text:
256/2011. (XII. 6.) Korm. rendelete a lakásépítési támogatásról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2000. évi költségvetéséről szóló 1999. évi CXXV. törvény 91. § (1) bekezdés e) pontjában, továbbá
a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 235. § (1) bekezdés a) pontjában és a fogyasztónak
nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 30. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, valamint az Alkotmány 35. §
(2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában megállapított
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § (1) E rendelet alkalmazásában: 1. alacsony energiafogyasztású lakás: olyan lakás, melynek fajlagos primer energiafogyasztása fűtésre legfeljebb
25 kWh/m2év; 2. bekerülési költség: a következő kiadásoknak ténylegesen megfizetett, telekárat és a beépített vagy szabadon álló
berendezési tárgyakat nem tartalmazó, lakásra jutó hányada: a) a lakás épületszerkezeteinek, közös használatra szolgáló helyiségeinek és központi berendezéseinek építési
költségei, b) a lakások rendeltetésszerű használhatóságát biztosító ba) helyiségeinek,
bb) tároló helyiségek, ideértve a különálló épületben megvalósuló tüzelőanyag-tároló, a lomkamra,
bc) melléképítmények, ideértve a hulladéktartály-tároló, a közműpótló építmények és berendezések,
a közmű-becsatlakozás építményei, bd) egyéb építmények, ideértve a lakótelek homlokvonalán álló kerítés, az építésügyi hatóság által előírt
kerítés, az épület megközelítését szolgáló tereplépcső, lejtő és járda, valamint támfal és szivárgó övárok,
valamint be) a gépkocsitároló helyiség építési költségei, c) a közműbekötések költségvetés szerinti építési költségei,
d) a lebonyolítási költségek, ideértve a műszaki tervezés, a hatósági engedélyezés és a műszaki ellenőrzés költségeit,
e) a jogszabály alapján fizetendő útépítési- és közművesítési hozzájárulás,
f) távfűtés bekapcsolási díj, az elektromos hálózat fejlesztési hozzájárulások,
g) a lakáshoz kapcsolódó közterületi út-, járda- és közműépítési költségek és hozzájárulások,
h) az új lakás megépítéséhez szükséges földmunka elvégzésének költségei,
i) az új lakás megépítése érdekében felmerült építménybontási költségek;
3. fiatal házaspár: házastársak, melyek közül a lakásépítési támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában
egyik fél sem töltötte be a 40. életévét;
4. gyermek: aki az igénylő eltartottja és a) a 16. életévét még nem töltötte be,
b) a 16. életévét már betöltötte, de oktatási intézmény nappali tagozatán tanul és a 25. életévét még nem érte el,
vagy c) a 16. életévét már betöltötte, de megváltozott munkaképességű személy és ez az állapota legalább egy éve tart,
vagy egy év alatt előreláthatóan nem szűnik meg;
5. hitelintézet: magyarországi székhellyel vagy fiókteleppel rendelkező hitelintézet, valamint a hitelintézettel
egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás a hitelintézetekről és a pénzügyi
vállalkozásokról szóló törvényben foglaltaknak megfelelően, vagy jelzálog-hitelintézet a jelzálog-hitelintézetről és
a jelzáloglevélről szóló törvényben foglaltaknak megfelelően, illetve a biztosítóintézet a biztosítókról és a biztosítási
tevékenységről szóló törvényben foglaltaknak megfelelően; 6. megváltozott munkaképességű személy: az a személy, aki munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette, illetve
legalább 50%-os mértékű egészségkárosodást szenvedett, vagy akinek az egészségi állapota a rehabilitációs hatóság
komplex minősítése alapján nem haladja meg az 50%-os mértéket;
7. támogatott személy: aki az e rendelet szerinti személyi és egyéb feltételeknek megfelel és ezek alapján
a hitelintézettel a lakásépítési támogatás nyújtására szerződést köt;
8. új lakás: a) az alapozási munkáktól kezdődően teljes egészében újonnan épített, vagy emeletráépítéssel vagy
tetőtér-beépítéssel megvalósuló, a lakhatás feltételeinek a vonatkozó jogszabályi követelmények szerint
megfelelő lakóegység, amely elkészültét követően használatbavételi engedély köteles, vagy
b) az a lakás, amelyet jogi személy, jogi személyiség nélküli társaság vagy egyéni vállalkozó természetes személy
részére való értékesítés céljára épít, vagy építtet, és
ba) amelyet első ízben természetes személy részére értékesítenek, vagy
bb) amelyet másodízben értékesítenek természetes személy részére, feltéve, hogy a második eladó hitelintézet
vagy ingatlan-forgalmazással üzletszerűen foglalkozó jogi személy, jogi személyiség nélküli társaság vagy
egyéni vállalkozó. (2) Az e rendeletben meg nem határozott fogalmakat a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvényben
(a továbbiakban: Ptk.), a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben, az országos
településrendezési és az építési követelményekről szóló kormányrendeletben, valamint az épületek energetikai
jellemzőinek tanúsításáról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint kell értelmezni.
2. A lakásépítési támogatás igénybevételének feltételei 2. § (1) Az e rendeletben meghatározott feltételekkel a központi költségvetésből vissza nem térítendő állami támogatás
(a továbbiakban: lakásépítési támogatás) vehető igénybe a Magyarország területén 2010. január 1-jét követően
kiadott a) építési engedéllyel rendelkező új lakás építéséhez, vagy
b) használatbavételi engedéllyel rendelkező új lakás vásárlásához, amennyiben építés esetén az általános forgalmi adó nélkül, a lakóépület teljes nettó alapterületére számított, egy
négyzetméterre jutó bekerülési költség vagy vásárlás esetén az általános forgalmi adó és telekár nélkül
meghatározott, a lakás teljes nettó alapterületére számított, egy négyzetméterre jutó vételár nem haladja meg
a 300 000 Ft-ot, alacsony energiafogyasztású lakás esetében a 350 000 Ft-ot.
(2) Lakásépítési támogatást igényelhet: a) a magyar állampolgár és az a személy, akit a magyar állampolgárságról szóló törvény alapján a magyar
állampolgár jogai illetnek meg, b) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény
hatálya alá tartozó személy, aki a szabad mozgás és a három hónapot meghaladó tartózkodás jogát Magyarország
területén gyakorolja, és a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerint
bejelentett lakóhellyel rendelkezik, c) a harmadik országbeli állampolgár, ha a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
törvényben foglaltak szerint bevándorolt vagy letelepedett jogállással rendelkezik,
d) a hontalan, ha a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvényben
foglaltak alapján ilyen jogállásúnak ismerték el, vagy e) menekült vagy oltalmazott, ha a menedékjogról szóló törvényben foglaltak szerint menekült vagy oltalmazott
jogállással rendelkezik. (3) Lakásépítési támogatást igényelhet a) a (2) bekezdés szerinti személy a vele közös háztartásban élő, általa eltartott és a felépített vagy megvásárolt új
lakásba vele együtt beköltöző aa) vér szerinti és örökbe fogadott gyermeke után, vagy
ab) gyámsága alatt álló, legalább egy éve vele együttélő és általa eltartott gyermek után, ha az igénylő vállalja,
hogy a gyámság három éven belüli megszűnése esetén a lakásépítési támogatást visszafizeti,
vagy b) a (2) bekezdés szerinti személyekből álló fiatal házaspár – a meglévő gyermekei számától függetlenül – legfeljebb
két születendő gyermek vállalása esetén a bekerülési költség vagy vételár megfizetéséhez.
(4) A lakásépítési támogatást ugyanazon gyermek után csak egy alkalommal lehet igénybe venni, ideértve az egyéb
lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint igénybevett vissza nem térítendő lakáscélú állami
támogatást is. (5) A gyermeket – a teljes ellátást biztosító intézetben tanuló gyermek kivételével – az igénylővel közös háztartásban élőnek
kell tekinteni akkor is, ha tanulmányai folytatása miatt átmenetileg nem a támogatott személy lakásában lakik.
(6) A lakásépítési támogatás kizárólag a támogatott személy és a (3) bekezdés szerinti gyermeke lakásigényének
kielégítése céljából nyújtható. (7) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti lakásépítési támogatás abban az esetben igényelhető, ha az eladó az igénylőnek nem
közeli hozzátartozója vagy élettársa. (8) A lakásépítési támogatással épített, vásárolt lakásban az igénylőknek vagy támogatott személyeknek legalább 50%-os
tulajdoni hányaddal kell rendelkezniük. Házaspár és élettársak esetén a lakásban mindkét félnek az
ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonjoggal kell rendelkeznie. A lakásban az igénylőn vagy támogatott
személyen kívül csak az általa eltartott gyermek szerezhet tulajdont.
3. § (1) A lakásépítési támogatás akkor igényelhető, ha
a) az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik arról, hogy saját magának, házastársának,
élettársának és gyermekének, valamint a vele együttköltöző családtagjainak – a b) pontban foglaltak kivételével –
lakástulajdona, állandó lakáshasználati joga nincs, illetve e jogok ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére irányuló
kérelme nincs folyamatban, továbbá önkormányzati tulajdonban lévő, vagy szolgálati jogviszonyhoz vagy
munkakörhöz kötött lakásra bérleti jogviszonya vagy lízingbe vett lakása nincs;
b) az igénylőnek, házastársának, élettársának, kiskorú gyermekének, valamint a vele együttköltöző családtagjának
ba) együttesen legfeljebb 50%-os tulajdoni hányada van egy olyan lakásban, amely tulajdonközösség
megszüntetése vagy öröklés útján került a tulajdonukba, bb) a tulajdonában lévő lakása lebontását az építésügyi hatóság elrendelte vagy engedélyezte, vagy
bc) a lakás több mint két éve öröklés vagy ajándékozás jogcímén haszonélvezettel terhelten került
a tulajdonába és a haszonélvező bent lakik; c) az igénylő és az együtt költöző a bekerülési költség vagy a vételár kiegyenlítésére használja fel a támogatás
nyújtásáról szóló szerződés megkötését megelőző 5 éven belül értékesített lakásnak, illetve tulajdoni hányadnak
az eladási árát is, amely csökkenthető ca) az értékesített lakást terhelő és visszafizetett önkormányzati, munkáltatói támogatással,
cb) az értékesített lakás vásárlására vagy építésére felvett és azt terhelő lakáscélú hitelintézeti kölcsön
végtörlesztett összegével, cc) a számlával igazolt ingatlanközvetítői jutalék összegével,
cd) a támogatás nyújtásáról szóló szerződés megkötését legfeljebb egy évvel megelőzően vásárolt és az építés
helyszínéül szolgáló építési teleknek az általános forgalmi adó összegével növelt vételárával,
ce) a támogatással vásárolni kívánt lakás telekárat is tartalmazó vételárának 10%-ával, ha ezen összeg kifizetése
– adásvételi szerződéssel igazoltan – a korábbi lakás eladását bejegyző földhivatali határozat kiadásának
időpontját legfeljebb 120 nappal előzi meg és cf) olyan 2009. július 1-jét követően kiállított számlával vagy megkötött szerződéssel igazoltan kifizetett
összeggel, amelyet az igénylő az általa tervezett, de meg nem valósult lakásvásárlás céljából fizetett ki, ha az
összeg az értékesítés céljára lakást építő gazdasági társaság bíróság által elrendelt felszámolásának teljes
befejezését követően nem térült meg; d) az igénylő a kérelem benyújtásának időpontjában harminc napnál nem régebbi okirattal igazolja, hogy
da) őt, vagy házastársak és élettársak esetén legalább az egyik felet legalább 180 napja biztosítottként
az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 16. § (4) bekezdése szerint az állami adóhatósághoz
bejelentették, és nem érkezett a jogviszony megszűnésére, a jogviszony szünetelésének kezdetére és
befejezésére vonatkozó bejelentés az állami adóhatósághoz, és db) köztartozásmentes adózó;
e) az igénylő – lakás vásárlása esetén – a vásárolni kívánt lakás „B” (követelménynél jobb) vagy annál kedvezőbb
energetikai minősítési osztályát igazoló hatályos energetikai tanúsítványt a hitelintézetnél bemutatja;
f) lakás építése esetén az igénylő fa) a hitelintézethez benyújtja az épületek energetikai jellemzőinek meghatározásáról szóló miniszteri
rendelet szerint elkészült energetikai számítást a tervezett lakás várható energetikai minősítési osztályról,
amely „B” (követelménynél jobb) vagy annál kedvezőbb energetikai minősítési osztályú, valamint
fb) teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik arról, hogy a használatbavételi engedély
megszerzését követően a lakás energetikai minősítési osztályát igazoló hatályos energetikai tanúsítványát
a hitelintézetnél bemutatja; g) az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik arról, hogy új lakás vásárlása esetén
legkésőbb a támogatás folyósításáig az adásvételi szerződésben szereplő telekárat is tartalmazó vételárról a saját
nevére szóló, az általános forgalmi adóról szóló törvény hatálya alá tartozó adóköteles termékértékesítésről,
szolgáltatásnyújtásról kiállított – a telekárat és a lakás árát külön feltüntetve tartalmazó – számlákat,
egyszerűsített számlákat (a továbbiakban együtt: számla) a hitelintézet részére bemutatja;
h) új lakás építése esetén az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik arról, hogy legkésőbb
a támogatás utolsó részfolyósításáig bemutatja ha) a hitelintézet által elfogadott költségvetésben szereplő bekerülési költség legalább 70%-áról, a támogatott
személy saját nevére, a (6) bekezdés szerinti lakás megvásárlása esetén a vételár 70%-a erejéig az előző
építtető nevére kiállított számlákat, hb) a használatbavételi engedélyt és
hc) a lakás energetikai teljesítőképességét igazoló energetikai tanúsítványt;
i) az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban
ia) hozzájárul ahhoz, hogy saját és gyermekei 17. § (8) bekezdése szerinti adatait, valamint a támogatásra
vonatkozó információkat a támogatás szabályszerű igénybevételének ellenőrzése céljából a hitelintézet
átadja a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár), vagy az állami adóhatóság részére,
ib) hozzájárul ahhoz, hogy az állami adóhatóság a bizonylatok valódiságát, a bennük foglalt gazdasági
esemény megtörténtét és ezekkel összefüggésben a lakásépítési támogatás igénybevételének
jogszerűségét, felhasználásának szabályszerűségét a helyszínen – a lakásban is – ellenőrizze, és annak
eredményéről a hitelintézetet tájékoztassa, illetve, ha olyan jogszabálysértést is észlel, amellyel kapcsolatos
eljárás a Kincstár hatáskörébe tartozik, a Kincstárt hivatalból értesítse, és
ic) tudomásul veszi, hogy a hitelintézet kizárólag olyan számlát fogad el, melynek kibocsátója – a 12. § (1) vagy
(2) bekezdése szerinti időpontban – az állami adóhatóság nyilvántartásában működő adóalanyként
szerepel; j) a támogatott személy a lakásépítési támogatás nyújtásáról szóló szerződésbe foglaltan kötelezettséget vállal arra
vonatkozóan, hogy a lakásépítési támogatás folyósítását vagy építés esetén az utolsó részfolyósítást követően
legalább a 14. § (1) bekezdése szerinti elidegenítési tilalom megszűnéséig terjedően a lakásban lakóhelyet létesít
és a folyósítást vagy utolsó részfolyósítást követő egy éven belül bemutatja a hitelintézet számára a lakcímet
igazoló hatósági igazolványt, hontalan támogatott személy esetében a harmadik országbeli állampolgárok
beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást, mely igazolja,
hogy a támogatással épített, vásárolt ingatlan mindazon személyek lakóhelye, hontalan esetében szálláshelye,
akiknek együttköltözésére tekintettel a lakásépítési támogatás folyósítása történt.
(2) Amennyiben a támogatott személy (1) bekezdés j) pontjában foglalt kötelezettségvállalása nem teljesül, a hitelintézet
tájékoztatja erről a Kincstárat és megküldi az ügy iratait.
(3) Amennyiben az új lakás építése során bontott anyagok is felhasználásra kerülnek, úgy ezeknek az építőipari
kivitelezési tevékenység felelős műszaki vezetője által írásban igazolt értékéig az (1) bekezdés h) pont ha) alpontja
szerinti számla benyújtási kötelezettség csökkenthető. E csökkentés mértéke nem haladhatja meg a számlával
igazolandó bekerülési költség 20%-át. (4) E rendelet alkalmazásában a lakástulajdonnal egy tekintet alá esik a gazdasági társaság tagja által a társaság részére
vagyoni hozzájárulásként szolgáltatott, valamint az építési és használatbavételi engedélyben meghatározott céltól,
vagy a rendeltetésétől tartósan eltérő célra használt lakás. Erről a tényről, valamint az (1) bekezdés a) pontjában foglalt
feltételek teljesüléséről az igénylő, annak házastársa, élettársa és az együttköltöző családtag büntetőjogi felelősség
mellett írásban köteles nyilatkozni. (5) A nem értékesítés céljára épült és használatbavételi engedéllyel rendelkező lakás tulajdonjogának átruházása esetén
az új tulajdonost a lakásépítési támogatás nem illeti meg.
(6) A használatbavételi engedéllyel még nem rendelkező lakás tulajdonjogának a használatbavételi engedély
megszerzése előtt történő átruházása esetén a) ha az építkezés 2010. január 1-jét követően kiadott építési engedély alapján történt, úgy a lakásépítési támogatást
az új tulajdonos igénybe veheti és b) az átruházó részére megállapított lakásépítési támogatást törölni kell, és a már folyósított támogatást az átruházó
az igénybevétel napjától a Ptk. 232. § (3) bekezdése szerint számított kamataival együtt köteles visszafizetni.
3. A lakásépítési támogatás mértéke 4. § (1) A lakásépítési támogatás összege – a 2. § (3) bekezdés a) pontja szerinti meglévő és a 2. § (3) bekezdés b) pontja szerinti
vállalt gyermekeket együttesen számítva, ide nem értve azon gyermeket, aki után az egyéb lakáscélú állami
támogatásokról szóló jogszabályok szerint vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatást már igénybevettek –
a) két gyermek esetén, amennyiben az épített vagy vásárolt lakás hasznos alapterülete
aa) legalább 60 m2, de nem haladja meg a 75 m2-t, 800 000 Ft,
ab) 75 m2-t meghaladja, de nem haladja meg a 90 m2-t, 1 000 000 Ft,
ac) 90 m2-t meghaladja, 1 300 000 Ft,
b) három gyermek esetén, amennyiben az épített vagy vásárolt lakás hasznos alapterülete
ba) legalább 70 m2, de nem haladja meg a 85 m2-t, 1 200 000 Ft,
bb) 85 m2-t meghaladja, de nem haladja meg a 100 m2-t, 1 500 000 Ft,
bc) 100 m2-t meghaladja, 2 000 000 Ft,
c) négy vagy annál több gyermek esetén, amennyiben az épített vagy vásárolt lakás hasznos alapterülete
ca) legalább 80 m2, de nem haladja meg a 95 m2-t, 1 600 000 Ft,
cb) 95 m2-t meghaladja, de nem haladja meg a 110 m2-t, 2 000 000 Ft,
cc) 110 m2-t meghaladja, 2 500 000 Ft.
(2) Az (1) bekezdés alapján meghatározott lakásépítési támogatás összegét
a) „A” (energiatakarékos) energetikai minősítési osztályú lakás esetén 1,1-es,
b) „A+” (fokozottan energiatakarékos) energetikai minősítési osztályú lakás esetén 1,2-es, vagy
c) alacsony energiafogyasztású lakás esetén 1,3-as szorzószám alkalmazásával kell megállapítani.
(3) A lakásépítési támogatás 8. § (1) bekezdése szerinti később született gyermek után igényelhető összege – az épített
vagy vásárolt lakás hasznos alapterületétől függetlenül – gyermekenként 400 000 Ft.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott épített vagy vásárolt lakás hasznos alapterülete nem haladhatja meg a 160 m2-t.
(5) Lakás építése esetén, ha a felépült lakás energetikai minősítési osztálya nem éri el a 3. § (1) bekezdés f) pont fa) alpontja
szerinti nyilatkozatban vállalt energetikai minősítési osztályt, akkor a támogatott személy az energiatanúsítványban
szereplő energetikai minősítési osztály szerinti lakásépítési támogatásra jogosult. Amennyiben a felépült lakás
energiatanúsítványában szereplő energetikai minősítési osztály nem éri el a „B” (követelménynél jobb) vagy annál
kedvezőbb energetikai minősítési osztályt, akkor a támogatott személy a már folyósított támogatást az igénybevétel
napjától esedékes, a Ptk. 232. § (3) bekezdése szerint számított kamatokkal együtt – a használatbavételi engedély
kiadásától számított 30 napon belül – köteles a hitelintézeten keresztül visszafizetni. Amennyiben a támogatott
személy visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet tájékoztatja erről a Kincstárat és megküldi
az ügy iratait. 4. Nem magyar állampolgárra vonatkozó szabályok
5. § (1) A lakásépítési támogatás igénybevételéhez a nem magyar állampolgár igénylő köteles
a) a menekült vagy oltalmazott igénylő kivételével a származási országának ingatlan-nyilvántartásért felelős
országos hatáskörű szerve által kiállított – az ország egész közigazgatási területére, tagállamok esetén a tagállam,
szövetségi államok esetén a szövetségi állam közigazgatási területére vonatkozó – hivatalos iratot és annak
hiteles magyar nyelvű fordítását bemutatni a hitelintézetnek, amellyel igazolja, hogy saját magának,
házastársának, élettársának, bejegyzett élettársának, gyermekének és az együttköltöző családtag(ok)nak
származási országában a 3. § (1) bekezdés a) pontja és a 3. § (4) bekezdése szerinti lakástulajdona nincs, valamint
b) büntetőjogi felelőssége mellett írásban nyilatkozni arról, hogy a lakásépítési támogatással építeni, vásárolni
kívánt lakásban életvitelszerűen kíván tartózkodni. (2) A nem magyar állampolgár támogatott személy részére a lakásépítési támogatás a három hónapot meghaladó
tartózkodási jogosultság fennállásának időtartama alatt nyújtható, ha Magyarország területén bejelentett lakóhellyel
rendelkezik. A tartózkodási jogosultság fennállását évente január 31-ig kell a hitelintézet részére igazolni.
A lakásépítési támogatást igénybe vevő nem magyar állampolgár tartózkodási jogosultságában bekövetkezett
változást 8 napon belül köteles a támogatást nyújtó hitelintézetnek bejelenteni.
(3) Amennyiben a nem magyar állampolgár támogatott személy tartózkodási jogosultsága a 14. § (1) bekezdése szerinti
időszakon belül megszűnik, és a tartózkodási jogosultság megszűnését megállapító határozat jogerőre emelkedésétől
számított 30 napon belül nem kap a 11. § (1) bekezdés f) pontja szerinti tartózkodási jogosultságot igazoló okmányt,
vagy a 11. § (1) bekezdés g)–h) pontja szerinti tartózkodásra jogosító engedélyt, vagy nem szerez a 11. § (1) bekezdés
i)–k) pontja szerinti jogállást, az igénybe vett lakásépítési támogatást a 16. § (5) bekezdése szerinti kamattal terhelten
köteles Magyarország területének elhagyását megelőzően visszafizetni. 5. Megelőlegezett lakásépítési támogatás szabályai
6. § (1) A fiatal házaspár 2. § (3) bekezdés b) pontja szerinti gyermekvállalásának teljesítésére előírt határidő egy gyermek
vállalása esetén 4 év, két gyermek esetén 8 év.
(2) A vállalt gyermek megszületésére vonatkozó határidőt új lakás építésénél a használatbavételi engedély kiadásának
napjától, új lakás vásárlása esetén az adásvételi szerződés megkötésének időpontjától kell számítani.
A használatbavételi engedélyt a fiatal házaspár annak kiadását követő 30 napon belül köteles a hitelintézet részére
bemutatni. Amennyiben a fiatal házaspár a használatbavételi engedélyre vonatkozó bemutatási kötelezettségének
nem tesz eleget, úgy a lakásépítési támogatás összegét az igénybevétel napjától számított, a Ptk. 301. § (1) bekezdése
szerinti késedelmi kamattal növelten a hitelintézeten keresztül a Kincstár részére vissza kell fizetnie.
A gyermekvállalásra vonatkozó határidő a terhesség időszakára egyszer meghosszabbodik, ha a fiatal házaspár
a terhességet orvosi bizonyítvánnyal a vállalási határidő lejártáig a hitelintézetnek igazolja.
(3) A lakásépítési támogatás igénybevételére irányuló szerződésnek tartalmaznia kell a fiatal házaspár hozzájárulását
ahhoz, hogy a gyermekvállalás teljesítését a Kincstár – a kincstári családtámogatási adatbázisban már rendelkezésre
álló, és a hitelintézet által szolgáltatott adatokat összevetve – megállapítsa.
(4) A gyermekvállalás teljesítéseként kell elfogadni a támogatott személy által örökbefogadott, valamint bírósági vagy
hatósági határozat következtében utóbb a háztartásába került vér szerinti gyermekét. A gyermekvállalás teljesítését
a Kincstár a (3) bekezdés szerinti hozzájárulás alapján megállapítja és erről a hitelintézetet értesíti.
(5) Amennyiben a fiatal házaspár vállalt gyermeke után nem igényelt családtámogatási ellátást, akkor – a kiállítást követő
60 napon belül – a gyermekvállalás teljesítését igazoló okiratot és a gyermek adóazonosító jelét tartalmazó
adóigazolványát köteles a hitelintézet részére bemutatni. (6) A Kincstár az (1) bekezdésben meghatározott, a gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő alatt, illetve annak
leteltét követő 6 hónapon belül adategyeztetésre hívhatja fel a fiatal házaspárt.
(7) Az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerinti lakásépítési kedvezményt megelőlegező
kölcsönszerződéssel rendelkező fiatal házaspár az e rendelet szerinti megelőlegezett lakásépítési támogatást nem
veheti igénybe. 7. § (1) Amennyiben a) a fiatal házaspár gyermekvállalását nem vagy csak részben teljesíti, úgy az igénybevett támogatás összegét
csökkentve a gyermekvállalási határidő lejártának időpontjában meglévő gyermekek után járó lakásépítési
támogatás összegével, vagy b) a meglévő gyermekek száma a gyermekvállalási határidő lejártának időpontjában kettőnél kevesebb, akkor
az igénybe vett lakásépítési támogatás teljes összegét az igénybevétel napjától számított, a Ptk. 301. § (1) bekezdése szerinti késedelmi kamattal növelten
– a gyermekvállalási határidő leteltét követő 60 napon belül – vissza kell fizetni.
(2) A fiatal házaspár a gyermekvállalási határidő alatt bekövetkező házasságfelbontás tényét köteles a házasság
érvénytelenségét megállapító vagy a házasságot felbontó bírósági ítélet jogerőre emelkedését követő 60 napon belül
a jogerős ítélet bemutatásával a hitelintézetnek igazolni. Amennyiben a fiatal házaspár az okiratot 60 napon belül nem
mutatja be, úgy köteles a hitelintézet írásbeli felszólítása kézhezvételétől számított 30 napon belül a lakásépítési
támogatás összege után, a bírósági ítélet jogerőre emelkedését követő naptól számított, a Ptk. 301. § (1) bekezdése
szerinti, Magyar Államot megillető késedelmi kamatot a hitelintézeten keresztül a Kincstár részére megfizetni.
(3) Ha a fiatal házaspár házasságát gyermekvállalási teljesítésére biztosított időtartam alatt a bíróság felbontja és
a házaspár gyermekvállalását a házasság felbontásának időpontjáig nem, vagy csak részben teljesíti, úgy a házasság
felbontásának (2) bekezdés szerinti igazolását követő hónap első napjától az (1) bekezdés rendelkezései szerinti
visszafizetési kötelezettség terheli. E kötelezettség fennállásának, illetve mértékének és kezdő időpontjának
megállapítása a házasság felbontásakor fennálló terhesség végéig meghosszabbodik, ha a fiatal házaspár
a terhességet és annak várható időtartamát orvosi bizonyítvánnyal a házasság felbontásának igazolásával egyidejűleg
a hitelintézetnek igazolja. (4) Ha a lakásépítési támogatásról szóló támogatási szerződésben vállalt gyermek azért nem születik meg,
a) mert a házastársak egyike elhunyt, b) a gyermek megszületését a házastársak egyikének a lakásépítési támogatás nyújtásáról szóló szerződés
megkötését követően megváltozott munkaképességű személlyé válása következtében nem vállalták, vagy
c) a gyermek a terhesség 24. betöltött hetét követően halva születik,
a Magyar Állam a támogatott személynek a hitelintézethez benyújtott – az a)–c) pontban foglaltak igazolását is
tartalmazó – kérelemére a gyermekvállalást teljesítettnek tekinti. (5) A (4) bekezdés szerinti kérelmet a (4) bekezdés a)–c) pontjában foglalt események bekövetkezésétől számított
90. napig, de legfeljebb a lakásépítési támogatásról szóló szerződésben vállalt határidő leteltéig lehet benyújtani.
(6) Ha a támogatott személy az igazolást a (4) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott esemény bekövetkeztétől
számított 90 napon belül nem nyújtja be, úgy a hivatkozott események bejelentésétől számított 60 napon belül
a lakásépítési támogatás összege után, a bejelentési kötelezettség esedékességének napjától számított, a Ptk. 301. §
(1) bekezdése szerinti, Magyar Államot megillető késedelmi kamatot a hitelintézeten keresztül köteles a Kincstár
részére megfizetni. (7) Amennyiben a támogatott személy az (1)–(3) és a (6) bekezdésben foglalt visszafizetési kötelezettségének
a hitelintézeti felszólítás ellenére sem tesz eleget, akkor a hitelintézet a visszafizetési kötelezettség érvényesítése
érdekében a Kincstárhoz fordul. 6. Később született gyermek esetén alkalmazandó szabályok
8. § (1) Lakáscélú hitelintézeti kölcsönszerződésből eredő tartozás törlesztésére lakásépítési támogatást igényelhet
a lakásépítési támogatást korábban született gyermeke után igénybevevő a később született gyermeke után is,
a lakáscélú hitelintézeti kölcsönszerződés megkötésének időpontjában érvényes összegben és feltételek szerint.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatásnál számításba kell venni – a születés időpontjában, örökbefogadásnál az
örökbefogadás időpontjában már meglévő 2. § (3) bekezdés a) pontja szerinti gyermekek számától és a lakás hasznos
alapterületétől eltekintve – a lakáscélú hitelintézeti kölcsönszerződés megkötésének időpontjában hatályos,
e rendelet szerinti egyéb feltételeket. (3) Az (1) bekezdés szerinti támogatásnál a 2. § (3) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti gyermek nem vehető figyelembe.
(4) Az (1) bekezdés szerinti támogatásnál a lakásépítési támogatás kizárólag a vételár megfizetéséhez, vagy építés esetén
a bekerülési költségek fedezetére a hitelintézet által a használatbavételt megelőzően nyújtott és folyósított
– a munkáltatói és önkormányzati kölcsön kivételével – a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában fel nem
mondott kölcsönből a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában még fennálló tartozás csökkentésére
használható fel. (5) Amennyiben építés esetén a lakásépítési támogatás (1) bekezdés szerinti igénylése a 9. § (2) bekezdésében
meghatározott határidőn belül történik, a támogatás a bekerülési költség megfizetésére is felhasználható.
7. A lakásépítési támogatás igénybevételének eljárási szabályai 9. § (1) A lakásépítési támogatás a 17. § (4) bekezdése szerinti szerződéssel rendelkező hitelintézettől igényelhető.
(2) A lakásépítési támogatásra való jogosultság megállapítását és mértékének meghatározását – a 8. § (1) bekezdésében
foglaltak kivételével – lakás vásárlása esetén a lakásra vonatkozó végleges adásvételi szerződés megkötését követő
120 napos jogvesztő határidőn belül, építés esetén a használatbavételi engedély kiadása előtt kell kérni
a hitelintézettől. (3) Amennyiben a lakáscél lakásépítési támogatással is megvalósítható, a hitelintézet átadja az igénylőnek
a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium
elektronikus úton megküldött tájékoztatóját a lakásépítési támogatás igénybevételének feltételeiről, valamint írásban
tájékoztatást ad az igényléshez szükséges dokumentumokról. (4) A 2. § (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben az igénylő kérelmére a Kincstár igénylő lakóhelye szerint illetékes területi
szerve igazolást ad ki arról, hogy az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok alapján az igénylő
lakásépítési kedvezményt megelőlegező kölcsönszerződéssel nem rendelkezik. Az igénylő a Kincstár igénylő
lakóhelye szerint illetékes területi szerve által kiállított igazolást a hitelintézet részére bemutatja.
(5) A hitelintézet a támogatott személytől a lakásépítési támogatásra való jogosultság elbírálásért a támogatás
összegének 1,5%-ának megfelelő, de legfeljebb 30 ezer forint, az értékbecslés és a helyszíni szemle díját nem
tartalmazó bírálati díjat kérhet. Amennyiben a támogatott személy a hitelintézettől lakáscélú kölcsönt is igényelt,
a lakásépítési támogatásra való jogosultság elbírálásért és folyósításáért a hitelintézet díjat vagy egyéb
ellenszolgáltatást nem számíthat fel. 10. § (1) A hitelintézet a lakásépítési támogatás igénylése iránti kérelem átvételéről igazolást ad az igénylőnek, melyben
tájékoztatja a kérelem elbírálásának a hitelintézet belső szabályzata szerinti várható időtartamáról. Átvételnek minősül
az is, ha a kérelmet a hitelintézet függő közvetítője vette át. Ez esetben az elbírálás várható időtartamáról a függő
közvetítő ad írásbeli tájékoztatást. (2) A hitelintézet felelős a Magyar Állammal szemben minden olyan kárért, amely e rendelet alapján őt terhelő
kötelezettség megsértésével keletkezett. A hitelintézet felelőssége kiterjed a függő közvetítőjére is, aki az e rendelet
szerinti lakásépítési támogatásra való jogosultságot bírál el, valamint a lakásépítési támogatás nyújtásához
kapcsolódó tevékenységet végez. Mentesül a hitelintézet a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy maga vagy függő
közvetítője úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben elvárható.
(3) A lakásépítési támogatásra való jogosultságot és mértékét a kérelem benyújtásakor fennálló személyi és egyéb
körülmények alapján kell megállapítani. A támogatásra való jogosultság megállapítása esetén a hitelintézet az
igénylővel a lakásépítési támogatás nyújtásáról szerződést köt. (4) A hitelintézet a lakásépítési támogatás nyújtását nem tagadhatja meg, ha az igénylő a személyi és egyéb feltételeknek
megfelel és a lakáscélját – a hitelintézet számára bizonyíthatóan – kölcsön igénybevétele nélkül meg tudja valósítani.
(5) Amennyiben lakáscélját az igénylő kölcsön igénybevételével tudja megvalósítani, úgy a lakásépítési támogatás abban
az esetben igényelhető, ha a hitelintézet az igénylőt az igényelt kölcsön felvételéhez hitelképesnek minősíti.
(6) A hitelintézet a kérelem elutasítása esetén az igénylőt részletesen, írásban tájékoztatja a kérelem elutasításának
indokáról a nem teljesülő e rendelet szerinti igénybevételi feltételek megjelölésével, továbbá arról, hogy amennyiben
az igénylő a kérelem elutasításával nem ért egyet, az írásbeli elutasítás az igénylő általi kézhezvételétől számított
15 napon belül a lakásépítési támogatásra jogosító feltételeknek való megfelelés megállapítását kérheti a Kincstártól.
Első fokon a Kincstárnak az igénylő lakóhelye szerint illetékes területi szerve, másodfokon a Kincstár központja jár el.
A Kincstár megkeresésére a hitelintézet 8 napon belül köteles megküldeni a Kincstárnak a kérelem elutasítását
megalapozó iratok másolatát. (7) Amennyiben a Kincstár jogerős határozatában megállapítja, hogy az igénylő a kérelem hitelintézethez történő
benyújtásakor az e rendelet szerinti igénybevételi feltételeknek megfelelt, akkor a hitelintézet e feltételek
fennállásának hiányára hivatkozással a lakásépítési támogatás nyújtásáról szóló szerződés igénylővel történő
megkötését és a támogatás folyósítását nem tagadhatja meg akkor sem, ha a lakáscél időközben megvalósult.
A Kincstár határozata a hitelintézet hitelezési tevékenységét nem korlátozhatja.
(8) A Kincstár a támogatott személynél a lakásépítési támogatás igénybevételének jogszerűségét hatósági ellenőrzés
keretében vizsgálja. Ha a Kincstár a hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy a támogatott személy jogosulatlanul
vette igénybe a támogatást, akkor határozatban intézkedik a támogatás – igénybevétel napjától számított, a Ptk.
301. § (1) bekezdése szerinti késedelmi kamattal növelt összegének – visszatérítése iránt.
(9) A közigazgatási hatósági eljárásban első fokon a Kincstárnak a támogatott személy lakóhelye szerint illetékes területi
szerve, másodfokon a Kincstár központja jár el. A Kincstár a jogosulatlan igénybevétel tényéről a folyósító
hitelintézetet írásban tájékoztatja. (10) A Kincstár hatósági jogkörében eljárva kizárólag a részletfizetés engedélyezése körében folytathat le méltányossági
eljárást. A lakásépítési támogatás részletekben történő visszafizetése akkor engedélyezhető, ha a kérelmező igazolja,
hogy a támogatás azonnali és egyösszegű megfizetése családi, jövedelmi, vagyoni és szociális körülményeire is
tekintettel aránytalanul súlyos terhet jelentene. 11. § (1) A lakásépítési támogatásra való jogosultság feltételeinek meglétét a következők szerint kell igazolni:
a) a személyazonosságot és az életkort személyazonosító igazolvánnyal vagy érvényes úti okmánnyal,
b) teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozattal a közös háztartásban élést, valamint élettársak
esetében ennek időtartamát, elvált szülők kiskorú gyermekeinek elhelyezését a jogerős ítélet bemutatásával,
c) a bejelentett lakóhelyet, lakcímet igazoló hatósági igazolvánnyal,
d) a továbbtanulást az oktatási intézmény által kiállított igazolással, a megváltozott munkaképességű személlyé
válást az orvos szakértői szerv igazolásával, e) azt a tényt, hogy az igénylő csak olyan személy után igényel lakásépítési támogatást, aki után e rendelet és egyéb
lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerinti vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatás
igénybevétele még nem történt, büntetőjogi felelősség mellett kiállított nyilatkozattal,
f) a három hónapot meghaladó tartózkodás jogát a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek
beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti regisztrációs igazolással, érvényes tartózkodási kártyával
vagy állandó tartózkodási kártyával, g) a bevándorolt jogállást bevándorlási engedéllyel,
h) a letelepedett jogállást letelepedési engedéllyel, ideiglenes letelepedési engedéllyel, nemzeti letelepedési
engedéllyel, EK letelepedési engedéllyel, i) a menekült jogállást az azt tanúsító személyazonosító igazolvánnyal,
j) az oltalmazott jogállást az azt tanúsító személyazonosító igazolvánnyal,
k) a hontalan jogállást a hontalankénti elismerésről szóló határozattal, vagy a jogállást igazoló hatósági igazolással,
l) a házasságot, a bejegyzett élettársi kapcsolatot és a gyermek születését anyakönyvi kivonattal,
m) a lakás energetikai teljesítőképességét energetikai tanúsítvánnyal. (2) Házaspárok esetében, ha a házastársak egyike magyar állampolgár az (1) bekezdés c) és f)–k) pontjában, valamint az
5. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltak igazolására nincs szükség.
(3) Ha az igénylő a hitelintézetnek vagy az igazolást kibocsátónak valótlan adatot tartalmazó nyilatkozatot tett, és
ez alapján jutott támogatáshoz, akkor a támogatott személy a folyósított összeget az igénybevétel napjától a Ptk.
301. § (1) bekezdése szerint számított késedelmi kamataival együtt köteles a hitelintézeten keresztül visszafizetni.
Amennyiben a támogatott személy visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet tájékoztatja
erről a Kincstárat és megküldi az ügy iratait.
12. § (1) A lakásépítési támogatás igénybevételéhez a költségek igazolásaként bemutatott számlát a hitelintézet akkor
fogadhatja el, ha a kibocsátó a számla hitelintézetnél történő benyújtásának időpontjában az állami adóhatóság
honlapján közétett működő adóalany nyilvántartásban szerepel. (2) Amennyiben a számla kibocsátója az (1) bekezdés szerinti időpontban az állami adóhatóság honlapján közétett
működő adóalany nyilvántartásban nem szerepel, úgy a számla akkor fogadható el, ha a támogatott személy
a számlákhoz csatolja az állami adóhatóság igazolását, mely szerint a számlakibocsátó a számla kibocsátásának
időpontjában az állami adóhatóság nyilvántartásában működő adóalanyként szerepelt.
(3) Építés esetén az építési engedély kiadását legfeljebb 6 hónappal megelőzően kiállított számla fogadható el.
(4) A hitelintézet az eredeti számlát – a letörölhetetlen jelzéssel ellátva – a támogatott személynek visszaadja, másolatban
tíz évig irattárában megőrzi. (5) Amennyiben a hitelintézet szerint a számla valódisága vagy a számlában szereplő gazdasági esemény megtörténte
kétséges, a tények feltárása érdekében megkeresi az állami adóhatóságot.
(6) A támogatott személy köteles a költségek igazolásaként bemutatott számlákat az adásvételi szerződés megkötése,
illetve a használatbavételi engedély kiadása évének utolsó napjától számított 5 évig megőrizni.
(7) Ha az állami adóhatóság vizsgálata során azt állapítja meg, hogy a lakásépítési támogatás igénybevétele jogosulatlan,
vagy a támogatott személy nem elvárható körültekintéssel járt el, és ezáltal érdekkörében felmerült ok miatt
az igénybevétel szabálytalan, akkor a támogatott személy állandó lakóhelye szerint illetékes állami adóhatóság
– jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatás címén – előírja a folyósított lakásépítési támogatás az
igénybevétel napjától számított, a Ptk. 301. § (1) bekezdése szerinti késedelmi kamattal növelt összegének
visszatérítését. 8. Pénzügyi lebonyolítás 13. § (1) A lakásépítési támogatás összegét
a) új lakás építése esetében, a (2) bekezdésben foglalt kivételtől eltekintve
aa) készültségi fokkal arányosan, ab) utólagosan és ac) a lakásépítési támogatás utolsó részletét a használatbavételi engedély kiadását követően folyósítva, vagy
b) új lakás vásárlása esetén egy összegben kell folyósítani.
(2) Amennyiben az építtető igénylő vagy támogatott személy a lakásépítési támogatással kapcsolatos ügyintézéssel mást
hatalmaz meg, úgy a támogatás folyósítása csak a használatbavételi engedély bemutatását követően, egy összegben
történhet. (3) A folyósítás akkor kezdhető meg, ha az építtető támogatott személy a lakásépítési támogatáson és a hitelintézeti
kölcsönön kívül saját erejét a lakás építésére már felhasználta.
(4) A hitelintézet új lakás építése esetén a lakásépítési támogatás készültségi fokkal arányos folyósítását megelőzően
a helyszínen ellenőrzi a készültségi fok feltételeinek teljesítését.
(5) Ha a) a lakásépítési támogatás igénybevételének alapját képező építési munkák a szerződésben meghatározott
határidőn, de legfeljebb öt éven belül vagy az ezt indokolt esetben – amennyiben az építtető támogatott személy
az építésügyi hatósági engedély hatályossága meghosszabbítását a hitelintézet részére igazolja – legfeljebb egy
évvel meghosszabbított határidőig nem készülnek el, b) az építtető támogatott személy az építési szándékától eláll, vagy
c) a használatbavételi engedély megszerzése előtt a szerződés teljesítése más, az építtető támogatott személynek
felróható okból hiúsul meg, a lakásépítési támogatás nyújtásáról szóló szerződés alapján a lakásépítési támogatást a folyósító hitelintézet
visszavonja, és az igénybevevő a már folyósított támogatást az igénybevétel napjától esedékes, a Ptk. 232. §
(3) bekezdése szerint számított kamatokkal együtt köteles a hitelintézeten keresztül visszafizetni. Amennyiben
a támogatott személy visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet tájékoztatja erről
a Kincstárat és megküldi az ügy iratait. (6) A Magyar Állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt
a teljes visszafizetés igazolása után a Kincstár illetékes területi szerve intézkedik.
14. § (1) A támogatás igénybevételével a) épített lakásra az építkezés idejére és a használatbavételi engedély megadását, vagy
b) vásárolt lakásra az adásvételi szerződés megkötését követő 10 évig terjedő időszakra – a 8. § (1) bekezdése szerinti esetben a lakásépítési támogatás nyújtásáról szóló
szerződés megkötésének időpontjától számítva – a Magyar Állam javára jelzálogjog, valamint annak biztosítására
elidegenítési és terhelési tilalom kerül bejegyzésre. A Magyar Állam javára szóló jelzálogjog, valamint az elidegenítési
és terhelési tilalom bejegyeztetését a támogatást folyósító hitelintézet kérelmezi.
(2) Ha a lakásépítési támogatás igénybevételével épített vagy vásárolt lakást az (1) bekezdés szerinti időszakon belül
lebontják – kivéve, ha a bontás természeti katasztrófa miatt vált szükségessé –, vagy elidegenítik, vagy az nem
a támogatott személy és a 2. § (3) bekezdés a) pontja szerinti gyermekének lakóhelyéül szolgál, a lakás használatát
harmadik személynek átengedik, illetve a lakáscéltól eltérően hasznosítják, akkor a támogatott személy köteles
a támogatás folyósított összegét a 16. § (3) és (6) bekezdésében foglaltak szerint bejelenteni és visszafizetni.
(3) Házasság felbontása esetén, ha a volt házasfelek közös lakásukat idegenítik el, úgy őket az igénybevett lakásépítési
támogatás visszafizetési kötelezettsége az elidegenítésből származó bevétel bírósági határozat szerinti vagy
a közöttük létrejött házassági vagyonmegosztási szerződésben rögzített arányban terheli.
(4) Ha a támogatott személy lakásának egy részét idegeníti el, a lakásépítési támogatás összegének csak az elidegenítésre
kerülő tulajdoni hányadra jutó arányos részét kell visszafizetni.
(5) A (4) bekezdés esetében a Kincstár határozatban intézkedik a teljes támogatási összeg visszafizetését biztosító
jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak a töröltetése iránt, továbbá a visszafizetési kötelezettség
alá nem eső támogatási összegnek megfelelő Magyar Államot megillető jelzálogjog, illetve az azt biztosító
elidegenítési és terhelési tilalom támogatott lakásra történő bejegyeztetése iránt.
15. § (1) Ha a támogatott személy a lakásigényét a lakás cseréjével, vagy a lakás értékesítését követően másik lakás építése vagy
vásárlása útján elégíti ki, a lakásépítési támogatás visszafizetésével kapcsolatos kötelezettségét építési szándék
esetében három, vásárlási szándék esetében 1 évig a tulajdonos kérelme alapján a Kincstár támogatott személy
lakóhelye szerint illetékes területi szerve felfüggeszti, amennyiben a támogatott személy az igénybevett támogatás
összegét a „10032000-01501315 Kincstár lakáscélú kedvezmények letéti számlára” befizette.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felfüggesztés időtartamát a lakásépítési támogatás összegének kincstári letéti számlára
érkezésének napjától kell számítani. (3) A felfüggesztés időtartama egy alkalommal legfeljebb 1 évvel hosszabbítható meg.
(4) A támogatott személy akkor is köteles az (1) bekezdésben foglalt másik lakás építésére vagy vásárlására irányuló
kötelezettségnek eleget tenni, amennyiben a felfüggesztés időtartama alatt a 14. § (1) bekezdése szerinti elidegenítési
tilalomra irányadó időtartam lejár. (5) A felfüggesztés időtartama alatt a támogatott személy kérelmére, amennyiben a másik lakás megszerzése még nem
történt meg, a lakásépítési támogatás igénybevételével épített vagy vásárolt lakást a Kincstár tehermentesíti.
(6) A másik lakás megszerzésének hitelt érdemlő igazolása esetén a felfüggesztés megszüntetéséről a Kincstár
határozatban intézkedik és megállapítja a kincstári letéti számláról a támogatott személynek kifizethető összeget,
intézkedik a terhek másik lakásra történő bejegyeztetése iránt. A Kincstár a felfüggesztés megszüntetését követően
15 napon belül átutalja a jogosultnak a Kincstár támogatott személy lakóhelye szerint illetékes területi szerve
határozatában megállapított összeget a jogosult határozatban megjelölt bankszámlájára.
(7) Ha a támogatott személy a másik lakás megszerzését a felfüggesztés időtartama alatt nem igazolja, vagy kisebb értékű
lakás megszerzését igazolja, úgy a kincstári letéti számlán elhelyezett összeg, illetve annak az eladási és a vételár
különbözetével arányos része visszafizetett támogatásnak minősül, amelynek központi költségvetés javára történő
átvezetéséről a Kincstár támogatott személy lakóhelye szerint illetékes területi szerve intézkedik.
(8) Ha a támogatott személy az (1) vagy (3) bekezdés szerinti határidő lejártáig
a) az újabb lakás megszerzését hitelt érdemlően igazolja
aa) adásvételi vagy csereszerződés bemutatásával vagy ab) építés esetében a használatbavételi engedély bemutatásával
és b) a korábbi lakás elidegenítéséből származó teljes bevételt – csökkentve a 16. § (7) bekezdésében foglaltakkal –
számlával vagy szerződéssel és értékbecsléssel igazoltan az új lakás megszerzésére fordította,
úgy a 14. § (2) bekezdése szerinti kötelezettség az eredeti határidő lejártáig terheli.
(9) A (8) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti esetben a tulajdonjog megszerzését a Kincstár a számítógépes
ingatlan-nyilvántartási adatbázishoz közvetlen hozzáférést biztosító TAKARNET rendszerből, az elektronikus
dokumentumként szolgáltatott hiteles tulajdoni lap másolat lekérdezésével ellenőrzi.
(10) A (9) bekezdés szerinti adatszolgáltatásért járó igazgatási szolgáltatási díjat a támogatott személy köteles a Kincstár
részére megfizetni. (11) A (8) bekezdés esetében a lakásépítési támogatást biztosító jelzálogjognak az ingatlan-nyilvántartásban az újabb
lakásra való átjegyzése iránt a Kincstár támogatott személy lakóhelye szerint illetékes területi szerve intézkedik.
16. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási eljárásban a lakásépítési támogatás visszafizetésének kötelezettsége esetén a 14. §
(2) bekezdése szerinti elidegenítésről szóló szerződéshez csatolni kell a Kincstár támogatott személy lakóhelye szerint
illetékes területi szerve által kiállított igazolást arról, hogy a támogatott személy eladó
a) lakásépítési támogatás összegét visszafizette vagy b) visszafizetési kötelezettségét felfüggesztették.
(2) Ha az eladó a korábbi lakás elidegenítéséből származó – a (7) bekezdésben foglaltakkal csökkentett – bevételnek csak
egy részét fordította az újabb lakás megszerzésére, úgy a lakásépítési támogatásnak a bevétel és a vételár vagy
bekerülési költség különbözetével arányos részét kell visszafizetnie. A Kincstár támogatott személy lakóhelye szerint
illetékes területi szerve a határozatával a visszafizetési kötelezettség alá nem eső támogatási hányadra jutó
jelzálogjogot, továbbá annak biztosítására az elidegenítési és terhelési tilalmat az újabb ingatlanra a Magyar Állam
javára bejegyezteti. (3) A támogatott személy a) a lakás elidegenítését az erre vonatkozó szerződés megkötésétől,
b) a saját maga és a 2. § (3) bekezdés a) pontja szerinti gyermekének lakóhelyét érintő változást a változás
bekövetkezésének időpontjától, vagy c) a bontást, a lakáscéltól eltérő hasznosítást, a lakás használatának a 14. § (2) bekezdése szerinti átengedését annak
megkezdésétől számított 30 napon belül köteles a Kincstár támogatott személy lakóhelye szerint illetékes területi szervének
bejelenteni az ezekre vonatkozó iratok egyidejű csatolásával. Ha a szerződés létrejöttéhez harmadik személy
beleegyezése szükséges, úgy a bejelentési határidő 45 nap. Ha a szerződés érvényességéhez hatósági jóváhagyás
vagy hatósági nyilvántartásba történő bejegyzés szükséges, úgy a bejelentési határidő ennek megtörténtét követő
30 nap. (4) A Kincstár támogatott személy lakóhelye szerint illetékes területi szerve a (3) bekezdés szerinti bejelentést követően,
ha a lakás tulajdonosa a 15. § (1) bekezdése szerinti felfüggesztést nem kérte, úgy határozatban kötelezi a lakás
tulajdonosát a lakásépítési támogatás visszafizetésére. (5) Ha a lakás tulajdonosa a (3) bekezdésben foglalt bejelentési kötelezettségének késve, vagy nem tesz eleget, akkor
a visszafizetési kötelezettség a bontás, a lakáscéltól eltérő hasznosítás megkezdésének, a lakáshasználat
átengedésének, illetve a lakás elidegenítésére vonatkozó szerződés megkötésének napjától számított, a Ptk. 301. §
(1) bekezdése szerinti késedelmi kamattal növelten terheli. (6) A (2) és (5) bekezdésben, valamint a 14. § (2)–(4) bekezdésében foglalt visszafizetési kötelezettséget
a „10032000-01034080 Lakástámogatások visszafizetése bevételi számla” kincstári számlára kell teljesíteni. A (2) és
(5) bekezdésben, valamint a 14. § (2)–(3) bekezdésben foglalt visszafizetési kötelezettség teljesítését követően
a Kincstár intézkedik a lakásépítési támogatás visszafizetését biztosító jelzálogjognak az ingatlan-nyilvántartásból
történő törlése iránt. (7) A korábbi lakás elidegenítéséből származó bevétel csökkenthető
a) a lakásértékesítésből származó bevétel után az állami adóhatóság által igazoltan megfizetett személyi
jövedelemadó összegével, b) azzal az összeggel, melyet az adós az elidegenítésből származó bevételből az értékesített lakás építését vagy
vásárlását szolgáló lakáscélú hitelintézeti kölcsön egyösszegű előtörlesztésére és annak díjára fordított,
de legfeljebb akkora összeggel, hogy az így csökkentett bevétel összege elérje az igénybevett lakásépítési támogatás
összegének kétszeresét. 17. § (1) A lakásépítési támogatásra való jogosultság megállapítását, valamint a központi költségvetéssel való elszámolását
hitelintézet végzi. (2) A lakásépítési támogatást és a költségtérítést a Magyar Állam nevében a Kincstár nyújtja a hitelintézet utólagos havi
elszámolása alapján. (3) A hitelintézet a tárgyhónapra legfeljebb az előző hónapban ténylegesen kifizetett és elszámolt lakásépítési
támogatással azonos összegű előleget igényelhet. (4) A hitelintézet a lakásépítési támogatás, valamint a (3) bekezdés szerinti előleg folyósításáról és az azokkal való
elszámolás rendjéről, valamint a pénzügyi ellenőrzéshez szükséges adatszolgáltatásról a miniszterrel és a Kincstárral
szerződést köt. A lakásépítési támogatás és előleg elszámolására a hitelintézet e szerződés megkötését követően
jogosult. (5) A hitelintézet (1) bekezdés szerinti elszámolását – szükség esetén a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének
bevonásával – a Kincstár ellenőrzi. (6) Ha a Kincstár az (5) bekezdés szerinti ellenőrzés során a hitelintézet elszámolásában szabálytalanságot tár fel,
az elszámolással kapcsolatos követelést a hitelintézettel szemben a polgári jog szabályai szerint érvényesíti és
a miniszternél a (4) bekezdés szerinti szerződés felmondását kezdeményezheti.
(7) A hitelintézetet az általa jogszerűen folyósított lakásépítési támogatás összege után 1,5% költségtérítés illeti meg,
amelyet a lakásépítési támogatással együtt kell elszámolnia a központi költségvetéssel.
(8) A hitelintézet havi rendszerességgel, elektronikus úton megküldi a Kincstárnak ellenőrzési céllal a lakásépítési
támogatás új igénybevevőinek alábbi adatait: a) név, b) születési név,
c) anyja neve, d) születési hely és idő,
e) állampolgárság vagy hontalan státusz, f) lakcím, g) postacím,
h) személyazonosító igazolvány vagy úti okmány száma és
i) adóazonosító jel. (9) A hitelintézet a folyósított lakásépítési támogatás összegéről a negyedév utolsó hónapjának elszámolásával
egyidejűleg a miniszter részére személyes adatokat nem tartalmazó adatszolgáltatást teljesít. Az adatszolgáltatás
kiterjed a hitelintézet által megkötött lakásépítési támogatás nyújtásáról szóló szerződéseinek számára, összegére és
a lehívott támogatások összegére. Az adatszolgáltatások teljesítésének elmaradása esetén a miniszter a támogatás
folyósítását felfüggeszti. 18. § A lakásépítési támogatást és az azokhoz kapcsolódó költségtérítést az „Egyéb lakástámogatások” előirányzatból kell
finanszírozni. 9. Vegyes és záró rendelkezések 19. § (1) Az e rendeletből eredő valamennyi polgári jogi jogviszonyban a Magyar Államot a Kincstár képviseli.
(2) A Kincstár e rendeletben szabályozott hatósági eljárására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvényt kell alkalmazni. 20. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
21. § A körültekintő lakossági hitelezés feltételeiről és a hitelképesség vizsgálatáról szóló 361/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 6. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az ingatlanra alapított jelzálogjog fedezete mellett nyújtott forinthiteleknél a kitettség hitelkérelem elbíráltakori
értéke nem haladhatja meg az ingatlan forgalmi értékének 80%-át. Építés alatt lévő létesítményre nyújtott hitelnél
a korlát az ingatlan teljes készültségének elérésekori forgalmi értékre vonatkoztatva értendő.”
22. § Az R. a következő 11. §-sal egészül ki:
„11. § E rendeletnek a lakásépítési támogatásról szóló 256/2011. (XII. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr.)
21. §-ával megállapított 6. § (1) bekezdését a Módr. hatálybalépését követően befogadott hitelkérelem tekintetében
kell alkalmazni.” Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
80/2015. (V. 5.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Gulyás Mihály Balázs (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Egyetért-e Ön azzal, hogy az  öregségi nyugdíj folyósítása az  országgyűlési képviselői megbízatás idején szüneteljen
– a jelen kérdésben tartott népszavazást követő évtől?”
kérdést hitelesíti.
A határozat ellen annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő 15 napon belül az  ügyben
érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy
elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf.  547, e-mail: nvb@nvi.hu).
A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2015. május 15-én 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A népszavazási kezdeményezés Szervezője 2015. április 9-én, személyesen 25 támogató választópolgár
adatait és aláírását tartalmazó aláírásgyűjtő ívet nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz a  népszavazás
kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013.  évi
CCXXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 3.  § (1)  bekezdése szerinti hitelesítés céljából. A  benyújtott támogató
aláírások közül 23 felelt meg az Nsztv. 4. § (1) bekezdésében foglaltaknak.
A Szervező az  Nsztv. 4.  § (2)  bekezdésében rögzített előzetes feltétel meglétének igazolására az  aláírásgyűjtő
ívek mellé csatolta a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság)
NAIH-83895/2015. számú, 2015. április 7-én kelt határozatát, melyben a Hatóság Gulyás Mihály Balázs az információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011.  évi CXII.  törvény 68.  § (6)  bekezdésében foglaltak
szerint, mint adatkezelőt nyilvántartásba vette.
A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  §-ában rögzített hatáskörében eljárva a  kérdés benyújtásától
számított 5 napon belül elvégezte a kezdeményezés előzetes formai és tartalmi vizsgálatát, és mivel az a jogszabályi
követelményeknek megfelelt, azt a Nemzeti Választási Bizottság elé terjesztette.
II. Az Nsztv. 11. §-a szerint a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint
az  e  törvényben a  kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. A  Szervező által benyújtott kérdés
csak abban az esetben hitelesítő, ha az aláírásgyűjtő ív is megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív is
megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
Mindezekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésére irányuló kérdést hitelesíti.
III. A határozat az Nsztv. 3. §-án és 11. §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az Nsztv. 29. §-ának (1) bekezdésén és
a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 223–225.  §-án, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2015. április 30. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
125/2013. (IX. 30.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Sri Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerülésére és az adóztatás kijátszásának megakadályozására a jövedelemadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és Sri Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya között a kettős
adóztatás elkerülésére és az  adóztatás kijátszásának megakadályozására a  jövedelemadók területén tárgyú
Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert és a  külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozását követően
az Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2014. (I. 16.) EMMI rendelete az egységes egészségügyi ágazati humánerőforrás-monitoringrendszer működésének részletes szabályairól.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247.  § (2)  bekezdés u)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
41. § d) pontjában meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendelem el:
1. A humánerőforrás-monitoringrendszerbe történő adatszolgáltatás 1. § (1) Az egységes egészségügyi ágazati humánerőforrás-monitoringrendszerbe (a továbbiakban: HMR) az egészségügyről szóló
1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 114.  § (3)  bekezdése alapján adatszolgáltatásra kötelezett szervek
(a  továbbiakban: adatszolgáltató) az  általuk teljesítendő adatszolgáltatást az  1.  melléklet szerinti gyakorisággal
végzik.
(2) Az  Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal (a továbbiakban: EEKH) megállapodást köt
az adatszolgáltatókkal az adatszolgáltatás technikai megvalósításáról – az 1. mellékletben foglaltakra figyelemmel –
az  adatszolgáltatás teljesítésének határidejéről, valamint a  HMR működtetésével és fejlesztésével összefüggő
együttműködés egyes kérdéseiről.
(3) Az  adatszolgáltatók az  adatszolgáltatási kötelezettségüknek a  (2)  bekezdés szerinti megállapodásban rögzített
módon, elektronikus úton tesznek eleget.
2. § (1) Ha az  adatszolgáltató a  rá irányadó határidőben nem tesz eleget az  adatszolgáltatási kötelezettségének, az  EEKH
a határidő leteltét követően haladéktalanul – új határidő tűzésével – felhívja az adatszolgáltatás teljesítésére.
(2) A határidő ismételt elmulasztásának tényéről az EEKH haladéktalanul értesíti a mulasztó adatszolgáltató felügyeleti
szervét.
(3) Az  EEKH 5.  § szerinti beszámolója tartalmazza az  adatszolgáltatási kötelezettségét az  (1)  bekezdésben említett
felhívás ellenére sem teljesítő, illetve az  Eütv. 114.  § (4)  bekezdésében foglalt kötelezettségnek eleget nem tevő
szervek megnevezését, valamint az előírt adatszolgáltatás elmaradásának tényét.
3. § Az Eütv. 114. § (2) bekezdés n) pontja tekintetében az 1. mellékletben meghatározott adatszolgáltató a következő
adatokat továbbítja a HMR részére:
a) háziorvosi szolgálatok esetében az  alapellátási körzetek azonosítóját, az  ellátás típusát, a  területi ellátási
kötelezettségére, az  ellátott településekre, a  bejelentkezett és az  ellátandó lakosságszámra, az  átlagos
betegforgalomra vonatkozó adatokat, valamint az ellátást nyújtó orvos alapnyilvántartási számát,
b) védőnői szolgálatok esetében a  szolgálat azonosítóját, az  ellátott településekre, az  ellátandó létszámra
vonatkozó adatokat, az ellátást nyújtó védőnők alapnyilvántartási számát,
c) iskolaegészségügyi szolgálatok esetében a  szolgálat azonosítóját, az  ellátandó településekre, az  ellátandó
létszámra vonatkozó adatokat, az ellátást nyújtó orvos alapnyilvántartási számát,
d) fogorvosi alapellátást nyújtó szolgálatok esetében a  szolgálat azonosítóját, az  ellátandó településekre,
az ellátandó létszámra vonatkozó adatokat, az ellátást nyújtó orvos alapnyilvántartási számát.
2. Adatfeldolgozás, beszámoló az egészségügyi humánerőforrás helyzetéről 4. § Az EEKH az  Eütv. 114.  §-a alapján kapott adatokat az  adatkezelés megkezdésétől számított 30 napon belül
feldolgozza és beépíti a HMR részét képező adatbázisba.
5. § (1) Az EEKH évente egy alkalommal, a tárgyévet követő év április 30-áig éves beszámolót (a továbbiakban: beszámoló)
készít a HMR adatainak elemzése és értékelése alapján az ágazati humánerőforrás helyzetéről a 2. melléklet szerinti
tartalommal.
(2) A beszámolót úgy kell összeállítani, hogy – az adott évre jellemző vagy külön célelemzések mellett – az adatsorok és
elemzések évről évre összehasonlíthatóak legyenek.
(3) A  beszámolót az  EEKH elnöke terjeszti fel jóváhagyásra az  egészségügyért felelős miniszternek (a továbbiakban:
miniszter). A miniszter jóváhagyását követően a beszámolót az EEKH az internetes honlapján hozzáférhetővé teszi.
3. Adatszolgáltatás a humánerőforrás-monitoringrendszerből 6. § Az EEKH évente egy alkalommal – szakorvosi szakképesítésenkénti bontásban – az országos, regionális és megyei
szakorvos-létszámra vonatkozó jelentést küld a miniszter részére.
7. § Az EEKH az Eütv. 114. § (6) bekezdése szerinti adatszolgáltatást 30 napon belül elektronikus úton – a kérelmező erre
irányuló írásbeli kérésére papír alapon is – teljesíti.
4. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § Az 1. § (2) bekezdése szerinti megállapodást az EEKH az adatszolgáltatókkal legkésőbb 2014. március 31-ig megköti.
10. § Hatályát veszti az  egységes egészségügyi ágazati humánerőforrás-monitoringrendszer működésének részletes
szabályairól szóló 36/2009. (XI. 3.) EüM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1562/2014. (X. 2.) Korm. határozata a 2013. költségvetési maradványok felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153. §-ában biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi az  1.  mellékletben részletezettek szerint a  kötelezettségvállalással terhelt,
de 2014. június 30-ig pénzügyileg nem teljesült költségvetési maradványokból, illetve a  meghiúsulás miatt
kötelezettségvállalással nem terheltté vált költségvetési maradványokból 173 109,8 millió forint visszahagyását
azzal, hogy a  visszahagyott költségvetési maradványokból 2905,6 millió forint további intézkedésig nem
használható fel, arra kötelezettséget vállalni nem lehet;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az  1.  pont szerint visszahagyott, meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem terheltté vált
költségvetési maradványokból a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. a 2013. évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 1030/2014. (II. 3.) Korm. határozatban
a  Miniszterelnökség részére felhasználásra engedélyezett 2013. évi kötelezettségvállalással nem terhelt
költségvetési maradványokból az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 2. melléklet szerinti
átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1664/2017. (IX. 13.) Korm. határozata a Kenderesi Mezőgazdasági Szakképző Iskola és Kollégiumhoz tartozó ingatlan felújításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  földművelésügyi miniszter bevonásával – a  Kenderesi
Mezőgazdasági Szakképző Iskola és Kollégium fejlesztésének megvalósítása céljából gondoskodjon legfeljebb
3078,0 millió forint forrás rendelkezésre állásáról a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
földművelésügyi miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
2011. XXV. törvény a Nemzetközi Korrupcióellenes Akadémia nemzetközi szervezetként való létrehozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Nemzetközi Korrupcióellenes Akadémia nemzetközi szervezetként
 való létrehozásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. március 7-i ülésnapján fogadta el.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege, valamint annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
„A NEMZETKÖZI KORRUPCIÓELLENES AKADÉMIA NEMZETKÖZI SZERVEZETKÉNT VALÓ
LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS
A Felek,
FIGYELEMBE VÉVE az Egyesült Nemzetek Kábítószer-ellenőrzési és Bűnmegelőzési Hivatalának (UNODC) mint
az Egyesült Nemzetek Korrupció elleni Egyezménye (UNCAC) védnökének a korrupció elleni küzdelemben kifejtett
jelentős részvételét;
ELISMERVE a Nemzetközi Korrupcióellenes Akadémia (IACA, a továbbiakban „az Akadémia”) létrehozása érdekében
nemzetközi szinten tett előkészületeket, különösen az Osztrák Köztársaságnak az UNODC-vel szoros
együttműködésben kifejtett, valamint más alapító Felek fontos erőfeszítéseit, és az Akadémia érdekében nyújtott
erőteljes támogatásukat;
FIGYELEMBE VÉVE a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezetének (INTERPOL) a korrupció világszintű megelőzésére
és leküzdésére irányuló kezdeményezések tervezésével és kidolgozásával kapcsolatos hosszú távú erőfeszítéseit és
folyamatos támogatását;
FIGYELEMBE VÉVE az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és más résztvevők jelentős támogatását ebben a közös
törekvésben;
HANGSÚLYOZVA ennek a kezdeményezésnek a globális és átfogó jellegét, valamint a földrajzi sokszínűségre való
törekvés fontosságát;
FELISMERVE a közös erőfeszítések révén meg valósuló, globális és regionális szintű együttműködés fontosságát
az UNCAC és más fontos nemzetközi dokumentumok támogatása terén;
KITŰZVE közös célokat a technikai segítségnyújtás és kapacitásfejlesztés mint a korrupció elleni küzdelem fő
eszközeinek átadására;
TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a korrupcióellenes oktatás, szakmai képzés és kutatás ezen segítségnyújtás és
kapacitásfejlesztés fontos részét képezik;
AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy az Akadémia létrehozása révén megerősítsék közös céljaikat az Egyesült Nemzetek
tagállamai és kormányközi szervezetek (a továbbiakban „nemzetközi szervezetek”) számára nyitva álló többoldalú
megállapodás alapján, valamint felkérve őket erőik egyesítésére és a Megállapodáshoz Részes Félként való
csatlakozásra;
VÁLASZOLVA az Osztrák Köztársaság azon kezdeményezésére, hogy az Akadémia központja a Bécs melletti Laxenburg
legyen;
a következőkben állapodtak meg:
I. cikk
Alapítás és jogállás (1) Az Akadémia mint nemzetközi szervezet ezennel létrehozásra kerül.
(2) Az Akadémia teljes nemzetközi jogi jogalanyisággal rendelkezik.
(3) Az Akadémia jogképessége többek között kiterjed:
a) szerződéskötésre;
b) ingatlan és ingó vagyon szerzésére és elidegenítésére;
c) jogi eljárásokban félként való részvételre;
d) célja és tevékenységei végrehajtásához szükséges egyéb intézkedések megtételére.
(4) Az Akadémia működését jelen Megállapodás szabályozza. II. cikk
Célkitűzés és tevékenységek
(1) Az Akadémia célja a korrupció hatékony és eredményes megelőzésének és leküzdésének támogatása, az alábbiak
révén:
a) korrupcióellenes oktatás és szakmai képzés nyújtása;
b) a korrupció valamennyi területére kiterjedő kutatások végzése és elősegítése;
c) technikai segítségnyújtás egyéb fontos formáinak biztosítása a korrupció elleni küzdelemben;
d) nemzetközi együttműködés és nemzetközi kapcsolatok kialakításának elősegítése a korrupció elleni
küzdelemben.
(2) Az Akadémia a tevékenysége során köteles tiszteletben tartani a tudományos élet szabadságának elvét, meg kell
felelnie a legmagasabb tudományos és szakmai elvárásoknak, a korrupció jelenségét a tudományágak közötti
egyensúly elvének megfelelően, átfogó módon kell megközelítenie, figyelembe véve a kulturális sokszínűséget,
a nemek közötti egyenlőséget és a korrupció területén globális és regionális szinten a közelmúltban tett
kezdeményezéseket.
III. cikk
Székhely (1) Az Akadémia központja az ausztriai Laxenburgban működik, az Akadémia és az Osztrák Köztársaság által közösen
elfogadott szabályoknak és feltételeknek megfelelően.
(2) Az Akadémia, amennyiben tevékenységei támogatásához szükséges, létesítményeket hozhat létre más helyszíneken
is.
IV. cikk
Szervek
Az Akadémia szervei:
a) a Felek Közgyűlése, a továbbiakban „Közgyűlés”;
b) az Igazgatótanács, a továbbiakban „Tanács”;
c) a Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület;
d) a Nemzetközi Tudományos Tanácsadó Testület;
e) a Dékán.
V. cikk
A Felek Közgyűlése (1) A Közgyűlés fórumként szolgál a jelen Megállapodás Részes Felei számára az Akadémia általános politikájával és
az érdeklődésre számot tartó kérdésekkel kapcsolatos konzultációkhoz jelen Megállapodásnak megfelelően.
(2) A Közgyűlés a Felek képviselőiből áll. Mindegyik Fél egy képviselőt jelöl ki, aki a Közgyűlés tagjaként működik közre.
A Közgyűlés mindegyik tagja egy szavazattal rendelkezik.
(3) A Közgyűlés, különösen:
a) ajánlásokat fogad el az Akadémia politikáihoz és irányításához kapcsolódóan a Tanács részére megfontolás
céljából;
b) elfogadja a Tanács javaslata alapján az Akadémia munkaprogramját és költségvetését;
c) részt vesz a támogatásszerzési tevékenységekben a XI. cikk szerint;
d) megválasztja a Tanács tagjait a VI. cikk szerint;
e) dönt a Tanács tagjainak felmentéséről kétharmados többséggel;
f) felülvizsgálja az Akadémia tevékenységeinek fejlődését, többek között a Tanács jelentései alapján;
g) nemzetközi megállapodásokat fogad el;
h) jóváhagyja létesítmények más helyszíneken történő létrehozását.
(4) A Közgyűlés évente legalább egy alkalommal ülésezik, és egyszerű többséggel hozza meg döntéseit, amennyiben
a Megállapodás másképp nem rendelkezik. A Közgyűlés elfogadja eljárási szabályzatát és megválasztja tisztviselőit,
ideértve az Elnökét és a két Alelnökét. A Tanács tagjai és a Dékán szavazati jog nélkül részt vehetnek a Közgyűlés
ülésein.
VI. cikk
Igazgatótanács (1) Az Akadémia irányítását a Tanács látja el, mely tizenegy tagból áll. Kilenc tagot a Közgyűlés választ meg, megfelelően
figyelembe véve képzettségüket, tapasztalataikat, valamint a méltányos földrajzi eloszlás elvét. Az UNODC és
az Osztrák Köztársaság jogosult ezenkívül egy-egy tag kijelölésére. A Tanács tagjainak megbízatása hat éves
időtartamra szól, a tagok legfeljebb egy alkalommal választhatók és/vagy jelölhetők újra. Az első választás során öt tag
csak három éves időszakra választható.
(2) A Tanács, különösen:
a) dönt az Akadémia tevékenységével kapcsolatos stratégiáról, politikákról és iránymutatásokról;
b) elfogadja az Akadémia működésének szabályait, ideértve a pénzügyi és személyzeti szabályzatokat;
c) kinevezi a Dékánt négy éves időszakra, mely meghosszabbítható, értékeli a tevékenységét és szükséges esetén
dönt a Dékán felmentéséről;
d) tanácsadó testületeket hoz létre szükség esetén, és tagjaikat megválasztja;
e) megválasztja a Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület és a Nemzetközi Tudományos Tanácsadó Testület tagjait,
megfelelően figyelembe véve a szakmai képzettségüket és tapasztalataikat, a méltányos földrajzi eloszlás és
a nemek közötti egyenlőség elvét;
f) benyújtja az Akadémia munkaprogramját és költségvetését a Közgyűlés részére elfogadás céljából;
g) független külső könyvvizsgálót jelöl ki;
h) jóváhagyja az Akadémia éves könyvvizsgálói jelentését;
i) jelentést készít a Közgyűlés számára az Akadémia tevékenységének fejlődéséről;
j) megfontolja a Közgyűlésnek az Akadémia politikáihoz és irányításához kapcsolódó ajánlásait;
k) stratégiákat és iránymutatásokat fogad el az Akadémia pénzügyi forrásainak biztosítása érdekében, valamint
támogatja a Dékán ez irányú erőfeszítéseit;
l) meghatározza az Akadémia tudományos tevékenységeiben résztvevő személyek felvételével kapcsolatos
feltételeket;
m) jóváhagyja együttműködési kapcsolatok létrehozását a XIII. cikk szerint;
n) nemzetközi megállapodásokat terjeszt elő a Közgyűléshez elfogadás céljából;
o) értékeli az Akadémia tevékenységeit a Dékán jelentései alapján és ehhez kapcsolódóan ajánlásokat tesz.
(3) A Tanács évente legalább egy alkalommal ülésezik az Akadémia központjában és döntéseit egyszerű többséggel
hozza meg, amennyiben a Megállapodás másként nem rendelkezik. Mindegyik tag egy szavazattal rendelkezik.
A Tanács elfogadja az eljárási szabályzatát és megválasztja tisztviselőit, ideértve az Elnökét és az Alelnökét, továbbá
amennyiben az Akadémia hatékony működése érdekében szükségesnek tartja, bizottságokat hozhat létre.
VII. cikk
Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület (1) A Tanács számára tanácsadó szerepet tölt be a Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület (ISAB), mely legfeljebb tizenöt
tagból áll, akik az Akadémia tevékenységei kapcsán kiváló, széles körű szakmai tapasztalatokkal rendelkező,
kiemelkedő személyiségek.
(2) A Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület funkciói alapján értékeli az Akadémia tevékenységét, valamint
megállapításokat és tanácsokat nyújt arra vonatkozóan, hogy az Akadémia céljaival kapcsolatos magas szintű
elvárások hogyan biztosíthatók és miként tarthatók fent.
(3) A Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület tagjainak megbízatása hat éves időszakra szól és a tagok újraválaszthatók.
Az első választás során hét tag csak három éves időszakra választható.
(4) A Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület évente legalább egy alkalommal ülésezik és döntéseit egyszerű többséggel
hozza meg. Mindegyik tag egy szavazattal rendelkezik. A Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület elfogadja az eljárási
szabályzatát és megválasztja tisztviselőit, beleértve az Elnökét és az Alelnökét.
(5) A Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület javasolhat a Tanácsnak az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek
megfelelő személyeket a Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület tagjaként történő megválasztására.
VIII. cikk
Nemzetközi Tudományos Tanácsadó Testület (1) Az oktatás, képzés és a kutatás terén a Tanács részére tanácsadó szerepet tölt be a Nemzetközi Tudományos
Tanácsadó Testület, mely legfeljebb tizenöt tagból áll, akik a legmagasabb fokú végzettséggel rendelkező, kiemelkedő
tudományos személyiségek vagy szakértők a korrupcióellenes gyakorlatok, képzés és kutatások és/vagy a korrupció
elleni küzdelemhez kapcsolódó büntetőjogi és bűnüldözési, valamint az Akadémia tevékenysége szempontjából
fontos egyéb területeken.
(2) A Nemzetközi Tudományos Tanácsadó Testület tagjainak megbízatása hat éves időszakra szól és a tagok
újraválaszthatók. Az első választás alkalmával hét tag csak három éves időszakra választható.
(3) A Nemzetközi Tudományos Tanácsadó Testület évente legalább egy alkalommal ülésezik és döntéseit egyszerű
többséggel hozza meg. Mindegyik tag egy szavazattal rendelkezik. A Nemzetközi Tudományos Tanácsadó Testület
elfogadja eljárási szabályzatát és megválasztja tisztviselőit, köztük az Elnökét és az Alelnökét.
(4) A Nemzetközi Tudományos Tanácsadó Testület javasolhat a Tanácsnak az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek
megfelelő személyeket a Nemzetközi Tudományos Tanácsadó Testület tagjaként történő megválasztására.
IX. cikk
Dékán (1) A Dékán felel az Akadémia, valamint az Akadémia érdemi programja napi szintű irányításáért. A Dékán beszámolási
kötelezettséggel és felelősséggel tartozik a Tanácsnak.
(2) A Dékán, különösen:
a) képviseli kifelé az Akadémiát;
b) biztosítja az Akadémia, ideértve az emberi erőforrások és a pénzügyi irányítás megfelelő működését;
c) előkészíti az Akadémia munkaprogramját és költségvetését a Tanács számára megfontolás, a Közgyűlés számára
pedig elfogadás céljából. A munkaprogramnak tartalmaznia kell a kutatási prioritásokat, a képzési
tevékenységeket, a tananyagot és az eszközfejlesztéseket;
d) végrehajtja a munkaprogramot és a költségvetést;
e) benyújtja a Tanácshoz az Akadémia tevékenységéről szóló éves és eseti jelentéseket, ideértve az Akadémia éves
könyvvizsgálói jelentését;
f) javaslatot tesz együttműködési kapcsolatok létrehozására a Tanács számára jóváhagyás céljából a XIII. cikk szerint;
g) koordinálja az Akadémia munkáját a Megállapodás Részes Felei és más nemzetközi és nemzeti intézmények,
ügynökségek és hálózatok munkájával, figyelemmel a Közgyűlés és a Tanács vonatkozó ajánlásaira és
iránymutatásaira, valamint a Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület és a Nemzetközi Tudományos Tanácsadó
Testület tanácsaira;
h) szerződéseket és egyéb megállapodásokat köt az Akadémia nevében, és nemzetközi megállapodásokat tárgyal
a Tanács általi megfontolás és a Közgyűlés általi elfogadás érdekében;
i) aktívan közreműködik az Akadémia számára történő támogatásszerzésben és önkéntes hozzájárulásokat fogad el
az Akadémia nevében a Tanács, vonatkozó stratégiái, iránymutatásai, valamint a pénzügyi szabályzatok alapján;
j) elvégzi a Tanács által meghatározott egyéb feladatokat és tevékenységeket.
X. cikk
Akadémiai és adminisztratív személyzet (1) Az Akadémia törekszik a lehető legmagasabb képesítéssel rendelkező akadémiai és adminisztratív személyzet
felvételére és alkalmazására.
(2) Az Akadémia eredményességének és költséghatékonyságának maximalizálása érdekében az Akadémia tervet készít
és megfelelő megállapodásokat köt az akadémiai személyzet részmunkaidős vagy vendégelőadóként történő
alkalmazásáról, valamint ösztönzi az államokat, nemzetközi szervezeteket, egyetemeket és más fontos intézményeket,
hogy fontolják meg az Akadémia személyzetének támogatását, ideértve személyzet kiküldését.
XI. cikk
Az Akadémia finanszírozása (1) Mindamellett, hogy a hosszú távon az Akadémia önfenntartó működése a cél, az Akadémia vagyoni forrásai
a következők:
a) a Megállapodás Részes Feleinek önkéntes hozzájárulásai;
b) a magánszféra és más adományozók önkéntes hozzájárulásai;
c) tandíjak, képzési műhelyek és technikai segítségnyújtás díjai, publikációs és egyéb szolgáltatásokból származó
bevételek;
d) ezen hozzájárulásokból, díjakból, bevételekből származó jövedelem, valamint a célvagyonokból és
alapítványoktól származó egyéb jövedelem.
(2) Az Akadémia pénzügyi éve január 1-től december 12-ig tart.
(3) Az Akadémia pénzügyi nyilvántartása a Tanács által a VI. cikk (2) bekezdés b) pontja szerint jóváhagyott pénzügyi
szabályzat értelmében független éves könyvvizsgálói ellenőrzés tárgyát képezi az átláthatóság, az elszámoltathatóság
és a törvényesség magas szintű követelményeinek megfelelően.
(4) Támogatást élveznek a Megállapodás Részes Feleinek azon törekvései, hogy részt vegyenek az Akadémia
támogatásszerzési tevékenységeiben, többek között közös donorkonferenciák szervezése révén.
XII. cikk
Konzultáció és információcsere (1) A Megállapodás Részes Felei kölcsönösen tájékoztatják egymást és konzultálnak a Megállapodás alapján történő
együttműködésükkel kapcsolatos, érdeklődésre számot tartó ügyekben, akár a Közgyűlés ülésein vagy akár megfelelő
időpontokban.
(2) A jelen cikk alapján a konzultációkra, valamint az információk és dokumentumok cseréjére a Részes Feleknek
az információk átadására vonatkozó szabályaival összhangban, valamint a Részes Felek döntése alapján az átadott
információk bizalmas és korlátozott terjesztésű jellegének és biztonságának megőrzése érdekében megkötött
megállapodások szerint kerül sor. Ezen megállapodások a jelen Megállapodás megszüntetése után továbbra is
alkalmazandók, és egyes Felek vonatkozásában még akkor is, ha ezen Fél felmondja a Megállapodást.
XIII. cikk
Együttműködési kapcsolatok
Az Akadémia együttműködési kapcsolatokat létesíthet államokkal, más nemzetközi szervezetekkel, továbbá közjogi
vagy magánjogi jogalanyokkal, amelyek az Akadémia munkáját támogathatják.
XIV. cikk
Kiváltságok és mentességek (1) Az Akadémia, a Közgyűlés tagjai, a Tanács tagjai, a Nemzetközi Vezető Tanácsadó Testület tagjai és a Nemzetközi
Tudományos Tanácsadó Testület tagjai, a Dékán, a személyzet és a szakértők az Akadémia és az Osztrák Köztársaság
kölcsönös megállapodása szerint kiváltságokat és mentességeket élveznek.
(2) Az Akadémia más államokkal is köthet megállapodásokat a megfelelő kiváltságok és mentességek biztosítása
érdekében.
XV. cikk
Felelősség
A Megállapodás Részes Felei nem felelnek sem önállóan, sem együttesen az Akadémia bármely tartozásáért,
kiadásáért vagy más kötelezettségéért; ilyen hatályú nyilatkozat az Akadémia által a XIV. cikk alapján megkötött
megállapodások szerves részét képezi.
XVI. cikk
Módosítások
A Megállapodás kizárólag a Megállapodás Részes Feleinek egyetértése alapján módosítható. Ezen egyetértésről
a Megállapodás Letéteményesét írásban kell értesíteni. Bármely módosítás a Megállapodás valamennyi Részes Fele
által megküldött értesítés Letéteményes általi kézhezvételekor, vagy a Részes Felek megállapodása szerinti más
időpontban lép hatályba.
XVII. cikk
Átmeneti rendelkezések (1) A Felek tudomásul veszik az Akadémia alapításával és kezdeti működésével kapcsolatos, a Nemzetközi
Korrupcióellenes Akadémia alapításáról szóló, Laxenburgban, Ausztriában, 2010. január 29-én kelt Nyilatkozatban
rögzített átmeneti rendelkezéseket, és vállalják, hogy tiszteletben tartják azokat az Akadémia döntéshozó szervei
teljes körű működésének megkezdéséig.
(2) Kizárólag a Tanács hozhat egyhangúlag, olyan döntéseket, melyek érintik az Akadémia alapítása és kezdeti működése
érdekében vállalt vagy a Partnerek (UNODC, az „Akadémia Barátai” Társaság vagy az Osztrák Köztársaság) felelősségét
megalapozó kötelezettségeket.
XVIII. cikk
Hatálybalépés és a Letéteményes (1) A Megállapodás nyitva áll aláírásra az Egyesült Nemzetek tagállamai (a továbbiakban: „államok”) és a kormányközi
szervezetek (a továbbiakban „nemzetközi szervezetek”) számára 2010. december 31-ig. A Megállapodást meg kell
erősíteni, el kell fogadni vagy jóvá kell hagyni.
(2) Azon államok és nemzetközi szervezetek, amelyek a Megállapodást nem írták alá, utólag csatlakozhatnak hozzá.
(3) Jelen Megállapodás az azt követő hatvanadik napon lép hatályba, hogy három állam vagy nemzetközi szervezet
letétbe helyezte a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratokat.
(4) Minden olyan állam vagy nemzetközi szervezet vonatkozásában, amely a Megállapodást a hatálybalépését követően
erősíti meg, fogadja el, hagyja jóvá vagy csatlakozik ahhoz, a Megállapodás az azt követő hatvanadik napon lép
hatályba, hogy ezen állam vagy nemzetközi szervezet a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási
okiratokat letétbe helyezte.
(5) A Megállapodás letéteményese az Osztrák Köztársaság európai és nemzetközi ügyekért felelős szövetségi minisztere.
XIX. cikk
Vitarendezés
Az Akadémia és bármely Részes Fél közötti vagy bármely Felek közötti, a jelen Megállapodás vagy a kiegészítő
megállapodások értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos olyan vitát, vagy az Akadémiát és a Felek kapcsolatait
érintő olyan vitás kérdést, melyek tárgyalások útján vagy más olyan módon, amelyben a Felek megállapodtak nem
rendezhető, a végső döntés érdekében három tagból álló választottbíróság elé kell utalni. A választottbíróság egy-egy
tagját a vitában érintett felek, a harmadik tagot pedig, aki a választottbíróság elnöke is egyben, az előzőleg
megválasztott két választottbíró tag választja meg. Amennyiben a vitában érintett bármely fél a választottbíróját hat
hónapon belül nem jelöli ki azt követően, hogy a másik fél a választottbíróját már kijelölte, vagy az első két
választottbíró a megválasztásukat követő hat hónapon belül nem tud megegyezésre jutni a harmadik választottbíró
személyét illetően, akkor a második vagy a harmadik választottbírót a vitában érintett bármely fél kérésére
a Nemzetközi Bíróság elnöke jelöli ki.
XX. cikk
Felmondás (1) Bármely Részes Fél felmondhatja a Megállapodást a Letéteményesnek címzett írásbeli értesítéssel. A felmondás
az értesítés Letéteményes általi kézhezvételét követő három hónap elteltével válik hatályossá.
(2) Bármely Részes Fél általi felmondás nem korlátozza, nem csökkenti, vagy bármely más módon nem érinti a felmondás
hatályossá válása előtt teljesített hozzájárulását.
XXI. cikk
Megszüntetés (1) A Részes Felek egyhangúlag bármikor megszüntethetik a jelen Megállapodást és az Akadémiát a Letéteményeshez
címzett írásbeli értesítéssel. Az Akadémia jogi kötelezettségeinek teljesítését követően fennmaradó bármely
vagyonról a Közgyűlés rendelkezik egyhangú döntés alapján.
(2) A Megállapodás rendelkezései a megszüntetés után is alkalmazandóak, amennyiben a vagyontárgyak megfelelő
elidegenítésének engedélyezéséhez és a pénzügyi elszámoláshoz szükséges.
Kelt Bécsben, 2010. szeptember 2-án, arab, kínai, angol, francia, orosz és spanyol nyelven, mindegyik szöveg egyaránt
hiteles.”
4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2. §-a és 3. §-a a Megállapodás XVIII. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e törvény 2. §-a, 3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a rendészetért felelős miniszter és az igazságügyért felelős
miniszter gondoskodik. Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
211/2017. (VI. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/835/3/2017. számú előterjesztésére – Pjánkov Igor
(névmódosítás előtti neve: Pjánkov Igor Sztanyiszlávovics; születési hely, idő: Ungvár [Szovjetunió], 1974. január 23.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. június 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
108/2010. (X. 28.) OGY határozata Rónaszékiné Keresztes Monika országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Rónaszékiné Keresztes Monika országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti
Központi Kerületi Bíróság 20. B.39.344/2008/8. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1860/2017. (XI. 23.) Korm. határozata Magyarországnak a SINO-CEE Fund elnevezésű tőkebefektetési alaphoz történő csatlakozásáról.
A Kormány
 1. egyetért Magyarországnak a SINO-CEE Fund elnevezésű tőkebefektetési alaphoz (a továbbiakban: Alap) 50 000 000 euró
összeggel történő csatlakozásával olyan módon, hogy a későbbi befektetésekben lehetőség esetén magánpiaci szereplők
is részt vehessenek;
2. megerősíti azon szándékát, hogy a  hozzájárulást legalább további 50 000 000 euró összeggel növelni kívánja
az  Alap működési tapasztalatainak figyelembevételével, és felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy
a  Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Eximbank Zrt.) útján,
a nemzetgazdasági miniszter bevonásával tegyen erre irányuló javaslatot a Kormány részére;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az Alappal történő egyeztetések függvényében
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tulajdonosi jogok gyakorlójaként járjon el az Eximbank Zrt. felé,
és tegye meg a szükséges lépéseket az 1. pontban foglaltak végrehajtása érdekében;
4. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Eximbank Zrt. útján a nemzetgazdasági miniszter bevonásával
folytassa le a csatlakozási tárgyalásokat, és tegye meg a csatlakozási tárgyalások eredményes lezárásához szükséges
lépéseket;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. november 24.
5. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Eximbank Zrt. által a csatlakozási szerződések végrehajtásáról és
az Alap működési tapasztalatairól készített jelentést évente terjessze a Kormány elé;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: minden évben június 30-ig, első alkalommal 2019. június 30.
6. a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 19. § (6) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 11 490 960 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy szükség esetén gondoskodjon
az Alaphoz történő csatlakozással összefüggésben felmerülő kiadások fedezetéről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
259/2014. (X. 10.) Korm. rendelete az Apollo Tyres Hungary Kft. Gyöngyöshalászon megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d) és e) pontjában,
az 1. § (4) bekezdése és a 2. melléklet tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 3.  § (4)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16.2., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az  Apollo Tyres Hungary Kft. által Gyöngyöshalász község közigazgatási
területén lévő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 0105/10, 0105/11, 0105/12, 0105/13, 0105/14, 0105/15, 0105/16,
0105/17, 0105/18, 0106, 0107/1, 0107/3, 0107/4, 0110/2, 0111/7, 0111/8, 0111/9, 0111/10, 0111/11, 0111/12,
0111/13 helyrajzi számú földrészleteken, illetve az  ezekből a  földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős
befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő, gumiabroncsgyár és az  ahhoz kapcsolódó
építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek az (1) bekezdés szerinti beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
(3) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott eljárásfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
eljárásban szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben eljáró szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Heves Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
(4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
144/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a tankötelezettség továbbra is annak a tanévnek a végéig tartson, amelyben az érintett
személy a 18. életévét betöltötte?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által beadott aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek
eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke