text:
15/2011. (II. 22.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti erőforrás miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos
és kulturális együttműködésről szóló egyezmény (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti erőforrás minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti erőforrás minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti erőforrás minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
343/2013. (HK 12.) HVKF intézkedése a 2013/2014. influenza szezonra történő felkészülésről.
A Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel
a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV törvény 78. §
(5) pontjára, a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
(1) bekezdés 15. pontjára, a honvédek jogállásáról szóló
2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12. ) HM rendeletre, valamint a
Magyar Honvédség feladatával kapcsolatos közegészségügyi-járványügyi követelményekről, azok ellátásának, valamint az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálattal való együttműködésének rendjéről szóló 21/2003.
(VI. 24.) HM–ESzCsM együttes rendelet 5. § (4) bekezdés
c) pontjára – a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős
miniszter közvetlen alárendeltségébe, valamint közvetlen
felügyelete alá tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet), valamint a MH teljes személyi állományára, (továbbiakban: személyi állomány), valamint a 2013/2014. évi influenza szezonra történő felkészülésre.
2. Az Influenza vírusa rendkívül változékony, időről
időre módosul, amelyhez a lehető leggyorsabban alkalmazkodni kell. Az influenza vírusra jellemző különösen
magas fertőző képesség és rövid lappangási idő miatt a fogékony közösségekben rövid idő alatt nagyszámú megbetegedés jelentkezhet, mely az MH személyi állományát
érintve akadályozhatja a rendeltetés szerinti feladatok végrehajtását.
3. Az influenzajárványok megelőzésében a téli időszak
higiénés rendszabályainak betartása mellett kulcsfontosságú szerepe van az állomány influenza elleni specifikus immunvédelmének a WHO éves ajánlásán alapuló influenza
elleni védőoltás útján, valamint a járványügyi jelentőszolgálat működtetésének.
4. Az MH-nál szezonális influenza elleni védőoltásban
kötelező jelleggel részesíteni kell:
a) a külföldön szolgálatot teljesítő és 2014. március 31.
előtt külföldi szolgálatát megkezdő teljes személyi állományt,
b) az MH egészségügyi szolgálata teljes katonai szakállományát,
c) az ügyeleti és készenléti szolgálatok kijelölt állományát,
d) A „Vízforrás 2013” feladatban részt vevő, valamint
e) a kiképző és kiképzendő állományt.
5. Az Országos Tisztifőorvos Asszony körlevelében
meghatározott kockázati csoportokba tartozók, valamint
az MH Egészségügyi Központ teljes közalkalmazotti
egészségügyi szakállománya számára a szezonális influenza elleni védőoltás ajánlott, törekedve a minél magasabb
átoltottság elérésére.
6. Az intézkedés 4) és 5) pontjában meghatározott állomány körébe nem tartozók részére az oltóanyag a gyógyszertárakban beszerezhető, az oltás végrehajtását a csapatorvos végzi.
7. Az idei influenza szezonban három összetevőjű szezonális influenza elleni védőoltás áll a MH oltási célcsoportjainak rendelkezésére, melyre az Egészségügyi Világszervezet a beérkezett jelentések alapján dolgozott ki.
A WHO és az EMA a 2013/2014. évi influenzaszezonra a
trivalens influenza elleni vakcina előállításához az északi
féltekén
a) az A/California/7/2009 (H1N1)pdm09-szerű,
b) az A/Texas/50/2012 (H3N2)-szerű, és
c) a B/Massachusetts/2/2010-szerű influenza vírustör
zseket ajánlja.
Az előző évivel összehasonlítva megváltozott a triva
lens vakcina A(H3N2) és B komponensére vonatkozó
ajánlás.
8. Az oltóanyagot a felhasználásig hűtőszekrényben
+2 – +8 oC hőmérsékleten, fénytől védve kell tárolni. Az
oltóanyagot tilos lefagyasztani! A korábbi évben kiadott
megmaradt oltóanyagot nem lehet felhasználni!
9. Az oltóanyag szétosztását a MH Közegészségügyi
Járványügyi Szolgálata (a továbbiakban: MH KJSZ) szervezi és bonyolítja le. A honvéd-tisztifőorvos körlevélben
határozza meg az influenza szezonra történő felkészülési
feladatokat, a megelőző egészségügyi rendszabályokat.
A MH KJSZ az igények összesítését követően haladéktalanul értesíti az MH katonai szervezeteinek egészségügyi
szolgálatait az oltóanyag átvételének lehetőségéről.
10. A felhasználásra nem került oltóanyagokat 2014.
február 1-ig, a tárolási és szállítási előírások betartásával a
MH KJSZ Oltóközpontja részére vissza kell küldeni.
11. Azok a honvédelmi szervezetek, amelyek bármely
okból a kiutalás keretében nem kapták meg a teljes igényelt mennyiséget, illetve ahol új oltási igény merült fel,
2014. február 1-ig pótlólagos oltóanyag igényléssel élhet
nek, melynek fedezete az Oltóközpontba visszaszállított,
felhasználásra nem került oltóanyag.
12. Az MH katonai szervezeteinek egészségügyi szolgálatai az 1. melléklet szerint kötelesek nyilvántartani az
oltottakat. Az oltás végrehajtását az egyéni egészségügyi
dokumentációba, így különösen a nemzetközi oltási igazolványba, egészségügyi könyvbe, egészségügyi kartonra,
számítógépes adatbázisba be kell jegyezni.
13. A külföldi szolgálatra felkészülő állományok influenza elleni védőoltását a célterületre előírt alapimmunizációs oltásokkal együtt az MH KJSZ Oltóközpontja végzi.
14. A védőoltások alakulásának nyomon követése érdekében az oltások végrehajtását 1. melléklet másolatának
megküldésével, két alkalommal, 2014. január 10-ig és
2014. április 11-ig az alakulatoknak és intézményeknek jelenteniük kell a MH KJSZ honvéd-tisztifőorvos részére.
A jelentés minden esetben az adott időszakban beadásra
került oltási adatokat tartalmazza.
15. A MH KJSZ soron kívüli ellenőrzéseket hajt végre a
honvédelmi szervezeteknél, amely kiterjed az oltóanyag
tárolására, felhasználására és a védőoltásokkal kapcsolatos nyilvántartás vezetésére.
16. A járványügyi helyzet alakulásának figyelemmel kísérése és aktuális értékelése érdekében a járványügyi jelentőszolgálatot kell működtetni visszamenőleges hatállyal 2013. év 40. héttől, 2014. év 20. hetének végéig a
következő szervezeteknél:
a) MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Ezred,
b) MH 5. Bocskai István Lövészdandár,
c) MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred,
d) MH 25. Klapka György Lövészdandár,
e) MH 25/88 Könnyű Vegyes Zászlóalj,
f) MH 34. Bercsényi László Különleges Műveleti
Zászlóalj,
g) MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Ezred,
h) MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámo
gató Ezred,
i) MH 54. Veszprém Radarezred,
j) MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis,
k) MH 86. Szolnok Helikopter Bázis,
l) MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj,
m) MH Pápa Bázisrepülőtér,
n) MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dan
dár,
o) MH Altiszti Akadémia, 17. Az adatszolgáltatásra kötelezetteknek hetente,
hétfőn 14.00 óráig kell regisztrálni és jelenteni a MH
KJSZ (HM tel./fax 20-671/223-84, tel./fax (06-1)
282-8216/280-1435) számára a rendelésen megjelent
összes influenzaszerű megbetegedést.
18. Az influenzaszerű megbetegedés gyanúja azon személyeknél merül fel, akiknél a tünetek hirtelen megjelenése és a következő négy általános tünet legalább egyike, illetve a következő három légzőszervi tünet legalább egyike
fennáll:
a) általános tünetek:
1. hőemelkedés vagy láz,
2. rossz közérzet,
3. fejfájás,
4. izomfájdalom, és
b) légzőszervi tünetek:
1. köhögés,
2. torokfájás,
3. légszomj.
19. A jelentést a MH KJSZ felé a 2. melléklet szerinti
formában kell megküldeni.
20. Az influenzaszerű tünetekkel jelentkező betegektől
munkaidőben az MH KJSZ járványügyi szakembereivel
vagy munkaidőn túl az MH KJSZ szakmai ügyeletesével
telefonon történt egyeztetést követően vizsgálati anyagot
küldhetnek (tel. munkaidőben: 20-671, munkaidőn túl:
06-30- 815-0869).
21. A vizsgálati anyag vételéhez szükséges mintavételi csomagot az egészségügyi szolgálatok az MH
KJSZ-től (1097 Budapest, Gyáli út 17–19. HM tel./fax:
20-671/223-84, tel./fax: 06-1-282-8216/280-1435) vételezhetik fel.
22. A mintavételi csomagot hűtve kell szállítani és a felhasználás helyén tárolni, a levett mintát a szállításig, valamint a szállítás során +4 – +8 °C-on kell tárolni.
23. A levett mintákat az egészségügyi szolgálatnak 48
órán belül be kell szállítani az MH KJSZ laboratóriumába.
24. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és
2014. szeptember 30-án hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
1504/2012. (XI. 16.) Korm. határozata az aszály elleni küzdelemben, valamint a korlátozottan forgalomképes és forgalomképes vízilétesítmények üzemeltetésében való állami felelősségvállalásról.
A Kormány 1. szervezett állami feladatnak tekinti az aszály megelőzésében és kezelésében való részvételt, a vízhiányos időszakban
kiemelten jelentkező öntözési problémák megoldását, valamint a korlátozottan forgalomképes és forgalomképes
állami tulajdonban lévő vízfolyások és vízilétesítmények vagyonkezelését és üzemeltetését, ezért felhívja
a belügyminisztert, hogy a vidékfejlesztési miniszter bevonásával készítsen előterjesztést, amelyben
a) bemutatja a feladat végrehajtásához szükséges műszaki, infrastrukturális feltételrendszert,
a humánerőforrásokat, a pénzügyi erőforrásokat, valamint javaslatot tesz a feladat végrehajtását biztosító
igazgatási szervnek az államigazgatási szervezetrendszerben történő elhelyezésére,
b) javaslatot tesz az állami feladatellátás érdekében szükséges jogszabályok módosítására;
Felelős: belügyminiszter
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 31. 2. felhívja a belügyminisztert és a vidékfejlesztési minisztert, hogy az 1. pontban foglaltak teljesítése során legyenek
figyelemmel arra, hogy a szervezetrendszernek 2013. július 1-jétől folyamatosan működnie kell, és a működése során
– a vízilétesítmények üzemeltetésének költségét nem érintve – az érdekeltek számára ingyenesen biztosítania kell
a mezőgazdasági célú vízigénybevétel lehetőségét;
Felelős: belügyminiszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. december 31.
3. felhívja a belügyminisztert, hogy dolgozza ki a 2014-ig üzembe helyezhető sík- és dombvidéki tározók
megvalósításának pénzügyi feltételrendszerét.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2018. (IX. 13.) MKI KÁT utasítása a Miniszterelnöki Kormányiroda Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontjában foglaltak alapján, a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 75. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – az 1. melléklet IV. Fejezete tekintetében
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151. § (3) bekezdésére, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I.  törvény 17.  § (1)  bekezdésére, a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló
249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 9. §-ára és a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. §-ára figyelemmel –
a következő utasítást adom ki:
1. A Miniszterelnöki Kormányiroda (a továbbiakban: MKI) Közszolgálati Szabályzatát (a továbbiakban: KSz) az 1. melléklet
tartalmazza.
2. A KSz hatálya a mellékletben meghatározott módon kiterjed
a) az MKI-val kormányzati szolgálati jogviszonyban álló szakmai vezetőre, kormánytisztviselőre és kormányzati
ügykezelőre (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselő),
b) a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) ötödik része alapján
az MKI-val munkaviszonyban álló munkavállalóra [a továbbiakban a) és b) pont együtt: munkatárs],
c) az MKI állományába tartozó miniszterelnöki biztosra, miniszterelnöki megbízottra, kormánybiztosra,
d) az MKI állományába tartozó politikai vezetőre,
e) az MKI-val kormányzati szolgálati jogviszonyt létesíteni kívánó személyre (ideértve a pályázati eljárásban részt
vevő személyeket is),
f ) az MKI-ban kötelező szakmai gyakorlatot teljesítő felsőoktatási hallgatóra,
g) elismerésben vagy juttatásban részesített személyre, szervre, valamint szervezeti egységre.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. A  KSz-t a  hatálybalépését követően az  MKI belső számítógépes hálózatán is közzé kell tenni, és a  közzétételről
az MKI munkatársait tájékoztatni kell, illetve azt az érintett személy számára megismerhetővé kell tenni.
5. Jelen utasítás hatálybalépése nem érinti a  már meghozott munkáltatói intézkedéseket, és a  rendelkezéseit
a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell, ha az kedvezőbb elbírálást eredményez.
6. Az MKI visszatérítendő támogatásban vagy illetmény-, illetve munkabérelőlegben részesült munkatársa az eredeti
– a folyósítás megkezdésekor hatályos szabályok, illetve a vonatkozó szerződésben foglalt – feltételek mellett köteles
visszafizetni a támogatást.
Dr. Biró Marcell s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
278/2019. (VII. 9.) KE határozata határozott időre szóló dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja és 57.  § (1)  bekezdése alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére –
dr. Fazekas László ezredest 2019. július 15. napjától 2022. július 31. napjáig terjedő időtartamra dandártábornokká
kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1713/2016. (XII. 5.) Korm. határozata a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak repülőtéri légiforgalmi irányítási szolgáltatásra való felkészülés céljából nyújtott támogatásról.
A Kormány támogatja a  repülőtéri légiforgalmi irányítási szolgáltatásra való felkészülést a  debreceni nemzetközi repülőtéren,
ennek érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy intézkedjen a  repülőtéri légiforgalmi irányítási szolgáltatásra való
felkészüléshez szükséges, a 2017. évben a pénzügyi tranzakciós illetékkel és a kapcsolódó kincstári díjakkal együtt
1 376,8 millió forint biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti támogatás felhasználásának és elszámolásának
feltételeiről kössön támogatási szerződést a  HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat Zártkörűen Működő
Részvénytársasággal a  repülőtéri légiforgalmi irányítási szolgáltatásra való felkészülés érdekében legfeljebb
az  1.  pontban megjelölt összeg pénzügyi tranzakciós illetékkel és a  kapcsolódó kincstári díjakkal csökkentett
összegének mértékéig, 1 372 millió forint összegben;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. március 31.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg a  légiforgalmi irányító szolgálat fenntartásának
költségeit a  debreceni nemzetközi repülőtéren, és a  repülőtér 2016. évi forgalmi adataira tekintettel tegyen
javaslatot a  Kormánynak a  légiforgalmi irányító szolgálat elkövetkező években történő fenntartási költségének
viselőjére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. február 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2013. (X. 29.) NMHH rendelete az egyszerű adatátvitelt és hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatók és a kereső- és gyorsítótár-szolgáltatók központi elektronikus hozzáférhetetlenné tételi határozatok adatbázisához való kapcsolódásának és a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatósággal való elektronikus kapcsolattartásának szabályairól.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182.  § (3)  bekezdés 33.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya
a) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: Hatóság), és
b) az  elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az  információs társadalommal összefüggő
szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló törvényben meghatározott
ba) keresőszolgáltatás és gyorsítótárolás szolgáltatást nyújtó, vagy
bb) a  Magyarországon elektronikus hírközlési szolgáltatásként internet-hozzáférést (egyszerű
adatátvitelt és hozzáférést) biztosító szolgáltatást nyújtó
természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet közvetítő szolgáltatókra
(a továbbiakban: szolgáltató)
terjed ki.
(2) A központi elektronikus hozzáférhetetlenné tételi határozatok adatbázisa (a  továbbiakban: KEHTA) a Hatóság által
üzemeltetett nem hatósági nyilvántartás.
2. § E rendelet alkalmazásában az Adatkapu a Hatóság egységes adat- és dokumentumbekérő felülete.
2. A központi elektronikus hozzáférhetetlenné tételi határozatok adatbázisához való kapcsolódás
szabályai
3. § (1) A  Hatóság az  elektronikus adathoz való hozzáférés ideiglenes és végleges megakadályozásában (a  továbbiakban:
hozzáférés megakadályozása) való közreműködése keretében üzemelteti a KEHTA-t.
(2) A  KEHTA működtetése céljából a  Hatóság feldolgozza a  KEHTA-ba a  bíróság, vagy a  külön törvényben
meghatározott hatóság elektronikus úton megküldött értesítése alapján bevitt adatokat.
4. § (1) A KEHTA-hoz való kapcsolódást a Hatóság az Adatkapun keresztül biztosítja a szolgáltató számára annak Ügyfélkapu
regisztrációval rendelkező, kijelölt KEHTA kapcsolattartói útján.
(2) A Hatóság az Ügyfélkapu biztonságos tárhely szolgáltatásán keresztül, elektronikus úton értesíti a szolgáltató KEHTA
kapcsolattartóit a  büntető ügyben eljáró bíróság, illetve a  külön törvényben meghatározott hatóság hozzáférés
megakadályozásáról szóló határozatáról.
(3) Az  értesítés körében a  Hatóság az  Ügyfélkapu szolgáltatásainak felhasználásával, elektronikusan küldi meg
a  hozzáférés megakadályozásáról, illetve annak megszüntetéséről szóló bírósági határozatot és a  bíróság, illetve
a külön törvényben meghatározott hatóság határozatának végrehajtásához szükséges adatokat a szolgáltató KEHTA
kapcsolattartói részére. Az  elektronikus értesítést – figyelemmel a  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
70. § (7b) bekezdésére – az Ügyfélkapun keresztül való megküldés napját követő munkanapon kell kézbesítettnek
tekinteni.
(4) A  szolgáltató KEHTA kapcsolattartói számára az  Ügyfélkapu külön elektronikus levelet küld, ha a  Hatóság
a szolgáltató részére a (3) bekezdés szerinti adatokat küldött.
(5) A  szolgáltató köteles az  Ügyfélkapu, illetve a  (4)  bekezdés szerinti elektronikus levél küldésének folyamatos
figyelemmel kíséréséről, ellenőrzéséről gondoskodni annak érdekében, hogy a  hozzáférés megakadályozásával
kapcsolatos kötelezettségének eleget tegyen.
(6) A Hatóság az  (1)–(5) bekezdésben szabályozott értesítési folyamat alkalmazása mellett egyéb elektronikus úton is
tájékoztathatja a szolgáltatókat.
(7) A  szolgáltató olyan műszaki, szervezési és szervezeti intézkedésekkel köteles gondoskodni a  KEHTA-ból részére
megküldött adatok biztonságának védelméről, amely az  adatkezeléssel kapcsolatban jelentkező kockázatoknak
megfelelő védelmi szintet nyújt.
(8) A szolgáltató a (7) bekezdésben írt kötelezettség teljesítése érdekében köteles gondoskodni arról, hogy a kezelt adat
a) az arra feljogosítottak számára hozzáférhető (rendelkezésre állás),
b) hitelessége és hitelesítése biztosított (adatkezelés hitelessége),
c) változatlansága igazolható (adatintegritás),
d) a jogosulatlan hozzáférés ellen védett (adat bizalmassága)
legyen.
5. § (1) Mentesül a KEHTA-hoz való csatlakozási kötelezettség alól az az internet-hozzáférés szolgáltatást nyújtó szolgáltató,
amely kizárólag olyan más elektronikus hírközlési szolgáltatón keresztül csatlakozik a  Budapesti Adatkicserélő
központhoz (BIX) és a  nemzetközi adatkicserélő központokhoz, amely elektronikus hírközlési szolgáltató már
csatlakozott a KEHTA-hoz.
(2) A  mentesülésre jogosult szolgáltató az  (1)  bekezdésben foglalt követelményeket a  Hatóság felhívására igazolni
köteles.
3. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
7. § E  rendelet a  gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a  gyermekpornográfia elleni
küzdelemről, valamint a  2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelv 25. cikkének való megfelelést szolgálja.
Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
17/2013. (HK 4.) HVKFH szakutasítása a Geoinformációs támogatás doktrína 1. kiadásának elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó HM-szervekre és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban: MH) terjed ki.
2. Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát, hogy biztosítsa a szakutasításban
meghatározottak érvényesülését.
3. Az MH Összhaderőnemi Doktrína Hierarchia (a továbbiakban: MH DH) és az MH Doktrína Fejlesztési Terv
alapján, valamint az MH DH 3. szintjén elhelyezkedő kiadványok elkészítéséről szóló 23/2013. (HK 2.) HVKF intézkedés alapján a Geoinformációs támogatás doktrína
1. kiadásának (a továbbiakban: doktrína) elkészítése érdekében Doktrína Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban: DKM) hozok létre.
4. A DKM vezetője: MH Geoinformációs Szolgálat
szolgálatfőnök
5. A DKM vezetőjének helyettese: MH Vezetési és
Doktrinális Központ Doktrinális és Szabályzatfejlesztő
Osztály (a továbbiakban MH VDK) osztályvezető
6. Tagjai:
a) felkérés alapján a Nemzeti Közszolgálati Egyetem
képviselője;
b) MH Geoinformációs Szolgálat képviselője;
c) MH Összhaderőnemi Parancsnokság képviselője;
d) MH Vezetési és Doktrinális Központ képviselője.
7. Az MH VDK készítse el az NKE rektorának szóló fel
kérést a munkacsoport tevékenységében történő közreműködésre. 8. A doktrína fejlesztési folyamatában az MH VDK az
előkészítő és hatályba léptető, az MH Geoinformációs
Szolgálat a technikai elosztó szakasz feladatait hajtja
végre.
9. A fejlesztési folyamat főbb szakaszai és a feladatok
határideje:
a) Előkészítő szakasz:
aa) Alakuló munkaértekezlet megtartása: 2013. 03.
ab) A doktrína szinopszisának felterjesztése jóváha
gyásra: 2013. 05.
b) Kidolgozói szakasz:
ba) A doktrína első tervezetének elkészítése: 2013. 11.
bb) Az első tervezet véleményezése: 2014. 01. (MH
MSZDB ülés)
bc) Az előzetes tervezetté minősített dokumentum to
vábbi vizsgálata, elemzése: 2014. 02.
bd) A második tervezet elkészítése és véleményezése:
2014. 04.
be) A végleges változat elfogadása: 2014. 05. (MH
MSZDB ülés)
c) Hatályba léptető szakasz:
ca) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2014. 06.
cb) A doktrína jóváhagyása : 2014. 07.
d) Technikai elosztó szakasz:
da) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása:
2014. 12.
10. A doktrínára vonatkozó egyéb rendelkezések:
a) Címe: Geoinformációs támogatás doktrína 1. kiadás
b) Kódszáma: FD 2.4 (1)
c) Jóváhagyója: Honvédelmi Miniszter
d) Tartalmi követelmények: A kidolgozásra kerülő
dokumentum az MH DH részét képezi. Célja, hogy összefoglalja az MH katonai szervezetei geoinformációs támogatásának tervezésével, szervezésével, irányításával, végrehajtásával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat.
Iránymutatást ad a parancsnokok, a törzsek és a térképész
tisztek, altisztek elméleti és gyakorlati munkájához annak
érdekében, hogy a geoinformációs támogatás rendszerét
célszerűen és hatékonyan legyenek képesek alkalmazni a
különféle műveletek megszervezése és végrehajtása során.
A dokumentum alapjául szolgál a geoinformációs támoga
tás területén használt szakkifejezések helyes alkalmazásához, illetve a szakterülettel kapcsolatos egyéb kiadványok
elkészítéséhez.
e) A doktrína minősítése: „Nyílt”
f) A doktrína formája: új kiadvány.
11. A doktrína kidolgozására készített szinopszis tartal
mazza az egyes fejezetek és címek felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a kidolgozói munka részletes
időrendjét.
12. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba, és
2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1033/2013. (II. 1.) Korm. határozata az örökös nélkül elhalt zsidó származású, vallású, sérelmet szenvedett személyek után a zsidó közösségeknek juttatott támogatással kapcsolatos elszámolás rendezéséről.
1. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy intézkedjen a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium, mint támogató, a Magyarországi Zsidó Örökség Közalapítvány (a továbbiakban: MAZSÖK), mint
kedvezményezett, valamint a Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége, mint jogosult között 2012. január 3-án
létrejött támogatási szerződés módosítása iránt, akként, hogy a 21 millió USD támogatási összeg valamennyi
folyósított részlete és teljes egésze tekintetében a pénzügyi elszámolás és a szakmai beszámoló határideje
2014. június 30. napja legyen. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: haladéktalanul 2. A Kormány egyetért azzal, hogy a MAZSÖK és a Conference for Jewish Material Claims Against Germany
(a továbbiakban: Claims Conference) között 2009. július 9-én létrejött megállapodás alapján a 2008-ban, 2009-ben és
2010-ben történt kifizetésekkel kapcsolatos elszámolás rendezése érdekében a Claims Conference a KPMG
nemzetközi könyvvizsgáló céget bízza meg egy, a nemzetközi standardoknak is megfelelő, szúrópróbaszerű,
mintavétellel történő elszámolás elkészítésével, mely elszámolás alkalmas arra, hogy a MAZSÖK – az 1. pont szerinti
szerződésben rögzített elszámolási elveknek megfelelő – elszámolásának alapját képezze.
3. A Kormány egyetért azzal, hogy a 2011. és 2012. évre vonatkozó támogatási összeg külföldön élő Holokauszt túlélők
részére történő folyósítása érdekében a MAZSÖK a Claims Conference-szel megállapodást kössön.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2012. (IV. 21.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 172/2011. (IX. 26.) OVB határozata vizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 172/2011. (IX. 26.) OVB határozatát – a jelen határozatban
foglalt indokolás alapján – helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. 2011. október 11-én a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) akkor hatályos 130. §
(1) bekezdése alapján kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) 172/2011. (IX. 26.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Két választópolgár 2011. augusztus 22-én országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be hitelesítésre az OVB-hez, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal: az Országgyűlés tárgyalja
meg, hogy a kellő felkészülés érdekében az Alaptörvény hatálybalépésének napja (2012. január 1.) módosuljon az
Alaptörvényben nevesített, időben legutoljára kihirdetett sarkalatos törvény kihirdetése napját követő hatodik hónap
első napjára?” Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését – az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbikban: Nsztv.) 18. § b) pontja alapján – megtagadta. Az OVBh.
indokolása szerint „a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ban foglalt egyértelműség
követelményének. (…) [A] népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés a választópolgár számára nem egyértelmű,
mivel túlságosan bonyolult a hatálybalépés napjának meghatározása, továbbá bizonytalan, hogy mikor lesz az időben
legutoljára kihirdetett sarkalatos törvény kihirdetésének napja és az is, hogy időközben módosításra kerülnek-e
az Alaptörvényben meghatározott sarkalatos törvényekre vonatkozó rendelkezések.” Az OVBh.-val szemben – a törvényes határidőn belül – a kezdeményező magánszemélyek kifogást nyújtottak be,
melyben kérték, hogy az Alkotmánybíróság semmisítse meg az OVBh.-t, és az OVB-t utasítsa új eljárásra.
A kifogást benyújtók álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő, mivel a kérdés teljesen egyértelmű és érthető.
Kifejtik: „az országos népi kezdeményezés ugyanis kifejezetten azt célozza, hogy a sarkalatos törvények
megismerésére és azoknak az Alaptörvénnyel összevethető értelmezésére kellő idő álljon a polgár rendelkezésére.
Ez felelne meg a jogbiztonság követelményének is…” A kifogást benyújtók ezen túlmenően az OVB eljárását is kifogásolták, álláspontjuk szerint döntése meghozatalakor
az OVB jogszabálysértően járt el és a Működési Szabályzatát is megsértette.
2. A kifogás beérkezését követően – 2012. január 1-jén – hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye (Alaptörvény).
Az Alaptörvény ugyan nem szól a népi kezdeményezés jogintézményéről, az Országgyűlés által 2011. december 31-én
elfogadott Magyarország Alaptörvénye átmeneti rendelkezéseinek 20. cikke azonban úgy rendelkezik, hogy a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2011. december 31-én hatályos
28/D. §-át az Alaptörvény hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben az Alaptörvény hatálybalépését követően is
alkalmazni kell. A Ve. 2012. január 2-án hatályba lépett 156. § (2) bekezdése alapján a Ve. egyes törvények
Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel megállapított rendelkezéseinek
hatálybalépését megelőzően benyújtott népi kezdeményezés hitelesítésére a Ve.-nek a kezdeményezés
benyújtásakor hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni. Mindezek alapján az Alkotmánybírósághoz 2012. január 1-jét megelőzően benyújtott népi kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás elbírálására továbbra is az
Alkotmánybíróságnak van hatásköre, s az Alkotmánybíróságnak a népi kezdeményezés benyújtásakor hatályba lévő
szabályok alapján kell eljárnia. II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Az Alkotmány figyelembe vett rendelkezése: „28/D. § Országos népi kezdeményezést legalább 50 000 választópolgár nyújthat be. Az országos népi kezdeményezés
arra irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére. Az országos
népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdést az Országgyűlés köteles megtárgyalni.”
2. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései: „1. § (1) Országos népi kezdeményezést legalább 50 000 választópolgár nyújthat be. Az országos népi kezdeményezés
arra irányulhat, hogy az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére.
Az országos népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdést az Országgyűlés köteles megtárgyalni.”
„17. § A népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.
18. § Az Országos Választási Bizottság akkor tagadja meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
c) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
3. A Ve.-nek a jelen ügyben alkalmazandó – 2011. december 31-éig hatályban volt – rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (…) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” 4. A hatályos Ve. alkalmazandó rendelkezése:
„156. § (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő népszavazási és népi
kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben is alkalmazni kell. (2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
III. A kifogás az alábbiak szerint nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét a Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó,
2011. december 31-ig hatályban volt 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott
eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív megfelel-e a jogszabályi
feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el. A kifogást az Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján érdemben bírálta el.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy a népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívén szereplő kérdésben az
Országgyűlés által megvitatásra szánt esemény – az Alaptörvény hatálybalépése – már bekövetkezett és az abban
foglalt időpont (2012. január 1.) már elmúlt. Így a kérdés értelmetlenné és megvitathatatlanná vált, lehetetlen tárgyra
irányul. A népi kezdeményezésben megvitatásra szánt kérdés ebből következően már nem felel meg az Alkotmány
28/D. §-ában, valamint az Nsztv. 1. § (1) bekezdésében foglalt azon feltételnek, hogy a kérdés az Országgyűlés feladat
és hatáskörébe kell, hogy tartozzon. Az Országgyűlés nem tudja azt a kérdést megvitatni ugyanis, hogy egy már
hatályba lépett törvény (itt: az Alaptörvény) meddig ne lépjen hatályba.
3. Tekintettel arra, hogy a népi kezdeményezésre feltenni kívánt kérdés objektív okok (időmúlás és az Alaptörvény
hatálybalépése) miatt megvitathatatlanná vált, a kérdés lehetetlen dologra irányul, az OVBh.-ban szereplő kérdés nem
lehet népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívén szereplő kérdés, ezért az Alkotmánybíróság nem vizsgálta, hogy a kérdés
eredetileg megfelelt-e az egyértelműség követelményének és az OVB eljárása során minden eljárási szabályt
maradéktalanul betartott-e. Az OVBh.-ban szereplő kérdést ugyanis semmiféleképpen sem vitathatja már meg az
Országgyűlés, ezért annak sincs értelme, hogy ennek érdekében aláírást gyűjtsenek.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a 172/2011. (IX. 26.) OVB határozatot, a népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívén
szereplő kérdés hitelesítésének a megtagadását – a jelen határozatban foglalt indokolás alapján – helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2012. április 17. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
68/2004. (IV. 15.) Korm. rendelete a postai szolgáltatók piacra lépésének feltételeiről.
A Kormány a postáról szóló 2003. évi CI. törvény (a továbbiakban: Pt.) 53. §-a (1) bekezdésének b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) az engedély alapján (a továbbiakban: engedélyes
szolgáltató) vagy bejelentés alapján postai szolgáltatást
nyújtókra; b) azokra, akik a Magyar Köztársaság területén a Pt.-
ben meghatározott postai szolgáltatást vagy postai közvetítői tevékenységet (a továbbiakban együtt: postai szolgáltatás) kívánnak végezni;
c) a Nemzeti Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban:
hírközlési hatóság).
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki — a 9. § (1) bekezdésében foglaltak kivételével — a Pt. 50. §-ában kijelölt
egyetemes postai szolgáltatónak az egyetemes postai szolgáltatás körébe tartozó tevékenységére.
2. § (1) Az a természetes személy, jogi személy vagy jogi
személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki
postai szolgáltatást kíván engedély alapján vagy bejelentés
alapján (a továbbiakban: engedélyt kérő, illetve bejelentő)
nyújtani, ezt a szándékát a hírközlési hatósághoz az 1. számú melléklet szerinti szolgáltatási engedély iránti kérelem,
vagy a 2. számú melléklet szerinti bejelentés benyújtásával
kezdeményezheti.
(2) Postai szolgáltatás ellátásához a postai irányítószámok rendszerét valamennyi postai szolgáltató és postai
közvetítő tevékenységet végző (a rendelet alkalmazásában,
a továbbiakban együtt: postai szolgáltató) külön engedély
nélkül használhatja.
Az engedély alapján nyújtható postai szolgáltatások
személyi feltételei
3. § (1) Az engedélyt kérő szakmailag alkalmas, ha az
engedélyt kérő szervezet vezetője, illetve az egyéni vál
lalkozó az irányító tevékenységét teljes munkaidőben
végzi, és
a) felsőfokú postai vagy logisztikai szakirányú végzettséggel, vagy
b) más felsőfokú végzettséggel és legalább 3 éves postai
vagy logisztikai szakirányú gyakorlattal
rendelkezik. (2) Az (1) bekezdés b) pontjában foglalt szakirányú gyakorlat teljesítéséhez az ott meghatározott tevékenység teljes munkaidőben történő végzése szükséges.
(3) Az engedélyt kérő szakmailag nem alkalmas, ha az
engedélyt kérő szervezet vezetője, illetve az egyéni vállalkozó az engedélyezési eljárás megindítását megelőző
3 éven belül legalább 1 évig olyan postai szolgáltatónál volt
vezető, amelynek az engedélyét a hírközlési hatóság viszszavonta és a helyzet kialakulásában a vezető, illetve az
egyéni vállalkozó személyes felelősségét jogerős bírósági
határozat megállapította.
(4) Az engedélyt kérő teljesítőképessége nem biztosított, ha
a) ellene csőd-, illetve felszámolási eljárás van folyamatban, vagy végelszámolás alatt áll;
b) egy évnél régebben lejárt vám- vagy társadalombiztosítási járulék tartozása van, illetve a központi adóhatóság
által nyilvántartott adófizetési kötelezettségének, továbbá
elkülönített állami pénzalappal szemben fennálló fizetési
kötelezettségének nem tett eleget, kivéve, ha a hitelező az
adósság későbbi időpontban történő megfizetéséhez írásban hozzájárult;
c) a gazdasági társaságokról szóló 1997. évi CXLIV.
törvény 23. §-ában foglaltakon túlmenően, az engedélyt
kérő szervezet vezető tisztségviselője, illetve szakmai tevékenységéért felelős vezető állású munkavállalója (a továbbiakban együtt: vezető), továbbá az egyéni vállalkozó, az
engedélyezési eljárást megelőző 3 éven belül legalább
1 évig vezető volt olyan gazdálkodó szervezetnél, amelynek
fizetésképtelenségét a bíróság jogerősen megállapította és
felszámolását elrendelte.
(5) Az engedélyes szolgáltató postai tevékenységének szakmai irányításáért felelős vezető elhalálozása
vagy cselekvőképességének elvesztése esetén, a hírközlési hatóság egyidejű értesítése mellett, a változástól
számított további 3 hónapig működhet a tevékenység
irányításáért felelős vezető vagy a szakmai tevékenységért
felelős vezető állású munkavállaló nélkül. A hírközlési
hatóság — az engedélyes szolgáltató kérelmére — ezt a
határidőt további 2 hónappal meghosszabbíthatja. Az
engedélyes szolgáltató a határidő lejártáig — a hírközlési
hatóság külön előzetes felszólítása nélkül — köteles
igazolni a szakmai alkalmassági követelmények teljesülését.
Az engedély alapján nyújtható postai szolgáltatások
tárgyi feltételei
4. § (1) Az engedélyt kérőnek az 1. számú melléklet szerinti
kérelmében nyilatkoznia kell arról, hogy
a) milyen tárgyi feltételek állnak rendelkezésére, és
b) a rendelkezésére álló tárgyi feltételek segítségével el
tudja-e látni a postai szolgáltatást, valamint vállalni tudja-e
az azzal járó kötelezettségeket.
(2) A postai szolgáltatás nyújtásához szükséges vagyoni
biztosíték megfelelő, ha az engedélyt kérő igazolja, hogy a
postai szolgáltatási szerződés megszegésével általa az
igénybevevőknek esetlegesen okozott anyagi kár fedezetére pénzügyi intézménynél lekötött és elkülönítetten kezelt
pénzbeli letéttel, bankgaranciával vagy felelősségbiztosítással rendelkezik.
(3) A vagyoni biztosítékra vonatkozó szerződést legalább 1 évi időtartamra kell megkötni. A szerződésben ki
kell kötni, hogy a pénzintézet, illetve a biztosítóintézet a
szerződés megszűnéséről a hírközlési hatóságot — legkésőbb a szerződés megszűnésétől számított — 8 napon belül
értesíti. A postai szolgáltató a hírközlési hatóság — külön
előzetes felszólítása nélkül — legkésőbb a szerződés lejártának napján köteles igazolni, hogy a szerződést meghosszabbította, vagy más pénzügyi, illetve biztosító intézménnyel új szerződést kötött.
(4) Az engedélyes postai szolgáltató köteles a felhasznált vagyoni biztosítékot — amennyiben a postai szolgáltatást tovább folytatja — haladéktalanul, de legkésőbb a
felhasználástól számított 30 napon belül pótolni.
(5) A szükséges vagyoni biztosíték összege nem lehet
kevesebb, mint a szolgáltató szolgáltatási engedély alapján
nyújtott postai szolgáltatásaiból kimutatható megelőző évi
nettó árbevételének egy ezreléke. Ha ez nem állapítható
meg, akkor a szolgáltatásnyújtás területétől függően a vagyoni biztosíték összege legalább
a) településenként 250 ezer forint, legfeljebb 3 millió
forint, amennyiben a szolgáltató a 6. § (1) bekezdésének
a) pontjában meghatározott közigazgatási területen,
b) Pest megye kivételével megyénként 3 millió forint,
legfeljebb 35 millió forint, amennyiben a szolgáltató a 6. §
(1) bekezdésének b) pontjában meghatározott közigazgatási területen,
c) Pest megye és még egy megye után együttesen 8 millió forint, további megyénként 3 millió forint, összesen
legfeljebb 35 millió forint, amennyiben a szolgáltató a 6. §
(1) bekezdésének c) pontjában meghatározott közigazgatási területen,
d) Budapest és — Pest megye kivételével — legalább
két megye után együttesen 16 millió forint, további me
gyénként 3 millió forint, de összesen, legfeljebb 35 millió
forint, amennyiben a szolgáltató a 6. § (1) bekezdésének
d) pontjában meghatározott közigazgatási területen,
e) az ország egész területe után 35 millió forint,
amennyiben a szolgáltató a 6. § (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott közigazgatási területen
kíván postai szolgáltatást nyújtani. A személyi és tárgyi feltételek teljesítésének, valamint
rendelkezésre állásának igazolása
5. § A személyi és tárgyi feltételek teljesítésének igazolása
érdekében a szolgáltatási engedély iránti kérelemhez csatolni kell:
a) az engedélyt kérő teljesítőképessége tekintetében:
aa) a 3. § (4) bekezdésének a) pontjában foglaltakra
vonatkozó szolgáltatói nyilatkozatot,
ab) a köztartozást nyilvántartó hatóság 60 napnál nem
régebben kiállított igazolását a 3. § (4) bekezdésének
b) pontjában foglaltak vonatkozásában, illetve az adósság
későbbi időpontban történő megfizetésére vonatkozó hatósági hozzájárulás eredeti vagy hitelesített másolati példányát,
ac) a 3. § (4) bekezdésének c) pontjában foglaltakra
vonatkozó szolgáltatói nyilatkozatot;
b) az engedélyt kérő szakmai alkalmassága tekintetében: ba) a 3. § (3) bekezdésében foglaltakra vonatkozó szolgáltatói nyilatkozatot,
bb) az iskolai végzettséget igazoló okiratok — külföldi
végzettség esetén a honosított okirat — eredeti vagy hitelesített másolati példányát,
bc) szükség esetén a szakmai gyakorlat teljesítettsége
tekintetében szolgáltatói nyilatkozatot, amelyben fel kell
tüntetni azt a jogi személyt, jogi személyiséggel nem rendelkező társaságot, egyéni vállalkozót, amelynél a postai
tevékenység szakmai irányításáért felelős vezető állású
munkavállalója (illetve vezető tisztségviselője), vagy az
egyéni vállalkozó a postai szakirányú vagy logisztikai szakmai gyakorlatát szerezte, a gyakorlat megszerzése időszakának feltüntetésével;
c) az engedélyt kérő szervezet vezetője vagy az egyéni
vállalkozó büntetlen előéletének igazolása érdekében,
1 hónapnál nem régebbi hatósági erkölcsi bizonyítvány
eredeti vagy hitelesített másolati példányát;
d) a Pt. 9. §-ának (5) bekezdésében meghatározott tárgyi feltételek — a postai küldemények felvételéhez, feldolgozásához, továbbításához és kézbesítéséhez szükséges és
alkalmas ingatlanok, helyiségek, gépjárműpark és műszaki
berendezés — rendelkezésre állása és megfelelősége tekintetében szolgáltatói nyilatkozatot;
e) a vagyoni biztosíték megfelelősége tekintetében:
ea) az engedélyt kérő és a pénzintézet vagy biztosító
intézet között kötött szerződés eredeti vagy hitelesített
másolati példányát,
eb) felelősségbiztosítás esetén az első biztosítási díj befizetését igazoló átutalási megbízás szelvényének eredeti
vagy hitelesített másolati példányát;
f) a titkos információgyűjtésre, illetve titkos adatszerzésre felhatalmazott szervezetekkel való együttműködés
teljesítésére vonatkozó szolgáltatói nyilatkozatot.
A postai szolgáltatás engedélyezése 6. § (1) Szolgáltatási engedély — az egyetemes postai szolgáltatás körébe tartozó, de nem fenntartott egy vagy
több — postai szolgáltatásnak az alábbi közigazgatási
területek valamelyikén történő nyújtására kérhető:
a) város kivételével egy vagy több település;
b) Pest megye kivételével legalább egy megye;
c) Pest megye és legalább egy megye;
d) Budapest és — Pest megye kivételével — legalább
két megye együttesen;
e) az egész ország. (2) Az engedélyezési eljárás során a hírközlési hatóság
dönt a kérelemről és az engedélyt kérő általános szerződési
feltételeinek jóváhagyásáról.
(3) A hírközlési hatóság a kérelemhez mellékelt általános szerződési feltételeket abban az esetben hagyja
jóvá, ha
a) az a jogszabályoknak és nemzetközi megállapodásoknak megfelel;
b) az igénybevevő számára egyértelmű, átlátható;
c) a postai szolgáltatások és az azokhoz kapcsolódó
különszolgáltatások egymással összehasonlíthatóak a jogszabályban előírt és a szolgáltató által vállalt minőségi
követelmények vonatkozásában;
d) tartalmazza a 3. számú mellékletben meghatározott
tartalmi elemeket.
A szolgáltatási engedély 7. § (1) A szolgáltatási engedélyben fel kell tüntetni:
a) a postai szolgáltató nevét (cégnevét);
b) a vállalkozás cégjegyzékszámát vagy az egyéni vállal
kozó vállalkozói engedélyének számát; c) a postai szolgáltató címét (székhelyét);
d) a postai szolgáltató statisztikai számjelét (azonosí
tóját);
e) a postai szolgáltatás(ok) megnevezését és azok
Szolgáltatások Jegyzéke szerinti besorolását;
f) a postai szolgáltatás ellátásának közigazgatási te
rületét. (2) A postai szolgáltató a szolgáltatási engedélyt vagy
annak másolati példányát, a jóváhagyott általános szerződési feltételeivel együtt, köteles valamennyi szolgáltató
helyén kifüggeszteni.
(3) A szolgáltatási engedély nem ruházható át és nem
engedményezhető.
(4) A szolgáltatási engedély
a) a hírközlési hatóság által történő visszavonásig,
b) a postai szolgáltatás nyújtása megszüntetéséről szóló
bejelentésben — a Pt. 12. §-a (2) bekezdésének figyelembevételével — meghatározott időpontig,
c) a postai szolgáltató jogutód nélküli megszűnéséig érvényes.
A postai szolgáltatás bejelentése 8. § (1) A bejelentő 2. számú melléklet szerinti bejelentésének tartalmaznia kell a Pt. 10. §-ának (2) bekezdése alapján a Pt. 9. §-ának (7) bekezdésében foglaltakat, továbbá a
Pt. 9. §-a (8) bekezdésének e) pontjában meghatározott
adatokat.
(2) A bejelentéshez mellékelni kell a Pt. 9. §-a (8) bekezdésének a)—d) pontjaiban meghatározott okiratokat,
valamint az e rendelet 5. §-ának f) pontja szerinti nyilatkozatot.
A postai szolgáltatók
és szolgáltatások nyilvántartása 9. §
(1) A postai szolgáltatókról, valamint az általuk nyújtott
postai szolgáltatásokról — a Pt. 8. §-ának (4) bekezdése
értelmében a hírközlési hatóság által — vezetett nyilvántartás tartalmazza:
a) a postai szolgáltató nevét (cégnevét), címét (székhelyét);
b) a vállalkozás cégjegyzékszámát, illetve külön jogszabályban meghatározott más hivatalos nyilvántartási vagy
azonosítószámát;
c) a postai szolgáltató statisztikai számjelét (azonosítóját); d) a postai szolgáltatás Pt. szerinti megnevezését, és
annak a Szolgáltatások Jegyzéke szerinti besorolását;
e) a postai szolgáltatás ellátásának közigazgatási területét; f) annak a központi ügyfélszolgálatnak az elérhetőségét
(pl. cím, telefonszám, e-mail, Internet honlap), ahol az
igénybevevők a postai szolgáltatónál a postai szolgáltatásokkal kapcsolatosan érdeklődhetnek, illetve ahol panaszukat vagy kártérítési igényüket bejelenthetik.
(2) A szolgáltatási engedély iránti kérelemben, a bejelentésben, valamint azok mellékleteiben, illetve a személyi
és tárgyi feltételek igazolásául benyújtott dokumentumokban és nyilatkozatokban foglalt adatokban bekövetkezett
változást a postai szolgáltató köteles 30 napon belül írásban a hírközlési hatóságnak bejelenteni. A bejelentésben
hivatkozni kell a szolgáltatási engedélyre vagy a korábbi
bejelentésre, és csak a változások tekintetében kell adatot
közölni, nyilatkozatot tenni, illetve dokumentumokat csatolni.
(3) A hírközlési hatóság az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban feltüntetett adatokat Internet honlapján közzéteszi.
10. § (1) A hírközlési hatóság a szolgáltatási engedélyt viszszavonja, illetve a postai szolgáltatót a nyilvántartásból
törli, ha
a) ellenőrzése során megállapította, hogy a postai szolgáltató a postai piacra vonatkozó súlyos jogszabálysértést
követett el, illetve a szolgáltatási engedélyben vagy a bejelentésben foglaltaktól eltérően nyújtja szolgáltatását;
b) ellenőrzése során megállapította, hogy a postai szolgáltató az ellenőrzés időpontjában a Pt.-ben vagy az e
rendeletben meghatározott feltételek alapján az engedélyre vagy a bejelentés nyilvántartásba vételére nem lenne
jogosult;
c) a postai szolgáltatás minősége a külön jogszabályban
meghatározott követelményektől lényeges tartalmi elemeiben eltér;
d) a postai szolgáltató az általános szerződési feltételeiben foglaltaktól jogellenesen és lényegesen eltérő gyakorlatot folytat;
e) a Pt. 12. §-ának (1) bekezdésében foglalt körülmények fennállnak és a szolgáltató más szolgáltatást nem
nyújt;
f) a jogutód — jogutódlás esetén — nem felel meg a
feltételeknek;
g) jogerős bírósági határozat erre kötelezi; h) a szolgáltató megszűnik.
(2) Az (1) bekezdés a)—f) pontjában meghatározott
esetekben a postai szolgáltató engedélye csak abban az
esetben vonható vissza, illetve a szolgáltató nyilvántartásból csak abban az esetben törölhető, ha a postai szolgáltató
a jogsértések megszüntetése érdekében meghozott jogerős
határozat ellenére a jogsértő állapotot 30 napon belül nem
szüntette meg.
(3) Az a postai szolgáltató, — illetve jogutódja — akinek
szolgáltatási engedélyét a hírközlési hatóság visszavonta,
illetve akit a nyilvántartásból törölt, az engedély visszavonásától, illetve a nyilvántartásból történt törléstől számított 6 hónapon belül újabb szolgáltatási engedély iránti
kérelmet nem nyújthat be, és postai szolgáltatás ellátása
céljából bejelentést nem tehet.
Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, a postáról szóló
2003. évi CI. törvénnyel együtt, az Európai Közösségek
következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást
tartalmaz:
a) az Európai Parlament és a Tanács 97/67/EK irányelve a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére vonatkozó szabályokról és a szolgáltatások minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról;
b) az Európai Parlament és a Tanács 2002/39/EK irányelve a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások verseny számára való további megnyitása tekintetében
történő módosításáról.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1757/2013. (X. 24.) Korm. határozata a TÁMOP-6.1.3.A-13/1-2013-0001 azonosító számú [„Pilot jellegű szűrőprogramok (védőnői méhnyakszűrési illetve vastagbélszűrési programok) kiterjesztésének támogatása” című] kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. elfogadja az  1.  melléklet szerint a TÁMOP-6.1.3.A-13/1-2013-0001 azonosító számú, „Pilot jellegű szűrőprogramok
(védőnői méhnyakszűrési illetve vastagbélszűrési programok) kiterjesztésének támogatása” című projektjavaslat
kiemelt projektként történő nevesítését,
2. hozzájárul, hogy az  1.  pontban meghatározott kiemelt projekt támogatási szerződését a  Nemzeti Fejlesztési
Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága megkösse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2017. (II. 16.) MEKH rendelete a nagyvállalatok és az energetikai szakreferens igénybevételére köteles gazdálkodó szervezetek energiafelhasználásának mértékére, valamint energiamegtakarítására vonatkozó adatszolgáltatás rendjéről.
Az energiahatékonyságról szóló 2015.  évi LVII.  törvény 46.  § d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013.  évi XXII.  törvény 12.  § i)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Az e rendeletben szereplő fogalmakat az energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII.  törvényben (a továbbiakban:
Ehat.) és végrehajtási rendeleteiben meghatározottak szerint kell értelmezni.
2. § (1) Az  Ehat. 22/C.  §-a szerinti adatszolgáltatást az  adatszolgáltató a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott
adattartalommal teljesíti, a tárgyév június 30-áig.
(2) Az adatszolgáltató az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás során nyilatkozik arról, hogy
a) nagyvállalatként,
b) szakreferens igénybevételére köteles nagyvállalatként vagy
c) szakreferens igénybevételére köteles kis- és középvállalkozásként
szolgáltat adatot.
(3) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás tartalmazza:
a) az adatszolgáltató energiafelhasználása tekintetében:
aa) az épület, tevékenység és szállítás területeire vonatkozóan (a  továbbiakban: részterületek)
az  adatszolgáltató működésével összefüggésben felmerült teljes éves (mért és számolt)
energiafelhasználás mennyiségét energiahordozónként a mért mértékegységekben, illetve a teljes
felhasználást MWh/év mértékegységben is megadva;
ab) részterületenként az  adatszolgáltató működésével összefüggésben felmerült teljes éves
üvegházhatású gázkibocsátást CO2 kilotonna/év mértékegységben megadva;
ac) részterületenként a  vállalkozás működésével összefüggésben felmerült teljes éves
energiafelhasználás költségét értékben – ezer Ft/év mértékegységben megadva;
b) az adatszolgáltató által elért energiamegtakarítás mértékére vonatkozóan:
ba) a végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedéssel érintett műszaki rendszer megnevezését
és az intézkedés műszaki tartalmát (például világításkorszerűsítés, fűtéskorszerűsítés);
bb) azon tény feltüntetését, hogy a  nagyvállalati energetikai auditálásra kötelezett adatszolgáltató
esetében a  végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedés szerepelt vagy nem szerepelt
az energetikai audit javaslatai között;
bc) azon tény feltüntetését, hogy a  végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedés
bármely támogatás (ideértve a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló törvény szerinti
energiahatékonysági célokat szolgáló beruházás adókedvezményét is) igénybevételével vagy
anélkül valósult meg és a támogatás megjelölését;
bd) a végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedés részterület szerinti azonosítását (épület,
folyamat, szállítás);
be) a végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedés költségét ezer Ft-ban megadva;
bf ) a végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedéssel elérni tervezett energiamegtakarítást
energiahordozónként a mért mértékegységekben és összesítve az  intézkedésekkel elérni tervezett
teljes energia megtakarítást MWh/év mértékegységben megadva;
bg) a végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedéssel ténylegesen elért energiamegtakarítást
energiahordozónként a  mért mértékegységekben intézkedésenként és összesítve
az intézkedésekkel elért teljes energiamegtakarítást MWh/év mértékegységben megadva;
bh) a  bg)  pont szerinti összesített energiamegtakarításon belül azon energiamegtakarítás mértékét
MWh/év mértékegységben megadva, amely energiamegtakarítás támogatás igénybevételével
végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedéssel valósult meg;
bi) a végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedéssel elért energiaköltség megtakarítást
ezer Ft/év mértékegységben intézkedésenként és valamennyi intézkedésre nézve összesítetten
megadva;
bj) a végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedéssel elért nem energiaköltség típusú
megtakarítást ezer Ft/év mértékegységben intézkedésenként és valamennyi intézkedésre nézve
összesítetten megadva;
bk) a végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedés várható megtérülési idejét években
megadva;
bl) a végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedés során létrejövő, illetve átalakított műszaki
rendszer tervezett műszaki élettartamát;
bm) a  végrehajtott energiahatékonyságot növelő intézkedés megvalósulásának, üzembe helyezésének
dátumát;
c) az adatszolgáltató által végzett szemléletformálási tevékenységgel összefüggésben:
ca) a szemléletformálási tevékenység jellegét, leírását;
cb) helyszínét;
cc) a tevékenység ismétlődésének gyakoriságát, a program élettartamát és
cd) az aktív és passzív módon elért résztvevők számát.
(4) Hiányos vagy hibás tartalmú adatszolgáltatás esetén az  adatszolgáltató a  határidőn belül, az  adatszolgáltatás
ismételt benyújtásával végezhet adatkorrekciót.
3. § (1) Az  adatszolgáltató a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal honlapján közzétett nyomtatvány
kitöltésével és elektronikus úton történő beküldésével teljesíti az adatszolgáltatást.
(2) Az energetikai szakreferens igénybevételére köteles gazdálkodó szervezet adatszolgáltatását a szakreferens nyújtja
be a gazdálkodó szervezet nevében.
4. § Az adatszolgáltatás során az  energiahatékonyságról szóló törvény végrehajtásáról szóló 122/2015. (V. 26.)
Korm. rendelet 6. mellékletében szereplő átváltási tényezőket kell alkalmazni.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) Az  első adatszolgáltatást nagyvállalatok esetén 2017. június 30-áig, nagyvállalatnak nem minősülő energetikai
szakreferens igénybevételére köteles gazdálkodó szervezet esetén 2018. június 30-áig kell teljesíteni.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
101/2014. (VIII. 15.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szólós 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Kumin Ferencnek, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdése a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel
– 2014. július 14-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
92/2017. (IV. 10.) Korm. rendelete a zalaegerszegi járműipari tesztpálya megvalósításához kapcsolódó közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés 16.  pont
16.2. alpontjában és 17. pontjában,
az 5. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 17. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben meghatározott,
a  Zalaegerszeg megyei jogú város közigazgatási területén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás szerint 0828/5, 0781/2
és 0779 helyrajzi számú ingatlanokon megvalósuló, járműipari tesztpálya megvalósítására irányuló beruházással
(a továbbiakban: Beruházás) összefüggő közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
valamint b) az (1) bekezdés szerinti ingatlanokkal szomszédos, illetve azokhoz kapcsolódó közterületeken megvalósuló
útépítési, közmű-csatlakozási és -fejlesztési munkák megvalósításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Zala Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – az előzetes vizsgálati
eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével, illetve ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tizenöt
nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § (1) A Beruházással összefüggésben a központi építészeti-műszaki tervtanács (a továbbiakban: tervtanács) véleményét
be kell szerezni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tervtanácsi eljárás során településrendezési és az  építészeti-műszaki tervtanácsokról
szóló kormányrendeletet azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  tervtanács a véleményét az építészeti-műszaki
dokumentáció hiánytalanná válásától számított nyolc munkanapon belül alakítja ki.
5. § Az 1. § (1) és (2) bekezdése szerinti ingatlanokra vonatkozó településrendezési eszköz módosítása során az egyes
tervek, illetve programok környezeti vizsgálatáról szóló 2/2005. (I. 11.) Korm. rendelet 4.  § (4)  bekezdése szerinti
véleményadás határideje legfeljebb nyolc nap.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § (1) E  rendelet rendelkezéseit – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  hatálybalépésekor folyamatban lévő
közigazgatási hatósági ügyekben és településrendezési eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) Ha a  Beruházás megvalósítása keretében a  tervezési és kivitelezési tevékenység közbeszerzési eljárás
eredményeként valósul meg, a  4.  §-t az  e  rendelet hatálybalépését követően megindított közbeszerzési eljárás
tárgyát képező építési beruházásra kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2003. (MK 66.) MNB közleménye.  a jegybanki alapkamat mértékéről A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. LVIII. törvény 12. §-a értelmében közöljük, hogy a jegybanki alapkamat mértéke — 2003. június 11. napjától — 7,50%.
Magyar Nemzeti Bank A Zöld Demokraták 2002. évi zárómérlege
Forintban Bevételek 1. Tagdíj 574 200 2. Állami költségvetésből származó támogatás —
3. Képviselőcsoportnak nyújtott állami támogatás — 4. Egyéb hozzájárulások, adományok —
4.1. Jogi személyektől —
4.2. Belföldiektől —
4.3. Külföldiektől —
4.4. Jogi személynek nem minősülő gazdasági társaságtól 361 000
4.5. Belföldi magánszemélyektől 100 000
4.6. Külföld magánszemélyektől 243 080
Összes bevétel a gazdasági évben:  1 278 280
Kiadások 1. Támogatás a párt országgyűlési csoportja számára —
2. Támogatás egyéb szervezetnek — 3. Vállalkozás alapítására fordított összegek —
4. Működési kiadások 1 072 650 5. Eszközbeszerzés 101 625
6. Tagdíj EU Zöldek 72 786 Összes kiadás a gazdasági évben:  1 247 061
Droppa György s. k. Batisz Ildikó s. k.


text:
1272/2012. (VII. 27.) Korm. határozata az Agrármarketing Centrum költségvetési támogatási előirányzatának átcsoportosításáról.
A Kormány a közösségi agrármarketing feladatok ellátására az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. §
(1) bekezdése alapján 810,4 millió forint előirányzat-átcsoportosítást rendel el a Melléklet szerint a Magyarország
2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet 9. Agrármarketing Centrum cím terhére, a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím 33. Hazai fejlesztési programok alcím 5. Agrármarketing célelőirányzat jogcímcsoport javára.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1785/2018. (XII. 21.) Korm. határozata az EFOP-2.4.1-16-2017-00004 azonosító számú („Lehetőségek egy jobb élethez – Lakhatási körülmények javítása Eperjeskén” című) projekt tekintetében a költségek ingatlanvásárlás költségtípusra történő átcsoportosításáról, valamint a felhívásban meghatározott elszámolható költségtípusok mértékének együttes összege túllépéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet] 5.  melléklet
3.12.6.  pontja alapján hozzájárul az  EFOP-2.4.1-16-2017-00004 azonosító számú, „Lehetőségek egy jobb élethez –
Lakhatási körülmények javítása Eperjeskén” című projekt (a továbbiakban: projekt) tekintetében a 272/2014. (XI. 5.)
Korm. rendelet 5.  melléklet 3.12.1.  pontjában meghatározott költségek ingatlanvásárlás költségtípusra
történő – a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5.  melléklet 3.3.6.4.  pont szerinti mértéket meghaladó mértékű –
átcsoportosításhoz,
2. a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5.  melléklet 3.12.7.  pontja alapján hozzájárul a  projekt tekintetében, hogy
a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5.  melléklet 3.12.1.  pontjában meghatározott költségtípusokra vonatkozó
mértékek együttes összege a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5.  melléklet 3.12.1a.  pontja szerinti mértéket
meghaladja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2010. (HK 10.) HM HKF intézkedése „A felderítő támogatás elvei és gyakorlata” című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
belső szabályozó tevékenységének rendjéről szóló
119/2007. (HK 20.) HM utasítás, a szolgálati könyvek és
főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló
93/2006. (HK 18.) HM utasítás előírásaira, a felderítő
támogatás egységes szabályozása érdekében – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
szervezeteire és állományára.
2. „A felderítő támogatás elvei és gyakorlata” című dokumentumot, mint a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály kiadványát ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
3. A kiadványt hatálybalépését követően, a felderítés
tervezése, szervezése és végrehajtása, valamint a személyi
állomány kiképzése és felkészítése során alkalmazni kell.
4. A parancsnokok, a törzsek, különös tekintettel a felderítő szakállományra ,a kiadvány tartalmát a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék.
5. Az intézkedés a megjelenésekor, a főnökségi kiadvány
pedig a kiadásakor lép hatályba.
6. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
Juhász István vezérőrnagy s. k.,
HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető


text:
1279/2010. (XII. 15.) Korm. határozata a Nemzeti Kutatási, Innovációs és Tudománypolitikai Tanács létrehozásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdésében meghatározott testületként Nemzeti Kutatási, Innovációs és
Tudománypolitikai Tanácsot (a továbbiakban: Tanács) hoz létre.
2. A Tanács
a) állást foglal aa) a tudományos kutatással, a kutatás-fejlesztéssel és az innovációval összefüggő, stratégiai jelentőségű
kérdésekről, így különösen a feladatkörével érintett jelentős projektekről,
ab) a tudományos kutatás, a kutatás-fejlesztés és az innováció finanszírozásának mértékéről és szerkezetéről,
ac) a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap (a továbbiakban: Alap) programstratégiájáról és felhasználási
tervéről,
ad) a tudományos kutatással, a kutatás-fejlesztéssel és az innovációval összefüggő programok értékelési
stratégiáiról és az értékelés eredményeiről,
ae) az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok (a továbbiakban: OTKA) pénzeszközeinek
felhasználásáról szóló beszámolóról, b) véleményezi
ba) az Alap gazdálkodásáról (ideértve az Alap felhasználásának értékeléséről és az Alap pénzeszközeinek
felhasználásáról) készült beszámolót,
bb) a tudományos kutatással, kutatás-fejlesztéssel és innovációval összefüggő kormány-előterjesztések
tervezetét,
bc) az OTKA pénzügyi forrásainak fő jogcímek szerinti felosztására, illetve a kiemelt kutatási területekre és
felhasználási célokra vonatkozó javaslatot,
c) javaslatot tesz a Kormány részére a tudományos kutatás, kutatás-fejlesztés és innováció jogszabályi
környezetének kialakítására, módosítására,
d) közreműködik a közfinanszírozású, tudományos kutatással, kutatás-fejlesztéssel és innovációval kapcsolatos
feladatok kormányzati egyeztetésében (költségvetés kialakítása, meg valósítás nyomon követése).
3. A Tanács elnöke a Kormány tudománypolitikai koordinációért felelős tagja. A Kormány a Tanács társelnökének
a Magyar Tudományos Akadémia elnökét kéri fel. A Tanács társelnöke az elnök akadályoztatása esetén helyettesíti
az elnököt. A Tanács elnöke, akadályoztatása esetén a társelnöke gondoskodik a Tanács állásfoglalásai
végrehajtásának figyelemmel kíséréséről.
4. A Tanács további tagjai a Kormány
a) kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért,
b) fejlesztéspolitikáért, és
c) kormányzati tudománypolitikáért
felelős minisztere.
5. A Tanács ülésén állandó meghívottként vesz részt
a) a Magyar Innovációs Szövetség elnöke,
b) a Magyar Rektori Konferencia elnöke,
c) a Magyar Szabadalmi Hivatal elnöke,
d) a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal elnöke,
e) az OTKA Bizottság elnöke, és
f) a Tanács elnöke által a kutatás-fejlesztés területén kiemelkedő tevékenységet végző vállalkozások vezetői közül
felkért két személy.
6. A Tanács üléseinek előkészítésére, a Tanács elé kerülő előterjesztések szakmai véleményezésére és előkészítésére,
a szakmai testületekkel való kapcsolattartásra, a tervezett intézkedések elő zetes és utólagos hatásvizsgálatára
szakértői munkacsoportot hozhat létre.
7. A Tanács és a szakértői munkacsoport működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a tudománypolitika
koordinációjáért felelős miniszter által vezetett minisztérium látja el.
8. A Tanács és a szakértői munkacsoport működésének részletes szabályait a Tanács Ügyrendben határozza meg.
9. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
10. Hatályát veszti a Kutatási és Tudománypolitikai Tanácsról szóló 1162/2009. (IX. 22.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2018. (V. 17.) AB határozata a településkép védelméről szóló törvény reklámok közzétételével kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 104/2017. (IV. 28.) Korm. rendelet 8/B. § (5) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről, valamint folyamatban lévő ügyekben történő alkalmazhatóságának kizárásáról.
Az Alkotmánybíróság tanácsa jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói
kezdeményezések tárgyában meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  településkép védelméről szóló törvény reklámok közzétételével
kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 104/2017. (IV. 28.) Korm. rendelet 8/B.  § (5)  bekezdése
alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisíti. A  megsemmisített rendelkezés az  Alkotmánybíróság
megsemmisítésről szóló határozatának a hivatalos lapban való közzétételét követő napon hatályát veszti.
2. A  megsemmisített rendelkezés a  Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt 3.K.27.267/2017.,
3.K.27.268/2017. és 3.K.27.269/2017. szám alatt folyamatban lévő ügyben, továbbá valamennyi, bármely
bíróság előtt folyamatban lévő ugyanilyen tárgyú ügyben nem alkalmazható.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
I. [1] 1. A  Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság az  előtte 3.K.27.267/2017., 3.K.27.268/2017. és
3.K.27.269/2017. szám alatt folyamatban lévő, plakátkihelyezés hatósági ellenőrzése ügyében hozott közigazgatási
határozatok bírósági felülvizsgálata iránt indult perekben a  tárgyalást felfüggesztette, és az  Alkotmánybíróságról
szóló 2010. évi CLI. törvény (a  továbbiakban: Abtv.) 25.  § (1)  bekezdése és az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés
b)  pontja alapján az  Alkotmánybíróság eljárását kezdeményezte a  településkép védelméről szóló törvény
reklámok közzétételével kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 104/2017. (IV. 28.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Kr.) 8/B.  § (5)  bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése végett.
Kezdeményezte továbbá a megsemmisített rendelkezés alkalmazási tilalmának elrendelését. Az indítványok szerint
a  támadott rendelkezés Magyarország Alaptörvényének B)  cikk (1)  bekezdésébe, T)  cikk (3)  bekezdésébe, XV.  cikk
(1) és (2)  bekezdésébe, XXIV.  cikk (1)  bekezdésébe, XXVIII.  cikk (7)  bekezdésébe, illetve 15.  cikk (4)  bekezdésébe
ütközik. Az  Alkotmánybíróság az  indítványokat – az  Alkotmánybíróság Ügyrendje 34.  § (1)  bekezdése alapján –
egyesítette és egy eljárásban, tartalmuk szerint bírálta el.
[2] 1.1. Az  indítványokra okot adó ügyekben az  indítványok adatai szerint a  Megyei Kormányhivatal egy település
több közterületén hatósági ellenőrzést végzett. Ennek eredményeként hozta meg 2017. szeptember 26. napján
a  ZAB/040/906-5/2017., a  ZAB/040/903-5/2017. és a  ZAB/040/900-5/2017. számú határozatát. Ezekben
megállapította, hogy több közterületi helyszínen a  felperes mint médiahirdetésifelület-értékesítő által elhelyezett
plakátok közzététele jogszabálysértő, tájékoztatta a  felperest, hogy a határozat a végrehajtás felfüggesztése iránti
kérelemre tekintet nélkül végrehajtható, egyúttal hogy 2 napon belül a rendőrség közreműködésével gondoskodik
a  plakátok eltávolításáról, amelynek költségei tárgyában külön hoz döntést. Indokolása szerint a  fenti hatósági
ellenőrzések során megállapították, hogy a  plakátokat a  felperes mint a  településkép védelméről szóló 2016. évi
LXXIV. törvény (a  továbbiakban: Tvtv.) 11/G.  § (2)  bekezdése szerinti, médiahirdetésifelület-értékesítő tette közzé,
továbbá hogy a  plakátok nagyobbrészt azonosak politikai párt megbízásából 2017. július 15. napját megelőzően
közzétett plakátokkal. Vizsgálta a  www.kormanyhivatal.hu oldalon közzétett listaárakat és szerződéseket, és
arra jutott, hogy a  Kr. 8/A. § a) és d)  pontja szerinti jogszabálysértés valósult meg, mivel a  médiahirdetésifelületértékesítő a  listaár bejelentésére, valamint a  reklámozó a  szerződés megküldésére vonatkozó kötelezettségének
nem tett eleget. A jogsértés tényét a Kr. 8/B. § (3) bekezdése alapján állapította meg, a plakátok eltávolításáról a Tvtv.
11/G. § (8) bekezdése és a Kr. 8/B. § (7) bekezdése szerint rendelkezett.
[3] Az eljárásokba a  Kr. 8/B.  § (5)  bekezdése alapján ügyfélként kizárólag a  felperest mint médiahirdetésifelületértékesítőt vonták be, a reklám kihelyezésére megbízást adott magánszemélyt mint reklámozót, nem.
[4] 1.2. A bíróság álláspontja szerint a Kr. 8/B. § (5) bekezdése Magyarország Alaptörvényének B) cikk (1) bekezdésébe,
T)  cikk (3)  bekezdésébe, XV.  cikk (1) és (2)  bekezdésébe, XXIV.  cikk (1)  bekezdésébe, XXVIII.  cikk (7)  bekezdésébe,
illetve 15.  cikk (4)  bekezdésébe ütközik. A  kormányhivatal alperes a  felperes kereseti kérelmével támadott
határozatok meghozatala során közigazgatási hatósági eljárást folytatott, amelyre a  határozatok meghozatalakor
hatályban volt, a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
(a  továbbiakban: Ket.) rendelkezései alkalmazandók. A  Ket. 15.  § (1)  bekezdésében határozza meg az  ügyfél
fogalmát. Ezen rendelkezés a Ket. általános érvényű és garanciális jellegű előírása, azt mindig az adott közigazgatási
hatósági ügy tárgyát képező alanyi jogok és jogos érdekek vizsgálata figyelembevételével kell tartalommal
megtölteni. A  jogképességen túl az ügyfélképesség feltétele az ügyben való érintettség, ebből következően tehát
a Ket. kifejezetten tág körben kívánja ezen ügyféli jogosultságot biztosítani, ennek is eszköze az, hogy nem taxatív
felsorolást alkalmaz, hanem lehetővé teszi az  egyedi ügy sajátos körülményei értékelését (Legfelsőbb Bíróság Kfv.
IV.37.629/2009/70. számú eseti döntése).
[5] Az ügyféli minőség kérdését az  Alkotmánybíróság is több döntésében vizsgálta. A  12/2015. (V. 14.) AB határozat
indokolása kifejti, hogy a Ket. ügyfél definíciójának célja, hogy a közigazgatási eljárásban mindenki érvényesíthesse
jogát, jogos érdekét, ezzel kapcsolatos igényét. Ezen főszabályt egészíti ki a  Ket. 15.  § (3)  bekezdése, amely
szerint törvény vagy kormányrendelet meghatározott ügyfajtában megállapíthatja azon személyek körét, akik
az  (1)  bekezdésben foglaltak vizsgálata nélkül ügyfélnek minősülnek. Ezen kiegészítő szabály tehát az  ügyféli kör
bővítését, nem pedig annak szűkítését teszi lehetővé. Ezzel összhangban mondja ki a Ket. 13. § (6) bekezdése, hogy
jogszabály csak a Ket. törvényi rendelkezéseivel összhangban álló kiegészítő rendelkezéseket állapíthat meg. Ebből
pedig az  következik, hogy – amellett, hogy törvényben is csupán korlátozottan érvényesülhet az  ügyféli minőség
szűkítését eredményező rendelkezés – alacsonyabb szintű jogszabályban az  Alaptörvénybe ütközik a  lehetséges
ügyfelek körének kategorikus szűkítése [36/2008. (IV. 3.) AB határozat]. A 249/D/2009. AB határozat szintén vizsgálta
a fenti kérdést, és azt a megállapítást tette, hogy különös eljárási szabályok nem szűkíthetik a Ket. általános ügyfél
fogalmát, azt csupán bővíthetik vagy pontosíthatják, a  közigazgatási hatósági eljárás sajátosságai és sokfélesége
alapján.
[6] Jelen esetben az  indítványozó bíró álláspontja szerint a  Tvtv. és a  Kr. fenti rendelkezései szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a hatóság azt vizsgálja, jogszabálysértően helyezett-e el a felperes mint médiahirdetésifelületértékesítő plakátokat. Az  alperes eljárásaiban úgy tekintette, hogy az  ügyekben a  politikai párt minősül
reklámozónak, aki a felperesen mint médiahirdetésifelület-értékesítőn keresztül tett közzé plakátokat. A fent idézett
szabályozás ezen esetben mindkét érintett részére tartalmaz előírásokat, ilyen a  listaár bejelentés kötelezettsége
a médiahirdetésifelület-értékesítő által, valamint a megkötött szerződés megküldése a reklámozó által. Az előírások
megszegése esetén az  alperes hatóság ellenőrzése eredményeként jogosult a  jogsértés megállapítására, továbbá
ennek következményeként közigazgatási bírság kiszabására, valamint a  plakátok fenti személyek költségére
való eltávolítására. Mivel jelen esetben a  határozatok kizárólag a  jogszabálysértés megállapítására vonatkozóan
tartalmaztak rendelkezést, az  eljárás a  Kr. 8/B.  § (4)  bekezdés a)  pontja hatálya alá tartozott, ezen esetre pedig
a  Kr. 8/B.  § (5)  bekezdése azt a  rendelkezést tartalmazza, miszerint ügyfélnek kizárólag a  médiahirdetésifelületértékesítő tekinthető.
[7] A fenti szabályozás és annak alkalmazása a bíróság véleménye szerint viszont azt eredményezi, hogy az eljárásokban
annak ellenére nem vehet részt ügyfélként kifejezett jogszabályi rendelkezés miatt a  reklámozó, hogy a  jogsértés
esetleges megállapítása potenciálisan saját, a  hatóság által jogsértőnek tartott magatartására vezethető vissza,
illetve annak ellenére sem, hogy az  eljárás eredményeként megszülető, a  jogsértés tényét megállapító határozat
következtében áll elő jogalap esetleges bírságolásra, a plakát eltávolításával járó költség megfizetésére kötelezésre.
A bíróság álláspontja szerint ezen helyzet sérti a tisztességes eljárás alapvető követelményét, hiszen a reklámozó ki
van zárva azon hatósági eljárásból, amely jogsértés megvalósítását állapíthatja meg terhére, illetve amely további
jogkövetkezményeket alapozhat meg terhére további eljárásokban, ezzel egyúttal sérül az  ügyfelek egyenlő
megítélése. Mivel a  reklámozó ügyféli jogait nem tudja megfelelően érvényesíteni, emiatt csorbul jogorvoslathoz
való joga is, már csak azért is, mivel ügyféli minőség hiányában részére a határozat sem kerül kézbesítésre, azt elvileg
meg sem ismerheti, így nyilván nehézséget jelent annak bíróság előtti megtámadása is. Mindezek mellett egyúttal
a  támadott szabályozás kormányrendeletként ellentétben áll a  Ket. 15.  § (1) és (3)  bekezdéseiben, valamint 13.  §
(6) bekezdésében mint törvényi szintű jogszabályi előírásban foglaltakkal.
II. [8] 1. Az Alaptörvény felhívott szabályai:
„B) cikk (1) Magyarország független, demokratikus jogállam.”
„T) cikk (3) Jogszabály nem lehet ellentétes az Alaptörvénnyel.”
„XV. cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes.
(2) Magyarország az  alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem,
fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési
vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja.”
„XXIV.  cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a  hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és
ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni.”
„XXVIII.  cikk (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az  olyan bírósági, hatósági és más
közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.”
„15. cikk (4) A Kormány rendelete törvénnyel nem lehet ellentétes.”
[9] 2. A Kr. indítvánnyal érintett és más rendelkezései:
„1. § E rendelet alkalmazásában:
[…]
17. reklámozó: akinek érdekében a reklámot a reklámhordozón közzéteszik; […]”
„7.  § (1) A  reklám közzétételének megszüntetéséért és a  reklámhordozó eltávolításáért a  reklámozó és a  reklám
közzétevője egyetemlegesen felel. A  reklámhordozót tartó berendezés eltávolításáért a  reklámhordozót tartó
berendezés tulajdonosa és az ingatlan tulajdonosa tartozik egyetemleges felelősséggel.”
„8/A. § Nem tehető közzé reklám, illetve plakát, amennyiben […]
a) a médiahirdetésifelület-értékesítő a listaár bejelentésére vonatkozó kötelezettségének nem tett eleget;
[…]
d) a reklámozó a szerződés megküldésére vonatkozó kötelezettségének nem tett eleget.
8/B.  § (1) A  Tvtv. 11/G.  §-ban meghatározott szabályok betartását a  reklámhordozó helye szerint illetékes
kormányhivatal ellenőrzi. A kormányhivatal ellenőrzését a település közigazgatási területén a közterület-felügyelet
segíti. A  közterület-felügyelet jogsértés észlelése esetén értesíti az  illetékes kormányhivatalt, amely e  § szerint
köteles eljárni.
[…]
(3) Jogsértés észlelése vagy arról történt tudomásszerzés esetén a  kormányhivatal határozatot hoz. A  határozat
tartalmazza:
a) a jogsértés tényét, valamint
b) a jogsértés helyét.
(4) A kormányhivatal külön hatósági eljárást folytat le
a) a reklám, illetve a plakát jogszerűtlen közzétételével és
b) a  jogszerűtlenül közzétett reklám, illetve plakát esetén kiszabható közigazgatási bírság megállapításával
kapcsolatban.
(5) A (4) bekezdés a) pontja szerinti hatósági eljárásban kizárólag a médiahirdetésifelület-értékesítő az ügyfél.
[…]
(9) A  kormányhivatal a  reklám, illetve a  plakát eltávolításával összefüggésében felmerült költségeket
a médiahirdetésifelület-értékesítőre és a reklámozóra áthárítja.”
[10] 3. Az indítványra okot adó ügyekben alkalmazandó Ket. érintett rendelkezései:
„15. § (1) Ügyfél az a természetes vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akinek
jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti, akit hatósági ellenőrzés alá vontak, illetve akire nézve a hatósági nyilvántartás
adatot tartalmaz.
[…]
(3) Törvény vagy kormányrendelet meghatározott ügyfajtában megállapíthatja azon személyek körét, akik
az  (1)  bekezdésben foglaltak vizsgálata nélkül ügyfélnek minősülnek. Az  (1)  bekezdésben foglaltak vizsgálata
nélkül ügyfélnek minősül jogszabály rendelkezése esetén az  abban meghatározott hatásterületen lévő ingatlan
tulajdonosa és az, akinek az ingatlanra vonatkozó jogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték.”
III. [11] Az indítványok megalapozottak. [12] 1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány az Abtv. 25. és 52. §-ában előírt feltételeknek eleget tesz
{vö. 3058/2015. (III. 31.) AB végzés, Indokolás [8]–[24]; 2/2016. (II. 8.) AB határozat, Indokolás [26]–[28]; 3064/2016.
(III. 22.) AB határozat, Indokolás [8]–[13]}. A  bírói kezdeményezés szerint a  támadott szabályt az  eljárásban
alkalmazni kell, az  eljárás felfüggesztése megtörtént, és az  indítvány a  megsemmisítés jogkövetkezményére is
kiterjedő alaptörvény-ellenesség megállapítására irányul.
[13] 2. A  Nemzeti Hitvallás értelmében „az állam szolgálja polgárait, ügyeiket méltányosan, visszaélés és részrehajlás
nélkül intézi.” Az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése a  tisztességes hatósági eljáráshoz való jogot az emberi jogi
egyezményeknek megfelelően a  XXVIII.  cikk (1)  bekezdése szerinti tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jogtól
elkülönülten biztosítja. A tisztességes hatósági eljáráshoz való jog magában foglalja mindenkinek a jogát arra, hogy
az őt hátrányosan érintő egyedi intézkedések meghozatala előtt meghallgassák, a személyére vonatkozó iratokba
betekintsen, és az igazgatási szervek a döntéseiket indokolják.
[14] Annak, hogy a  tisztességes hatósági eljáráshoz való jog az  Alaptörvényben az  alapjogok között külön
nevesítve szerepel, több következménye van: egyrészt alkotmányjogi panaszban is hivatkozni lehet
a  sérelmére, másrészt a  bíróságoknak a  jogszabályokat az  Alaptörvénnyel, így a  tisztességes hatósági
eljáráshoz való joggal is összhangban kell értelmezniük (Alaptörvény 28.  cikk), továbbá az  Alkotmánybíróság
mint az  Alaptörvény védelmének legfőbb szerve, az  alapvető jogból eredő követelményeket állapíthat meg
eljárásában. Az  Alkotmánybíróság a  tisztességes hatósági eljáráshoz való jogot úgy értelmezi, hogy a  hatósági
eljárás tisztességes voltához hozzátartozik az, hogy azoknak a  személyeknek, akik az  anyagi jogszabályok
szerint jogosultaknak minősülnek vagy ezt alapos okkal állítják, az  eljárásban az  ügyfél jogállását biztosítsák.
Ez  az  értelmezés áll összhangban a  Nemzeti Hitvallással is, amely szerint népuralom csak ott van, ahol az  állam
szolgálja polgárait, ügyeiket méltányosan, visszaélés és részrehajlás nélkül intézi.
[15] A Ket. ügyfél definíciója az  Alaptörvény XXIV.  cikk (1)  bekezdésével összhangban biztosítja, hogy a  közigazgatási
eljárásban mindenki, akinek jogát, jogos érdekét az  ügy érinti, érvényesíthesse ezzel kapcsolatos igényeit. A  Ket.
15.  § (1)  bekezdése ezért rugalmas megfogalmazású, és ahelyett, hogy valamilyen taxatív felsorolást alkalmazna,
csak annyit mond ki, hogy az  a  természetes vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet tekintendő ügyfélnek – egyebek között –, akinek jogát vagy jogos érdekét az  ügy érinti (legitimatio ad
causam). Azt pedig, hogy konkért eljárásokban kinek az  esetében teljesülnek ezek a  feltételek, az  eljáró hatóság,
illetve bíróság vizsgálja. A  Ket. főszabályát egészíti ki a  törvény 15.  § (3)  bekezdése, melynek értelmében törvény
vagy kormányrendelet meghatározott ügyfajtában megállapíthatja azon személyek körét, akik az (1) bekezdésben
foglaltak vizsgálata nélkül ügyfélnek minősülnek. Ez  a  kiegészítő szabály tehát az  ügyfélkénti elismerést könnyíti
meg azáltal, hogy az érintettséget kivonja az anyagi jogi szempontok vizsgálata alól. A kedvezményes szabályozás
azt nem zárja ki, hogy a  külön jogszabályban megjelölteken túl mások is igazolják az  érintettségüket, és ügyféli
minőségüket, illetve a hatóság azt elismerje. A (8) bekezdés szerint pedig az eljárás megindítására irányuló kérelmet
benyújtó ügyfélen kívüli ügyféli jogállást megtagadó végzés ellen önálló fellebbezésnek van helye {12/2015. (V. 14.)
AB határozat, Indokolás [31]}.
[16] Arra a kérdésre, hogy konkrét ügyben ki lehet ügyfél, anyagi jogi és alaki (eljárási) jogi válasz adható. Az  alaki
megközelítés szerint ügyfél az, aki az  eljárást kezdeményezte vagy akivel szemben az  eljárás folyik. Ez  arra nem
ad választ, hogy kit illet az  adott eljárásban az  ügyféli jogállás, függetlenül attól, hogy abba bekapcsolódott-e.
Az  anyagi jogi ügyfél fogalom erre ad választ. Jelen esetben a  Tvtv. és a  Kr. a  médiahirdetésifelület-értékesítőre
és a  reklámozóra is tartalmaz előírásokat. Azt, hogy erre tekintettel a  konkrét eljárásban ki minősül ügyfélnek
ebben az  ügytípusban is az  eljáró hatóságnak, illetve bíróságnak kell eldöntenie az  eljárási törvény szabályainak
értelmezésével, az ügyre alkalmazandó anyagi jog tükrében.
[17] Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza, hogy ebben az  ügyben is tartózkodik attól, hogy az  általános hatáskörű
bíróságokra bízott törvényértelmezés felelősségét átvegye. Az  Alkotmánybíróság ezért nem vizsgálta azt, hogy
a  hatósági eljárásban ügyfélnek kellett-e minősíteni a  reklámozót, a  Ket., a Tvtv. és a  Kr. egyéb szabályai alapján.
Az  Alkotmánybíróság határozatának a  jelen ügyben nem arról kellett döntenie, hogy a  reklámozó személyek
alapos okkal hivatkozhatnak-e ügyfél-jogállásukra a  konkrét ügyekben, vagyis olyan jogra, jogos érdekre,
amelyet a  hatóság döntése érint a  Kr. 8/B.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerinti eljárásban. Az  Alkotmánybíróság
szerint a  hatalommegosztás rendszerében a  többi állami szervnek a  bíróságok jogértelmezését – különösen, ha
az értelmezés a Kúria határozatában jelenik meg – el kell ismernie {lásd: 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás
[14]}.
[18] Az eljárásban azt a  jogkérdést a  hatóságnak és a  bíróságnak kell eldöntenie, hogy a  reklámozó személyek
jogaira, jogos érdekére érdemben kihathat-e a  hatóság döntése. Ennek azonban előfeltétele az  ügyféli minőség
elismerésének a lehetősége, amit viszont a Kr. 8/B. § (5) bekezdése kizár. Az ügyféli jogállásról való hatósági döntés
lehetősége a tisztességes hatósági eljárás előfeltétele is, minden más törvényességi kérdést megelőző állásfoglalás
arról, hogy az  eljárásnak az  ügyféli jogállásra igényt tartó személy az  alanya-e, avagy nélküle, de róla is döntés
hozható.
[19] A Kr. 8/B. § (5) bekezdése a rendes bíróságnak azt a lehetőségét, hogy a Ket. általános ügyfél-fogalmát érvényesítse,
kizárja azzal, hogy szövegszerűen előírja: kizárólag a  médiahirdetésifelület-értékesítő az  ügyfél. A  Kr. 8/B.  §
(5) bekezdése ezzel eltér a Ket. mint törvény ügyfél-fogalmától. Habár a Ket. 15. § (3) bekezdése lehetővé teszi, hogy
kormányrendelet meghatározott ügyfajtában megállapítsa azon személyek körét, akik a  Ket. ügyfél-fogalmának
vizsgálata nélkül ügyfélnek minősülnek, ez  a  törvényi szabály csak az  ügyfél-fogalom kiterjesztésére szóló
jogalkotásra jogosítja fel a Kormányt. A Ket. általános ügyfél-fogalma kormányrendeletben nem korlátozható.
[20] Az Alaptörvény 28. cikke értelmében a bíróságok a  jogalkalmazás során a  jogszabályok szövegét elsősorban azok
céljával és az  Alaptörvénnyel összhangban értelmezik. A  bíróságoknak – amennyire azt a  jogszabályok szövege
megengedi – az Alaptörvénnyel összhangban álló jogértelmezést kell követniük. A közigazgatási bíróság az előtte
folyamatban lévő ügyekben észlelte, hogy az ügyfél jogállásról való döntés a Ket., a Tvtv. és a Kr. alapján szélesebb
körben lehet szükséges, mint azt a  támadott korlátozó szabály jelenleg lehetővé teszi, mert az  ügy mások jogait,
jogos érdekeit érinti. Ugyanakkor értelmezéssel a  Kr. 8/B.  § (5)  bekezdése és a  Ket. ellentéte nem volt feloldható.
Az  Alkotmánybíróság a  fentiek alapján megállapította, hogy a  Kr. 8/B.  § (5)  bekezdése alaptörvény-ellenes
az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése és a 15. cikk (4) bekezdése sérelme miatt, ezért a Kr. 8/B. § (5) bekezdését
megsemmisítette.
[21] 3. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint, ha az indítvánnyal támadott jogszabályt vagy annak egy részét
az Alaptörvény valamely rendelkezésébe ütközőnek minősíti, és ezért azt megsemmisíti, akkor a további alkotmányi
rendelkezés esetleges sérelmét – a  már megsemmisített jogszabályi rendelkezéssel összefüggésben – érdemben
nem vizsgálja.
[22] A határozatot az Abtv. 44. § (1) bekezdésének első mondata alapján közzé kell tenni a Magyar Közlönyben.
Budapest, 2018. május 7. Dr. Schanda Balázs s. k.,
tanácsvezető alkotmánybíró