról
Felelős: ESZCSM
PM Előterjesztés az árapasztó tározókhoz szükséges területeken érintett tulajdonosok részére ajánlott megoldások
rendszeréről
Felelős: FVM Előterjesztés egyes egészségügyi és szociális tárgyú törvénymódosításokról szóló törvényjavaslatról
Felelős: ESZCSM
IM
PM
GKM Előterjeszté s a Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint a
magánállatorvosi tevékenység gyakorlásáról szóló 1995. évi
XCIV. törvény módosításáról
Felelős: FVM Előterjesztés az egyes gazdasági tárgyú törvények módosításáról
Felelős: GKM
IM Előterjesztés a családon belüli erőszak megelőzéséről
szóló törvényjavaslatról
Felelős: IM Előterjesztés az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi
XXXVIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatról
Felelős: IM Előterjesztés az Európai részvénytársaságról szóló törvényjavaslatról
Felelős: IM Előterjesztés a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény, a természet védelméről
szóló 1996. évi LIII. törvény, valamint az egyes a környezetvédelmi és vízügyi minisztert megillető jogköröket megállapító törvények módosításáról
Felelős: KvVM
IM Előterjesztés a ,,Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése’’
megvalósítását segítő feltételek meghatározásáról szóló
törvényjavaslatról
Felelős: KvVM
IM Előterjesztés az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződés kihirdetéséről szóló törvényjavaslatról
Felelős: KüM
IM Előterjesztés az Európai Gazdasági Térségben való
részvételéről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslatról
Felelős: KüM
IM Előterjesztés egyes pénz- és tőkepiaci tárgyú törvények
módosításáról
Felelős: PM
IM Előterjesztés az elektronikus pénzt kibocsátó intézetekről
Felelős: PM
IM Előterjesztés a gyógyszertámogatási rendszer átláthatóvá tétele érdekében megtett és még szükséges intézkedésekről
Felelős: ESZCSM Előterjesztés az állattenyésztésről szóló 1993. évi
CXIV. törvény módosításáról
Felelős: FVM
IM Előterjesztés az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló
1997. évi CXIV. törvény módosításáról
Felelős: FVM
IM Előterjesztés a géntechnológiai tevékenység engedélyezési és bejelentési eljárás rendjéről, valamint az Európai
Unió Bizottságával való kapcsolattartásról
Felelős: FVM Előterjesztés a polgári robbanóanyagok forgalmazásáról és felügyeletéről szóló 192/2002. (IX. 4.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: GKM Előterjesztés a műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelöléséről szóló
182/1997. (X. 17.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: GKM Előterjesztés a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott előállításához, gyártásához is használt vegyi anyagokkal végezhető egyes tevékenységek szabályozásáról szóló
272/2001. (XII. 21.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: GKM Előterjesztés a hajózási hatóságok feladat- és hatásköréről, valamint illetékességéről szóló 237/2002. (XI. 8.)
Korm. rendelet módosításáról
Felelős: GKM Előterjesztés a határon átnyúló fogyasztói panaszok
tekintetében a fogyasztó igény érvényesítésének előmozdítása, valamint az ilyen jogviták peren kívüli elintézését
elősegítő alternatív vitarendezési fórumok európai hálózatában való részvételről
Felelős: GKM
IM Előterjesztés az európai uniós tagsággal összefüggésben
a nemzetközi szerződések felülvizsgálatáról
Felelős: KüM
érintett tárcák Előterjesztés a muzeális intézmények látogatóit megillető kedvezményekről szóló 194/2000. (XI. 24.) Korm.
rendelet módosításáról
Felelős: NKÖM Előterjesztés a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX.
törvény végrehajtásáról szóló 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: OM Előterjesztés a külföldiek magyarországi és a magyarok
külföldi felsőfokú tanulmányainak egyes kérdéseiről szóló
157/2001. (IX. 12.) Korm. rendelet módosításáról (a kedvezménytörvény végrehajtási rendelete)
Felelős: OM Előterjesztés egyes forgalmiadó-visszatérítéssel kapcsolatos kormányrendeletek módosításáról
Felelős: PM Előterjesztés a pénzügyi biztosítékokról szóló
2002/47/EK irányelv harmonizálásáról
Felelős: PM
IM Előterjesztés egyes jogszabályok hatályon kívül helyezéséről szóló kormányrendeletről, valamint a 2004. évi
deregulációs programról
Felelős: IM Előterjesztés a közszolgálati reform irányairól, az egységes közszolgálati törvény megvalósításának programjáról
szóló 2317/2003. (XII. 10.) Korm. határozat 1., 3. és
5. pontjában foglalt feladatok végrehajtásáról
Felelős: MeH
FMM
BM
IM
kormánymegbízott Előterjesztés a felsőoktatási intézmények képzési és
fenntartási normatíva alapján történő finanszírozásáról
szóló 120/2000. (VII. 7.) Korm. rendelet módosításáról
(a felsőoktatási törvény alapján)
Felelős: OM Előterjesztés az Egészségügyi Fejlesztési Hitelprogram
és a vissza nem térítendő bankgarancia díjtámogatás feltételeiről szóló 184/2003. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: ESZCSM Előterjesztés a honvédelmi szervek költségvetése tervezésének, pénzellátásának, előirányzat-felhasználásának,
kincstári gazdálkodásának és nyilvántartásának a sajátos
ságoknak megfelelő szervezeti és eljárási rendjére vonatkozó szabályairól szóló kormányrendeletről
Felelős: HM Előterjesztés a távközlési feladatokat ellátó szervezetek
és a titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervezetek
együttműködésének rendjéről és szabályairól szóló
75/1998. (IV. 24.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: MeH
IHM Előterjesztés az államtitkot vagy szolgálati titkot, illetőleg alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő
vagy különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések
sajátos szabályairól
Felelős: MeH
BM
HM
IM Előterjesztés a Deák Ferenc Ösztöndíjról szóló
kormányrendeletről
Felelős: OM Előterjesztés a lakáscélú állami támogatásokról
12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: BM Előterjesztés a helyi önkormányzatok és a nem állami
fenntartók 2004. évi új címzett támogatásáról szóló törvényről
Felelős: BM
IM Előterjesztés a gyermekek helyzetét javító intézkedésekkel összefüggő egyes törvénymódosításokról
Felelős: BM
IM Előterjesztés az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi
CXLI. törvény módosításáról
Felelős: FVM
IM Előterjesztés a honvédelmet érintő egyes törvények
módosításáról szóló törvényjavaslatról
Felelős: HM
IM Előterjesztés a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatról
Felelős: IM Előterjesztés az elektronikus aláírásról szóló 2001. évi
XXXV. törvény módosításáról szóló törvénytervezetről
Felelős: IHM
IM Előterjesztés az Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával megvalósuló programok monitoring rendszerének kialakításáról szóló
124/2003. (VIII. 15.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: az európai integrációs ügyek koordináció jáért felelős tárca nélküli miniszter
Előterjesztés a közúti szállításra vonatkozó egyes
szociális jogszabályok összehangolásáról (Tanács
3820/85/EGK rendelet)
Felelős: GKM Előterjesztés az egyes nemzetközileg ellenőrzött termékek és technológiák forgalmának engedélyezéséről szóló
61/1990. (X. 1.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről
Felelős: GKM Előterjesztés a nemesfémtárgyakról és fémjelzésükről
szóló új kormányrendeletről
Felelős: GKM Előterjesztés a jogszabálytervezeteknek az Európai
Bizottsággal és az Európai Unió tagállamaival való egyeztetésének rendjéről szóló kormányrendeletről
Felelős: IM
GKM
KüM Előterjesztés az egyes erőszakos bűncselekmények
következtében sérelmet szenvedettek állam általi kárenyhítésének szabályairól szóló 209/2001. (X. 31.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: IM Előterjesztés egyes pénz- és tőkepiaci tárgyú kormányrendeletek módosításáról
Felelős: PM Előterjesztés az EGT állampolgár biztosítási jogviszonyáról, járulékfizetéséről, valamint adatszolgáltatásáról
szóló kormányrendeletről
Felelős: PM
ESZCSM Előterjesztés az elektronikus ügyintézésbe bevonható
hatósági ügyek körének meghatározásáról, a kapcsolódó
jogszabályok módosításáról
Felelős: MeH
BM
IHM Előterjesztés a betétdíjról szóló kormányrendelet elfogadásáról
Felelős: KvVM Előterjesztés a Natura 2000 területekre vonatkozó részletes szabályokról szóló kormányrendeletről
Felelős: KvVM Előterjesztés a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló
1999. évi LXXXIV. törvény módosításáról
Felelős: BM Előterjesztés a vállalkozások megváltozott munkaképességű emberek foglalkoztatását segítő állami
és közösségi támogatását szabályozó az ,,EK Szerződés
87. és 88. cikkelyének a foglalkoztatás állami támogatására való alkalmazásáról szóló 2204/2002 bizottsági rendeletről
Felelős: FMM Előterjesztés a zártcélú távközlési hálózatokról szóló
kormányrendeletről
Felelős: IHM
MeH
BM Előterjesztés a pénzügyi konglomerátumokról szóló
2002/87/EK irányelv harmonizálásáról
Felelős: PM Előterjesztés a regionális fejlesztési tanácsokkal a régió
társadalmi, gazdasági fejlesztése érdekében kötendő megállapodások részletes szabályairól
Felelős: az európai integrációs ügyek koordináció jáért felelős tárca nélküli miniszter
Előterjesztés az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi
XXXII. törvény 7. §-ának (1) bekezdésében előírt, a havi
életjáradék kiszámításához szükséges alapösszeg nagyságának 2004. évi meghatározásáról szóló kormányrendeletről
Felelős: IM Előterjesztés a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásának általános szabályairól szóló 269/2000. (XII. 26.)
Korm. rendelet módosításáról (a felsőoktatási törvény
alapján)
Felelős: OM Előterjesztés a földhasználati nyilvántartás részletes
szabályairól szóló 184/1999. (XII. 13.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: FVM Előterjesztés az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának
kiadásáról szóló 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet módosításáról
Felelős: OM Előterjesztés az akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú
szakképzésről szóló 45/1997. (III. 12.) Korm. rendelet
Felelős: OM Előterjesztés az egészségügyi reform következő lépéseivel összefüggő intézkedésekről és az ehhez szükséges törvénymódosításokról
Felelős: ESZCSM
IM Előterjesztés a szociális ellátórendszer fejlesztését szolgáló 2005. évi intézkedésekről és az ehhez szükséges törvénymódosításokról
Felelős: ESZCSM
IM Előterjesztés a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK
irányelvének harmonizálásáról
Felelős: KvVM Előterjesztés a hulladékká vált elektromos és elektronikai berendezések visszavételi kötelezettségéről
Felelős: KvVM Előterjesztés a kábítószer-probléma visszaszorításáról
szóló nemzeti stratégiai program rövid és középtávú céljainak végrehajtásával kapcsolatos kormányzati feladatokról szóló 1036/2002. (IV. 12.) Korm. határozat 11. pontjában foglalt feladat végrehajtásáról
Felelős: ESZCSM Előterjesztés a szervezett villamosenergia-piac működéséről szóló kormányrendeletről
Felelős: GKM Előterjesztés az önkormányzatok finanszírozására, gazdálkodására és gazdálkodásának ellenőrzésére vonatkozó
szabályozás közigazgatás korszerűsítéséhez kapcsolódó átalakításáról
Felelős: PM Előterjesztés a posta veszélyeztetettségi és minősített
időszaki felkészítésének rendszeréről, feladatairól, működési rendjéről szóló kormányrendeletről
Felelős: IHM Előterjesztés a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi
LVII. törvény módosításáról
Felelős: KvVM Előterjesztés a meteorológiai tevékenységről szóló törvényjavaslatról
Felelős: KvVM Előterjesztés az előadóművészek foglalkoztatásának
szabályozásáról Felelős: NKÖM
Előterjesztés a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló törvényjavaslatról
Felelős: PM
IM Előterjesztés az államháztartási belső pénzügyi ellenőrzési rendszer helyzetéről és működéséről
Felelős: PM Előterjesztés a fogyasztói csoportok szervezéséről és
működésük felügyeletének PSZÁF általi ellátásáról szóló
kormányrendeletről
Felelős: PM Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
118/2011. (VI. 9.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére
dr. Szabó László nyugállományú orvos ezredesnek, a Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi
Központ Preventív Igazgatóság főorvosának, igazgató-helyettesnek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. március 7. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozata a Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről.
A Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.)
Korm. határozat szerint elvégzett felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről a Kormány az alábbiak
szerint határoz:
1. A Kormány megbízza az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert és a kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős minisztert, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket az alábbi közalapítványok és
alapítványok megszüntetése érdekében azzal, hogy az érintett alapítványok, közalapítványok céljainak
meg valósítására, feladatának további ellátására többségi részesedéssel, közhasznú szervezetként, nonprofit
gazdasági társaságot kíván alapítani:
1.1. Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közalapítvány,
1.2. Építés Fejlődéséért Alapítvány,
1.3. Épület- és Lakásgazdálkodási- Fenntartási, Innovációs K+F Alapítvány,
1.4. Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások Közalapítvány,
1.5. Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány,
1.6. Gandhi Közalapítvány,
1.7. Iparfejlesztési Közalapítvány,
1.8. Magyar Kultúra Alapítvány,
1.9. Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány,
1.10. Nemzetközi Pető András Közalapítvány és
1.11. Pro Rekreatione Alapítvány.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
a közalapítványok és alapítványok által ellátott feladatok felett szakmai felügyeletet gyakorló
miniszterek
Határidő: 2011. április 30.
2. A Kormány felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján
gondoskodjon az 1. pontban felsorolt alapítványok céljainak meg valósítására, feladatainak további ellátására
létrehozandó többségi állami részesedéssel közhasznú szervezetként működő nonprofit gazdasági társaságok
alapításáról. A megalapításra kerülő gazdasági társaság által ellátott feladatok felett szakmai felügyeletet gyakorló
miniszter kezdeményezésére az ügyvezetés döntéseit szakmai kérdésekben támogató tanácsadó testület hozható
létre a megszüntetésre kerülő alapítvány vagy közalapítvány kuratóriumának bázisán.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. április 30.
3. A Kormány felkéri az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján
gondoskodjon a 2. pont szerint megalapításra kerülő nonprofit gazdasági társaságok vagyonkezelésére vonatkozó
szerződés megkötéséről, valamint a vagyonkezelői joggyakorlás módjának megállapodásban történő rendezéséről
3.1. a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel
3.1.1. a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közalapítvány,
3.1.2. az Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások Közalapítvány,
3.1.3. a Gandhi Közalapítvány és
3.1.4. a Magyar Kultúra Alapítvány;
3.2. a nemzeti erőforrás miniszterrel
3.2.1. a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány és
3.2.2. a Nemzetközi Pető András Közalapítvány;
3.3. a nemzeti fejlesztési miniszterrel
3.3.1. az Épület- és Lakásgazdálkodási- Fenntartási, Innovációs K+F Alapítvány,
3.3.2. a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány és
3.3.3. a Pro Rekreatione Alapítvány;
3.4. a nemzetgazdasági miniszterrel
3.4.1. az Építés Fejlődéséért Alapítvány és
3.4.2. az Iparfejlesztési Közalapítvány
tekintetében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. április 30.
4. A Kormány megbízza az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert és a kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős minisztert, hogy a közalapítványok és alapítványok által ellátott feladatok felett szakmai
felügyeletet gyakorló miniszter bevonásával tegyék meg a szükséges intézkedéseket az alábbi közalapítványok és
alapítványok megszüntetése érdekében azzal, hogy az érintett alapítványok, közalapítványok céljainak
meg valósítása, feladatának további ellátása központi költségvetési szerv, illetve egyéb közfeladatot ellátó szervezet
által történik. Az átalakítás során a megszüntetésre kerülő alapítvány vagy közalapítvány által ellátott feladatok
tekintetében a szakmai szempontú döntéshozatali mechanizmus megerősítése érdekében tanácsadó testület
hozható létre a megszüntetésre kerülő alapítvány vagy közalapítvány kuratóriumának bázisán.
4.1. Az 1956-os Magyar Forradalom Történetének Dokumentációs és Kutatóintézete Közalapítvány,
4.2. Apertus Közalapítvány a Nyitott Szakképzésért és a Távoktatásért,
4.3. Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány,
4.4. Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány,
4.5. Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány,
4.6. Hajléktalanokért Közalapítvány,
4.7. Határon Túli Magyar Oktatásért Apáczai Közalapítvány,
4.8. Kazinczy-díj Alapítvány – Péchy Blanka Emlékére,
4.9. Környezetgazdálkodási Oktatási Fejlesztésért Alapítvány,
4.10. Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány,
4.11. Magyarországi Cigányokért Közalapítvány,
4.12. Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségekért Közalapítvány,
4.13. Magyary Zoltán Felsőoktatási Közalapítvány,
4.14. Nemzeti Kiválóságokért Közalapítvány,
4.15. Nemzetközi Pikler Emmi Közalapítvány,
4.16. Oktatásért Közalapítvány,
4.17. Összefogás a Budapesti Lakástalanokért és Hajléktalan Emberekért Közalapítvány,
4.18. Magyar Filmtörténeti Fotógyűjtemény Alapítvány,
4.19. Magyar Könyv Alapítvány,
4.20. Magyar Távoktatási Alapítvány,
4.21. Magyar Történelmi Film Közalapítvány,
4.22. Művészeti és Szabadművelődési Alapítvány,
4.23. Pro Renovanda Cultura Hungariae Alapítvány és
4.24. Talentum Kulturális Alapítvány.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
a közalapítványok és alapítványok által ellátott feladatok felett szakmai felügyeletet gyakorló
miniszterek
Határidő: 2011. április 30.
5. A 4. pont szerint megszüntetésre kerülő alapítvány vagy közalapítvány működése felett szakmai felügyelet
gyakorlásával a Kormány megbízza
5.1. a közigazgatási és igazságügyi minisztert
5.1.1. az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány,
5.1.2. a Határon Túli Magyar Oktatásért Apáczai Közalapítvány,
5.1.3. a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány,
5.1.4. a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségekért Közalapítvány,
5.2. a nemzeti erőforrás minisztert
5.2.1. az 1956-os Magyar Forradalom Történetének Dokumentációs és Kutatóintézete Közalapítvány,
5.2.2. a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány,
5.2.3. a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány,
5.2.4. a Hajléktalanokért Közalapítvány,
5.2.5. Kazinczy-díj Alapítvány – Péchy Blanka Emlékére,
5.2.6. a Környezetgazdálkodási Oktatási Fejlesztésért Alapítvány,
5.2.7. a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány,
5.2.8. a Magyary Zoltán Felsőoktatási Közalapítvány,
5.2.9. a Nemzeti Kiválóságokért Közalapítvány,
5.2.10. a Nemzetközi Pikler Emmi Közalapítvány,
5.2.11. az Oktatásért Közalapítvány,
5.2.12. az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért és Hajléktalan Emberekért Közalapítvány,
5.2.13. a Magyar Filmtörténeti Fotógyűjtemény Alapítvány,
5.2.14. a Magyar Könyv Alapítvány,
5.2.15. a Magyar Távoktatási Alapítvány,
5.2.16. a Magyar Történelmi Film Közalapítvány,
5.2.17. a Művészeti és Szabadművelődési Alapítvány,
5.2.18. a Pro Renovanda Cultura Hungariae Alapítvány és
5.2.19. Talentum Kulturális Alapítvány
5.3. a nemzetgazdasági minisztert
5.3.1. az Apertus Közalapítvány a Nyitott Szakképzésért és a Távoktatásért
tekintetében.
Felelős: az érintett miniszterek
Határidő: azonnal 6. A Kormány felhívja az oktatásért felelős minisztert, hogy a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter és az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter bevonásával gondoskodjon
6.1. az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány és
6.2. a Mérnöktovábbképzés Fejlesztése Alapítvány
tekintetében alapítói értekezlet összehívásáról és ott a Kormány alapítói joggyakorlása irányának, az ágazati érdekekre
és az állami vagyon megtartására figyelemmel történő meghatározásáról, majd az ennek érvényesítéséhez szükséges
alapítói döntések – különös tekintettel az alapító okirat módosítására – meghozataláról és végrehajtásáról.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. április 30.
7. A Kormány felhívja a kultúráért felelős minisztert, a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter és
az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter bevonásával gondoskodjon a Magyar Mozgókép Közalapítvány
alapítói értekezletének összehívásáról és ott a Kormány alapítói joggyakorlása irányának, az ágazati érdekekre és
az állami vagyon megtartására figyelemmel történő meghatározásáról, majd az ennek érvényesítéséhez szükséges
alapítói döntések – különös tekintettel az alapító okirat módosítására – meghozataláról és végrehajtásáról.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. április 30.
8. A Kormány felhívja az államháztartásért felelős minisztert, hogy a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter és az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter bevonásával gondoskodjon a SEED
Kisvállalkozás-fejlesztési Alapítvány alapítói értekezletének összehívásáról és ott a Kormány alapítói joggyakorlása
irányának, az ágazati érdekekre és az állami vagyon megtartására figyelemmel történő meghatározásáról, majd
az ennek érvényesítéséhez szükséges alapítói döntések – különös tekintettel az alapító okirat módosítására –
meghozataláról és végrehajtásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. április 30.
9. A Kormány a kormányzati struktúrában történt változásokra tekintettel az alapítói jogok gyakorlásával megbízza
9.1. a belügyminisztert
9.1.1. a Szabadságharcosokért Közalapítvány,
9.2. a honvédelmi minisztert
9.2.1. a Hadigondozottak Közalapítvány és
9.2.2. a Magyar Honvédség Szociálpolitikai Közalapítvány,
9.3. a közigazgatási és igazságügyi minisztert
9.3.1. a Magyarországi Zsidó Örökség Közalapítvány,
9.3.2. a Holocaust Dokumentációs Központ és Emlékgyűjtemény Közalapítvány és
9.3.3. a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány,
9.4. a külügyminisztert
9.4.1. a Demokrácia Központ Közalapítvány,
9.5. a nemzeti erőforrás minisztert
9.5.1. a Közalapítvány a Budapesti Német Nyelvű Egyetemért,
9.5.2. a Budapesti Német Iskola Alapítvány,
9.5.3. a Magyar–Amerikai Fulbright Alapítvány,
9.5.4. a Magyar–Francia Ifjúsági Alapítvány,
9.5.5. az Osztrák–Magyar Tudományos és Kooperációs Akció Alapítvány,
9.5.6. a Tempus Közalapítvány és
9.5.7. a Budapesti Osztrák Iskola Alapítvány,
9.6. a nemzeti fejlesztési minisztert
9.6.1. a Magyar–Koreai Műszaki Együttműködési Központ Alapítvány,
9.6.2. a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány és
9.6.3. a Puskás Tivadar Közalapítvány,
9.7. a nemzetgazdasági minisztert
9.7.1. az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány,
9.8. a vidékfejlesztési minisztert
9.8.1. az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány
tekintetében.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: azonnal 10. A Kormány felhívja az alapítói jogokat gyakorló minisztereket, hogy tekintsék át a 9. pont szerinti alapítványok és
közalapítványok szervezeti működését biztosító szabályokat, különös tekintettel az alapító okiratra és, a kormányzati
tevékenység összehangolásáért felelős miniszterrel egyetértésben gondoskodjanak az alapítványok és
közalapítványok hatékony és átlátható működése érdekében, az aktuális kormányzati célokhoz és struktúrához
történő illeszkedést elősegítő szervezeti és személyi módosítások meg valósításáról.
Felelős: belügyminiszter
honvédelmi miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2011. január 30.
11. A Kormány felhívja a honvédelemért felelős minisztert a Hadigondozottak Közalapítvány, és a Magyar Honvédség
Szociálpolitikai Közalapítvány tekintetében, hogy a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter és
az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter bevonásával vizsgálja meg az alapítvány vagy közalapítvány által
ellátott feladatok más, a hatékony irányítást és vagyongazdálkodást lehetővé tevő, az alapítványi, közalapítványi
formától eltérő szervezeti keretek között történő ellátásának lehetőségét és az alapítvány, illetve közalapítvány
megszüntetéséhez szükséges további intézkedésekről a Kormány részére előterjesztést készítsen.
Felelős: honvédelmi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. január 30.
12. A Kormány felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy alapítói jogkörének gyakorlása keretében,
a kormányzati tevékenység összehangolásért felelős miniszter egyetértésével gondoskodjon a Puskás Tivadar
Közalapítvány tulajdonában álló gazdasági társaságoknak a Belügyminisztérium részére, vagyonkezelésbe történő
átadásáról, és ennek érdekében a vagyonkezelői jogok átadását a rendészetért felelős miniszterrel megállapodásban
rendezze.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. január 30.
13. A Kormány felhívja a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökét, hogy
13.1. a Gandhi Közalapítvány,
13.2. a Magyar Mozgókép Közalapítvány,
13.3. a Budapesti Európa Intézet Alapítvány,
13.4. az Oktatásért Közalapítvány és
13.5. a Talentum Kulturális Alapítvány
tekintetében rendeljen el soron kívüli ellenőrzést, és az ellenőrzés eredményéről készült jelentést terjessze a Kormány
elé.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. április 30.
14. A Kormány felhívja a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős minisztert és az állami vagyon felügyeletéért
felelős minisztert, hogy a 9. pontban felsorolt közalapítványok és alapítványok vonatkozásában a 1159/2010. (VII. 30.)
Korm. határozat alapján történt alapítói joggyakorlás folytán birtokukba került dokumentumokat a szakmai irányítást
gyakorló miniszter számára adják át.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
15. A Kormány felhívja a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős minisztert, hogy az állami vagyon
felügyeletéért felelős miniszter, valamint az államháztartásért és költségvetési politikáért felelős miniszter
bevonásával vizsgálja felül az alapítványokra és közalapítványokra vonatkozó jogi szabályozás módosításának,
kiegészítésének szükségességét, és a jogszabály-módosítási javaslatokról a Kormány számára előterjesztést készítsen.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. február 28.
16. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
17. 2011. július 1-jén hatályát veszti a Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű
intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
3/2015. (II. 25.) IM rendelete az önálló bírósági végrehajtó intézkedése ellen benyújtott panaszügyek intézéséről, a panaszügyek felügyeletéről és a fegyelmi eljárások nyilvántartásáról.
A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 307. § (2) bekezdés q) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. A panaszeljárás célja, a panaszügyintézés alapelvei 1. § (1) A  panaszeljárás szabályozásának célja a  tisztességes eljáráshoz való jog érvényre juttatása útján
az igazságszolgáltatásba vetett közbizalom erősítése és megóvása.
(2) A panaszügyintézés alapelvei:
a) a panaszosokat a  panaszeljárásban megilleti a  törvény előtti egyenlőség, ügyeiket etikus módon,
indokolatlan megkülönböztetés és részrehajlás nélkül kell elintézni,
b) a panaszeljárás során az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani,
c) a panaszosokat megilleti a tisztességes panaszügyintézéshez és az e rendeletben meghatározott határidőben
hozott döntéshez való jog,
d) a panaszt kivizsgáló szerv az  eljárás során biztosítja a  panaszosok számára, hogy jogaikról és
kötelezettségeikről tudomást szerezzenek és előmozdítja a panaszosok joggyakorlását.
 (3) A panaszost nem érheti hátrány a panasz megtétele miatt.
2. A panasz fogalma 2. § A panasz az  önálló bírósági végrehajtó, az  önálló bírósági végrehajtó-helyettes vagy az  önálló bírósági
végrehajtójelölt (a továbbiakban együtt: panaszolt) tevékenységével kapcsolatban benyújtott olyan kérelem, amely
egyéni jog- vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul, és amelynek elintézése nem tartozik bíróság, hatóság vagy
más szerv hatáskörébe.
3. A panasz benyújtása, elintézése, intézkedések a panasz alapján
3. § (1) Panasszal bárki (a továbbiakban: panaszos) szóban vagy írásban fordulhat a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarához
(a továbbiakban: kamara).
(2) Szóbeli panasz esetén a kamara jegyzőkönyvet vesz fel 3 példányban, amely az alábbiakat tartalmazza:
a) a panaszos neve,
b) a panaszos lakcíme, székhelye, illetve amennyiben szükséges, levelezési címe,
c) a panasz részletes leírása,
d) a panasszal érintett végrehajtási ügy száma,
e) a panaszolt neve, nyilvántartási száma,
f ) a panaszos által benyújtott iratok és egyéb bizonyítékok jegyzéke,
g) a jegyzőkönyvet felvevő személy és a panaszos aláírása,
h) a jegyzőkönyv felvételének helye, ideje.
(3) A kamara a jegyzőkönyv egy példányát átadja a panaszosnak. Szóbeli panasz esetén a kamara köteles a panaszossal
közölni a panasz azonosítására szolgáló adatokat.
(4) A  kamara lehetővé teszi, hogy a  panaszos az  írásbeli panasz benyújtásához – a  választása szerint – a  kamara
honlapján közzétett formanyomtatványt alkalmazzon.
(5) Ha a panaszos az írásbeli panaszt a panaszolt végrehajtónak vagy alkalmazottjának adja át, a végrehajtó legkésőbb
a következő munkanapon az elektronikus kézbesítési rendszer útján továbbítja a panaszt a kamara részére, ahol azt
nyilvántartásba veszik.
(6) A  panasz kamarához történő benyújtása esetén a  panaszos által felmutatott eredeti irat másolatát kell csatolni
a panaszhoz, amit a panaszos kérésére a kamara készít el a saját költségére.
4. § (1) A  kamara a  nyilvántartásba vételtől számított 2 munkanapon belül megvizsgálja, hogy a  panasz elbírálása
a tartalmánál fogva nem tartozik-e bíróság vagy más hatóság hatáskörébe.
(2) Amennyiben a  panasz elbírálása bíróság vagy más hatóság hatáskörébe tartozik, azt az  eljárás lefolytatására
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságnak vagy más hatóságnak, ha az végrehajtási kifogásnak minősül,
az  eljáró végrehajtónak kell megküldeni azzal a  felhívással, hogy tegyen eleget a  bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 217. § (2) bekezdésében foglalt kötelezettségének.
(3) A panasz megküldéséről és a panaszos jogairól, kötelezettségeiről a panaszost haladéktalanul tájékoztatni kell.
 (4) A  panaszt az  előzetes vizsgálat eredményétől függetlenül ki kell vizsgálni. Amennyiben a  panasz végrehajtási
kifogásnak minősül, annak kivizsgálását a  végrehajtási kifogás bíróság általi elintézéséig fel kell függeszteni.
A felfüggesztés tényéről a panaszost írásban értesíteni kell.
(5) A kamara a panaszt annak kézhezvételétől számított harminc napon belül köteles kivizsgálni, és a panaszt röviden,
szakszerűen összefoglalni. Ha a  kivizsgálás előreláthatólag harminc napnál hosszabb ideig tart, erről a  panaszost
az  eljárás meghosszabbítása indokainak egyidejű közlésével tájékoztatni kell. Az  eljárás meghosszabbítása esetén
a  panaszost egyidejűleg tájékoztatni kell az  elintézés várható időpontjáról, amely összesen a  60 napot nem
haladhatja meg.
(6) A panaszos személyes adatai egyértelmű hozzájárulása nélkül nem hozhatóak nyilvánosságra.
 (7) A korábbival azonos tartalmú, ugyanazon panaszos által tett ismételt, továbbá az azonosíthatatlan személy által tett
panasz vizsgálata mellőzhető. A panasz vizsgálata mellőzhető akkor is, ha a panaszos a sérelmezett tevékenységről
vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított 3 év után terjesztette elő panaszát.
(8) A végrehajtó hivatali helyiségében jól látható módon ki kell függeszteni a panasztétel feltételeit, annak módját és
benyújtásának helyét. A  kamara a  honlapján és az  ügyfélfogadásra szolgáló helyiségében elhelyezett tájékoztató
táblán közzéteszi a  panasz előterjesztésének lehetőségére és rendjére – különös tekintettel a  panaszok szóbeli
előterjesztésére szolgáló ügyfélfogadás helyére és idejére – vonatkozó információkat. A  végrehajtó és a  kamara
tájékoztatásának pontosnak, közérthetőnek és egyértelműnek kell lennie.
5. § (1) A  panaszról a  panaszoltat – végrehajtó-helyettes és végrehajtójelölt esetén pedig a  foglalkoztató végrehajtót is –
tájékoztatni kell. A kamara a panaszolttól 3 munkanapon belül írásbeli tájékoztatást kér, vagy személyesen hallgatja
meg a  panaszoltat, továbbá felhívhatja a  panasszal érintett intézkedésére vonatkozó ügy iratai vagy az  ügy iratai
másolatának megküldésére. A panaszolt köteles 3 munkanapon belül írásbeli észrevételeit megtenni az elektronikus
kézbesítési rendszer útján és jogosult a meghallgatását kérni a kamarától.
(2) A  panasz kivizsgálása iratok áttanulmányozásával, kamarai nyilvántartásokba történő betekintéssel, a  panaszoltak
jegyzőkönyvbe foglalt meghallgatásával történik. A kamara a panaszost is meghallgathatja, ha azt a panasz tartalma
szükségessé teszi.
(3) A kamara a panasz elbírálásáról írásban értesíti a panaszost.
 (4) Az értesítésnek tartalmaznia kell – a minősített adat, illetve törvény alapján üzleti, gazdasági vagy egyéb titoknak
minősülő adat kivételével – a  panasz és az  arra tett végrehajtói nyilatkozat rövid összefoglalását, tájékoztatást
az  intézkedésről vagy annak mellőzéséről és a  döntés indokait. A  kamara az  értesítést pontos, közérthető és
egyértelmű indokolással látja el. Az értesítésben tájékoztatni kell a panaszost az ügyre vonatkozó egyéb jogairól.
(5) A panaszos az értesítés kézhezvételét követő 15 napon belül kifogással fordulhat a kamara elnökéhez.
 (6) A  kamara elnöke megalapozott kifogás esetén 30 napon belül megteszi a  szükséges intézkedéseket, az  alaptalan
kifogást elutasítja. A kifogás elbírálásáról a kamara elnöke írásban értesíti a panaszost.
6. § (1) A panasz akkor alapos, ha a panaszolt végrehajtó intézkedése, mulasztása jogszabályt vagy kamarai iránymutatást
sért.
(2) Ha a panasz alapos, a kamara a következő intézkedéseket teszi:
a) ha a  panaszt a  végrehajtó ügyvitelének a  panaszolt intézkedéssel kapcsolatos hiányossága okozta,
a panaszolt végrehajtót fel kell hívni a jogsérelem megszüntetéséhez szükséges intézkedések megtételére,
b) ha a  panasz a  végrehajtó működésének egyéb hiányosságait is feltárta, az  önálló bírósági végrehajtók
ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának ellenőrzésére irányuló vizsgálatok lefolytatásának
részletes szabályairól szóló Korm. rendelet szerinti vizsgálatot kezdeményez,
c) kártérítésre és sérelemdíjra okot adó körülmény észlelése esetén tájékoztatást ad az igény érvényesítésének
feltételeiről,
d) fegyelemi vétség alapos gyanúja esetén fegyelmi felelősségre vonást kezdeményez.
(3) A  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben a  kamara írásban, megfelelő határidő tűzésével felhívja a  végrehajtót
a  szükséges intézkedések tételére. A  végrehajtó a  felhívásban foglaltak teljesítéséről tizenöt napon belül írásban
tájékoztatja a kamarát.
(4) Ha a panaszt a kamara ügyvitelének hiányossága okozta, a kamara intézkedik a jogsérelem megszüntetése iránt.
4. A panaszügy iratainak és a panasz adatainak kezelése
7. § (1) A  kamara a  panaszügy iratai között kezeli a  benyújtott panaszt, a  panasz rövid, szakszerű összefoglalását,
a  panaszelbírálás során megtett intézkedéseket és panaszolti nyilatkozatokat és szükség szerint a  panaszolt
intézkedés iratának vagy a panaszolt ügyiratnak a másolatát. A kamara a panaszügy iratait rendszerezetten, 5 évig
köteles őrizni.
(2) A  panaszügy iratait úgy kell kezelni, hogy abból a  válaszadási határidő és annak betartása egyértelműen
megállapítható legyen. A kamara a benyújtott panaszokról legalább az alábbi adatokkal vezet nyilvántartást:
a) a panaszt benyújtó személy neve,
b) a panaszolt ügy száma,
c) a panaszolt neve (azonosító száma),
d) a  beérkezés dátuma, a  benyújtás módja (szóban, írásban), a  beérkezés forrása (közvetlenül a  kamarához
benyújtott, más szervtől érkezett),
e) az előzetes vizsgálat ideje, eredménye,
f ) a panasz tárgyának megjelölése, a panaszolt intézkedés Vht. szerinti szabályának megjelölése,
g) a felfüggesztés kezdete és vége,
h) a panaszt kivizsgáló kamarai ügyintéző neve,
i) szükséges-e intézkedés, a javasolt intézkedés rövid leírása,
j) a panasz elbírálására jogosult kamarai szerv értesítésének tartalma,
k) az értesítés megküldésének időpontja,
l) a kifogás benyújtásának időpontja,
m) a kamara elnöke által megküldött értesítés időpontja.
5. A panaszügyek felügyelete 8. § (1) A  kamara az  előterjesztett panaszok számáról, tárgyáról, értékeléséről és az  azok alapján tett kamarai
intézkedésekről havonta utólag, a  tárgyhónapot követő hónap 15-éig tájékoztatja az  Igazságügyi Hivatalt a  7.  §
(2)  bekezdése szerinti kimutatás megküldésével. A  kimutatást elektronikus úton, szerkeszthető formában,
elektronikus aláírással ellátva, valamint a papír alapú kimutatást képi formátumú elektronikus okirattá alakítva kell
megküldeni.
(2) A  kimutatáshoz a  kamara csatolja a  panasz rövid összefoglalását és a  panaszosnak küldött értesítést. A  kimutatás
alapján az  Igazságügyi Hivatal ellenőrzi a  panaszügyintézés eljárási szabályainak betartását. Ha a  kamara
a panaszügyintézés eljárási szabályait nem tartja be, az Igazságügyi Hivatal intézkedési tervet kér a kamarától.
(3) A  tárgyhónapban elintézett panaszokra vonatkozóan a  megküldött iratok alapján az  Igazságügyi Hivatal
mintavétel útján történő eljárással ellenőrzi, hogy a panasz elbírálása megfelelt-e a jogszabály céljának, és a panasz
tárgya tekintetében az  egyéb jogszabályoknak. Abban az  esetben, ha az  Igazságügyi Hivatal eltérést észlel,
egyeztetést kezdeményez a  kamarával, eredménytelen egyeztetést követően határidő tűzésével és álláspontjának
megküldésével a panaszos számára új értesítés kiadását kezdeményezi a kamaránál.
(4) Az  Igazságügyi Hivatal és a  kamara évente, a  kamara vagy az  Igazságügyi Hivatal kezdeményezésére félévente
áttekinti az elintézett panaszokat annak vizsgálata céljából, hogy szükséges-e
a) jogszabály módosításának kezdeményezése,
b) iránymutatás kiadásának kezdeményezése,
c) jogegységi döntés kezdeményezése vagy
d) a panaszügyintézés kamarai szabályzata módosításának kezdeményezése.
(5) Az  Igazságügyi Hivatal a  kockázatelemzési szempontokat – a  panaszok áttekintése alapján – évente felülvizsgálja
a végrehajtók működésének az önálló bírósági végrehajtók ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának
ellenőrzésére irányuló vizsgálatok lefolytatásának részletes szabályairól szóló Korm. rendelet szerinti vizsgálatához.
(6) Az  áttekintésen az  Igazságügyi Hivatal részéről a  végrehajtók vizsgálatát végző szervezeti egység vezetője, vagy
az általa kijelölt személy és a panaszügyek felügyeletét ellátó szervezeti egység vezetője és az általa kijelölt személy
vesz részt. A kamara részéről a  panaszügyek elbírálását előkészítő hivatali szervezeti egység vezetője és a  kamara
szervezeti és működési szabályzata szerint a panaszügyről döntést hozó kamarai szerv legalább két képviselője vesz
részt.
(7) Az Igazságügyi Hivatal az igazságügyért felelős minisztert (a továbbiakban: miniszter), a kamara a közgyűlést évente
tájékoztatja a panaszügyek intézéséről.
(8) A  kamara panaszeljárási szabályzatát a  miniszter hagyja jóvá, jóváhagyásához bekéri az  Igazságügyi Hivatal
véleményét. A kamara a panaszkezelési szabályzatát jól láthatóan, figyelemfelhívásra alkalmas módon teszi közzé.
6. A fegyelmi eljárások nyilvántartásának szabályai 9. § (1) A kamara a folyamatban lévő fegyelmi eljárásokról legalább az alábbi adatokkal vezet nyilvántartást:
a) a fegyelmi eljárás megindítását indítványozó személy vagy szerv neve,
b) a fegyelmi ügy bírósági ügyszáma,
c) a fegyelmi eljárás alatt álló végrehajtó neve (azonosító száma),
d) az eljárás megindításának dátuma,
e) a fegyelmi eljárás előzménye, annak ügyszáma (iroda vizsgálat, panasz, egyéb),
f ) a fegyelmi vétség tárgyának megjelölése, a megsértett Vht. vagy más jogszabály szabályának megjelölése,
g) a végrehajtó felfüggesztésének kezdete, a felfüggesztés vége,
h) tartós helyettes neve,
i) a tartós helyettesítésre vonatkozó megállapodás kamarai ügyszáma,
j) a fegyelmi bíróság megnevezése,
k) elsőfokú fegyelmi határozat ideje,
l) fegyelmi határozat rövid ismertetése,
m) fellebbezés benyújtója,
n) jogerős fegyelmi határozat ideje és
o) a jogerős fegyelmi határozat rövid ismertetése.
(2) A  kamara az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartást negyedévente utólag, a  tárgynegyedévet követő hónap 15-éig
megküldi az Igazságügyi Hivatalnak. A kimutatást elektronikus úton, szerkeszthető formában, valamint a papír alapú
kimutatást képi formátumú elektronikus okirattá alakítva kell megküldeni.
(3) Az Igazságügyi Hivatal a minisztert, a kamara a közgyűlést évente tájékoztatja a folyamatban lévő és lezárt fegyelmi
eljárásokról.
7. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2015. március 1-jén lép hatályba.
11. § A rendeletet a  hatálybalépésekor folyamatban lévő panaszeljárásokban akként kell alkalmazni, hogy ha a  panasz
vizsgálata még nem kezdődött meg, akkor a  vizsgálat elvégzésére, ha pedig a  vizsgálat még nem fejeződött
be, a  vizsgálat befejezésére, az  arról küldött értesítésre, valamint az  annak alapján megteendő intézkedésekre
vonatkozó rendelkezéseket alkalmazni kell.
12. § Hatályát veszti a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara egyes feladatairól szóló 14/2001. (X. 20.) IM rendelet 7/B. §-a
és 7/C. §-a.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
75/2019. (VII. 26.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló, Budapesten, 2017. év szeptember hó 14. napján aláírt Megállapodást módosító megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az innovációért és technológiáért felelős miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  közös államhatáron lévő
közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló, Budapesten,
2017. év szeptember hó 14. napján aláírt Megállapodást módosító megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
létrehozásával;
2. felhatalmazom az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy
a tárgyalások eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint
az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
460/2013. (X. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kardos Gyulát
2013. november 1. napjától 2016. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
222/2011. (IX. 20.) KE határozata államtitkár felmentéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
55. §-a alapján a miniszterelnök előterjesztésére dr. Nyitrai Zsoltot, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárát, e tisztségéből
2011. szeptember 12-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2011. szeptember 12. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2016. (II. 22.) AB határozata Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzatának a közösségi együttélés alapvető szabályairól szóló 7/2013. (III. 4.) önkormányzati rendelete 7. § (3) bekezdésével kapcsolatos alkotmányos követelmény megállapításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály Alaptörvénnyel való összhangjának utólagos vizsgálata tárgyában
–  dr.  Stumpf István alkotmánybíró párhuzamos indokolásával, valamint dr.  Czine Ágnes, dr.  Kiss László és dr.  Lévay
Miklós alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzatának a  közösségi
együttélés alapvető szabályairól szóló 7/2013. (III. 4.) önkormányzati rendelete 7.  § (3)  bekezdése
vonatkozásában az  Alaptörvény XXII.  cikk (3)  bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény, hogy
a rendelet a hatálya alá tartozó területen tartózkodó hajléktalan személyekre nem alkalmazható.
2. Az  Alkotmánybíróság Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzatának a  közösségi együttélés alapvető
szabályairól szóló 7/2013. (III. 4.) önkormányzati rendelete 7.  § (3)  bekezdése alaptörvény-ellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] Az alapvető jogok biztosa az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 34. §-ában biztosított jogkörénél
fogva az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 24. § (2) bekezdése, illetve 31. §
(1)  bekezdése alapján indítványozta, hogy az  Alkotmánybíróság vizsgálja meg és az  Abtv. 41.  § (1)  bekezdésében
biztosított jogkörében semmisítse meg Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzatának a  közösségi együttélés
alapvető szabályairól szóló 7/2013. (III. 4.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör.) 7. § (3) bekezdését, mivel
az  ellentétes az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésében és a  II.  cikkében foglaltakkal. Az  Ör. 7.  § (3)  bekezdésében
foglaltak – amely szerint aki életvitelszerű lakhatás céljára használt ingóságait közterületen tárolja vagy helyezi
el, közösségi együttélés alapvető szabályait sértő magatartást követ el – sértik a  jogállamiság elvét és az  emberi
méltósághoz való jogot, mivel az  önkormányzat teljes közigazgatási területén, legitim alkotmányos cél és
indok nélkül önmagában a  hajléktalanság, a  közterületen élés közigazgatási bírsággal történő büntethetőségét
teremti meg. Az  Ör. támadott rendelkezése nyilvánvalóan a  közterületen életvitelszerűen tartózkodó, hajléktalan
személyeket érinti, mivel számukra nem vagy csak kivételesen áll rendelkezésre a holmijuk tárolására hely (hiszen
nincs lakhatásuk), így azokat szükségszerűen maguknál tartják.
[2] Az alapvető jogok biztosa álláspontja szerint igazolható, hogy az  életvitelszerű közterületi lét velejáró eleme
az életvitelszerű lakhatásra szolgáló ingóságok (pl. hálózsák, párna, takaró, sátor, ruhanemű stb.) közterületi tárolása,
sőt e nélkül a közterületi lét el sem képzelhető. Következésképpen az önkormányzat akkor, amikor az életvitelszerű
lakhatás céljára használt ingóságok közterületi tárolását, illetve elhelyezését tiltja és szankcionálja, azzal hatásában
a közigazgatási területén lényegében általánosságban az életvitelszerű közterületi tartózkodást bünteti a közösségi
együttélési szabályok megsértése címén. Ezáltal pedig az  Alaptörvény XXII.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott
jogalapon túllépve a  jogállamiság elvét és az  emberi méltósághoz való jogot sértve szankcionálja e  magatartást.
Az  Alaptörvény XXII.  cikk (3)  bekezdése és a  szabálysértésekről szóló 2012.  évi II.  törvény 179/A.  §-a annak
a  lehetőségét teremti meg, hogy az  egyes helyi önkormányzatok meghatározott alkotmányos értékek (közrend,
közbiztonság, közegészség, kulturális értékek) védelme érdekében, vagyis célhoz kötött módon jelölhessenek ki
olyan közterületeket, ahol az életvitelszerű jellegű közterületi tartózkodás jogellenesnek, szabálysértésnek minősül.
A  törvényi felhatalmazás nyomán Kaposvár megyei Jogú Város Önkormányzatának a  közterület rendeltetésétől
eltérő célú használatának általános szabályairól szóló 7/2000. (II.  29.) önkormányzati rendelete (a  továbbiakban:
Ör2.) 1. § (1a) bekezdése kimondja, hogy a közrend, a közbiztonság, a közegészség és a kulturális értékek védelme
érdekében az  Ör2. 14.  mellékletében meghatározott közterületeken az  életvitelszerűen megvalósuló közterületi
tartózkodás jogellenes. Ebbe a körbe tartozik a városközpont területe, a Berzsenyi park, a Városliget és a Jókai liget,
a Zaranyi lakótelep, a Zaranyi erdő meghatározott része, valamint 79 játszótér és 126 buszmegálló. Az Ör. azonban
– az  Ör2.-ben meghatározottakon túlmutatóan – gyakorlatilag az  önkormányzat teljes közigazgatási területén
tiltja az  életvitelszerű lakhatásra használt ingóságok tárolását és elhelyezését, közvetve a  hajléktalan emberek
életvitelszerű tartózkodásukat tiltja, teszi lehetetlenné. Az Ör. támadott rendelkezése ugyanis nem hagy szabadon
használható közterületet a hajléktalan személyek életvitelszerű tartózkodása céljából (a kijelölt területeken az Ör2.,
míg a fennmaradó területen az Ör. teszi ezt szankcionálhatóvá), így sérti az emberi méltósághoz fűződő alapjogukat.
A  jogbiztonság, illetve a  normavilágosság követelménye szempontjából pedig aggályos, hogy nem világos,
pontosan mely tárgyak, holmik számítanak életvitelszerű lakhatás céljára használt ingóságnak.
II. [3] 1. Az Alaptörvény indítvánnyal érintett rendelkezései:
„B) cikk (1) Magyarország független, demokratikus jogállam.”
„II.  cikk Az  emberi méltóság sérthetetlen. Minden embernek joga van az  élethez és az  emberi méltósághoz,
a magzat életét a fogantatástól kezdve védelem illeti meg.”
„XXII. cikk (3) Törvény vagy helyi önkormányzat rendelete a közrend, a közbiztonság, a közegészség és a kulturális
értékek védelme érdekében, a  közterület meghatározott részére vonatkozóan jogellenessé minősítheti
az életvitelszerűen megvalósuló közterületi tartózkodást.”
[4] 2. Az Ör. indítvánnyal támadott rendelkezése:
„7.  § (3) Aki életvitelszerű lakhatás céljára használt ingóságait közterületen tárolja vagy helyezi el, közösségi
együttélés alapvető szabályait sértő magatartást követ el.”
III. [5] Az indítvány nem megalapozott. [6] 1. Az  indítvány utólagos normakontroll kérelmet tartalmaz, amivel összefüggésben az  Abtv. 24.  § (1) és
(2) bekezdése alapozza meg, mivel az alapvető jogok biztosának határozott kérelmet tartalmazó indítványa szerint
a jogszabály alaptörvény-ellenes.
[7] 1.1. Az  alapvető jogok biztosa álláspontja szerint az  Ör. 7.  § (3)  bekezdése sérti az  Alaptörvény B)  cikk
(1) bekezdésében meghatározott jogállamiság elvét, mivel ellentétes az Alaptörvény XXII. cikk (3) bekezdésével és
nem tesz eleget a  jogállamiságból eredő jogbiztonság, illetve normavilágosság követelményének, nem határozza
meg ugyanis, hogy mely tárgyak, holmik számítanak életvitelszerű lakhatás céljára használt ingóságnak, valamint
sértik az  Alaptörvény II.  cikkében meghatározott emberi méltósághoz való jogot is. Az  ombudsman szerint az  Ör.
az  életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése szabálysértés elkövetési magatartásának egyes
részelemeit, vagyis az életvitelszerűen lakhatásra szolgáló ingóságok közterületen való tárolását vagy elhelyezését
nyilvánítja a közösségi együttélés szabályait sértő magatartásnak, ezzel pedig megkerüli az Alaptörvény XXII.  cikk
(3)  bekezdésének követelményeit, illetve a  szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési
nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a továbbiakban: Szabstv.) korlátozásait.
[8] A támadott rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatához elsőként azt kellett tisztázni, hogy milyen alanyi
körre, illetve milyen magatartásra vonatkozik. Az  Alkotmánybíróság ezen szempontok vizsgálata után arra
a  következtetésre jutott, hogy nincs összefüggés az  Ör. támadott rendelkezése és az  Alaptörvény XXII.  cikk
(3) bekezdésében foglaltak között, az alábbiak miatt.
[9] Az Alaptörvény XXII.  cikk (3)  bekezdésében adott felhatalmazás alapján nyitva áll a  lehetőség arra, hogy ha
a jogalkotó az életvitelszerűen megvalósuló közterületi tartózkodást szankcionálni kívánja, akkor azt szabálysértéssé
nyilvánítással vagy más közigazgatási szankció kilátásba helyezésével tegye. Arra is nyitva áll a lehetőség, hogy ezt
az  Országgyűlés, vagy pedig az  egyes helyi önkormányzatok tegyék meg, azzal a  korlátozással, hogy ez  utóbbiak
magatartást nem nyilváníthatnak szabálysértéssé. Az  életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak
megsértését ezen felhatalmazás adta keretek között a  törvényhozó végül szabálysértéssé nyilvánította,
e  magatartást jelenleg a  Szabstv. 179/A.  §-a szankcionálja. A  Szabstv. meghatározza az  elkövetési magatartást,
a  felelősségi szabályokat, illetve az  alkalmazható szankciók körét, e  körben az  önkormányzatok a  törvényhozótól
csak arra kaptak felhatalmazást, hogy kijelöljék az  életvitelszerű tartózkodás szempontjából tiltott közterületek
körét. Ez utóbbit jelen esetben az indítvánnyal nem támadott Ör2. szabályozza.
[10] Ugyan önmagában az nem minősül alaptörvény-ellenesnek, ha a jogalkotó ugyanazt a magatartást szabálysértési,
illetve egyéb közigazgatási szankcióval is sújtja, amíg ezen eljárások egymáshoz való viszonya tisztázott – erre
a  legismertebb példa a  közigazgatási bírsággal is sújtható közlekedési szabályszegések köre, amelyek kapcsán
az  Alkotmánybíróság a  60/2009. (V. 28.) AB határozatban a  szankcionálás kettős jellegét önmagában nem
kifogásolta, jelen esetben azonban az  Alaptörvény XXII.  cikk (3)  bekezdése kimondja, hogy törvény vagy helyi
önkormányzat rendelete minősítheti jogellenessé az  életvitelszerűen megvalósuló közterületi tartózkodást. Az  itt
alkalmazott vagylagos szabályozás pedig azt jelenti, hogy ha a törvényalkotó élt e jogalkotási felhatalmazottságával,
azzal kizárta az  önkormányzat jogalkotási autonómiáját e  körben, vagyis az  életvitelszerű közterületi tartózkodás,
és az  annak tartalmát képező magatartások kizárólag szabálysértésként, és az  ott meghatározott körben
szankcionálhatóak.
[11] Az, hogy pontosan milyen magatartások töltik ki e  szabálysértés, illetve a  támadott rendelkezés tartalmát,
a jogalkalmazó határozza meg. A jog tételes szabályai mindig értelmezésre szorulnak, alapvető elvárás ugyanakkor,
hogy a  jogszabályok szövegének felismerhető normatartalmat kell hordozniuk. A jogalkotó feladata az, hogy
a  jogi szabályozás körébe vont életviszonyokat megfelelő rendelkezésekkel szabályozza, e  körben pedig annak
a  meghatározása, hogy a  jogalkalmazó számára mekkora mozgásteret ad a  jogértelmezésre. Mindez mindaddig
nem valósít meg – a normavilágosság követelményével összefüggő – alaptörvény-ellenességet, amíg a szabályozás
nem minősül a  jogalkalmazó számára értelmezhetetlennek, illetőleg nem nyílik lehetőség a  túlzottan általános
megfogalmazás miatt szubjektív, önkényes jogalkalmazásra {34/2014. (XI. 14.) AB határozat, Indokolás [97], [116]}.
[12] Ezen felismerhető tartományon belül tehát a  jog tényleges tartalmának „megtalálása” a  jogértelmezést végző
szervek alapvető feladata, a  jogalkotó pusztán annyit tehet, hogy a kiszámítható, egységes értelmezés érdekében
a  saját eszközeivel segíti ezt a  folyamatot. Ennek egyik módszere lehet az  értelmező rendelkezések beiktatása
(jogalkotói értelmezés), melyek céljukat tekintve a normatartalom egyértelműbb feltárását szolgálják.
[13] Jelen esetben a Szabstv. 179/A. § (4) bekezdése segíti elő ezt az értelmezési folyamatot azzal, hogy meghatározza
az  életvitelszerű tartózkodás körülményeit: „életvitelszerű tartózkodásnak tekinthető minden olyan magatartás,
amely alapján megállapítható, hogy a kijelölt területen való életvitelszerű tartózkodás a lakó- és tartózkodási hely,
valamint egyéb szállásra való visszatérés szándéka nélkül, a kijelölt területen való huzamos tartózkodás érdekében
valósul meg, és a kijelölt területen való tartózkodás körülményeiből, vagy a magatartásból arra lehet következtetni,
hogy a  jellemzően lakóhelyül szolgáló kijelölt területen végzett tevékenységet – így különösen alvás, tisztálkodás,
étkezés, öltözködés, állattartás – az elkövető a kijelölt területen rövid időnként visszatérően és rendszeresen végzi”.
[14] Az Alaptörvény XXII.  cikk (3)  bekezdéséből tehát az  következik, hogy ha a  törvényhozó élt a  jogalkotási
felhatalmazással, akkor a  közterületi életvitelszerű tartózkodást és annak tartalmát a  fenti szabálysértési tényállás
szerint megtöltő magatartásokat helyi önkormányzat nem nyilváníthat jogellenessé és nem szankcionálhat. Igaz
ez akkor is, ha az önkormányzat nem jelölte ki az életvitelszerű tartózkodás szempontjából tiltott közterületek körét.
A következőekben tehát azt kellett megvizsgálni, hogy az Ör. ellentétes-e ezzel a követelménnyel.
[15] Az Alaptörvény 32.  cikk (2)  bekezdése arra ad felhatalmazást, hogy feladatkörében eljárva a  helyi önkormányzat
törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, illetve törvényben kapott felhatalmazás
alapján önkormányzati rendeletet alkosson. A  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi
CLXXXIX.  törvény (a  továbbiakban: Mötv.) 8.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján a  helyi közösség tagjai a  helyi
önkormányzás alanyaként kötelesek betartani és betartatni a  közösségi együttélés alapvető szabályait. A  143.  §
(4) bekezdés d) pontja pedig felhatalmazza a helyi önkormányzat képviselő-testületét, hogy rendeletben határozza
meg a  közösségi együttélés alapvető szabályait, valamint ezek elmulasztásának jogkövetkezményeit. Ezen
felhatalmazás alapján született meg 2013-ban az Ör. Nem hagyható figyelmen kívül e körben, hogy a szabályozás
jogalapját az  Mötv. 143.  § (4)  bekezdés d)  pontja képezi, amely felhatalmazásnak a  jogállamiság elvével való
összeegyeztethetőségét az  Alkotmánybíróság már vizsgálta. A  29/2015. (X. 2.) AB határozatban megállapította,
hogy az  önkormányzati rendeleti szabályozásra adott általános felhatalmazás pusztán az  általánosság miatt
nem ellentétes az  Alaptörvénnyel. Az  Alaptörvény 32.  cikk (2)  bekezdése alaptörvényi szinten telepítette ugyanis
a  helyi önkormányzatok képviselő-testületeire az  eredeti és – külön nevesítetten is – a  származékos jogalkotást.
Az önkormányzati rendeletalkotás és az Alaptörvény összhangjának kereteit pedig az Alaptörvény maga határozza
meg. E körben az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdése lehetővé teszi, hogy az önkormányzatok számára biztosított
rendeletalkotási felhatalmazás kereteit az Országgyűlés – a helyi közügyek intézése körében – törvényben szabadon
jelölje ki. Ez  megvalósulhat egyrészt akként, hogy az  Mötv.-ben vagy más jogszabályban adott felhatalmazás
a jogszabályi rendelkezések végrehajtására irányul. Másrészt az sem ellentétes az Alaptörvénnyel, ha a felhatalmazás
általános, azaz csak a  rendeletalkotás tárgykörét határozza meg, feltéve, hogy abból a  szabályozással érintett
alapvető jogok korlátozására irányuló törvényalkotói akarat kiderül {29/2015. (X. 2.) AB határozatban, Indokolás [22],
[33]–[34]}. Mindebből az  következik, hogy a  felhatalmazás alapján megalkotott önkormányzati rendeletek
alkotmányosságát esetről-esetre kell vizsgálni.
[16] Az Ör. értelmezése körében az  Alkotmánybíróság figyelembe vette azt is, hogy az  alapvető jogok biztosa
az  indítvány előzményét képező vizsgálat során ajánlással fordult a  Somogy Megyei Kormányhivatalt vezető
kormánymegbízotthoz, aki válaszában tájékoztatta az  Ör. támadott rendelkezése megalkotásának indokairól.
Eszerint egyes városrészekben a lakosság közérzetét, biztonságérzetét negatívan befolyásoló jelenség, hogy egyes
lakossági csoportok lakóházaik előtt a  járdát, egyéb közterületet elfoglalva, bútorokat kirakva élik mindennapi
életüket, a  járdát teljes egészében elfoglalva akadályozzák a  gyalogos közlekedést, így pedig lehetetlenné
teszik a  közterület funkciójának megfelelő használatát. Ez  a  magatartás meglátása szerint nem szankcionálható
szabálysértésként a  Szabstv. 179/A.  § (1)  bekezdése alapján. A  kormánymegbízott arra is felhívta a  figyelmet,
hogy az  Ör. 7.  § (3)  bekezdésében rögzített tilalom azért sem eredményezhet kettős szankcionálást, mivel az  Ör.
1.  § (3)  bekezdése kizárja a  közösségi együttélési szabályokat megsértő magatartás miatti bírságolást akkor, ha
az a magatartás egyben szabálysértést valósítana meg. A kormánymegbízott válasza szerint tehát az Ör. támadott
rendelkezése más alanyi körre, más jellegű magatartásra vonatkozik, nem az ombudsman indítványában megjelölt
hajléktalan személyekre és a hajléktalan léttel szükségszerűen összefüggő tevékenységekre.
[17] Az Alkotmánybíróság az Ör. mikénti értelmezése körében nem lát okot arra, hogy a  jelen esetben az Ör.-nek ettől
eltérő tartalmat tulajdonítson, a  támadott rendelkezés e  tartalommal való kitöltése ugyanis önmagában nem
ellentétes az  Alaptörvény XXII.  cikk (3)  bekezdésével, tekintettel arra, hogy nem a  hajléktalansággal kapcsolatos,
a fenti szabálysértési tényállással szankcionált magatartásokat vonja a tárgyi hatálya alá.
[18] Az Ör. támadott rendelkezésére is igazak a  fenti megállapítások, vagyis a  jogalkalmazó feladata – és egyben
felelőssége – annak értelmezése, tartalommal való megtöltése. Az  indítvány már önmagában rámutat arra,
hogy jelen esetben számtalan értelmezést lehet a  támadott rendelkezésnek tulajdonítani, ugyanakkor
az  Alkotmánybíróság most is hangsúlyozza, hogy „nem lehet azt vélelmezni, hogy a  törvény által biztosított
széles rendelet-alkotási lehetőséget a  helyi önkormányzatok visszaélésszerűen gyakorolnák. Az  önkényes
joggyakorlás semmilyen felhatalmazás mellett nem megengedett, mégis előfordulhat tévedésre visszavezethető
alaptörvény- vagy törvénysértő értelmezés, sőt, akár szándékos törvénysértés is, mivel nem alkotható olyan szabály,
amellyel ne lehetne visszaélni. Éppen ezekre az  esetekre hozta létre az  alkotmányozó hatalom a  bíróságokat
és az  Alkotmánybíróságot. A  Kúriának az  önkormányzati jogalkotás törvényessége, az  Alkotmánybíróságnak
pedig a  jogalkotás és jogalkalmazás alkotmányossága tekintetében lehetősége van arra, hogy az  Alaptörvény
rendelkezéseinek érvényt szerezzen.” {29/2015. (X. 2.) AB határozatban, Indokolás [38]}. Mindezeken túl
ismételten hangsúlyozza az  Alkotmánybíróság, hogy amíg a  szabályozás nem minősül a  jogalkalmazó számára
értelmezhetetlennek, illetőleg nem nyílik lehetőség a túlzottan általános megfogalmazás miatt szubjektív, önkényes
jogalkalmazásra, nem merül fel a  normavilágosság követelményével összefüggő alaptörvény-ellenesség {34/2014.
(XI. 14.) AB határozat, Indokolás [97], [116]}.
[19] Az önkormányzati jogalkalmazónak tehát tekintettel kell lennie arra, hogy az  életvitelszerűen megvalósuló
közterületi tartózkodás és az ennek tartalmát kitöltő egyes magatartások szabálysértést valósíthatnak meg, vagyis
az  Ör. 7.  § (3)  bekezdésének nem tulajdoníthat olyan tartalmat, amely magában foglalhat szabálysértésként
értékelhető magatartást. Megjegyzi egyben azt is az Alkotmánybíróság, hogy az Alaptörvény 32. cikk (3) bekezdése
alapján olyan tartalom sem tulajdonítható e rendelkezésnek, ami alapján olyan magatartás lenne szankcionálandó,
amit más jogszabály már szabályoz. A  helyi önkormányzat mint jogalkalmazó mellett pedig minderre tekintettel
kell lennie a  helyi önkormányzatok feletti kontrollt gyakorló jogalkalmazó szerveknek is. Mindezeken túl fontos
azt is hangsúlyozni, hogy az  Alkotmánybíróság jelen esetben a  támadott rendelkezés absztrakt normakontroll
eljárásban történő vizsgálatát végezte el, vagyis nincsen akadálya annak, hogy ha e döntés ellenére a jogalkalmazó
szervek a  közterületen életvitelszerű lakhatás szankcionálására alkalmazzák, akkor a  kérdéssel összefüggésben
alkotmányjogi panaszeljárást is lefolytasson. Mindezekre tekintettel az  Alkotmánybíróság az  indítványt
az Alaptörvény XXII. cikk (3) bekezdésébe ütközés, illetve az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerinti jogállamiság
elvéből levezethető normavilágosság követelménye vonatkozásában az  Abtv. 24.  § (1)  bekezdése alapján
elutasította.
[20] 1.2. Az  alapvető jogok biztosa hivatkozott arra is, hogy az  Ör. támadott rendelkezése ellentétes az  Alaptörvény
II. cikkében foglalt emberi méltósághoz való joggal.
[21] Az Alaptörvény hivatkozott rendelkezése szerint az  emberi méltóság sérthetetlen, és minden embernek joga
van az  emberi méltósághoz. Az  Alkotmánybíróság az  Alaptörvény hatálybalépését követően is számtalan ügy
során értelmezte az  emberi méltósághoz való alapvető jog tartalmát, illetve más alapjogokhoz való viszonyát.
Jelen esetben e  döntésekből csak annyit emel ki az  Alkotmánybíróság, hogy a  38/2012. (XI. 14.) AB határozatban
az  Alkotmánybíróság foglalkozott a  hajléktalanság és az  emberi méltósághoz való jog összefüggéseivel is.
Mivel azonban már a  fentiekben megállapította az  Alkotmánybíróság, hogy az  Ör. támadott rendelkezése nem
alkalmazható a hajléktalan léttel összefüggő cselekményekre, más értelmezést pedig az alapvető jogok biztosa nem
tulajdonított a  támadott rendelkezéseknek, illetve önmagában az, hogy valaki tárolhatja-e vagy sem közterületen
az  ingóságait, nem hozható kapcsolatba az  emberi méltósághoz való alapvető joggal, az  Ör. támadott 7.  §
(3) bekezdését e szempontból az Alkotmánybíróság nem vizsgálta.
[22] 1.3. Az  Abtv. 46.  § (3)  bekezdése szerint az  Alkotmánybíróság hatáskörei gyakorlása során folytatott eljárásában
határozattal megállapíthatja azokat az  Alaptörvény szabályozásából eredő, és az  Alaptörvény rendelkezéseit
érvényre juttató alkotmányos követelményeket, amelyeknek a  vizsgált, illetve a  bírósági eljárásban alkalmazandó
jogszabály alkalmazásának meg kell felelnie. Ennek megfelelően az  Alkotmánybíróság a  támadott rendelkezés
alkotmányos értelmezésének előmozdítása érdekében megállapította, hogy az  Alaptörvény XXII.  cikk
(3)  bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény, hogy az  Ör. 7.  § (3)  bekezdése a  hatálya alá tartozó területen
tartózkodó hajléktalan személyekre nem alkalmazható.
[23] 2. Az  Alkotmánybíróság a  határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdésének
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2016. február 16. Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
79/2016. (VII. 21.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagja és elnöke megbízatása megszűnésének megállapításáról, valamint új tagok megbízásáról és új elnök kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 71.  § (4)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
dr. Balázs Ervinnek, az MTA rendes tagjának, az MTA Agrártudományi Kutatóközpont főigazgatójának,
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági és elnöki teendőinek ellátására adott megbízatásának
megszűnését – 2016. május 1-jei hatállyal történt lemondására tekintettel – megállapítom, egyúttal
dr. Csépe Valériát, az MTA levelező tagját, egyetemi tanárt,
– a 2016. június 1-jétől 2018. február 28-áig terjedő időtartamra –
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátásával megbízom, egyidejűleg a  Magyar
Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság elnökévé kinevezem, valamint
Gulyás Tibort, a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája elnökét
– a 2016. június 1-jétől 2018. február 28-áig terjedő időtartamra –
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátásával ismételten megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1208/2009. (XII. 11.) Korm. határozata a 2010. közmunkaprogramok főbb pályázati elveiről.
A Kormány annak érdekében, hogy a közmunkaprogramok szervezésére elkülönített pénzügyi források megteremtése, illetve ezen
források a legrászorultabbak foglalkoztatására történő fordítása érdekében a következő határozatot hozza.
1. A Kormány elrendeli, hogy a központi költségvetés a 2010. évben a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről
 szóló 2009. évi CXXX. törvény 8. melléklet II. fejezetének 1. pontjában meghatározott „Egyes jövedelempótló ellátások
és az önkormányzat által szervezett közcélú foglalkoztatás támogatása” előirányzatból 13 milliárd forint
átcsoportosításra kerül a Szociális és Munkaügyi Minisztérium „Képzéssel támogatott közmunkaprogramok”
előirányzatára legkésőbb a költségvetési törvény hatálybalépését követő öt napon belül.
2. A Kormány felkéri a szociális és munkaügyi minisztert, hogy a közmunkaprogramok támogatási rendjéről szóló
49/1999. (III. 26.) Korm. rendelet szerint pályázatot írjon ki országos közmunkaprogram meg valósítására,
az e kormányhatározatban foglalt feltételekkel.
I. Az országos közmunkaprogramokra rendelkezésre álló pénzügyi eszközökből 6,0 milliárd forint pályázati keretösszeg
az önkormányzati kistérség területén élő regisztrált, elsősorban tartósan álláskeresők foglalkoztatására kell, hogy
szolgáljon.
a) A pályázati keretösszeg 50 százalékára – a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.)
Korm. rendelet (a továb biak ban: R.) szerint – a leghátrányosabb besorolású kistérségek, 25 százalékára
az R. szerint hátrányos besorolású kistérségek pályázhatnak.
b) Egy pályázat keretében 25–400 fő foglalkoztatására kerüljön sor.
c) A programokat 2010. január 15. és 2010. június 15. közötti időszakban kell meg valósítani.
II. Az országos közmunkaprogramokra rendelkezésre álló pénzügyi eszközökből 3,0 milliárd forint pályázati keretösszeg
a magukat romának valló álláskeresők foglalkoztatására kell, hogy szolgáljon.
a) A programra a romák foglalkoztatását kiemelt feladatnak tekintő pályázati konzorciumok pályázhatnak.
b) A konzorciumokban egymással szomszédos települési önkormányzatok, kisebbségi önkormányzatok, a romák
életvitelét segítő mentor szervezetek, a programhoz kapcsolódó tevékenységben szerepet vállalni képes roma
vállalkozók, romákat nagyszámban foglalkoztató vállalkozások, és az állami, illetve önkormányzati tulajdon
kezelésével és fenntartásával megbízott, vagy erre a célra állam, illetve önkormányzat által létrehozott
gazdálkodó szervezetek működhetnek együtt.
c) A konzorcium nevében gesztorként, csak települési önkormányzat, vagy társulása, valamint az állami, illetve
önkormányzati tulajdon kezelésével és fenntartásával megbízott, vagy erre a célra állam, illetve önkormányzat
által létrehozott gazdálkodó szervezet pályázhat.
d) Egy pályázat keretében a foglalkoztatotti létszám legalább 100 fő.
e) A programban foglalkoztatottként kizárólag magukat romának valló személyek vehetnek részt.
III. Az országos közmunkaprogramokra rendelkezésre álló pénzügyi eszközökből 4,0 milliárd forint pályázati
keretösszegben a korábbi évek gyakorlatának meg fele lően írjon ki pályázatokat országos szakmai közmunka
programokra.
IV. Ha a pályázók az egyes programok I–III. pontokban meghatározott keretösszeget nem merítik ki, a szociális és
munkaügyi miniszter e keretek közötti átcsoportosítással élhet.
V. Előnyben kell részesíteni a közmunkaprogramok kiírása során azokat a pályázókat, akik az állami irányítás egyéb jogi
eszközében meghatározott mértékben foglalkoztatnak korábban rendelkezésre állási támogatásra jogosult
személyeket.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős