text:
71/2011. (XII. 31.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátásra jogosult személyi állományának ruházati és öltözködési szabályzatáról, valamint a különleges foglalkoztatási állomány ruházati-, fegyverzeti-, kényszerítőeszköz és világítástechnikai felszereléséről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 6., 11. és
20. pontjában kapott felhatalmazás alapján az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d), e), f), g), n) és q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az 1. §, a 2. § c) pontja, a 11. § (5) bekezdés c) pontja, a 42. § és a 10. melléklet tekintetében a közoktatásról szóló 1993. évi
LXXIX. törvény 122. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzeti erőforrás miniszterrel egyetértésben –, az 59. § (3)–(5) bekezdése tekintetében a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 19. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § q) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § A rendelet hatálya kiterjed a rendőrségre, a büntetés-végrehajtási szervekre, a hivatásos katasztrófavédelmi szervekre,
valamint a rendészeti szakközépiskolákra (a továbbiakban: oktatási intézetek), a Szervezett Bűnözés Elleni
Koordinációs Központra, a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központra, ezeknek a szerveknek az
egyenruha-ellátásra jogosult személyi állományára, az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat tábornoki rendfokozatú hivatásos állományú tagjaira, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem
Rendészettudományi Kar (a továbbiakban: NKE-RTK) hallgatóira, az oktatási intézetek tanulói állományára, a berendelt
és vezényelt állományra, továbbá a hivatásos állományból nyugállományba helyezett személyekre.
2. § E rendelet alkalmazásában a) állományilletékes parancsnok: a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) szerinti állományilletékes parancsnok, valamint a berendeltek és
a vezényeltek esetében a munkáltatói jogkört gyakorló vezető;
b) önálló szervek: a rendőrség, a büntetés-végrehajtási szervek, a hivatásos katasztrófavédelmi szervek, az
Alkotmányvédelmi Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ,
a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ és az oktatási intézetek;
c) igényjogosult: az önálló szervek hivatásos és egyenruha-ellátásra jogosult személyi állománya, az NKE-RTK
hallgatói és az oktatási intézetek tanulói állománya, valamint a berendeltek és a vezényeltek;
d) ruházati szakszolgálat: az önálló szervek ruházati ellátásban illetékes szervezeti egysége, amely ellátja az önálló
szerv ruházati ellátással kapcsolatos feladatait; e) ruházati termékek és felszerelési cikkek:
ea) a hivatásos állomány egyenruházati termékei (felsőruházat, alsóruházat, lábbeli, sapka, ékítmények,
valamint személyi felszerelés), ezek alap- és kellékanyagai, eb) a speciális szolgálati egyenruházat,
ec) a formaruházat, ed) a munka- és védőruházat, illetve a védőeszközök, védőfelszerelések,
ee) a ruházati egységfelszerelési anyagok, ef) a szolgálati azonosító jelvény, a hivatásos állománykategóriát kifejező jelvény, a karjelvény, a testületi
jelvény, a hímzett azonosító, a kitüntetések és tartozékai, valamint
eg) a javító és karbantartó anyagok; f) a szolgálati feladatokhoz igazodóan az alapellátási norma:
fa) egyenruhás alapellátási norma, amely kizárólag egyenruházati termékeket és felszerelési cikkeket tartalmaz
és e normába besoroltak szolgálati feladataikat egyenruhában látják el,
fb) vegyes ruhás alapellátási norma, amely az egyenruházati termékeken és felszerelési cikkeken túl
meghatározott összegű – polgári ruházat vásárlását szolgáló – ruhapénzt is tartalmazhat, amely normába
besoroltak szolgálati feladatok ellátása során polgári ruházatot és egyenruházatot is viselhetnek,
fc) polgári ruhás alapellátási norma, amely a hivatásos állomány esetében gyakorló ruházatot és polgári
ruhapénzt vagy csak polgári ruhapénzt tartalmaz és az ide sorolt igényjogosultak alapvetően polgári
ruházatban teljesítenek szolgálatot, fd) csökkentett alapellátási norma, amelyet az alapellátásra igényjogosult egyen- és vegyes ruhás állomány
részére kell kiadni, az alapellátás kiegészítést a csökkentett alapellátási norma terhelési időpontjától
számított 12 hónapot követően kell kiadni, fe) kiegészítő szakmai normák, amelyek az egyes speciális felszereltséget igénylő feladatok végrehajtását
végzők ellátásának normáit tartalmazzák, ff) a szenior alapellátási norma, amely a különleges foglalkoztatási állomány (a továbbiakban: szenior
állomány) alapellátási normája; g) felsőfokú szakirányító szerv: a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) anyagi-technikai ellátásért felelős
főosztálya; h) központi szervek: ha) az Országos Rendőr-főkapitányság (az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv és az
oktatási intézetek vonatkozásában), hb) a Terrorelhárítási Központ, hc) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a büntetés-végrehajtási szervek vonatkozásában),
hd) az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a katasztrófavédelem önálló szervei, valamint a hivatásos
tűzoltóságok szervei vonatkozásában); i) közvetlen irányítás alatt levő szervek: az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, a Szervezett
Bűnözés Elleni Koordinációs Központ, a Nemzeti Védelmi Szolgálat, a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási
Központ és az NKE-RTK; j) középfokú szakirányító: a központi szerv és a közvetlen irányítás alatt levő szerv ruházati szakszolgálati feladatait
végző szervezeti egysége; k) végrehajtó szervezeti egység: az önálló szervek ruházati ellátási feladatát végrehajtó gazdálkodó szervezeti
egysége; l) Központi Beszerző és Ellátó Szerv: a központosított ellátásba vont termékek beszerzését végző szerv, amely
a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága; m) Beszerző Szerv: a Központi Beszerző és Ellátó Szerv által a központosított ellátásba be nem vont termékek
beszerzését végző szerv, amely az Országos Rendőr-főkapitányság, a Terrorelhárítási Központ,
a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és az NKE-RTK;
n) ruházati bolt: az igényjogosult állomány ruházati ellátását biztosító, a felsőfokú és a középfokú szakirányító szerv
által működtetett, valamint szerződéses viszonyban lévő gazdálkodó egység, továbbá a Beruházási, Műszaki
Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt. (a továbbiakban: BMSK Zrt.).
3. § (1) Az igényjogosult – a rendszeresítésre tervezett termékeknek, valamint cikkeknek csapatpróba keretében történő
próbahasználatát kivéve – csak rendszeresített, a szolgálati feladataihoz igazodó egyenruházati terméket és
felszerelési cikket viselhet. (2) A megszüntetett vagy a rendszeresítettől eltérő egyenruházati termékeknek vagy felszerelési cikkeknek
egyenruhaként, valamint egyenruhán való viselése, továbbá a ruházati termékeknek és felszerelési cikkeknek
a rendszeresítettől bármilyen eltérést okozó megváltoztatása és átalakítása nem megengedett.
(3) Az egyenruházati termékek és felszerelési cikkek hivatásos használatból történő kivonása esetén polgári célra történő
további felhasználása tilos. 4. § (1) A ruházati termékek és felszerelési cikkek meglétét, valamint az öltözködési előírások betartását az igényjogosultak
szolgálati elöljárója, valamint a ruházati szakszolgálat – az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szervnél, a Terrorelhárítási Központnál, a büntetés-végrehajtási szerveknél, a hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél
és az oktatási intézetekben –rendszeresen ellenőrzi, azok folyamatos utánpótlását az igényjogosult és a ruházati
szakszolgálat végzi. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szerveknél ruházati szemlét évente legalább két alkalommal, a ruházati
utánpótlási ellátmány kifizetését megelőzően és a harmadik negyedévben kell tartani az egyenruha-viselésre
kötelezett személyi állomány öltözetének ellenőrzése érdekében. A ruházati szemle megtartására és a szemle során
tapasztalt hiányosságok megszüntetésére az állományilletékes parancsnok intézkedik. (3) A ruházati szemle kiterjed az igényjogosultak ruházati termékeire és felszerelési cikkeire (beleértve azokat a ruházati
termékeket és felszerelési cikkeket is, amelyeket az ellenőrzéskor nem visel), különös tekintettel a szolgálati,
a gyakorló, valamint a speciális szolgálati öltözet, illetve munka- és védőruházat, a formaruházat és a riadócsomag
hiánytalan meglétére, állagmegóvására, megfelelő tárolására, rendeltetésszerű használatára, minőségére, a ruházat
egységes, az évszaknak megfelelő viseletére, továbbá az igényjogosultak ápoltságára.
(4) A ruházati szemléről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben rögzíteni kell a szemle lefolytatását, eredményét.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek vonatkozásában a végrehajtott ruházati szemlékről és a hiányosságok
megszüntetésére tett intézkedésekről, valamint a ruházati termékek és felszerelési cikkek ellátási tapasztalatairól szóló
jelentést a középfokú szakirányító szerv vezetője minden év január 31-ig felterjeszti a BM gazdasági és informatikai
helyettes államtitkára részére. 5. § A szolgálati elöljáró felelős a szolgálatban lévő, valamint a közös rendezvényen részt vevő, egyenruha-viselésre
jogosultak egységes és kulturált öltözködéséért. Az egyenruházati termékek és felszerelési cikkek összetételét
a szolgálati követelményekre, a rendezvények jellegére (viselési alkalom), továbbá a viselési időszakra tekintettel kell
meghatározni. 6. § A szolgálati elöljáró gondoskodik arról, hogy az igényjogosult a ruházati ellátás alapvető szabályait, valamint az ezzel
kapcsolatos jogait és kötelezettségeit megismerje. 7. § Az egyenruházati termékeknek és felszerelési cikkeknek vagy ezek utánzatának polgári személy, valamint nem
e rendelet hatálya alá tartozó szervezet vagy oktatási intézmény, személy általi felhasználását a középfokú szakirányító
szerv vezetője engedélyezheti. 8. § (1) Nem kötelező egyenruházatot beszerezni:
a) a közvetlen irányítás alatt lévő szervek egyenruha viselésre nem kötelezett állományának,
b) a vezényelt, illetve a berendelt hivatásos állomány tagjának, amennyiben a szolgálat ellátásához nincs kötelezően
előírva a szolgálati egyenruha viselése és annak megvásárlása nem kerül részére elrendelésre,
c) a rendelkezési állományban lévőknek és nyugdíj előtti rendelkezési állományban lévőknek,
d) a felmentési idejüket töltőknek, valamint e) a tárgyévben nyugállományba vonulóknak.
(2) Ha a vezényelt, illetve berendelt hivatásos állomány tagjának az állományilletékes parancsnok szolgálati ruha viselését
rendeli el, akkor a ruházat biztosítása – amennyiben a ruházat az igényjogosult ruházati normájában nem szerepel – az
elrendelő vagy a fogadó szerv költségvetése terhére történik.
9. § Az egyenruházati normákat az 1–10. melléklet tartalmazza.
II. FEJEZET RUHÁZATI SZABÁLYZAT 1. A ruházati szakszolgálat szervezeti felépítése és feladatai
10. § (1) A ruházati szakszolgálat biztosítja az önálló szervek folyamatos működéséhez szükséges ruházati termékeket
és felszerelési cikkeket, továbbá a ruházati ellátással összefüggő szolgáltatásokat.
(2) A ruházati szakszolgálat gazdálkodási körébe tartozó ruházati termékek és felszerelési cikkek felsorolását részletes
ruházati cikkjegyzék tartalmazza. 11. § (1) A ruházati szakszolgálat felsőfokú szakirányító szerve:
a) szakmailag felügyeli, valamint ellenőrzi az önálló szerveknél működő ruházati szakszolgálat tevékenységét;
b) kidolgozza és rendszeresen karbantartja a szakszolgálat szabályzatait, szakmai utasításait, ezen belül az
alapellátási ruházati normákat, c) intézkedik a bevezetésre tervezett ruházati cikkek rendszeresítési eljárásának lefolytatására, valamint
a rendszeresítési jegyzőkönyvek felterjesztésére, d) szakmai véleményt ad az ellátás, gazdálkodás során felmerülő vitás ügyekben;
e) figyelemmel kíséri a szabályzatok, szakmai utasítások végrehajtását;
f) nyilvántartja a ruházati anyagok és felszerelési cikkek műszaki leírásait.
(2) A ruházati szakszolgálat középfokú szakirányító szervezeti egysége:
a) szakmailag irányítja, valamint ellenőrzi az alárendeltségébe tartozó szerv, végrehajtó szervezeti egység munkáját;
b) irányítja a ruházati szükségletek felmérését, valamint szervezi az önálló szervek zavartalan működéséhez
szükséges ellátást; c) megtervezi az igényjogosult állomány ellátási szükségleteit, elkészíti a ruházati termékek és felszerelési cikkek
beszerzési és ellátási tervét; d) gondoskodik az igényjogosultak egyenruházatának és felszerelési cikkeinek folyamatos biztosításáról,
forgalmazásáról, ennek érdekében saját üzemeltetésű egyenruházati bolto(ka)t hoz létre, vagy szerződést köt
– cikkeinek forgalmazására, valamint méretre készítésére – az egyenruházati bolto(ka)t és a méretes ruhákat,
valamint lábbeliket készítő egysége(ke)t üzemeltető szervekkel, cégekkel; e) szabályozza a saját üzemeltetésű egyenruházati bolt(ok) működési rendjét, valamint minden év november 30-áig
elkészíti és megküldi a Beszerző Szerv részére az ellátáshoz és a bolt(ok) üzemeltetéséhez szükséges következő évi
cikkenkénti igénybejelentést; f) a szervezeti és működési szabályzatban meghatározottak szerint irányítja és ellenőrzi a saját üzemeltetésű
egyenruházati bolt(ok) tevékenységét; g) a Központi Beszerző és Ellátó Szervtől és a Beszerző Szervtől folyamatosan igényli a saját üzemeltetésű
egyenruházati bolt működéséhez szükséges egyenruházati és felszerelési cikkeket;
h) minden év december 31-éig kialakítja és az érintett szerveknek megküldi a következő évre érvényes bolti
árjegyzéket; i) meghatározza a központi beszerzésű ruházati termékeken kívüli termékek körét, méretmegoszlását; ellátja
a központi beszerzésű termékeken kívül, a közbeszerzési törvényben, más jogszabályokban, illetve a közjogi
szervezetszabályozó eszközökben foglaltak szerint az egyenruházati termékek és felszerelési cikkek beszerzését,
valamint tárolását, kiadását; j) a szolgálati követelmények változásainak megfelelően kezdeményezi a ruházati ellátási-, szolgáltatási-, illetve
készletezési normák módosítását, a korszerűtlen ruházati termékek rendszerből való kivonását, valamint új
ruházati termékek rendszeresítését; k) irányítja a ruházati szakszolgálat végrehajtó szervezeti egysége szakmai továbbképzését;
l) meghatározza a ruházati szolgálatoknak – az e rendeletben nem szabályozott – feladatait.
(3) A ruházati szakszolgálat végrehajtó szervezeti egysége: a) gondoskodik az igényjogosultak felszereléséről, az alegységek megfelelő színvonalú ellátottságáról, illetve
a raktári készletek állagmegóvásáról, valamint a leszerelők ruházattal kapcsolatos elszámoltatásáról;
b) összeállítja a ruházati termékek igénybejelentéseit; c) a 4. § (1) bekezdésében meghatározott szerveknél, a 4. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően évente
legalább két alkalommal ellenőrzi a személyi állomány ruházatának meglétét és állapotát, az illetékes szolgálati
elöljáróval együttműködve bejelentett vagy be nem jelentett ruhaszemlét tart és szükség esetén javaslatot tesz az
állományilletékes parancsnoki intézkedésekre; d) a ruházati szemléről jegyzőkönyvet készít, amelyben rögzíti a szemle lefolytatását, eredményét és az
igényjogosultak észrevételeit; e) ellátja a ruházati anyaggazdálkodással összefüggő adminisztratív és ellenőrzési teendőket;
f) ellátja a ruházati termékek és felszerelési cikkek reklamációs ügyintézését;
g) ellenőrzi a ruházati utánpótlási ellátmány felhasználását. (4) A ruházati szakszolgálat Központi Beszerző és Ellátó Szerve szervezi és végzi az önálló szervek központi beszerzési
körbe vont ruházati és felszerelési anyagokkal való – igény szerinti – ellátását.
(5) A Központi Beszerző és Ellátó Szerv feladatai:
a) meghatározza a központi beszerzésű ruházati termékek körét, méretmegoszlását;
b) a középfokú szakirányító szervek igénye, megbízása, pénzügyi kötelezettségvállalása alapján ellátja
a közbeszerzési törvényben, más jogszabályokban, valamint a közjogi szervezetszabályozó eszközökben foglaltak
szerint a ruházati termékek és felszerelési cikkek beszerzését, valamint tárolását, kiadását;
c) az igénybejelentéseket alapul véve megtervezi a hivatásos, valamint a hallgatói és tanulói állomány ellátási
szükségleteit, elkészíti a ruházati termékek és felszerelési cikkek központi beszerzési és ellátási tervét; az állomány
részére szükséges termékeket és cikkeket megrendelés alapján folyamatosan biztosítja, figyelemmel kíséri
a megrendelések teljesítését; d) a beszerzések során érvényesíti a középfokú szakirányító szervek érdekeit;
e) a beszerzési körébe tartozó egyenruházati termékek és felszerelési cikkek beszerzési megbízásaihoz szükséges
irányárait a középfokú szakirányító szervek részére évenként biztosítja;
f) a beszerzések végrehajtása után tájékoztatja az érintett középfokú szakirányító szerveket az egyenruházati
termékek és felszerelési cikkek nyilvántartási árairól; g) elkészíti a – beszerzési körébe tartozó – ruházati termékek és felszerelési cikkek részletes cikkjegyzékét;
h) meghatározza a központi beszerzésből biztosított ruházati termékek és felszerelési cikkek minőségi átvételének
szabályait, módszereit, ellátja az ezzel összefüggő feladatokat; i) ellátja a központi beszerzésből biztosított ruházati termékek és felszerelési cikkek reklamációs ügyintézését;
j) a hivatásos állomány alap- és utánpótlási egyenruházati igényeinek biztosítása érdekében egyenruházati
bolto(ka)t üzemeltet és készletgazdálkodást folytat; k) a hivatásos állomány utánpótlási egyenruházati igényeinek biztosítása érdekében csomagküldő szolgáltatást
üzemeltethet. (6) A Beszerző Szerv feladatai: a) megállapítja a nem központi beszerzésű ruházati termékek körét, méretmegoszlását; ellátja a közbeszerzési
törvényben, más jogszabályokban, valamint a közjogi szervezetszabályozó eszközökben foglaltak szerint az
egyenruházati termékek és felszerelési cikkek beszerzését, valamint tárolását, kiadását;
b) az igénybejelentéseket alapul véve megtervezi az igényjogosult állomány ellátási szükségleteit, elkészíti
a ruházati termékek és felszerelési cikkek központi beszerzési és ellátási tervét, az állomány részére szükséges
termékeket és cikkeket az önálló szervek megrendelései alapján folyamatosan biztosítja;
c) évenként tájékoztatót küld a végrehajtó szervek részére az általa beszerzett termékek és cikkek aktuális
nyilvántartási árairól; d) a beszerzési körébe tartozó egyenruházati termékek és felszerelési cikkek beszerzési megbízásaihoz szükséges
irányárait az önálló szervek részére évenként biztosítja; e) a beszerzések végrehajtása után tájékoztatja az érintett önálló szerveket az egyenruházati termékek és
felszerelési cikkek nyilvántartási árairól; f) elkészíti a – beszerzési körébe tartozó – ruházati termékek és felszerelési cikkek részletes cikkjegyzékét;
g) meghatározza a ruházati termékek és felszerelési cikkek minőségi átvételének szabályait, módszereit, ellátja az
ezzel összefüggő feladatokat; h) ellátja a ruházati termékek és felszerelési cikkek reklamációs ügyintézését;
i) az igényjogosult állomány alap- és utánpótlási egyenruházati igényeinek biztosítása érdekében egyenruházati
bolto(ka)t üzemeltet; j) az igényjogosult állomány utánpótlási egyenruházati igényeinek biztosítása érdekében csomagküldő
szolgáltatást üzemeltethet; k) a Beszerző Szerv feladatait részben vagy egészben másik – e rendelet hatálya alá tartozó – szerv Beszerző
Szervével való megállapodás útján is teljesítheti; l) a Beszerző Szerv az éves igénybejelentés alapján igényli a Központi Beszerző és Ellátó Szervtől a központi
beszerzési és ellátási körbe vont ruházati és felszerelési anyagokat.
(7) A központi szervnél működő ruházati szakszolgálati szervezeti egység folyamatosan karban tartja a ruházati termékek
és felszerelési cikkek műszaki leírásait. 12. § Az önálló szerv vezetője:
a) biztosítja a feltételeket a 11. §-ban meghatározott feladatok végrehajtásához,
b) gondoskodik arról, hogy az igényjogosult állományban beállott változásról (különösen az új felvétel, áthelyezés,
vezénylés, leszerelés esetén) a ruházati szakszolgálat állományparancs útján értesüljön,
c) gondoskodik arról, hogy az igényjogosult a ruházati ellátás alapvető szabályait, valamint az ezzel kapcsolatos
jogait és kötelezettségeit megismerje, d) felelős az igényjogosultak öltözködésének irányításáért és az öltözködés megfelelő színvonalon tartásáért.
13. § (1) Az Országos Rendőr-főkapitányság térítés ellenében ellátja ruházati termékekkel és felszerelési cikkekkel a Nemzeti
Védelmi Szolgálatot, az Alkotmányvédelmi Hivatalt, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatot, a Szervezett Bűnözés Elleni
Koordinációs Központot és a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központot.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ellátott szervek egyenruházati ellátásra kötelezett állománya a tábornoki
állomány, melynek társasági egyenruházattal kell rendelkeznie. (3) A szenior állományt az Országos Rendőr-főkapitányság látja el ruházati termékekkel és felszerelési cikkekkel.
2. Az igényjogosult általános kötelezettségei és felelőssége 14. § Az igényjogosult:
a) felelős a részére kiadott, valamint az általa vásárolt egyenruházati termékek és felszerelési cikkek megőrzéséért,
rendeltetésszerű használatáért, állagmegóvásáért, továbbá a ruházat megvásárlására és utánpótlására kifizetett
összegek, valamint biztosított utalványfüzet célirányos felhasználásáért, b) köteles a ruházatát mindig olyan állapotban tartani és úgy öltözködni, hogy a szolgálati követelményeknek
megfeleljen, valamint a rendvédelmi szerv tekintélyét ne sértse,
c) az egyenruházati termékeket és felszerelési cikkeket egyenruha jellegüktől megfosztva [karjelvényt,
állományjelzést, gombot, vállszalagot, váll-lapot, parolit, feliratot, valamint paszpólozást (a továbbiakban együtt:
kiegészítők) eltávolítva] sem viselheti polgári öltözetként, d) polgári személy részére sem az egyenruhát, sem a kiegészítőket nem ajándékozhatja el és nem értékesítheti,
továbbá e) a használatra kiadott, valamint biztosított ruházati termékeket és felszerelési cikkeket – a testhez igazítást kivéve –
nem alakíthatja át. 3. A ruházati termékek csoportosítása
15. § (1) A ruházati termékek és felszerelési cikkek felsorolását a ruházati szakszolgálat cikkjegyzéke részletezi.
(2) A ruházati anyagokat a számvitelről szóló törvény szabályai szerint kell értékelni.
4. A ruházati termékek átadás-átvétele 16. § A ruházati termékeket és felszerelési cikkeket bizonylatok alapján kell átadni, illetve átvenni.
III. FEJEZET ELLÁTÁSI ALAPELVEK 5. A hivatásos állomány ruházati ellátásának rendszere és szabályai
17. § (1) Az igényjogosultat a szolgálati beosztáshoz és feladatainak, vagy munkakörének végrehajtásához igazodó ruházati
ellátás illeti meg. Az igényjogosult a ruházati normákban meghatározott egyenruházati termékek és felszerelési cikkek
beszerzéséhez alapellátási egyenruházati ellátmányban, ezt követően évente ruházati utánpótlási ellátmányban
részesül. (2) Az alapellátási egyenruházati ellátmány az egyenruházati felszereltség megalapozását, a ruházati utánpótlási
ellátmány pedig az elhasználódott egyenruházati termékek és felszerelési cikkek pótlását, a központilag, továbbá
az állományilletékes parancsnok által elrendelt, valamint a fejlesztés eredményeként újonnan rendszeresített
egyenruházati termékek és felszerelési cikkek megvásárlását szolgálja. (3) Az egyenruhás, a vegyes és polgári ruhás normába sorolt állomány, továbbá a szenior állomány az egyenruházati
utánpótlási kötelezettségének teljesítése után a ruházati utánpótlási ellátmány terhére polgári ruházati termékeket is
vásárolhat. (4) Az igényjogosult az alapellátási egyenruházati ellátmányból és a ruházati utánpótlási ellátmányból az (5) bekezdés
szerinti egyenruházati bolt(ok) és méretes szabóság(ok) útján szerzi be az alapellátási normában meghatározott
termékeket és cikkeket, gondoskodik az elhasználódott és szolgálatban már nem viselhető alapellátási termékek és
cikkek utánpótlásáról. (5) A Beszerző Szerv az igényjogosultak egyenruházati termékeinek és felszerelési cikkeinek folyamatos biztosítása és
forgalmazása érdekében saját üzemeltetésű egyenruházati bolto(ka)t hoz létre vagy szerződést köt termékeinek és
cikkeinek forgalmazására, valamint méretre készítésére. (6) A közvetlen szolgálati elöljáró folyamatosan ellenőrzi a beosztott ruházatát, és mindazon termékeket és cikkeket
pótoltatja, amelyek az alapellátási normában előírt mennyiséggel szemben hiányoznak, vagy amelyek utánpótlása
elhasználtság miatt szükséges, továbbá amelyek beszerzését központilag elrendelték.
(7) Az alapellátásban részesültek a besorolásuknak megfelelő, az előírt alapellátási normában meghatározott ruházati
termékekkel és felszerelési cikkekkel, valamint a beszerzésükre kifizetett vagy ruházati utalványfüzetben jóváírt
alapellátási egyenruházati ellátmány és a ruházati utánpótlási ellátmány összegével kötelesek elszámolni.
18. § (1) A ruházati alap- és utánpótlási ellátmány – készpénzben kifizetett részének – felhasználását igazoló számlával az
igényjogosultnak tárgyév október 31-ig kell elszámolnia. (2) Amennyiben az időarányos ruházati utánpótlási ellátmány kifizetésére tárgyév október 1. és december 1. között kerül
sor, az igényjogosultnak a kifizetett összeggel 30 napon belül el kell számolnia. Az igényjogosult elhalálozása esetén
a 27. § (5) bekezdése szerint kell eljárni.
(3) Amennyiben az igényjogosult részére történő kifizetés dátuma december hónapra esik, tájékoztatni kell az
igényjogosultat a tárgyévben történő elszámolási kötelezettségéről. (4) Az adott naptári évre szóló számlát – a (8) bekezdésben szereplő szervek kivételével – annak a szervezeti egységnek
a nevére és címére kell kiállíttatni, amelyik az ellátmányt folyósította.
(5) A ruházati utánpótlási ellátmány terhére számla ellenében elszámolható a 11. mellékletben meghatározott,
rendszeresített egyenruházati termék és polgári ruházati termék. (6) A számlát elszámolás céljából a ruházati utánpótlási ellátmányt biztosító szervezeti egység anyagi-pénzügyi
szolgálatához kell benyújtani. (7) Ha az igényjogosult a ruházati utánpótlási ellátmánnyal nem vagy csak részben számol el, a ruházati utánpótlási
ellátmányt biztosító szervezeti egység a számla benyújtására nyitva álló határidő elteltét követő 30 napon belül
értesíti az illetményt folyósító szervet az igényjogosultnak az elszámolás után fennálló adó- és járulékfizetési
kötelezettségéről. Adó- és járulékfizetési kötelezettség fennmaradása esetén az illetményfolyósító szerv gondoskodik
a megfizetendő adó és járulék következő havi illetményből történő levonásáról.
(8) Az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ és
a Nemzeti Védelmi Szolgálat hivatásos állományú tagjának, a ruházati ellátmány jogszerű felhasználását az
igényjogosult nevére és címére kiállított számlával kell igazolnia.
6. Az ellátás módja 19. § (1) Az igényjogosultak részére az alapellátási egyenruházati ellátmány és a ruházati utánpótlási ellátmány megállapítását
és kifizetését az igényjogosult szolgálati helye szerint illetékes gazdasági szervezeti egység, az NKE-RTK-ra vezényelt
hivatásos állomány esetében a küldő szerv végzi. Az önálló szervek csak a saját állományukba tartozó vagy az ellátás
tekintetében hatáskörükbe tartozó igényjogosultak részére adhatnak ruházati ellátást, valamint alapellátási
egyenruházati és ruházati utánpótlási ellátmányt. A tábornoki állomány tagjának ruházati ellátását az eredeti
szolgálati hely szerinti szerv végzi. (2) Az új felszerelők alapellátási (alapellátás kiegészítési) egyenruházati ellátmányának összegét a Beszerző Szerv által
kiadott árjegyzék egységárait alapul véve kell kiszámítani. Az egyenruházati ellátmány az igényjogosult részére
készpénzben, természetben, valamint ruházati utalványfüzetben biztosítható. Az utalványfüzetben biztosított ellátás
esetében az érvényesség ideje alatti árváltozás különbözetét jóvá kell írni az igényjogosult részére.
(3) Az igényjogosult az egyenruházati termékeket és felszerelési cikkeket készpénzfizetés ellenében, valamint az erre
a célra rendszeresített ruházati utalványfüzet felhasználásával szerezheti be.
(4) Az egyenruházati boltok biztosítják az ellátási körzetükhöz nem tartozó hivatásos állomány utánpótlási jellegű
igényeinek ellátását is. A vásárlási jogosultság ellenőrzése érdekében a szolgálati igazolványt fel kell mutatni.
(5) Azok a nyugdíjasok, akik az igazolványukba való bejegyzés szerint egyenruha viselésére jogosultak, az 56. §
(1) bekezdésében foglaltaknak megfelelő ruházatot az egyenruházati bolt(ok)ban vásárolhatják meg. A jogosultságot
igazoló igazolványt a vásárláskor – a jogosultság ellenőrzése érdekében – fel kell mutatni.
(6) Alapellátáskor és alapellátás-kiegészítés során az igényjogosultak részére konfekcionált termékeket (természetbeni
ellátás) vagy ruházati utalványt kell biztosítani. A méretes ruházatok, valamint lábbelik beszerzési ára csak azokra
a termékekre és cikkekre fizethető ki, amelyekből az igényjogosult méretére konfekcionált kivitelű nem áll
rendelkezésre. (7) A méretes és konfekcionált ár közötti különbözetet, valamint a méretre igazítás költségét az alapellátásban és az
alapellátás-kiegészítésben részesülőknek az önálló szerv részére kiállított számla ellenében ki kell fizetni. Az alapellátás
és alapellátás-kiegészítés keretében az igényjogosult részére – megfelelő méret esetén – a szerv raktári készletében
lévő I. osztályú, új ruházati termék is biztosítható. Használt ruházati termék kiadása esetén, az igényjogosult részére az
osztályozási értékkülönbözetet (50%) jóvá kell írni. A felszerelési cikkek – az osztályozási értékkülönbözet egyidejű
jóváírásával – az önálló szerv használt készletéből is kiadhatók. Az így jóváírt összeget az utánpótlási ellátmány
kifizetésével együtt kell megfizetni. Elszámolását a 18. § alapján kell végrehajtani.
(8) Az újonnan rendszeresített vagy központilag, valamint az önálló szerv vezetője által elrendelt egyenruházat
megvásárlása a ruházati utánpótlási ellátmány terhére történhet. (9) Az igényjogosultnak egyenruha vásárlása céljából a szolgálati helyéről az egyenruházati boltba utazása és onnan
visszautazása, évente két alkalommal, szolgálati útnak minősül. (10) Ha áthelyezés esetén az igényjogosult állomáshelye megváltozik és az igényjogosult által megrendelt méretes
ruházati termék elkészítéséhez a munkát vállaló egység már hozzákezdett, akkor az átalakítást annak az egységnek kell
befejezni, amelyik az átalakítást megkezdte. Az áthelyezett igényjogosult részére lehetővé kell tenni, hogy az új
állomáshelyéről a ruhapróbák, illetve az elkészült cikkek átvétele érdekében elutazhasson, amely út szolgálati útnak
minősül. (11) Az 57. § (4) bekezdésben meghatározott egységes társasági egyenruházat megvásárlása az utánpótlási egyenruházati
ellátmány terhére történhet. Ahol az állományilletékes parancsnok a társasági egyenruházatot – alegység szinten –
kötelező viseletként rendeli el, ott az ellátás költségét az illetékes ruházati szakszolgálat átvállalhatja.
(12) Az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ és
a Nemzeti Védelmi Szolgálat hivatásos állományú főtiszti, tiszti, zászlósi és tiszthelyettesi rendfokozatú állományának
normabesorolása polgári ruhanorma, alapellátmánya polgári ruhapénz. A hivatásos állomány az objektumőri
feladatok ellátása esetén a szolgálati feladatokat formaruhában (munkaruha) látja el.
(13) Az igényjogosult alapellátása keretében kifizetésre kerülő polgári ruhapénz összege megegyezik a tárgyévi ruházati
utánpótlási ellátmány összegével. 7. Az alapellátás általános szabályai
20. § (1) Az alapellátás egyszeri ellátmány, amelynek rendeltetése, hogy az igényjogosultak a szolgálatuk megkezdésekor
rendelkezzenek mindazon ruházati termékekkel és felszerelési cikkekkel, amelyek a szolgálati feladataik ellátásához
szükségesek. (2) Az alapellátási norma az új felszerelők első ellátásához szükséges ruházati termékek és felszerelési cikkek körét,
valamint mennyiségét határozza meg. A normában előírt termékek és cikkek beszerzése minden igényjogosult részére
kötelező. (3) Az igényjogosultak alapellátási normába való besorolása a szolgálati beosztás alapján történik. A ruházati normába
történő besorolásról mindig az érvényes állománytábla alapján kell határozni. Eltérő beosztásban történő
foglalkoztatás esetében a ruházati normába történő besorolásról az állományilletékes parancsnok határoz. A ruházati
normába történő besorolásról, átsorolásról, átminősítésről az állományilletékes parancsnok állományparancsban
intézkedik. (4) Az alapellátást az állományparancs alapján kell kiadni. Ettől eltérni csak az állományilletékes parancsnok írásbeli
engedélye alapján lehet (pl. takarékossági megfontolásból az egyenruhás normába kinevezettet, ha felszereléskor már
ismert, hogy rövid időn belül vegyes vagy polgári ruhás normába kerül, e normák alapján is fel lehet szerelni).
(5) Az alapellátásra való igényjogosultság kezdő időpontja az új kinevezés esetén az állományparancsban meghatározott
időpont. (6) Az alapellátás kiadásának terhelési időpontja az igényjogosultság kezdeti hónapjának első napja.
(7) Teljes alapellátásra igényjogosult: a) új felvétel esetén a hivatásos állományba kinevezett a (9) bekezdés figyelembe vételével, valamint
b) az az áthelyezett, aki a fogadó szervnél rendszerben lévő egyik ruházati termékkel sem került előzőleg ellátásra.
(8) Ha az új felszerelők a ruházati utalványfüzetben jóváírt forintösszeg felhasználásáról a ruházati szakszolgálat felé – az
erre kijelölt időn belül a vásárlást, anyagkiadást bizonyító dokumentum bemutatásával – nem számolnak el, abban az
esetben az el nem számolt összeg forintértékét túlellátásként kell számukra előjegyezni és azt az esedékessé váló
ruházati utánpótlási ellátmányból le kell vonni. (9) A teljes alapellátásra igényjogosult egyen- és vegyes ruhás állomány, a terhelés időpontjától számított 12 hónapon
belül a 8. melléklet szerinti csökkentett alapellátási normában részesül. Az alapellátás kiegészítést a 12 hónap
letöltését követően kell biztosítani. Az ettől való eltérésre az önálló szerv vezetőjének írásos engedélye alapján
kerülhet sor. 8. Az alapellátás-kiegészítés általános szabályai 21. § (1) Alapellátás-kiegészítésre igényjogosult:
a) a csökkentett alapellátási normában részesült, teljes alapellátás igényjogosultságát követő 13. hónap első napját
követően, b) a szerven belül polgári ruhás állományból vegyes és egyenruhás állományba, a vegyes ruhás állományból
egyenruhás állományba, valamint a Köztársasági Őrezred vonatkozásában egyenruhás állományból vegyes ruhás
állományba átsorolt, c) a tábornokká kinevezett, valamint d) az áthelyezett, aki további használatra alkalmas, a fogadó szervnél rendszeresített egyenruházati termékkel vagy
felszerelési cikkel előzőleg részben ellátásra került és részére a kiegészítés indokolt.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott alapellátás-kiegészítésre vonatkozó igényjogosultság nem terjed ki az
1. melléklet E1 és E2 normák közötti átsorolásra.
(3) Az áthelyezett igényjogosult részére a ruházati utánpótlási ellátmányt – kivéve az általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szerven, vagy a büntetés-végrehajtási szerveken belüli áthelyezéskor az átadó szerv által kiadott
igazolás figyelembevételével – a fogadó szerv csak az áthelyezés időpontjától biztosítja.
(4) Az átszerelési költség összegének kiszámításánál a ruházati termékek és felszerelési cikkek tekintetében az
egyenruházati bolt érvényben lévő árjegyzékében az I. osztályú szériagyártású termékekre és cikkekre meghatározott
árakat, míg a munkadíjak tekintetében a területileg illetékes – önálló egységgel szerződéses viszonyban lévő –
egyenruházatot készítő egység árait kell alapul venni. Ettől eltérni csak a 19. § (7) bekezdésében meghatározottak
figyelembevételével lehet. (5) Az alapellátás-kiegészítésben részesülők a tárgyévben kifizetett ruházati utánpótlási ellátmány teljes összegére
jogosultak. (6) Amennyiben az áthelyezett igényjogosult az egységes szolgálati egyenruházattal vagy más tovább használatra
alkalmas egyenruházati termékkel és felszerelési cikkel ellátásra került, azt a fogadó szerv az áthelyezett részére nem
biztosítja. (7) Az átszerelési költséggel való elszámolást a 18. § alapján kell végrehajtani.
9. Alapellátás és alapellátás-kiegészítés során alkalmazandó általános szabályok
22. § (1) Az önálló szerveknél a hivatásos állományviszony megszűnésével egyidejűleg kormánytisztviselőként,
köztisztviselőként vagy közalkalmazottként alkalmazásban maradó személyektől a kiadott ruházati termékeket és
felszerelési cikkeket – sapkák, ingek, blúzok, lábbelik, téli ing, téli alsó és zoknik kivételével – azonnali hatállyal be kell
vonni. (2) A kormánytisztviselőként, köztisztviselőként vagy közalkalmazottként továbbfoglalkoztatottak a tárgyévben kifizetett
hivatásos állományú utánpótlási ruhapénzből csak a hivatásos állományban töltött hónap végéig esedékes összegre
igényjogosultak, részükre az új munkajogi jogviszonyukra vonatkozó jogszabályokban meghatározott ruházati
juttatások az irányadók. (3) A szolgálati jogviszony megszűnése esetén a tulajdonban meghagyott ruházati termékeket és felszerelési cikkeket két
évig meg kell őrizni. Két éven belül történt újbóli áthelyezés, átminősítés, illetve leszerelést követő ismételt
állományba vétel esetén – amennyiben az állományparancs másképp nem rendelkezik – a tulajdonban meghagyott
ruházati termékek és felszerelési cikkek helyett az önálló szerv költségvetését terhelően másik nem adható ki. Erről az
érintetteket írásban kell tájékozatni. (4) Az alapellátás-kiegészítés keretében vegyes és polgári ruhás normatípusba átsoroltak részére az alapellátási
normában szereplő polgári ruhapénzt nem lehet kifizetni. (5) Előléptetéskor az önálló szerv költségvetése terhére egy pár rendfokozati jelzéssel ellátott váll-lap a hivatásos
állományú tag részére kiadható. (6) Ugyanazon igényjogosultnak szervek közötti vagy szerven belüli, két éven belül történt ismételt (többszöri)
áthelyezésekor, átsorolásakor vagy leszerelését követő ismételt állományba vételekor az igényjogosult újbóli
ellátásához – a ruházati elszámolási könyv egyidejű felterjesztésével – a ruházati szakszolgálat állásfoglalását kell kérni.
Az állományilletékes parancsnok a ruházati szakszolgálat állásfoglalásának figyelembevételével dönt az igényjogosult
újbóli ellátásáról. 10. Az alapellátás utánpótlásának általános szabályai
23. § (1) A teljes alapellátás terhelési időpontjától számított 12 hónapig ruházati utánpótlási ellátmány nem jár. Ezt követően
a 13. hónap első napján a tárgyévre vonatkozó ruházati utánpótlási ellátmány december 31-ig járó időarányos részét,
majd a továbbiakban évente január 1-jével az ellátmány teljes összegét kell jóváírni. A miniszter évente március 31-ig
határozza meg a tárgyévi ruházati utánpótlási ellátmány kiadásának rendjét, amelyről az önálló szerveknek értesíteni
kell az igényjogosultat. A ruházati utánpótlási ellátmány pénzben kifizethető részét tárgyév június 30-ig kell kifizetni.
Az ellátmány természetbeni részét tárgyév december 31-ig kell kiadni.
(2) A ruházati utánpótlási ellátmány az elhasználódott egyenruházati termékek és felszerelési cikkek utánpótlására,
a központilag elrendelt, valamint az állományilletékes parancsnok által elrendelt egyenruházat megvásárlására vagy
a fejlesztés eredményeként újonnan rendszeresített egyenruházatnak és felszerelési cikkeknek a megvásárlására
szolgál. A tábornoki állomány tagjai részére a ruházati utánpótlási ellátmányt – amennyiben jogszabály másként nem
rendelkezik – az az önálló szerv fizeti ki, ahol állományban van.
(3) A fejlesztés eredményeként újonnan rendszeresített egyenruházati termékek és felszerelési cikkek finanszírozását
a ruházati utánpótlási ellátmány terhére kell megoldani. (4) Amennyiben a tárgyévi ruházati utánpótlási ellátmány forintösszegének a miniszteri utasításban meghatározott
százalékát a természetbeni ellátásként meghatározott termékek és cikkek beszerzési ára meghaladja, úgy
a különbözetet a következő évi ruházati utánpótlási ellátmány terhére túlellátásként kell előjegyezni. A túlellátásként
előjegyzett összeget – a ruházati utánpótlási ellátmányt terhelő teljes kiegyenlítésig – minden évben az adott éves
ruházati utánpótlási ellátmány külön utasításban meghatározott százalékával lehet csökkenteni.
(5) A szolgálati viszony megszűnésekor még ki nem fizetett ruházati utánpótlási ellátmányt a szolgálatban töltött időre
pótlólag időarányosan biztosítani kell. (6) Nem kell a szolgálati viszony megszűnésekor még ki nem fizetett ruházati utánpótlási ellátmányt a szolgálatban töltött
időre pótlólag időarányosan biztosítani, ha a ruházati utánpótlási ellátmány folyósítása átmeneti jelleggel szünetelt.
Ebben az esetben az ismételt szolgálatba állás hónapjának első napjától az év végéig esedékes ruházati utánpótlási
ellátmányhányadot, az ismételt szolgálatba állás hónapjának első napjával szabad az igényjogosultnak jóváírni és
kifizetni a 25. §-ban meghatározottak figyelembevételével. (7) A ruházati utánpótlási ellátmány rendeltetés szerinti felhasználását – az önálló szerv vezetőjének intézkedése alapján –
folyamatosan ellenőrizni kell. (8) Az egyenruházati termékek és felszerelési cikkek karbantartásáról az igényjogosult köteles gondoskodni.
11. Előléptetés esetén alkalmazandó szabályok 24. § Az igényjogosult előléptetésével kapcsolatos átszerelési költség az igényjogosultat terheli, amit az igényjogosult
szolgálati helye szerinti illetékes ruházati szakszolgálat – az állományilletékes parancsnok jóváhagyásával – átvállalhat,
kivéve, ha az igényjogosult előléptetésére a rendfokozatban történő visszavetését követően került sor.
12. Az utánpótlás átmeneti szüneteltetésének szabályai 25. § (1) Illetmény nélküli szabadságon lévő személy, valamint a gyermekgondozási díjban, illetve gyermekgondozási
segélyben (a továbbiakban: gyes) részesülők – a gyes melletti újbóli munkába állást kivéve – ruházati utánpótlási
ellátmányt a távollétük egész időtartamára nem kaphatnak. A távollét időtartamát – összevontan – egész hónapokban
kell számítani, a töredék hónap nem vehető figyelembe. A részükre előre kifizetett ruházati utánpótlási ellátmánynak
azon részét, amelyre vonatkozóan a jogosultság nem áll fenn, túlellátásként kell előjegyezni, és a következő évi
ruházati utánpótlási ellátmányból le kell vonni, illetve leszerelés esetén vissza kell téríttetni.
(2) A szolgálati beosztásukból, vagy munkakörükből felfüggesztettek, továbbá az előzetes letartóztatásba helyezettek és
a katonai fogdában letöltendő szabadságvesztésre ítéltek részére – függetlenül annak időtartamától – esedékessé
váló ruházati utánpótlási ellátmányt vissza kell tartani. (3) Ha a szolgálati beosztásból, vagy munkakörből történő felfüggesztésre okot adó fegyelmi, illetve büntetőeljárásban
jogerősen olyan döntést hoztak, amely alapján az igényjogosult szolgálati jogviszonyát meg kell szüntetni, vagy ha
a szolgálati beosztásból, munkakörből történő felfüggesztésre okot adó fegyelmi, illetve büntetőeljárásban érintett
igényjogosult szolgálati jogviszonya a fegyelmi, illetve büntetőeljárás jogerős befejezését megelőzően egyéb okból
szűnik meg, az igényjogosultnak a fegyelmi, illetve büntetőeljárás megindításának első naptári hónapjának utolsó
napjától visszamenőleges hatállyal kell elszámolnia a 27. §-ban meghatározottak szerint.
(4) Ha az igényjogosult a szolgálati beosztásból, vagy munkakörből történő felfüggesztésére okot adó fegyelmi, illetve
büntetőeljárás jogerős befejezését követően továbbra is szolgálati viszonyban marad, úgy visszamenőlegesen ki kell
adni, vagy ki kell fizetni részére a visszatartott és esedékessé vált ruházati utánpótlási ellátmányt. A kifizetett
ellátmánnyal a 18. §-ban foglaltak alapján kell elszámolni.
(5) Nem szünetel az ellátás azon igényjogosult részére:
a) akit állományviszonya fenntartása mellett a Hszt. 43. §-ában és 44. §-ában meghatározottak szerint más szervhez
vezényeltek vagy berendeltek, b) aki szülési szabadságát tölti, valamint
c) aki betegállományban van. (6) Az igényjogosult a Hszt. 43. §-a alapján más szervhez történő vezénylése esetén az ellátást az állományilletékes szerv
és a vezénylés helye szerinti szerv megállapodása alapján kell folyósítani.
13. A megrongálódott, elveszett vagy megsemmisült termékek és cikkek pótlása
26. § (1) A megrongálódott, megsemmisült vagy elveszett egyenruházati termékek és felszerelési cikkek pótlásából adódó kár
megtérítése érdekében a hivatásos állomány kártérítési felelősségére vonatkozó külön jogszabályban meghatározott
kártérítési felelősség szabályai szerint kell eljárni. (2) Az egyenruházati termékek és felszerelési cikkek megrongálódását, megsemmisülését, elvesztését az
igényjogosultnak haladéktalanul írásban jelentenie kell a szolgálati elöljárójánál. A kártérítési felelősség
megállapításától függetlenül intézkedni kell az egyenruházati termékek és felszerelési cikkek javításáról, pótlásáról,
amelynek a költségét az illetékes szakszolgálat előlegezi meg.
(3) Ha a kár bekövetkeztében a használó vagy harmadik személy vétkessége nem állapítható meg, a kárt az önálló szerv
viseli. Az erre irányuló igényt külön jogszabályban foglaltak szerint kell elbírálni.
(4) Ha a kárért harmadik személy felel, a kár megtérítése iránt az állományilletékes parancsnok intézkedik.
(5) A kártérítés összegét a tisztítás, javítás címén teljesített tényleges kifizetés, pótlás szükségessége esetén a kár
bekövetkezése előtti használhatósági foknak megfelelő érték alapján kell megállapítani, amelyhez értékbecslő vagy
szakértő igénybe vehető. 14. A szolgálati viszony megszűnése esetén követendő eljárás
27. § (1) Attól, akinek a szolgálati viszonya megszűnt, a kiadott ruházati termékeket és felszerelési cikkeket – sapkák, ingek,
blúzok, lábbelik, téli ing, téli alsó és zoknik kivételével – azonnali hatállyal be kell vonni és azt az állomány további
ellátására kell felhasználni. A ruházati elszámolást a szolgálati viszony megszűnésekor hatályos ruházati
normatáblázat, valamint a két éven belüli átminősítés figyelembevételével kell végrehajtani.
(2) Az egy éven belüli leszerelőknek vissza kell fizetniük az egyenruházati termékek és a felszerelési cikkek vásárlására
kifizetett összegből az esetleg még meg nem vásárolt termékekre és cikkekre eső teljes összeget.
(3) A leszerelők a szolgálati viszony megszűnése esetén, a tárgyévében kifizetett ruházati utánpótlási ellátmányból csak
a leszerelés vagy az azt megelőző felfüggesztés hónapjának végéig esedékes összegre igényjogosultak, ezért az ezen
felüli részt kötelesek visszatéríteni. (4) A nyugállományba helyezett állomány egyenruházati termékekkel és felszerelési cikkekkel történő elszámoltatása
során figyelembe kell venni az 56. §-ban foglaltakat.
(5) Az elhunyt hivatásos személyek ruházati termékeire és felszerelési cikkeire – a málhazsák, a rohamsisak és speciális
ruházati termékek kivételével – a szolgálati időre való tekintet nélkül az öröklési jog általános szabályai az irányadók.
Az utolsó szolgálati évre jóváírt egész évi ruházati utánpótlási ellátmányt – amennyiben még nem került kifizetésre –
az örökös részére ki kell fizetni, az azt terhelő adó megfizetése a ruházati utánpótlási ellátmányt folyósító szervet
terheli. A kifizetett ruházati utánpótlási ellátmánynak azon részét, amelyre a jogosultság megszűnt, visszatéríttetni
nem kell. (6) Annak az igényjogosultnak, aki a leadásra kötelezett ruházati termékekkel és felszerelési cikkekkel nem tud elszámolni,
a cikkek tárgyévi forintértékének 50%-át kell visszafizetnie. 15. Az elszámolás rendje és a nyilvántartás okmányai
28. § (1) A ruházati alapellátásról és a ruházati utánpótlási ellátmányról egyénenkénti ruházati elszámolási könyvet kell vezetni,
amelyet minden év december 31-ig le kell zárni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időponton kívül a ruházati elszámolási könyvet le kell zárni az igényjogosult
szolgálati viszonyának megszűnésekor, továbbá olyan, az önálló szervek közötti áthelyezés esetén, amely az
alapellátási normatípusok közötti átsorolással is együtt jár. (3) A rendszeres évi záráskor az elszámolás időpontjáig jóváírt és ki nem fizetett összegeket jóváírásként, az esetleges
túlellátást, pedig terhelésként kell a következő évre átvinni.
(4) Az elszámolást a szolgálati viszony megszűnésekor, továbbá a (2) bekezdésben meghatározott áthelyezés esetén
a 27. § előírásai szerint kell végrehajtani. (5) Az igényjogosult más szervhez történő áthelyezésekor a ruházati elszámolási könyvet – bizonylataival együtt – az
új szerv gazdasági feladatait ellátó szervéhez 8 napon belül meg kell küldeni. Más rendvédelmi szervhez történő
áthelyezés esetén az áthelyezett részére kifizetett ruházati utánpótlási ellátmányról és a tulajdonában hagyott
ruházati termékek köréről a fogadó rendvédelmi szervnek elszámolást kell küldeni.
(6) A tábornokká kinevezettek ruházati elszámolási könyvét az eredeti szolgálati hely szerint illetékes ruházati
szakszolgálat vezeti, valamint végzi a ruházattal kapcsolatos elszámolást.
(7) Az alapellátás, az alapellátás kiegészítés, az átszerelés és a ruházati utánpótlási ellátmány kiadásának dokumentumait,
továbbá készpénz kifizetés esetén az ezek összegével való elszámolás dokumentumait – a szolgálati jogviszony
időtartama alatt – a ruházati elszámolási könyvben meg kell őrizni.
(8) A ruházati szakszolgálat által készítendő nyilvántartásokat – az elvégzendő munkához igazodó megfelelő jogosultsági
szint kialakítása, illetve munkakör megszűnését követő jogosultság megszüntetése alapján – a Robotzsaru program
Netzsaru felületén az arra kifejlesztett menüpontban kell elektronikus úton rögzíteni.
IV. FEJEZET A MUNKARUHÁZATI-, A VÉDŐRUHÁZATI-, VÉDŐESZKÖZ- ÉS VÉDŐFELSZERELÉSI-, ILLETVE A RUHÁZATI
EGYSÉGFELSZERELÉS-ELLÁTÁS RENDSZERE ÉS SZABÁLYAI 16. Az ellátás alapelvei
29. § (1) Az igényjogosultat a hatályos normák figyelembevételével munkaruházat, valamint a munkakörhöz kapcsolódó
kockázatelemzés alapján védőruházat, védőeszköz és védőfelszerelés (a továbbiakban: egyéni védőfelszerelés),
továbbá – szükség esetén – ruházati egységfelszerelés illeti meg.
(2) Az igényjogosultat nagyfokú szennyeződéssel vagy a ruházat jelentős mértékű kopásával járó munkakörökben
munkaruházat illeti meg. (3) Az igényjogosultat az egészséget, testi épséget veszélyeztető munkakörökben, valamint közegészségügyi vagy
szolgálati érdekből egyéni védőfelszerelés illeti meg. (4) Az egyéni védőfelszerelés kiválasztása munkavédelmi (munkabiztonsági és munkaegészségügyi)
szaktevékenységnek minősül. A védőeszközök körének meghatározása és biztosítása érdekében – a munkafeladatok,
valamint használt eszközök figyelembevételével – kockázat értékelést kell készíteni.
(5) Az igényjogosultnak speciális szolgálati feladat ellátásakor a feladat ellátását segítő vagy annak ellátását szolgáló
– a fogyasztási egységekre meghatározott – ruházati egységfelszerelés biztosítható.
17. Az ellátási normák kiadása 30. § A középfokú szakirányító szervek vezetőjének javaslata alapján, az általuk előzetesen jóváhagyott egyenruha jellegű
munkaruházatra, egyéni védőfelszerelésre és ruházati egységfelszerelésre vonatkozó ellátási normát a miniszter
adja ki. 31. § Az önálló szerv vezetője szabályozza – a külön jogszabályokban meghatározottaknak megfelelően – a nem egyenruha
jellegű munkaruházatra, védőfelszerelésre, ruházati egységfelszerelésekre vonatkozó ellátási normák kiadásának
rendjét. 18. Az ellátási normák tartalmi követelményei 32. § (1) Az igényjogosultak ellátása a 30. § és a 31. § szerint kiadott ellátási normán alapul.
(2) Az ellátási norma meghatározza, illetve tartalmazza: a) az igényjogosultság alapját képező munkaköröket vagy fogyasztási egységeket,
b) az egyes munkakörökre vagy fogyasztási egységekre felszámítható ruházati termékek, egyéni védőfelszerelések
cikkösszetételét, a cikkek mennyiségi egységét, mennyiségét, c) a juttatás jellegét (munkaruha, egyéni védőfelszerelés, ruházati egységfelszerelés), valamint
d) a kiadott cikkek egy-egy darabra vagy párra vetített viselési (használati, vagy tervezési) idejét.
19. Az ellátási normák és készletek kialakítása 33. § (1) Az ellátási normákat és készleteket a különféle károsító hatásokat és közegészségügyi érdekeket meghatározó külön
jogszabály alapján kell kialakítani. E rendelet hatálya alá tartozó szerveknél kizárólag olyan egyéni védőfelszerelést
lehet használni, amely a vonatkozó jogszabályban meghatározott megfelelőségi tanúsítvánnyal vagy tanúsítással,
EK típustanúsítvánnyal, EK megfelelőségi nyilatkozattal vagy homologizációs típusbizonyítvánnyal rendelkezik.
(2) Az igényjogosultak részére kiadásra kerülő munkaruházatok viselési idejének meghatározásakor mérlegelni kell
a ruházat viselésének rendszerességét, átlagos időtartamát. (3) A munkaruha-ellátást – több munkakör ellátása esetén – arra a munkakörre kell biztosítani, amelynek végzésével az
igényjogosult a munkaidejének nagyobb részét tölti. A munkaruha kihordási idejének meghatározásakor mérlegelni
kell a munkaidő kisebb részét kitevő munkakör ellátásával járó szennyeződés, kopás mértékét is.
(4) Az egyéni védőfelszerelést a munkavégzés vagy más tevékenység egész időtartamára – függetlenül a tevékenység
formájától és a munkaidőtől – a munka végzése során előforduló minden ártalomra biztosítani kell.
(5) Ha az igényjogosult egészségének, testi épségének megóvása vagy a közegészségügyi érdek indokolttá teszi,
a ruházati szakszolgálat illetékes szerve a normában meghatározott eseteken kívül is köteles a megfelelő egyéni
védőfelszerelést biztosítani. 20. Az ellátás előkészítésének szabályai 34. § Az önálló szervek ellátási szükségleteik fedezetét a hatályos normák és a tervezési előírások alapján, az éves
költségvetés keretében tervezik és biztosítják. 21. A tervezett viselési (használati) idő meghatározása
35. § (1) A tervezett viselési (használati) időt teljes munka- (szolgálati) idő, illetve – a ruházati egységfelszerelések körében –
a tényleges használati idő figyelembevételével, teljes hónapokra kell meghatározni. A terhelés időpontja az
igényjogosultság kezdeti hónapjának első napja. (2) Az egyéni védőfelszerelések viselési és a ruházati egységfelszerelések használati idejének számítási (tervezési) alapjául
a 30. § és a 31. § szerint kiadott alapellátási és utánpótlási norma szolgál.
22. A szükségletek kielégítése, a járandóságok rendelkezésre bocsátása
36. § (1) Az igényjogosultak akkor válnak a 29. § (1) bekezdésben meghatározott ellátásra jogosulttá, ha szerződés, kinevezés,
áthelyezés, vezénylés vagy berendelés folytán juttatásra jogosító munkakörbe lépnek.
(2) Az igényjogosultak ellátását a szolgálati helyük szerint illetékes ruházati szakszolgálat a hatályos normák
figyelembevételével, a ruházat természetbeni kiadása útján teljesíti. (3) Az egyéni védőfelszereléssel történő ellátást és utánpótlást elsősorban a raktári készletben tárolt, használt, de kellő
védőképességű termékekből és cikkekből kell biztosítani. Új minőségű ruházat védőfelszerelési célra csak akkor
adható ki, ha a raktári készletben megfelelő jellegű, méretű használt ruházat nincs. Az egyéni védőfelszerelések
javítási, mosatási, tisztítási költségei az önálló szervet terhelik.
(4) Az igényjogosultak részére kiadott egyéni védőfelszerelés az önálló szerv tulajdonát képezi. A védőfelszerelésnek
kihordási ideje nincs, mindaddig viselni kell, amíg rendeltetésszerű használatra alkalmas, kivéve, ha annak gyártója
vagy a gyártó művi bizonylat szavatossági időt határoz meg. A védőképességet az illetékes vezető (állományilletékes
parancsnok) megbízottja rendszeresen ellenőrzi, a szükséges cseréje iránt soron kívül intézkedik. Az egyéni
védőfelszerelést használó személy köteles azonnal jelenteni, ha a felszerelés már nem javítható, illetve ha nagyfokú
károsodása, védőképességének az előírt mértéket meghaladó csökkenése következik be.
(5) A 30. § szerint kiadott alapellátási és utánpótlási norma alapján biztosított lejárt viselési idejű munkaruházatot,
valamint az elhasználódott, szolgálati célra alkalmatlan egyéni védőfelszerelést az igényjogosultság további
fennállása esetén pótolni szükséges. A munkaruha-utánpótlás kiadásának késedelme esetén az igényjogosultat
visszamenőleges hatályú ellátás illeti meg. Az igényjogosult hibájából eredő késedelem esetén a viselési idő a kiadás
időpontjával veszi kezdetét. (6) A munkaruha kiadásakor az igényjogosulttal közölni kell a ruházat viselési idejét, illetve az utánpótlás időpontját,
továbbá azt, hogy a munkaruházat mosatása, karbantartása az igényjogosult kötelessége. A ruházat a viselési idő
lejártáig az önálló szerv, ezt követően a használó tulajdonát képezi.
23. Az ellátás szüneteltetése és a viselési idő módosítása
37. § (1) A munkaruházat viselési idejébe nem számítható be a megszakítás nélkül egy hónapot meghaladó tanfolyam
(amennyiben a munkaruházatot nem használják), és a szolgálati beosztásból történő felfüggesztésének időtartama,
valamint a betegállományban, az illetmény nélküli, a rendkívüli vagy a szülési szabadságon eltöltött idő.
(2) A felsorolt esetekben a viselési időt a távollét időtartamának arányában meg kell hosszabbítani. A meghosszabbítás
időtartamát egész hónapokban kell számolni. 24. Elveszett, megrongálódott vagy megsemmisült cikkek pótlása
38. § (1) Az elveszett, továbbá a szolgálat ellátása közben vagy elemi csapás következtében megrongálódott, megsemmisült
egyéni védőfelszerelést, valamint a le nem járt viselési idejű munkaruházatot – a megrongálódott ruházat bevonása
mellett – pótolni kell. (2) Az elveszett, megrongálódott vagy megsemmisült cikk pótlását akkor is biztosítani kell, ha a kár az igényjogosult
hibájából keletkezett. Ilyen esetben a pótlásként kiadott munkaruhára a kiadás napjával kezdődő teljes viselési időt
kell számítani. (3) A használatra kiadott ruházat elvesztése, megrongálódása, megsemmisülése esetén – függetlenül attól, hogy a kár
kinek a hibájából következett be – jegyzőkönyvet kell felvenni, és a hivatásos állomány kártérítési felelősségére
vonatkozó külön jogszabályban foglaltak szerint kártérítési eljárást kell lefolytatni.
(4) Ha a kárért harmadik személy felel, a kár megtérítése iránt az állományilletékes parancsnok intézkedik.
25. Az igényjogosultság megszűnésekor követendő eljárás 39. § (1) Az igényjogosult a használatára kiadott valamennyi egyéni védőfelszerelést, valamint a viselési idő 50%-ánál rövidebb
ideig használt munkaruházatot vagy ellenértékét – a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kivételekkel –
a) a szolgálati viszonya megszűnésekor, b) más önálló szervhez történő áthelyezésekor, vagy 3 hónapot meghaladó vezénylésekor,
c) három hónapnál hosszabb ideig tartó illetmény nélküli szabadság megkezdésekor, valamint
d) olyan munkakörbe kerülésekor, amelyben az ellátás már nem illeti meg,
köteles visszaszolgáltatni. (2) A térítési összeg megállapításánál a munkaruházat mindenkor érvényes árát osztani kell a normában megjelölt viselési
idő hónapjának számával és az így kapott eredményt annyival kell megszorozni, ahány teljes hónap a viselési idő
50%-ából még hátravan. Érvényes ár alatt a hatályos elszámoló árat kell érteni.
(3) A hivatásos állományból nyugállományba helyezett személyek a használatban lévő, le nem járt viselési idejű
munkaruházatot térítésmentesen megtarthatják. (4) Az elhalálozott használatában volt egyéni védőfelszerelést be kell vonni. Hiánya esetén jegyzőkönyvet kell felvenni,
kimondva az önálló szerv kárviselését. Az elhalálozott munkaruházatát térítésmentesen a közeli hozzátartozó
tulajdonába kell adni, ha közeli hozzátartozó nincs, akkor be kell vonni.
26. Nyilvántartási előírások 40. § A használatra (természetben vagy készpénzben) kiadott munkaruházatot munkaruha-nyilvántartó lapon,
a természetben kiadott egyéni védőfelszerelést felszerelési lapon kell – mennyiségben és értékben – nyilvántartani.
V. FEJEZET A NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM RENDÉSZETTUDOMÁNYI KARÁNAK, VALAMINT A RENDÉSZETI
SZAKKÖZÉPISKOLÁK, EGYÉB ISKOLÁK, TANFOLYAMOK HALLGATÓINAK, TANULÓINAK RUHÁZATI ELLÁTÁSA
27. Az NKE-RTK nappali munkarendű képzésben résztvevő hallgatóinak ruházati ellátása
41. § (1) Az NKE-RTK rendőr- és katasztrófavédelmi szakirányaira felvételt nyert hallgatók (a továbbiakban: hallgató) részére az
alapellátási normát a 10. melléklet tartalmazza. (2) A hallgatók egyenruházati ellátását természetbeni ellátásként az állomány illetékes szerv végzi a Beszerző Szerv útján.
(3) A hallgatók egyetemi évfolyamjelzést és karjelvényt viselnek.
(4) Az egyetemi egyenruházati cikkek karbantartását a hallgatók saját maguk végzik.
(5) Az egyetemre hallgatónak vezényelt hivatásos állomány tagját az alapellátási egyenruházati normák között átsorolni
nem kell. Ha az NKE-RTK-ra vezényelt hivatásos állományú hallgató a 10. számú mellékletben előírt cikkekkel nem
rendelkezik, abban az esetben egységesen, a küldő szervnél rendszerben lévő ruházatot kell viselnie. A ruházat
pótlása, cseréje a ruházati utánpótlási ellátmány terhére történik.
(6) A hivatásos állományú hallgató szolgálati viszonyának az egyetemi képzés ideje alatt történő megszűnésekor
a ruházati elszámolás tekintetében e rendelet előírásait kell alkalmazni.
(7) A hallgatói állománynak a hallgatói jogviszony megszűnésekor – függetlenül annak okától – a 10. számú melléklet
alapján biztosított ruházati- és felszerelési cikkekkel (a zoknik, a pólók és a lábbeli kivételével) el kell számolnia.
A visszavételezett ruházati- és felszerelési cikkek az állományilletékes szerv tulajdonát képezik, mely felhasználható
– megfelelő higiéniai tisztítást követően – a következő évfolyamok hallgatóinak ruházati ellátására.
(8) A hallgatói állomány részére az alapellátási (vagy csökkentett) normában szereplő cikkeket – a kinevezési parancs
alapján – a beosztásba történő kinevezéskor, hallgatói jogviszony megszűnését követően a fogadó szerv biztosítja.
(9) Az igényjogosult a ruházati utánpótlási ellátmányra, a hallgatói jogviszony megszűnését és a beosztásba történő
kinevezést követő 13. hónap első napjától jogosult. 28. Rendészeti szakközépiskolák tanulóinak ruházati ellátása
42. § (1) A rendészeti szakközépiskolák tanulóit az első tanév első hónapjában a szakközépiskolai, valamint a gyakorlati
képzéshez szükséges, a 10. melléklet szerinti ruházattal kell ellátni. Az ellátást a szakközépiskola biztosítja az Országos
Rendőr-főkapitányság költségvetése terhére. A ruházati ellátással kapcsolatos feladatok végrehajtását
a szakközépiskola térítésmentesen végzi. (2) A tanuló részére használatra kiadott ruházati ellátmány az ORFK tulajdonát képezi, amíg a tanuló kinevezésével
a hivatásos jogviszony létre nem jön. (3) A hivatásos jogviszonyba történő kinevezés esetén az (1) bekezdés alapján biztosított ruházati termékeket és
felszerelési cikkeket, amelyek megegyeznek a csökkentett alapellátási normában szereplő termékekkel, az alapellátás
részének kell tekinteni. Azon termékekkel és felszerelési cikkekkel, melyek nem szerepelnek a csökkentett alapellátási
normában a tanulóknak el kell számolni. (4) A kiadott ruházat tisztán tartása és karbantartása a tanuló kötelessége.
(5) Amennyiben a tanulói jogviszony az iskola befejezését megelőzően (nem a hivatásos állományba történő
kinevezéssel) szűnik meg, a tanulónak a ruházati és felszerelési cikkekkel (a zoknik kivételével) el kell számolni.
(6) Az állomány részére az alapellátási (vagy csökkentett) normában szereplő cikkeket, alapellátás kiegészítés keretében
– a kinevezési parancs alapján – a fogadó szerv biztosítja. Az ellátmány kiadása az általános szabályok alapján történik.
(7) Az igényjogosult a ruházati utánpótlási ellátmányra, a tanulói jogviszonyba történő kinevezést követő 13. hónap első
napjától jogosult, amennyiben ez idő alatt beosztásba történő kinevezése megtörténik.
29. Az egyéb iskolák, tanfolyamok hallgatóinak, tanulóinak ruházati ellátása
43. § Az egyéb iskolákba, tanfolyamokra, a Magyar Honvédség tanintézeteibe vagy a külföldi tanintézetekbe vezényelt
igényjogosultak ruházati ellátása szabályainak meghatározására a középfokú szakirányító szervek vezetője intézkedik.
VI. FEJEZET A RIADÓCSOMAGGAL VALÓ ELLÁTÁS RENDSZERE, SZABÁLYAI
44. § (1) A rendőrség – a Nemzeti Védelmi Szolgálat, valamint a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet és a szenior állomány
kivételével –, a büntetés-végrehajtási szervezet, a hivatásos katasztrófavédelmi szervek igényjogosultját
kinevezésekor a riadócsomag összetételének megfelelő ellátás illeti meg.
(2) A riadócsomag egyszeri ellátás, amit az igényjogosult részére a szolgálati hely szerinti gazdálkodó szerv készpénzben
biztosít. A kifizetett összeg elszámolás köteles. Az elszámolást a ruházati utánpótlási ellátmánnyal megegyező módon
kell végrehajtani. (3) A riadócsomag értéke 6800 Ft, amelynek kiadását a ruházati elszámolási könyvben kell rögzíteni.
(4) A személyi állomány újonnan kinevezett tagja a riadócsomagot a kinevezését követő 30 napon belül köteles
összeállítani. (5) A riadócsomag összetétele: a) tisztálkodó felszerelés (törölköző, szappan, fogkefe, fogkrém, WC papír, fésű, borotválkozó felszerelés/intim
csomag), b) kétnapi hidegélelem (legalább 2 db melegíthető 400 gr-os készételkonzerv, 2 db 65 gr-os és 2 db 150 gr-os
húskészítmény konzerv), konzervnyitó, c) tisztító, karbantartó felszerelés (lábbeli tisztító- és varrókészlet),
d) füzet (A/5), íróeszköz. (6) A riadócsomagot az igényjogosultnak a szolgálati helyén kell tárolnia. A riadócsomagban tárolt cikkek, felszerelések
és eszközök karbantartását, pótlását – a szavatossági idővel rendelkezők szavatossági frissítését is beleértve – az
igényjogosult saját költsége terhére hajtja végre. (7) Riadó elrendelése esetén az igényjogosult köteles a rendkívüli feladat elrendelésére felkészülni, a málhazsákot, benne
a riadócsomaggal, az esővédő öltözettel (amennyiben a ruházati alapellátási norma tartalmazza) és az évszaknak
megfelelő gyakorló öltözettel magához venni. (8) Az elrendelt rendkívüli feladatok végrehajtása során, amennyiben az igényjogosult élelmezési ellátásban nem
részesül, a felhasznált hidegélelem (1400 Ft/nap) a szolgálati hely szerinti gazdálkodó szerv által visszapótlásra kerül
(reggeli 25%, ebéd 45%, vacsora 30%). (9) A szolgálati viszony megszűnése esetén – amennyiben a szolgálati viszony a létesítésétől számított egy éven belül
megszűnik – az igényjogosult köteles a kifizetett összeget visszatéríteni. Az egy évet elérő vagy meghaladó hivatásos
szolgálat után történő leszerelés esetén a leszerelőt visszatérítési kötelezettség nem terheli.
(10) Ugyanazon igényjogosultnak szervek közötti vagy szerven belüli, két éven belül történt ismételt (többszöri)
áthelyezésekor, átsorolásakor vagy leszerelését követő ismételt állományba vételekor az igényjogosultat újbóli ellátás
nem illeti meg. (11) A riadócsomag ellenőrzését a ruházati szemle során kell végrehajtani. Az ellenőrzésnek ki kell térnie a riadócsomag
összetételére, minőségére és a szavatossági időre. A tapasztalt hiányosságok megszüntetésére az állományilletékes
parancsnoknak azonnal intézkedni kell. VII. FEJEZET ÖLTÖZKÖDÉSI SZABÁLYZAT
30. Az egyenruházati termékek viselésének általános szabályai 45. § (1) Egyenruha viselésére jogosultak az önálló szervek hivatásos állományú tagjai, továbbá a hivatásos állományból
nyugállományba helyezettek, amennyiben az egyenruházati cikkek viselésétől nem tiltották el őket.
(2) Az egyenruhás normatípusba sorolt igényjogosult szolgálatban egyenruhát köteles viselni, kivéve, ha szolgálati
elöljárója szolgálati érdekből polgári ruha viselését rendeli el.
(3) A vegyes ruhás normatípusba sorolt igényjogosult szolgálatban polgári ruhát viselhet. A szolgálat ellátásának
érdekében, a szervezeti hovatartozás kinyilvánítása és az egyöntetű megjelenés biztosítása céljából a szolgálati
elöljáró egyenruha viselését is elrendelheti. A tábornoki állomány normabesorolása vegyes ruhás alapellátási norma.
(4) A polgári ruhás normatípusba sorolt igényjogosult ruházatának mindig az adott szolgálati feladat követelményeihez
kell igazodnia. Az igényjogosult, aki szolgálati feladatát titkos információgyűjtés keretében végzi, kizárólag polgári
eredetű és jellegű ruházati terméket viselhet. A titkos információgyűjtő szolgálatot ellátó személy nem viselhet
– átalakított formában sem – olyan egyenruházati eredetű ruházati terméket és felszerelési cikket, amelyből szervezeti
hovatartozására lehet következtetni. (5) Az egyenruha viselésére jogosult szolgálati célú külföldi tartózkodása esetében az egyenruházati termékek és
felszerelési cikkek viselését a központi szerv vagy a közvetlen irányítás alatt lévő szerv vezetője hagyja jóvá. A központi
szerv vagy a közvetlen irányítás alatt lévő szerv vezetőjének szolgálati célú külföldi tartózkodása esetében, az
egyenruházati termékek és felszerelési cikkek viselését a miniszter engedélyezi.
(6) Az igényjogosult nem viselhet egyenruhát, ha a) beosztásából felfüggesztették vagy
b) nem szolgálati céllal külföldön tartózkodik, kivéve, ha a középfokú szakirányító szerv vezetője azt írásban
engedélyezte számára. 46. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati helyére polgári ruhában vagy egyenruhában mehet, valamint onnan polgári
ruhában vagy egyenruhában távozhat. (2) A hivatásos szolgálattal össze nem függő, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony folytatása során egyenruházati
termék és felszerelési cikk nem viselhető. (3) A közterületen és a hivatali helyiségben a szolgálati követelményeknek és a rendvédelmi szerv jellegének,
tekintélyének megfelelő tiszta és kulturált ruházat viselhető. (4) Az öltözködési könnyítés a szolgálati elöljáró engedélyével – a szolgálati követelmények figyelembevételével –
hajtható végre. 47. § (1) A rendszeresített egyenruházati termékeknek és felszerelési cikkeknek a viselési alkalomhoz és a viselési időszakhoz
alkalmazkodó öltözködési lehetőséget kell biztosítaniuk. (2) Viselési alkalom szerint az egyenruházat
a) társasági- (dísz-, ünnepi), b) szolgálati (köznapi), vagy
c) gyakorló öltözet. (3) Viselési időszak szerint az egyenruházat
a) nyári, b) téli, és c) átmeneti öltözet.
(4) A viselési időszakok: a) nyári időszak: június 1-jétől szeptember 15-ig,
b) téli időszak: december 1-jétől március 15-ig, c) átmeneti időszak: március 16-tól május 31-ig és szeptember 16-tól november 30-ig
tart. (5) A (4) bekezdésben meghatározott időszakokra előírt rendszeresített egyenruházatot irányadónak kell tekinteni.
Az aktuális viselési időszakban bekövetkező szélsőséges időjárási viszonyok vagy szélsőséges hőmérsékleti értékek
esetén a ruházat meghatározása a szolgálati elöljáró hatáskörébe tartozik.
48. § (1) A szolgálati öltözet a hivatásos állomány ruházata a napi irodai szolgálati tevékenység végrehajtása, a közterületen
járőrszolgálatban és a fogvatartottak napi tevékenységének irányítása során (amennyiben más öltözet nincs
elrendelve). (2) A gyakorló öltözet a hivatásos állomány ruházata közterületen járőrszolgálatban, oktatási és kiképzési feladatok,
a fogvatartottak napi tevékenységének közvetlen irányítása, valamint biztonsági, munkáltatási és irodai feladatok
ellátása során. (3) A társasági öltözet a hivatásos állomány alkalmi ruházata állami és nemzeti ünnepeken, rendvédelmi és társadalmi
rendezvényeken, díszőrségben és egyéb ünnepi alkalmakkor. Az öltözet jelentősebb családi események
(házasságkötés, keresztelő stb.) alkalmával is viselhető. Azon állomány, amely társasági öltözettel nem rendelkezik,
ünnepi alkalmakkor a szolgálati öltözethez fehér hosszú vagy rövid ujjú inget köteles viselni.
49. § (1) Az egyenruha viselésére jogosultak öltözetének egységességét az állományilletékes parancsnok biztosítja.
(2) Az egységes öltözködés elrendelésére jogosult: a) a miniszter országosan az önálló szervek állományára, valamint a tanintézetekbe vezényelt igényjogosultakra
vonatkozóan, b) a középfokú szakirányító szervek vezetői országosan, a saját szervre vonatkozóan,
c) a területi, helyi szervek vezetői, oktatási intézetek vezetői működési területükre vonatkozóan.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott vezető az ott meghatározott hatáskörét szervezetszerű helyettesére átruházhatja.
A közös szolgálati feladat teljesítésekor az egységes öltözködésről az a vezető jogosult határozni, akinek utasításadási
jogköre valamennyi vezetőre kiterjed. 50. § A szolgálati elöljáró felelős beosztottai öltözködéséért. A szolgálati elöljáró ellenőrzi, hogy beosztottai ruházata
megfelel-e az adott szolgálati követelményeknek és a szervezeti egység jellegének. A szolgálati elöljáró megköveteli,
hogy a ruházat mindig jó állapotú, tiszta és kulturált legyen.
51. § A ruházati termékek és felszerelési cikkek viselési változatairól a középfokú szakirányító szervek vezetője, továbbá
a berendelt állomány tekintetében – ott, ahol az egyenruházat viselését a fogadó szerv vezetője előírta – a fogadó
szerv vezetője e rendelet kiadását követő 90 napon belül intézkedik.
31. Az egyenruházati termékek viselésének különös szabályai 52. § (1) A szolgálati váll-lapon – kivéve a teljes egészében hímzett kivitelnél – és a társasági parolin hatágú csillagot kell
elhelyezni a következők szerint: a) egy csillag esetén a váll-lap és paroli középvonalán, hogy annak alsó szélétől a csillag közepe 15 mm-re essen,
b) két csillag esetén a váll-lap és paroli középvonalára merőlegesen, hogy annak alsó szélétől a csillagok közepe
15 mm-re essen, c) három csillag esetén két csillagot a váll-lap és paroli alsó szélétől 15 mm-re, a harmadikat pedig úgy, hogy azok
egyenlő oldalú háromszöget zárjanak be. (2) A kitüntetési szalagsáv elhelyezése a társasági zubbonyon és a társasági kosztümkabáton, a bal oldalon lévő
zsebtakaró felett közvetlenül, annak szélével párhuzamosan megengedett úgy, hogy a szalagsáv és a zseb
középvonala egybeessen. Egy sorban legfeljebb négy kitüntetés viselhető.
(3) A hivatásos állománykategóriát kifejező hímzett jelvényt a társasági zubbony, a női társasági kosztümkabát jobb oldali
mellrészén lévő zsebfedő felső szélének tűzése felett, középen kell elhelyezni.
(4) A köztársasági elnök, a Kormány, a rendészetért felelős miniszter, továbbá a jogszabályban feljogosított más szerv által
alapított kitüntetéseket (az egyes kitüntetések viselésére kiadott szabályozókban meghatározottaknak megfelelően)
eredeti formában a társasági zubbonyon, női társasági kosztümkabáton a bal zsebtakaró alatt elhelyezve kell viselni.
(5) A hivatásos állomány felsőfokú iskolai végzettséget tanúsító jelvényt a társasági zubbonyon, női társasági
kosztümkabáton a jobb zsebtakaró alatt elhelyezve visel. 53. § (1) Az igényjogosult a 47. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott társasági, valamint – a (4) bekezdésben felsorolt
cikkek, illetve a büntetés-végrehajtás állománya kivételével – a b) pontjában meghatározott szolgálati vagy köznapi
öltözetén, valamint a jó láthatósági átvetőn névkitűzőt visel.
(2) A névkitűző a viselőjének teljes nevét tartalmazó BODONI ANTIQUA betűtípusú, nagy nyomtatott betűvel írott,
80x14 mm méretű, lekerekített sarkú, ezüstszínű fémlap. A betűk fekete színűek.
(3) A névkitűzőt az egyenruházat jobb oldali mellrészén lévő zsebfedő felső szélének tűzésén, középen – a hivatásos
állománykategóriát kifejező hímzett jelvény alatt – vagy az ennek megfelelő helyen kell elhelyezni.
(4) A névkitűző ballonkabáton, felöltőn, valamint a szolgálati bőrdzsekin és a szolgálati télikabáton nem viselhető.
(5) A névkitűzővel történő első ellátás az igényjogosult részére térítésmentes, az ezzel kapcsolatos költségek az illetékes
szerveket terhelik. (6) A vegyes ruhás normába sorolt (amennyiben nem egyenruhában teljesít szolgálatot), illetve a polgári ruhás normába
sorolt igényjogosult a névkitűzőt az állományilletékes parancsnok intézkedésének megfelelően viseli szolgálati
helyén. 54. § (1) A szolgálati azonosító jelvényt a szolgálati, a gyakorló, a speciális ruházaton és a láthatósági átvetőn kell viselni.
(2) A hivatásos állomány a szolgálati azonosító jelvényt – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – az egyenruházati
felsőruházatok mellzsebén, bal oldalt a zsebfedő alatt, a rögzítő gombjára gombolva, annak hiányában képzeletbeli
helyére tűzve kell viselni. A szolgálati azonosító jelvényt a zsebtakaró alsó széle alá úgy kell feltűzni, hogy az a zseb
függőleges középvonalával egybeessen. (3) A testvédő készlet használatakor – és csakis ebben az esetben – a rendőrség igényjogosulti állományának a szolgálati
azonosító jelvényt a gyakorló téli dzseki és a gyakorló zubbony bal karjának tasakjában kell hordani.
55. § (1) A rendőrségi hímzett azonosító a szolgálati azonosító jelvény számát tartalmazó ruházati felszerelés, amely a gyakorló
öltözetet viselő állomány részére, valamint a szolgálati azonosító jelvény láthatóságát nem biztosító felszerelés
viselése esetén biztosítja az egyenruhát viselő állomány azonosíthatóságát.
(2) A rendőrségi hímzett azonosítót a) a 10M egységes rendészeti gyakorló zubbonyon jobb oldalt, a zseben, középen a húzózár fölött,
b) a 10M egységes rendészeti gyakorló dzsekin jobb oldalt, a „RENDŐRSÉG” felirattal egyvonalban, középen, vagy
c) a testvédőn jobb oldalt a mellvonal magasságában, középen
kell viselni. 56. § (1) A hivatásos állományból nyugállományba helyezett személyek egyenruha-viselésének jogosultságáról
a nyugállományba helyezési állományparancs intézkedik. A nyugállományba helyezett csak társasági egyenruházat
viselésére jogosult, a hivatásos állománykategóriát kifejező jelvény nélkül.
(2) A társasági egyenruhát az öltözködési előírások figyelembevételével kell viselni.
(3) A hivatásos állományból nyugállományba helyezettet az egyenruha viselésétől és a rendfokozat használatától utólag
el kell tiltani, amennyiben a bíróság jogerősen lefokozta vagy a közügyektől eltiltotta. Amennyiben a nyugállományba
helyezett e rendeletben meghatározott öltözködési szabályokat durván megszegi (megszégyenítő módon, más nem
egyenruházati cikkel együtt hordva viseli stb.), az egyenruha viselésétől és a rendfokozat használatától eltiltható. Az
eltiltásról a nyugállományba helyezésről rendelkező elöljáró határozatban jogosult dönteni.
(4) A hivatásos állományból nyugállományba helyezett külföldi tartózkodása folyamán az egyenruházati terméket és
felszerelési cikket a középirányító szerv vezetőjének jóváhagyásával viselheti.
32. Az egyenruha-viselés eltérő szabályai az egyes önálló szerveknél
57. § (1) A rendőrség testületi jelvényét – kivéve a teljes egészében hímzett kivitelnél – a rendfokozati jelzések középvonalán,
azok felső szélétől a váll-lap esetében 12 mm-re, a paroli esetében 20 mm-re kell elhelyezni.
(2) A rendőrségi felöltőn, az ujja rangjelzést a ruházat mindkét ujjának alsó részére oly módon kell felvarrni, hogy az ujja
rangjelzés középvonala a felöltő ujja középvonalától 20,0 mm-rel előrébb, míg a felső díszítő csíkja a felöltő ujja aljától
140,0 mm-re legyen. (3) A büntetés-végrehajtási szervezetnél rendszerben lévő felöltő gallérján parolit kell viselni.
(4) A hivatásos állományú tagok, amennyiben a ruházati normájukban nem szerepel – megengedett öltözetként –
egységes, sötétkék színű társasági egyenruházatot viselhetnek. A Köztársasági Őrezred állománya részére a társasági
sapka és a társasági női kalap, illetve a társasági zubbony és a társasági kosztümkabát palackzöld színű, a társasági
pantalló és a társasági szoknya fekete színű. VIII. FEJEZET
A KÜLÖNLEGES FOGLALKOZTATÁSI ÁLLOMÁNY FEGYVERZETI-, KÉNYSZERÍTŐESZKÖZ ÉS VILÁGÍTÁSTECHNIKAI FELSZERELÉSE
58. § (1) A különleges foglalkoztatási állomány ellátása a szolgálati feladatok függvényében az alábbi fegyverzeti-, kényszerítő
és világítástechnikai eszközökkel történhet: a) maroklőfegyver, tartóval és rendszeresített lőszerrel;
b) rendőrbot, tartóval; c) kézi bilincs, tartóval; d) könnygázszóró palack, tartóval;
e) rúdlámpa, tartóval. (2) A különleges foglalkoztatási állomány (1) bekezdésben meghatározott eszközökkel való ellátásáról, a végrehajtandó
feladatok függvényében az állományilletékes parancsnok gondoskodik. IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 59. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek, valamint a hivatásos tűzoltóságok egyenruha-ellátásra
jogosult személyi állományának ruházati és öltözködési szabályzatáról szóló 14/2010. (XII. 31.) BM rendelet.
(3) A belügyminiszter irányítása alatt álló egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai szolgálati és kiegészítő
igazolványainak rendszeresítéséről, kiadásának és nyilvántartásának eljárási rendjéről szóló 35/2011. (X. 17.) BM
rendelet a) 1. § a) pontjában az „a polgári védelemre, a büntetés-végrehajtási szervezetre, valamint az állami és hivatásos
önkormányzati tűzoltóságokra” szövegrész helyébe az „a büntetés-végrehajtási szervezetre, valamint a hivatásos
katasztrófavédelmi szervre”; b) 3. § (5) bekezdés c) pontjában az „a polgári védelem, valamint az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóságok”
szövegrész helyébe az „a hivatásos katasztrófavédelmi szerv”, valamint az „az Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság (a továbbiakban: OKF)” szövegrész helyébe az „a Belügyminisztérium Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF)”; c) 4. § (2) bekezdésében, valamint az 5. §-ban az „OKF” szövegrész helyébe a „BM OKF”
szöveg lép. (4) Hatályát veszti a belügyminiszter irányítása alatt álló egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai szolgálati
és kiegészítő igazolványainak rendszeresítéséről, kiadásának és nyilvántartásának eljárási rendjéről szóló 35/2011.
(X. 17.) BM rendelet 4–6. melléklete. (5) A belügyminiszter irányítása alatt álló egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai szolgálati és kiegészítő
igazolványainak rendszeresítéséről, kiadásának és nyilvántartásának eljárási rendjéről szóló 35/2011. (X. 17.) BM
rendelet 3. melléklete helyébe a 12. melléklet lép.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1749/2014. (XII. 15.) Korm. határozata az MFB TÉSZ Forgóeszköz Hitelprogram 2020 bevezetéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
MFB Zrt.) 8 milliárd forint keretösszeggel a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény
(a  továbbiakban: MFB törvény) 4.  § (2)  bekezdése alapján – 2020. december 31-éig történő hitelszerződés-kötési
lehetőség biztosításával – meghirdesse az  MFB TÉSZ Forgóeszköz Hitelprogram 2020-at (a  továbbiakban:
Hitelprogram)
a) a  zöldség-gyümölcs termelői csoportokról és termelői szervezetekről szóló 150/2012. (XII. 28.) VM rendelet
szerinti, zöldség- és gyümölcs termékpályán működő termelői szervezetek és előzetesen elismert zöldséggyümölcs termelői csoportok, valamint
b) a termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet 10. §-a szerinti, egyéb mezőgazdasági és erdészeti
termékpályán működő minősített elismeréssel rendelkező termelői csoportok
számára maximum 7 éves lejárattal, azon belül maximum 4 év türelmi idővel, maximum 250 millió forint összegű
hitelösszeggel, amely felhasználható forgóeszköz finanszírozásra használható;
2. egyetért azzal, hogy az  MFB törvény 4.  § (1)  bekezdése alapján az  1.  pontban meghatározott keret terhére
az MFB Zrt. a jogosulti kör számára közvetlenül is hitelt nyújtson;
3. egyetért azzal, hogy az  MFB törvény 5.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti jogszabályi állami készfizető kezesség
mértéke a 2. pont szerinti, MFB Zrt. által közvetlenül nyújtott forgóeszközhitel tőkeösszegének 80%-a;
4. egyetért azzal, hogy a  hitelfelvevőnek a  3.  pont szerinti, jogszabályi alapú költségvetési készfizető
kezességvállalásért a  kezességvállalással biztosított hitelek 80%-ára vetített, egyszeri 2%-os kezességvállalási díjat
kell fizetnie a Magyar Állam részére az MFB Zrt. által kiadott Termékleírásban meghatározott számlára azzal, hogy
a hitel folyósításának feltétele a kezességvállalási díj megfizetése;
5. egyetért azzal, hogy a  Hitelprogram esetében a  hitelintézetek által felszámítható kamatfelár a  földművelésügyi
miniszter bevonásával kerüljön meghatározásra;
6. egyetért azzal, hogy a  Hitelprogram keretében igénybe vehető támogatás – amely kedvezményes kamatból,
költségvetési kamattámogatásból, kedvezményes díjú intézményi készfizető kezességvállalásból, költségvetési
kezesi díjtámogatásból, illetve jogszabályi alapú állami készfizető kezességvállalásból állhat – kizárólag az Európai
Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelettel, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének a  halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági rendelettel összhangban kerüljön nyújtásra;
7. egyetért azzal, hogy a  kedvezményes kamatból és a  jogszabályi alapú állami készfizető kezességvállalásból
származó állami támogatás támogatástartalmáról és támogatási kategóriájáról szóló igazolást erre irányuló
megállapodás hiányában a  támogatás nyújtója, a  kedvezményes díjú intézményi készfizető kezességvállalásból
és a  költségvetési kezesi díjtámogatásból származó állami támogatás támogatástartalmáról és támogatási
kategóriájáról szóló igazolást a  kezességvállaló intézmény, a  költségvetési kamattámogatásból származó állami
támogatás támogatástartalmáról és támogatási kategóriájáról szóló igazolást a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal adja ki;
8. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Hitelprogram finanszírozásához az MFB Zrt. által forrásszerzés céljából
felvett, euróban meghatározott éven túli lejáratú hitelekhez és kölcsönökhöz, valamint kibocsátott kötvényekhez
kapcsolódóan 8 milliárd forint mértékig az MFB törvény 5. § (2) bekezdése alapján az MFB Zrt.-vel árfolyam-fedezeti
megállapodást kössön, azzal, hogy a  Hitelprogram futamideje az  árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából
8 év, lejárata 2028. december 31., és az  árfolyam-fedezeti megállapodás e  határozat hatálybalépésének napján
a Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR devizaárfolyamon átszámított devizaösszegre vonatkozik;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
9. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az MFB Zrt. útján gondoskodjon a Hitelprogramnak az 1–4., és
6. pontban foglaltak szerinti meghirdetéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. január 31.
10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1936/2015. (XII. 12.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány 2015. november 17. napján együttműködési megállapodást (a  továbbiakban: Megállapodás) kötött Szombathely
Megyei Jogú Város Önkormányzatával. A  Kormány a  Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtása
érdekében
 1. Szombathely gyorsforgalmi úthálózati kapcsolatainak fejlesztése, nemzetközi gyorsforgalmi úthálózatba történő
bekapcsolása céljából felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) vizsgálja meg Szombathely és Kőszeg gyorsforgalmi úttal történő összeköttetésének lehetőségeit és
feltételeit, valamint a  vizsgálat eredményéről és a  gyorsforgalmi összekötetésre vonatkozó fejlesztés
megvalósíthatóságáról tájékoztassa a Kormányt,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. március 15.
b) gondoskodjon a  Szombathely és Körmend gyorsforgalmi összeköttetését biztosító, a  86-os számú főút
Szombathely és Egyházasrádóc közötti szakaszának gyorsforgalmi úttá történő fejlesztésének előkészítéséről,
a fejlesztéshez szükséges tervezési feladatok végrehajtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
c) tegye meg a szükséges intézkedéseket a várost érintő gyorsforgalmi útfejlesztésekhez igazodó, még hiányzó
Szombathely elkerülő gyorsforgalmi útszakaszok teljes körű előkészítése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, a  belügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata bevonásával vizsgálják meg az  ipari parkban tervezett
multifunkcionális városi közszolgáltatási telephely európai uniós fejlesztési forrásból történő kialakításának
lehetőségét, valamint a  vizsgálat eredményétől függően tegyék meg a  szükséges intézkedéseket legfeljebb
1500,0 millió forint összegű támogatás Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata részére – a rendelkezésre
álló uniós fejlesztési forrásokból vagy ennek hiányában központi költségvetési forrásból – történő biztosítására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzatával egyeztetett módon, a forrásigény
felmerülése ütemében
3. felhívja a belügyminisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a Szombathely és a környező települések
árvízi védelmét szolgáló dozmati víztározó megépítéséhez szükséges források biztosítása és a víztározó megépítése
érdekében;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos 4. támogatja a  Gothard-kastély felújítására és új funkciókkal történő hasznosítására irányuló önkormányzati tervet,
amely megvalósításának elősegítése céljából felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások
miniszterét, hogy Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzatának a  Gothard-kastély fejlesztésére és
zarándokszállás létesítésére vonatkozó koncepciója alapján tegyenek javaslatot a  fejlesztési projekt – lehetőség
szerint uniós fejlesztési források bevonásával történő – támogatására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a fejlesztési koncepció önkormányzat általi kidolgozásához igazodva, a fejlesztési projekt
2018. március 31-ig történő megvalósítását biztosítva
5. támogatja a város kulturális értékeinek megőrzésére és bemutatására irányuló fejlesztési terveket, mely keretében
a) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  művész bevonásával – tegyen javaslatot a  Kormány
részére Schrammel Imre életművének méltó helyen történő elhelyezésére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. január 31.
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata
által kidolgozott tervek alapján, az  a)  alpont szerinti javaslatra vonatkozó döntést figyelembe véve
–  a  forrásbiztosítás tekintetében a  nemzetgazdasági miniszter és a  belügyminiszter közreműködésével  –
tegyen javaslatot a Szombathelyi Képtárnak helyet adó épület felújításának támogatására,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: az épület felújítására vonatkozó önkormányzati terv kidolgozásához igazodva, a felújítás
2018. március 31-ig történő megvalósítását biztosítva
6. a 2016. év Szent Márton Emlékévvé nyilvánításáról és az  ahhoz kapcsolódó további feladatról szóló 1170/2015.
(III.  24.) Korm. határozatban foglaltakat megerősítve kiemelten támogatja a  Szombathelyi Szent Márton Terv és
Szent Márton Programsorozat megvalósítását, amelyre figyelemmel
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  belügyminisztert, hogy gondoskodjanak 800 millió forint
támogatás biztosításáról Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata részére a  Szent Márton Program
előkészítésére és megvalósítására,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2015. december 31. b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, a  belügyminisztert, az  emberi erőforrások miniszterét és
a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzatával
együttműködve tegyenek javaslatot Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata által a  Szent Márton
Terv II. üteme keretében tervezett, a  város fejlesztésére és megújítására irányuló beruházások további
ütemezett támogatására,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2016. január 31.
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, a  belügyminisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert, az  emberi
erőforrások miniszterét és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy Szombathely Megyei Jogú Város
Önkormányzatának javaslata alapján vizsgálják meg Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata által
a  Szent Márton Terv III. üteme keretében tervezett, további városrehabilitációs projektek európai uniós
fejlesztési forrásokból, illetve központi költségvetési forrásból történő támogatásának lehetőségét;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a javaslatok önkormányzat általi kidolgozásához igazodva
 7. a városi sport- és kulturális élet fejlesztését elősegítve
a) megerősíti a  folyamatban lévő szombathelyi sportcélú beruházások kormányzati támogatással történő
megvalósításának szükségességét,
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy Szombathely Megyei
Jogú Város Önkormányzatával együttműködve vizsgálják meg a  szombathelyi fedett uszoda létesítmény
további fejlesztésére és bővítésére irányuló tervek megvalósításának és támogatásának feltételrendszerét, és
a fejlesztési tervet terjesszék a Kormány elé;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. február 29. 8. munkacsoportot alakít egy helyi lakásprogram megvalósíthatóságának vizsgálatára az  érintett minisztériumok
és Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata képviselőinek bevonásával.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2017. XIX. törvény az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai
közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére és a  Megállapodás 75.  cikk (5)  bekezdésében meghatározott időponttól kezdődő ideiglenes
alkalmazására.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2.  §, a  3.  §, valamint az  1.  melléklet a  Megállapodás 75.  cikk (2) és (5)  bekezdésében meghatározott időpontok
közül a korábbiban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás hatálybalépésének és ideiglenes alkalmazása kezdő időpontjának, valamint a  2.  §, a  3.  § és
az 1. melléklet hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté válását követően –
a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke