text:
5/2017. (HK 3.) HM VGHÁT szakutasítása.  a 2016. éves költségvetési beszámoló elkészítésének
rendjéről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
24/2015. (VI. 15.) HM utasítás 26. §-ában foglaltakra – a
következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá
tartozó központi hivatalokra, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, valamint a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy a szakutasítás végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye lehetővé.
2. A beszámolók összeállításának
előkészítő feladatai 3. A 2016. évi intézményi költségvetési beszámolókat, a
fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó 2016. évi
költségvetési beszámolókat, és a HM költségvetési fejezet
2016. évi költségvetési beszámolóját (a továbbiakban
együtt: beszámolók) az 5–31. pontban meghatározottak
szerint kell összeállítani.
4. A beszámolási feladatok teljesítéséért, tartalmáért,
megfelelőségéért a) az intézményi beszámolók tekintetében, a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 24/2015. (VI. 15.) HM utasítás
(a továbbiakban: HM utasítás) 12. § (6) bekezdés f) pontjában foglaltak figyelembevételével a honvédelmi szervezet
vezetője,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolói és a HM
költségvetési fejezet beszámolójának összesítése vonatkozásában a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) főigazgatója
felel.
5. A HM VGH a beszámolók összeállításához elkészített
tájékoztatóját – amely tartalmazza a beszámolók kitöltési
útmutatóit –, a beszámolók átadás-átvételére összeállított
ütemtervét, és a Magyar Államkincstár (a továbbiakban:
Kincstár) által közzétett beszámoló űrlapgarnitúrát elektronikus úton biztosítja a honvédelmi szervezetek részére.
6. A honvédelmi szervezetek beszámolóit a Kincstár
által rendelkezésre bocsátott és a HM VGH által a
MAKK11 informatikai szerveren biztosított rögzítő és ellenőrző program felhasználásával kell elkészíteni.
7. A beszámolók átvételét – melyeknek részét képezi az
1. melléklet szerinti adatlap is –, felülvizsgálatát és összesítését, az 5. pont szerint biztosított ütemtervnek megfelelően,
a HM VGH legkésőbb 2017. február 28-ig kezdi meg.
8. Az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH
EK) és a KNBSZ intézményi beszámolói létszámadatainak – statisztikai és munkajogi zárólétszám, átlagos statisztikai létszám – kitöltését a HM VGH-val egyeztetve
kell végrehajtani.
9. A HM VGH a honvédelmi szervezetek részére az átlagos statisztikai létszámadatokat 2017. február 10-ig küldi meg.
10. A 9. pont szerinti adatokat a pénzügyi gazdasági vezető által vezetett szervezeti egységek (a továbbiakban: referatúrák) a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi
szervezetek vonatkozásában a Kincstár által közzétett beszámoló űrlapgarnitúra 08. űrlapja szerinti részletezettségben megbontják és arról 2017. február 20-ig – figyelemmel
a HM utasítás 47. § (2) pontjára – a HM VGH részére adatszolgáltatást teljesítenek.
11. A 9. pont szerinti adatokat a referatúrák a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi szervezetek vonatkozásában a Kincstár által közzétett beszámoló űrlapgarnitúra
05. űrlapja 310. és 311. sorában a kormányzati funkciók,
államháztartási szakfeladatok és szakágazatok osztályozási rendjéről szóló 68/2013. (XII. 29.) NGM rendelet (a továbbiakban: NGM rendelet) 6. § (2) bekezdés szerinti
részletezettségben, kapacitásmutatónként megbontják és
arról 2017. február 20-ig – figyelemmel a HM utasítás
47. § (2) pontjára – a HM VGH részére adatszolgáltatást
teljesítenek.
12. A referatúrák a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi szervezetek vonatkozásában az Kincstár által
közzétett beszámoló űrlapgarnitúra 05. űrlapja 312. és
313. sora vonatkozásában az NGM rendelet 6. § (1) bekezdése szerint járnak el és arról 2017. február 20-ig – figyelemmel a HM utasítás 47. § (2) pontjára – a HM VGH részére adatszolgáltatást teljesítenek.
13. A referatúrák a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi szervezetek vonatkozásában az Kincstár által
közzétett beszámoló űrlapgarnitúra 17/a. űrlapja 1. és
2. sorának megfelelően a betegszabadsággal összefüggő
munkáltatói kifizetés összegéről, és a betegszabadsággal
összefüggő kifizetésben részesülők számáról 2017. február 20-ig – figyelemmel a HM utasítás 47. § (2) pontjára –
a HM VGH részére adatot szolgáltatnak.
14. Az Kincstár által közzétett beszámoló űrlapgarnitúra 09. űrlapját csak a KNBSZ és – a HM VGH által kezelt
(al)cím tartalékokról készített beszámolókban – a HM
VGH tölti ki.
15. A 2016. december 31-ei valuta- és devizakészletek
értékelését a HM fejezet egységes számviteli politikájáról
és számlarendjéről szóló 12/2016. (HK 4.) HM VGHÁT
szakutasítás 2. függelékének II. fejezet 2. Az eszközökkel,
forrásokkal kapcsolatos értékelési szabályok alfejezet
2.2.10. pontja szerint, a HM Költségvetés Gazdálkodási
Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR)
lévő 2016. december 31-ei értékelési árfolyamokon kell
végrehajtani.
16. A főkönyvi és analitikus nyilvántartások egyezőségének igazolása érdekében a sajátosan gazdálkodó szervezetek, valamint a HM VGH által, a központi ellátás keretében, készített beszámolók irattári példányához – a
17. pont szerinti eltérésekkel – minden esetben csatolni
kell:
a) a beszámoló alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat; b) honvédelmi szervezetenkénti Egységes Rovat Azonosító szerint rendezett kivonatokat;
c) a HM KGIR által előállított, valamint a manuálisan
előállított beszámoló űrlapokat;
d) a könyvviteli mérlegtételek alapját képező, és leltáron alapuló, főkönyvvel egyeztetett hiteles analitikus nyilvántartásokat, ideértve az egyéb sajátos eszközoldali elszámolásokhoz, követelés és kötelezettség jellegű sajátos
elszámolásokhoz, az aktív és passzív időbeli elhatárolásokhoz, a beruházási (felújítási) kiadásokra kifizetett előlegekhez kapcsolódó kötelezettségvállalások, más fizetési
kötelezettségek, illetve követelések leltárát is.
17. A HM VGH által – a központi ellátás keretében –
készített beszámoló honvédelmi szervezetnél maradó pél
dányához a 16. pont a) és d) alpontjában felsorolt analitikákat kell csatolni.
3. Az intézményi költségvetési beszámolók
összeállítása 18. A HM VGH által a honvédelmi szervezetek részére
készített intézményi költségvetési beszámolók címlapján:
a) a „kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó” szövegrészt
„készítő” megnevezéssel kell kiegészíteni;
b) a „Készítő, kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó”
személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói
vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs
számát, valamint az intézményi beszámoló elkészítéséért
kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy
mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát is fel kell tüntetni.
19. Az intézményi költségvetési beszámolót a Korm.
rendelet 8. § (2) bekezdésében és 17. § (2) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően kell aláírni.
20. A pénzügyi gazdasági vezető aláírásával igazolja,
hogy a 18. pont szerinti készítő rendelkezésére bocsátott,
az intézményi beszámolókat alátámasztó HM KGIR-ben
rögzített és az űrlapok kitöltéséhez szükséges egyéb adatok, információk a valódiság elvének megfelelnek.
21. Az intézményi beszámolókat – a készítő személy kivételével – az aláírásra kötelezett személyek bélyegzőlenyomatukkal hitelesítik. Az aláírók egyértelmű azonosítása
érdekében a neveket a beszámoló címlapján olvashatóan
– gépelve, vagy nyomtatott betűkkel – is fel kell tüntetni.
22. Az intézményi költségvetési beszámoló egy-egy
példánya illeti meg a HM VGH-t, és a beszámolóban érintett honvédelmi szervezetet, melyeket az általános ügyviteli szabályok szerint nyilvántartásba kell venni.
23. Az MH EK csapat- és központi költségvetéséről külön-külön intézményi költségvetési beszámolókat készít,
melyek
a) címlapján a kapcsolattartó, illetve felvilágosítást
nyújtó személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének
regisztrációs számát, valamint az intézményi beszámoló
elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát kell feltüntetni,
b) a 19–22. pontnak megfelelően kerülnek aláírásra, hitelesítésre és nyilvántartásba vételre.
24. A KNBSZ
a) egy példányban a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény előírásainak megfelelő minősítéssel
ellátott intézményi beszámolót készít, két példányban pe
dig nem minősített, összevont formájú intézményi beszámolót állít össze. Az intézményi költségvetési beszámolók
a 19–21. pontban és a 23. pont a) alpontjában meghatározottaknak megfelelően kerülnek aláírásra és hitelesítésre,
b) az összevont formájú intézményi költségvetési beszámolót a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetésének és gazdálkodásának egyes speciális szabályairól
szóló 130/2011. (VII. 18.) Korm. rendelet 4. Beszámolási
rendszer és adatszolgáltatás alcímében meghatározottaknak megfelelően készíti el, és egy példányát átadja a HM
VGH részére, és
c) a minősített intézményi költségvetési beszámolót – a
beszámoló készítésére szolgáló programból kinyomtatott
ellenőrzési listával együtt – egyeztetés és felülvizsgálat
céljából bemutatja a HM VGH részére.
25. A 23. és 24. pontban szereplő honvédelmi szervezetek a beszámoló összeállítását megelőzően a költségvetési
előirányzatokat a HM VGH-val egyeztetik.
4. A fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolójának
összeállítása 26. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodásról szóló beszámolókat a HM VGH állítja össze, és
azok a 18–22. pontnak megfelelően kerülnek aláírásra, hitelesítésre és nyilvántartásba vételre.
5. A megszűnt honvédelmi szervezetek beszámolóinak
összeállítása 27. A megszűnt honvédelmi szervezetek intézményi beszámolóit – az államháztartás számviteléről szóló 4/2013.
(I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 7. § (3) bekezdése és 34. §-a előírásainak megfelelően összeállított
beszámolók adatainak felhasználásával – a HM VGH állítja
össze és a jogutód szervezet vezetője, gazdasági vezetője,
valamint a készítő írja alá.
6. A HM költségvetési fejezet beszámolójának
összeállítása 28. A HM VGH a felülvizsgált intézményi költségvetési
beszámolókat, a megszűnt honvédelmi szervezetek beszámolóját, valamint a fejezeti kezelésű előirányzatokról
összeállított beszámolókat összesíti és az Áhsz. 32. §
(3) bekezdésében meghatározott határidőn belül a Kincstár
által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe
feltölti, valamint – a KNBSZ esetét kivéve – a beszámolókat alátámasztó, a könyvelési rendszerből előállított teljes
főkönyvi kivonatot elektronikus úton megküldi a Kincstár
részére.
29. A 28. pont szerint összesített beszámolókat a Korm.
rendelet 17. §-ában meghatározott személyek írják alá.
7. Záró rendelkezések 30. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
31. Hatályát veszti a 2015. évi éves költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről szóló 6/2016. (HK. 3.) HM
VGHÁT szakutasítás.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1789/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a szisztematikus határellenőrzés bevezetése következtében Magyarország határain kialakult helyzet megoldásáról szóló 1255/2017. (V. 9.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány visszavonja a szisztematikus határellenőrzés bevezetése következtében Magyarország határain kialakult
helyzet megoldásáról szóló 1255/2017. (V. 9.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1231/2016. (V. 12.) Korm. határozata a Betegápoló Irgalmasrend egyes projektjeinek finanszírozásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. elismerve a  Betegápoló Irgalmasrend közfeladat átvállalásával kapcsolatos munkáját, kinyilvánítja, hogy egyes
projektjeinek finanszírozásához, így különösen
a) a Betegápoló Irgalmasrend Budai Irgalmasrendi Kórház Budapest, Frankel Leó út 54. szám alatti székhelyű
telephelye komplex felújítását,
b) a Betegápoló Irgalmasrend Budai Irgalmasrendi Kórház Vác, Március 15. tér 7–9. szám (2943/4 hrsz.) alatti
telephelye bővítését és felújítását,
c) a Betegápoló Irgalmasrend Pécs, Irgalmasok utcája 1. szám (17458/1 hrsz.) alatti Pécsi Háza épületének
energiahatékonysági célú felújítását,
d) a Betegápoló Irgalmasrend által Hajós városban alapítandó szociális létesítmény kialakítását és az  erre
rendelkezésre bocsátott Hajós, Jókai Mór u. 4. szám (884/4 hrsz.) alatti ingatlan felújítását
támogatni kívánja olyan módon, hogy az Egészségbiztosítási Alap tekintetében az 1. pont a)–c) alpontjaiban foglalt
célok megvalósítása nem eredményezhet költségvetési finanszírozási forrás többletkiáramlást;
2. megállapítja, hogy az  1.  pont a)  alpontjában foglalt cél megvalósításához kötődő szakmai program kialakítása
az  új budapesti kórházfejlesztés előkészítésével összehangolva végezhető el, ezért felhívja az  emberi erőforrások
miniszterét, hogy ennek érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere, a  nemzetgazdasági
miniszter, valamint a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával vizsgálja meg a  2014–2020-as programozási
időszak európai uniós forrásainak lehetséges felhasználását a  Betegápoló Irgalmasrend egyes projektjeinek
megvalósításához;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával – az  1.  pont a)–d)  alpontjaiban foglalt célok megvalósításának előkészítése érdekében
gondoskodjon legfeljebb 780,0 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával – az  1.  pont a)–d)  alpontjaiban foglalt célok megvalósítása érdekében – a  3.  pontban
foglaltak eredményéhez képest – gondoskodjon 2017-ben legfeljebb 8120,0 millió forint, 2018-ban legfeljebb
1100,0 millió forint, azaz összesen legfeljebb 9220,0 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2017. és a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  kulturális örökség védett elemeivel érintett helyszíneken
a műemlékvédelmi szempontokat a legmesszebbmenőkig érvényesítse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
184/2017. (VII. 5.) Korm. rendelete a hivatalos statisztikáról szóló 2016. CLV. törvény végrehajtásáról.
A Kormány a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény 47. § (1) bekezdés a)–f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjainak akkreditációja 1. § (1) A hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Stt.) 5. § (1) bekezdése szerinti akkreditációs
eljárás az alábbi szakaszokból áll:
a) önértékelés,
b) szakértői vizsgálat,
c) döntéshozatal.
(2) Az  akkreditációs eljárás kizárólag a  Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexében lefektetett elvekkel összhangban,
a  Központi Statisztikai Hivatal (a  továbbiakban: KSH) elnöke által kialakított, fejlesztett és a  KSH honlapján
nyilvánosságra hozott módszertan szerint történik.
2. § (1) Az  önértékelés keretében az  akkreditációt kezdeményező intézmény szervezetéről és tevékenységéről önértékelő
kérdőívet tölt ki, és ennek a  KSH elnöke részére történő megküldésével kezdeményezi az  akkreditációs eljárás
megindítását.
(2) Az  önértékelő kérdőív mellett az  akkreditációt kezdeményező intézmény megküldi a  KSH részére az  abban
meghatározott – az önértékelő kérdőívben foglaltakat alátámasztó – dokumentumokat.
(3) Az  akkreditáció módszertanát, valamint az  önértékelő kérdőív mintáját az  Országos Statisztikai Tanács, valamint
a  Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testület véleményének kikérésével a  KSH állítja össze és hozza nyilvánosságra
a KSH honlapján.
3. § (1) Az  akkreditációs eljárás keretében a  vizsgálatot a  KSH elnöke által felkért és megbízólevéllel ellátott szakértőkből
álló Akkreditációs Bizottság végzi el.
(2) Az Akkreditációs Bizottság két tagból és egy elnökből áll (a továbbiakban együtt: tagok). Az Akkreditációs Bizottság
legalább egy tagja a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat KSH-n kívüli tagjainak (3)–(5)  bekezdés szerint kiválasztott
szakértője.
(3) Az Akkreditációs Bizottságok tagjait – a (4)–(6) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a KSH elnöke az adott
akkreditációs eljárás lefolytatására, annak időtartamára jelöli ki a KSH által vezetett névjegyzékben (a továbbiakban:
akkreditációs névjegyzék) szereplő szakértők közül az adott akkreditációs eljárás lefolytatására.
(4) Az akkreditációs névjegyzékbe az vehető fel, aki rendelkezik
a) legalább hároméves, a hivatalos statisztika adat-előállítási folyamatához kötődő szakmai gyakorlattal,
b) a KSH-val fennálló kormánytisztviselői vagy munkavállalói jogviszonyban szerzett, legalább ötéves
jogtanácsosi, pénzügyi, gazdálkodási gyakorlattal vagy
c) legalább hároméves belső ellenőri, auditori, minőségbiztosítói gyakorlattal.
(5) Az  akkreditációs névjegyzékbe a  KSH a (4)  bekezdésben foglaltaknak megfelelő munkatársai közül a  KSH elnöke
választ ki szakértőket. A  névjegyzékbe való felvétel céljából a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat KSH-n kívüli tagjai
tagonként egy szakértőt és egy helyettes szakértőt jelölnek. A KSH elnöke ezen jelöltek közül szervezetenként egy
főt választ ki. A kiválasztott szakértők a KSH akkreditációs névjegyzékébe kerülnek.
(6) Az  akkreditációs névjegyzék összetételét a  KSH elnöke a  Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testület tájékoztatását
követően hagyja jóvá és hozza nyilvánosságra a KSH honlapján.
(7) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat egyes tagjainak akkreditációjában részt vevő Akkreditációs Bizottság tagjaként
vagy elnökeként nem járhat el, aki
a) a  kezdeményezést megelőző öt naptári évben az  akkreditációt kezdeményező intézmény vagy
az akkreditációt kezdeményező intézmény jogelődjének dolgozója volt,
b) a  kezdeményezést megelőző öt naptári évben az  akkreditációt kezdeményező intézménynél vagy annak
jogelődjénél bármely egyéb jogviszony alapján tevékenységet végzett,
c) az akkreditációt kezdeményező intézmény vezetőjének a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény
8:1. § (1) bekezdés 2. pontja szerinti hozzátartozója.
(9) Az Akkreditációs Bizottság tagja felelős
a) azért, hogy az  akkreditáció keretében minden lényeges ténymegállapításra, feltárásra és az  akkreditációs
jelentésben rögzítésre kerüljön, valamint
b) az akkreditáció során tett megállapítások helytállóságáért és azok megalapozottságáért.
(10) Az Akkreditációs Bizottság elnöke felelős
a) az eljárási határidők betartásáért,
b) a feladatok Akkreditációs Bizottságon belüli felosztásáért, valamint
c) a vizsgálati jelentés végleges dokumentumának összeállításáért.
(11) Az  akkreditációs eljárás során az  érintett szervezetről vagy annak dolgozójáról, tisztségviselőjéről megszerzett
információk az akkreditációs jelentés készítésén kívül – ha törvény eltérően nem rendelkezik – nem használhatók fel
más célra. Az Akkreditációs Bizottság tagja a tudomására jutott minősített adatot vagy egyéb, törvény által védett
titkot köteles megőrizni, azt külön felhatalmazás nélkül harmadik személynek nem adhatja át, és feladatkörén kívül
nem használhatja fel.
4. § (1) A  szakértői vizsgálati szakasz kezdetén az  Akkreditációs Bizottság az  önértékelő kérdőívet és a  2.  § szerinti
dokumentumokat megvizsgálja, és
a) formai hiba esetén a  kezdeményezőt a  kezdeményezés beérkezését követő 15 napon belül, legfeljebb
30 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel, vagy
b) a kérelmet elutasítja, ha az nem arra jogosult szervezettől származik.
(2) A  szakértői vizsgálati szakasz ügyintézési határideje 45 nap, amelyet a  KSH elnöke egy alkalommal 30 nappal
meghosszabbíthat. Az ügyintézési határidőbe az esetleges hiánypótlás ideje nem számít bele.
(3) Az Akkreditációs Bizottság a szakértői vizsgálat keretében a kérelmezőnél helyszíni értékelést tart.
 (4) Az  akkreditációt kezdeményező intézménynek kötelessége minden, az  Akkreditációs Bizottság tagja által
az akkreditációs eljárással összefüggésben kért – az  intézmény statisztikai tevékenységére vonatkozó – kiegészítő
információ megadása, az  ehhez kapcsolódó iratokba történő betekintés, továbbá helyszíni szakértői vizsgálat
engedélyezése, ideértve az  intézmény statisztikai tevékenységben részt vevő munkatársaival folytatott személyes
interjúkat is.
5. § (1) Az  Akkreditációs Bizottság a  szakértői vizsgálat során – ideértve a  helyszíni értékelést, a  megvizsgált önértékelő
kérdőívet, valamint dokumentációt – tett megállapításokat vizsgálati jelentésben rögzíti. A  vizsgálati jelentés
tartalmazza:
a) az  akkreditációt kezdeményező intézmény szervezetének, statisztikai tevékenységének, folyamatainak
bemutatását,
b) az  a)  pontban meghatározottak megfelelését az  egyes, Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexében foglalt
elveknek,
c) a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagságába történő felvételre vonatkozó javaslatát, valamint
d) a Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexében foglalt elveknek való jobb megfelelésre vonatkozó ajánlásait.
(2) Az  Akkreditációs Bizottság elnöke a  vizsgálati jelentésének tervezetét észrevételezés céljából megküldi
az  akkreditációt kezdeményező intézmény vezetőjének. Az  akkreditációt kezdeményező intézmény az  átvételtől
számított 15 napon belül írásban kérheti az  esetleges tárgybeli tévedések, hiba kijavítását. A  visszaérkezett
észrevétel alapján 15 napon belül az Akkreditációs Bizottság – indokolt esetben – módosítja a  jelentés tervezetét.
Az  Akkreditációs Bizottság a  figyelembe nem vett észrevételt a  jelentéstervezetben köteles külön feltüntetni és
megindokolni, hogy azokat miért nem fogadta el.
(3) Az Akkreditációs Bizottság a vizsgálati jelentés (2) bekezdés szerint véglegesített tervezetét a véglegesítést követő
napon – döntéshozatal céljából – a KSH elnökének adja át.
(4) A  döntéshozatali szakaszban a  Hivatalos Statisztikai Szolgálatba történő akkreditációról a  KSH elnöke a  jelentés
részére történő átadásától számított 15 napos határidőn belül dönt, amelyet egy alkalommal 15 nappal
meghosszabbíthat.
7. § Az  eredményes akkreditációt követően a  Hivatalos Statisztikai Szolgálatba felvett szervezet az  Akkreditációs
Bizottság által készített vizsgálati jelentésben megfogalmazott, a  Nemzeti Statisztika Gyakorlati Kódexében
foglaltaknak való jobb, illetve folyamatos megfelelést elősegítő tervezett lépésekről intézkedési tervet állít össze,
amelyet megküld a KSH elnökének.
8. § (1) Az  Akkreditációs Bizottság által a  vizsgálati jelentésben megfogalmazott ajánlások kapcsán összeállított
intézkedési tervben foglaltak megvalósulását a  KSH elnöke folyamatosan figyelemmel kíséri. Ennek érdekében
az előrehaladásról a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai félévente tájékoztatják a KSH elnökét.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt tájékoztatás alapján a  KSH elnöke rendszeresen beszámol a  Nemzeti Statisztikai
Koordinációs Testületnek és az  Országos Statisztikai Tanácsnak a  Hivatalos Statisztikai Szolgálatban zajló
fejlesztésekről.
9. § Ha a  KSH elnöke a  vizsgálati jelentés alapján úgy dönt, hogy az  értékelt szervezet részére az  akkreditáció nem
adható meg, és az értékelt szervezet a jelentésben az akkreditáció akadályaként kifogásolt hiányosságokat pótolja,
akkor kérheti az akkreditációs eljárás ismételt lefolytatását.
10. § (1) A  sikeres akkreditációs döntéstől számított öt év elteltével az  akkreditáció feltételeinek vizsgálatát meg kell
ismételni. Az akkreditáció felülvizsgálatára az akkreditációs eljárás szabályai vonatkoznak, azzal az eltéréssel, hogy
az ötéves határidő lejárta előtt az eljárást a KSH elnöke kezdeményezi a szervezet önértékelésre történő felhívásával
olyan időben, hogy az  akkreditáció felülvizsgálatához szükséges eljárás lefolytatásához – az  e  Korm. rendeletben
meghatározott határidők figyelembevételével – megfelelő idő álljon rendelkezésre.
(2) A  Stt. 5.  § (4)  bekezdésében foglalt esetben az  értékelt szervezet az  ott meghatározott egyéves felülvizsgálati
időszakon belül bármikor kérheti az  akkreditációs eljárás ismételt lefolytatását. Az  egyéves felülvizsgálati időszak
leteltével – erre irányuló kérelem hiányában – a  KSH elnöke hivatalból rendeli el az  akkreditációs eljárás ismételt
lefolytatását.
(3) Ha az értékelt szervezet a hiányosságokat az egyéves felülvizsgálati időszakon belül sem pótolta, úgy az Stt. 5. § (3)
és (4) bekezdése szerint kell eljárni.
11. § Ha a Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagja meg kívánja szüntetni hivatalos statisztikai tevékenységét, az Stt. 5. § (5) és
(6) bekezdéseiben foglaltak szerint kell eljárni.
2. Az Országos Statisztikai Tanács és a Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testület főbb eljárási szabályai
12. § Az Országos Statisztikai Tanács ügyrendjében meghatározottak szerint a hivatalos statisztika egyes szakkérdéseinek
megvitatására, az  ülések napirendjeinek előkészítésére, szakterületi feladatok, fejlesztések egyeztetésére
munkabizottságokat alakít.
13. § (1) A  Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testület az  ügyrendjében meghatározottak szerint a  hivatalos statisztika
egyes szakkérdéseinek megvitatására, az  ülések napirendjeinek előkészítésére, szakterületi feladatok, fejlesztések
egyeztetésére munkabizottságokat alakít.
(2) A  munkabizottságokban a  Hivatalos Statisztikai Szolgálathoz tartozó szervezetek által felkért külső szakértők
tanácskozási joggal vehetnek részt. A munkabizottságokba felkért külső szakértők részvételi joggal jelen lehetnek
a Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testület azon ülésein, amelyek a munkabizottság feladatait, szakterületét érintik.
3. Statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség, adatfelvételek tartalmi és formai követelményei
14. § (1) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat adatfelvétel végrehajtásáért felelős tagja az  Stt. 26.  § (1)  bekezdése szerinti
kormányrendeletben (a  továbbiakban: Rendelet) meghatározott egyes adatgyűjtésekhez, valamint az  Stt. 28.  §
(4)  bekezdésben meghatározott adatátvételekhez kapcsolódó adatszolgáltatási, adatátadási kötelezettség
elektronikus úton történő teljesítéséhez informatikai rendszereket (a továbbiakban: Rendszer) működtet.
(2) A  Rendszer használatának feltétele, hogy az  adatszolgáltató, valamint az  adatátadó vagy az  adatszolgáltatásra,
adatátadásra általa felhatalmazott szervezet (a  továbbiakban: adatbenyújtó) a  Rendszerben elektronikus úton
regisztráljon.
15. § (1) A  Rendszerben kitöltött kérdőíven megjelölt adatokat az  adatszolgáltatón, adatátadón kívül csak a  Hivatalos
Statisztikai Szolgálat adatfelvétel végrehajtásáért felelős tagja és a  részére adatfeldolgozást végző szerv ismerheti
meg.
(2) A Rendszer rögzíti és visszaigazolja az adatszolgáltatás, adatátadás időpontját, amely egyben az adatszolgáltatási,
adatátadási kötelezettség teljesítésének időpontja.
(3) Statisztikai adatátvétel esetében az  adatátadási kötelezettség – az  adatátadáson felül – a  statisztikai adatátvétel
adatainak értelmezéséhez szükséges dokumentáció, metaadatok átadásával tekinthető teljesítettnek.
16. § (1) Ha a  Rendszerben üzemzavar történik, az  adatfelvételt végrehajtó szerv az  üzemzavarról, valamint az  üzemzavar
elhárítását követően annak kezdő és megszűnési időpontjáról haladéktalanul közleményt tesz közzé a honlapján.
(2) Ha a  Rendszer működése karbantartás miatt szünetel, a  karbantartás tényéről a  Rendszer üzemeltetőjének
a  Rendszer nyitólapján üzenetet kell megjeleníteni, a  karbantartás tervezett időpontját megelőző legalább
nyolcadik naptól a karbantartás befejezéséig.
17. § (1) Az  adatszolgáltatási kötelezettséggel járó statisztikai adatgyűjtés kérdőívének címoldalán és a  statisztikai
adatgyűjtést szolgáló egyéb anyagon fel kell tüntetni
a) az adatgyűjtő szervezet megnevezését,
b) a  statisztikai adatgyűjtés végrehajtását elrendelő jogszabály számát és ennek alapján az  adatszolgáltatás
kötelező jellegét,
c) a statisztikai adatgyűjtés nyilvántartási számát,
d) a statisztikai adatgyűjtés címét,
e) az adatszolgáltatók körének meghatározását,
f ) az „Az adatszolgáltatás hivatalos statisztikai célra történik. Az adatok kizárólag statisztikai célra használhatók
fel.” szöveget,
g) az „Az adatszolgáltatás megtagadása, valamint a késedelmes adatszolgáltatás közigazgatási hatósági eljárást,
a valótlan adatok közlése közigazgatási hatósági eljárást, a hivatalos személy által elkövetett hamis statisztikai
adatszolgáltatás szabálysértési eljárást von maga után!” szöveget,
h) az adatszolgáltatás határidejét,
i) a szerv feltüntetését és a szervnek azt a címét, amelyhez a kérdőívet továbbítani kell,
j) elektronikus adatgyűjtő rendszer kötelező vagy választható használata esetén a Rendszer megnevezését és
elektronikus elérhetőségét,
k) az adatszolgáltatók azonosítóit, a kérdőívet kitöltő és jóváhagyó személy azonosító adatait,
l) az  adatszolgáltatás időpontját és – ha azt a  14.  §-ban meghatározott rendszer nem méri – a  kitöltésre
fordított időt percben, valamint
m) papíralapú kérdőív esetén az adatszolgáltató aláírásának helyét.
(2) Az  adatszolgáltatási kötelezettség kizárólag az  (1)  bekezdésben előírt kérdőíven vagy a  14.  §-ban meghatározott
módon, elektronikus úton teljesíthető.
(3) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálathoz tartozó szervek az  új, valamint a  módosított adatgyűjtéseik kérdőívét és
kapcsolódó dokumentációit – vagy honlapjukon a  kérdőívek elérési útvonalát – december 31-ig a  KSH-nak
megküldik.
18. § Ha a  KSH adatfelvétele esetében az  adatszolgáltató az  adatok benyújtására maga helyett mást bíz meg
(adatbenyújtó), az  erre vonatkozó meghatalmazást a  KSH részére az  első adatszolgáltatást megelőzően köteles
megküldeni. A meghatalmazott eljárását úgy kell tekinteni, mintha az adatszolgáltató járt volna el.
19. § A jogi személy, valamint a gazdasági tevékenységére vonatkozóan a gazdasági tevékenységet folytató természetes
személy és a  saját személyiségi joga szerint jogképes szervezet által a  Rendelet alapján végzett adatátadásra
a 14–18. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
20. § (1) Önkéntes statisztikai adatgyűjtés esetében az  adatgyűjtés önkéntességére az „Az adatszolgáltatás nem kötelező!
Az  adatgyűjtés statisztikai célra történik!” szövegnek a  kérdőíven és a  statisztikai adatgyűjtést szolgáló egyéb
irat fejlécén való feltüntetésével – kikérdezéses módon történő statisztikai adatgyűjtés esetén szóban – kell
az adatszolgáltatásra felkért figyelmét felhívni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével az önkéntes statisztikai adatgyűjtések esetén a statisztikai kérdőív
tartalma vonatkozásában a 17. § a)–f ), h)–j), valamint l) pontjában foglaltakat kell alkalmazni.
4. A népmozgalmi adatgyűjtések részletes szabályai 21. § (1) A születés statisztikai számbavételénél az 1. melléklet szerinti adattartalmú adatszolgáltató lapot az egészségügyi
szerv és az anyakönyvvezető tölti ki, és továbbítja a KSH-nak.
(2) Haláleset statisztikai számbavételénél a 2. melléklet szerinti adattartalmú adatszolgáltató lapot – ha az eltemettető
képviseletében temetkezési szolgáltató jár el, annak közreműködésével – az anyakönyvvezető tölti ki, és továbbítja
a KSH-nak.
(3) Magzati haláleset statisztikai számbavételénél a  3.  melléklet szerinti adattartalmú adatszolgáltató lapot
az egészségügyi szerv, illetve a halottvizsgálatot végző orvos tölti ki, és továbbítja a KSH-nak.
(4) A  házasságkötés statisztikai számbavételénél a  4.  melléklet szerinti adattartalmú adatszolgáltató lapot
az anyakönyvvezető tölti ki, és azt megküldi a KSH-nak.
(5) A  bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése statisztikai számbavételénél az  5.  melléklet szerinti adattartalmú
adatszolgáltató lapot az anyakönyvvezető tölti ki, és azt megküldi a KSH-nak.
(6) A házasság felbontásának, valamint érvénytelenné nyilvánításának statisztikai számbavételénél a házassági perben
ítéletet hozó bíróság az  ítélet jogerőre emelkedését követően a  6.  melléklet szerinti adattartalmú adatszolgáltató
lapot tölti ki, és megküldi a  házasságkötés helye szerint illetékes anyakönyvvezetőnek, aki azt – az  anyakönyvi
bejegyzésre vonatkozó kiegészítés után – továbbítja a KSH-nak.
(7) A  bejegyzett élettársi kapcsolatok bíróság általi felbontásának statisztikai számbavételénél a  kötelék felbontása
kérdésében ítéletet hozó bíróság az  ítélet jogerőre emelkedését követően a  7.  melléklet szerinti adattartalmú
adatszolgáltató lapot tölti ki, és megküldi a  bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének helye szerint illetékes
anyakönyvvezetőnek, aki azt – az anyakönyvi bejegyzésre vonatkozó kiegészítés után – továbbítja a KSH-nak.
(8) A  bejegyzett élettársi kapcsolat megszűnése vonatkozásában közjegyző által lefolytatott nemperes eljárás
statisztikai számbavételénél a  kötelék megszűnéséről a  közjegyző a  8.  melléklet szerinti adattartalmú
adatszolgáltató lapot tölti ki, és megküldi a  bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének helye szerint illetékes
anyakönyvvezetőnek, aki azt – az anyakönyvi bejegyzésre vonatkozó kiegészítés után – továbbítja a KSH-nak.
(9) Az  élettársi nyilatkozatok nyilvántartásba vételének és a  nyilvántartott élettársi kapcsolatok megszüntetésének
statisztikai számbavételénél a 9. és 10. melléklet szerinti adattartalmú adatszolgáltató lapot a közjegyző tölti ki, és
azt megküldi a KSH-nak.
(10) Az  (1) és a  (2)  bekezdés, a  (4) és az  (5)  bekezdés, valamint a  (6)–(8)  bekezdés esetében az  adatszolgáltatást
az anyakönyvi bejegyzést követő hónap ötödik napjáig kell teljesíteni. Az adatszolgáltatást a (9) bekezdés esetében
a  nyilatkozattételt követő hónap ötödik napjáig kell teljesíteni. A  (3)  bekezdés esetében az  adatszolgáltatást
a  perinatális halottvizsgálati bizonyítvány küldésével egyidejűleg, a  halálesetet követő hónap ötödik napjáig kell
teljesíteni.
(11) A  külföldön történt népmozgalmi események statisztikai számbavételénél az  eseményhez tartozó, az  (1) és
(2), valamint (4)–(8)  bekezdés szerinti tartalmú adatszolgáltatást a  tárgyévben bekövetkezett események
vonatkozásában a  hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv a  tárgyévet követő év március 31-ig
teljesíti a KSH felé.
(12) A lakcímváltozásokról a személyiadat- és lakcímnyilvántartást kezelő központi szerv a nyilvántartásba vételt követő
második hónap hetedik napjáig szolgáltat adatot a KSH-nak a 11. melléklet szerinti adattartalommal.
5. A statisztikai adatfelvételi keretek kiválasztása, a statisztikai regiszterek metaadatai
22. § (1) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai az adat-előállítási folyamataik során – kiemelten a statisztikai adatgyűjtések
felvételi keretének, illetve mintavételi keretének meghatározása céljából – az  egységesség és összehangoltság
biztosítása érdekében értékelik az  elérhető felvételi keretek adott statisztikai adatfelvétel céljára való
alkalmazhatóságát.
(2) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjai a  felvételi keretek meghatározása során új felvételi keretet csak akkor
határozhatnak meg a statisztikai adatgyűjtések céljára, amennyiben a statisztikai adatfelvétel jellemzői a  tervezett
statisztikai adatfelvételben és a  felvételi keretben eltérnek egymástól, és az  összhang a  statisztikai adatfelvételek
igényei, illetve a felvételi keret jellemzői között nem biztosítható.
23. § (1) A Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagja a honlapján közzéteszi a statisztikai adat-előállítási folyamatban alkalmazott
statisztikai regisztereinek leírását. A  leírás kiterjed a  statisztikai regiszter céljának és tartalmának leírására,
a karbantartás módszerének, forrásainak és revíziós gyakorlatának ismertetésére is.
(2) A statisztikai regisztert kísérő metaadatok minimális tartalma:
a) a statisztikai regisztert kezelő szervezet neve, kapcsolattartók adatai (név, telefonszám, e-mail-cím),
b) a nyilvántartási egység sokaságának leírása,
c) a nyilvántartási egység ismérvei, azok típusa és szerepe,
d) a statisztikai regiszterben kezelt adatok vonatkozási ideje,
e) a statisztikai regiszter frissítésének gyakorisága,
f ) a nyilvántartási egységek kapcsolata más nyilvántartási egységekkel (kapcsolat szerepe, alá-fölé rendeltség
viszonya),
g) a statisztikai regiszter időállapotának rögzítésére vonatkozó eljárás típusa, gyakorisága és eszmei időpontja,
h) a statisztikai regiszter nyilvántartási egységek szerkezetének leírása: mezőnév, adattípus (tizedes jegyek
számával, dátum esetén dátumformátummal együtt), az azonosító jelleg, a mező tartalmának leírása, kódolt
információk esetén az értékkészlet azonosítója,
i) értékkészletet tartalmazó statisztikai regiszter esetén az értékkészletek (kódok, megnevezések) átadása,
j) az adatok értelmezését segítő egyéb módszertani leírások, amelyek megadják az  állomány sokaságát
(a  nyilvántartás, illetve az  abból átvett egyedek körét), az  állomány tartalmára vonatkozó módszertani
információkat (alkalmazott osztályozások, megfigyelés és előállítás módszertana), a statisztikai nyilvántartás
aktualizálásának, minőség-ellenőrzésének módját.
24. § (1) A  statisztikai regiszterek létrehozása, módosítása vagy megszüntetése esetén a  statisztikai regisztert kezelő
szervezet az  ezzel kapcsolatos szándékról haladéktalanul köteles a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat többi tagját
értesíteni. Az  értesítéssel egy időben lehetőséget és megfelelő időt kell biztosítania a  KSH számára, hogy
koordinációs szerepében a  hivatalos statisztikai célú észrevételeket megtegye, létrehozás vagy módosítás esetén
a javaslatainak gyakorlati megvalósítására lehetőség legyen.
(2) A  létrehozott vagy a  23.  § (2)  bekezdésben meghatározott jellemzőkben módosított statisztikai regiszter éles
üzemre állításához a KSH jóváhagyása szükséges. A KSH ezen döntését kizárólag méltányolható hivatalos statisztikai
érdekek alapján jogosult meghozni.
6. Vegyes rendelkezések 25. § (1) A  statisztikai sokaság bizonyos ismérv szerinti rendszerezése, tagolása, csoportosítása céljából statisztikai
osztályozások használhatók. Az osztályozások a statisztikai sokaság elemeiből egy vagy több ismérv szerint képzett
csoportok olyan felsorolásai, amelyek hierarchikus felépítésűek, és megfelelnek a  teljesség, átfedésmentesség és
homogenitás követelményének.
(2) E § alkalmazásában
1. teljesség: lefedi a teljes sokaságot, azaz minden egyed besorolható az osztályozás valamelyik kategóriájába,
2. átfedésmentesség: minden egyes egyed az osztályozásnak csak egy kategóriájába tartozhat,
3. homogenitás: hasonló egyedek az osztályozásnak ugyanabba a kategóriába tartoznak.
(3) A  statisztikai osztályozások változása esetén a  KSH köteles adott statisztikai osztályozást érintő változásokról
a Hivatalos Statisztikai Szolgálat érintett tagjait előre tájékoztatni, az átállást velük egyeztetni.
(4) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat statisztikai regiszterért felelős tagja az  osztályozás változásából következő,
a  statisztikai regiszterben végrehajtandó esetleges módosításokat a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat többi érintett
tagjával köteles előzetesen egyeztetni.
7. Záró rendelkezések 26. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
27. § (1) A  Hivatalos Statisztikai Szolgálat tagjának Stt. 50.  § szerinti akkreditációjára az  Stt.-ben foglaltakat, valamint
az 1–10. §-ban foglaltakat kell alkalmazni a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel.
(2) Az Stt. 50. §-ában foglaltak szerinti akkreditációs eljárások ütemtervét a Nemzeti Statisztikai Koordinációs Testülettel
egyeztetve legkésőbb 2017. október 31-ig kell elfogadni.
(3) Ha a  Hivatalos Statisztikai Szolgálat valamely tagja hivatalos statisztikai tevékenységét meg kívánja szüntetni,
az  akkreditációs eljárásban az  önértékelő kérdőív kitöltése helyett a  megszüntetésre irányuló szándékát jelezheti
a  KSH elnökének. A  hivatalos statisztikai tevékenység megszüntetése kapcsán a  11.  §-ban foglaltakat kell
megfelelően alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint lefolytatott akkreditációs eljárás esetében az Akkreditációs Bizottság jelentése
az 5. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltak helyett a Hivatalos Statisztikai Szolgálatban történő tagság fenntartására
tesz javaslatot.
28. § Ez a rendelet
a) a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008.
december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) a népegészségre és a  munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló
1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  halálokok statisztikája tekintetében történő
végrehajtásáról szóló, 2011. április 5-i 328/2011/EU bizottsági rendelet,
c) a migrációra és a  nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a  külföldi
állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
d) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai
Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai
parlamenti és tanácsi rendelet, a  közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az  Európai
Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
e) az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/759
európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 29. § Hatályát veszti a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény végrehajtásáról szóló 170/1993. (XII. 3.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1512/2012. (XI. 16.) Korm. határozata a TIOP-2.2.7/07/2F („Infrastruktúra-fejlesztés támogatása az egészségpólusokban”) és a TIOP-2.2.4/09/1 („Struktúraváltoztatást támogató infrastruktúrafejlesztés a fekvőbeteg-szakellátásban”) kódszámú konstrukciók keretében megvalósuló projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány 1. jóváhagyja a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011-2013. évekre szóló akciótervében megjelölt
„Költségnövekmények fedezete” című konstrukció 13 Mrd Ft összegű forrásának az 1. mellékletben meghatározott
projektek költségnövekményére történő felhasználását, 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy járjon el a TIOP-2.2.7/07/2F („Infrastruktúra-fejlesztés támogatása az
egészségpólusokban”), és a TIOP-2.2.4/09/1 („Struktúraváltoztatást támogató infrastruktúrafejlesztés a fekvőbeteg
szakellátásban”) kódszámú konstrukciók keretében megvalósuló, 1. melléklet szerinti projektek támogatási
szerződéseinek módosítása érdekében, figyelemmel a kedvezményezettnek az illetékes közreműködő szervezethez
– a közbeszerzési eljárások tervezett lezáró döntését megelőző 15 napon belül – megküldött támogatási szerződés
módosítási kérelmére, 3. elrendeli a 2. pontban szereplő konstrukciók keretében a Bíráló Bizottság által a projektek támogatási szerződéseinek
megkötéséhez szükségesként megállapított azon összegszerű, számszerű és százalékos feltételek eltörlését, amelyek
a konstrukciók pályázati dokumentációjánál szigorúbb korlátokat határoznak meg, és fennmaradásuk a projektek
eredményes megvalósulását ellehetetlenítené. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
252/2010. (X. 21.) Korm. rendelete a Magyar Kármentő Alapról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói jogkörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
i) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Magyarországon eddig bekövetkezett legnagyobb ökológiai katasztrófa, az ajkai térségben 2010. október 4-én
történt, veszélyhelyzetet előidéző vörösiszap-ömlés (e rendelet alkalmazásában a továbbiakban: katasztrófa)
károsultjainak széles körű nemzeti és nemzetközi összefogással való megsegítése érdekében a Kormány által alapított
Magyar Kármentő Alap (a továbbiakban: Alap) bevételeire, működésére és az annak terhére nyújtandó támogatásra
e rendelet szabályait kell alkalmazni.
2. § (1) Az Alap jogi személy.
(2) Az Alap székhelye: 8200 Veszprém, Megyeház tér 1.
(3) Az Alap könyvvezetésére, beszámolójának elkészítésére, gazdálkodására vonatkozóan az alapítványokra előírt
rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(4) Az Alap részére juttatott adományok nem vonhatók el, és a 9. §-ban meghatározottól eltérő célra nem használhatók
fel. 3. § (1) Az Alap legfőbb szerve a Kármentő Bizottság (a továbbiakban: Bizottság).
(2) A Bizottság tagjai:
a) a bizottság elnökeként a Veszprém megyei védelmi bizottság elnöke,
b) a Veszprém Megyei Önkormányzat főjegyzője,
c) a belügyminiszter által kijelölt, a katasztrófavédelmi szervezet állományába tartozó személy,
d) Kolontár, Devecser és Somlóvásárhely település polgármestere.
(3) A Bizottság elnöke felkéri a Veszprém megyei 01. számú országgyűlési egyéni választókerület megválasztott
országgyűlési képviselőjét a Bizottság munkájában való részvételre. A felkérés elfogadása esetén az országgyűlési
képviselő a Bizottság teljes jogú tagja.
(4) A Bizottság testületként jár el. A Bizottság határozatképes, ha legalább öt tag jelen van, határozatát a jelenlévők
egyszerű szótöbbségével hozza. Szavazategyenlőség esetén a Bizottság elnökének szavazata dönt.
(5) A Bizottság tagjai személyesen kötelesek eljárni, képviseletnek nincs helye.
(6) A Bizottság tagjai sorából választ elnökhelyettest. Az elnökhelyettes akadályoztatása esetén teljes jogkörrel
helyettesíti az elnököt.
(7) A Bizottság tagjai tevékenységüket díjazás és költségtérítés nélkül végzik.
4. § Az Alap képviseletét a Bizottság elnöke látja el.
5. § (1) Az Alap által nyújtott támogatások forrásai:
a) belföldi és külföldi természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli szervezetek (a továbbiakban
együtt: adományozó) önkéntes befizetései, adományai,
b) más államtól vagy nemzetközi szervezettől származó támogatások.
(2) Az Alap számlaszámai:
a) belföldön indított utalás esetében 11794022-22222222,
b) külföldön indított utalás esetében HU28 11794022-22222222-00000000, SWIFT kód: OTPVHUHB.
(3) Az Alap javára befizetett összegről az adományozó kérésére a számlavezető hitelintézet igazolást állít ki.
(4) Az adományokra a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) közérdekű célra történő
kötelezettségvállalásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni. 6. § Az adományok felhasználásáról, a támogatás formájáról, mértékéről a Bizottság dönt.
7. § (1) A Bizottság döntéseit, az Alap gazdálkodását, a támogatások felhasználását háromtagú felügyelő bizottság ellenőrzi.
(2) A felügyelő bizottság tagjait a Veszprém megyei védelmi bizottság választja meg.
(3) A felügyelő bizottság az Alap működésével kapcsolatos jogszabálysértő eljárás esetén e tényre haladéktalanul felhívja
a Bizottság figyelmét, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal egyidejű értesítése mellett.
(4) A felügyelő bizottság tagjai tevékenységüket díjazás és költségtérítés nélkül végzik.
8. § Az Alappal kapcsolatos döntések előkészítését, az Alap által nyújtott támogatások forrásaira vonatkozó felhasználási
terv készítését és az Alappal kapcsolatos további adminisztratív tevékenységet a Veszprém megyei védelmi bizottság
titkársága végzi.
9. § Az Alap forrásai a következő célokra használhatók fel:
a) a katasztrófával érintett személyek lakhatása elemi feltételeinek megteremtésére a katasztrófát megelőző állapot
szerinti mértékig, ideértve a háztartási ingóságok lehetőségek szerinti pótlását is,
b) az a) pont szerinti célok veszélyeztetése nélkül
ba) a katasztrófával érintett személyek átmeneti elhelyezésére, ellátásuk feltételeinek megteremtésére,
bb) a katasztrófa hatásai által előidézett egészségkárosodás megelőzésére,
bc) a katasztrófában megrongálódott közterületek, közutak helyreállítására,
bd) a katasztrófával érintett térség revitalizációjára.
10. § (1) Az Alapból a katasztrófával érintett Kolontár, Devecser és Somlóvásárhely helyi önkormányzatai igényelhetnek
támogatást.
(2) A 9. § a) pontjában meghatározott célok esetén az Alapból támogatás akkor folyósítható, ha a helyi önkormányzat
a kárenyhítés módjáról, a kárenyhítés igénybevételének feltételeiről és a kárenyhítési eljárás szabályairól rendeletet
alkotott.
(3) Ha a támogatás összege biztosításból, a károkozó várható kártérítéséből vagy egyéb adományból előreláthatólag
megtérül, az Alapból a támogatást a helyi önkormányzat részére visszatérítési kötelezettség mellett kell folyósítani.
(4) Az adományokat a 9. §-ban felsorolt célokra kell fordítani. Az Alapból működési, adminisztrációs, marketing-, bér- és
egyéb járulékos költségre nem nyújtható támogatás, illetve nem fedezhető ilyen kiadás. Az Alap működésével
összefüggő költségek az Alap bevételeiből nem finanszírozhatók.
11. § Az Alap a támogatott helyi önkormányzatokkal támogatási szerződést köt, amely tartalmazza a támogatás célját,
feltételeit, összegét, folyósításának ütemezését, az elszámolás rendjét és az ellenőrzés módját. A szerződésben nem
rendezett kérdésekben a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni.
12. § (1) A Bizottság döntéseit a Bizottság honlapján nyilvánosságra kell hozni, megjelölve a támogatott helyi önkormányzat
nevét, a támogatás célját és összegét.
(2) Az Alapba befolyt adományok összegéről a Bizottság honlapján a nyilvánosságot folyamatosan tájékoztatni kell.
13. § Az Alap forrásait biztosító számla felett a Bizottság elnökének és a Bizottság elnök-helyettesének önálló utalványozási
joga van.
14. § (1) Az Alap az e rendelet hatálybalépésétől 2012. december 31-éig tartó időszakban működik.
(2) Az Alap megszűnése fordulónapjára vonatkozóan záró beszámolót és záró jelentést készít.
15. § Az Alap gazdálkodásának jogszerűségét a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrzi.
16. § E rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2018. (VI. 21.) ME utasítása miniszterelnöki biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
32. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 32.  § (2)  bekezdése szerint alkalmazni rendelt 31.  § (2)  bekezdés  b)  pontja
alapján  dr. Galambos Dénest  2018. június 18. napjától Dunaújváros és térsége (a továbbiakban: Térség)
ipar- és területfejlesztéséért felelős miniszterelnöki biztossá nevezem ki.
2. § A miniszterelnöki biztos tevékenysége keretében
a) a Térséghez tartozó megyei jogú város képviselőivel, a megyei önkormányzat képviselőivel, valamint a megyei
kormányhivatal képviselőivel együttműködve összehangolja a  Térséget érintő projektek előkészítését
és végrehajtását;
b) részt vesz a Térség ipar- és területfejlesztésére vonatkozó koncepció kidolgozásában és végrehajtásában;
c) ellátja a Térségben működő iparvállalatok működésével, fejlesztésével összefüggésben a szükséges társadalmi
és kormányzati egyeztetéseket;
d) ellátja a Térséghez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó fejlesztési források terhére támogatott projektek
megvalósításával összefüggő koordinációs feladatokat;
e) az érintett szervektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet, a  kapcsolódó dokumentumokba
– a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet;
f ) összehangolja a Paksi Atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős
tárca nélküli miniszterrel a  Dunaújvárosi Egyetem mint műszaki felsőoktatási intézmény által biztosítható
képzési igényeket és lehetőségeket.
3. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
4. § A miniszterelnöki biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 31. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a Miniszterelnöki Kormányirodán működő titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2010/2017. (XII. 22.) Korm. határozata a Kiskörei Vízerőmű környezetének turisztikai és sportcélú fejlesztéséről, valamint a beruházás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Kiskörei Vízerőmű környezetének turisztikai és sportcélú fejlesztésére kidolgozott, részére bemutatott és
általa megtárgyalt koncepcióval (a továbbiakban: Beruházás);
 2. a Beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017.
(VIII. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Rendelet) 2.  § (2)  bekezdés a), b), d) és e)  pontja szerinti előkészítési
fázisaira a  kincstári díjakkal együtt bruttó 241 442 100 forint forrást biztosít a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal,
hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2018. április 15-ig kell megvalósítani;
3. a Beruházás előkészítésének kormányzati főfelelőseként a  kerékpározásért és az  aktív kikapcsolódásért felelős
kormánybiztost, társfelelőseként a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki;
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Kvtv.
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok
alcímet 25. Kiskörei Vízerőmű környezetének turisztikai és sportcélú fejlesztése jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok alcím,
25. Kiskörei Vízerőmű környezetének turisztikai és sportcélú fejlesztése jogcímcsoport javára a pénzügyi tranzakciós
illetékkel és kincstári díjakkal mindösszesen 241 442 100 forint egyszeri átcsoportosításáról, a fel nem használt rész
tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszatérítési kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a fel nem használt rész visszatérítése tekintetében a 7. pont a) alpontja szerinti jelentés
tudomásulvételét követő 15 napon belül
 6. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti előkészítési fázisokat a  Magyar Kajak-Kenu Szövetség (a  továbbiakban:
MKKSZ) valósítsa meg, ezért felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kössön támogatási szerződést
az MKKSZ-szel a Beruházás előkészítésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
7. felhívja a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztost, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter,
valamint az MKKSZ bevonásával
a) készítsen jelentést a  Kormány részére a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítése
érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
az átcsoportosított forrás felhasznált összegéről;
Felelős: a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. április 30.
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  előkészítés
folytatásáról a  Beruházás megvalósításának érdekében, a  kivitelezés előkészítésével összefüggő feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. május 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2004. (IV. 19.) FMM rendelete az egyéni védőeszközök megfelelőségét vizsgáló, tanúsító, ellenőrző szervezetek kijelölésének részletes szabályairól és az Európai Bizottságnak, illetőleg az Európai Unió tagállamainak való bejelentéséről, valamint a kijelölési eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról.
A műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző
és tanúsító szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997.
(X. 17.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 11. §-ában
kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 18. §-ának (5) bekezdésében foglaltakra, az egészségügyi, szociális és családügyi
miniszterrel, valamint a gazdasági és közlekedési miniszterrel — a 22. § tekintetében a pénzügyminiszterrel —
egyetértésben a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet az egyéni védőeszközök megfelelőségét
vizsgáló, tanúsító, illetőleg ellenőrző szervezetek kijelölése és az Európai Bizottságnak, illetőleg az Európai Unió
tagállamainak való bejelentése — az államigazgatási eljárás általános szabályainak alkalmazásán alapuló — rendjére terjed ki.
(2) Az e rendeletben meghatározott kijelölési eljárásban a kijelölést a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi
miniszter — az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi
Főfelügyelőség (a továbbiakban: OMMF) kijelölését
kivéve — az OMMF elnöke (a továbbiakban: kijelölő)
útján látja el.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) bejelentett (notifikált) szervezet, egyéni védőeszköz, EK
típusvizsgálat és EK típustanúsítvány alatt az egyéni védőeszközök követelményeiről és megfelelőségének tanúsítá
sáról szóló 2/2002. (II. 7.) SZCSM rendeletben meghatározott fogalmakat, illetve eljárást kell érteni;
b) egyéni védőeszköz megfelelősége: azon meghatározott
követelmények teljesülése, amelyek biztosítják, hogy az
egyéni védőeszköz a használóját vagy a viselőjét megvédi
azoktól a kockázatoktól, amelyek ellen tervezték és gyártották;
c) ellenőrzés: olyan eljárás, amely alapján az e rendelet
szerint kijelölt szervezet értékeli és tanúsítványban igazolja, hogy az egyéni védőeszköz gyártásának minőségbiztosítási rendszere teljesíti a vonatkozó normatív dokumentumokban előírt követelményeket;
d) kijelölés: olyan eljárás, amelynek során a bejelentett
(notifikált) szervezetté válás feltételeinek meglétét a kijelölő megállapítja és a kijelölő okiratot (a továbbiakban:
Okirat) kiadja;
e) kijelölés területe: a kijelölő által elismert egyéni védőeszköz típusra vonatkozó vizsgálói, tanúsítási, illetőleg ellenőrzési tevékenység;
f) kijelölt vizsgáló vagy tanúsító, illetőleg ellenőrző szervezet: a megfelelőség értékelési eljárásban vizsgálói, tanúsítói, illetőleg ellenőrzési tevékenység végzésére Okirattal
rendelkező szervezet;
g) minősítő jegyzőkönyv: a Nemzeti Akkreditáló Testület (a továbbiakban: NAT) által lefolytatott eljárás alapján
kiadott dokumentum annak hivatalos elismerésére, hogy a
kijelölést kérelmező szervezet felkészült a kijelölés területe szerinti tevékenység(ek) meghatározott feltételek szerinti végzésére;
h) normatív dokumentum: összefoglaló szakkifejezés,
amely magában foglalja a jogszabályokat, szabványokat,
műszaki előírásokat, műszaki irányelveket és szabályzatokat;
i) tanúsítás: olyan eljárás, amely alapján az e rendelet
szerint kijelölt szervezet EK típustanúsítványban igazolja,
hogy az egyéni védőeszköz megfelel a vonatkozó normatív
dokumentumokban előírt követelményeknek;
j) tanúsítási jel: kijelölt tanúsító szervezet által kibocsátott vagy alkalmazott védjegyeztetett jel.
A kijelölési eljárás megindítása 3. § (1) A kijelölést az 1. számú melléklet szerinti kérelemmel az OMMF keretében működő Kijelölést Előkészítő
Bizottságnál lehet kezdeményezni.
(2) A kérelemhez csatolni kell:
a) a cégbejegyzést tanúsító végzés másolatát;
b) a társasági szerződés, az alapító okirat vagy az alap
szabály másolatát;
c) a kérelemben megjelölt kijelölési területre vonat
kozó minőségügyi kézikönyv és az eljárási szabályzat egyegy példányát;
d) a tanúsítási jel másolatát; e) a felelősségbiztosítási szerződés megkötését igazoló
okirat másolatát;
f) azoknak a tevékenységeknek a megnevezését, amelyek elvégzését a kérelmező alvállalkozásba kívánja adni és
az alvállalkozó azonosító adatait;
g) ellenőrzésre irányuló kérelem esetén az azonos tevékenységre vonatkozó NAT által kiadott minősítő jegyzőkönyv, illetőleg akkreditálási okirat másolatát;
h) az a)—g) pontokban előírt követelményeknek való
megfelelőségre vonatkozó kérelmezői nyilatkozattételt;
i) kötelezettségvállalást arra vonatkozóan, hogy a kijelölési kérelem elbírálásával kapcsolatosan keletkezett
esetleges szakértői költségeket a kérelmező vállalja, illetve
annak elmaradása esetén az azonnali beszedési megbízás
alkalmazásához hozzájárul;
j) az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését igazoló
napi bankkivonatot.
(3) A kérelemhez csatolt dokumentumokat a kijelölést
kérő (a továbbiakban: kérelmező) hiteles (cégszerű) aláírásával magyar nyelven szolgáltatja, illetőleg az idegen
nyelven készült anyagok fordításának szakmai megfelelőségét hiteles (cégszerű) aláírásával tanúsítja, vagy erre jogosult szervvel tanúsíttatja.
(4) A kérelemhez csatolható:
a) a kijelölési területre érvényes akkreditálási okirat
másolata;
b) a kijelölési területre érvényes NAT minősítő jegyző
könyv másolata;
c) a nemzetközi tanúsítási rendszerben kapott elisme
rések másolata;
d) egyéb, a kijelölés iránti kérelemben megjelölt tevé
kenységre vonatkozó referencia. A Kijelölést Előkészítő Bizottság 4. §
(1) A Kijelölést Előkészítő Bizottság (a továbbiakban:
Bizottság) öt tagú, amelynek három tagja az OMMF köztisztviselője, negyedik tagja a NAT képviselője, ötödik
tagja a ,,Fodor József’’ Országos Közegészségügyi Központ
által delegált személy, aki munkahigiénés szakirányú szakképesítéssel bíró szakorvos vagy az egészségügyi szociális
és családügyi minisztérium munkahigiénés szakértője.
Csak olyan személyek jelölhetők ki a Bizottságba, akik
előzetesen hozzájárultak az összeférhetetlenség vizsgálatához szükséges személyes adatkezeléshez.
(2) Abban az esetben, ha a kijelölés más miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó tevékenységet is érint, különös tekintettel a Magyar Bányászati Hivatal feladatkörére,
a Bizottság munkájában — felkérésére — az adott minisztérium képviselője ideiglenes tagként vesz részt.
(3) A Bizottság állandó tagjait a delegáló szervezetek
vezetői írásban jelölik ki 3 évre szólóan.
(4) A Bizottság saját ügyrend szerint működik. Az ügyrendben rendelkezni kell különösen a Bizottság vezetőjének megválasztása szabályairól, valamint feladatairól. A
Bizottság határozatképes, ha ülésén legalább három tag
jelen van, döntéseit a bizottsági tagok egyszerű szótöbbségével hozza. Szavazategyenlőség esetén a Bizottság vezetőjének szavazata dönt.
(5) A Bizottság írásban tájékoztatja a kérelmezőt a
Bizottság személyi összetételéről, és szükség szerint javaslatot tesz szakértő (szakértők) személyére.
(6) Az eljárás során a Bizottság tagjai és a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja
szerinti közeli hozzátartozóik nem állhatnak a kérelmezővel munkavégzésre irányuló jogviszonyban, nem viselhetnek tisztséget a kérelmező választott testületeiben, és nem
lehetnek a kérelmező tulajdonosai.
(7) Az összeférhetetlenségről az eljárás megkezdésekor
a Bizottság tagjainak írásban kell nyilatkozniuk, illetve a
Bizottság tagja az eljárás folyamán a vele szemben felmerülő összeférhetetlenségi okot köteles haladéktalanul írásban bejelenteni.
(8) A kérelmező összeférhetetlenség, elfogultság címén
a Bizottság bármely tagjával szemben az írásbeli tájékoztatás kézhezvételétől számított 3 napon belül kifogást nyújthat be. A határidő elmulasztása jogvesztő. A kifogást a kijelölőnél lehet benyújtani, amelyet az a kézhezvételtől számított nyolc napon belül bírál el. Az elbírálás csak a 2. számú
melléklet szerinti Okirat kiadásával (visszavonásával) kapcsolatos döntés elleni jogorvoslatban támadható meg.
(9) Összeférhetetlenség esetén az érintett tag helyett a
Bizottság vezetőjének felkérésére új személyt kell kijelölni
és erről a kérelmezőt írásban tájékoztatni kell.
A kérelmezőre vonatkozó közös szabályok 5. § A kérelmezőnek meg kell felelnie az R. 1. §-ában meghatározott feltételeknek, továbbá felkészültnek kell lennie
a kijelölés területe szerinti tevékenység ellátására, és folyamatosan rendelkeznie kell
a) az eljárások leírását tartalmazó részletes szabályzattal (függetlenül annak elnevezésétől);
b) a normatív dokumentumokkal;
c) a kérelmező által feljogosított, megfelelő képzett
séggel és gyakorlattal rendelkező alkalmas személyzettel;
d) működő minőségbiztosítási rendszerrel;
e) a kérelemben meghatározott kijelölés területe sze
rinti tevékenységre vonatkozó, az Európai Unióban engedélyezett biztosítónál kötött érvényes felelősségbiztosítási
szerződéssel.
A vizsgálatra kijelölést kérelmezőre vonatkozó különös
szabályok 6. §
A kérelmezőnek — az 5. §-ban foglalt követelmények
teljesülésén túlmenően — rendelkeznie kell a kijelölés
területe tekintetében
a) a vizsgálatok elvégzéséhez szükséges vizsgálóhelyiségekkel, terekkel; b) vizsgáló-, mérő-, és egyéb berendezésekkel, eszközökkel és anyagokkal;
c) a kérelmező által a vizsgálatra feljogosított személyzettel.
A tanúsításra kijelölést kérelmezőre vonatkozó különös
szabályok 7. §
(1) A kérelmezőnek — az 5. és a 6. §-okban foglalt
követelmények teljesülésén túlmenően — rendelkeznie
kell
a) a kijelölés területe tekintetében tanúsítási jellel, továbbá a jelhasználat engedélyezése, visszavonása során követendő eljárási szabályzattal;
b) a kérelmező által a tanúsításra feljogosított személyzettel.
(2) Nem jogosítható fel tanúsításra az adott egyéni védőeszköz típusának vizsgálatát, illetőleg ellenőrzését folytató
személy.
(3) Vizsgálati és ellenőrzési eredmények kiértékelésével
és a megfelelőség tanúsításával kapcsolatos tevékenység
alvállalkozásba nem adható.
Az ellenőrzésre kijelölést kérelmezőre vonatkozó különös
szabályok 8. §
(1) A kérelmezőnek — az 5—7. §-okban foglalt követelmények teljesülésén túlmenően — rendelkeznie kell
a) a kijelölés területe tekintetében a minőségbiztosítási
rendszer kialakítására és fenntartására vonatkozó normatív dokumentumokkal, és az azokban meghatározott, a
minőségbiztosítási rendszer értékelését és felügyeleti ellenőrzését lehetővé tevő személyi és tárgyi feltételekkel;
b) a kérelmező által ellenőrzésre feljogosított személyzettel. (2) Nem jogosítható fel ellenőrzésre az adott egyéni
védőeszköz típusának vizsgálatát, illetőleg tanúsítását folytató személy.
A kijelölési eljárás 9. § (1) A Bizottság a kérelmező felkészültségét megvizsgálja és értékeli a következők alapján:
a) a szervezeti felépítésre, az általános működésre és a
minőségügyre, illetve minőségbiztosításra vonatkozó követelmények;
b) a kérelemben megjelölt kijelölés területére vonatkozó jogszabályok, szabványok;
c) a személyzet szakmai alkalmassága a képzettségre és
gyakorlatra is kiterjedően;
d) a helyszíni szemle megállapításai. (2) A nemzeti akkreditálási rendszerben kiadott akkreditálási okirat benyújtása esetén — az abban meghatározott tevékenység vonatkozásában — a Bizottság eltekinthet az (1) bekezdésben foglaltak teljes körű megvizsgálásától.
(3) A Bizottság a kijelölési eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentációt (kérelmet, kérelemhez csatolt
dokumentumokat) köteles megőrizni.
(4) A Bizottság a kérelem és a csatolt dokumentumok
alapján az eljárást lefolytatja, vagy adat kiegészítést kér.
(5) A kérelem megalapozott elbírálása érdekében a
Bizottság a kérelmezőnél — előzetes egyeztetést követően — helyszíni szemlét tart. Ennek keretében szükség
szerint
a) kéri az alap- és részvizsgálatok bemutatását, illetőleg
a személyzettől a szükséges szakmai felvilágosítást;
b) ellenőrzi a rendelkezésre álló mérőeszközöket és
vizsgáló berendezéseket, azok hitelesítésének, illetőleg
kalibrálásának meglétét, áttekinti a műszernyilvántartást;
c) megtekinti a vizsgálóhelyiségeket, tereket. (6) Amennyiben a kérelmező egyes tevékenységek elvégzését alvállalkozásba kívánja adni, a Bizottság az alvállalkozónál — a kérelmezőével azonos módon — vizsgálja
a személyi, szakmai és tárgyi feltételek meglétét.
10. § (1) A Bizottság a helyszíni szemle során feltárt észrevételeit írásban közli a kérelmezővel. A kérelmező a feltárt
hiányosságok megszüntetéséről a szükséges dokumentációk egyidejű megküldésével, írásban tájékoztatja a Bizottságot.
(2) A Bizottság a hiányosságok megszüntetéséről a dokumentációk áttekintése és szükség szerint ismételt helyszíni szemle során győződik meg.
(3) Amennyiben a kérelmező a hiányosságot nem szünteti meg — ideértve az (1) bekezdés szerinti írásos tájékoztatás elmaradását is — úgy a Bizottság ennek a tényét
rögzíti a javaslatában.
Kijelölés 11. § (1) A Bizottság a helyszíni szemlét követő 15 napon
belül javaslatot tesz a kijelölő részére — a 2. számú melléklet szerinti — Okirat kiadására vagy a kérelem elutasítására.
(2) A javaslat tartalmazza:
a) az összefoglaló értékelést az eljárásról és arról, hogy
a kérelmező minden tekintetben megfelel-e a követelményeknek; b) a kijelölést kizáró okok felsorolását;
c) indítványt a kijelölésre vagy az elutasításra;
d) elutasítási javaslat esetén a részletes indokolást.
(3) A kijelölő — a Bizottság javaslatában foglaltakat
mérlegelve — a kérelmezőt az egyéni védőeszköz típusa
tekintetében vizsgálói, tanúsítási, illetőleg ellenőrzési tevékenységre az Okirat kiadásával kijelöli.
(4) A kijelölő az Okiratot haladéktalanul megküldi a
kérelmezőnek.
A bejelentésre vonatkozó szabályok 12. § (1) A kijelölt szervezetet a kijelölés területe (feladatainak) feltüntetésével a kijelölő a Magyar Köztársaság brüszszeli állandó képviselete útján bejelenti az Európai Bizottságnak. Ennek keretében
a) a kijelölő kezdeményezi az azonosító szám előzetes
kiadását az 1. számú melléklet szerinti kérelem benyújtását
követően;
b) a kijelölés tényét az R. szerinti adatokkal, valamint
az azonosító számmal a kijelölő a Magyar Köztársaság
brüsszeli állandó képviselete útján bejelenti az Európai
Bizottságnak és az Európai Unió tagállamai illetékes szerveinek.
(2) A bejelentett szervezet csak azt követően kezdheti
meg tevékenységét, hogy a kijelölő írásban tájékoztatta őt
a bejelentése megtörténtéről. A bejelentett szervezet az
általa kiadott dokumentumokon köteles az azonosító számára hivatkozni.
(3) Amennyiben a kijelölő tudomására jut olyan tény,
amely szerint a bejelentett szervezet nem felel meg a bejelentés feltételeinek, illetve a kötelezettségét nem teljesítette, a kijelölő az Okiratot visszavonja, és a bejelentést meghatározott időtartamra felfüggeszti. Ha a bejelentett szervezet a felfüggesztéssel egyidejűleg meghatározott intézkedéseknek nem tesz eleget, a kijelölő a bejelentést visszavonja. A bejelentés felfüggesztése vagy visszavonása ellen
fellebbezésnek van helye, amelyet a kijelölőhöz kell
benyújtani. A bejelentés felfüggesztése vagy visszavonása
ellen benyújtott fellebbezést a foglalkoztatáspolitikai és
munkaügyi miniszter bírálja el.
13. § A kijelölő
a) a bejelentett szervezet Okirata érvényességét érintő
minden változásról a Magyar Köztársaság brüsszeli állandó képviselete útján tájékoztatja az Európai Bizottságot és
tagállamainak illetékes szerveit;
b) bármely bejelentett szervezet kötelezettségszegésével kapcsolatban megtett intézkedéséről a Magyar Köztársaság brüsszeli állandó képviselete útján tájékoztatja az Európai Bizottságot és az Európai Unió tagállamai illetékes szerveit;
c) az Európai Bizottság részére — annak kérésére —
információt ad, illetőleg tényeket közöl;
d) a bejelentéssel kapcsolatosan tudomására jutott
adatokat, információkat bizalmasan kezeli.
Eljárási szabályok a bejelentés után 14. § (1) A bejelentett szervezet az Okirat érvényességi időtartama alatt jogosult az Okirat tartalmának megfelelő
tevékenység végzésére és a tevékenységhez kapcsolódó
dokumentumok kiadására, köteles tevékenységét az Okirat tartalmának megfelelően végezni.
(2) A bejelentett szervezet a kijelölés területét, illetőleg
a feltételeknek való megfelelést érintő minden kedvezőtlen változásról köteles a kijelölőt haladéktalanul írásban
értesíteni. Az értesítésben foglaltak elbírálásáig vizsgálói,
tanúsítói, illetőleg ellenőrzési tevékenység nem folytatható.
(3) A kijelölés területe feltételeit jelentősen érintő kedvező változások (pl. új alvállalkozó bevonása, új személyzet, új szabványok felvétele) a vizsgálói, tanúsítói, illetőleg
ellenőrzési tevékenység során csak a kijelölő jóváhagyását
követően alkalmazhatók.
(4) A (2)—(3) bekezdésekben meghatározott esetekben, az írásban történt bejelentés alapján a Bizottság kijelölési eljárás keretében lefolytatja a szükséges vizsgálatot,
és javaslatot tesz az elbírálásra. Az elbírálás az Okirat
módosítására, felfüggesztésére, a felfüggesztés megszüntetésére, illetőleg visszavonására vonatkozó határozattal,
vagy új Okirat kiadásával történik.
(5) Az Okirat érvényessége azonos időtartamra többször is meghosszabbítható. A meghosszabbítást az 1. számú melléklet szerinti kérelemmel és a 3. számú melléklet
szerinti díj egyidejű megfizetésével kell kezdeményezni
legalább 30 nappal az Okirat érvényességi idejének lejártát
megelőzően. Az új érvényességi időt az Okiraton kell feltüntetni.
15. § A bejelentett szervezet köteles a kijelölés alapján végzett
tevékenysége során kiadott vizsgálati jegyzőkönyveket, EK
típustanúsítványokat, tanúsítványokat és a normatív dokumentumokhoz kapcsolódó iratokat 10 évig megőrizni.
16. § A bejelentett tanúsító szervezet a kijelölőt haladéktalanul tájékoztatja az általa kiállított EK típustanúsítvány
kiadásáról, módosításáról, felfüggesztéséről, illetőleg a felfüggesztés megszüntetéséről, továbbá visszavonásáról.
A bejelentett szervezet megfelelőségének felülvizsgálata 17. § (1) A kijelölés feltételeinek való megfelelést a Bizottság
évente felülvizsgálja. A Bizottság a felülvizsgálat céljából
a) a kijelölés területe szerinti tevékenység alapjául
szolgáló iratokat, jegyzőkönyveket, EK típustanúsítványokat, tanúsítványokat és egyéb dokumentumokat bekérheti,
a bejelentett szervezetet a szükséges információk megadására felszólíthatja;
b) helyszíni szemlét tarthat, műszeres vizsgálatokat végezhet. (2) A bejelentett szervezetnél a Bizottság különösen
akkor tart helyszíni szemlét, ha
a) a bejelentett szervezet tevékenységével kapcsolatban bárki írásban megindokolt kifogást nyújt be a kijelölőhöz;
b) a Bizottság tudomást szerez az Okirat kiadásának
alapjául szolgáló követelmények, körülmények, a vizsgálóképesség vagy a tanúsítási, illetőleg az ellenőrzési tevékenység lényeges megváltozásáról;
c) a bejelentett szervezet által vizsgált, tanúsított, illetőleg ellenőrzött egyéni védőeszköz használata során baleset vagy egészségkárosodás következett be, és valószínűsíthető, hogy a bekövetkezés oka összefügg a bejelentett
szervezetnek az egyéni védőeszközzel kapcsolatos tevékenységével.
(3) A Bizottság megvizsgálja, hogy a (2) bekezdés
b) pontja szerinti változás nem teszi-e alkalmatlanná a
bejelentett szervezetet az Okiratban meghatározott tevékenységének végzésére. A felülvizsgálatra a kijelölési eljárás szabályai az irányadók.
(4) Ha a felülvizsgálat eredményeként megállapítható,
hogy a bejelentett szervezet a kijelölés területe tekintetében, tevékenységében, működésében, személyi, illetőleg
tárgyi felkészültségében olyan változás történt, amely
miatt feladatát nem tudja a megfelelő szakmai színvonalon
vagy kellő felkészültséggel ellátni, a kijelölő az Okiratot
visszavonja. A visszavonó határozatot indokolni kell.
(5) Amennyiben a kijelölő által visszavont Okirat akkreditáltságon, vagy a NAT minősítő jegyzőkönyvén alapult,
az OMMF az Okirat visszavonásáról a NAT -ot tájékoztatja.
(6) Ha az Okirat visszavonása a bejelentett szervezetnek
felróható, a felülvizsgálattal összefüggésben keletkezett
költségek a bejelentett szervezetet terhelik. A költségek
megtérítésére a kijelölő felszólítja a bejelentett szervezetet, illetve kezdeményezi a szükséges eljárást.
18. § A bejelentett szervezet a kijelöléssel kapcsolatos tevékenysége során köteles a Bizottsággal a teljes eljárásban
együttműködni.
A kijelölés, illetőleg bejelentés nyilvántartása
és érvényessége 19. §
(1) Az Okirat érvényességi ideje 3 év. (2) Az OMMF a kijelölt, illetőleg bejelentett szervezetet
nyilvántartásba veszi.
(3) A kijelölés, illetőleg bejelentés felfüggesztésének,
illetőleg a felfüggesztés megszűnésének tényét az OMMF
a nyilvántartásában rögzíti.
(4) A kijelölést, illetőleg a bejelentést a nyilvántartásból
törölni kell
a) az Okirat visszavonása,
b) az Okirat érvényességének lejárta,
c) a kijelölt, illetőleg a bejelentett szervezet jogutód
nélküli megszűnése,
d) a kijelölt, illetőleg a bejelentett szervezet ilyen irá
nyú kérelme
esetén. 20. § (1) Az akkreditálási okiraton alapult kijelölés esetén az
akkreditáltság megszűnésével egyidejűleg az Okirat is érvényét veszti.
(2) Az akkreditálási okiraton alapult kijelölés esetén az
akkreditáltság felfüggesztése egyidejűleg az Okirat érvényességét is felfüggeszti. Az akkreditáltság felfüggesztése
megszűnésével egyidejűleg az Okirat ismét érvényessé válik.
(3) A (2) bekezdésben foglalt esetben az Okirat érvényességének visszaállítása érdekében a bejelentett szervezet kérelmezheti a 14. § (4) bekezdése szerinti eljárást.
Közzététel 21. § (1) Az OMMF a hivatalos lapjában és a honlapján közzéteszi
a) a kijelölés, illetőleg a bejelentés tényét (a kijelölés
területe feltüntetésével);
b) a kijelölés, illetőleg a bejelentés felfüggesztésének,
illetőleg a felfüggesztés megszűnésének tényét;
c) a kijelölés, illetőleg a bejelentés módosításának tényét;
d) a kijelölés, illetőleg a bejelentés megszűnésének tényét; továbbá
e) a bejelentett tanúsító szervezet azonosító számát;
f) az EK típustanúsítvány számát a bejelentett tanúsító
szervezet azonosító számának, és a tanúsított egyéni védőeszköz megnevezésének egyidejű feltüntetésével (16. §).
(2) Az OMMF a honlapján rendszeresen tájékoztatást
nyújt a más tagállam által bejelentett szervezetekkel kapcsolatos információkról.
Díjfizetési szabályok 22. § (1) E rendelet szerinti kijelölési eljárásért igazgatási
szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni.
(2) A kérelmező a kijelölési eljárásért e rendelet 3. számú mellékletben meghatározott mértékű díjat köteles az
OMMF-nek a kérelem benyújtását megelőzően megfizetni.
(3) Az OMMF a befizetett díjról köteles számlát kiállítani és azt a kérelmezőnek megküldeni.
(4) A díj az OMMF alaptevékenységének körébe tartozó szolgáltatási bevételnek minősül. A díjat az OMMF
10032000-01743496-00000000, Magyar Államkincstárnál
vezetett számlájára kell megfizetni. A díjak kezelésére,
elszámolására, nyilvántartására az államháztartás szervezeti, beszámolási és könyvvezetési kötelezettségéről szóló
jogszabályt kell alkalmazni.
(5) A díj mértékéről az OMMF kérelemre előzetesen
— igény szerint írásban — tájékoztatást ad.
Záró rendelékezések 23. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződés kihirdetéséről szóló törvény hatálybalépésének napján
lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépése előtt kiadott Okirattal
rendelkező szervezet az Okirat érvényességén belül jogosult a minősítő bizonyítvánnyal rendelkező egyéni védőeszközök időszakos felülvizsgálatának elvégzésére.
(3) A rendelet hatálybalépése előtt vizsgálatra vonatkozóan kiadott Okirat egyenértékű a 11. § (3) bekezdésében
meghatározott Okirattal, feltéve, hogy annak törlését a
rendelet hatálybalépését követő 8 napon belül a kijelölt
szervezet nem kéri.
(4) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egyéni
védőeszközök munkavédelmi megfelelőségét vizsgáló
szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló
7/1999. (XI. 3.) SZCSM rendelet, valamint az egyes miniszteri rendeletek módosításáról szóló 3/2002. (IX. 30.) FMM
rendelet 3. §-a hatályát veszti.
Burány Sándor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter


text:
10/2003. (III. 27.) ESZCSM rendelete az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékről.
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.)
162. §-a (2) bekezdésének f) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A gyermekjóléti, gyermekvédelmi ellátórendszerben, illetve a gyermekvédelmi, gyámügyi eljárás során szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértők adatait az
Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzék
(a továbbiakban: Névjegyzék) szakterületenkénti tagolásban tartalmazza. A Névjegyzékbe történő felvétel az alábbi
szakterületekre kérhető:
a) gyermekjóléti szolgáltatás,
b) bölcsődei ellátás, csecsemő- és kisgyermekgondozás,
nevelés,
c) gyermekek napközbeni ellátása,
d) gyermekek átmeneti gondozása,
e) nevelőszülői, helyettes szülői ellátás,
f) gyermekotthoni ellátás,
g) területi gyermekvédelmi szakszolgáltatás,
h) javítóintézeti nevelés,
i) fogyatékos gyermekek gondozása, nevelése,
j) speciális szükségletű gyermekek ellátása,
k) gyermekek, illetve a gyámhatósági eljárásban érin
tett személyek személyiségvizsgálata,
l) konfliktuskezelés, gyermekvédelmi közvetítés, me
diáció,
m) gyermekjóléti, gyermekvédelmi ellátórendszerek kialakítása, értékelése,
n) nyilvántartás,
o) az egyéni gondozás, nevelés szakmai-módszertani
tervezése,
p) gyermekek vagyoni érdekvédelme. (2) A Névjegyzékbe az a kérelmező vehető fel, aki
a) a Gyvt. 103/A. §-ának (2) bekezdésében meghatáro
zott követelményeknek megfelel, és
b) szakterülete tekintetében rendelkezik az 1. számú
melléklet szerinti szakképesítéssel, továbbá c) — a (3) bekezdésben foglaltak kivételével — rendelkezik az alábbi szakvizsgák egyikével:
ca) szociális szakvizsga,
cb) pedagógus szakvizsga,
cc) szakpszichológusi szakvizsga,
cd) jogi szakvizsga,
ce) közigazgatási szakvizsga,
cf) orvosi szakképesítéssel megszerezhető szakirányú
szakképesítés, vagy
d) egyetemi doktori címmel, illetve tudományos foko
zattal rendelkezik. (3) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott
szakterület esetében, ha a kérelmező felsőfokú szakképesítéssel rendelkezik, a szakvizsga vagy egyetemi
doktori cím, illetve tudományos fokozat megléte nem
szükséges.
2. § (1) A Névjegyzékbe való felvétel pályázati feltételeit az
Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) évente április 30-áig teszi
közzé hivatalos lapjában.
(2) A pályázatot a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai
Intézethez (a továbbiakban: Intézet) kell benyújtani.
(3) A 2. számú melléklet szerinti kérelemhez (pályázathoz) mellékelni kell
a) a részletes szakmai önéletrajzot,
b) a felsőfokú iskolai végzettséget és szakképzettséget,
illetve a felsőfokú szakképesítést igazoló okirat hiteles
másolatát, a szakvizsga-bizonyítvány hiteles másolatát, az
egyetemi doktori cím vagy tudományos fokozat megszerzését tanúsító okirat hiteles másolatát,
c) a három hónapnál nem régebbi erkölcsi bizonyítványt,
d) az öt év gyakorlati idő meglétét tanúsító igazolást,
e) a megpályázott szakterület(ek)re vonatkozóan a ké
relmező szakmai tevékenységét értékelő, legalább két
szakmai ajánlást. Az 1. § (1) bekezdésének l) pontjában
meghatározott szakterület esetében az egyik szakmai ajánlásnak az 1. számú melléklet l) pontjában megjelölt képzést minősíttető személytől vagy szervezet képviselőjétől
kell származnia,
f) az 1. § (1) bekezdésének l) pontja szerinti szakterület
esetében az 1. számú melléklet l) pontjában meghatározott igazolást.
(4) Nem szükséges erkölcsi bizonyítványt csatolni annak
a pályázónak, akinek a munkáltatója igazolja, hogy olyan
munkakörben dolgozik, amelyben az alkalmazás előfeltétele a büntetlen előélet.
3. § (1) A Névjegyzékbe történő felvételről való döntés előkészítéséről az Intézet a pályázatokat értékelő bizottság
(a továbbiakban: bizottság) útján gondoskodik.
(2) A bizottság tagjainak számát az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) határozza meg. A bizottság tagjait a miniszter felkérésére a
minisztérium, az Intézet főigazgatója, a Család- és Gyermekvédelmi Tanács, a gyermekvédelem területén működő szakmai, érdekvédelmi szervezetek, valamint a gyermekvédelmi
szakemberek képzését szervező képzőhelyek jelölik.
(3) A bizottság tagjainak a megbízatása három évre szól,
a tagokat a jelölés alapján a miniszter választja ki.
(4) A Névjegyzékbe való felvételről a bizottság javaslatának figyelembevételével a miniszter dönt. Az Intézet a
kérelmezőt a felvétel tényéről, illetve az elutasítás okáról
írásban értesíti.
4. § (1) A Névjegyzéket az Intézet vezeti.
(2) A Névjegyzék a szakértőről az alábbi adatokat tartalmazza:
a) házassági név (születési név), születési hely és idő,
anyja születési neve, értesítési cím,
b) munkahely és munkakör megnevezése, a munkahely
címe, telefonszáma,
c) iskolai végzettség és szakképzettség, illetve felsőfokú
szakképesítés megnevezése, az erről kiállított oklevél, bizonyítvány száma, a kiállítás helye és időpontja, a kiállító
intézmény megnevezése,
d) szakvizsga, egyetemi doktori cím vagy tudományos
fokozat megnevezése, az erről kiállított okirat száma, a
kiállítás helye és időpontja, a kiállító intézmény megnevezése,
e) szakterülete(i) megnevezése,
f) szakértői igazolvány száma,
g) továbbképzéseken való részvételének időpontja.
(3) A Névjegyzékben szereplő adatokból — szakterületenkénti tagolásban — közzé kell tenni a szakértő nevét,
értesítési címét, munkahelyét, iskolai végzettségét és szakképzettségét (felsőfokú szakképesítését), a szakvizsga
megnevezését, egyetemi doktori címének, illetve tudományos fokozatának megnevezését.
(4) A Névjegyzéket a (3) bekezdés szerinti adatokkal az
Intézet a minisztérium hivatalos lapjában évente, a felvételi kérelmek elbírálását követő hónap utolsó napjáig közzéteszi. A közzététel során az újonnan felvett szakértőket
is magában foglaló egységes Névjegyzéket kell megjelentetni.
(5) Az Intézet a Névjegyzék adatait a Névjegyzékből
történő törlés időpontjától számított tíz évig kezeli, ezt
követően az adatokat véglegesen törli. A Névjegyzékben
szereplő szakértők adatait a Névjegyzékből törölt szakértők adataitól elkülönítetten kell kezelni.
5. § (1) Az Intézet a Névjegyzékbe felvett szakértők számára
a 3. számú melléklet szerinti, sorszámmal ellátott igazolványt állít ki. Az igazolvány közokirat, amely igazolja, hogy
tulajdonosa jogosult gyermekvédelmi szakértői tevékenységet ellátni.
(2) Az igazolványokról külön nyilvántartást kell vezetni. (3) A szakértők számára az Intézet évente továbbképzést szervez. A szakértőnek a Névjegyzékben történő nyilvántartásának ideje (5 év) alatt legalább két alkalommal
kell továbbképzésen részt vennie. A továbbképzéssel
összefüggésben felmerülő költségek 50%-át a szakértő
viseli.
6. § (1) A Névjegyzékben szereplő szakértő kérheti nyilvántartásának meghosszabbítását. A nyilvántartás meghoszszabbítása iránti kérelem benyújtására szóló felhívást a 2. §
(1) bekezdése szerinti pályázati felhívással együtt kell közzétenni, és a pályázat benyújtására megállapított határidőben kell benyújtani.
(2) A nyilvántartás meghosszabbítására irányuló kérelmet a 2. számú melléklet szerinti adatlapon kell benyújtani. A kérelemhez csatolni kell az Intézet által a szakértők
részére szervezett továbbképzésen való részvételről szóló
igazolást.
7. § (1) A szakértőt törölni kell a Névjegyzékből, ha
a) ezt maga kéri,
b) a Névjegyzékbe vétele időpontjától számított öt év
eltelt, és nem kérte a nyilvántartása meghosszabbítását,
c) elhunyt,
d) nyilvántartásának meghosszabbítását kérte, azon
ban továbbképzésen való részvételi kötelezettségének nem
tett eleget,
e) vele szemben a tevékenységének ellátása során a
törvényben meghatározott kizáró ok keletkezik,
f) a miniszter a nyilvántartásból való törlését elrendelte.
(2) A szakértő a Névjegyzékben vezetett adataiban bekövetkezett változásokat, illetve kizáró okot [(1) bek.
e) pont] a változástól számított harminc napon belül köteles bejelenteni az Intézetnek.
8. § (1) Ha a szakértő tevékenységével kapcsolatban panaszt
jelentettek be, azt a bizottság vizsgálja ki. A vizsgálatot a
panasz bejelentésétől számított hatvan napon belül le kell
folytatni, és ennek keretében a szakértőt meg kell hallgatni.
(2) A vizsgálat során a szakértővel ismertetni kell a
panasz tartalmát, és lehetőséget kell biztosítani számára,
hogy arra észrevételt tehessen. A szakértő meghallgatásáról, illetve a panasszal kapcsolatos észrevételeiről jegyzőkönyvet kell készíteni.
(3) Ha a szakértő meghallgatására tartós akadályoztatása miatt a vizsgálat időtartama alatt nem kerülhet sor, a
panaszt vele írásban kell közölni, és határidő megjelölésével fel kell hívni, hogy a panasszal kapcsolatos észrevételeit
írásban tegye meg.
(4) Ha a panasz súlya és jellege indokolttá teszi, a bizottság a panasz kivizsgálásáig a szakértő tevékenységének
felfüggesztését kezdeményezheti a miniszternél.
(5) A bizottság a panaszban foglaltak tisztázása céljából
beszerezheti a szakértő kirendelését kérő szerv, személy véleményét, a szakértői véleménnyel érintett ügy iratait, illetve a
szakértő tevékenységével kapcsolatos bármely iratot.
(6) A bizottság — ha a panaszban foglaltakat a beszerzett bizonyítékok alapján megalapozottnak találta — a
panasz súlyától függően a miniszternél az alábbi döntés
meghozatalát kezdeményezheti:
a) szóbeli figyelmeztetés,
b) írásbeli figyelmeztetés,
c) a szakértői tevékenység meghatározott idejű szüne
teltetése,
d) törlés a Névjegyzékből. (7) A miniszter a panasz tárgyában a (6) bekezdésben
foglaltak alapján dönt.
(8) A szakértői tevékenység szüneteltetéséről, valamint
a Névjegyzékből való törlésről az Intézet közleményt jelentet meg a minisztérium hivatalos lapjában.
9. § (1) A Névjegyzékbe történő felvétel iránti kérelem benyújtásakor a pályázó bírálati díjat köteles fizetni.
(2) A bírálati díj összege a pályázat benyújtásakor érvényes kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) húsz százaléka.
(3) Ha a pályázó két szakterületre kéri a felvételét,
pályázatonként köteles bírálati díjat fizetni.
(4) A nyilvántartás meghosszabbítása iránti kérelem bírálati díja a (2) bekezdésben meghatározott díj összegének
ötven százaléka.
10. § A szakértőt tevékenységéért díjazás illeti meg. A szakértői díj szabad megállapodás tárgya.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Dr. Csehák Judit s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter