text:
179/2009. (XII. 29.) FVM rendelete a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzéséről, az ellenük való védekezésről, illetve leküzdésükről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. §-ának (2) bekezdése 14., 16., 17., 20., 21., illetve
23. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet előírásait a fogékony fajokban előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (transzmisszibilis spongiform
encephalopathiák, a továbbiakban: TSE) megelőzésére, az ellenük való védekezésre és felszámolásukra, a fogékony
állatfajok egyedeiből származó termékek és melléktermékek előállítására, valamint forgalomba hozatalára kell
alkalmazni. (2) A rendelet hatálya nem terjed ki az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való
védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 999/2001/EK rendelet) 1. cikke (2) bekezdésében meghatározott
termékekre és állatokra. (3) E rendeletet a 999/2001/EK rendelet előírásaival összhangban kell alkalmazni.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában 1. BSE: szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (bovine spongiform encephalopathy).
2. Elhullott állatok: mindazon állatok, a fajra vagy a hasznosítási módra való tekintet nélkül, amelyek állattartó
telepen, szállítás közben vagy egyéb helyen hullottak el, beleértve a vadon élő, a kedvtelésből vagy kísérlet céljára
tartott, az állatkerti és cirkuszi állatokat, továbbá a halva született állatokat, a vetélt magzatot és magzatburkot is.
3. Kényszervágás: bármely baleset vagy súlyos élettani elváltozás miatt állatorvos által elrendelt vágás.
4. Klinikai tünetek miatt elkülönítetten levágott állat: eredetileg rendes vágásra szánt, de elkülönített vágásra került
állat, miután az élőállat-vizsgálat során valamilyen emberre vagy állatra átvihető betegségre – a TSE kivételével –
gyanúsnak bizonyult, vagy ilyen betegségre utaló tüneteket mutat, továbbá azok az állatok, amelyek által
mutatott tünetekből, kondíciójukból húsuk fogyasztásra való alkalmatlanságára lehet következtetni.
5. TSE-re gyanús állatok: a 999/2001/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének h) pontjában meghatározott állatok,
valamint az a tünetmentes juh vagy kecske is, amelynél a gyorsteszt pozitív eredményt ad.
(2) E rendelet alkalmazásában a 999/2001/EK rendelet és a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre
vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló 1774/2002/EK (2002. október 3.) európai parlamenti és
tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1774/2002/EK rendelet) fogalom-meghatározásait is alkalmazni kell.
3. § A BSE és a súrlókór bejelentési kötelezettség alá tartozó állatbetegségek. A betegségek bejelentése során
az állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló külön jogszabály előírásait az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni. A monitoring rendszer 4. § (1) Az országos főállatorvos a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központja (a továbbiakban: MgSzH Központ) útján
irányítja és szervezi a monitoring program országos végrehajtását.
(2) Az ellenőrzési (monitoring) program keretében végzett vizsgálatokkal kapcsolatos költségeket – a mintavétel,
a laboratóriumi vizsgálatokhoz szükséges diagnosztikum és a laboratóriumi vizsgálat költségeit – az állam viseli, kivéve
a vágóhídon vett mintáknak a vizsgálatot végző állategészségügyi diagnosztikai laboratóriumba való eljuttatásának
költségeit, melyek a vágóhidat terhelik. (3) A Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal a 999/2001/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése és III. számú melléklete
alapján az állatokban előforduló TSE fertőzések felderítésére monitoring rendszert működtet. Az ennek
végrehajtásához szükséges részletes szabályokat az 1. számú melléklet tartalmazza.
(4) Az MgSzH Központ a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal területi szerve (a továbbiakban: MgSzH területi szerve)
számára a) a monitoring program végrehajtásához szükséges szakmai iránymutatást ad,
b) a 999/2001/EK rendelet III. melléklet A. fejezetének II. pontja alapján évenként meghatározza a juhok és kecskék
vizsgálatára vonatkozó megyénkénti mintaszámokat. (5) Az MgSzH területi szerve e rendeletben foglaltak, illetve az MgSzH Központ útmutatása alapján, illetékességi területén:
a) gondoskodik a monitoring program végrehajtásáról, b) a megyénként megállapított, juhokra és kecskékre vonatkozó mintaszámot állategészségügyi kerületekre
lebontva megállapítja, c) legalább havonta ellenőrzi az időarányosan megfelelő számú vizsgálatok elvégzését,
d) a 999/2001/EK rendelet III. melléklete B. fejezete III.1. pontjában meghatározott adatokat legalább hét évig
megőrzi. (6) A kerületi főállatorvos illetékességi területén szervezi, irányítja és ellenőrzi a hatósági állatorvosok monitoring
program végrehajtására vonatkozó munkáját. (7) A vágóhidat felügyelő hatósági állatorvos, illetve külön jogszabályban meghatározott esetekben a jogosult állatorvos
(a továbbiakban: a vágóhidat felügyelő állatorvos) köteles a) a monitoring vizsgálat során gondoskodni a mintavételről, illetve a minta egyértelmű azonosíthatóságát biztosító
mintaküldésről aa) a klinikai tünetek miatt elkülönítetten levágott, a kényszervágott vagy rendes vágás során levágott
szarvasmarhák és juhok esetében, ab) a vágóhídra szállított 24 hónaposnál idősebb korú, útközben (illetve a vágóhídon) elhullott szarvasmarhák
esetében, b) gondoskodni az 1. számú melléklet szerint a vizsgált állatok testének felhasználására vonatkozó korlátozások
betartásáról, c) a vágóhíd által vezetett nyilvántartást rendszeresen ellenőrizni, az adatokat összevetni a vizsgálatra küldött
állatok számával és eltérés esetén intézkedni, d) az MgSzH területi szervének rendszeresen jelentést küldeni.
(8) A hatósági állatorvos a) ellenőrzi a monitoring program végrehajtását,
b) a monitoring program keretében részt vesz az állattartó telepeken történő mintavételben és a minta
laboratóriumba való küldésében. (9) Ha a jogosult állatorvos, vagy az MgSzH területi szerve által megbízott magánállatorvos idegrendszeri tüneteket vagy
viselkedészavart az elhullása előtt nem mutató, vizsgálatra kötelezett korú szarvasmarha, juh vagy kecske elhullásáról
értesül, köteles – a kerületi főállatorvos egyidejű értesítése mellett – az elhullott állatból mintát venni, és azt
a laboratóriumba beküldeni. A mintavételhez szükséges eszközöket és felszerelést az MgSzH területi szerve biztosítja,
továbbá megtéríti – a laboratórium által vizsgálatra alkalmasnak talált és visszaigazolt minták után – az MgSzH
Központ által meghatározott mintavételi díjat. (10) A monitoring minta vételére nem jogosult magánállatorvos az idegrendszeri tüneteket, viselkedészavart nem mutató,
vizsgálatra kötelezett korú szarvasmarha, juh vagy kecske elhullását köteles jelenteni a hatósági állatorvosnak, aki
– a kerületi főállatorvos értesítése mellett – gondoskodik a mintavételről és a minta laboratóriumba juttatásáról.
5. § A 999/2001/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében megadott szempontok szerint az MgSzH Központ a tárgyévet
követő március 31-éig jelentést tesz az Európai Bizottságnak a TSE előfordulásáról és a vizsgálati eredményekről.
Az MgSzH Központ a jelentését a 999/2001/EK rendelet III. melléklete B. fejezetének I. pontja alapján állítja össze.
Az állatok takarmányozására vonatkozó, a TSE megelőzését szolgáló szabályok
6. § (1) A takarmányok előállítására, forgalmazására és felhasználására vonatkozóan a 999/2001/EK rendelet 7. cikkében,
valamint IV. mellékletében foglalt előírások az irányadók. (2) Az (1) bekezdésben szereplő rendelkezések végrehajtásához szükséges részletes szabályokat a 2. számú melléklet
tartalmazza. (3) A takarmány-előállító üzemnek nyilvántartást kell vezetnie
a) a takarmányba kevert állati eredetű fehérjékről, valamint
b) azok eredetéről és felhasznált mennyiségéről. (4) Az MgSzH területi szerve biztosítja, hogy a takarmányok gyártásának, forgalmazásának és az állattartó telepen történő
felhasználásának ellenőrzése minden esetben kiterjedjen a) a feldolgozott állati eredetű fehérjék felhasználására,
b) az esetleges keresztszennyeződésre, vagy keresztetetésre és azok megelőzésére, beleértve a mintavételt is.
(5) A takarmány-felügyelő, illetve a hatósági állatorvos a) rendszeresen ellenőrzi az (1) bekezdésben említett szabályok betartását a takarmányok gyártása, forgalmazása és
az állattartó telepen történő felhasználása során, b) e rendeletben meghatározottak szerint hatósági mintát vesz laboratóriumi vizsgálat céljára.
(6) A (4) és (5) bekezdésben szereplő, az MgSzH Központ takarmányvizsgáló laboratóriumában végzett vizsgálatok során
a mikroszkópos módszer mellett kiegészítő vizsgálatként alkalmazható: a) enzimhez kapcsolt immunanalitikai módszer („Enzyme-linked immunosorbent assay”, ELISA),
b) az MgSzH Központ által jóváhagyott más módszer.
A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyag meghatározása, eltávolítása, gyűjtése, ártalmatlanítása,
valamint behozatalának, kivitelének és tranzitjának feltételei 7. § (1) A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagnak (a továbbiakban: SRM) minősülő anyagok meghatározására,
eltávolítására, elkülönített gyűjtésére, ártalmatlanítására a 999/2001/EK rendelet 8. cikkében és V. mellékletében
foglalt rendelkezések az irányadók. (2) Az (1) bekezdésben említett rendelkezések végrehajtásához szükséges részletes szabályokat a 3. számú melléklet
tartalmazza. (3) Az SRM-et vagy az SRM-ből gyártott termékeket kizárólag ártalmatlanítás céljából, a 999/2001/EK rendelet 8. cikk
(1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően lehet másik tagállamba szállítani, a célország állategészségügyi
főhatóságának befogadó nyilatkozata alapján. (4) Az SRM vagy az SRM-ből gyártott termékeknek a Magyar Köztársaság területére történő kivitele tilos.
(5) Az ország területére SRM-et, vagy abból gyártott terméket a Magyar Köztársaság területére behozni
a) harmadik országból tilos, b) másik tagállamból csak az MgSzH Központ engedélyével lehet.
(6) Az MgSzH Központ a behozatali engedélyt az 1774/2002/EK rendelet 8. cikkében foglaltak alapján adja meg, ha az SRM
vagy az abból gyártott termék behozatala az országban termelődő SRM gyors és hatékony ártalmatlanítását nem
veszélyezteti. (7) Az SRM-nek az ország területén való átszállítását (tranzit) az MgSzH Központ kérelemre, a célország előzetes befogadó
nyilatkozata és szakmai szempontok alapján engedélyezi. (8) Az SRM-ből gyártott terméknek az égetésig történő raktározása, valamint az SRM közvetlen égetésének, illetve
feldolgozás utáni égetésének, együttégetésének költségét az állam viseli. A költségek csökkentése érdekében
törekedni kell ezen anyagok égetése, együttégetése során azok energiaforrásként történő hasznosítására.
8. § Azon anyagok esetében, amelyeknél a 999/2001/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének m) pontjában meghatározott
alternatív teszt negatív eredményt adott, a 999/2001/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése szerint kell eljárni.
Az MgSzH-nak az SRM ártalmatlanításával, illetve a kérődzők vágásával kapcsolatos feladatai
9. § (1) Az MgSzH Központ a) figyelemmel kíséri területi szerveinek SRM-mel kapcsolatos tevékenységét,
b) nyilvántartásba veszi ba) az SRM ártalmatlanítására, feldolgozására az illetékes területi szerv által engedélyezett üzemeket,
bb) az SRM-t égető, együttégető üzemeket. (2) Az MgSzH területi szerve a kerületi főállatorvos, valamint a vágóhidat felügyelő állatorvos útján felügyeli és ellenőrzi
a szarvasmarhák, juhok és kecskék vágása során a vágóhidakon a TSE megelőzését szolgáló szabályok betartását,
különösen az SRM eltávolítását, elkülönített gyűjtését és elszállítását.
(3) A vágóhidat felügyelő állatorvos az élő állatok vágás előtti vizsgálata során
a) különös gondossággal jár el a TSE-re gyanút keltő tünetek tekintetében,
b) ellenőrzi a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló, továbbá a juh- és kecskefajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló külön jogszabályokban előírt azonosítását, c) megtiltja az egyértelműen nem azonosítható állatok levágását, amelyekkel ezt követően 1774/2002/EK
rendeletben foglaltak szerint kell eljárni. A vágóhíd feladatai a kérődzők vágása során
10. § (1) A vágóhíd köteles a) a szarvasmarhák, juhok és kecskék vágása során a TSE megelőzését szolgáló szabályokat betartani, figyelemmel
az SRM eltávolítására, elkülönített gyűjtésére és elszállítására, b) a vágásra kerülő szarvasmarhák, juhok és kecskék monitoring vizsgálatát elősegíteni,
c) a levágott szarvasmarhákból és juhokból – a hatósági állatorvos által vett – mintákat a laboratóriumba eljuttatni,
d) a már vizsgálatra került állat testének felhasználására előírt korlátozásokat betartani,
e) az 1. számú melléklet IV. pontjában előírtak szerint a származási megye szerinti bontásban nyilvántartást vezetni
ea) a 999/2001/EK rendelet III. melléklete A. fejezetének I. 2. pontjában meghatározott életkorú, rendes vágás
során levágott, kényszervágott vagy egyéb okból elkülönítetten levágott szarvasmarhák számáról,
eb) a 999/2001/EK rendelet III. melléklete A. fejezetének II. 4. pontjában meghatározott korú és vágásra került
juhok és kecskék számáról. (2) A szarvasmarha, juh és kecske vágásakor a kábítást követően tilos a következő módszerek alkalmazása:
a) a koponyaüregbe vezetett eszközzel a nyúltvelő roncsolása (pálcázás),
b) a koponyaüregbe gáz juttatása. Az SRM ártalmatlanítására engedélyezett állati hulladék feldolgozó üzemek, illetve nyilvántartásba vett
égető- és együttégetőművek feladatai 11. § (1) Az SRM begyűjtése, kezelése és feldolgozása az MgSzH Központ által nyilvántartásba vett állati eredetű
mellékterméket feldolgozó üzem feladata, az MgSzH területi szervének engedélye alapján, a 3. számú mellékletben
foglaltak szerint. (2) Az MgSzH Központ által nyilvántartásba vett égető-, illetve együttégetőmű feladata az SRM, illetve az abból készült
termékek elégetése a 3. számú mellékletben foglalt követelmények szerint.
A kérődző állatokból származó anyagokat tartalmazó, vagy azokból előállított állati eredetű termékek
felhasználása 12. § A kérődző állatokból származó anyagokat tartalmazó, vagy azokból előállított termékek felhasználása során
a 999/2001/EK rendelet 9. cikkének rendelkezéseit kell betartani.
Az élő állatok, szaporítóanyagaik, valamint egyéb termékeik forgalmazása, exportja és importja
13. § (1) A szarvasmarhák, juhok és kecskék, továbbá embrióik és petesejtjeik, illetve egyéb termékeik forgalmazására,
exportjára és importjára vonatkozó szabályokat a 999/2001/EK rendelet 15–18. cikke, illetve VIII. és IX. melléklete
tartalmazza. (2) A szarvasmarhák, juhok és kecskék, továbbá embrióik és petesejtjeik, illetve egyéb termékeik harmadik országból
történő behozatala esetén a 999/2001/EK rendelet IX. melléklete alapján kell eljárni.
(3) A szarvasmarhák, juhok és kecskék, továbbá embrióik és petesejtjeik, illetve egyéb termékeik harmadik országba
történő kivitelekor a 999/2001/EK rendeletben foglaltakon kívül figyelembe kell venni a fogadó ország előírásait is.
A feldolgozott állati eredetű fehérjék exportjánál be kell tartani 999/2001/EK rendelet IV. melléklete III. E. pontjában
foglaltakat. A TSE megelőzésében és leküzdésében részt vevő személyek képzése
14. § (1) A 999/2001/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdése alapján az MgSzH gondoskodik a keretében tevékenykedő
állatorvosok, mezőgazdasági szakemberek, állattenyésztéssel és tartással foglalkozó személyek, az állatgondozók,
valamint kérődzőket is vágó vágóhídon dolgozók TSE-vel kapcsolatos rendszeres képzéséről.
(2) A képzési program tartalmazza a klinikai tünetekkel, a betegség járványtanával és a laboratóriumi vizsgálatokkal,
valamint az SRM eltávolításával és ártalmatlanításával kapcsolatos alapvető ismereteket, továbbá a TSE-vel
kapcsolatos igazgatási feladatokat. A TSE gyanúja esetén alkalmazandó intézkedések
15. § (1) Az MgSzH TSE gyanúja esetén a 999/2001/EK rendelet 12. cikke, illetve a III. fejezetben foglalt szabályok szerint jár el.
(2) BSE vagy súrlókór gyanújának észlelése esetén, amennyiben valószínűsíthető, hogy az állat nem a jelenlegi tartási
helyen fertőződött meg, az MgSzH e rendelet előírásai szerint intézkedik a fertőződés feltételezett helye szerinti
állomány forgalmi korlátozás alá helyezéséről. (3) A TSE-re gyanús állat, illetve az egyéb idegrendszeri tüneteket mutató kérődző egész teste SRM-nek minősül, és azt
a 3. számú mellékletben előírtaknak megfelelően ártalmatlanítani kell.
(4) A forgalmi korlátozást fel kell oldani, ha
a) a TSE gyanúja a klinikai vizsgálat eredménye és az egyéb rendelkezésre álló adatok alapján felállított alternatív
diagnózis következtében kizárható, b) az elvégzett laboratóriumi vizsgálatok negatív eredménnyel zárultak.
A TSE megállapítása, a járványügyi nyomozás és az azt követő intézkedések
16. § (1) A TSE megállapítását követően az MgSzH a 999/2001/EK rendelet 13. cikkében és VII. mellékletében, valamint
a III. fejezetben foglalt előírások szerint jár el.
(2) A TSE megállapítása esetén járványügyi nyomozást a 999/2001/EK rendelet VII. mellékletének 1. pontja szerint kell
végrehajtani. (3) A járványügyi nyomozás során történt azonosítást követően a 999/2001/EK rendelet VII. mellékletének 2. pontja
szerint kell eljárni. (4) Amennyiben a járványügyi nyomozás alapján megállapítható, hogy a TSE-ben beteg állat fertőződése nem a jelenlegi
tartási helyén következett be, akkor az MgSzH intézkedik
a) a tartási helyen lévő állományra elrendelt forgalmi korlátozás feloldásáról, kivéve, ha
aa) ott a beteg állat utódait tartják, ab) a 999/2001/EK rendelet I. melléklete 2.c) pontjában meghatározott rizikócsoportba tartozó állatokat tartják,
ac) juhok és kecskék esetén a beteg állat szüleit tartják,
ad) az állatok megjelölése, vagy az állattartó által vezetett állomány-nyilvántartás nem teszi lehetővé
az aa)–ac) pontokban meghatározott egyedek azonosítását; b) a fertőzés bekövetkezésének helye szerinti állomány forgalmi korlátozás alá helyezéséről.
(5) Az MgSzH forgalmi korlátozás elrendeléséről és újabb TSE-re gyanús esetek felderítésére klinikai vizsgálatok
elvégzéséről intézkedik azokban az állományokban, ahova a járványügyi nyomozás alapján a betegséget
elhurcolhatták, illetve ahol a 999/2001/EK rendelet VII. számú melléklete A) fejezetének 2. pontja alapján leölésre szánt
állatokat tartanak. (6) BSE szarvasmarhában történt megállapítása esetén a 999/2001/EK rendelet VII. mellékletének 2.1. pontjának francia
bekezdéseiben foglalt enyhítések esetleges alkalmazásáról a kerületi főállatorvos dönt.
(7) Ha juhokban vagy kecskékben TSE kerül megállapításra és a BSE kizárásra került, akkor a kerületi főállatorvos dönt
arról, hogy a 999/2001/EK rendelet VII. mellékletének 2.3. (b) pontjában felsorolt mely intézkedés alapján kell eljárni.
(8) Ha a kerületi főállatorvos genotípus meghatározását rendeli el, az állami költségre történik, ha az állami kártalanítást
kizáró ok nem áll fenn. (9) Ha a BSE vagy súrlókór a Magyar Köztársaság területére külföldről behozott állaton kerül megállapításra, és
a járványügyi nyomozás azt bizonyítja, hogy behozatala előtt fertőződött meg, akkor a 999/2001/EK rendelet
VII. mellékletének 2. pontjában előírt intézkedéseken túl a kerületi főállatorvos elrendelheti a beteg állattal együtt
behozott többi állat leölését is, ha azok a beteg állattal azonos tartási helyről származnak.
(10) Ha szarvasmarhától, juhtól vagy kecskétől eltérő más kérődző faj zárt körülmények között élő egyedénél TSE került
megállapításra, akkor az állomány összes egyedének klinikai vizsgálatát követően csak a TSE-re gyanús állatokat kell
leölni. A vadon élő kérődzők esetén figyelemmel kell lenni a TSE-re gyanút keltő tüneteket mutató egyedek esetleges
előfordulására. (11) Az esetlegesen fertőzött takarmányt és egyéb anyagot, vagy bármely más eszközt, amely a TSE kórokozóját a fertőzött
gazdaságba átvihette, vagy továbbterjesztette, ártalmatlanítani kell. Az állatok leölésének részletes szabályai
17. § (1) A TSE-re gyanús kérődző állatokat a helyszínen, illetve a klinikai tüneteket nem mutató állatokat az MgSzH területi
szerve döntésének megfelelő módon, más arra alkalmas helyen kell leölni. Az állatok testét és az állatoktól származó
termékeket – a tej kivételével –, valamint a fertőzés terjedését okozható takarmányt és egyéb anyagot szintén
SRM-ként kell kezelni és ártalmatlanítani. (2) Kényszervágásra vágóhídon kívül is kerülhet sor az állatorvos döntése alapján, ha az állat szállítása lehetetlen, illetve
az annak szükségtelen szenvedését okozná. A forgalmi korlátozás szabályai
18. § (1) Az állatokat a forgalmi korlátozás alá vont telepen (udvaron) belül eredeti helyükön kell tartani, vagy zárt helyen úgy
elhelyezni, hogy más állatokkal ne érintkezhessenek. (2) Tilos az állatokat a forgalmi korlátozás alatt álló telepről (udvarról) kivinni, vagy más állatot oda bevinni.
(3) A forgalmi korlátozás ideje alatt a telepről (udvarról) hús, illetve egyéb állati eredetű termék, az elhullott állatok
teteme, illetve más állati eredetű melléktermékek, továbbá a takarmány, valamint az eddig fel nem sorolt olyan
anyagok, amelyek a TSE terjesztésében szerepet játszhatnak, csak ártalmatlanítás céljából, a kerületi főállatorvos
engedélyével szállíthatók ki. A TSE-ben beteg, a TSE-re gyanús, illetve az idegrendszeri tüneteket vagy
viselkedészavart mutató egyedek tejét nem lehet felhasználni, azt 2. kategóriájú melléktermékként kell
ártalmatlanítani. Az állomány többi egyede esetében a tehéntej külön engedély nélkül kiszállítható, míg a juh- és
kecsketej esetében a 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A) fejezetének 2. pontjában foglaltak szerint kell eljárni.
(4) Szerszámok és egyéb eszközök a kerületi főállatorvos engedélyével, takarítást, valamint 26. §-ban foglaltak szerint
végzett fertőtlenítést követően szállíthatók ki a telepről. Az állattartó feladatai
19. § (1) Az állattartó az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 18. §-a (1) bekezdésének
f) pontjában meghatározott kötelességei körében köteles az állományt ellátó vagy a hatósági állatorvosnak
haladéktalanul bejelenteni: a) a tulajdonát képező vagy az általa gondozott, illetve szállított állaton észlelt idegrendszeri tünetek,
viselkedészavar, illetve az idegrendszer érintettségével összefüggésbe hozható, fokozatosan súlyosbodó
kondícióromlás esetén a TSE gyanúját; b) a szarvasmarha, juh vagy kecske elhullását – az elhullás előtt tapasztalt tünetektől függetlenül;
c) a saját fogyasztásra levágott, 30 hónaposnál idősebb szarvasmarhát és 18 hónaposnál idősebb juhot és kecskét,
valamint az állatorvos közreműködése nélkül végzett kényszervágást a TSE monitoring vizsgálat elvégzése
céljából. (2) Ha a hatósági állatorvos a bejelentéstől számított nyolc órán belül nem jelenik meg az állattartó telepen, akkor
az állattartó köteles a kerületi főállatorvost haladéktalanul értesíteni.
(3) Az az állattartó, aki legalább a) 20 olyan szarvasmarhát tart, amely a 24 hónapos kort elérte vagy meghaladta,
b) 50 olyan juhot vagy kecskét tart, amely a 18 hónapos kort elérte vagy meghaladta,
köteles az 1. számú melléklet V. pontjában meghatározottaknak megfelelő, folyamatos nyilvántartást vezetni
az állomány létszámáról és az abban előforduló állatmozgásokról, azt legalább 3 évig megőrizni. Az 1. számú melléklet
V. pontjában meghatározott, de a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és
Azonosítási Rendszeréről szóló, továbbá a juh- és kecskefajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló külön jogszabályok alapján is feljegyzett adatok esetében az Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszer szerint vezetett nyilvántartások is elfogadhatók. Az állományt ellátó állatorvos feladatai
20. § (1) Idegrendszeri tünetet, viselkedészavart vagy súlyos kondícióromlást (a továbbiakban: idegrendszeri tünetet) mutató
állatról való értesülés esetén az állományt ellátó állatorvos köteles
a) a helyszínre haladéktalanul kiszállni, b) az állat, valamint indokolt esetben a vele együtt tartott kérődző állatok klinikai vizsgálatát elvégezni,
c) az állattartó által is aláírt jegyzőkönyvet kell készítenie, amely tartalmazza az állatorvos nevét, a bejelentés okát,
idejét (dátum, óra, perc), illetve módját, továbbá telefonos bejelentés esetén a hívott telefonszámot is.
(2) Amennyiben a vizsgálat az idegrendszeri tüneteket megerősíti, az állományt ellátó állatorvos – a (3) bekezdésben
foglaltak kivételével – haladéktalanul értesíti a hatósági vagy a kerületi főállatorvost.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti klinikai vizsgálat alapján valószínűsíthető, hogy az idegrendszeri tünet, illetve
a viselkedészavar hátterében olyan ok áll, amelynek esetében gyógykezelés szükséges, akkor azt az állományt ellátó
állatorvos haladéktalanul megkezdi. Ha a tünetek a gyógykezelés hatására sem múlnak el, akkor azok jelentkezésétől
számított 15 napon belül, illetve ha az állat elhullik, haladéktalanul értesíteni kell a hatósági állatorvost vagy a kerületi
főállatorvost. A hatósági állatorvos feladatai 21. § (1) A hatósági állatorvos idegrendszeri tünetet mutató állatról való értesülés esetén köteles
a) a helyszínre haladéktalanul kiszállni, b) az érintett állatot, indokolt esetben a vele együtt tartottakat is – az MgSzH Központ által kiadott útmutató
figyelembevételével – klinikailag megvizsgálni, c) a vizsgálatról jegyzőkönyvet felvenni, amely tartalmazza:
ca) a tünetek részletes leírását, cb) az állat azonosítására vonatkozó adatokat,
cd) az állat hónapokban meghatározott életkorát, ce) más országból történt behozatal esetén annak idejét és a származási ország megnevezését.
(2) A hatósági állatorvos a klinikai vizsgálat, illetve a rendelkezésre álló egyéb adatok alapján a 999/2001/EK rendelet
3. cikke (1) bekezdésének h) pontjában foglaltak szerinti TSE gyanú megállapítása esetén köteles
a) elrendelni a TSE gyanús állat elkülönítését és hatósági megfigyelését, illetve kérődző állat esetén az állomány
forgalmi korlátozását; b) a betegség gyanújáról haladéktalanul jelentést küldeni a kerületi főállatorvosnak.
(3) A hatósági állatorvos a kerületi főállatorvos rendelkezése szerint köteles
a) intézkedni a TSE-re gyanús állat leöléséről, b) mintát küldeni az állategészségügyi diagnosztikai laboratóriumba, amelynek kísérő iratán fel kell tüntetni:
ba) az állattartó adatait (név, cím, e-mail cím, telefonszám),
bb) az állat azonosítására szolgáló adatokat, bc) a tünetek leírását,
bd) a TSE gyanúval kapcsolatos egyéb adatokat, c) járványügyi nyomozást folytatni,
d) gondoskodni a leölt állatok és a járványügyi nyomozás során azonosított embriók, petesejtek, valamint
takarmányok, egyéb anyagok és eszközök SRM-ként történő ártalmatlanításáról.
(4) Amennyiben a klinikai vizsgálat, illetve egyéb adatok alapján kérődző állatok esetében az idegrendszeri tüneteket
kizárni nem lehet, ugyanakkor az idegrendszeri tüneteket magyarázó alternatív diagnózis állítható fel, a hatósági
állatorvos a következők szerint jár el: a) ha az idegrendszeri tünet hátterében gyaníthatóan olyan ok áll, amelynek esetében az állatot gyógykezelni
szükséges (például: ketózis, magnéziumhiány), akkor az állattartót az állományt ellátó állatorvos megkeresésére
utasítja; b) egyéb esetekben ba) hatósági megfigyelés alá helyezi az idegrendszeri tünetet mutató állatot,
bb) a kerületi főállatorvos felülvizsgálatát kéri az alternatív diagnózis megerősítéséhez.
(5) Az idegrendszeri tüneteket mutató, TSE gyanús állat elhullása esetén a hatósági állatorvos a kórelőzményi adatok,
illetve az általa elvégzett kórbonctani vizsgálat alapján dönt a TSE gyanú megerősítéséről vagy kizárásáról.
(6) A hatósági megfigyelésnél és forgalmi korlátozásnál alkalmazandó intézkedéseket a hatósági állatorvos addig nem
függesztheti fel, amíg a kerületi főállatorvos ki nem zárja a TSE betegség gyanúját.
(7) A vágóhidat felügyelő állatorvos a vágóhídi élőállat vizsgálat során történő idegrendszeri tünetek megállapítása
esetén a) haladéktalanul értesíti a kerületi főállatorvost; b) az érintett állat levágását megtiltja;
c) az idegrendszeri tünetet mutató állat vizsgálatáról az (1) bekezdés szerint jegyzőkönyvet vesz fel;
d) alternatív diagnózis felmerülése esetén a kerületi főállatorvos felülvizsgálatát kéri.
A kerületi főállatorvos feladatai 22. § (1) A kerületi főállatorvos idegrendszeri tünetet mutató állatról való értesülés esetén hatósági állatorvost küld
a helyszínre. (2) Amennyiben a hatósági állatorvos TSE gyanúját megállapítja, a kerületi főállatorvos
a) elrendeli a TSE gyanús állat leölését és laboratóriumi vizsgálat céljából minta küldését;
b) haladéktalanul jelentést tesz az MgSzH területi szervének;
c) szükség esetén helyszíni klinikai vizsgálatot végez. (3) Amennyiben kérődző állatok esetén a hatósági állatorvos a kerületi főállatorvos felülvizsgálatát kérte, akkor a kerületi
főállatorvos köteles a) a helyszínre haladéktalanul kiszállni, b) az állatot – indokolt esetben a vele együtt tartottakat is – klinikailag megvizsgálni,
c) a vizsgálat eredményéről a 21. § (1) bekezdés c) pontja szerint jegyzőkönyvet felvenni.
(4) A TSE gyanújának helyszíni vizsgálat során történő megállapítása esetén a kerületi főállatorvos köteles
a) elrendelni a TSE gyanús állat leölését és minta küldését az állategészségügyi diagnosztikai laboratóriumba;
b) haladéktalanul jelentést tenni az MgSzH területi szervének.
(5) Amennyiben a helyszíni vizsgálatok során kérődző állatok esetében a kerületi főállatorvos nem állapította meg a TSE
gyanúját, és alternatív diagnózist állít fel, a következők szerint jár el:
a) ha a TSE-től eltérő, egyéb bejelentési kötelezettség alá tartozó állatbetegség gyanúja merül fel, akkor az adott
betegségre vonatkozó külön jogszabályban meghatározott rendelkezések alapján jár el;
b) egyéb esetekben intézkedik a korábban elrendelt hatósági intézkedések hatályon kívül helyezéséről.
(6) A kerületi főállatorvos a laboratóriumi vizsgálatok eredménye alapján megállapítja a betegség előfordulását vagy
kizárja a betegség gyanúját. (7) A TSE gyanújának kizárása esetén a kerületi főállatorvos intézkedik a korábban elrendelt hatósági intézkedések
hatályon kívül helyezéséről. (8) A TSE hatósági megállapítása esetén a kerületi főállatorvos köteles
a) haladéktalanul jelentést tenni az MgSzH területi szervének,
b) az MgSzH területi szervének utasítása alapján intézkedni a járványügyi nyomozás lefolytatásáról,
c) elrendeli a 999/2001/EK rendelet VII. számú melléklet A) fejezetének 2. pontjában meghatározott és a járványügyi
nyomozás során azonosított állatok leölését, d) gondoskodni a leölt állatok és a járványügyi nyomozás során azonosított embriók, petesejtek, valamint
takarmányok, egyéb anyagok és eszközök SRM-ként történő ártalmatlanításáról.
Az MgSzH területi szervének feladatai 23. § (1) Az MgSzH területi szerve a TSE megállapítását követően
a) haladéktalanul értesíti az MgSzH Központot; b) a kerületi főállatorvos útján intézkedik a 999/2001/EK rendelet VII. mellékletének 1. pontja szerint a járványügyi
nyomozás lefolytatásáról. (2) Amennyiben a járványügyi nyomozás több megyét vagy más országot is érint, az MgSzH területi szerve értesíti
az MgSzH Központot a szükséges intézkedések megtétele érdekében.
(3) Az MgSzH területi szerve illetékességi területén szervezi és ellenőrzi a kerületi főállatorvosok, takarmányfelügyelők,
továbbá a hatósági és jogosult állatorvosok e rendeletben meghatározott feladatainak végrehajtását.
Az MgSzH Központ feladatai 24. § (1) Az MgSzH Központ haladéktalanul értesíti az országos főállatorvost a TSE megállapítását követően, amennyiben
a járványügyi nyomozás más országot is érint. (2) Amennyiben a járványügyi nyomozás több megyét vagy más országot is érint, az MgSzH illetékes területi szervének
értesítése alapján az MgSzH Központ a) koordinálja és szervezi az érintett területi szervei járványügyi nyomozását;
b) együttműködik az érintett ország állategészségügyi hatóságával. (3) Az MgSzH Központ gondoskodik
a) a készenléti terv összeállításáról, illetve szükség szerinti módosításáról,
b) arról, hogy az MgSzH területi szervei a TSE leküzdésére hozott intézkedések, illetve felderítésére irányuló
monitoring vizsgálatok során a rendeletben foglalt előírásokon kívül a készenléti terv alapján járjanak el.
(4) A készenléti tervet, amely a 999/2001/EK rendelet, illetve e rendelet előírásai alapján meghatározza a TSE
megelőzésére és leküzdésére vonatkozó szabályokat, a 999/2001/EK rendelet 14. cikke alapján az MgSzH Központ
adja ki. Az intézkedési útmutatót a készenléti terv melléklete tartalmazza.
(5) Az MgSzH Központ szervezi, felügyeli és ellenőrzi a területi szerveinek és a vizsgálatokat végző laboratóriumoknak
e rendeletben meghatározott feladatainak végrehajtását. Az országos főállatorvos feladatai
25. § (1) Az országos főállatorvos a TSE betegség előfordulását az állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló külön
jogszabályban foglaltak szerint bejelenti az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint tájékoztatja az érintett
országok főállatorvosait. (2) Amennyiben a járványügyi nyomozás más országot is érint, erről az országos főállatorvos értesíti az érintett országok
állat-egészségügyi hatóságát. A fertőtlenítés szabályai 26. § (1) Az állattartó telepen vagy a vágóhídon azt a helyiséget, vagy helyet, ahol a TSE gyanúja, vagy megállapítása miatt
leölés történt, valamint az ahhoz használt eszközöket alapos takarítást követően fertőtleníteni kell.
(2) A fertőtlenítésre négy százalékos nátronlúg, vagy legalább két százalék szabad klórt tartalmazó nátrium-hipoklorit
oldat használható. (3) Az épületek felületei esetén a fertőtlenítőszert legalább egy órán keresztül, de lehetőleg négy óráig, míg eszközöknél
tíz-tizenkét óráig kell alkalmazni. (4) Ha TSE megállapítása miatt az állattartó telepen a teljes állomány kiirtásra került, akkor minden állattartó épületet
az (1)–(3) bekezdésben foglaltak szerint kell kitakarítani és fertőtleníteni.
(5) A trágya a TSE megelőzése szempontjából különleges kezelést, illetve fertőtlenítést nem igényel.
A betegség megszűntté nyilvánítása és a forgalmi korlátozás feloldása
27. § (1) A betegséget megszűntté kell nyilvánítani és a forgalmi korlátozást fel kell oldani, ha
a) a BSE megállapítása után a 17. §-nak megfelelően az állatokat leölték, a testüket ártalmatlanították és az állattartó
telepet fertőtlenítették, továbbá a klinikai vizsgálatok során TSE-re gyanús egyedet nem találtak,
b) súrlókór megállapítása esetén a 999/2001/EK rendelet VII. számú melléklet A) fejezetének 3., illetve 5. pontjában
meghatározott időtartam letelt, továbbá a klinikai vizsgálatok során TSE-re gyanús egyedet nem találtak,
c) az esetlegesen fertőzött takarmányt és egyéb anyagot, amely a TSE kórokozóját a fertőzött gazdaságba átvihette
vagy továbbterjesztette, 1. kategóriájú melléktermékként ártalmatlanították. (2) Az elrendelt forgalmi korlátozást fel kell oldani, ha 999/2001/EK rendelet VII. számú melléklete A) fejezetének 2. pontja
alapján meghatározott egyedek leölése megtörtént, továbbá, ha a klinikai vizsgálatok során TSE-re gyanús egyedet
nem találtak. (3) A telepen tárolt olyan takarmány, amely esetében a TSE terjedésének minden lehetősége kizárható, a telepről
elszállítható, vagy az újonnan betelepített állatok takarmányozására felhasználható.
A nemzeti referencia laboratórium és a területi laboratóriumok feladatai
28. § (1) A nemzeti referencia-laboratórium (a továbbiakban: NRL) jellemzőit és feladatait a 999/2001/EK rendelet
X. mellékletének A. fejezete tartalmazza. (2) Az NRL feladatkörét az MgSzH Központ Állategészségügyi Diagnosztikai Igazgatósága (a továbbiakban: ÁDI)
budapesti laboratóriuma látja el, amely a területi (debreceni és kaposvári) laboratóriumaival együtt meghatározott
megyék esetében területi laboratóriumként is működik. (3) TSE felderítésére irányuló vizsgálatokat csak az ÁDI laboratóriumai végezhetnek.
(4) A TSE monitoring vizsgálat az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 24. §-a
(1) bekezdésének d) pontja szerinti állami feladat, az elvégzéséhez szükséges diagnosztikumot az MgSzH Központ
biztosítja. (5) A TSE-re irányuló vizsgálatok során a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C) fejezetében meghatározott megerősítő
vizsgálatok elvégzésére csak az NRL jogosult. (6) Az ÁDI területi laboratóriumai a TSE-re gyanús állatok vizsgálata során jogosultak a kórszövettani vagy gyorsteszt
vizsgálat elvégzésére. A 999/2001/EK rendelet X. melléklete C) fejezetében előírt megerősítő vizsgálat szükségessége
esetén kötelesek az NRL-be mintát küldeni. (7) Az ÁDI laboratóriumai a Készenléti Tervben meghatározott munkamegosztás szerint hajtják végre az állami költségre
történő monitoring vizsgálatokat. (8) A laboratórium TSE-re gyanús állatokból, illetve egyéb idegrendszeri tünetet mutató kérődzőkből származó minta
beérkezéséről köteles a beérkezéstől számított 72 órán belül tájékoztatni az állat származási helye szerint illetékes
MgSzH területi szervet. (9) A laboratórium a TSE-re irányuló vizsgálat elvégzését követően az eredményt – a (10)–(11) bekezdésben foglalt esetek
kivételével – 48 órán belül írásban közli a beküldő állatorvossal és az állat származási helye szerint illetékes MgSzH
területi szervével. (10) Vágóhídi minta esetében az eredményt legkésőbb a minta beérkezésétől számított 72 órán belül írásban kell
megküldeni a beküldő állatorvosnak és a vágóhíd helye szerinti illetékes MgSzH területi szervnek.
(11) Ha a megerősítő vizsgálat pozitív eredményt ad, akkor a laboratórium 12 órán belül írásban köteles tájékoztatni
az MgSzH Központot és a vágóhíd, illetve az állat származási állománya szerint illetékes MgSzH területi szervet.
(12) BSE megállapítása esetén az NRL köteles az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat megyei (fővárosi)
intézetét is értesíteni. (13) A laboratórium az elvégzett TSE-re irányuló vizsgálatokról havonta, a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig köteles
az MgSzH Központnak és a területi szerveinek összesített jelentést küldeni, az MgSzH Központ által előírt szempontok
szerint. Mintavétel és laboratóriumi vizsgálatok 29. § (1) A mintavételt és diagnosztikai vizsgálatokat a 999/2001/EK rendelet X. melléklet C. fejezete szerint kell végrehajtani.
(2) Az MgSzH Központ szakmai indokok alapján dönt az Európai Unió referencia-laboratóriumába történő minta
küldéséről, melynek végrehajtásáról az NRL gondoskodik. (3) A TSE-re gyanús állatok vizsgálatát és annak értékelését a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 3.1.a),
illetve 3.2.a) pontja szerint kell végezni. Ha a TSE-re gyanús állatból vett minta kórszövettani, gyorsteszt vagy
megerősítő vizsgálatra alkalmatlan, törekedni kell bakteriológiai és virológiai vizsgálattal az idegrendszeri tüneteket
magyarázó alternatív diagnózis megállapítására. (4) Az e rendeletben meghatározott éves monitoring program keretében a szarvasmarhák, juhok és kecskék vizsgálatát és
annak értékelését a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 3.1.b), illetve 3.2.b) pontja szerint kell elvégezni.
(5) Amennyiben a vizsgálat során a BSE vagy a súrlókór a vizsgálatot megelőző legalább hét év alatt első alkalommal kerül
megállapításra, akkor mintát kell küldeni az Európai Unió referencia laboratóriumába.
(6) Amennyiben az eredmények értékelését követően a súrlókórt megállapítják, akkor BSE kizárása érdekében
a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 3.2.c) pontja szerint további vizsgálatokat kell végezni.
(7) A szarvasmarha-, juh- és kecskeféléktől eltérő más állatfajokban a vizsgálatokat a 999/2001/EK rendelet X. melléklete
C. fejezete 3.3. pontjának megfelelően kell végezni és értékelni.
(8) A vizsgálatokat végző laboratóriumok a 999/2001/EK rendelet III. melléklete B. fejezete III. 2. pontjában meghatározott
dokumentumokat, valamint a vizsgálati anyagból készített paraffin tömböket legalább hét évig kötelesek megőrizni.
Záró rendelkezések 30. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzéséről,
az ellenük való védekezésről, illetve leküzdésükről szóló 69/2003. (VI. 25.) FVM rendelet.
(3) A 999/2001/EK rendelet IV. mellékletének II. fejezete alapján az egyes állati eredetű anyagok takarmányozási célú
felhasználására vonatkozó tilalom alóli felmentés tekintetében a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzéséről,
az ellenük való védekezésről, illetve leküzdésükről szóló 69/2003. (VI. 25.) FVM rendelet 3. számú melléklete 2.7. vagy
2.8 pontja alapján az MgSzH területi szervétől írásban már engedélyt kapott üzemnek nem kell újból engedélyt kérnie.
(4) Ez a rendelet az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i, az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak
megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló
999/2001/EK rendelet, valamint az azt módosító 1248/2001/EK, 1326/2001/EK, 270/2002/EK, 1494/2002/EK,
260/2003/EK, 650/2003/EK, 1053/2003/EK, 1128/2003/EK, 1139/2003/EK. 1234/2003/EK, 1809/2003/EK, 1915/2003/EK, 2245/2003/EK, 876/2004/EK, 1471/2004/EK, 1492/2004/EK, 1993/2004/EK, 36/2005/EK, 214/2005/EK,
260/2005/EK, 932/2005/EK, 1292/2005/EK, 1974/2005/EK, 253/2006/EK, 339/2006/EK, 657/2006/EK, 688/2006/EK,
1041/2006/EK, 1791/2006/EK, 1923/2006/EK, 722/2007/EK, 727/2007/EK, 1275/2007/EK, 1428/2007/EK, 21/2008/EK,
315/2008/EK, 357/2008/EK, 571/2008/EK, 746/2008/EK, 956/2008/EK, 103/2009/EK, 162/2009/EK, 163/2009/EK és
220/2009/EK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket tartalmazza. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
286/2016. (VIII. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sándor Valter Pált
2016. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. augusztus 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
193/2017. (VII. 10.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között az Európai Közösség és a Montenegrói Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás végrehajtásáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között az Európai
Közösség és a  Montenegrói Köztársaság között az  engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló
Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Végrehajtási Jegyzőkönyv) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Végrehajtási Jegyzőkönyvet e rendelettel kihirdeti.
3. § A Végrehajtási Jegyzőkönyv hiteles magyar, montenegrói és angol nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS MONTENEGRÓ KORMÁNYA KÖZÖTT AZ EURÓPAI
KÖZÖSSÉG ÉS A  MONTENEGRÓI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT AZ ENGEDÉLY NÉLKÜL TARTÓZKODÓ SZEMÉLYEK
VISSZAFOGADÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS VÉGREHAJTÁSÁRÓL
E Végrehajtási Jegyzőkönyvben részes Felek,
az Európai Közösség és a  Montenegrói Köztársaság között az  engedély nélkül tartózkodó személyek
visszafogadásáról szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Visszafogadási Megállapodás) végrehajtásáról szóló
19. Cikke szerint, Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya (a  továbbiakban külön: Szerződő Fél,
együttesen: Szerződő Felek) a Visszafogadási Megállapodás végrehajtásának elősegítése érdekében az alábbiakban
állapodtak meg:
1. Cikk
Az illetékes hatóságok és kapcsolattartási pontok kijelölése
(1) A Visszafogadási Megállapodás 1. Cikk k) pontjával és a 19. Cikk (1) bekezdés a) pontjával összhangban a Szerződő
Feleknek a  Visszafogadási Megállapodás végrehajtására kijelölt illetékes hatóságai (a  továbbiakban: illetékes
hatóságok) a következők:
a) A visszafogadási kérelmek fogadására és feldolgozására:
– a magyar Szerződő Fél részéről:
 Országos Rendőr-főkapitányság
 Cím: H-1139 Budapest, Teve u. 4–6.
 Kapcsolattartó: Idegenrendészeti Osztály
 Tel.: + 36 1 443 5445
 Fax: + 36 1 443 5446
 E-mail: idrendo@orfk.police.hu
– a montenegrói Szerződő Fél részéről:
 Montenegró Belügyminisztériuma
 Belügyi Igazgatás Igazgatósága
 Külföldi állampolgárok, Migrációs és Visszafogadási Vezetőség
 Cím: MNE-81000 Podgorica, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog, 22
 Tel.: + 382 20225341
 Fax: + 382 20203275
 E-mail: mupreadmisija@t-com.me
b) Az átszállítás iránti kérelmek fogadására és feldolgozására:
– a magyar Szerződő Fél részéről:
 Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal
 Cím: H-1117 Budapest, Budafoki út 60.
 Tel.: + 36 1 463 9126
 Fax: + 36 1 463 9127
 E-mail: seo@bah.b-m.hu
– a montenegrói Szerződő Fél részéről:
 Montenegró Belügyminisztériuma
 Rendőri Igazgatóság
 Határrendészet
 Külföldiek, Vízum és Illegális Migráció Megelőzése Vezetőség
 Cím: MNE-81000 Podgorica, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog, 22
 Tel.: + 382 20202895
 Fax: + 382 20202896
 Fax: + 382 20246526 (a Rendőri Igazgatóság operatív kommunikációs központja)
 E-mail: odsjekkpdg@t-com.me
(2) A Visszafogadási Megállapodás és e  Jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazása érdekében az  illetékes hatóságok
közvetlenül együttműködnek egymással.
(3) A Szerződő Felek diplomáciai úton haladéktalanul értesítik egymást az (1) bekezdésben felsorolt illetékes hatóságok
változásáról.
(4) E Jegyzőkönyv alkalmazása érdekében az (1) bekezdésben felsorolt illetékes hatóságok az elérhetőségi adatokban
bekövetkezett bármely változásról harminc (30) napon belül közvetlenül, írásban tájékoztatják egymást.
2. Cikk
Határátkelőhelyek (1) A Visszafogadási Megállapodás 19. Cikk (1)  bekezdés a)  pontjával összhangban a  Szerződő Felek határainak
átlépésére a következő határátkelőhelyeken kerülhet sor:
a) a magyar Szerződő Fél területén:
– Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér; b) a montenegrói Szerződő Fél területén:
– Podgoricai Repülőtér Nemzetközi Határátkelőhely.
(2) Az illetékes hatóságok eseti alapon a  visszafogadás lebonyolítására egyéb határátkelőhelyek használatáról
is megállapodhatnak. Ebben az  esetben az  átvétel napjáról és időpontjáról, a  határátkelőhelyről, továbbá
a visszafogadásra váró személy átszállításának módjáról és körülményeiről az  illetékes hatóságok minden esetben
külön, írásban állapodnak meg.
(3) Az illetékes hatóságok diplomáciai úton haladéktalanul tájékoztatják egymást az e Cikk (1) bekezdésében felsorolt
határátkelőhelyekkel kapcsolatos bármilyen változásról.
3. Cikk
A visszafogadási kérelem benyújtása és az arra adott válasz
(1) Ha a  Visszafogadási Megállapodás 2–5. Cikkében meghatározott feltételek teljesülnek, a  visszafogadási kérelmet
a  Visszafogadási Megállapodás 6.  mellékletében meghatározottak szerint, a  Visszafogadási Megállapodás
7. Cikkével összhangban, a  megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságának kell benyújtani a  megkeresett
Szerződő Fél illetékes hatóságához e-mailen vagy faxon a Visszafogadási Megállapodás 10. Cikk (1) bekezdésében
meghatározott határidőn belül. Az  e-mail vagy fax továbbításáról szóló jelentés a  kérelem kézhezvétele
visszaigazolásának tekintendő.
(2) A megkereső Szerződő Fél a visszafogadási kérelemmel együtt a Visszafogadási Megállapodás 1–5. mellékleteiben
szereplő dokumentumokat is továbbítja.
(3) A visszafogadási kérelemre adott választ a  megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága küldi meg a  megkereső
Szerződő Fél illetékes hatóságának e-mailen vagy faxon a Visszafogadási Megállapodás 10. Cikk (2) bekezdésében
meghatározott határidőn belül. Az  e-mail vagy fax továbbításáról szóló jelentés a  kérelem kézhezvétele
visszaigazolásának tekintendő.
4. Cikk
Téves visszafogadás
A megkereső Szerződő Fél visszaveszi a  megkeresett Szerződő Fél által átadott bármely személyt, ha
a  Visszafogadási Megállapodás 12. Cikkében meghatározott határidőn belül megállapítást nyer, hogy
a  Visszafogadási Megállapodás 2–5.  Cikkeiben meghatározott feltételek nem teljesültek. A  megkereső Szerződő
Fél által rendelkezésre bocsátott, az  adott ügyre vonatkozó valamennyi dokumentációt vissza kell szolgáltatni
a megkereső Szerződő Fél számára.
5. Cikk
Egyéb bizonyító eszközök és dokumentumok (1) A Visszafogadási Megállapodás 19. Cikk (1)  bekezdés c)  pontjával összhangban, a  Visszafogadási Megállapodás
végrehajtása érdekében bármely személy állampolgárságát és személyazonosságát a Visszafogadási Megállapodás
1. mellékletében szereplő dokumentumokon kívül a következő érvényes dokumentumok útján lehet bizonyítani:
a) Magyar állampolgárok esetében:
– magyar állampolgársági bizonyítvány egy másik érvényes, magyar hatóság által kibocsátott,
fényképes hivatalos irattal együtt,
– ideiglenes úti okmány.
b) Montenegrói állampolgárok esetében:
– montenegrói állampolgársági bizonyítvány egy másik érvényes, montenegrói hatóság által
kibocsátott, fényképes hivatalos irattal.
(2) A jelen Cikk (1)  bekezdésében felsorolt dokumentumok csatolása esetén a  Szerződő Felek illetékes hatóságai
minden további vizsgálat nélkül elismerik az állampolgárságot.
(3) A Visszafogadási Megállapodás 19. Cikk (1)  bekezdés c)  pontjának értelmében, ha a  megkereső Szerződő Fél
a Visszafogadási Megállapodás 1–5. mellékletében vagy jelen Cikk (1) bekezdésében fel nem sorolt dokumentumot
is fontosnak tart a visszafogadásra váró személy állampolgárságának megállapításához, illetve harmadik országbeli
állampolgár vagy hontalan személy határátlépése bizonyításának megállapításához, úgy a  dokumentumot
a visszafogadási kérelemmel együtt megküldheti a megkeresett Szerződő Félnek.
(4) A megkeresett Szerződő Félnek jogában áll eldönteni, hogy a  jelen Cikk (3)  bekezdésében említett
dokumentumokat figyelembe veszi-e a  visszafogadási kérelem elbírálása során. A  jelen Cikk (3)  bekezdésében
említett dokumentumok elutasítását indokolni kell.
6. Cikk
Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatások lebonyolítása
A Visszafogadási Megállapodás 8. Cikk (3) és 9. Cikk (6)  bekezdéseivel összhangban a  Szerződő Felek
az  állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatások lebonyolításának a  következő szerinti eljárásáról
állapodnak meg:
a) Ha a  megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága a  Visszafogadási Megállapodás 1. és 2.  mellékleteiben
vagy jelen Jegyzőkönyv 5. Cikkének (1) és (3)  bekezdésében felsorolt dokumentumok egyikét sem
tudja felmutatni, kérelemre a  megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai vagy konzuli képviselete
meghallgatja a  visszafogadásra váró személyt annak megállapítására, hogy az  rendelkezik-e a  megkeresett
Szerződő Fél államának állampolgárságával.
b) Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatásra vonatkozó kérelmet telefonon, e-mailen
vagy faxon lehet előterjeszteni a  megkeresett Szerződő Fél államának illetékes diplomáciai vagy konzuli
képviseleténél, és a meghallgatásra késedelem nélkül, de legkésőbb a visszafogadási kérelem kézhezvételét
követő három (3) munkanapon belül kerül sor.
c) Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatásra vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell
a visszafogadásra váró személy tartózkodási címét és telefonszámát annak érdekében, hogy a megkeresett
Szerződő Fél államának illetékes diplomáciai vagy konzuli képviselete közvetlenül érintkezésbe léphessen
a visszafogadásra váró személlyel annak megállapítása végett, hogy az rendelkezik-e a megkeresett Szerződő
Fél államának állampolgárságával.
d) A megkereső Szerződő Fél gondoskodik a  meghallgatásra váró személynek a  megkeresett Szerződő Fél
államának diplomáciai vagy konzuli képviseletére szállításáról. Kivételes esetekben, a  Szerződő Felek
egyetértése esetén a  meghallgatásra a  megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai vagy konzuli
képviseletének területén kívül is sor kerülhet. A  Szerződő Felek illetékes hatóságai minden esetben
haladéktalanul, de legkésőbb a visszafogadási kérelem kézhezvételétől számított két (2) munkanapon belül
kijelölik a meghallgatás helyét és idejét.
e) A meghallgatás eredményéről a  megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai vagy konzuli képviselete
késedelem nélkül, de legkésőbb a  meghallgatást követő három (3) munkanapon belül írásban tájékoztatja
a megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságát.
f ) Minden meghallgatással járó költséget a megkereső Szerződő Félnek kell viselnie.
7. Cikk
A visszafogadásra váró személyek átadása (1) A visszafogadásra váró személy átadására az  illetékes hatóságok által írásban megállapított helyen és időben
kerül sor. A  megkereső Szerződő Félnek az  átadás időpontját legalább öt (5) munkanappal megelőzően e-mailen
vagy faxon értesíteni kell a  megkeresett Szerződő Felet a  következőkről: az  érintett személy születési nevéről
és idejéről; a  személy úti okmányának számáról és érvényességi idejéről; az  átadás napjáról és az  átadás helyéről
(határátkelőhelyről); az  érintett személy speciális szükségleteit biztosító szükséges intézkedésekről (pl. egészségi
állapot, szükséges orvosi ellátás/speciális kezelés, mentővel történő szállítás); valamint a  hatósági kíséretről és
a biztonsági intézkedésekről szóló információról.
(2) Ha az  átadás időpontját bármilyen jogi vagy gyakorlati akadály miatt megváltoztatták, a  megkereső Szerződő Fél
illetékes hatósága haladéktalanul értesíti a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságát a felmerülő akadályokról és
jelzi az átadás újonnan kitűzött helyét és időpontját.
8. Cikk
Az átszállítás lebonyolításának és támogatásának szabályai
A Visszafogadási Megállapodás 13. és a 14. Cikkei alapján a Szerződő Felek az átszállítás lebonyolításának következő
részletes szabályairól állapodnak meg:
a) Az átszállítási kérelmet késedelem nélkül, de legkésőbb hét (7) munkanappal a tervezett átszállítás előtt kell
elküldeni e-mailen vagy faxon a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságának.
b) A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága az átszállítási kérelem kézhezvételét követően haladéktalanul,
de legkésőbb öt (5) naptári napon belül e-mailen vagy faxon válaszol, hogy hozzájárul-e az  átszállításhoz,
valamint az  átszállítás tervezett időpontjához, a  kijelölt határátkelőhelyhez, a  szállítási eszközéhez és
az esetleges kísérethez.
c) Ha egy meghatározott átszállítás lebonyolításában a  megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága
szükségesnek tartja a  megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságainak támogatását, ezt jelzi az  átszállítási
kérelem formanyomtatványon (Visszafogadási Megállapodás 7.  melléklete). A  megkeresett Szerződő Fél
az átszállítási kérelemre adott válaszában nyilatkozik arról, hogy biztosítani tudja-e a kért támogatást.
d) Amennyiben az átszállítandó személy egészségügyi ellátásra szorul, a megkereső Szerződő Fél az átszállítási
kérelemmel együtt benyújtja az  átszállítandó személy egészségi állapotának leírását, beleértve
az  egészségügyi papírjainak fénymásolatát és egyéb fontos információkat a  speciális kezelésre, mentő
szállításra vagy felügyeletére vonatkozóan.
e) A megkereső Szerződő Fél késedelem nélkül visszaveszi a harmadik országbeli állampolgárokat és hontalan
személyeket, amennyiben a célország az érintett személy befogadását vagy tovább utaztatását megtagadja.
9. Cikk
Kísérettel történő visszafogadás feltételei
A Visszafogadási Megállapodás 19. Cikk (1)  bekezdés b)  pontjával összhangban a  Szerződő Felek a  területükre
kísérettel történő visszafogadás, illetve átszállítás feltételeiről a következők szerint egyeznek meg:
a) A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága biztosítja és elvégzi a kísérettel történő visszafogadást vagy
átszállítást, nemzeti jogával összhangban.
b) A visszafogadás vagy átszállítás során a  kísérők fegyvertelenül és polgári ruházatban látják el feladatukat.
A  kísérők rendelkeznek a  visszafogadásnak, illetve átszállításnak a  megkeresett Szerződő Fél általi
jóváhagyását igazoló dokumentumokkal, valamint azonosítani tudják magukat és be tudják mutatni
hivatalos utasításaikat.
c) A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságai ugyanolyan védelmet és segítséget biztosítanak a kísérőknek
feladatuk ellátása során, mint a hasonló feladatok ellátására felhatalmazott saját hatósági személyei számára.
d) A kísérőknek a  megkeresett Szerződő Fél jogszabályait minden körülmények között be kell tartaniuk.
A kísérők hatásköre az önvédelemre korlátozódik. Mindazonáltal a megkeresett Szerződő Fél rendfenntartó
erői hiányában, illetve a  rendfenntartó erők támogatása céljából a  kísérők bármely közvetlen és súlyos
veszélyre reagálva ésszerű és arányos intézkedéshez folyamodhatnak azért, hogy megakadályozzák
a  visszafogadott vagy átszállított személyt abban, hogy elmeneküljön, saját magában vagy harmadik
személyben sérülést, illetve vagyoni kárt okozzon.
e) Amennyiben egy személy visszafogadása vagy átszállítása légi úton, kíséret alatt történik az  őrzését
és beszállítását a  megkeresett Szerződő Fél hatóságának kell végrehajtania, és amennyire lehetséges
a megkereső Szerződő Fél támogatása mellett.
f ) A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága haladéktanul informálja a  megkereső Szerződő Fél illetékes
hatóságát minden incidensről, amely a visszafogadás vagy az átszállítás ideje alatt történt.
10. Cikk
Kártérítés a visszafogadás és átszállítás során felmerülő károk után
Amennyiben a  megkereső Szerződő Fél rendőrtisztje megsérül vagy bármilyen kár éri a  Jegyzőkönyv hatálya
alá tartozó feladat teljesítés során, a  megkereső Szerződő Fél visel minden kártérítési igényt és nem él kártérítési
igénnyel a megkeresett Szerződő Féllel szemben.
11. Cikk
Nyelvhasználat
A Szerződő Felek közötti kapcsolattartás nyelve az angol, kivéve, ha a Szerződő Felek eseti alapon másról meg nem
egyeznek.
12. Cikk
Költségek
A visszafogadással és átszállítással kapcsolatban a  megkeresett Szerződő Félnél felmerült költségeket (kivéve
a  személy visszafogadásához szükséges úti okmányok kiállításának költsége), amelyeket a  Visszafogadási
Megállapodás 15. Cikke alapján a  megkereső Szerződő Fél visel, a  megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága
a  nemzeti költségvetési előírásainak megfelelően az  érvényes számla megküldésének ellenében a  számla
kézhezvételétől számított harminc (30) naptári napon belül euróban megtéríti.
13. Cikk
Hatálybalépés és megszűnés (1) A jelen Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás 18. Cikke szerinti visszafogadási vegyes bizottság értesítését
követő harmincadik (30.) napon lép hatályba. Az értesítésre haladéktalanul kerül sor azt követően, hogy a Szerződő
Felek a  jelen Jegyzőkönyv kötelező hatályának elismeréséhez szükséges belső jogi eljárásaik lefolytatásáról
kölcsönösen értesítették egymást.
(2) A magyar Szerződő Fél a  Visszafogadási Megállapodás 19. Cikk (2)  bekezdése értelmében a  jelen Jegyzőkönyv
másolatának elküldésével értesíti a visszafogadási vegyes bizottságot.
(3) A jelen Jegyzőkönyv hatálybalépésével a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Szerbia és Montenegró Kormánya
között a két állam területén jogellenesen tartózkodó személyek átadásáról és visszafogadásáról szóló, Belgrádban,
2001. november 7-én aláírt Egyezmény hatályát veszti.
(4) A jelen Jegyzőkönyv határozatlan időre jön létre. A  jelen Jegyzőkönyv a  Visszafogadási Megállapodás
megszűnésével egyidejűleg hatályát veszti.
(5) A jelen Jegyzőkönyvet a  Szerődő Felek módosíthatják. Az  ilyen módosításokat írásban diplomácia úton kell
kezdeményezni és hatályba lépésére jelen Cikk (1) bekezdésében leírt eljárás az irányadó.
Készült Budapesten, 2017. február 24. napján, két eredeti példányban, magyar, montenegrói és angol nyelven;
mindegyik szöveg egyaránt hiteles. A Jegyzőkönyv eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Végrehajtási Jegyzőkönyv 13. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Végrehajtási Jegyzőkönyv, valamint a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős
miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja
meg.
5. § E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az  idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
gondoskodik.
6. § Ez a rendelet az Európai Közösség és a Montenegrói Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek
visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án aláírt Megállapodás végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
74/2017. (III. 31.) Korm. rendelete a Szolnok területén fémipari gyártó üzem megvalósítására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Szolnok közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti 0642/1 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten, illetve az  ezen földrészletből telekalakítási eljárás
jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő fémipari gyártó üzem, illetve
az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással függenek
össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
153/2017. (VI. 12.) Korm. rendelete a geszti Tisza-kastély átfogó, állagmegóvó felújítási feladatainak megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 2. § a) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 3. pontjában,
a 2. § b) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 2. § c) és d) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Geszt belterület 240/1 helyrajzi
számú ingatlanon a  geszti Tisza-kastély átfogó, állagmegóvó felújítási feladatainak megvalósításával
(a továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházással összefüggőnek kell tekinteni azokat a  közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
b) a Beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműcsatlakozási és -fejlesztési munkákra vonatkoznak.
2. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni,
b) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
c) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, valamint
d) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § A Kormány az 1. § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottként
a Békés Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – a  környezet
védelmének általános szabályairól szóló törvény szerinti előzetes vizsgálati eljárás kivételével, vagy ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
81/2003. (V. 15.) KE határozata Deseő László rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Deseő László rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság koppenhágai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2003. március 17. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
66/2003. (VII. 2.) ME határozata címadományozási juttatás megállapításáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 30/B. §-ának (11) bekezdése alapján — a belügyminiszter javaslatára —
dr. Merényi Zoltán, a Fejér Megyei Önkormányzat főjegyzője részére
címzetes főjegyzői címadományozási juttatást biztosítok. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
117/2015. (II. 27.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
magas színvonalú kutató- és oktatómunkája, valamint a német–magyar kulturális és oktatási kapcsolatok fejlesztése,
illetve a magyar nyelvtörténet német nyelvű tudományos anyagainak gyarapítása érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
dr. Fazekas Tiborc, a Hamburgi Egyetem Finnugor és Uralisztikai Intézetének magyar nyelv és kultúra lektora részére,
a magyar–német társadalomközi és kulturális kapcsolatok továbbfejlesztése érdekében végzett áldozatos
tevékenysége elismeréseként
dr. Hetey László, a Berlini Magyar Egyesület elnöke részére,
a magyar–német agrárkapcsolatok erősítése és Magyarország érdekében végzett elkötelezett tevékenysége
elismeréseként
dr. Jörg Wendisch, a  Német Szövetségi Élelmiszeripari, Mezőgazdasági és Fogyasztóvédelmi Minisztérium volt
főosztályvezetője részére,
a magyarországi twinning projektben nyújtott szakmai segítsége, valamint a  magyar–német agrárkapcsolatok
erősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Peter-Reinhard Schick, a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium EU-ügyek Osztályának volt vezetője részére,
a magyar borágazat versenyképességének javítása és Magyarország érdekében végzett elkötelezett tevékenysége
elismeréseként
dr. Reinhard Muth, a Német Borászati Szövetség volt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. január 12.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
243/2013. (V. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
Magyarországnak a  fenntartható vadgazdálkodás terén betöltött meghatározó szerepének erősítése érdekében
végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Bernard Lozé, a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata; a magyar–német kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Philipp Missfelder, a Német Kereszténydemokrata Unió (CDU) német szövetségi parlamenti frakciójának külpolitikai
szóvivője, a Junge Union elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata; Magyarország iránti elkötelezettségéért, a  magyar–német kapcsolatok erősítése és bővítése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Arnold Vaatz, a  Német Kereszténydemokrata Unió (CDU) keleti képviselőcsoportjának elnöke, a  Német Szövetségi
Parlament képviselője részére,
a magyar–német tudományos és mezőgazdasági kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
dr. Jan I. Lelley, a GAMU GmbH ügyvezető igazgatója, a Német–Magyar Társaság elnökségi tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata; a keresztény értékek és magyar hagyományok megőrzése, ápolása terén, valamint a  horvátországi magyarság
érdekében végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Bábli Mária Aranka, a Baranyai Magyar Katolikus Nőegylet elnöke részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. április 26.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök