text:
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelete az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről.
I. FEJEZET
A MINISZTERELNÖK ÁLTALÁNOS HELYETTESÉNEK FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
1. § (1) A Miniszterelnök általános helyettese felelősségi körében a miniszterelnök által meghatározott rendben helyettesíti
a miniszterelnököt.
(2) A Miniszterelnök általános helyettese közreműködik közigazgatási és igazságügyi miniszternek az egyházpolitikával
és egyház-diplomáciával kapcsolatos feladatai ellátásában.
(3) A Miniszterelnök általános helyettese a nemzetpolitikáért való felelőssége körében
a) kidolgozza a magyar nemzet integritása, illetve határokon átnyúló összefogása érdekében a kölcsönös felelősség
és figyelem elvén nyugvó nemzetpolitikát,
b) az Alkotmány 6. §-ában foglalt felelősségének megfelelően szoros kapcsolatokat ápol a magyar nemzetnek
a szomszédos országokban és a világ más részein élő tagjaival,
c) erősíti az erdélyi, felvidéki, vajdasági, kárpátaljai, horvátországi, muravidéki, őrvidéki, a szórványban élő és
a nyugati magyar nemzetrészek kölcsönös támogatáson alapuló együttműködését,
d) összehangolja a minisztériumok és a központi államigazgatási szervek ezzel összefüggő tevékenységét,
e) működteti a Nemzetpolitikai Tárcaközi Bizottságot,
f) közreműködik a Szülőföld Alap működtetésében, ennek keretein belül részt vesz az Alap döntéseinek
meghozatalában,
g) irányítja a Szülőföld Alap Irodát,
h) koordinálja a kisebbségi vegyes bizottságok működését.
(4) A miniszterelnök általános helyettese a (3) bekezdés d) pontjában meghatározott feladata körében a hatáskörrel
rendelkező miniszterrel együttműködik különösen:
a) a külhoni magyarok oktatásával és kultúrájával kapcsolatos feladatok ellátásában,
b) a külhoni magyar közösségek kulturális és anyanyelvi identitását erősítő és fejlesztő programok és fejlesztések
megszervezésében, c) a magyar kulturális örökség külföldön található emlékeinek és értékeinek feltárásában, megőrzésében,
d) a határon túli ifjúsággal való együttműködés rendszerének koordinálásában, a kapcsolatok fejlesztésére szolgáló
programok kidolgozásában.
(5) A miniszterelnök általános helyettesét a) a (2) bekezdésben meghatározott feladatok tekintetében a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium egyházi,
nemzetiségi és civil ügyekért felelős államtitkára,
b) a (3)–(4) bekezdésben meghatározott feladatok tekintetében a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
parlamenti államtitkára
helyettesíti. II. FEJEZET
A KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTER KORMÁNYZATI TEVÉKENYSÉG
ÖSSZEHANGOLÁSÁVAL KAPCSOLATOS FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
2. § (1) A közigazgatási és igazságügyi miniszter (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: miniszter) felelős a kormányzati
tevékenység összehangolásáért.
(2) A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a központi államigazgatási szervek és az állami vezetők jogállására vonatkozó,
b) a Kormány működésével és a kormányzati struktúrával kapcsolatos,
c) a hivatalos lapokra és a hivatalos jogszabálygyűjteményekre vonatkozó,
d) a közoktatási intézmény tag részvételével működő iskolaszövetkezet kivételével a szövetkezetek működésével
összefüggő,
e) az elektronikus információszabadságról szóló,
jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri rendeletet
ad ki.
(3) A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelőssége körében felel
a) a kormányprogram meg valósításának stratégiai irányításáért,
b) a kormányzati munka tervezéséért,
c) a Kormánynak az Országgyűléssel való kapcsolattartásáért,
d) a jogszabályok és más jogi aktusok kihirdetéséért, illetve közzétételéért.
(4) A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelőssége körében érvényesíti a kormányzati
döntés-előkészítés, az Európai Unió döntéshozatali tevékenységhez, valamint a EU 2011-es elnökségi felkészüléshez
kapcsolódó kormányzati koordináció és a Kormány döntéseinek végrehajtása során az összkormányzati
szempontokat, ennek érdekében szervezi és működteti a döntés-előkészítés és a végrehajtás egységes folyamatát,
szükség esetén kezdeményezi a feladatkörrel rendelkező miniszter vagy a Kormány intézkedését.
(5) A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelőssége körében
a) koordinálja a közigazgatási egyeztetéseket, ennek során gondoskodik a Kormány döntéseiben meghatározott
követelmények érvényesítéséről, valamint ellenőrzi, hogy a javasolt döntés végrehajtásának feltételei
teljeskörűen biztosíthatóak-e,
b) véleményt nyilvánít a miniszteri rendeletek tervezetéről,
c) az átfogó megközelítést igénylő ügyekben javaslatot, illetve előterjesztést tesz a Kormánykabinet és a Kormány
részére, kezdeményezi és szervezi az érintett miniszterek összehangolt tevékenységét, más minisztereknél
kezdeményezi szakpolitikai előterjesztések és jelentések elkészítését, illetve javaslatot tesz összkormányzati
projekt indítására,
d) szervezi, vezeti és lebonyolítja az államtitkári értekezletet, a közigazgatási előkészítés és végrehajtás során
érvényesíti annak állásfoglalásait,
e) javaslatot tesz a kormányülések napirendjére,
f) komplex – alkotmányossági, jogi, valamint társadalom- és gazdaságpolitikai szempontokra is kiterjedő –
szakvéleményt készít a Kormány napirendjén szereplő előterjesztésekről,
g) írásba foglalja és aláírásra felterjeszti a Kormány döntéseit,
h) elkészíti és aláírja a Kormány üléseinek összefoglalóját,
i) lefolytatja a Kormány által elrendelt utóegyeztetéseket, annak során gondoskodik a Kormány döntésének
érvényesítéséről,
j) megtervezi és működteti a kormányzati döntés-előkészítést támogató informatikai rendszert, figyelemmel kíséri
annak informatikai kivitelezését és fejlesztését.
(6) A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelőssége körében szervezi, összehangolja és
ellenőrzi a Kormány döntéseinek végrehajtását, ennek keretében tájékoztatást, illetve előterjesztés benyújtását
kérheti a feladatkörrel rendelkező minisztertől, ütemtervet állíthat össze, egyeztetést tart, a több tárca
együttműködését igénylő ügyekben javaslatot tesz ennek módjára. Ellenőrzi a határidős, valamint a folyamatos
feladatok végrehajtását, közreműködik a döntések meg valósulásának értékelésében, a végrehajtás alakulásáról
az érintett szerveknél közvetlenül is tájékozódhat.
(7) A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelőssége körében
a) a miniszterek feladat- és hatásköréről, valamint a központi hivatalokról szóló jogszabályok tervezetei,
b) a minisztériumok és a kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatai
tekintetében egységes szempontrendszert dolgoz ki és érvényesít, valamint miniszterelnöki jóváhagyásra felterjeszti
a minisztériumok és a kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatait.
(8) A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelőssége körében a végrehajtás ellenőrzésével
összefüggésben megteszi
a) a Kormány munkatervének végrehajtásához,
b) a Kormány törvényalkotási programjának végrehajtásához,
c) a lejárt határidejű jogharmonizációs feladatok teljesítéséhez.
(9) A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelőssége körében
a) biztosítja a kormányzati iratkezelés személyi, tárgyi és informatikai feltételeit,
b) szervezi a kormányügyeletet, biztosítja a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium ügyeletének munkaidőn túl
történő működését. 3. § (1) A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelőssége körében a végrehajtás ellenőrzésével
összefüggésben megteszi az Országgyűlés, annak bizottsága döntéseiből, az Alkotmánybíróság döntéseiből,
az Állami Számvevőszék, valamint az országgyűlési biztosok vizsgálataival kapcsolatban adódó kormányzati feladatok
végrehajtásához szükséges intézkedéseket.
(2) A miniszter a kormányzati munka tervezésével összefüggésben
a) javaslatot tesz a Kormány munkatervére és a programozási-munkaszervezési döntésekre,
b) javaslatot tesz a Kormány törvényalkotási programjára,
(3) A miniszter a Kormánynak az Országgyűléssel való kapcsolattartásáért való felelőssége körében,
a Miniszterelnökséget vezető államtitkárral együttműködve
a) képviseli a Kormányt az Országgyűlés Házbizottságában,
b) elősegíti és szervezi a Kormány és az országgyűlési képviselőcsoportok közötti együttműködést,
c) ellátja az országgyűlési ülésszakok előkészítésével összefüggő kormányzati teendőket, ennek keretében
javaslatot tesz a Kormánynak az Országgyűlés rendkívüli ülésszaka, illetőleg ülése összehívásának
kezdeményezésére,
d) figyelemmel kíséri az Országgyűlés napirendjét és üléseit, részt vesz az üléseket előkészítő fórumokon,
e) gondoskodik a Kormány által elfogadott törvényalkotási program, törvény- és országgyűlési határozati
javaslatok, valamint beszámolók, tájékoztatók és jelentések benyújtásáról,
f) figyelemmel kíséri a benyújtott anyagok helyzetének további alakulását, segíti a törvényalkotási program
országgyűlési érvényesítését,
g) koordinálja a kormányzati szervek és az Országgyűlés kormánypárti frakciói közötti egyeztetést, részt vesz
az egyeztetések lefolytatásában,
h) ellátja a napirenden kívüli felszólalások, valamint az országgyűlési képviselői interpellációk, kérdések és azonnali
kérdések megválaszolásával kapcsolatos szervezési feladatokat, ennek keretében javaslatot tesz a válaszadó
személyére, illetőleg a miniszterelnök megbízása alapján kijelöli a válaszadót,
i) figyelemmel kíséri a kormányzati intézkedést igénylő bizottsági és képviselői javaslatokat, közreműködik
a szükséges intézkedések előkészítésében.
4. § A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelőssége körében kijelöli a Kormány képviseletéért
felelős minisztert
a) az Európai Unió intézményeinek tagállami kormányzati részvétellel működő döntéshozó és döntés-előkészítő
tevékenységében,
b) az Európai Unió Tanácsában, valamint az
c) az Európa Tanácsban.
5. § A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolása körében felel az egységes kormányzati kommunikációért,
melynek körében felel:
a) kormányzati kommunikáció összehangolásáért, ennek érdekében összehangolja a minisztériumok
sajtófőnökeinek, tájékoztatási feladatokat, sajtófigyelést ellátó szervezeti egységeinek a tevékenységét, valamint
módszertani iránymutatást nyújt részükre,
b) a tömegtájékoztatási eszközök kormányzati tevékenységet érintő publikációi figyelemmel kíséréséért, valamint
a válaszadás megszervezéséért,
c) a kormányprogramnak és az egyes munkaterveknek megfelelően a kormányzati kommunikáció kialakításáért,
d) a nemzeti ünnepek, kormányzati programok kommunikációs stratégiájáért, valamint irányítja és felügyeli
e stratégia végrehajtását,
e) a kormányzati honlapok egységes szerkezetének és arculatának kialakításáért, fejlesztéséért, koordinálja
a tartalom kialakítását,
f) országkép-stratégia kialakításáért, valamint ezzel összefüggésben koordinálja az ország márka képet alakító
intézmények tevékenységét,
g) a külügyminiszterrel együttműködve az Európai Unió soros elnökségéhez kötődő, lakossági kommunikációval
kapcsolatos stratégia kialakításáért. 6. § (1) A kormányzati tevékenység összehangolása, az összkormányzati érdekek érvényesítése a közigazgatási
szakmapolitikai irányítás meg valósításán keresztül kiemelten a miniszter feladata.
(2) A miniszter (1) bekezdésben meghatározott feladata ellátása körében – törvényben meghatározott kivételekkel,
valamint az önkormányzati rendeletek tervezetei kivételével – felel a jogszabályok alkotmányosságáért, valamint
a jogrendszer koherenciájáért. E feladata ellátása körében véleményez valamennyi jogszabálytervezetet, továbbá:
a) rendszeresen eligazítást tart a minisztériumok jogi és kodifikációs feladatok ellátásáért felelős vezetőinek,
b) kifogásolási joggal élhet a minisztériumok jogi és kodifikációs feladatok ellátásáért felelős vezetők kinevezésére,
felmentésére, illetve áthelyezésére vonatkozóan, valamint a felmentésüket kezdeményezheti,
c) évente két alkalommal megszervezi és lebonyolítja minisztériumok jogi és kodifikációs feladatok ellátásáért
felelős vezetőinek szakmai konferenciáját,
d) gondoskodik a minisztériumok jogi és kodifikációs feladatok ellátásáért felelős vezetők továbbképzéséről.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott feladata ellátása körében, a kormányprogram meg valósítása érdekében –
törvényben meghatározott kivételekkel, valamint az önkormányzati rendeletek tervezetei kivételével – felel
a kormány általános politikája érvényesüléséért az egyes szakpolitikák meg valósítása során. E feladata ellátása
körében véleményez valamennyi kormány-előterjesztést az általános kormányzati politikának való megfelelősége
szempontjából, valamint koordinálja az egyes miniszterek jogszabályok és állami irányítás egyéb jogi eszközei
előkészítésére irányuló tevékenységét.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott feladata ellátása körében – törvényben meghatározott kivételekkel, valamint
az önkormányzati rendeletek tervezetei kivételével – valamennyi jogszabálytervezetet véleményezi abból
a szempontból, hogy az megfelel-e az Európai Unió jogának, a Magyar Köztársaság nemzetközi jogi
kötelezettségeinek.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott feladata ellátása körében érvényesíti a Kormány személyzeti politikáját az egyes
minisztériumok személyzeti politikája vonatkozásában. E feladata ellátása körében:
a) rendszeresen eligazítást tart a minisztériumok személyügyért felelős vezetőinek,
b) kifogásolási joggal élhet a minisztériumok személyügyért felelős vezetőinek kinevezésére, felmentésére, illetve
áthelyezésére vonatkozóan, valamint a felmentésüket kezdeményezheti,
c) évente két alkalommal megszervezi és lebonyolítja a minisztériumok személyügyért felelős vezetőinek szakmai
konferenciáját,
d) kidolgozza az személyügy területén kiadásra kerülő módszertani útmutatókat,
e) gondoskodik a kormánytisztviselők és vezetők továbbképzéséről, valamint a vezetői utánpótlásképzésről,
f) előkészíti a köztisztviselők, kormánytisztviselők jogaival és kötelezettségeivel kiválasztási, képesítési, képzési,
továbbképzési, minősítési, teljesítményértékelési, előmeneteli, valamint illetmény- és felelősségi rendszereivel
kapcsolatos jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
g) kidolgozza a kormánytisztviselők kiválasztásának szabályait.
(6) Az (1) bekezdésben meghatározott feladata körében érvényesíti a Kormány minisztériumok gazdálkodására
vonatkozó politikáját. E feladata ellátása körében:
a) rendszeresen eligazítást tart a minisztériumok gazdasági vezetőinek,
b) kifogásolási joggal élhet a minisztériumok gazdasági vezetőinek kinevezésére, felmentésére, illetve áthelyezésére
vonatkozóan, valamint a felmentésüket kezdeményezheti,
c) évente két alkalommal megszervezi és lebonyolítja a minisztériumi gazdasági vezetők szakmai konferenciáját,
d) gondoskodik a gazdasági vezetők továbbképzéséről,
e) a költségvetési tervezés, végrehajtás és beszámolás eljárásrendjének, gyakorlati működésének összehangolása
érdekében rendszeresen egyeztet a Nemzetgazdasági Minisztérium, a Magyar Államkincstár és egyéb
államigazgatási szervek képviselőivel,
f) kidolgozza az egységes bér- és státuszgazdálkodás alapelveit.
(7) Az (1) bekezdésben meghatározott feladata ellátása körében érvényesíti a kormányzati ellenőrzésre vonatkozó
politikát. E feladata ellátása körében a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke útján
a) rendszeresen eligazítást tart a minisztériumok ellenőrzésért felelős vezetőinek,
b) kifogásolási joggal élhet a minisztériumi ellenőrzésért felelős vezetők kinevezésére, felmentésére, illetve
áthelyezésére vonatkozóan, valamint a felmentésüket kezdeményezheti,
c) évente két alkalommal megszervezi és lebonyolítja a minisztériumi ellenőrzésért felelős vezetők szakmai
konferenciáját,
d) gondoskodik az ellenőrzésért felelős vezetők továbbképzéséről,
e) kidolgozza az ellenőrzésre vonatkozó jogszabálytervezeteket,
f) ellenőrzi a Kormány személyzetpolitikával kapcsolatos döntéseinek végrehajtását.
(8) Az (1) bekezdésben meghatározott feladata ellátása körében a jogszabályok és más jogi aktusok kihirdetésével, illetve
közzétételével összefüggésben
a) gondoskodik a kormányrendeletek, a kormányhatározatok, a miniszterelnöki rendeletek és határozatok,
a miniszteri rendeletek, valamint a jogszabályok módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt, hatályos
szövegének tartalmilag hiteles, a jogalkotási törvény előírásainak és a jogszabályszerkesztés szabályainak
megfelelő, nyomdakész megjelentetésre történő előkészítéséről,
b) ellátja a Magyar Közlöny és a Határozatok Tára szerkesztését,
c) kijelöli a Magyar Közlöny és a Határozatok Tára szerkesztőbizottságának tagjait és felelős szerkesztőjét,
d) nyilvántartja a Kormány és a miniszterelnök rendeleteit és határozatait.
7. § (1) A miniszter felel a kormányzati minőségpolitikáért, valamint a közigazgatás fejlesztése keretében a központi
közigazgatás fejlesztéséért.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladata teljesítése során előkészíti és végrehajtja a kormányzati minőségpolitikát, ennek
részeként kidolgozza a közigazgatás minőségpolitikai elveit, valamint a minőségbiztosítási eljárások alkalmazásának
szakmai és módszertani szabályait. Előkészíti az ezzel kapcsolatos jogszabályokat és állami irányítás egyéb jogi
eszközeit, valamint törvény és kormányrendelet felhatalmazás alapján miniszteri rendeletet ad ki.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott feladata teljesítése körében szervezi a közigazgatás-politika,
a közigazgatás-fejlesztés és -korszerűsítés kormányzati feladatainak irányítását és összehangolását, irányítja és
összehangolja a közigazgatás-fejlesztés hivatali feladatainak ellátását, valamint ennek keretében:
a) ellátja a közigazgatásfejlesztés és -korszerűsítés kormányzati feladatainak irányítását és összehangolását,
kidolgozza a közigazgatásfejlesztési stratégiát,
b) a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve kidolgozza a közigazgatás-fejlesztés és -korszerűsítés
kormányzati feladatainak ellátásához szükséges fejlesztési programokat, Operatív Programokat,
c) részt vesz az Operatív Programok végrehajtási terveinek előkészítésében,
d) egyetértési jogot gyakorol a közigazgatás fejlesztésére irányuló végrehajtási tervek alapján elkészülő
intézkedések és kiemelt programok kialakításakor, e) a Monitoring Bizottságokban való képviselet útján ellenőrzi a közigazgatás fejlesztésére irányuló Operatív
Programok meg valósulását, folyamatosan tájékozódik a programok előrehaladásáról,
f) részt vesz a központi közigazgatás továbbfejlesztését érintő koncepcionális, szervezetfejlesztési intézkedésekkel
összefüggő – más miniszter feladatkörébe tartozó – kormányzati döntések tervezeteinek előkészítésében,
g) érvényesíti a kormányzati döntés-előkészítés során a közigazgatás-korszerűsítési követelményeket,
h) javaslatot tesz a korszerű szervezetfejlesztési, igazgatási módszerek és eljárások alkalmazására; szakmai módszertani
szempontból segíti a közigazgatási szervek közigazgatás-szervezési és minőségfejlesztési tevékenységét,
i) az ügyfélbarát közigazgatás megteremtése érdekében kidolgozza a közigazgatási szolgáltatások és hatósági
eljárások korszerűsítését, ésszerűsítését, a bürokrácia csökkentését átfogóan szolgáló koncepciót és informatikai
stratégiát,
j) kidolgozza és működteti a hatáselemzési rendszert, összehangolja a tárcák hatáselemzési feladatainak
végrehajtását,
k) az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló, valamint más deregulációs jogszabályok és az állami irányítás
egyéb jogi eszközei előkészítéséért,
l) a jogi szabályozásból származó adminisztratív terhek csökkentésére irányuló kormányzati tevékenység
összehangolásáért, valamint az ebből eredő jogszabályalkotásra, a szükséges jogszabály-módosításra és
intézkedésre, ideértve a közigazgatási és más eljárások, valamint az állami szolgáltatások elektronizálását
vonatkozó javaslattételért,
m) a jogalkotás során a társadalmi, gazdasági konzultációs feladatok ellátásáért.
8. § (1) A miniszter meghatározza az e-közigazgatás általános elveit, előkészíti az ezzel kapcsolatos jogszabályokat és állami
irányítás egyéb jogi eszközeit, valamint törvény és kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri rendeletet ad ki.
(2) A miniszter az e-közigazgatásért való felelőssége körében:
a) előkészíti a szolgáltató állam kialakításához szükséges közigazgatási szolgáltatási és informatikai stratégiát,
b) kialakítja az egységes közigazgatási informatikai fejlesztési és szolgáltatási politikát,
c) egyetértési jogot gyakorol a közigazgatási informatikai stratégia meg valósításához szükséges ellenőrzési
rendszer és biztonságpolitika területén,
d) kidolgozza a közigazgatási informatikai stratégia meg valósítását biztosító fejlesztési programokat és
akcióterveket,
e) részt vesz a monitoring bizottságon keresztül az akciótervek értékelésében,
f) felügyeli a fejlesztési programok és akciótervek végrehajtását, a közigazgatási szervek közigazgatási
szolgáltatások fejlesztésére irányuló feladatait, illetve egyetértési jogot gyakorol a szolgáltatás fejlesztési
projektek céljainak kijelölésében,
g) gondoskodik a szolgáltató állam kialakításához, illetve a közigazgatási informatikai stratégia végrehajtásához
szükséges jogszabályok és az állami irányítás egyéb jogi eszközeinek előkészítéséről, illetve megalkotásáról,
h) gondoskodik a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve az állampolgárok és a vállalkozások elektronikus
közigazgatási szolgáltatások használatára való ösztönzéséről,
i) ellátja az összkormányzati szintű közigazgatási informatikai alkalmazásokkal összefüggő igazgatásszervezési
feladatokat,
j) felügyeli a közigazgatási szervek által nyújtott tájékoztatási, kapcsolattartási és ügyintézési szolgáltatásokat és
a közigazgatási szervek részére előírt együttműködési kötelezettségek teljesítését.
9. § A miniszter koordinálja az Európai Duna Stratégia, a regionális fejlesztési, transznacionális és határ menti operatív
programok tervezését a többi miniszter közreműködésével.
III. FEJEZET
A MINISZTERELNÖKSÉGET VEZETŐ ÁLLAMTITKÁR FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
10. § A Miniszterelnökséget vezető államtitkár a miniszterelnöki döntésekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátásáért
 való felelőssége körében
a) ellátja a miniszterelnök személye körül teendőket,
b) közreműködik a Kormány parlamenti kapcsolatrendszerének összehangolásában, kapcsolatot tart
az Országgyűlés kormánypárti képviselőcsoportjaival, c) segíti a miniszterelnök országgyűlési tevékenységét,
d) a miniszterelnök részére döntés-előkészítéssel kapcsolatos tevékenységet végez, segíti a miniszterelnök
kormányzati irányítással kapcsolatos szakmai tevékenységét,
e) segíti a miniszterelnök társadalompolitikai kérdésekkel összefüggő tevékenységének ellátását, szervezi az ehhez
szükséges koordinációt,
f) segíti a miniszterelnök kül-, biztonság- és nemzetpolitikai kérdésekkel összefüggő tevékenységének ellátását,
szervezi az ehhez szükséges koordinációt,
g) közvetíti a miniszterelnök eseti döntéseit a miniszterek és a kormányzati szervek felé,
h) a miniszterelnök részére soron kívül tájékoztatást, felvilágosítást, továbbá kormányzati összeállítások
elkészítéséhez szakmai előkészítő anyagot, adatszolgáltatást, illetőleg szakértői közreműködést kér,
i) előkészíti a köztársasági elnök, a Kormány, valamint a miniszterelnök által adományozható kitüntetésekkel,
továbbá a Kormány, illetőleg a miniszterelnök által adományozható egyéb elismerésekkel kapcsolatos
előterjesztéseket,
j) elősegíti a Kormány Országgyűléssel való kapcsolattartását, valamint
k) ellátja a miniszterelnök által esetenként meghatározott egyéb feladatokat,
l) figyelemmel kíséri a Kormány törvényalkotási programjának végrehajtását,
m) figyelemmel kíséri a Kormány munkaterve és a programozási-munkaszervezési döntései végrehajtását.
IV. FEJEZET
AZ EGYES MINISZTEREK ÁLTALÁNOS FELADATAI ÉS HATÁSKÖREI
11. § A miniszterek – e rendeletben és más jogszabályokban, valamint a Kormány határozataiban meghatározott –
feladatkörükben
a) javaslatot készítenek a Kormány közpolitikájára és közreműködnek a Nemzeti Együttműködésről szóló program
végrehajtásában,
b) előkészítik a törvények és a kormányrendeletek tervezeteit, valamint a Kormány, a miniszterelnök és
a köztársasági elnök határozatait, továbbá felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket adnak ki,
c) intézményirányítást és -felügyeletet gyakorolnak, valamint a közalapítványok tekintetében az alapító Kormány
nevében ellátják az alapítót megillető egyes jogokat,
d) kezdeményezik és előkészítik a feladatkörükbe tartozó nemzetközi szerződéseket, megkötik a nemzetközi
szerződésnek nem minősülő tárca-megállapodásokat,
e) a külkapcsolatokban és a nemzetközi szervezetekben felhatalmazás alapján képviselik a Kormányt, valamint
a közigazgatási és igazságügyi miniszter által megállapított rend szerint képviselik az Európai Unió Tanácsában
a Kormányt,
f) a közigazgatási és igazságügyi miniszter megállapított rend szerint gondoskodnak az Európai Unió
intézményeinek tagállami kormányzati részvétellel működő döntéshozó és döntés-előkészítő tevékenysége
keretében képviselendő kormányzati álláspont előkészítéséről és annak az Európai Unió intézményeinek
tagállami kormányzati részvétellel működő döntés-előkészítő fórumokon való képviseletéről,
g) gondoskodnak az európai integrációból eredő feladatok végrehajtásáról és közreműködnek a 2011-es európai
uniós elnökségre való kormányzati felkészülésben,
h) közreműködnek a strukturális alapok és Kohéziós Alap hazai felhasználásához kapcsolódó nemzeti fejlesztési
tervek előkészítésében és nyomon követésében,
i) gondoskodnak – a statisztikáról szóló törvényben meghatározottak szerint – a feladat- és hatáskörükkel
kapcsolatos statisztikai információrendszer kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről,
j) meghatározzák a hatáskörükbe tartozó honvédelmi feladatok végrehajtásának szakmai követelményeit és
a honvédelmi felkészítés ágazati feladatainak végrehajtását.
V. FEJEZET
A KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTER SZAKPOLITIKAI FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
12. § A közigazgatási és igazságügyi miniszter (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: miniszter) a Kormány
a) igazságügyi szakpolitikáért,
b) helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért,
c) közigazgatás-szervezésért,
d) közigazgatás fejlesztéséért való felelőssége részeként a területi közigazgatás fejlesztéséért,
e) köziratok kezelésének szakmai irányításáért,
f) választójogi és népszavazási szabályozásért, a választások és népszavazások lebonyolításáért,
g) társadalmi esélyegyenlőség előmozdításának részeként az egyenlő bánásmód biztosításáért, a romák társadalmi
integrációjáért,
h) társadalmi esélyegyenlőség előmozdításának részeként a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért való
felelősséggel kapcsolatos feladatok tekintetében,
i) társadalompolitika összehangolásáért való felelőssége körében az egyházakkal történő kapcsolattartásért,
a nemzetiségekkel való kapcsolattartásért,
j) minősített adatok védelmének szakmai felügyeletével kapcsolatos feladatok ellátásáért
felelős tagja
13. § A miniszter az igazságügyi szakpolitikai feladat- és hatáskörében felel különösen:
a) az állampolgársági ügyekért,
b) az anyakönyvi ügyekért,
c) az igazságügyért,
d) a kárpótlásért,
e) a személyiadat- és lakcímnyilvántartásért.
14. § (1) A miniszter az igazságügyi szakpolitikai feladat- és hatáskörében felel a jogalkotás minőségének fejlesztéséért.
(2) A miniszter (1) bekezdésben meghatározott felelőssége körében:
a) meghatározza, és a kormányzati döntés-előkészítés során érvényesíti a jogszabályszerkesztés követelményeit,
összehangolja a deregulációt, e pontban meghatározott tevékenységével összefüggésben módszertani
útmutatót ad ki,
b) kidolgozza a társadalmi és gazdasági partnerekkel való konzultáció követelményrendszerét,
c) felel a jogszabály-előkészítés és a jogrendszer folyamatos felülvizsgálata szakmai színvonaláért.
15. § (1) A miniszter az igazságügyi szakpolitikai feladat- és hatáskörében felel
a) az alkotmány-előkészítésért,
b) az alapvető jogok érvényesülését biztosító, a büntetőpolitikai és büntetőjogi, a polgári jogi, a családjogi,
az igazságszolgáltatást érintő, a társasági jogi, a szellemi tulajdon és a versenyjog területét szabályozó törvények
előkészítéséért és az ezzel kapcsolatos szabályozásért, valamint
c) a Kormány eseti döntése alapján a több miniszter feladatait érintő törvények előkészítésének koordinálásáért.
(2) A miniszter előkészíti különösen
a) az egyesülési jogról, a pártok működéséről és gazdálkodásáról, a gyülekezési jogról, a személyes adatok
védelméről, a közérdekű adatok nyilvánosságáról, az egyenlő bánásmódról, a sajtóról, a kérelmezési és
panaszjogról,
b) az Alkotmánybíróságról, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról, az Állami Számvevőszékről,
a kormányzati szervezetrendszerről, a bíróságokról, az ügyészségről, a közjogi tisztségviselők jogállásáról és
juttatásairól, a nemzeti hírügynökségről,
c) a külügyminiszterrel együttműködve a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról,
d) a bűncselekményekről, a büntetésekről, a büntetőeljárásról, a bűnügyi jogsegélyről, a pártfogó felügyelői
tevékenységről, továbbá a belügyminiszter egyetértésével a büntetések és az intézkedések végrehajtásról,
valamint a bűnügyi nyilvántartásról,
e) a személyek jogáról, a dologi jogról, a kötelmi jogról, az öröklésről, a polgári peres és nemperes eljárásokról,
a bírósági végrehajtásról, a polgári jogi jogsegélyről, a nemzetközi magánjogról,
f) a családjogról, a családjogi jogsegélyről,
g) a bírák jogállásáról, a választottbíráskodásról, az ügyészek jogállásáról, az ügyvédekről, a közjegyzőkről,
a jogtanácsosokról, a bírósági végrehajtókról, az igazságügyi szakértőkről, a jogi segítségnyújtásról,
h) a gazdasági társaságokról, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról, a végelszámolásról, a csődeljárásról,
a felszámolási eljárásról, az egyéni vállalkozásról, és az egyéni cégről,
i) a szerzői jogról, az iparjogvédelemről,
j) a tisztességtelen piaci magatartásról és a versenykorlátozás tilalmáról,
k) a koncesszióról,
l) a kisajátításról,
m) a bírósági szervezetről, a bírák és az igazságügyi alkalmazottak jogállásáról, szolgálati jogviszonyáról, a bírósági
igazgatásról és ügyvitelről, a bírósági végrehajtásról és a bírósági végrehajtói szervezetről, a közjegyzőkről,
az ügyvédekről, a jogtanácsosokról, az igazságügyi szakértőkről, a jogi szakvizsgáról,
n) a közvetítői tevékenységről,
o) a jogi segítségnyújtásról,
p) a szakfordításról és tolmácsolásról,
q) a pártfogó felügyelői tevékenységről,
r) a lobbitevékenységről,
s) a büntető anyagi jogról,
t) a sztrájkjogról
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeleteket ad ki.
(4) A miniszter az igazságügyért való felelőssége körében együttműködik a külügyminiszterrel a külkapcsolatokról szóló
jogszabályok előkészítésében, illetve megalkotásában.
(5) A miniszter előkészíti
a) az állampolgársági ügyekért való felelőssége körében a magyar állampolgársággal kapcsolatos,
b) az anyakönyvi ügyekért való felelőssége körében az anyakönyvvezetésről, a házasságkötési eljárásról,
a névviselésről, a névváltoztatásról szóló,
c) a személyiadat-nyilvántartásért való felelőssége körében a személyi adatok és a lakcím nyilvántartásáról,
a személyazonosító igazolványról szóló,
d) a kárpótlásért való felelőssége körében a személyi és vagyoni kárpótlásról szóló,
e) a közigazgatás-fejlesztésért való felelőssége körében az a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló,
f) az iparjogvédelemért való felelőssége körében a magyar formatervezési díjról és az iparjogvédelmi
támogatásokról szóló
jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeleteket ad ki.
16. § (1) A miniszter az igazságügyi szakpolitikai feladat- és hatáskörében
a) törvényességi felügyeletet gyakorol a közjegyzők, az ügyvédek, a bírósági végrehajtók és az igazságügyi
szakértők kamarái felett,
b) ellátja a személyiadat- és lakcímnyilvántartás vezetéséért felelős hatóság, valamint az érintett miniszterekkel
együttműködve a körzetközponti feladatokat ellátó települési, fővárosi kerületi önkormányzat jegyzőjének
szakmai irányítását,
c) az anyakönyvi ügyekért való felelősség körében ellátja az anyakönyvi ügyek ellátásáért felelős hatóság szakmai
irányítását,
d) ellátja a jogi segítségnyújtásért, pártfogásért, valamint büntetőjogi közvetítésért felelős hatóság szakmai
irányítását,
e) a kárpótlásért való felelősség körében ellátja a kárpótlásért felelős hatóság szakmai irányítását,
f) ellátja az Igazságügyi Szakértői és Kutató Intézetek szakmai irányítását.
17. § (1) A miniszter igazságügyi szakpolitikai feladat- és hatáskörében felel a jogharmonizációért.
(2) A miniszter (1) bekezdésben meghatározott felelősségi körében összehangolja az Európai Unió jogának való
megfelelés céljából folytatott jogharmonizációs tevékenységet, ennek keretében
a) kidolgozza a jogharmonizáció programozásának rendjét,
b) jogharmonizációs adatbázist vezet,
c) figyelemmel kíséri és előmozdítja a jogharmonizációs feladatok teljesítését,
d) gondoskodik a jogharmonizációs tevékenység elvi, módszertani és terminológiai egységességéről,
e) jogszabály, kormány-előterjesztés megalkotására irányuló előterjesztéshez kapcsolódóan nyilatkozik arról, hogy
a tervezet összeegyeztethető-e az Európai Unió jogával. (3) A miniszter jogharmonizációért való felelőssége körében gondoskodik különösen a szellemi alkotásokkal és
a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos jogszabályok előkészítéséről.
18. § (1) A miniszter igazságügyi szakpolitikai feladat- és hatáskörében
a) együttműködik a miniszterekkel a nemzetközi szerződések előkészítésével, kötelező hatályának elismerésére
adott felhatalmazással, kihirdetésével és értelmezésével kapcsolatban,
b) a kötelező hatály elismerésére adott felhatalmazás előtt véleményezi a nemzetközi szerződést annak érdekében,
hogy az megfeleljen az Alkotmánynak, összeegyeztethető legyen az Európai Unió jogával, és illeszkedjen
a jogrendszerbe.
(2) A miniszter igazságügyi szakpolitikai feladat- és hatáskörében felel továbbá
a) az eljárás tárgya szerint felelős miniszterrel együttműködve a Kormány képviseletéért az alkotmánybírósági
eljárásokban,
b) az eljárás tárgyáért felelős miniszterrel együttműködve Kormány képviseletéért az Európai Emberi Jogi Bíróság
előtti eljárásokban.
(3) A miniszter – a külügyminiszterrel együttműködve – az Európai Bíróság előtti eljáráshoz kapcsolódóan
a) koordinálja a képviselet ellátásához szükséges iratok előkészítését, valamint elkészíti a beadványokat,
b) figyelemmel kíséri az ügyeket, és gondoskodik az ezekből esetlegesen következő jogalkotási feladatok
meghatározásáról, programozásáról és teljesítésének ellenőrzéséről.
(4) A miniszter – a külügyminiszter koordinálása mellett – részt vesz a Kormánnyal szemben a közösségi jog megsértése
miatt indult eljárásoknak az Európai Bíróság előtti eljárást megelőző szakaszában a Kormány képviseletének
ellátásában és az ezzel kapcsolatos beadványok és előterjesztések előkészítésében.
19. § (1) A miniszter igazságügyi szakpolitikai feladat- és hatáskörében felel
a) a Magyar Köztársaság által megkötött közjogi, polgári jogi, családjogi és büntetőjogi jogsegélyszerződések
végrehajtásáért,
b) az Európa Tanács keretei között a jogi együttműködésért,
c) az Európai Unió keretében meg valósuló igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos feladatokért.
(2) A Magyar Köztársaság és az Európa Tanács között a jogi együttműködés keretében a miniszter
a) kezdeményezi az igazságügyi tárgyú nemzetközi egyezményeknek az Európa Tanács keretében történő
létrehozását,
b) gondoskodik az Európa Tanács keretében létrehozott igazságügyi tárgyú nemzetközi egyezmények
elfogadásáról és az ajánlások gyakorlati meg valósításáról.
(3) Az Európai Unió keretében meg valósuló igazságügyi együttműködés keretében a miniszter képviseli a Kormányt
az Európai Unió Tanácsának igazságügyi együttműködésért felelős formációjában.
20. § A miniszter igazságügyi szakpolitikai feladat- és hatáskörében vezeti és elektronikusan közzéteszi a jogszabályok
nyilvántartását, valamint gondoskodik
a) a Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteményének szerkesztéséről és elektronikus közzétételéről,
b) a Hatályos Jogszabályok Gyűjteményének szerkesztéséről és közzétételéről,
c) a cégadatok nyilvánosságáért, a céginformáció szolgáltatásért, a számviteli törvény szerinti beszámoló
elektronikus úton történő közzétételéért, az ezeket érintő informatikai rendszer működtetéséért továbbá
az elektronikus cégeljárást érintő informatikai rendszer működtetéséért.
21. § (1) A miniszter az igazságügyért való felelőssége körében felel továbbá
a) az igazságszolgáltatással összefüggő kormányzati feladatokért,
b) a közjegyzőkkel, az ügyvédekkel, a jogtanácsosokkal, a bírósági végrehajtókkal, a polgári jogi és büntetőjogi
közvetítői tevékenységgel és az igazságügyi szakértőkkel kapcsolatos feladatokért,
c) az igazságügyi képzésért,
d) a szakfordító és tolmácstevékenység ágazati irányításáért,
e) a jogi segítségnyújtásért,
f) a kegyelmi ügyekért,
g) a pártfogásért.
(2) A miniszter az igazságszolgáltatással kapcsolatos feladatai körében
a) az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (a továbbiakban: OIT) tagjaként ellátja a jogszabályban meghatározott
feladatokat,
b) a jogi szabályozás utólagos hatásvizsgálatának elősegítésére elemzi a bírósági gyakorlatot és az igazságügyi
statisztikai adatokat,
c) a joggyakorlat továbbfejlesztése és az ítélkezési gyakorlat egységességének biztosítása érdekében javaslatot tesz
jogegységi eljárás indítványozására,
d) kialakítja az igazságügyi statisztika rendszerét,
e) fejleszti és felügyeli az igazságügyi informatikai rendszerek működését.
(3) A miniszter az igazságügyért való felelőssége körében kezdeményezi és ösztönzi a jogalkotást és a jogalkalmazást
elősegítő informatikai rendszerek létrehozását, és közreműködik ezek kialakításában és működtetésében.
(4) A miniszter az igazságszolgáltatással kapcsolatos feladatai körében meghatározza a bírósági és az ügyészségi
fogalmazók, a közjegyzőjelöltek, az ügyvédjelöltek, a jogi előadók és a más munkakörben dolgozó jogászok jogi
szakvizsgájának, valamint egyéb szakmai továbbképzésének, továbbá a bírósági végrehajtók és a végrehajtási
ügyintézők szakvizsgájának, szakmai továbbképzésének, valamint az igazságügyi szakértők szakmai vizsgájának
alapvető szabályait és feltételeit.
(5) A miniszter előkészíti és ellenjegyzi a köztársasági elnök kegyelmi döntéseit.
22. § A miniszter az állampolgársági ügyekért való felelőssége körében előkészíti és ellenjegyzi a köztársasági elnök
döntéseit a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. § (3) bekezdésében foglaltakkal kapcsolatban,
továbbá annak 5. §-ával összefüggésben is.
23. § A Kormány az igazságügyi szakértői névjegyzéket valamint a közvetítői névjegyzéket vezető hatóságként
a közigazgatási és igazságügyi minisztert jelöli ki.
24. § A miniszter a közigazgatás-szervezésért és működtetéséért való felelőssége körében:
a) szakmai irányítást gyakorol a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve vezetőjének
a dekoncentrált szervek tekintetében gyakorolt ellenőrzési tevékenysége felett,
b) ellenőrzi a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve működését,
c) a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve útján összehangolja a több ágazatot érintő,
közigazgatással kapcsolatos kormányzati feladatok területi végrehajtását,
d) gondoskodik a több megyét érintő, illetve a főváros közigazgatási határán túlterjedő területi koordinációs
feladatok ellátásáról,
e) közreműködik a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályainak előkészítésében, gondoskodik az általános
eljárásjogi szabályozás hatályosulásának vizsgálatáról,
f) javaslatot készít a kistérségi és regionális közigazgatási intézményrendszer átalakítására,
g) az érintett miniszterekkel együttműködve kialakítja és működteti az egységes közigazgatási hatósági statisztikai
rendszert,
h) összehangolja a polgármester, a jegyző, a képviselő-testület hivatalának ügyintézője által ellátott,
az államigazgatási feladatok ellenőrzésére irányuló tevékenységet. 25. § A miniszter a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért való felelőssége keretében:
a) előkészíti az ország területének közigazgatási tagozódásával, illetőleg a területszervezéssel kapcsolatos,
az Országgyűlés és a köztársasági elnök hatáskörébe tartozó döntéseket,
b) kezdeményezi a Kormánynál az Alkotmánnyal ellentétesen működő helyi önkormányzati képviselő testület
feloszlatását,
c) ellátja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzésének szakmai irányítását,
d) ellátja a kisebbségi önkormányzatok törvényességi ellenőrzése szakmai irányítását,
e) ellátja a helyi önkormányzati társulások feletti törvényességi ellenőrzés szakmai irányítását.
26. § A miniszter a közigazgatás fejlesztéséért való felelőssége részeként a területi közigazgatás fejlesztéséért való
felelőssége körében:
a) ellátja a területi közigazgatás-fejlesztés és -korszerűsítés kormányzati feladatainak irányítását és összehangolását
b) részt vesz a területi és a helyi közigazgatás továbbfejlesztését érintő koncepcionális, szervezetfejlesztési
intézkedésekkel összefüggő – más miniszter feladatkörébe tartozó – kormányzati döntések tervezeteinek
előkészítésében,
c) érvényesíti a kormányzati döntés-előkészítés során a területi közigazgatás-korszerűsítési követelményeket,
d) gondoskodik a területi államigazgatás fejlesztésére vonatkozó koncepció kialakításáról, a kapcsolódó
jogszabályok előkészítéséről, a szükséges szervezési intézkedésekről,
e) javaslatot tesz a területi közigazgatás vonatkozásában korszerű szervezetfejlesztési, igazgatási módszerek és
eljárások alkalmazására; szakmai módszertani szempontból segíti a közigazgatási szervek
közigazgatás-szervezési és minőségfejlesztési tevékenységét,
f) az ügyfélbarát közigazgatás megteremtése érdekében kidolgozza a közigazgatási szolgáltatások és hatósági
eljárások korszerűsítését, ésszerűsítését, a bürokrácia csökkentését átfogóan szolgáló koncepciót és informatikai
stratégiát,
g) kidolgozza a közigazgatási szervek ügyfélszolgálati mintaszabályzatát,
h) előkészíti különösen az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló jogszabályokat, továbbá
e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeletet ad ki,
i) gondoskodik a közigazgatási szervek határon átnyúló együttműködéssel foglalkozó fórum, vegyes bizottság,
munkacsoportnek ülései szakmai, titkársági feladatai ellátásáról,
j) gondoskodik az európai területi együttműködési csoportosulás intézményével összefüggő feladatok
összehangolásáról,
k) ellátja a közigazgatási szervek nemzetközi együttműködésének koordinálását, részt vesz a közigazgatási szervek
nemzetközi képviseletében, elősegíti azok fejlesztését,
l) elősegíti a területi közigazgatási szervek részvételét a nemzetközi fejlesztési együttműködésben,
m) elősegíti az Európai Unióval összefüggésben a szubszidiaritás elvének, a többszintű és jó kormányzás elvének
érvényesítését,
n) egyetértési jogot gyakorol a Régiók Bizottsága tagjelölési eljárásában, ellátja a Régiók Bizottsága tevékenységével
kapcsolatos koordinációs feladatokat,
o) ellátja Magyarország képviseletét az Európa Tanács közigazgatással foglalkozó szervezeteinek munkájában,
p) véleményezési jogot gyakorol az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa magyar
delegációja tagjainak kijelölése során. 27. § A közigazgatási és igazságügyi miniszter a választójogi és népszavazási szabályozásért, valamint a választások és
népszavazások lebonyolításáért való felelőssége körében:
a) ellátja az országgyűlési képviselők választásáról, a helyi önkormányzati képviselők választásáról, a polgármesterek
választásáról, a kisebbségi önkormányzati képviselők választásáról, az európai parlamenti képviselők
választásáról, a választási eljárásról, az országos népszavazásról, az országos népi kezdeményezésről, a helyi
népszavazásról és a helyi népi kezdeményezésről szóló jogszabályok előkészítésével, illetve megalkotásával járó
feladatokat,
b) irányítja és szervezi a választások, valamint az országos népszavazás lebonyolítását,
c) elkészíti a választások és az országos népszavazások költségvetését és a fedezet biztosítására vonatkozó
javaslatokat,
d) gondoskodik a korszerű választástechnikai eszközök kipróbálásáról, kísérleti bevezetéséről.
28. § A miniszter a köziratok kezelésének szakmai irányításáért való felelőssége körében
a) ellenőrzi az iratkezelési szabályzatban foglaltak végrehajtását a központi államigazgatási szerveknél,
b) jóváhagyja a Magyar Országos Levéltárral egyetértésben a központi államigazgatási szervek egyedi iratkezelési
szabályzatait, valamint az általuk készített egységes iratkezelési szabályzatok és irattári mintatervek kiadásakor
– a nemzeti erőforrás miniszterrel – egyetértési jogot gyakorol,
c) a közlevéltárak ellenőrzési tapasztalatait is felhasználva évente értékeli a közfeladatokat ellátó szervek
iratkezelésének helyzetét, az elektronikus iratkezelésre történő áttérés tapasztalatait,
d) részt vesz az iratkezelésért felelős és az iratkezelést végző személyek szakmai képzésével, továbbképzésével
kapcsolatos koncepciók kidolgozásában,
e) évente részletes szakmai tájékoztatót készít a közfeladatot ellátó szervek részére, az interneten a nyilvánosság
részére folyamatos tájékoztatást nyújt az egységes iratkezelés gyakorlati végrehajtásának tapasztalatairól,
f) az elektronikus iratkezelés fokozatos bevezetéséhez szükséges informatikai feltételrendszer megteremtése
érdekében
fa) folyamatosan gyűjti, rendszerezi és elemzi a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének informatikai
feltételrendszerére, infrastruktúrájára vonatkozó adatokat,
fb) koordinálja a Kormány által megjelölt stratégiai célok és a rendelkezésre álló anyagi erőforrások
figyelembevételével, a központi államigazgatási szervekkel, valamint – a nemzeti fejlesztési miniszterrel
együttműködve – a területi és helyi államigazgatási szervek, a polgármesteri hivatalok és a közlevéltárak
iratkezelése, informatikai feltételrendszerének, infrastruktúrájának megteremtésére irányuló fejlesztési
tervek elkészítését,
fc) javaslatokat dolgoz ki a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve az fb) alpontban nem szereplő,
közfeladatot ellátó szervek iratkezelése informatikai feltételrendszerének fejlesztésére.
29. § (1) A miniszter a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításának részeként, az egyenlő bánásmód biztosítása és a területi és
társadalmi különbségek hatékony csökkentése érdekében felelős:
a) a társadalmi felzárkózásért és a gyermekek esélyteremtéséért,
b) a hátrányos térségekben élők társadalmi felzárkózását előmozdító programok kidolgozásáért és részt vesz
a meg valósításukban,
c) az alacsony végzettségűek, különösen a romák foglalkoztathatóságát javító komplex szolgáltatások
biztosításáért,
d) a hátrányos helyzetű gyerekek, különösen romák oktatási esélyegyenlőségének biztosításáért,
e) a társadalomi felzárkózási politika összehangolásáért.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatkörében
a) kidolgozza a nemzeti felzárkózás politika koncepcióját – különös tekintettel a magyarországi cigányságra –
összehangoltan a társadalompolitikával, életszínvonal-politikával, oktatáspolitikával, szociálpolitikával,
gyerekesély-politikával, az esélyegyenlőségi politikával, foglalkoztatási politikával, lakáspolitikával,
fogyatékosságügyi politikával,
b) elkészíti a társadalmi felzárkózás politikával kapcsolatos stratégiát és cselekvési tervet, valamint a „Legyen Jobb
a Gyerekeknek” Nemzeti Stratégia cselekvési tervét, részt vesz a stratégiákat és cselekvési terveket előkészítő
jogszabályok tervezetének kidolgozásában, közreműködik az e rendeletben meghatározott hatásköröket érintő,
más tárca főfelelősségébe tartozó kormányzati koncepciók, döntések kidolgozásában,
c) működteti a „Legyen Jobb a Gyerekeknek” Nemzeti Stratégia végrehajtását segítő, követő és értékelő monitoring
bizottságot,
d) felügyeli és koordinálja a társadalmi felzárkózás és gyerekesély- politika koncepciójának, stratégiájának és
cselekvési terveinek meg valósítását, és érvényesíti az abban foglaltakat az egyéb kormányzati koncepciók és
programok kialakításánál,
e) előkészíti a jogszabályok és állami irányítás egyéb jogi eszközei tervezeteit, valamint törvény, vagy
kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri rendeletet készít,
f) a társadalmi felzárkózás érdekében kidolgozza és koordinálja a felelősségi körébe tartozó azon szakpolitikákat,
amelyek a foglalkoztatás bővítést célozzák,
g) közreműködik a hazai és uniós programok előkészítésében és meg valósulásának nyomon követésében,
koordinálja a társadalmi felzárkózáshoz és a gyerekek esélyteremtéséhez kapcsolódó programok szakmai
tartalmának meghatározását, szakmailag felügyeli a programok lebonyolítását,
h) koordinálja a társadalmi felzárkózáshoz kapcsolódó EU strukturális alapok és más nemzetközi források Operatív
Programjainak tervezési, értékelési feladatait,
i) együttműködik a társadalmi felzárkózáshoz kapcsolódó operatív programok akcióterveinek elkészítésében, és
Monitoring Bizottságon keresztül figyelemmel kíséri azok meg valósítását,
j) koordinálja az Európai Unió szegénység és társadalmi kirekesztés elleni nyitott koordinációs együttműködésben
 való tagállami feladatok ellátását, beleértve a 2010-es szegénység elleni európai év koordinációját; részt vesz
a 2011-es magyar EU elnökséggel kapcsolatos feladatokban a Szociális Védelmi Bizottsággal összefüggésben,
k) közreműködik az Európai Unió Európa_2020 stratégiai keretében a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatos
feladatok ellátásában, valamint a szociális védelemről és társadalmi összetartozásról szóló Nemzeti Stratégiai
Jelentéssel kapcsolatos feladatok ellátásában, ezen belül koordinálja a társadalmi összetartozásról szóló nemzeti
cselekvési terv elkészítését, szoros együttműködésben az érintett tárcákkal és szakmai területekkel,
l) részt vesz a Kormány elosztás- és jövedelempolitikai koncepciójának kialakításában,
m) koordinálja a felelősségi körébe tartozó fejlesztési programokat,
n) koordinálja a felelősségi körébe tartozó kormányzati stratégiai kutatásokat, valamint javaslatot tesz a társadalmi
felzárkózással és a gyerekek esélyteremtésével kapcsolatosan a kapcsolódó programok adatgyűjtésére,
indikátoraira és tájékoztatási rendszerére,
o) a társadalmi felzárkózás vonatkozásában közreműködik a nemzeti erőforrás miniszterrel az oktatási
tevékenységet végző közalapítványok alapítói jogainak gyakorlásában.
30. § A miniszter a társadalmi felzárkózásért való felelőssége körében
a) irányítási jogot gyakorol az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatósága felett, nem érintve
a közreműködő szervezeti tevékenységet,
b) a közigazgatási és igazságügyi miniszter irányítja a regionális képző központokat, a vállalatok közvetlen képzési
megrendelései tekintetében a nemzetgazdasági miniszter iránymutatása alapján,
c) részt vesz az ÚMFT azon operatív programjainak Monitoring Bizottságai tevékenységében, melyek társadalmi
felzárkózásban érintett feladatokat látnak el,
d) irányítja a leghátrányosabb helyzetű kistérségek felzárkózási programjait,
e) együttműködik a Foglalkoztatási és Szociális Hivatallal, valamint a Szociális és Munkaügyi Intézettel,
f) koordinálja a felzárkózást célzó kormányzati intézkedéseket és azok végrehajtását,
g) meghatározza a társadalmi felzárkózás akadályait elhárító és megelőző intézkedéseket,
h) koordinálja a társadalmi felzárkózást célzó kormányzati szintű feladatok végrehajtását,
i) a hátrányos helyzetű településeken élők tekintetében a halmozottan megjelenő etnikai, társadalmi és területi
hátrányok kezelése érdekében programokat működtet és koordinál,
j) részt vesz a lakhatási programok kidolgozásában és a lakhatással kapcsolatos más kormányzati intézkedések
előkészítésében,
k) a társadalmi felzárkózási szempontok érvényesítése érdekében együttműködik a hátrányos helyzetű társadalmi
csoportok életviszonyait e minőségükben érintő előterjesztések esetében,
l) koordinálja a felelősségi körébe tartozó területeken az információs társadalom esélyegyenlőségi kérdéseit és
az ezzel kapcsolatos kormányzati stratégiák, programok, intézkedések kidolgozását; a területi, társadalmi és
etnikai hátrányokból fakadó egyenlőtlenségek csökkentése és a közszolgáltatásokhoz történő egyenlő
hozzáférés elősegítése érdekében,
m) koordinálja a társadalmi felzárkózás és befogadás foglalkoztatási, oktatási, egészségügyi, szociális szolgáltatás- és
intézményfejlesztési programjait, részt vesz továbbá ezen programok és a területfejlesztési feladatok
összehangolásában, az ezt támogató programok tervezésében, végrehajtásában,
n) részt vesz, a roma- és társadalmi felzárkózási szakterülettel foglalkozó országos, valamint területi egyeztető
fórum, illetve tanács munkájában, továbbá szakmai felügyeletet gyakorol a roma- és társadalmi felzárkózási
feladatot ellátó állami tulajdonú gazdasági társaságok ilyen irányú tevékenysége felett,
o) működteti a Társadalmi Felzárkózás Tárcaközi Bizottságot. 31. § A közigazgatási és igazságügyi miniszter a roma integrációért való felelőssége körében
a) kidolgozza a roma társadalmi integrációs kormányzati politika koncepcióját, ezek részeként a fejlesztési,
modernizációs és szociális, a roma népesség munkaerőpiaci esélyeinek növelésére irányuló koncepciót, továbbá
az ezekkel kapcsolatos stratégiát és döntési javaslatokat,
b) az érintett miniszterekkel együttműködve előkészíti a romák társadalmi integrációját és a roma kisebbség jogait
érintő intézkedésekkel összefüggő kormányzati döntések tervezeteit,
c) koordinálja a kormányzati roma társadalmi integrációs program végrehajtását, a romák társadalmi
integrációjának fejlesztését szolgáló nemzetközi támogatási programokat, közreműködik az integrációs
kormányzati kapcsolatok szervezésében,
d) többoldalú párbeszédet kezdeményez a romák társadalmi integrációjának társadalmi támogatottsága
érdekében, közreműködik az átfogó kommunikációs programok koordinálásában,
e) összehangolja a romák társadalmi integrációját érintő modell értékű fejlesztési programokat, működteti
a telepeken, telepszerű lakókörnyezetben élők életminőségét javító programokat, illetve a roma tanulók
tanulmányi sikerességét elősegítő ösztöndíjrendszert,
f) közreműködik a romák társadalmi integrációját érintő a hazai és uniós programok előkészítésében és
meg valósulásának nyomon követésében, koordinálja a társadalmi felzárkózáshoz kapcsolódó programok
szakmai tartalmának meghatározását, szakmailag felügyeli a programok lebonyolítását, ellenőrzését és
hatásvizsgálatát,
g) kezeli a Roma Kulturális Alapot és a Roma Koordinációs és Intervenciós Keretet,
h) kiemelt figyelmet fordít a konfliktuskezelési feladatokra, együttműködik a jogvédő és érdekvédő szervezetekkel,
i) ellátja a Roma Integráció Évtizede Program Magyarország Nemzeti Koordinátori feladatkörét, valamint részt vesz
a Nemzetközi Irányító Bizottság munkájában,
j) működteti a Roma Koordinációs Központot.
32. § A közigazgatási és igazságügyi miniszter az egyházakkal kapcsolatos feladatok ellátása körében
a) összehangolja a Kormány egyházi kapcsolattartással összefüggő feladatait, irányítja az ezzel összefüggő
stratégiai kérdések végrehajtását,
b) előkészíti a vatikáni vegyes bizottság üléseit, megszervezi, lebonyolítja a bizottsági üléseket,
c) kapcsolatot tart a határon túli magyar egyházi szervezetekkel,
d) szervezi az egyházi feladatok kormányzati koordinációját és az ágazati feladatok végrehajtását,
e) ellátja az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvényből és más
jogszabályokból eredő, valamint az egyházakkal kötött nemzetközi és kétoldalú megállapodások alapján
a Kormányra háruló feladatokat,
f) ellátja a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló törvény rendelkezésein alapuló és
az egyházi ingatlanrendezés számítógépes nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
g) gondoskodik az egyházi ingatlanrendezéssel összefüggő perekben a minisztérium jogi képviseletének
ellátásáról,
h) segítséget nyújt az egyházak nevelési-oktatási, szociális, kulturális, művészeti, közgyűjteményi és az épített
örökség megőrzésével kapcsolatos tevékenységéhez és közreműködik azok tudományos, sport és egészségügyi
tevékenységével, a gyermek- és ifjúságvédelmi közfeladatot átvállaló egyházi intézmények létesítésével,
működtetésével kapcsolatos kormányzati feladatok ellátásában,
i) közreműködik az egyes, közfeladatokat ellátó intézményekre vonatkozó szabályok átláthatóvá és
a közfeladatokat ellátó állami-önkormányzati, valamint egyházi fenntartású intézményekre vonatkozó
követelmények, illetve finanszírozás egységessé tételében,
j) közreműködik az egyházi nevelési-oktatási, gyermek- és ifjúságvédelmi, szociális, egészségügyi, sport, kulturális,
művészeti, közgyűjteményi és az épített örökség megőrzésével kapcsolatos tevékenységéhez kötődő döntési
rendszer működtetésében,
k) közreműködik abban, hogy az egyházak és intézményeik mind az európai uniós, mind a hazai pályázati
forrásokhoz, vidékfejlesztési támogatásokhoz ugyanolyan eséllyel juthassanak hozzá, mint minden más
közfeladatot ellátó szervezet,
l) közreműködik a kistelepüléseken működő egyházak népességmegtartó munkájának elősegítésében,
m) közreműködik a Nemzeti Kulturális Alap működtetésében,
n) működteti az örökös nélkül elhalt zsidó származású, vallású, sérelmet szenvedett személyek után a zsidó
közösségi vagyoni igények rendezését koordináló Tárcaközi Bizottságot,
o) részt vesz a kisebbségi vegyes bizottságok működésében,
p) közreműködik a turizmusfejlesztés koncepciójának és támogatási rendszerének kidolgozásában, szakmai
véleményezésében,
q) együttműködik az érintett miniszterekkel a turisztikai szolgáltatások feltételeinek fejlesztésére vonatkozó
programok kidolgozásában és végrehajtásában,
r) együttműködik az érintett miniszterekkel a falusi és agroturizmussal kapcsolatos vidékfejlesztési feladatok
ellátásában,
s) koordinálja az Új Magyarország Fejlesztési Terv egyházakkal összefüggő projektjeit,
t) közreműködik a Nemzeti Egészségügyi Tanács munkájában.
33. § A közigazgatási és igazságügyi miniszter a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért való felelőssége körében:
a) összehangolja a Kormánynak a civil és társadalmi kapcsolatok fejlesztésével összefüggő feladatait,
b) ellátja az állampolgárokkal, a társadalmi szervezetekkel, az alapítványokkal, a köztestületekkel és a közhasznú
szervezetekkel (a továbbiakban együtt: civil szektor) működésének fejlesztését célzó feladatokat, ennek során
kidolgozza a civil szektor működését érintő jogszabályok szakmai koncepcióját,
c) koordinálja az egységes kormányzati civil stratégia és támogatáspolitika meg valósítását,
d) kialakítja a civil szektoron belüli párbeszédet biztosító fórumokat,
e) együttműködik a Kormány közalapítványainak alapítói jogai gyakorlásában, ennek megfelelően vesz részt azok
működésében,
f) ellátja a Nemzeti Civil Alapprogram működtetésével kapcsolatos feladatokat,
g) ellátja a Civil Koordinációs Tárcaközi Bizottság titkársági teendőit,
h) vezeti a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvényben foglalt hatósági nyilvántartást,
i) közreműködik a közérdekű önkéntes tevékenységre vonatkozó jogszabályok előkészítésében,
j) szakmailag közreműködik a nemzeti eszközkezelő társaság alapításában és működtetésében,
k) feladatkörében együttműködik az európai uniós fejlesztésekkel foglalkozó intézményekkel,
l) dönt a hatáskörébe utalt civil támogatási források felosztásáról,
m) működteti a Civil Szolgáltató Központ hálózatot.
34. § A közigazgatási és igazságügyi miniszter a nemzetiségekkel kapcsolatos feladatok ellátásában való felelőssége
körében:
a) összehangolja a nemzetiség- és nemzetpolitikai stratégiai szempontokat,
b) rendszeres kapcsolatot tart a kisebbségi önkormányzatokkal, a magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségi
közösségek politikai, érdekképviseleti, kulturális és más szervezeteivel, képviselőivel,
c) közreműködik a sajátos kisebbségi igények felmérésében,
d) előkészíti a kisebbségi önkormányzatokkal kapcsolatos döntéseket, intézkedéseket,
e) előkészíti a nemzetiségek jogaira vonatkozó szabályozásokat,
f) szabályozza a kisebbségi önkormányzatok által fenntartott intézmények működésének szakmai követelményeit,
az intézmények dolgozóinak képesítési előírásait, ellenőrzi az előírások érvényesülését,
g) a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott címen és feltételekkel a kisebbségi önkormányzat
részére pénzügyi támogatást nyújt, illetőleg nyújthat,
h) felügyeli a Strasbourgban, 1992. november 5-én létrehozott Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai
Kartájában foglaltak teljesítését,
i) koordinálja a bilaterális egyezmények alapján járó nemzetiségi támogatások felhasználását,
j) közreműködik a nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott támogatások döntési rendszerének
működtetésében. 35. § A közigazgatási és igazságügyi miniszter a minősített adatok védelmének szakmai felügyeletével kapcsolatos
feladatok ellátásáért való felelőssége körében:
a) ellátja az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO), a Nyugat-európai Unió (a továbbiakban:
NYEU), az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság, valamint az EURATOM (a továbbiakban együtt: EU), illetve
az EUROPOL vonatkozó biztonsági szabályzataiban a nemzeti biztonsági hatóságok számára előírt feladatokat,
b) ellátja a NATO, a NYEU és az EU vonatkozó biztonsági szabályzataiban a nemzeti iparbiztonsági hatóságok
számára előírt feladatokat,
c) ellátja az államtitkot vagy szolgálati titkot képező minősített adatok védelmének szakmai felügyeletét,
d) hatósági jogkörében eljárva engedélyezi a hatáskörébe tartozó külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok
kezelését, illetve az ilyen adatok kezelésére szolgáló elektronikus rendszerek használatbavételét,
e) hatósági jogkörében eljárva kiállítja, illetve nyilvántartásba veszi a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott
adatok felhasználói részére a Személyi Biztonsági Tanúsítványt és az erről szóló Igazolást,
f) hatósági jogkörében eljárva, jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén, az arra jogosult
gazdálkodó szervezet részére Telephely Biztonsági Tanúsítványt állít ki,
g) hatósági ellenőrzéseket hajt végre, amelyek során vizsgálja a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok,
valamint az államtitkot vagy szolgálati titkot képező minősített adatok védelmére vonatkozó jogszabályi
rendelkezések betartását,
h) kivizsgálja a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok, valamint az államtitkot vagy szolgálati titkot képező
minősített adatok elvesztésével, illetéktelen személy tudomására jutásával, illetve a biztonság megsértésével
kapcsolatos eseményeket, szükség esetén intézkedést kezdeményez,
i) közreműködik a minősített adatok cseréjével járó kétoldalú vagy többoldalú nemzetközi biztonsági
megállapodások, továbbá valamennyi olyan nemzetközi szerződés előkészítésében, amely minősített adatot is
érint,
j) közreműködik a NATO és az EU által kialakított, illetve üzemeltetett központi elektronikus rendszerek
magyarországi végpontjaira vonatkozó követelmények érvényesítésében, valamint az ilyen rendszerekre
vonatkozó követelmények kidolgozásában,
k) az illetékes szervekkel együttműködve gondoskodik a külföldi minősítéssel és jelöléssel ellátott adatok, valamint
az államtitkot vagy szolgálati titkot képező minősített adatok védelmi követelményeinek oktatásáról és
a szükséges továbbképzések megszervezéséről.
36. § (1) A miniszter irányítja:
a) a Közigazgatási és Elektronikus Szolgáltatások Központi Hivatalát,
b) az Ecostat Gazdaság- és Társadalomkutató Intézetet,
c) a területi államigazgatási hivatalokat,
d) az Igazságügyi Hivatalt,
e) a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Képzési Központot,
f) a Balassi Intézetet,
g) az Igazságügyi Szakértői és Kutató Intézeteket.
(2) A miniszter felügyeli az Egyenlő Bánásmód Hatóságot.
VI. FEJEZET
A BELÜGYMINISZTER SZAKPOLITIKAI FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
37. § A belügyminiszter (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: miniszter) a Kormány
a) a bűncselekmények áldozatainak segítéséért,
b) élet és vagyonbiztonság védelméért,
c) bűncselekmények megelőzéséért,
d) büntetés-végrehajtásért,
e) a – hírszerzési tevékenység kivételével a – polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért,
f) a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ irányításáért,
g) határrendészetért,
h) idegenrendészetért és menekültügyért,
i) a külföldiek társadalmi beilleszkedésének elősegítéséért,
j) közbiztonságért,
k) közlekedésrendészetért,
l) közterület-felügyelet szabályozásáért,
m) külföldre utazás szabályozásáért,
n) rendészetért,
o) szabálysértési szabályozásért,
p) helyi önkormányzatokért,
q) katasztrófák elleni védekezésért,
r) területrendezésért,
s) településfejlesztésért és településrendezésért,
t) településüzemeltetésért,
u) építésügyért
felelős tagja.
38. § A miniszter e rendeletben és más jogszabályokban, valamint a Kormány határozataiban meghatározott
feladatkörében:
a) gondoskodik a nemzetközi polgári veszélyhelyzet kezelésének hazai koordinálásáról,
b) ellátja a polgári válságkezelési, a katasztrófavédelmi és a kritikus infrastruktrúra védelmi feladatok kormányzati
koordinációját.
39. § (1) A rendészetért való felelősségi körében a miniszter előkészíti különösen
a) a büntetés-végrehajtási szervezet jogállásáról és működéséről szóló,
b) a rend őrség jogállásáról, szervezetéről és működéséről szóló,
c) a – hírszerzési tevékenység kivételével – a polgári nemzetbiztonsági szervek jogállásáról és működésükről szóló,
d) a hivatásos állományúak szolgálati viszonyáról szóló,
e) a személy és vagyonvédelemről, a magánnyomozásról szóló,
f) az államhatár őrizetéről, a határforgalom ellenőrzésről szóló,
g) a közlekedésrendészeti szabályokról szóló,
h) a közterület-felügyeletről szóló
jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeleteket ad ki.
(2) A helyi önkormányzatokért való felelőssége körében a miniszter előkészíti különösen
a) a helyi önkormányzatokról szóló,
b) a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek jogállásáról szóló,
c) a helyi önkormányzatok társulásairól szóló,
d) a helyi önkormányzatok vis maior támogatásáról szóló,
e) a helyi önkormányzati tulajdonról, illetve vagyongazdálkodásról szóló,
f) a közigazgatási és igazságügyi miniszter közreműködésével a területszervezési eljárásról szóló,
g) közreműködőként a helyi önkormányzatokat megillető normatív költségvetési hozzájárulásokra és
támogatásokra, valamint a központi adókból részesedés mértékére és az elosztás módjáról szóló,
h) az önkormányzati finanszírozási rendszer továbbfejlesztéséről, különös tekintettel a társult feladatellátás, így
a többcélú kistérségi társulások ösztönzéséről szóló,
i) közreműködőként a helyi önkormányzatok tulajdonát, vagyoni helyzetét érintő,
jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeleteket ad ki.
(3) Az építésügyért való felelőssége körében a miniszter előkészíti különösen:
a) a területrendezésért való felelősségéből következően
aa) a területrendezésről, az ezzel kapcsolatos információs rendszerről, adatszolgáltatás rendjéről,
ab) az Országos Területrendezési Tervről, a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervéről, valamint
a Budapesti Agglomeráció Területrendezési Tervéről,
ac) a területrendezést szolgáló forrásokról,
b) a településfejlesztésért és településrendezésért való felelősségéből következően
ba) a településfejlesztésről és a településrendezésről, és azokkal kapcsolatos információs rendszerről,
adatszolgáltatás rendjéről,
bb) a településfejlesztési koncepciókról, programokról és a településrendezési tervekről,
bc) a településfejlesztést szolgáló forrásokról,
bd) a településtervezésről,
be) az építmények elhelyezésére vonatkozó szakmai követelményekről,
bf) a hátrányos helyzetű településekről,
bg) az egységes elektronikus közműnyilvántartásról,
c) a településüzemeltetésért való felelősségéből következően
ca) a temetkezési közszolgáltatásról szóló,
cb) a kéményseprő közszolgáltatás ellátásáról szóló,
d) az építésügyért való felelősségéből következően
da) az épített környezet alakításáról és védelméről,
db) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások meg valósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről,
dc) a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról,
dd) az építésügyi célelőirányzat felhasználásáról,
de) az építési-műszaki tervezői, az építésügyi műszaki szakértői, az építésügyi igazgatási szakértői,
az építési-műszaki ellenőri, a felelős műszaki vezetői, a beruházás lebonyolítói, az energetikai tanúsítói,
vállalkozó kivitelezői névjegyzékbe való felvételre irányuló eljárásokról, valamint a szakmai továbbképzés
szabályairól,
df) az építésfelügyeleti hatósági tevékenységről,
dg) a műemlékek, műemléki jelentőségű területek és a műemléki környezet kivételével – az építészeti örökség
megóvásáról,
dh) a főépítészi tevékenységről,
di) az építésügyi nyilvántartásokról,
dj) a nemzetgazdasági miniszter egyetértésével az energetikai követelményekről és az energetikai
tanúsításról,
dk) az építésügyi dokumentációs központról,
dl) a nemzetgazdasági miniszter egyetértésével az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló jogszabályokat,
továbbá e tárgykörben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri rendeletet ad ki.
(4) Az idegenrendészetért és menekültügyért való felelőssége körében a miniszter előkészíti
a) a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról,
b) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek magyarországi tartózkodásáról,
c) a menekültek jogállásáról és a menekültügyi eljárásról,
d) az idegenrendészeti és menekültügyi hatóság jogállásáról, szervezetéről és működéséről szóló jogszabályokat,
továbbá e tárgykörben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri rendeletet ad ki.
(5) Katasztrófavédelemért való felelőssége körében a miniszter előkészíti különösen
a) a katasztrófák elleni védekezés egységes irányítási rendszerének kialakításáról és működéséről,
b) a polgári védelem feladatairól, szervezetéről, működéséről, az állampolgárok és szervezetek polgári védelmi
kötelezettségéről,
c) a tűz elleni védekezéssel kapcsolatos feladatokról,
d) az ipari balesetek megelőzéséről és elhárításáról, valamint az országhatáron túli hatással járó ipari balesetek
nemzetközi értesítési és kölcsönös segítségnyújtási rendszeréről,
e) az infrastruktúra kritikus elemivel kapcsolatos feladatokról szóló
jogszabályokat, továbbá e tárgykörben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri rendeletet
ad ki.
(6) A miniszter felelősségi körében előkészíti továbbá
a) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériummal együttműködve, a bűncselekmények áldozatainak segítéséről
szóló,
b) a bűncselekmények megelőzéséről szóló,
c) a külföldre utazás szabályozásáért való felelőssége körében a magyar állampolgárok külföldre utazásával és
útlevéllel való ellátásával kapcsolatos,
d) a szabálysértési szabályozásért való felelőssége keretében a szabálysértési eljárásról és a szabálysértésekről szóló
jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeleteket ad ki.
40. § (1) A miniszter a rendészetért való felelősség körében
a) irányítja a rend őrséget, a bűnügyi szakértői és kutató tevékenységet és gyakorolja a rendészeti középfokú és
felsőoktatási intézmények tekintetében a fenntartót megillető jogosítványokat,
b) irányítja a büntetés-végrehajtás szervezetét, meghatározza a büntetés-végrehajtási oktatás, képzés és
továbbképzés, továbbá a büntetetés-végrehajtási tudományos kutatás irányait, összehangolja az erre irányuló
tevékenységeket,
c) irányítja az Alkotmányvédelmi Hivatalt, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatot a Szervezett Bűnözés Elleni
Koordinációs Központot és a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatát, és meghatározza ezen szervezetek
oktatás, képzés és továbbképzés továbbá a tudományos kutatás irányait, összehangolja az erre irányuló
tevékenységeket,
d) összehangolja az egységes európai határ-ellenőrzési rendszer meg valósításával kapcsolatos kormányzati
feladatokat,
e) gondoskodik a személy- és vagyonőrök, a közterület felügyelet, valamint a magánnyomozók tevékenységének
szakmai felügyeletéről.
(2) A miniszter a helyi önkormányzatokért való felelőssége körében
a) az önkormányzati érdekszövetségek javaslatának kikérését követően a 21. § p) pont figyelembevételével kijelöli
az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa magyar delegációjának tagjait,
b) ellátja – a nemzetgazdasági miniszterrel együttesen – a központi költségvetés előkészítéséből és végrehajtásából,
valamint a zárszámadásból adódó, helyi önkormányzatokat és a helyi kisebbségi önkormányzatokat érintő
kormányzati teendőket, és szervezi az azok megalapozásához szükséges információszolgáltatást,
c) összehangolja a helyi önkormányzatok és a kisebbségi önkormányzatok működésével összefüggő tervezés és
gazdálkodás kormányzati feladatait,
d) részt vesz a helyi önkormányzatok és a kisebbségi önkormányzatok gazdálkodása pénzügyi szabályozásának
kidolgozásában, a feladatok végrehajtásának szervezésében,
e) közreműködik a helyi önkormányzatok feladatát és hatáskörét, a polgármester, a főpolgármester tevékenységét
érintő jogszabályok, állami irányítás egyéb jogi eszközei és egyedi állami döntések tervezeteinek előkészítésében,
f) működteti a helyi önkormányzati vagyonkatasztert,
g) részt vesz a helyi önkormányzatok kötelező feladat- és hatáskörének ellátásához szükséges anyagi feltételek
vizsgálatában,
h) gondoskodik a központi költségvetésnek „a helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi
jövedelemadója fejezetében” meghatározott önkormányzati fejlesztési és vis maior támogatások
finanszírozásáról, elszámolási rendjéről, valamint az ezt elősegítő információs rendszer működtetéséről,
i) elősegíti, hogy a helyi önkormányzatok sikeresen vehessék igénybe az európai uniós támogatásokat,
j) közreműködik a helyi önkormányzatok és intézmények számviteli, továbbá az államháztartási mérlegrendszerbe
illeszkedő pénzügyi információs rendszerének kidolgozásában, működtetésében,
k) közreműködik az ágazati és térségi fejlesztési programok helyi önkormányzatokat érintő részének
kidolgozásában.
(3) A miniszter a katasztrófa védelemért való felelőssége körében
a) irányítja az Országos Katasztrófa védelmi Főigazgatóságot,
b) meghatározza a szervezetek oktatás, képzés és továbbképzés, továbbá a tudományos kutatás irányait,
összehangolja az erre irányuló tevékenységeket,
c) ellátja a nemzetközi polgári válságkezelésből (ENSZ, EU, NATO) fakadó kormányzati feladatokat,
d) irányítja a polgári védelemmel összefüggő hatósági tevékenységet, ellátja a polgári védelem szervezet- és
tevékenységirányításával kapcsolatos feladatokat,
e) biztosítja a RODOS valósidejű nukleárisbaleset-elhárítási döntéstámogató rendszer, valamint a Nemzetközi
Radiológiai Adatcsere Központ működési feltételeit, kapcsolatot tart az európai adatcsere-központokkal,
f) szakirányítást és szakmai felügyeletet gyakorol az önkormányzatok és a gazdálkodó szervezetek tűzvédelmi
tevékenysége felett,
g) ellátja a NATO Felsőszintű Polgári Veszélyhelyzet Tervezési Bizottságának (SCEPC) szerveivel való
kapcsolattartást,
h) ellátja a Kormányzati Koordinációs Bizottság elnöki teendőit,
i) irányítja a védelmi igazgatás – feladat- és hatáskörébe tartozó – egyes feladatainak ellátásában részt vevő szervek
értesítésével összefüggő tevékenységeket.
(4) A miniszter a menekültügyi és idegenrendészetért való felelőssége körében, illetve a 22. §-ban meghatározottakat
kivéve az állampolgársági feladatok ellátása tekintetében irányítja a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalt.
(5) A miniszter az építésügyért való felelősségi körében
a) szakmai irányítást gyakorol az állami főépítészek területfejlesztéssel, valamint területrendezéssel összefüggő
feladatainak ellátása felett, különös tekintettel az államigazgatási szervként végzett hatósági feladataikra,
továbbá ellátja a másodfokú területrendezési hatósági feladatokat, koordinálja az Állami Főépítészi Hivatalok
tevékenységét,
b) gondoskodik a földtani veszélyhelyzet megelőzésével és elhárításával kapcsolatos pályázati rendszer
működtetéséről,
c) egyetértési jogot gyakorol a nemzeti erőforrásokért felelős miniszterrel az építészeti és régészeti emlékek védetté
nyilvánítása és a védettség megszüntetése ügyében, továbbá a Világörökség Magyar Nemzeti Bizottság
munkájában,
d) részt vesz az akadálymentes épített környezet alakításával összefüggő kormányzati feladatok meg valósításában,
e) összehangolja és szakmailag irányítja az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóságok tevékenységét, a Kormány
általános hatáskörű területi államigazgatási szerve építésfelügyeleti hatósági és építésügyi hatósági
jogalkalmazási tevékenységét és közreműködik a tevékenységek ellenőrzésében,
f) ellátja a hatáskörébe utalt minőségügyi, termékbiztonsági, tanúsítási, minőségbiztosítási, hatósági felügyeleti
feladatokat, közreműködik a nemzeti szabványok kidolgozásában,
g) ellátja a Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Kft. (VÁTI) a terület- és településrendezési,
a településfejlesztési és építésügyi feladatai szakmai felügyeletével kapcsolatos feladatokat,
h) törvényességi felügyeletet gyakorol a Magyar Mérnöki Kamara, a Magyar Építész Kamara, a területi mérnöki
kamarák és a területi építész kamarák tevékenysége felett és a nemzetgazdasági miniszterrel együtt ellátja
a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara által ellátott építésügyi feladatok ellenőrzését,
i) ellátja a Nemzeti Építésügyi Fórum, a Nemzeti Építészeti Tanács és az Építésügyi Dokumentációs Központ
működtetésével, továbbá feladatkörét illetően szakmai felügyeletet gyakorol az ÉMI Építésügyi és
Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Kft. felett.
(6) A miniszter továbbá
a) képviseli a Kormányt a hivatásos állomány érdekképviseleti egyeztető fórumán,
b) kialakítja az önkormányzati érdekszövetségekkel való kapcsolattartás és egyeztetés rendjét, biztosítja a
felelősségi körébe tartozó önkormányzati feladatok egyeztetését, összehangolását,
c) működteti és irányítja az Európai Unió Szolidaritás és a Migrációs áramlások igazgatása általános programból
származó támogatások felhasználásának rendszerét és közreműködik a Strukturális Alapok, valamint a Kohéziós
Alap hazai felhasználásához kapcsolódó Új Magyarország Fejlesztési Terv előkészítésében és nyomon
követésében,
d) az áldozatsegítésért való felelőssége körében szakmailag irányítja a bűncselekmények áldozatainak segítéséért
felelős hatóságot,
e) ellátja az Európai Unió Bűnmegelőzési Hálózat magyar kapcsolattartó pontjának feladatait,
f) irányítja a Bűnügyi Szakértői-és Kutatóintézetet,
g) a szabálysértési szabályozásért való felelőssége keretében:
ga) összehangolja a szabálysértési hatóságok tevékenységét,
gb) ellátja a hatáskörbe utalt szabálysértési méltányossági ügyeket,
h) működteti a Duna Palota és Kiadót,
i) működteti az Országos Bűnmegelőzési Bizottságot.
VII. FEJEZET
A NEMZETI ERŐFORRÁS MINISZTER SZAKPOLITIKAI FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
41. § A nemzeti erőforrás miniszter (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: miniszter) a Kormány
a) a családpolitikáért,
b) az egészségbiztosításért,
c) az egészségfejlesztési és betegségmegelőzési feladatokért,
d) az egészségügyért,
e) a foglalkoztatási rehabilitációért,
f) a gyermek- és ifjúságpolitikáért,
g) a gyermekek és az ifjúság védelméért,
h) a kábítószer-megelőzésért és kábítószerügyi koordinációs feladatokért,
i) az oktatásért, ennek keretében a közoktatásért, a felsőoktatásért, az iskolai nevelés-oktatás szakképesítés
megszerzésére felkészítő szakaszáért,
j) a kultúráért,
k) a sportpolitikáért,
l) a szociál- és nyugdíjpolitikáért,
m) a társadalmi esélyegyenlőség előmozdítása keretében különösen a fogyatékos és megváltozott munkaképességű
személyek esélyegyenlőségének, valamint a nők és férfiak esélyegyenlőségének előmozdításáért és
n) a tudománypolitika koordinációjáért
felelős tagja.
42. § A miniszter
a) gondoskodik a civil szektorral való kapcsolattartás ágazati politikájának kialakításáról és meg valósításának
összehangolásáról,
b) gondoskodik a civil szektort érintő minisztériumi szintű elképzelések és döntések összehangolásáról,
c) elősegíti a civil szektor szervezeteinek részvételét a közfeladatok ellátásában,
d) részt vesz a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszternek a Nemzeti Civil Alapprogrammal
(NCA) kapcsolatos kormányzati feladatai összehangolásában,
e) gondoskodik a civil szektor erősödését elősegítő szolgáltató és fejlesztő programok kidolgozásáról, a civil
társadalommal való párbeszédet biztosító informatikai rendszerek kialakításáról és működtetéséről, valamint
gondoskodik az önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kialakításáról a hatáskörrel rendelkező
miniszterrel együttműködve,
f) ellátja a külön jogszabály alapján hatáskörébe tartozó hatósági feladatokat.
43. § (1) A miniszter az egészségügyért való felelőssége körében
a) irányítja az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatot, az országos illetékességű, központi hivatalként
működő Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalt,
b) működteti a Nemzeti Egészségügyi Tanácsot, és
c) törvényességi felügyeletet gyakorol az ágazathoz tartozó szakmai kamarák felett.
(2) A miniszter az egészségbiztosításért való felelőssége körében irányítja az Országos Egészségbiztosítási Pénztárat.
44. § (1) A miniszter az egészségügyért való felelőssége körében irányítja
a) az egészségügyi ellátás országos hatáskörű szerveit és országos intézeteit és
b) a felsőoktatási intézményekben folyó egészségügyi betegellátó tevékenységet.
(2) A miniszter az egészségügyért való felelőssége körében működteti az egészségügyi ellátórendszert, ennek keretében
a) irányítja, összehangolja és szervezi az állami egészségügyi ellátás országos rendszerét,
b) kidolgozza
ba) az egészségügyi ellátás rendszerének koncepcióját,
bb) az egészségügyi ellátás feladatait,
bc) az egészségügyi ellátás szakmai szabályait és minőségi követelményeit és
bd) az egészségügyi ellátás személyi, tárgyi és működési feltételeit,
c) gondoskodik a mentéssel, a betegszállítással, a vérellátással és a transzplantációval kapcsolatos feladatok
meg valósítása feltételrendszerének biztosításáról és
d) ellátja a hatáskörébe tartozó minőségvédelmi, minőségszabályozási és hatósági minőség-ellenőrzési feladatokat.
45. § A miniszter az egészségügyért való felelőssége körében
a) ellátja az egészségügyi szakképzéssel és egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzéssel kapcsolatos, továbbá
az Országos Képzési Jegyzék alapján hatáskörébe tartozó szakképesítések tekintetében a szakképzésért felelős
miniszter jogkörét,
b) előkészíti az egészségügyi ágazati szakmai képzési rendszerre és a képzési követelményekre vonatkozó
jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeletet ad ki,
c) kidolgozza a szakemberek utánpótlásának programját és gondoskodik az egészségügyi ágazati
humánerőforrás-monitoringrendszert működtetéséről,
d) irányítja, összehangolja és működteti az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzés keretében létrehozott
központi gyakornoki rendszert, valamint gondoskodik az egészségügyi dolgozók folyamatos továbbképzési
rendszerének működéséről,
e) gondoskodik az egészségügyi dolgozók alap- és működési nyilvántartásának vezetéséről,
f) külön jogszabályban meghatározott feladatokat lát el az egészségügyi felsőoktatási intézmények egészségügyet
érintő tevékenységét illetően és
g) ellátja az orvos- és egészségtudományi képzéssel kapcsolatos feladatokat.
46. § (1) A miniszter az egészségügyért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) az egészségügyi kutató tevékenységre,
b) az egészségügyi dolgozók rendtartására,
c) az egészségügyi ágazat tekintetében irányítása vagy felügyelete alá tartozó szerveknek
a katasztrófa-egészségügyi felkészüléssel és ellátással, továbbá a honvédelemmel kapcsolatos feladataira,
az azokban részt vevő szervezetekre, a végrehajtás szakmai követelményeire, az egészségügyi ágazat
tekintetében irányítása alá tartozó szervek és a helyi igazgatási szervek együttműködésének rendjére,
d) az egészségügyi ágazatban foglalkoztatottak tekintetében a közalkalmazotti jogviszonnyal összefüggő egyes
speciális kérdésekre, az egyes közalkalmazotti osztályba tartozó munkakörökre, az azokhoz kapcsolódó
elnevezésekre, a munkakörök betöltéséhez szükséges iskolai végzettség (képesítés) megszerzése alóli végleges
mentesítés szabályaira,
e) az egészségügyi ágazatban a rendkívüli munkavégzés feltételeire,
f) a külön jogszabály szerinti tevékenységek végzéséhez szükséges egészségügyi alkalmasság feltételeire,
g) a közegészségügyi feladatokra, így különösen a környezet- és település-, élelmezés- és táplálkozás-, gyermek- és
ifjúság-, sugár-egészségügyi, kémiai biztonsági, valamint, az egészségügyi igazgatási feladatokra,
h) a népegészségügyi feladatokra,
i) a táplálkozás-egészségügy rendszerére,
j) a feladatkörébe tartozó szakterületek tekintetében – a környezetvédelmért felelős miniszterrel, valamint
törvényben adott felhatalmazás alapján az élelmiszer-biztonságért felelős miniszterrel együttesen –
az élelmiszer-biztonság területére vonatkozó határértékek kivételével az egészségre ható tényezők
határértékére,
k) az egészséget károsító környezeti hatások megelőzéséhez és csökkentéséhez szükséges egészségvédelmi
feladatokra, a nemdohányzók egészségvédelmével kapcsolatos feladatokra,
l) a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a munkavállalók egyes fizikai tényezők hatásának
 való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekre, valamint
a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel együttesen a munkahelyi kémiai biztonság részletes szabályaira,
m) az élelmiszerek kivételével az emberi szervezettel érintkezésbe kerülő anyagok, különösen a kozmetikai termékek
előállításának és forgalomba hozatalának egészségügyi feltételeire,
n) a veszélyes anyagok és keverékek, illetve a mérgező termékek előállításának, szállításának, raktározásának és
forgalomba hozatalának, továbbá az ezekkel végzett tevékenység egészségügyi feltételeire,
o) a szervezett közösségekben való részvétel egészségügyi és higiénés feltételeire,
p) a várandós anyák és a gyermekek egészségmegőrzésével kapcsolatos feladatokra, a védőnői hálózat folyamatos
működésének feltételeire,
q) a fertőző betegségek és járványok megelőzéséhez és leküzdéséhez szükséges feladatokra és intézkedésekre, így
különösen a kötelező és az ajánlott védőoltásokra és a szűrővizsgálatok rendszerére és a kórházhigiénére,
r) a nem fertőző betegségek megelőzéséhez és leküzdéséhez szükséges feladatokra és intézkedésekre, így
különösen a szűrővizsgálatok rendszerére,
s) a kábítószer-prevencióval és a kábítószer-függő személyek egészségügyi ellátásával, rehabilitációjával,
a szenvedélybetegségek prevenciójával, a mentális egészséggel és szenvedélybetegséggel kapcsolatos
egészségügyi ágazati feladatokra és
t) a gyógyhelyekkel, gyógyfürdőintézményekkel, gyógyvizekkel és egyéb természetes gyógytényezőkkel
kapcsolatos egészségügyi követelményekre és feladatokra
vonatkozó jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeletet ad ki.
(2) A miniszter az egészségügyért való felelőssége keretében ellátja a Nemzeti Népegészségügyi Programmal
kapcsolatos feladatokat, koordinálja a Program előkészítését, valamint biztosítja végrehajtását.
47. § A miniszter az egészségügyért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a szakirányítás, a szakfelügyelet és a szakmai ellenőrzés rendszerére,
b) a minősített időszak esetén végrehajtandó honvédelmi célú intézkedésekre, a feladatok végrehajtását szolgáló
intézkedési tervek elkészítésére és
c) az ágazat struktúrájának és működésének tervezéséhez, ellenőrzéséhez szükséges információs rendszer
működési alapelveire, eszközrendszerére, cselekvési programjának, előírásaira
vonatkozó jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeletet ad ki.
48. § (1) A miniszter az egészségbiztosításért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) az egészségbiztosítás egészségügyi szolgáltatásaira, pénzbeli ellátásaira, baleseti ellátásaira,
b) az ellátások igénybevételére,
c) az ellátások finanszírozására és az ahhoz kapcsolódó szerződésekre,
d) az ellátásokat végző szolgáltatókra és azok ellenőrzésére, és
e) az egészségügyi szakellátási kapacitásokra és az ahhoz kapcsolódó ellátási területekre
vonatkozó jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeletet ad ki.
(2) A miniszter az egészségbiztosításért való felelőssége körében közreműködik az államháztartási törvényből fakadó,
a központi költségvetéssel és az Egészségbiztosítási Alap költségvetésével összefüggő, valamint egyéb pénzügyi
feladatok ellátásában.
(3) A miniszter az egészségbiztosításért való felelőssége körében ellátja az egészségügyi szakellátási kapacitásokkal és
az ahhoz kapcsolódó ellátási területekkel összefüggésben részére jogszabályban meghatározott feladatokat.
(4) A miniszter az egészségbiztosításért való felelőssége körében ellátja a szociális biztonsági koordináció kormányzati
összehangolásából adódó feladatokat, ennek során gondoskodik a magyar álláspont kialakításáról és képviseletéről
az Európai Unió, illetve a nemzetközi szervezetek intézményeiben, továbbá a kétoldalú szociális biztonsági
egyezmények előkészítésekor és végrehajtásakor.
(5) A miniszter az egészségbiztosításért való felelőssége körében társfelelősként közreműködik a társadalombiztosítás
ellátásaira jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló jogszabályok előkészítésében.
49. § (1) A miniszter az egészségügyért és az egészségbiztosításért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerek (a továbbiakban: gyógyszer) előállításának, gyártásának,
minőségének, minőség-ellenőrzésének, forgalomba hozatalának, forgalmazásának, rendelésének,
kiszolgáltatásának, kereskedelmi gyakorlatának, ismertetésének szabályait, a vizsgálati készítmények klinikai
vizsgálatának és alkalmazásának szabályaira,
b) a kábítószerként és pszichotróp anyagként minősített gyógyszerek forgalomba hozatalának, forgalmazásának,
rendelésének, kiszolgáltatásának és felhasználásának szabályaira,
c) a pénzügyekért felelős miniszterrel egyetértésben a gyógyszerek kereskedelmi árrésére, a gyógyszerek és
a különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási támogatásba való befogadásának
szabályaira, a támogatott gyógyszerek, tápszerek, gyógyászati segédeszközök felülvizsgálatának szabályaira
vonatkozó jogszabályokat továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeletet ad ki.
(2) A miniszter az egészségügyért és az egészségbiztosításért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a gyógyászati segédeszközökre,
b) a gyógyászati ellátások rendszerére,
c) a pénzügyekért felelős miniszterrel egyetértésben a gyógyászati segédeszközök, gyógyászati ellátások
társadalombiztosítási támogatásba való befogadására, és
d) az orvostechnikai eszközök előállításának, forgalomba hozatalának és alkalmazásának feltételeire,
az orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos megfelelőségértékelő szervezetek kijelölésére valamint a kijelölt
szervezetek tevékenységére
vonatkozó jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeletet ad ki.
(3) A miniszter az egészségügyért való felelőssége körében ellátja az orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos
megfelelőségértékelő szervezetek kijelölésével összefüggésben részére jogszabályban meghatározott feladatokat.
50. § A miniszter a kultúráért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a muzeális intézményekről, a könyvtárakról, a közművelődésről és a levéltárakról,
b) a művészettámogatásról,
c) a mozgóképszakmáról,
d) az új média kérdések szabályozásáról,
e) a kultúra finanszírozásáról és
f) a kulturális örökségvédelemről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
51. § A miniszter a kultúráért való felelőssége körében
a) felel az új kulturális értékek, kezdeményezések létrehozásával, a nemzeti és egyetemes tárgyi és szellemi kulturális
örökség és érték (a továbbiakban együtt: kulturális örökség) megóvásával, tudományos feltárásával és közkinccsé
tételével, az új média létrehozásával, valamint a művészeti alkotómunka és előadó tevékenység állami
támogatásával kapcsolatos és a mozgóképszakmai kérdésekkel, valamint a szerzői és szomszédos jogokkal
összefüggő állami feladatok ellátásáért;
b) ellátja a külügyekért felelős miniszterrel együttműködve a külhoni magyarok kultúrájával kapcsolatos
feladatokat;
c) meghatározza – a külpolitikai célokkal összhangban, a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel és a külügyekért
felelős miniszterrel együttműködve – a nemzetközi kulturális kapcsolatok, valamint a magyar kultúra külföldi
terjesztésére irányuló tevékenység fejlesztésének irányelveit és programjait, gondoskodik ezek végrehajtásának
megszervezéséről, illetőleg összehangolásáról, elősegíti más népek, nemzetek kultúrájának magyarországi
megismerését;
d) kezdeményezi hazai és nemzetközi források felhasználásával központi és regionális intézményi és
humánerőforrás-fejlesztési koncepciókat, és részt vesz ezek kidolgozásában, valamint a fejlesztési programok
állami döntéseinek előkészítésében;
e) részt vesz az audio-vizuális kérdésekkel kapcsolatos álláspontok kialakításában, különös tekintettel az új média
létrehozásával való összhang és együttműködés biztosítására.
52. § A miniszter a társadalom tárgyi és szellemi kulturális értékeiért való felelőssége körében
a) ellátja a nemzeti és egyetemes kulturális örökség megóvásával, tudományos feltárásával és közkinccsé tételével,
az új média létrehozásával kapcsolatos feladatokat,
b) a kulturális örökségvédelemmel, közművelődési, közgyűjteményi tevékenységgel, a művészeti alkotó munka és
előadói tevékenység állami támogatásával kapcsolatos feladatokat,
c) a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve gondoskodik a külhoni magyar közösségek kulturális
és anyanyelvi identitását erősítő és fejlesztő programok és fejlesztések megszervezéséről,
d) ellátja a művészeti, muzeális, a könyvtári, a levéltári, a közművelődési, a kulturális örökség, valamint kulturális
diplomácia elemeivel kapcsolatos tevékenység ágazati irányítását,
e) meghatározza a kulturális örökségvédelem országos céljait, feladatait és követelményrendszerét,
f) a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve segítséget nyújt a magyar kulturális örökség
külföldön található emlékeinek és értékeinek feltárásában, megőrzésében,
g) a kulturális területen ellátja az ösztöndíjasok külföldre küldésével, illetőleg Magyarországon fogadásával
kapcsolatos feladatokat,
h) szabályozza a közreműködő intézményrendszer működését, vezetői tekintetében gyakorolja a munkáltatói
jogkört, továbbá a törvényben előírt egyetértési, javaslattételi, véleményezési, illetőleg előterjesztői jogköröket,
gondoskodik a feladatellátás minőségbiztosításáról, ellenőrzi az intézmények gazdálkodását, az állam által
rendelkezésre bocsátott eszközök felhasználásának jogszerűségét, szabályszerűségét és javaslatot tesz
a szükséges intézkedésekre,
i) gondoskodik a kulturális örökségi értékek számbavételéről, nyilvántartásáról és a kulturális örökség védelmét
szolgáló tudományos feladatok ellátásáról,
j) ellátja a könyvtári tevékenység és a nyilvános könyvtárak ágazati irányítását, a nyilvános könyvtári ellátás
érdekében az országos dokumentum-ellátási rendszer működtetését,
k) gondoskodik a kulturális örökséggel és a helyi közösségek építésével kapcsolatos közművelődési feladatok
megszervezéséről,
l) gondoskodik a magyar nyelv és kultúra megőrzése, terjesztése és megismertetése, valamint kutatása és oktatása
terén jelentkező feladatok végrehajtásáról,
m) rendelkezési jogot gyakorol a Nemzeti Kulturális Alap felett,
n) dönt a műemléki értékek, illetve régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, illetőleg annak megszüntetéséről,
o) ellátja – a külügyekért felelős miniszterrel és a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve –
a külföldi magyar kulturális intézetek szakmai irányítását és felügyeletét, a Magyar Köztársaság kulturális
diplomáciai céljainak kidolgozását, végrehajtását,
p) kulturális örökséggel kapcsolatos feladatainak meg valósítása érdekében kapcsolatot tart más államok
kormányzati szerveivel,
q) koordinálja a nemzetközi kulturális szervezetekben való magyar részvétellel kapcsolatos kormányfeladatokat,
r) felelős az európai integrációból eredő kulturális feladatok végrehajtásáért és az integrációs szakmai kapcsolatok
szervezéséért, irányításáért,
s) előmozdítja a magyar történeti, művészeti és művelődéstörténeti értékek külföldi megismertetését és
t) irányítja a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalt.
53. § A miniszter a nemzeti és etnikai kisebbségekkel kapcsolatos feladatai tekintetében – a külügyekért felelős miniszterrel
és a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve – részt vesz a nemzeti és etnikai kisebbségek
kultúrájának ápolásával kapcsolatos állami feladatok ellátásában, ideértve a Magyar Köztársaság területén élő nemzeti
és etnikai kisebbségek, és az anyaországok közötti kulturális kapcsolatok fenntartását.
54. § A miniszter egyéb kormányzati felelőssége körében
a) nyilvántartást vezet a szerzői és szomszédos jogok közös kezelését végző egyesületekről, továbbá felügyeletet
gyakorol e szervezetek felett,
b) együttműködik a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel és a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökével a szerzői
joggal kapcsolatos jogszabályok, valamint nemzetközi szerzői jogi egyezmények előkészítésében,
c) muzeális intézményeket nyilvántartó hatóságként működik.
55. § A miniszter az oktatásért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a közoktatással,
b) a közoktatás szakmai felügyeletével,
c) a tankönyvpiac rendjével,
d) a felsőoktatással,
e) az iskolai nevelés-oktatás szakképesítés megszerzésére felkészítő szakaszával,
f) a külföldi bizonyítványok, oklevelek és szakképzettségek elismerésével,
g) a Pedagógus Kamarával és
h) a külhoni magyarok oktatásával
összefüggő jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet, felhatalmazása alapján
miniszteri rendeletet ad ki.
56. § (1) A miniszter az oktatásért való felelőssége körében
a) működteti
aa) az Országos Köznevelési Tanácsot,
ab) Közoktatáspolitikai Tanácsot,
ac) Szülői Érdekegyeztető Fórumot,
ad) Országos Diákjogi Tanácsot,
ae) Közoktatás Értékelési Tanácsot,
af) Közoktatási Érdekegyeztető Tanácsot,
ag) Tankönyv Tanácsot,
ah) Országos Kisebbségi Bizottságot,
ai) Határon Túli Magyar Oktatási Tanácsot,
aj) Határon Túli Magyar Ösztöndíj Tanácsot,
ak) Felsőoktatási Érdekegyeztető Tanácsot,
al) a Felsőoktatási Tudományos Tanácsot,
am) a Felsőoktatási Kerekasztalt,
an) a Rektori Konferenciát,
ao) a Magyar Akkreditációs Bizottságot és
ap) a Pedagógus Továbbképzési Akkreditációs Testületet;
b) irányítja
ba) az Oktatási Hivatalt és
bb) az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézetet.
57. § A miniszter az oktatásért való felelőssége körében
a) kidolgozza a Kormány oktatási koncepcióját és érvényesíti azt egyéb kormányzati koncepciók és programok
kialakításánál,
b) ellátja az oktatási koordinációval kapcsolatos feladatokat,
c) meghatározza az oktatáspolitika ellátásának eszközrendszerét, elemzi és ellenőrzi annak működését és
d) felelős az iskolai rendszerű oktatás irányításáért, beleértve a közoktatást, a felsőoktatást és az iskolai
nevelés-oktatás szakképesítés megszerzésére felkészítő szakaszát. 58. § A miniszter a közoktatásért való felelőssége körében
a) kidolgozza a közoktatás tartalmi szabályozásának kereteit,
b) létrehozza, működteti az országos vizsgarendszert, a hatáskörébe tartozó szakmai vizsgákat is beleértve,
c) szabályozza a közreműködő intézményrendszer működését és
d) gondoskodik a feladatellátás minőségbiztosításáról, melynek keretében működteti:
da) a közoktatás országos szakmai felügyeleti, mérési és értékelési feladatokat ellátó minőségbiztosítási
rendszerét,
db) az oktatási és a diák információs rendszert,
dc) országos, térségi és intézményi szakmai ellenőrzést, pedagógiai-szakmai mérést, átvilágítást rendel el,
e) közreműködik a nem állami közoktatási intézmények költségvetési támogatásával összefüggő feladatokban,
f) segíti az esélyegyenlőség érvényesülését.
59. § A miniszter a felsőoktatásért való felelőssége körében
a) ellátja – a katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények, valamint törvényben meghatározott egyéb
hatáskörök kivételével – az állami fenntartású felsőoktatási intézmények általános fenntartói feladatait,
b) javaslatot tesz a Kormány részére az államilag támogatott képzésbe felvehető létszám meghatározására,
c) dönt az államilag támogatott mester- és doktori képzésre, valamint szakirányú továbbképzésre felvehető
hallgatói létszám intézmények közötti elosztásáról,
d) támogatási megállapodást köt a fenntartókkal az egyházi felsőoktatási intézményekben nem hitéleti képzésre
felvehető hallgatói létszámról és a diákotthonokba felvehető államilag támogatott hallgatók számáról,
e) az állami felsőoktatási intézményekben – katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények kivételével –
felügyeleti jogköréből adódóan ellenőrzi az intézmények gazdálkodását, a nem állami felsőoktatási
intézményekben – az egyházi intézmények kivételével – az állam által rendelkezésre bocsátott eszközök
felhasználásának jogszerűségét, szabályszerűségét és javaslatot tesz a szükséges intézkedésekre,
f) gyakorolja – a megbízás és felmentés, továbbá a katonai és rendvédelmi felsőoktatási kivételével – az állami
felsőoktatási intézmények rektorai tekintetében a munkáltatói jogkört, továbbá a felsőoktatási törvényben előírt
egyetértési, javaslattételi, véleményezési, illetőleg előterjesztői jogköröket,
g) a kormányzati technológia- és innováció politika keretében irányítja az ágazati technológia- és innováció politikát
és annak meg valósítását, meghatározza az ágazati minőségpolitikát,
h) elősegíti az Európai Felsőoktatási Térség kialakításában vállalt feladatok valósítását,
i) ellátja a nem állami felsőoktatási intézmények fenntartóinak fenntartói tevékenysége és a Magyarországon
működő külföldi felsőoktatási intézmények működésének törvényességi ellenőrzését és
j) kezdeményezi, elősegíti és koordinálja az irányítása alá tartozó intézmények kutatási tevékenységét.
60. § A miniszter az iskolai nevelés-oktatás szakképesítés megszerzésére felkészítő szakaszáért való felelőssége körében
a) ellátja az Országos Képzési Jegyzékben ágazatához tartozó szakképesítések tekintetében a szakképesítésért
felelős miniszteri feladatokat és
b) dönt a nemzetgazdasági miniszter kezelésébe tartozó Munkaerő-piaci Alap képzési alaprészének belső
felosztásáról szóló megállapodás szerinti alaprész pénzeszközeinek felhasználásáról. 61. § A miniszter a felnőttképzésért való felelőssége körében
a) gyakorolja a feladatkörébe tartozó iskolarendszeren kívüli szakmai oktatásban az őt megillető feladat- és
hatásköröket és
b) az életen át tartó tanulás elősegítése érdekében – a külön jogszabályokban foglaltak szerint – közreműködik
a felnőttképzési rendszer működtetésével és továbbfejlesztésével kapcsolatos állami feladatok végrehajtásában.
62. § A miniszter egyéb kormányzati felelőssége körében
a) közreműködik a Magyar Köztársaság területén élő nemzeti és etnikai kisebbségek, valamint az anyaországok
közötti oktatási kapcsolatok fenntartásában,
b) ellátja a nemzeti és etnikai kisebbségek anyanyelvű és anyanyelvi oktatásával kapcsolatos állami feladatok
központi irányítását,
c) ellátja a Magyar Köztársaság területén, illetve a külföldön tanulmányokat folytató magyar nemzetiségű, külföldi
állandó lakhellyel rendelkező külföldi állampolgárok (külhoni magyarok) oktatásával kapcsolatos feladatokat,
d) ellátja a menekültek közoktatásban és felsőoktatásban való részvételével, felzárkóztatásával és
magyarnyelv-oktatásával kapcsolatos feladatokat,
e) koordinálja a nemzetközi oktatási szervezetekben való magyar részvétellel kapcsolatos kormányfeladatokat,
f) nemzetközi megállapodásokat készít elő és köt az iskolai bizonyítványok, oklevelek, tudományos fokozatok és
– törvény eltérő rendelkezésének hiányában – szakképesítések egyenértékűségének kölcsönös elismeréséről,
g) közreműködik a nemzetgazdasági miniszter iskolai rendszerű szakképzést érintő feladatainak ellátásában,
h) részt vesz a kormányzati technológia- és innováció politika kidolgozásában,
i) részt vesz a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel és a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve
a nemzeti és etnikai kisebbségek oktatási, a romák társadalmi integrációját segítő oktatási-foglalkoztatási
központi programjaival kapcsolatos állami feladatok ellátásában,
j) részt vesz a munkaerőpiacon hátrányos helyzetben lévők foglalkoztatását segítő, alapműveltségi, életviteli
oktatási programokkal kapcsolatos állami feladatok végrehajtásában,
k) részt vesz a magyar nyelv és kultúra megőrzése, terjesztése és megismertetése, valamint oktatása terén
jelentkező állami feladatok végrehajtásában,
l) elősegíti a civil szektor szervezeteinek részvételét az oktatási közfeladatok ellátásában.
63. § (1) A miniszter a sportért való felelőssége körében előkészíti különösen – a Sport XXI. Nemzeti Sportstratégiáról szóló
országgyűlési határozatban foglaltak alapulvételével – a sportról és az egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni
helyzetének rendezéséről szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri
rendeleteket ad ki.
(2) A miniszter a sportpolitikáért való felelőssége körében
a) irányítja a Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató Intézetet és
b) biztosítja a Nemzeti Sporttanács működését.
(3) A miniszter által irányított Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató Intézet a jogszabályokban, valamint
alapító okiratában meghatározott feladatait közvetlenül vagy jogi személyiségű szervezeti egységein keresztül látja el.
A Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató Intézet közszolgáltató közintézet, önállóan működő és gazdálkodó
költségvetési szerv, amelynek jogi személyiségű szervezeti egysége az Utánpótlás-nevelési Igazgatóság, valamint
a Testnevelési és Sportmúzeumi Igazgatóság.
64. § (1) A miniszter a sportpolitikáért való felelőssége körében
a) javaslatot tesz a Kormány részére a sporttal kapcsolatos kormányzati koncepciókra, programokra, összehangolja
az érintett miniszterek sporttal kapcsolatos tevékenységét,
b) közreműködik az aktív, mozgásgazdag szabadidőtöltéssel összefüggő állami feladatok végrehajtásában,
c) ellátja a tiltott teljesítményfokozó szerek elleni küzdelemmel kapcsolatban az Európa Tanács és az UNESCO által
elfogadott nemzetközi egyezményekben az állam részére meghatározott feladatokat,
d) ellátja a sportrendezvények biztonságával, a nézőtéri erőszak elleni küzdelemmel kapcsolatos sportszakmai
feladatokat, ennek keretei között biztosítja az Európa Tanács által a nézőtéri erőszak visszaszorításával
kapcsolatos Egyezményben meghatározott állami feladatok koordinálását,
e) segíti a helyi önkormányzatok sporttal kapcsolatos, sportigazgatási és sportszervezési feladatainak
megvalósulását, végrehajtását,
f) elősegíti a sportlétesítményekkel (sportingatlanokkal) kapcsolatos fejlesztési és rekonstrukciós programok
megvalósítását,
g) az országos sportági szakszövetségekkel, az országos sportági szövetségekkel, valamint az e célra létrehozott
intézményeivel együttműködve gondoskodik a sportágfejlesztési és műhelytámogatási programok
kidolgozásáról és megvalósításáról, az utánpótlás-nevelés támogatásáról, a nemzeti válogatottak felkészülésének
támogatásáról, a fogyatékosok sportjával összefüggő állami feladatok ellátásáról, valamint az illetékes
miniszterekkel együttműködésben – az esélyegyenlőség biztosítására is figyelemmel – koncepciókat alkot a
szabadidő-, a gyermek- és ifjúsági sportnak, a nők és családok sportjának, a fogyatékosok sportjának, az idősek
(seniorok) sportjának, a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok sportjának, a köz- és felsőoktatás sportjának a
fejlesztésére, támogatására,
h) kapcsolatot tart és együttműködik a civil sportigazgatás szervezeteivel, valamint a sport területén működő egyéb
érdek-képviseleti szervekkel,
i) a nevelési, oktatási intézményekben összehangolja, illetőleg feladat- és hatáskörében működteti a lakosság –
elsősorban a gyermekek és a fiatalok – fizikai állapotának sport célú felmérését és értékelését szolgáló mérő,
értékelő, statisztikai és információs rendszert,
j) meghatározza külön jogszabály szerint a sportegészségügyi tevékenység gyakorlásához szükséges képesítési
rendszert és követelményeket, az ágazati továbbképzés szabályait, valamint a szakmai képesítés követelményeit
és az sportegészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzés követelményeit,
k) közreműködik a külföldön szerzett sportszakmai képesítések elismerésével kapcsolatos – külön jogszabályban
meghatározott – feladatok ellátásában,
l) meghatározza a sport területére vonatkozó továbbképzés és felsőfokú szakképzés szabályait, szakmai
követelményeit, az egyes tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítési rendszert és követelményeket,
továbbá a szervezett keretek között versenyszerűen gyakorolt sporttevékenységhez szükséges sportolói
minősítési rendszert,
m) ellátja a sportegészségügyi rendszer működtetésével, fejlesztésével kapcsolatos feladatokat,
n) ellátja a sportcélú központi költségvetési pénzeszközök elosztásával, felhasználásának ellenőrzésével
kapcsolatos, külön jogszabályokban meghatározott feladatokat,
o) megállapítja a külön jogszabályban meghatározott olimpiai járadék jogosultját, és a járadék mértékét, valamint
folyósítja a járadékot az Stv., a külön jogszabály, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) alapján,
p) megállapítja a külön jogszabályban meghatározott "Nemzet Sportolója" cím jogosultjának járó járadék mértékét
és folyósítja a járadékot az Stv., a külön jogszabály, valamint a Ket. alapján,
q) javaslatot tesz a Kormány részére a "Nemzet Sportolója" cím elnyerésére,
r) véleményt nyilvánít a kiemelt nemzetközi sportrendezvények (olimpia, speciális világjátékok, világbajnokság,
Európa-bajnokság) magyarországi megrendezéséhez a Kormány által történő és a nemzetközi sportszervezetek
által megkívánt garanciavállaláshoz,
s) gondoskodik a sportszakember-képzésben és -továbbképzésben hatáskörébe tartozó feladatok teljesítéséről,
t) meghatározza az oktatási rendszerben folyó testnevelés feladatainak – ideértve az iskolai egészségfejlesztés
sporttal közvetlenül összefüggő programjainak koordinálását is -, kidolgozza a szakképzés sportot érintő
szabályozását, kialakítja a testkulturális felsőfokú képzések képesítési követelményeit, valamint a köz- és a
felsőoktatásban részt vevők egészséges életmódjának és szabadidős sportolásának feltételeit és
u) elősegíti a sporttudomány fejlődését, valamint a sport szakmai (oktatási, továbbképzési, kutatási,
sporttudományos, sportegészségügyi) hátterének biztosítását.
(2) A miniszter a sporttal kapcsolatos feladatainak ellátása során biztosítja az együttműködést
a) a sport nevelő és integráló funkcióit kihasználva, a sport értékeit képviselve a káros szenvedélyek elleni fellépéssel,
káros szenvedélyektől mentes életre neveléssel,
b) a felnőttképzés sportot érintő szabályozásával, továbbá a szabadidő hasznos eltöltését szolgáló programok
meg valósításával, a teljesítményen alapuló sporttevékenység társadalmi elismerésének támogatásával,
c) a helyi önkormányzatok sportigazgatási és sportszervezési feladataival kapcsolatos költségvetési támogatásának
tervezésével és biztosításával,
d) a sport eszközrendszerén keresztül a társadalom megújításának segítésével a közösségi kohézió fejlesztésével
összefüggő kormányzati teendők ellátásában.
(3) A miniszter – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – ellátja a sportigazgatási szerv feladatait.
(4) A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) 64. §-ának (1) bekezdése szerinti olimpiai központok
vagyonkezelése tekintetében a sportigazgatási szerv feladatait a Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató
Intézet látja el.
65. § A miniszter
a) a szociál-, család- és nyugdíjpolitikáért való felelőssége körében előkészíti különösen
aa) a családok támogatásával, családpolitikai eszközök kialakításával, működtetésével,
ab) a kisgyermekes szülők foglalkoztatásával,
ac) a pénzbeli és természetbeni szociális ellátásokkal és a szociális szolgáltatásokkal,
ad) a nemzetgazdasági miniszterrel együttesen a társadalombiztosítási nyugellátásokkal;
b) a gyermekek és az ifjúság védelméért, valamint a gyermek- és ifjúságpolitikáért való felelőssége körében
előkészíti különösen
ba) a gyermekek védelmével,
bb) a gyermekneveléshez kapcsolódó támogatásokkal,
bc) a gyámüggyel;
c) a foglalkoztatási rehabilitációért és a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért való felelőssége körében
előkészíti különösen
ca) fogyatékos és megváltozott munkaképességű személyek helyzetével, esélyegyenlőségük biztosításával,
foglalkoztatásával, valamint e személyek és foglalkoztatásuk támogatásával,
cb) a fogyatékos személyek önálló életvitelét biztosító szolgáltatásokkal,
összefüggő jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján
miniszteri rendeletet ad ki.
66. § (1) A miniszter a szociál-, család- és nyugdíjpolitikáért, valamint a gyermek- és ifjúságvédelemért való felelőssége körében
a) működteti
aa) a Szociális Ágazati Érdekegyeztető Tanácsot,
ab) a Szociálpolitikai Tanácsot,
ac) az Idősügyi Tanácsot,
ad) a Karitatív Tanácsot,
ae) a Kábítószerügyi Koordinációs Bizottságot,
af) az Egyházi Fenntartók Tanácsát és
ag) a Családpolitikai Tanácsot;
b) irányítja
ba) az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságot,
bb) a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézetet és
bc) az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézetet.
(2) A miniszter a gyermek- és ifjúságpolitikáért való felelőssége körében
a) működteti
aa) a Gyermek- és Ifjúsági Alapprogram Tanácsát és
ab) a Magyar Ifjúsági Konferenciát, valamint
b) irányítja a Mobilitás Országos Ifjúsági Szolgálatot.
(3) A miniszter a foglalkoztatási rehabilitációért és a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért való felelőssége
körében működteti
a) az Országos Fogyatékosügyi Tanácsot,
b) a Szociális Foglalkoztatók Tanácsát és
c) a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanácsot.
67. § A miniszter a szociál-, nyugdíj- és családpolitikai feladatai körében
a) meghatározza a szociális intézményi ellátások és szolgáltatások rendszerét, illetve az azokra vonatkozó fejlesztési
irányokat, feladatokat,
b) meghatározza a szociális ellátással, a családok jólétének növelésével, az időskorúak társadalmi kirekesztődésének
meggátolásával, a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerrel, – a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve –
a társadalombiztosítási nyugellátással kapcsolatos kormányzati koncepcióból eredő feladatokat, cselekvési
programokat,
c) kidolgozza a családi támogatások és a családpolitikai eszközök rendszerét,
d) javaslatokat dolgoz ki a kisgyermekes szülők foglalkoztatására,
e) ellátja a szociális üdülési támogatási rendszerrel kapcsolatos kormányzati feladatokat,
f) részt vesz a szociális igazgatás rendszerének korszerűsítésében, működési feltételeinek modernizációjában,
g) meghatározza a szociális, gyermekjóléti, valamint gyermekvédelmi intézményekben dolgozók
továbbképzésének és a szociális szakvizsgának a szabályait,
h) a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve kidolgozza a hajléktalan személyek társadalmi
integrációját elősegítő programokat,
i) ellátja a társadalombiztosítási nyugellátások rendszerének irányításával és szervezésével kapcsolatos feladatokat,
j) társfelelősként közreműködik a társadalombiztosítási nyugellátás fedezetére szolgáló befizetési
kötelezettségekről és a magánnyugdíjpénztárakról szóló jogszabályok előkészítésében,
k) részt vesz a szociálpolitikai és területfejlesztési feladatok összehangolásában, az ezt támogató programok
tervezésében, végrehajtásában,
l) részt vesz és egyetértési jogot gyakorol a Szociális védelemről és a társadalmi összetartozásról szóló Nemzeti
Stratégiai Jelentés előkészítésében,
m) meghatározza a szociál-, család- és nyugdíjpolitikával kapcsolatos területek szakmai felügyeleti rendszerét és
az e területekhez tartozó tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítési rendszert és követelményeket,
n) meghatározza a szociál-, család- és nyugdíjpolitikához tartozó területen foglalkoztatottak tekintetében
a közalkalmazotti jogviszonnyal összefüggő egyes speciális kérdéseket, az egyes közalkalmazotti osztályba
tartozó munkaköröket, az azokhoz kapcsolódó elnevezéseket, a munkakörök betöltéséhez szükséges iskolai
végzettség (képesítés) megszerzése alóli végleges mentesítés szabályait és
o) a külön jogszabályban foglaltak szerint ellátja a megyei, fővárosi szociális és gyámhivatalok tevékenységének
szakmai irányítását.
68. § A miniszter a kábítószer-megelőzéssel kapcsolatos és kábítószerügyi koordinációs feladatai körében
a) összehangolja a tiltott kábítószer-fogyasztás visszaszorítása, mérséklése, illetve megelőzése érdekében szükséges
nemzeti stratégia és kormányzati programok meg valósulását, részt vesz azok végrehajtásában, és nyomon követi
azok érvényesülését,
b) elkészíti a Kormány és a nemzetközi szervezetek tájékoztatását szolgáló kábítószer-fogyasztásról szóló
jelentéseket, ellátja adatszolgáltatási kötelezettségeit,
c) elkészíti a kábítószer-fogyasztás megelőzését szolgáló kormányzati koncepciókat és programokat, javaslatot tesz
a kábítószer-fogyasztás megelőzésére és kezelésére szolgáló fejlesztésekre, az e célra fordítható pénzügyi
források célrendszerére és felhasználásának módjára,
d) működteti és fejleszti a megelőző-felvilágosító szolgáltatást végző intézményrendszert és
e) meghatározza a kábítószer-megelőzéssel kapcsolatos területek szakmai felügyeleti rendszerét.
69. § A miniszter a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatai körében
a) meghatározza a gyermekek védelmével kapcsolatos kormányzati koncepcióból eredő feladatokat, cselekvési
programokat;
b) meghatározza a gyermekvédelem állami feladatait, a gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézményi ellátások és
szolgáltatások rendszerét, illetve az azokra vonatkozó fejlesztési irányokat, feladatokat;
c) részt vesz a gyámügyi igazgatás rendszerének kialakításában, működési feltételeinek megteremtésében;
d) irányítja a gyermek- és ifjúságvédelem országos intézményeit;
e) együttműködik az egyházi és más, nem állami szférába tartozó gyermek- és ifjúságvédelmi intézményekkel;
f) a Kormány nevében ellátja
fa) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint
a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 2201/2003/EK tanácsi rendelet,
fb) a gyermekeknek a nemzetközi örökbefogadások terén való védelméről és az ilyen ügyekben történő
együttműködésről szóló, Hágában, 1993. május 29. napján kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2005. évi
LXXX. törvény,
fc) a szülői felelősséggel és a gyermekek védelmét szolgáló intézkedésekkel kapcsolatos együttműködésről
Hágában 1996. október 19-én kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2005. évi CXL. törvény és
fd) a gyermektartási kötelezettség tárgyában hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló
1965. évi 7. törvényerejű rendelet
végrehajtásával kapcsolatos feladatokat; g) meghatározza a gyermek- és ifjúságvédelemhez tartozó területek szakmai felügyeleti rendszerét és
az e területekhez tartozó tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítési rendszert és követelményeket és
h) meghatározza a gyermek- és ifjúságvédelemhez tartozó területen foglalkoztatottak tekintetében
a közalkalmazotti jogviszonnyal összefüggő egyes speciális kérdéseket, az egyes közalkalmazotti osztályba
tartozó munkaköröket, az azokhoz kapcsolódó elnevezéseket, a munkakörök betöltéséhez szükséges iskolai
végzettség (képesítés) megszerzése alóli végleges mentesítés szabályait.
70. § A miniszter a gyermek- és ifjúságpolitikai feladatai körében
a) figyelemmel kíséri a gyermeki jogok érvényesülését, ennek érdekében kidolgozza és működteti az ezt vizsgáló
utókövetés és értékelés rendszerét,
b) előkészíti az ifjúságra közvetlenül vonatkozó – másik miniszter feladatkörébe nem tartozó – kormányzati
döntéseket, a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszterekkel együttműködve stratégiát és cselekvési tervet
dolgoz ki azok összehangolására,
c) ellátja a gyermekeket és a fiatalokat érintő szolgáltatásokkal kapcsolatos kormányzati feladatokat,
d) kidolgozza és működteti a felnövekvő korosztály tagjainak életpálya-építéséhez szükséges információk
elérhetőségét biztosító, valamint a gyermekek és fiatalok képesség- és közösségfejlesztését célzó nem formális
pedagógiai programokkal kapcsolatos szolgáltatások rendszerét, valamint azok infrastrukturális feltételeinek
fejlesztését célzó programokat,
e) figyelemmel kíséri és gondozza az ifjúsági turizmus infrastrukturális és jogi eszközrendszerét, kidolgozza
a gyermekek iskolán kívüli szervezett szabadidő eltöltését segítő programokat, összehangolja az ifjúsági turizmus
és a szabadidő eltöltését segítő kormányzati programokat,
f) kidolgozza és működteti a gyermek- és ifjúsági szervezetek és a közoktatási intézmények keretében, szervezetten
meg valósuló, munkatapasztalat-szerzést szolgáló önkéntes és nemzetközi mobilitási programok rendszerét,
g) koordinálja a határon túli ifjúsággal való együttműködés rendszerét, az érintett miniszterekkel együttműködve
kidolgozza a kapcsolatok fejlesztésére szolgáló programokat,
h) a Kormány nevében ellátja a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény
kihirdetéséről szóló 1991. évi LXIV. törvényben foglaltak végrehajtásának összehangolásával és ellenőrzésével
kapcsolatos feladatokat, elkészíti az Egyezményben foglaltak érvényesüléséről szóló jelentéseket és
i) meghatározza a gyermek- és ifjúságpolitikához tartozó területek szakmai felügyeleti rendszerét és
az e területekhez tartozó tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítési rendszert és követelményeket.
71. § (1) A miniszter a foglalkoztatási rehabilitációval, valamint a fogyatékos és megváltozott munkaképességű személyek
esélyegyenlőségével és társadalmi integrációjával kapcsolatos feladatai körében
a) programokat dolgoz ki a fogyatékos és megváltozott munkaképességűek foglalkoztatására, képzésére és
támogatására,
b) programokat dolgoz ki az egyenlő esélyű hozzáférés és a komplex rehabilitáció elősegítésére, továbbá
a foglalkoztatási rehabilitációra, a fogyatékos fiatalok és a pályakezdők munkaerő-piaci integrációját segítő
speciális képzésre, a nyílt munkaerő-piaci, védett és szociális foglalkoztatásra,
c) kezdeményezi, előkészíti, illetőleg kidolgozza a foglalkoztatási rehabilitáció szabályait, ellátja a foglalkoztatási
rehabilitáció irányításával, a minisztériumok ezzel kapcsolatos tevékenységének koordinálásával kapcsolatos
feladatokat,
d) a nemzetgazdasági miniszter kezelésébe tartozó Munkaerő-piaci Alap képzési alaprészének belső felosztásáról
 szóló megállapodás szerint együttműködik a nemzetgazdasági miniszterrel az Alap rehabilitációs alaprészének
hatáskörébe tartozó felhasználásában,
e) ellátja a fogyatékos és megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával és annak támogatásával
kapcsolatos feladatokat,
f) koordinálja az Európai Szociális Karta végrehajtását, illetve ratifikációjának előkészítését,
g) koordinálja a fogyatékossággal élő emberek érdekeit szolgáló nemzetközi egyezmények végrehajtását, ezekre
figyelemmel kidolgozza és végrehajtja a fogyatékos személyek társadalmi integrációját elősegítő kormányzati
politikát, ennek részeként gondoskodik az Országos Fogyatékosügyi Program középtávú kormányzati intézkedési
tervének előkészítéséről, a végrehajtás koordinálásáról, illetve előkészíti az Országgyűlés részére a végrehajtásról
 szóló jelentést,
h) a fogyatékos személyek ellátását szolgáló országos intézmények tekintetében fenntartói jogot gyakorol.
(2) A miniszter a nők és férfiak társadalmi egyenlőségének előmozdításával kapcsolatos feladatai körében
a) kidolgozza a "Nemzeti Cselekvési Program a nemek egyenlőségéért" stratégiai dokumentumot, utóköveti és
értékeli végrehajtását,
b) érvényesíti a nemek közötti egyenlőséget elősegíteni hivatott nemzetközi szervezetek által kidolgozott
politikai-stratégiai célkitűzéseket a kormányzati munka során, valamint monitorozza a hosszú és középtávú
fejlesztési dokumentumokban lefektetett célok végrehajtását,
c) közreműködik a kapcsolaton belüli erőszak elleni fellépés feladatainak ellátásában,
d) programot dolgoz ki a munkahelyi és a családi kötelezettségek összehangolásának elősegítése érdekében és
e) a Kormány nevében ellátja a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről
szóló, New Yorkban, 1979. december 18-án elfogadott ENSZ-egyezmény kihirdetéséről szóló 1982. évi 10.
törvényerejű rendeletben foglaltak végrehajtásának összehangolásával és ellenőrzésével kapcsolatos
feladatokat, elkészíti az Egyezményben foglaltak érvényesüléséről szóló jelentéseket.
(3) A miniszter – a társadalmi felzárkóztatást célzó programok kivételével – a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért
való felelőssége körében – az (1)–(2) bekezdésben foglaltakon túl –
a) részt vesz a hátrányos helyzetű rétegek esélyegyenlőségét biztosító kormányzati intézkedések kidolgozásában és
végrehajtásában,
b) meghatározza a társadalmi kirekesztődés mérsékléséhez és megelőzéséhez szükséges intézkedéseket,
c) meghatározza a hátrányos helyzetű emberek támogatásának, gondozásának programjait,
d) meghatározza az egészségkárosodott személyek társadalmi életben való részvételét elősegítő támogatásokat,
szolgáltatásokat,
e) részt vesz a lakhatási programok kidolgozásában és a lakhatással kapcsolatos más kormányzati intézkedések
előkészítésében,
f) az esélyegyenlőségi szempontok érvényesítése érdekében egyetértési jogot gyakorol a hátrányos helyzetű
társadalmi csoportok életviszonyait e minőségükben érintő előterjesztések esetében és
g) figyelemmel kíséri az információs társadalom esélyegyenlőségi kérdéseit és az ezzel kapcsolatos kormányzati
stratégiák, programok, intézkedések kidolgozását. 72. § A miniszter az önkéntességgel kapcsolatos feladatai körében a közigazgatási és igazságügyi miniszter
együttműködésével
a) kidolgozza az önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politikát, valamint az önkéntesség támogatásával
kapcsolatos programokat,
b) előkészíti a közérdekű önkéntes tevékenységgel összefüggő jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény
vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
VIII. FEJEZET
A NEMZETGAZDASÁGI MINISZTER SZAKPOLITIKAI FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
73. § A nemzetgazdasági miniszter (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: miniszter) a Kormány
a) gazdaságpolitikáért, a gazdaságpolitika makrogazdasági szabályozásáért, a versenyképesség megteremtéséért,
b) államháztartásért és költségvetési politikáért,
c) adópolitikáért,
d) nyugdíjjárulék- és nyugdíjbiztosítási járulékfizetés, illetve az egészségbiztosítási járulék-fizetés szabályozásáért,
e) számviteli és könyvvizsgálati szabályozásért,
f) pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért,
g) nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért,
h) iparügyekért,
i) belgazdaságért, ennek részeként a kereskedelemért, a turizmusért, vendéglátásért és fogyasztóvédelemért,
j) külgazdaságért és a Kárpát-medencei Gazdasági Övezet gazdaságfejlesztésért,
k) energiastratégiáért és klíma-politikáért, az energiahatékonyságért és energiatakarékosságért, a fenntartható
fejlődés feltételeinek megteremtéséért, a fenntartható energiagazdálkodásért,
l) építésgazdaságért, valamint a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért,
m) foglalkoztatáspolitikáért, ide nem értve a foglalkoztatási rehabilitációt,
n) szakképzésért és felnőttképzésért,
o) társadalmi párbeszédért,
p) gazdasági stratégiaalkotás részeként a területfejlesztés stratégiai tervezéséért,
q) kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért
felelős tagja.
74. § A miniszter az e rendeletben és más jogszabályokban, valamint a Kormány határozataiban meghatározott
feladatkörében
a) érvényesíti a kormányprogramban foglaltakat, ellátja az ebből eredő ágazati feladatokat,
b) előkészíti a feladat- és hatáskörét érintő törvények, kormányrendeletek és kormányhatározatok tervezeteit,
közreműködik a más tárca főfelelősségébe tartozó kormányzati koncepciók, döntések kidolgozásában,
c) felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
d) kezdeményezi és előkészíti a nemzetközi szerződéseket, megköti a nemzetközi szerződésnek nem minősülő
tárcamegállapodásokat,
e) képviseli a Kormányt a bilaterális külgazdasági kapcsolatokban és a nemzetközi szervezetekben,
f) gondoskodik az Európai Unió politikáiból eredő és az európai uniós tagsághoz kapcsolódó nemzetgazdasági
feladatok végrehajtásáról,
g) gondoskodik az Európai Unió intézményeinek tagállami kormányzati részvétellel működő döntéshozó és
döntés-előkészítő tevékenysége keretében képviselendő kormányzati álláspont előkészítéséről és annak
az Európai Unió intézményeinek tagállami kormányzati részvétellel működő döntés-előkészítő fórumokon való
képviseletéről,
h) a Kormány határozatában megállapított rend szerint képviseli a Kormányt az Európai Unió Tanácsában,
i) gondoskodik – a statisztikáról szóló törvényben meghatározottak szerint – a feladat- és hatáskörével kapcsolatos
statisztikai információrendszer kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről,
j) gyakorolja az ágazatába tartozó szakképesítések tekintetében a szakképesítésért felelős miniszter jogkörét,
k) gondoskodik a hatáskörébe tartozó honvédelmi feladatok végrehajtásáról, ellátja a gazdaság-mozgósítással és
védelmi felkészüléssel kapcsolatos feladatokat,
l) a Kárpát-medencei Gazdasági Övezet meg valósítása érdekében a miniszterelnök általános helyettesével közösen
együttműködik a határon túli magyar szervezetekkel, az egyházakkal és a civil szervezetekkel.
75. § (1) A miniszter a gazdaságpolitikáért, a gazdaságpolitika makrogazdasági szabályozásáért és a versenyképesség
megteremtéséért való felelősségi körében
a) javaslatot készít a Kormány gazdaságpolitikai céljaira, a gazdaságpolitikai programok végrehajtására és az ezek
megvalósításához szükséges eszközökre,
b) előrejelzéseket készít a makrogazdasági folyamatok alakulásáról és azokról a Kormányt tájékoztatja,
c) módszereket és követelményeket dolgoz ki a kormányzati döntések gazdasági hatásvizsgálatára,
d) folyamatosan figyelemmel kíséri és elemzi a gazdasági folyamatokat, a gazdaságpolitikai programok
végrehajtására javasolt intézkedések gazdasági hatásait és azokról a Kormányt tájékoztatja,
e) javaslatot és programokat dolgoz ki a lemaradó térségek gazdasági felzárkóztatására,
f) gondoskodik a versenyképesség feltételeinek megteremtéséről,
g) kidolgozza és képviseli a Kormány álláspontját az a)-f) pontokban érintett területeken az Európai Unió
intézményeiben, így különösen az Európai Unió Versenyképességi Tanácsában,
h) kidolgozza a gazdasági versenyképesség szociális piacgazdasági alapú javításával, a mikro-, kis- és
középvállalkozásokkal, fejlődésük támogatásával, a gazdasági kamarákkal, a beruházások ösztönzésével és a
nemzeti akkreditálással kapcsolatos jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri
rendeleteket ad ki,
i) kidolgozza a Kormány hosszú távú közlekedés-stratégiai koncepcióját,
j) képviseli a Kormányt a Monetáris Tanács ülésein.
(2) A miniszter az államháztartásért és költségvetési politikáért való felelősségi körében
a) felelős az államháztartás összessége tekintetében a fiskális fegyelem fenntartásáért, a költségvetési törvénynek
való megfelelés biztosításáért, a költségvetési kiadási fegyelem érvényesítéséért,
b) felelős a költségvetési stratégiák kialakításáért, a részletes tervezési módszertan kialakításáért, a kormányzaton
belüli költségvetési koordinációért, a központi költségvetési fejezetek költségvetési kapcsolataiból eredő
feladatok ellátásáért,
c) gondoskodik az államháztartási mérlegrendszerek összeállításáról, az intézményi gazdálkodás felügyeletéről és
szabályozásáról,
d) a költségvetés végrehajtása során ellátja mindazon finanszírozási és ellenőrzési feladatokat, amelyeket
jogszabályok a hatáskörébe utalnak,
e) javaslatot tesz az államháztartás finanszírozási politikájára és stratégiájára, valamint irányítja Államadósság Kezelő
Központot,
f) gondoskodik az állami pénzügyi intézkedéseknek és a költségvetési javaslatnak a monetáris és
árfolyam-politikával való összehangolásáról,
g) felel a hazai és közösségi közpénzek felhasználásának költségvetési, gazdálkodási, elszámolási szabályainak
kialakításáért,
h) előkészíti különösen az államháztartásról, a központi költségvetésről, a zárszámadásról, a társadalombiztosítás
pénzügyi alapjai költségvetéséről és zárszámadásáról, az elkülönített állami pénzalapok költségvetéséről és
zárszámadásáról, a helyi és kisebbségi önkormányzatok gazdálkodásáról, a részükre nyújtandó támogatásokról,
az államháztartási belső ellenőrzési rendszerekről, a társadalmi szervezetek gazdálkodási rendjéről, az állami
beruházások finanszírozásának és pénzügyi lebonyolításának rendjéről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeleteket ad ki,
i) közreműködik valamennyi, a közpénzügyeket érintő szabályozás kialakításában,
j) ellátja a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai gazdálkodásával, beszámolásával kapcsolatos kormányzati
feladatokat,
k) javaslatot tesz a helyi önkormányzati forrásszabályozási rendszerre, a saját és átengedett bevételek, a központi
költségvetési támogatások arányára, valamint a kiegyenlítő mechanizmusokra; működteti az önhibájukon kívül
működési forráshiányos helyi önkormányzatok támogatási és a jövedelemkülönbség mérséklés rendszerét,
l) ellátja a közlekedési és más közszolgáltatások, az agrár- és vidékfejlesztés továbbá a környezetvédelem
költségvetési kapcsolataiból eredő feladatokat,
m) gondoskodik a tevékenységi körébe tartozó feladatokkal összefüggő statisztikai információs rendszer
kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről, az Európai Unió által előírt statisztikai adatszolgáltatásról, annak
ellenőrizhetőségéről, képviseli a minisztériumot a Statisztikai Tanács munkájában,
n) kialakítja az éves közösségi költségvetés, illetve azok végrehajtási szabályai kapcsán a tanácsi szervezetekben
képviselendő álláspontot,
o) gondoskodik az Európai Unió költségvetését illető saját források kiszámításáról, befizetéséről, nyilvántartásáról,
p) közreműködik az európai uniós és egyéb nemzetközi támogatások felhasználásához kapcsolódó javaslatok
kidolgozásában, illetve a kohéziós politika területén a pénzügyi lebonyolítási, számviteli és ellenőrzési rendszerek
vonatkozásában kidolgozza azokat,
q) a külön jogszabályokban meghatározott, hatáskörébe tartozó európai uniós és egyéb nemzetközi
támogatásokkal kapcsolatosan irányítja az ellenőrzési hatóság feladatait ellátó Európai Támogatásokat Auditáló
Főigazgatóságot, valamint működteti és irányítja az uniós támogatások fogadásáért felelős kifizető és igazoló
hatósági feladatokat ellátó Nemzeti Programengedélyező Irodát,
r) koordinálja és harmonizálja az államháztartási belső kontroll rendszerek működtetésével, fejlesztésével,
harmonizációjával és koordinációjával kapcsolatos feladatokat,
s) ellátja a Norvég és EGT Finanszírozási Mechanizmussal, valamint az Európai Unió által biztosított Előcsatlakozási
Alapokkal és az Átmeneti Támogatással összefüggésben a nemzetközi szerződésben számára meghatározott
feladatokat,
t) egyetértési jogot gyakorol – a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően – az egészségügy finanszírozási
feltételrendszerének meghatározásában,
u) társfelelősként közreműködik a Kormány nyugdíj- és egészségbiztosítási politikájának kialakításában és
a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer szabályozásában,
v) kialakítja a kincstári stratégiát, irányítja a Magyar Államkincstárat.
(3) A miniszter az adópolitikáért való felelőssége körében
a) előkészíti különösen az államháztartás alrendszereit illető befizetési kötelezettségekről (adók, illetékek, vámok,
egyéb járulékok, hozzájárulások és egyéb befizetési kötelezettségek; a továbbiakban együtt: adók), a normatív,
nem termelési típusú állami támogatásokról, a helyi adókról, az adózás rendjéről, a vámjog és vámeljárás
szabályozásáról, a vámhatóság rendészeti feladatainak ellátásáról, a szerencsejátékról szóló jogszabályokat,
továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
b) felelős a központi adók, vámok és járulékok, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjait, valamint a Munkaerőpiaci
Alapot megillető járulékok és hozzájárulások beszedéséért, azok kiutalásáért, folyósításáért és ellenőrzéséért és
az ezekkel kapcsolatos adatszolgáltatásokért
c) meghatározza az állami adóhatóság és a vámhatóság feladatai teljesítésének éves követelményeit,
d) koordinálja az adóigazgatás szervezeti rendszere egyes elemeinek együttműködését,
e) felelős az Európai Unióval kiépült vámunióval kapcsolatos, szakmailag megalapozott, folyamatos
vámharmonizációs feladatok végrehajtásáért, különös tekintettel a származási szabályok, a vámérték-szabályozás
és a vámnómenklatúra szerkezetének az Európai Unió országaiban egységesen alkalmazott rendelkezéseivel
történő összhang megteremtésének követelményére,
f) irányítja a nemzetközi szabadkereskedelmi és integrációs feladatokból a vámigazgatásra háruló együttműködési
kötelezettségek végrehajtását,
g) gyakorolja a méltányossági jogkört a Vám- és Pénzügyőrség hatáskörébe utalt szabálysértési ügyekben,
h) irányítja az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt, a Vám- és Pénzügyőrséget, felügyeli az önkormányzati
adóhatóságokat.
(4) A miniszter a nyugdíjjárulék- és nyugdíjbiztosítási járulékfizetés, illetve az egészségbiztosítási járulék-fizetés
szabályozásáért való felelőssége körében előkészíti különösen:
a) a nemzeti erőforrás miniszterrel együttesen a társadalombiztosítási nyugellátás fedezetére szolgáló befizetési
kötelezettségekről, és a magánnyugdíjpénztárakról szóló,
b) a nemzeti erőforrás miniszterrel együttesen az egészségbiztosítás természetbeni és pénzbeli szolgáltatásainak
fedezetére szolgáló befizetési kötelezettségekről (járulékok, hozzájárulások, egyéb befizetési kötelezettségek),
továbbá az egészségügyi hozzájárulásról szóló,
c) az önkéntes nyugdíjpénztárakról, a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményekről, az önkéntes egészség- és
önsegélyező pénztárakról szóló
jogszabályokat, valamint e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeleteket ad ki.
(5) A miniszter a számviteli és könyvvizsgálati szabályozásért való felelőssége körében
a) előkészíti különösen a beszámoló készítéséről és a könyvvezetésről, a Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról,
a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló jogszabályokat, továbbá
e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
b) törvényességi felügyeletet gyakorol a Magyar Könyvvizsgálói Kamara felett,
c) gondoskodik a könyvviteli szolgáltatást végzők nyilvántartásának vezetéséről.
(6) A miniszter a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért való felelőssége körében
a) előkészíti különösen a pénz-, tőke- és biztosítási piacokról, az e piacokon működő piaci szereplőkről, illetve
e piacok állami felügyeletéről, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozás megelőzéséről és megakadályozásáról
 szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeleteket ad ki,
b) koordinálja a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozás megelőzésével és megakadályozásával kapcsolatos hazai
és nemzetközi szakmai kommunikációt,
c) részt vesz a Pénzügyi Stabilitási Tanács ülésén.
(7) A miniszter a nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért való felelőssége körében
a) ellátja a nemzetközi vagyonjogi egyezményekkel, beruházásvédelmi megállapodásokkal kapcsolatos
feladatokat, részt vesz a nemzetközi fejlesztési együttműködési, segélyezési politika elveinek kidolgozásában és
pénzügyi végrehajtásában,
b) kidolgozza a külföldi hitelfelvételi politikát, a kormányhitelnyújtás, az exporthitel-biztosítás és hitelezés
irányelveit, valamint szabályozását,
c) kidolgozza a központi költségvetés külföldi követelései leépítésének elveit,
d) ellátja a nemzetközi pénzügyi intézményekhez kapcsolódó tagságból, illetve nemzetközi pénzügyi intézményi
együttműködésből fakadó feladatokat, kezdeményezi az e szervezetekkel kötendő megállapodások
előkészítését, és ha azokból közvetlen állami kötelezettségvállalás keletkezik, megköti azokat.
76. § A miniszter az iparügyekért való felelőssége körében
a) előkészíti különösen a mérésügyről, a nemzeti szabványosításról, a nemesfémtárgyak és termékek vizsgálatáról,
hitelesítéséről, tanúsításáról és forgalmazásáról, a telepengedélyezésről, a haditechnikai termékek gyártásáról és
forgalmazásáról, a kábítószer-prekurzorokkal végezhető tevékenységekről, az áruk és szolgáltatások biztonsági
követelményeiről, vizsgálatáról és tanúsításáról, valamint piacfelügyeletéről szóló jogszabályokat, továbbá
e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
b) törvényességi felügyeletet gyakorol a Magyar Szabványügyi Testület felett, irányítja a Magyar Kereskedelmi
Engedélyezési Hivatalt.
77. § A miniszter a belgazdaság irányításáért való felelőssége körében
a) előkészíti különösen a kereskedelemről, a vásárokról és a piacokról, az üzletek működéséről, a közraktározásról,
a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról, a fogyasztóvédelemről, a gazdasági
reklámtevékenységről szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri
rendeleteket ad ki,
b) előkészíti a turizmusról, vendéglátásról, az utazásszervező és -közvetítő tevékenységről, az utazási és utazást
közvetítő szerződésről, a falusi és agroturizmusról, valamint a gyógytényezők, egészségügyi tényezők
vonatkozásában a nemzeti erőforrás miniszterrel együttműködve az egészségturizmusról szóló jogszabályokat,
továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
c) meghatározza a belgazdaság irányításának cél-, eszköz- és intézményrendszerét, fejlesztési koncepcióját,
d) kidolgozza a fogyasztóvédelmi politika koncepcióját, a fogyasztóvédelemmel, valamint az általános
termékbiztonsággal kapcsolatos cselekvési és szakmai programokat és figyelemmel kíséri azok végrehajtását,
meghatározza a piacfelügyelet intézményrendszerét, továbbá a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel
együttműködve ellátja a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos közösségi normák jogharmonizációs feladatait,
e) támogatja a fogyasztói jogviták alternatív vitarendezési fórumainak létrehozását és működését, ellátja
a fogyasztóvédelmi civil szervezetekkel és békéltető testületekkel kapcsolatos szervezési, szabályozási,
támogatási és fejlesztési feladatokat, valamint az Európai Fogyasztói Központok Hálózatába kijelölt szervezettel
kapcsolatos kormányzati feladatokat,
f) az érintett miniszterek véleményének ismeretében jóváhagyja a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Országos
Vizsgálati Programját,
g) az érintett miniszterek bevonásával intézkedéseket tesz, illetve kezdeményez a fogyasztói jogok védelme és
érvényesítése érdekében,
h) kidolgozza a piacfelügyeleti stratégiát, és ellátja az intézményfejlesztési feladatokat az áruk és szolgáltatások
biztonságossága és megfelelősége tekintetében,
i) kidolgozza a turizmusfejlesztés koncepcióját és támogatási rendszerét, a vallási turizmus tekintetében
a közigazgatási és igazságügyi miniszter közreműködésével,
j) közreműködik az európai uniós támogatásokkal meg valósuló turisztikai programok kidolgozásában, szakmai
véleményezésében,
k) kialakítja és működteti a turizmus kormányzati irányítási és intézményrendszerét,
l) összehangolja az európai uniós tagságból adódó kormányzati turisztikai feladatok, a turizmus fejlesztését
szolgáló nemzetközi programok végrehajtását, valamint közreműködik az európai uniós tagsággal összefüggő
kormányzati kapcsolatok szervezésében, elősegíti a két- és többoldalú nemzetközi turisztikai kapcsolatok
fejlesztését, továbbá részt vesz a multilaterális és regionális nemzetközi turisztikai szervezetek munkájában,
m) irányítja a belföldi és nemzetközi turisztikai marketingtevékenységet,
n) együttműködik az érintett miniszterekkel a gyermekek és a fiatalok iskolán kívüli szabadidőtöltéséhez kapcsolódó
turisztikai szolgáltatások feltételeinek fejlesztésére vonatkozó programok kidolgozásában és végrehajtásában,
o) együttműködik az érintett miniszterekkel az ifjúsági turizmussal kapcsolatos feladatok végrehajtásában,
p) együttműködik az érintett miniszterekkel a falusi és agroturizmussal kapcsolatos vidékfejlesztési feladatok
ellátásában,
q) irányítja a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalt és a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóságot,
r) működteti a Fogyasztóvédelmi Tanácsot, a Piacfelügyeleti Tanácsot, a Regionális Idegenforgalmi Bizottságokat és
a Nemzeti Turisztikai Bizottságot. 78. § A miniszter a külgazdaságért és a Kárpát-medencei Gazdasági Övezet gazdaságfejlesztéséért való felelőssége körében
a) előkészíti különösen az áruk, a szolgáltatások és az anyagi értéket képviselő jogok országhatárt, illetve vámhatárt
átlépő kereskedelméről, a kettős felhasználású termékek és technológiák külkereskedelmi forgalmának
engedélyezéséről, a haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelének, behozatalának, transzferjének és
tranzitjának engedélyezéséről szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri
rendeleteket ad ki,
b) ellátja a kereskedelem, illetve az áruk szabad áramlása akadályaival kapcsolatban külön jogszabályban
meghatározott értesítési és bejelentési eljárásokban az egyes nemzetközi szervezetek, az Európai Unió
intézményei és tagállamai felé megteendő, illetve az ezektől érkező értesítések és bejelentések továbbításával
összefüggő feladatokat,
c) kialakítja a Kormány külgazdasági politikáját,
d) az érintett miniszterekkel együttműködve, a külügyminiszter vonatkozó hatásköreire tekintettel gondoskodik
az áruk, szolgáltatások, a személyek és a tőke szabad áramlásával kapcsolatos európai uniós irányelvek
magyarországi végrehajtásáról, a magyar álláspont kialakításáról és kidolgozásáról, valamint képviseli azokat
az Európai Unió feladatkörrel rendelkező intézményeiben,
e) irányítja az OECD melletti Magyar Állandó képviseletet, kinevezi a képviseletet vezető nagykövetet és
szakdiplomatákat, továbbá a külügyminiszterrel egyetértésben javaslatot tesz a WTO melletti Magyar Állandó
Képviseletet vezető nagykövet és a szakdiplomaták személyére,
f) stratégiát dolgoz ki a külföldi működő tőke befektetések ösztönzésére, az áruk és szolgáltatások
külkereskedelmének, valamint a hazai vállalkozások működő tőke exportjának elősegítésére,
g) ellátja a Kárpát-medencei Gazdasági Övezet létrehozásával és működtetésével kapcsolatos feladatokat,
h) irányítja, értékeli és ellenőrzi a kereskedelemfejlesztést és a befektetés-ösztönzést szolgáló hazai
intézményrendszert,
i) ellátja a Magyar Turizmus Zrt., illetve a Magyar Befektetési és Kereskedelemfejlesztési Ügynökség (ITD Hungary
Zrt.) szakmai felügyeletét. 79. § A miniszter a gazdaságpolitikáért való felelőssége körében az energiastratégia- és klíma-politika, az
energiahatékonyság és energiatakarékosság, illetve a fenntartható energiagazdálkodás tekintetében:
a) kidolgozza a hosszú távú Energia Stratégiát,
b) kidolgozza a bioüzemanyagok és más megújuló üzemanyagok közlekedési célú felhasználására, a megújuló
energiaforrásokra, illetve azok – többek között hő- és villamosenergia-termelési céllal történő – felhasználására,
továbbá az energiahatékonyság és energiatakarékosság fokozására vonatkozó Stratégiát,
c) közreműködik az b) pontban meghatározott jogszabályok előkészítésében,
d) kidolgozza a Klímapolitikai Stratégiát,
e) kidolgozza és működteti az épületenergetikai programokat és épület-energiatakarékossági programokat,
f) gondoskodik a fenntartható gazdasági fejlődés és energiagazdálkodás stratégiai feltételeinek megteremtéséről,
g) javaslatot tesz az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kiosztására, elszámolására,
h) a b–g) pontokban meghatározott feladatok körében ellátja a hazai, közösségi és nemzetközi feladatok
végrehajtásával kapcsolatos feladatokat. 80. § A miniszter az építésgazdaságért, valamint a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért való felelőssége körében
a) előkészíti különösen a lakásügyről, a társasházról, a lakásszövetkezetről, a lakásokról és az állami lakáscélú
támogatásokról szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad
ki,
b) közreműködik az épített környezet alakításáról és védelméről, az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági
feladatokról, valamint az építőipari kivitelezési tevékenységről, továbbá a nemzetgazdasági szempontból kiemelt
beruházások meg valósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről, az építési műszaki ellenőri, a felelős műszaki
vezetői, a beruházás lebonyolítói, a vállalkozó kivitelezői névjegyzékbe való felvételre irányuló eljárásokról és
az energetikai tanúsításról szóló jogszabályok kialakításában,
c) gondoskodik a kormányprogram lakáspolitikai feladatainak meg valósításával kapcsolatos intézkedések
előkészítéséről, végrehajtásáról,
d) kidolgozza az épület-energiahatékonyság közép és hosszú távú cselekvési tervét,
e) kidolgozza az otthonteremtési stratégiát és a bérlakás program koncepcióját,
f) ellátja az építőipar és az építőanyag ipar ágazati irányításával kapcsolatos feladatokat,
g) javaslatot tesz az energia- és anyagtakarékos építési hulladékot újrahasznosító fenntartható építés feladataival
összefüggő, az épületek energiaellátásával, az épületgépészettel, az épületvillamossággal kapcsolatos
pályázatok tartalmára, továbbá az építőipart, építőanyag-ipart érintő állami támogatások, pályázatok kiírásával,
lebonyolításával kapcsolatos feladatok ellátására,
h) működteti a Nemzeti Építésgazdaság-fejlesztési Tanácsot. 81. § (1) A miniszter a foglalkoztatáspolitikáért való felelőssége körében
a) előkészíti különösen a munkaviszonnyal, a közalkalmazotti jogviszonnyal, a bérpolitika kialakításával,
a munkáltató fizetésképtelensége esetén igénybe vehető bérgarancia-támogatással, a foglalkoztatás
elősegítésével – ide nem értve a foglalkoztatási rehabilitációt – és az álláskeresők támogatásával, a munkaügyi
kapcsolatokkal, a külföldiek magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésével, a munkaügyi ellenőrzéssel és
az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés szabályaival kapcsolatos jogszabályokat, továbbá
e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
b) kidolgozza a Kormány foglalkoztatás-politikai, valamit az érintett miniszterekkel együttműködve
az életszínvonal-politikai és térségi kohéziós politikai koncepcióját, és érvényesíti azokat egyéb kormányzati
koncepciók és programok kialakításánál,
c) ellátja a foglalkoztatáspolitika koordinációjával kapcsolatos feladatokat,
d) meghatározza a foglalkoztatáspolitika – ide nem értve a foglalkoztatási rehabilitációt – és az álláskeresők
ellátásának eszközrendszerét, elemzi és ellenőrzi annak működését,
e) programokat dolgoz ki a munkaerőpiacon hátrányos helyzetben lévők foglalkoztatására, valamint
a foglalkoztatási válsághelyzetekből adódó kedvezőtlen munkaerőpiaci hatások csökkentésére, e körben ellátja
a közfoglalkoztatási formák rendszerének működtetésével kapcsolatos feladatokat,
f) a nemzeti erőforrás miniszterrel együttműködve javaslatokat dolgoz ki az atipikus foglalkoztatás bővítésére,
g) meghatározza a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat szakmai felügyeleti rendszerét, a jogszabályok keretei között
rendelkezik a Munkaerőpiaci Alap felett, a szakképzési alaprész tekintetében a nemzeti erőforrás miniszterrel
együttműködve,
h) rendelkezik a munkahelyteremtést, illetve a közmunka támogatását elősegítő fejezeti kezelésű előirányzatok
felett,
i) meghatározza a munkaerőpiaci szolgáltatások szabályait és irányítja a munka-, pálya-, álláskeresési,
foglalkoztatási tanácsadással kapcsolatos feladatokat,
j) figyelemmel kíséri a foglalkoztatási folyamatokat, elkészíti a munkaerő-keresletre és kínálatra vonatkozó
prognózisokat,
k) felelős a bérpolitikáért és a munkavédelemért,
l) részt vesz a Kormány elosztás- és jövedelempolitikai koncepciójának kialakításában,
m) kidolgozza a kormányzati bérpolitikára vonatkozó javaslatokat,
n) koordinálja a versenyszféra keresetalakulásának befolyásolását célzó, érdekegyeztetéssel kapcsolatos
kormányzati teendőket és a költségvetési intézményi szféra bérpolitikáját,
o) kidolgozza az érdekegyeztető tárgyalásokon a versenyszféra keresetalakulására és a minimális bér
meghatározására vonatkozó kormányzati tárgyalási pozíciókat,
p) előterjeszti a Kormánynak – az érdekelt miniszterekkel együttműködve – a költségvetési intézményi szféra
illetményrendszereinek összehangolt alakítására vonatkozó javaslatokat,
q) értékeli a szektorok, ágazatok, szakmák kereseti viszonyait,
r) irányítja – a humánerőforrás miniszterrel együttműködve – a munkavédelem országos programjának
végrehajtását,
s) az érintett szervekkel együttműködve meghatározza az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos
munkavégzést biztosító szabályokat, ideértve a munkahelyek, a munkaeszközök, az egyéni védőeszközök,
a munkakörülményi tényezők és a munkaalkalmasság követelményeit,
t) összehangolja az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés feltételeinek megteremtésében
közreműködő szervek tevékenységét,
u) egyetértést gyakorol a más államigazgatási szervek ügykörébe tartozó, munkabiztonságot érintő előterjesztések
esetében,
v) ellátja a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel (ILO) kapcsolatos feladatokat,
w) működteti a Munkaerőpiaci Alap Irányító Testületét, a Munkaügyi Közvetítői és Döntőbírói Szolgálatot,
a Munkaügyi Ellenőrzést Támogató Testületet, a Közmunkatanácsot,
x) ellátja a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat, valamint az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség
irányítását.
(2) A miniszter a szakképzésért és felnőttképzésért való felelőssége körében
a) meghatározza a szakképzés megkezdésének és folytatásának feltételeit, a szakképzést folytató intézmények
gyakorlati képzés szervezésére vonatkozó együttműködési megállapodásának tartalmi követelményeit,
a pályakövetéssel összefüggő feladatokat,
b) meghatározza a szakmai vizsgáztatás általános szabályait és eljárási rendjét, valamint a szakmai vizsgák adatait
tartalmazó központi nyilvántartás vezetésének szabályait,
c) meghatározza a szakmai vizsga szervezésére való jogosultság feltételeit,
d) meghatározza a szakmai vizsgadíj és a vizsgáztatási díjak kereteit,
e) meghatározza a tanulószerződés alapján a tanulókat megillető juttatások részletes szabályait,
f) elkészíti és kiadja az országos szakmai szakértői névjegyzéket és az országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzéket és
gondoskodik a szakmai szakértők nyilvántartásba vételéről és a nyilvántartás kiadásáról,
g) meghatározza a szakmai és vizsgakövetelmények formai előírásait,
h) létrehozza és működteti a szakképzési szerkezet folyamatos fejlesztését és korszerűsítését szolgáló bizottságot,
i) a szakképzés-fejlesztési stratégia feladatainak eredményes megoldása, koordinálása, az érdekegyeztetés
működtetése érdekében létrehozza és működteti a stratégiai bizottságokat,
j) a szakképesítésért felelős miniszter ágazatába tartozó szakképesítések modultérképei alapján összeállíttatja
az országos modultérképet és gondoskodik annak nyilvánosságra hozataláról,
k) hazai és nemzetközi források felhasználásával fejlesztési programokat kezdeményez és valósít meg,
l) az életen át tartó tanulás elősegítése érdekében – a külön jogszabályokban foglaltak szerint – közreműködik
a közoktatási, felsőoktatási rendszer működtetésével és továbbfejlesztésével kapcsolatos állami feladatok
végrehajtásában,
m) felnőttképzési és munkaerőpiaci képzési programokat dolgoz ki, ösztönzi ezek korszerű, informatikai eszközökkel
támogatott formáinak elterjesztését,
n) külön jogszabályban meghatározott felnőttképzési intézményeket létesít és tart fenn,
o) közreműködik a nemzeti erőforrás miniszter iskolai rendszerű szakképzést érintő feladatainak ellátásában,
p) ellátja a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben ráruházott
feladatokat,
q) működteti a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanácsot,
r) irányítja a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Intézetet és a 30. § b) pontban foglaltakkal összhangban
szakmai felügyeletet gyakorol a regionális képző központoknak a vállalatok közvetlen képzési megrendelései
tekintetében
s) törvényességi felügyeletet gyakorol a Felnőttképzési Akkreditáló Testület felett.
(3) A miniszter a társadalmi párbeszédért való felelőssége körében
a) képviseli a Kormányt az országos érdekegyeztetésben,
b) összehangolja a kormányzati szervek érdekegyeztetéssel kapcsolatos tevékenységét,
c) részt vesz a gazdasági, munkaügyi, foglalkoztatási, szakképzési, munkavédelmi, valamint fogyasztóvédelmi
érdekegyeztetésben, továbbá ellátja, illetve biztosítja a Kormány képviseletét a feladatköréhez tartozó
érdekegyeztető testületekben,
d) figyelemmel kíséri az érdekegyeztetésben létrejött megállapodások végrehajtását,
e) figyelemmel kíséri, illetve segíti a munkaügyi kapcsolatok és az érdekegyeztetés folyamatait, javaslatot dolgoz ki
az érdekegyeztetés és a társadalmi párbeszéd intézmény- és fórumrendszerének továbbfejlesztésére,
f) meghatározza a kollektív szerződések regisztrálásának szabályait, nyilvántartja és elemzi a kollektív
szerződéseket, dönt a kollektív szerződés hatályának az ágazatra (alágazatra) történő kiterjesztéséről,
g) figyelemmel kíséri a munkaügyi viták, konfliktusok feloldásának rendjét,
h) gondoskodik a civil szektorral való kapcsolattartás ágazati politikájának kialakításáról és meg valósításának
összehangolásáról,
i) gondoskodik a civil szektort érintő minisztériumi szintű elképzelések és döntések összehangolásáról,
j) elősegíti a civil szektor szervezeteinek részvételét a közfeladatok ellátásában,
k) részt vesz a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszternek a Nemzeti Civil Alapprogrammal
(NCA) kapcsolatos kormányzati feladatai összehangolásában,
l) gondoskodik a civil szektor erősödését elősegítő szolgáltató és fejlesztő programok kidolgozásáról, a civil
társadalommal való párbeszédet biztosító informatikai rendszerek kialakításáról és működtetéséről, valamint
gondoskodik az önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kialakításáról a hatáskörrel rendelkező
miniszterrel együttműködve,
m) működteti az Országos Érdekegyeztető Tanácsot, az Országos Közszolgálati Érdekegyeztető Tanácsot,
a Közalkalmazottak Országos Munkaügyi Tanácsát, a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Érdekegyeztető
Tanácsot.
82. § A miniszter a területfejlesztés stratégiai tervezéséért való felelőssége körében
a) előkészíti különösen a kedvezményezett térségek besorolásáról, a területfejlesztési koncepciókról, programokról,
a tervrendszer szabályozásáról, a vállalkozási övezetekről szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben
felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
b) közreműködik a területfejlesztésről szóló jogszabályok előkészítésében,
c) irányítja a területfejlesztési koncepciók és programok rendszerének kialakítását, működését, a stratégiaalkotást,
annak előkészítő fázisában a helyzetelemzést és annak értékelését, a javaslattevő fázisban többek között a
jövőkép megfogalmazását, a tervezési eszköz- és monitoring rendszer megfogalmazását, a területi (környezeti,
társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálat tartalmi követelményeit,
d) előkészíti az ország területi folyamatainak alakulásáról és a területfejlesztési politika érvényesüléséről szóló
országgyűlési beszámolót,
e) kidolgozza a vállalkozási övezetek létrehozásának és működésének szabályait, továbbá javaslatot tesz vállalkozási
övezetek kijelölésére,
f) közreműködik a regionális fejlesztési tanácsok, a térségi fejlesztési tanácsok és a megyei területfejlesztési
tanácsok munkájában,
g) segíti a terület- és regionális fejlesztést érintő kutatási elemző tevékenységet, e körben együttműködési
megállapodásokat köt, támogatja a kutatási-fejlesztési feladatok ellátását,
h) elemzi a térségi fejlesztési folyamatokat, egybeveti azokat a gazdaságpolitikai és környezetgazdasági célokkal,
gondoskodik az azokkal összefüggő kormányzati intézkedések hatásvizsgálatainak elkészítéséről,
i) ellátja a VÁTI területfejlesztési stratégiai tervezési tevékenységének szakmai felügyeletével kapcsolatos
feladatokat.
83. § A miniszter a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért való felelőssége körében
a) előkészíti különösen a kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról szóló jogszabályokat, továbbá
e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
b) az érintett minisztériumokkal együttműködve előkészíti a kutatás-fejlesztést és technológiai innovációt érintő
kormányzati döntéseket, stratégiákat és a hozzá kapcsolódó programokat, koordinálja azok meg valósítását,
c) összehangolja a hazai és az európai uniós kutatás-fejlesztési és innovációs közfinanszírozású támogatási
forrásokat, elősegíti azok hatékony felhasználását,
d) koordinálja a kutatás-fejlesztés és a technológiai innováció területén a nemzetközi szervezetekben a magyar
részvétellel kapcsolatos kormányzati feladatokat,
e) elősegíti a gazdaság versenyképességének javítását szolgáló vállalati kutatás-fejlesztési és innovációs képességek
erősítését,
f) intézkedéseket dolgoz ki az innovatív kis- és középvállalkozások fejlődését segítő eszköztár és intézményrendszer
bővítésére,
g) szervezi a kutatás-fejlesztés és innovációs terület társadalmi elfogadottságának és elismertségének növelésére
irányuló központi programokat,
h) irányítja a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatalt.
IX. FEJEZET
A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTER SZAKPOLITIKAI FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
84. § A nemzeti fejlesztési miniszter (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: miniszter) a Kormány
a) fejlesztéspolitikáért és a fejlesztési célelőirányzatok kezeléséért, szabályozásáért és ellenőrzéséért,
b) területfejlesztésért,
c) állami vagyonnal való gazdálkodás szabályozásáért,
d) állami vagyon felügyeletéért,
e) közlekedésért,
f) energiapolitikáért,
g) bányászatért,
h) postaügyért,
i) audiovizuális politikáért,
j) informatikáért,
k) közigazgatási informatika infrastrukturális meg valósíthatóságának biztosításáért,
l) elektronikus hírközlésért,
m) űrkutatásért,
felelős tagja.
85. § A miniszter a fejlesztéspolitikáért és a fejlesztési célelőirányzatok kezeléséért, szabályozásáért és ellenőrzéséért,
valamint a területfejlesztésért való felelőssége körében:
a) összehangolja a központi államigazgatási szervek országos szintű fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységét,
módszereket és követelményeket dolgoz ki a támogatáspolitikai intézkedésekhez,
b) országos fejlesztéspolitikai adatbázis és információs rendszer működtetésével folyamatosan figyelemmel kíséri
a fejlesztési folyamatokat, összehangolja a hazai és uniós támogatási források felhasználását, a nyomon követi
a fejlesztéspolitikai programok végrehajtására javasolt intézkedések hatásait és azokról a Kormányt tájékoztatja,
c) javaslatot tesz a fejlesztéspolitikai tevékenység irányítási, finanszírozási, intézményi és szabályozási rendszerének
kialakítására, fejlesztésére, gyakorolja a végrehajtásban közreműködő szervezetek feletti felügyeleti, irányítási és
tulajdonosi jogokat,
d) együttműködik a fejlesztéspolitikában érintett szervekkel, szükség szerint összehangolja a fejlesztési
tanácsokban képviselendő kormányzati álláspontot; ellátja az Országos Területfejlesztési Tanácsban való
részvétellel és a Tanács működésével kapcsolatos feladatokat, továbbá a Regionális Fejlesztési és Képzési
Tanácsokkal kapcsolatos feladatokat,
e) előkészíti a kormányzati támogatási döntések végrehajtását szolgáló szabályozásokat, biztosítja az ágazati és
területi szereplői közötti koordinációt,
f) előkészíti a fejlesztéspolitikát szolgáló központi állami források felhasználására vonatkozó szabályozást, kezeli
a költségvetési törvény fejlesztési célú fejezeti célelőirányzatait, figyelemmel kíséri a források felhasználását,
g) közreműködik a gazdaságstratégia cél-, eszköz- és intézményrendszerének a kidolgozásában,
h) közreműködik a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve a külföldi működő tőkebevonási és külföldre
irányuló tőkebefektetési politikának a fejlesztéspolitikával összhangban történő kialakításában, feladatkörében
együttműködik a befektetésösztönzést segítő szervezetekkel, regionális fejlesztésekben érdekelt kockázati
tőketársaságokkal és pénzintézetekkel, így különösen a Magyar Fejlesztési Bankkal,
i) a fejlesztéspolitikai célkitűzések végrehajtása érdekében közreműködik a központi állami költségvetési politika,
valamint a környezetvédelmi, agrár- és infrastruktúrafejlesztési politika, továbbá az egészségügyi, valamint
a lakáspolitika kidolgozásában,
j) irányítja a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséget és ellátja a döntései elleni jogorvoslati feladatokat,
k) a Támogatásokat vizsgáló iroda keretei között gondoskodik az Európai Unió működéséről szóló Szerződés
107. cikkének hatálya alá tartozó állami támogatások – a Szerződés által meghatározott mezőgazdasági termékek
előállításához és kereskedelméhez nyújtott támogatások és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
nyújtott támogatások, valamint külön jogszabályban más miniszter feladatkörébe utalt támogatások kivételével
– versenyszempontú ellenőrzésének hazai koordinálásáról, különös tekintettel az európai uniós jogi aktusok
állami támogatási rendelkezéseinek való megfelelés biztosítására, valamint az Európai Bizottsággal való
együttműködésre,
l) gondoskodik az állami támogatások versenyszempontú ellenőrzésének hazai koordinálásáról, különös tekintettel
az európai uniós jogi aktusok állami támogatási rendelkezéseinek való megfelelés biztosítására, valamint
az Európai Bizottsággal való együttműködésre,
m) rendelkezik a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap felett,
n) irányítja
na) a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséget,
nb) a Strukturális Alapok Programirodát,
nc) a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium Fejlesztési Igazgatóságot,
nd) a közreműködős szervezeti tevékenység tekintetében az Oktatási és Kulturális Minisztérium
Támogatáskezelő Igazgatóságát,
o) szakmailag felügyeli oa) a Magyar Fejlesztési Bank Zrt.,
ob) a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Kft.,
oc) az ESZA Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft.,
od) az Energia Központ Nonprofit Kft.,
oe) a PROMEI Nonprofit Kft. és
of) a Regionális Fejlesztési Holding Zrt. tevékenységét.
86. § (1) A miniszter a területfejlesztésért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a területfejlesztésről,
b) a központi államigazgatási szervek területfejlesztéssel kapcsolatos feladatairól,
c) a területfejlesztéssel kapcsolatos információs rendszerről, adatszolgáltatás rendjéről,
d) a területfejlesztést szolgáló forrásokról,
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(2) A miniszter a területfejlesztésért való felelőssége körében működteti
a) működteti a Magyarországi Régiók Brüsszeli Irodáját és az Országos Területfejlesztési Tanácsot,
c) közreműködik az ország területi folyamatainak alakulásáról és a területfejlesztési politika érvényesüléséről szóló
országgyűlési beszámoló előkészítésében,
d) kidolgozza a területfejlesztési támogatások és a decentralizáció irányelveit, a területfejlesztést szolgáló pénzügyi
eszközök felhasználásának szabályait, továbbá javaslatot tesz a területfejlesztést szolgáló központi és térségi
pénzeszközök arányára,
e) közreműködik a regionális fejlesztési tanácsok, a térségi fejlesztési tanácsok és a megyei területfejlesztési
tanácsok munkájában, ellátja az Országos Területfejlesztési Tanácsban való részvétellel és a Tanács működésével
kapcsolatos feladatokat, összehangolja a központi közigazgatási szervek területfejlesztéssel összefüggő
tevékenységét, biztosítja a területfejlesztés ágazati és területi szereplői közötti koordinációt,
f) kialakítja és működteti a terület- és regionális fejlesztéssel és a területrendezéssel kapcsolatos információs és
adatszolgáltatási rendszert,
g) javaslatot tesz a Kormány képviselőjére a Balaton Fejlesztési Tanácsban, a Budapesti Agglomerációs Fejlesztési
Tanácsban és a regionális fejlesztési tanácsokban,
h) összehangolja a Balatonnal kapcsolatos összkormányzati feladatokat,
i) összehangolja a területfejlesztési célokat és az önkormányzati fejlesztéseket közvetlenül szolgáló hazai pénzügyi
források pályázati rendszerben történő felhasználását, gondoskodik a pályázati rendszer kialakításáról,
előkészítéséről, nyilvántartást vezet a pályázatokról,
j) működteti a közvetlen terület- és a területi önkormányzati fejlesztési célokat szolgáló decentralizált pályázati
rendszert,
k) előkészíti, kidolgozza és ellátja a területfejlesztés intézményrendszerének (regionális, megyei, kistérségi)
korszerűsítésével és szakmai felügyeletével kapcsolatos feladatokat,
l) kidolgozza és meg valósítja a területfejlesztés intézményrendszerének központi finanszírozását,
m) felügyeli és szakmailag irányítja a kistérségi hálózat munkáját,
87. § A miniszter az állami vagyonnal való gazdálkodás szabályozásáért és az állami vagyon felügyeletéért való felelőssége
körében:
a) előkészíti különösen az állami vagyonról, az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló, valamint
a közbeszerzésekre vonatkozó jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet
felhatalmazása alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
b) vizsgálja és ellenőrzi a privatizációs, koncessziós, PPP és egyéb állami vagyont érintő gazdálkodó szervezettekkel
kötött és megkötendő szerződéseket,
c) alakítja és végrehajtja a Kormány vagyongazdálkodási és közbeszerzési politikáját,
d) irányítja és koordinálja az állami szervek, a központi közigazgatási szervek és az egyéb jogi személyek
közbeszerzéseit,
e) felügyeli a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság tevékenységét,
f) gondoskodik a sportlétesítményekkel (sportingatlanokkal) kapcsolatos fejlesztési, rekonstrukciós programokról,
valamint az üzemeltetési, működtetési feladatokról. 88. § (1) A miniszter a közlekedésért való felelőssége körében előkészíti különösen:
a) a közúti közlekedésről,
b) a légi közlekedésről,
c) a vasúti közlekedésről,
d) a vízi közlekedésről,
e) a veszélyes áruk szállításáról,
f) a kombinált árufuvarozásról,
g) a közlekedési szolgáltatásokról,
h) a közlekedési szolgáltatások hatósági árának megállapításáról, a közlekedési hatósági eljárások és igazgatási
szolgáltatások díjának megállapításáról, a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről,
i) a gyorsforgalmi utakról és az utakkal kapcsolatos egyéb szabályokról,
j) a közlekedés védelméről,
k) a közlekedés biztonságáról,
l) a nehéz tehergépkocsik közlekedésének korlátozásáról,
m) a közlekedési szakemberek képzéséről, vizsgáztatásáról, utánképzéséről,
n) a nemzetközi közúti fuvarozást végző egyes járművek személyzetének vezetési és pihenőidejéről,
o) a gépjármű-vezető képzésről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(2) A miniszter a közlekedésért való felelőssége körében irányítja
a) a Nemzeti Közlekedési Hatóságot,
b) a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központot,
c) a Közlekedésbiztonsági Szervezetet,
d) a szolnoki MÁV Kórház és Rendelőintézetet.
(3) A miniszter a közlekedésért való felelőssége körében
a) a repülésbiztonsággal összefüggő tevékenységek szervezett irányítása érdekében Nemzeti Repülésbiztonsági
Programot működtet,
b) ellátja a helyközi közösségi közlekedés megrendelésével és finanszírozásával kapcsolatos feladatokat,
c) szervezi, összehangolja a közlekedési hálózati infrastruktúra fejlesztését.
89. § (1) A miniszter az energiapolitikáért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a villamos energiáról,
b) a földgázellátásról,
c) a villamos energia és a földgáz határon keresztül történő szállításáról,
d) az atomenergiáról,
e) a távhőszolgáltatásról,
f) a központi fűtésről és melegvíz-szolgáltatásról,
g) a behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről,
h) a nemzetgazdasági miniszter közreműködésével a bioüzemanyagok és más megújuló üzemanyagok közlekedési
célú felhasználásáról, i) a nemzetgazdasági miniszter közreműködésével a megújuló energiaforrások hő- és villamosenergia-termelési
céllal történő felhasználásáról,
j) a nemzetgazdasági miniszter közreműködésével az energiahatékonyság és energiatakarékosság fokozása
érdekében teendő lépésekről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(2) A miniszter az energiapolitikáért való felelőssége körében
a) a javaslattételre jogosult miniszter javaslatait figyelembe véve eljár az új belépő tartalékba tartozó
egységmennyiség kivételével az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kiosztásával összefüggő ügyek
tekintetében,
b) a javaslattételre jogosult miniszter javaslatait figyelembe véve eljár az üvegházhatású gázok kibocsátási
egységeinek értékesítéséből származó bevétel felhasználására vonatkozó ügyek tekintetében,
c) kidolgozza a hosszú távú Energia Stratégia alapján a Cselekvési Tervet, és energiapolitikai programokat,
d) felügyeli az energiahatékonysági célkitűzések elérését szolgáló Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Terv
végrehajtását,
e) kidolgozza a bioüzemanyagok és más megújuló üzemanyagok közlekedési célú felhasználására, a megújuló
energiaforrásokra, illetve azok – többek között hő- és villamosenergia-termelési céllal történő – felhasználására,
továbbá az energiahatékonyság és energiatakarékosság fokozására vonatkozó Cselekvési Tervet, Programokat,
f) egyetértési jogot gyakorol az e) pontban meghatározottak stratégiájának kialakításakor,
g) a Klímapolitikai Stratégia alapján kidolgozza a Klímapolitikai Cselekvési Tervet, Programokat, jogszabályokat,
gondoskodik azok végrehajtásáról, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeletet ad ki,
h) a javaslattételre jogosult miniszter javaslatait figyelembe véve ellátja az üvegházhatású gázok kibocsátási
egységeinek kiosztására, elszámolására, az emisszió-kereskedelmi rendszer működtetésére vonatkozó
szabályozási feladatokat és gondoskodik azok végrehajtásáról,
i) a javaslattételre jogosult miniszter javaslatait figyelembe véve dönt az üvegházhatású gázok tekintetében a
kibocsátási kvóták értékesítési bevételeinek felhasználásáról, szervezi annak végrehajtását, továbbá e
tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeletet ad ki,
j) az e-i) pontokban meghatározott feladatok körében ellátja a hazai, közösségi és nemzetközi feladatok
végrehajtásával kapcsolatos feladatokat.
(3) A miniszter az energiapolitikáért való felelőssége körében a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 28. §
(1) bekezdése alapján a magyar állam képviseletére jogosult a következő szerződések vonatkozásában:
a) Egyezségi Megállapodás az E.ON AG, az E.ON Ruhrgas International Gmbh, az E.On Földgáz Trade Zrt. és a Magyar
Köztársaság között,
b) Szerződés elővásárlási jog alapításáról az E.ON AG, az E.ON Ruhrgas International Gmbh, az E.On Földgáz Trade
Zrt., a Magyar Köztársaság és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. között.
90. § A miniszter a bányászatért való felelőssége körében:
a) előkészíti a bányászatról szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri
rendeleteket ad ki,
b) irányítja ba) a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalt,
bb) a Bányászati Utókezelő és Éjjeli Szanatóriumot,
bc) a Magyar Állami Eötvös Loránd Geofizikiai Intézetet,
bd) a Magyar Állami Földtani Intézetet.
91. § A miniszter a postaügyért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a postai tevékenységről,
b) a postai szolgáltatások ellátásáról
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
92. § (1) A miniszter az informatikáért és a közigazgatási informatika infrastrukturális feltételeinek biztosításáért viselt
felelőssége körében:
a) egyetértést gyakorol a szolgáltató állam kialakításához szükséges közigazgatási informatika stratégiájának
előterjesztéséhez, a végrehajtás akcióprogramjainak összehangolásához, b) egyetértési jogot gyakorol az egységes közigazgatási informatikai fejlesztési és szolgáltatási politika
kialakításához és annak végrehajtásához,
c) irányítja a közigazgatási informatikai és infokommunikációs infrastruktúra fejlesztési és szolgáltatási politika
végrehajtását,
d) felügyeli a külön jogszabályokban meghatározott zártcélú hálózatok, központi szolgáltató rendszer működését,
üzemeltető szervezeteit,
e) felügyeli az Egységes Digitális Rádiórendszer, Informatikai Közháló Program és az Egységes Kormányzati
Gerinchálózat működését, üzemeltető szervezeteit,
f) szakmai irányítást gyakorol a közigazgatási intézmények, állami vagy részben állami tulajdonban lévő gazdasági
társaságok, hírközlési, informatikai tevékenységét, ide értve a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalát is, ennek keretében:
fa) felügyeli a közigazgatási szervezetek kezelésében lévő közigazgatási informatikai infrastruktúra
eszközrendszerének (SW, HW, hálózati eszközök, telekommunikációs szolgáltatások), továbbá az állami,
vagy részben állami tulajdonban lévő gazdasági társaságok infokommunikációs infrastruktúráinak
üzemeltetését,
fb) ellenőrzi az üzemeltetés személyi, tárgyi feltételeit, az informatikai biztonsági előírások megfelelőségét és
betartását,
fc) gondoskodik a közigazgatási informatika infrastrukturális eszközrendszerének fejlesztéséről,
az üzemeltetés feltételeinek meghatározásáról,
g) jogosult az (f) pontban említett szervezetek infokommunikációs infrastruktúrájáért felelős vezetőinek,
az informatikai biztonságért felelős vezető személyére javaslatot tenni, illetőleg a központi közigazgatási
szervezetek, hivatalok, intézmények infokommunikációért felelős és informatikai biztonságért felelős vezetőinek
kinevezéséhez egyetértési jogot gyakorolni,
h) jóváhagyja az ágazatok informatikai infrastruktúra-fejlesztési (SW, HW, hálózati eszközök, telekommunikációs
szolgálktatások) stratégiáit, a kormányhivatalok, központi hivatalok, közigazgatási szervek fejlesztési, beszerzési
terveit,
i) egyetértési jogot gyakorol az f) pontban érintett szervezetek infokommunikációs tartalmú szerződéseihez,
kötelezettségvállalásaihoz, kivéve az (f) 3. pont alatti fejlesztési tevékenységet, ahol a szerződéseket megköti és
gondozza,
j) közreműködik a védelemszervezés közigazgatási szerveket érintő informatikai feladatainak tervezésében,
végrehajtásában,
k) ellátja az űrkutatási tárgyú két- és sokoldalú nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos, továbbá az európai
integrációból adódó űrkutatási és űrpolitikai program-előkészítési és harmonizációs feladatokat, külön
felhatalmazás alapján képviseli a Kormányt a nemzetközi szervezetekben; kidolgozza az űrkutatás fő irányait és
programjait; biztosítja a Magyar Űrkutatási Tanács (MŰT) és az Űrkutatási Tudományos Tanács (ŰTT)
működésének feltételeit,
l) megszervezi a nemzeti adatvagyon adatfeldolgozását,
m) irányítja a
ma) a PM Informatikai Szolgáltató Központját,
mb) a Nemzeti Űrkutatási Irodát,
mc) a Koping-Datorg Zrt.-t.
(2) A miniszter az elektronikus hírközlésért és az audiovizuális politikáért való felelősságe körében
a) előkészíti az elektronikus hírközléssel összefüggő stratégiákat, továbbá összehangolja az azokhoz kapcsolódó
programok végrehajtását,
b) gondoskodik a szélessávú infrastruktúra országos elérhetőségéről és a digitális szakadék megszüntetéséről
megfelelő ösztönző stratégiák és szakmapolitikák összehangolt kialakítása révén, a közigazgatási és igazságügyi
miniszterrel együttműködve különös tekintettel az e-közigazgatási szolgáltatások igénybevétele tekintetében,
c) előkészíti az egyetemes szolgáltatások körének és feltételrendszerének meghatározására vonatkozó stratégiákat,
ellátja az Egyetemes Elektronikus Hírközlési Támogatási Kassza működésével kapcsolatos feladatokat,
d) előkészíti a frekvenciahasználatra vonatkozó szakmapolitikát, kialakítja a frekvencia-felhasználás kereteit,
e) képviseli a Magyar Köztársaságot a frekvenciahasználat nemzetközi feltételrendszerét kialakító nemzetközi
tárgyalásokon, f) ellátja a polgári és nem polgári célú frekvencia gazdálkodással, hatályban lévő koncessziós és hírközlő hálózatok
fejlesztése tárgyában létrejött szerződésekkel kapcsolatos feladatokat,
g) ellátja az elektronikus hírközlés terén a kapcsolódó jogszabályelőkészítési feldatokat és felhatalmazás alapján
miniszteri rendeleteket adhat ki,
h) előkészíti az audiovizuális médiával, valamint a digitális műsorterjesztésre való átállással kapcsolatos stratégiákat
és összehangolja kapcsolódó ágazati programokat, valamint ellátja a kapcsolódó jogszabályelőkészítési
feladatokat és gondoskodik a stratégia meg valósításáról,
i) előkészíti a postapiacra vonatkozó ágazati stratégiát, gondoskodik a postapiac liberalizációjáról,
j) irányítja, illetve felügyeli
ja) a Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Intézetet,
jb) az Educatio Kft-t,
jc) a Neumann János Digitális Könyvtár Multimédia Kht.-t,
jd) a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsot.
93. § a) A minisztert az űrkutatással kapcsolatos feladatainak ellátásában véleményező testületként a Magyar Űrkutatási
Tanács és Űrkutatási Tudományos Tanács segíti, amelynek tagjait a miniszter kéri fel.
b) A miniszter gyakorolja a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjének hatásköreit a XXXIV. Kutatás és technológia
fejezet felett.
X. FEJEZET
A VIDÉK FEJLESZTÉSI MINISZTER SZAKPOLITIKAI FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
94. § A vidékfejlesztési miniszter (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: miniszter) a Kormány
a) agrárpolitikáért,
b) agrár-vidékfejlesztésért,
c) élelmiszerlánc-felügyeletért,
d) élelmiszeriparért,
e) erdőgazdálkodásért,
f) ingatlan-nyilvántartásért,
g) térképészetért,
h) földügyért,
i) vadgazdálkodásért,
j) halgazdálkodásért
k) környezetvédelemért,
l) természetvédelemért és
m) vízgazdálkodásért
felelős tagja.
95. § A miniszter e rendeletben és más jogszabályokban, valamint a Kormány határozataiban meghatározott
feladatkörében
a) jóváhagyja a szomszédos államokkal kötött vízgazdálkodási egyezmények rendelkezéseiből eredő kérdések
megtárgyalására létrehozott bizottságok, illetve a kormánymeghatalmazottak üléseiről készült jegyzőkönyveket,
valamint a bizottságok és kormánymeghatalmazottak határozatait,
b) közreműködik az országos érdekegyeztetés kormányzati feladatainak ellátásában, továbbá az érintett ágazati
érdekképviseletek bevonásával konzultatív érdekegyeztető fórumot működtet.
96. § (1) A miniszter az agrárpolitikáért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a Közösségi Agrárpolitika egyes intézkedéseinek végrehajtásáról,
b) az agrár és bormarketing tevékenységről,
c) az élelmezési és mezőgazdasági célú genetikai erőforrások védelméről,
d) a termesztésben alkalmazható növény- és állatfajták állami elismeréséről, illetve minősítéséről, azok
fajtafenntartásáról, a géntartalékok képzéséről és megőrzéséről,
e) a vetőmagvak és szaporítóanyagok minőségének ellenőrzéséről, előállításukról, forgalomba hozatalukról,
f) a szőlő- és gyümölcstelepítés rendjéről,
g) az egyes állatfajok egyedeinek megjelöléséről, nyilvántartásáról, tenyésztésének nyilvántartásáról,
h) a ló- és agárversenyzés szabályairól,
i) a termelők szerveződéséről,
j) a Helyes Gazdálkodási Gyakorlatról,
k) az ágazati munkavédelmi szabályokról szóló, továbbá
l) a mezőgazdasági foglalkoztatással összefüggő
jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(2) A miniszter az agrárpolitikáért való felelőssége keretében felel továbbá a mezőgazdasági célú vízgazdálkodásért,
e körben előkészíti különösen a mezőgazdasági célú vízgazdálkodásról szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben
felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteteket ad ki.
(3) A miniszter az agrárpolitikáért való felelőssége keretében felel továbbá a géntechnológiai tevékenységért, e körben
előkészíti különösen
a) a mezőgazdaság és az ipar területén a géntechnológiai tevékenységről,
b) a géntechnológiával módosított, a hagyományos módon és az ökológiai gazdálkodással termesztett növények
egymás mellett éléséről,
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(4) A miniszter az agrárpolitikáért való felelőssége körében
a) dönt a zöldség-gyümölcs termelői csoport elismerési tervének elfogadása iránti kérelméről, valamint a termelői
szervezetek, illetve a zöldség-gyümölcs termelői szervezetek társulása elismerés iránti kérelméről;
b) dönt a termelői szervezet működési programjáról;
c) dönt a zöldség-gyümölcs termelői szervezetek társulása részleges működési programjáról;
d) dönt a termelői csoport elismeréséről, valamint a termelői szervezetek, illetve a termelői szervezetek társulása
elismerésről;
e) gondoskodik az a)–d) pontba meghatározott eljárásokhoz kapcsolódó ellenőrzésekről;
f) dönt a 1234/2007/EK rendelet 123. cikkében meghatározottak szerinti szakmaközi szervezetek elismeréséről.
(5) A Kormány a szőlőtermesztésről és borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 40. § (7) bekezdésében foglaltak
tekintetében borászati hatóságként a minisztert jelöli ki.
97. § (1) A miniszter az agrár-vidékfejlesztésért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alaphoz (EMVA) kapcsolódó Nemzeti Agrár-Vidékfejlesztési Programról,
b) az agrár-vidékfejlesztési támogatásokról szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján
miniszteri rendeleteket ad ki.
(2) A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében növényegészségügyi feladatai keretében
előkészíti különösen a növényegészségügyről szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján
miniszteri rendeleteket ad ki.
(3) A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében növényegészségügyi feladatai keretében felel
továbbá a növényegészségügyért, e körben előkészíti különösen
a) a növényvédő szerek, a növényvédelmi hatású termékek, növényvédelmi célú eszközök és anyagok
engedélyezéséről, forgalmazásáról, felhasználásáról és ellenőrzéséről,
b) a növényi termékek, a víz, valamint a talaj növényvédőszer-maradék és egyéb toxikus anyag tartalmának
ellenőrzéséről,
c) a növényvédelmi tevékenységről,
d) a termelésnövelő anyagok, termesztőközegek, növénykondicionáló szerek engedélyezéséről, forgalmazásáról,
felhasználásáról és ellenőrzéséről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(4) A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében állat-egészségügyi feladatai keretében előkészíti
különösen
a) a veszélyes állatbetegségek járványos fellépésének megelőzéséről,
b) az egyes állatgyógyászati termékek előállításáról, törzskönyvezéséről, forgalomba hozataláról, forgalmazásáról és
felhasználásáról,
c) az állati eredetű melléktermékek kezeléséről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(5) A miniszter a természetvédelemért és élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében állat-egészségügyi
feladatai keretében felel továbbá az állatok védelméért, e körben előkészíti különösen az állatok védelméről és
kíméletéről, valamint az ahhoz kapcsolódó hatósági feladatokról szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben
felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(6) A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében élelmiszer-biztonsági feladatai keretében felel
az élelmiszer-higiéniáért és az élelmiszer-ellenőrzésért, e körben – a nemzeti erőforrás miniszterrel együttműködve –
előkészíti különösen
a) az élelmiszer-biztonsági és élelmiszer-higiéniai követelményekről,
b) az élelmiszer minőség-ellenőrzésről, valamint a bor és zöldség-gyümölcs minőség-ellenőrzésről,
c) a bor előállítás és forgalomba hozatal feltételrendszeréről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(7) A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében élelmiszer-biztonsági feladatai keretében –
a nemzeti erőforrás miniszterrel együttműködve – előkészíti különösen
a) az élelmiszerben jelen lévő, az egészségre ható tényezők határértékeiről,
b) az élelmiszer eredetű megbetegedések megelőzésének és leküzdésének élelmiszer-biztonsági feltételeiről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(8) A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében élelmiszer-biztonsági feladatai keretében
előkészíti az élelmiszerek előállításának és forgalomba hozatalának élelmiszer-biztonsági feltételeiről szóló
jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeletet ad ki.
(9) A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében élelmiszer-biztonsági feladatai keretében felel
továbbá a takarmánybiztonságért és a takarmány minőség-ellenőrzésért, e körben előkészíti különösen
a) a takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról,
b) a takarmányok ellenőrzéséről, vizsgálatáról
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(10) A miniszter az élelmiszeriparért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) az élelmiszerek előállításáról, forgalomba hozataláról, ellenőrzéséről,
b) a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek eredetvédelméről és hagyományos tulajdonságairól
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(11) A miniszter az erdőgazdálkodásért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) az erdőgazdálkodásról,
b) az erdő védelméről,
c) az erdővagyon fenntartásának és bővítésének feltételrendszeréről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(12) A miniszter az ingatlan-nyilvántartásért, a térképészetért, valamint a földügyért való felelőssége körében előkészíti
különösen
a) az ingatlan-nyilvántartás vezetéséről, rendszeréről és az abból történő adatszolgáltatásról,
b) a földmérésről, térképészetről és a távérzékelésről, valamint – az érintett minisztériumokkal együttműködve –
az államhatárral kapcsolatos nemzetközi kötelezettségek teljesítéséről,
c) a földminősítési rendszerről, a földtulajdoni, földhasználati és földhasznosítási előírások érvényesüléséről,
a földforgalom szabályozásáról, a földvédelemről, a talajvédelemről, valamint a földhitel rendszeréről, valamint
d) a földügyi informatikai rendszerről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(13) A miniszter a vadgazdálkodásért, halgazdálkodásért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a vadászható, halászható állatfajokról, valamint azok génkészlete védelméről, fenntartásának, hasznosításának
szabályairól,
b) a vadászat gyakorlásának feltételeiről, a vadászat rendjéről és a vadgazdálkodásról, valamint
c) a halászat feltételeiről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
98. § A miniszter az agrárpolitikáért való felelőssége körében törvényességi felügyeletet gyakorol
a) a Magyar Állatorvosi Kamara, valamint a fővárosi és a megyei szervezetei fölött,
b) az Országos Magyar Vadászkamara, valamint a fővárosi és a megyei szervezetei fölött,
c) a Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamara, valamint a fővárosi és a megyei szervezetei fölött,
d) a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa, valamint a Hegyközségi Tanácsok és a hegyközségek fölött.
99. § (1) A miniszter az agrárpolitikáért való felelőssége körében
a) elkészíti az ágazat fejlesztésére vonatkozó koncepciókat és döntési javaslatokat, vizsgálja és elemzi az ágazathoz
tartozó gazdasági tevékenységeket, az ágazattal szemben támasztott követelményeket, kidolgozza az ágazat
fejlesztésének gazdaságpolitikai követelményrendszerét,
b) feldolgozza és elemzi a hatósági jogkörének gyakorlása során birtokába jutott adatokat, továbbá gondoskodik
az egységes információs rendszer, az ágazati és területi információs rendszer, valamint a statisztikai információs
rendszer kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről,
c) karbantartja az agrárágazati informatikai stratégia keretében a Magyar Információs Társadalom Stratégia (MITS)
e-agrárium részstratégiát,
d) gondoskodik a mezőgazdaságot ért rendkívüli és tömeges elemi károk kezeléséről,
e) ellátja az ágazat finanszírozását végző pénzintézetekkel és kezességvállaló intézményekkel kapcsolatos
kormányzati feladatokat,
f) ellátja az ágazati tevékenységi körbe tartozó állami gazdálkodó szervezetek korszerűsítésével, átalakulásával,
illetőleg privatizációjával kapcsolatos hatáskörébe utalt feladatokat,
g) elemi csapás, járványos állatbetegségek, a növények zárlati és veszélyes, illetve járványt okozó egyéb károsítóinak
leküzdésére a minisztérium szakigazgatási szerveinek és intézményeinek közvetlen utasítást ad,
h) kidolgozza és működteti az ágazat tagállami hatáskörbe tartozó támogatási rendszerét,
i) elvégzi az Európai Mezőgazdasági Garancia Alappal (a továbbiakban: EMGA), valamint a Halászati Orientációs
Pénzügyi Eszközzel (a továbbiakban: HOPE) kapcsolatos feladatokat,
j) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap (EMOGA), az EMGA és az EMVA vonatkozásában ellátja
a Bizottság 885/2006/EK rendeletének 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott Illetékes Hatóság feladatait,
k) közreműködik a nemzeti szabványok kidolgozásában, továbbá ellátja a nemzetközi és az európai
kötelezettségeken alapuló, nemzeti szabványosítással és az akkreditálással összefüggő feladatokat,
l) jelentésben évente beszámol az Országgyűlésnek az agrárgazdaság helyzetéről;
m) működteti az Agrárgazdasági Tanácsot,
n) gondoskodik az agrárpolitika és agrártámogatások helyzetét bemutató éves OECD-jelentés összeállításáról,
o) közreműködik a logisztikai rendszerek agrárágazatot érintő feladatainak koordinálásában.
(2) A miniszter az agrárpolitikáért való felelőssége keretében felel továbbá az agrárkörnyezet védelméért és
az agrár-környezetgazdálkodásért, e körben
a) biztosítja a környezet- és természetvédelmi követelményeknek is megfelelő agrár-környezetgazdálkodást,
b) biztosítja a nem védett élővilág, valamint a táj védelmére vonatkozó ágazati követelmények és fejlesztési politika
érvényesülését,
c) kialakítja a Natura 2000-rel kapcsolatos politikát.
(3) A miniszter a földügyért való felelőssége keretében felel továbbá a termőföld védelméért és a talajvédelemért,
e körben
a) meghatározza a termőföld takarékos felhasználása érdekében a földvédelmi és talajvédelmi követelményeket, és
ellenőrzi azok megtartását,
b) gondoskodik a termőföld mennyiségének és minőségének védelméről, valamint a külön jogszabályokban
meghatározott védelmi követelmények érvényesítéséről,
c) ellenőrzi a termőföld termőképességének megőrzését, javítását szolgáló tevékenységeket, ideértve
a rekultiváció, a talajvédelem, a talajjavítás, a talajvízháztartás-szabályozás, valamint a mezőgazdasági
vízszolgáltatás és vízkárelhárítás feladatait.
(4) A miniszter az agrárpolitikáért való felelőssége keretében felel továbbá az agrárpiaci rendtartás működésének
szervezéséért, e körben
a) kidolgozza az agrárpiac működési koncepcióját,
b) ellátja az agrárpiac szabályozásával, az agrárpiaci rendtartással, a piaci intervencióval kapcsolatos hatáskörébe
utalt feladatokat,
c) a nemzetgazdasági miniszter egyetértésével kezeli a Gazdaságbiztonsági Tartalékot,
d) közreműködik a mezőgazdasághoz és erdészethez kapcsolódó közlekedési jogszabályok előkészítésében.
(5) A miniszter az agrárpolitikáért való felelőssége keretében felel továbbá a mezőgazdasági célú vízgazdálkodásért,
e körben
a) ellátja a mezőgazdasági vízhasznosítással és vízkárelhárítással kapcsolatos kormányzati feladatokat, ideértve
a forgalomképes állami tulajdonú vizek és vízi létesítmények mezőgazdasági vízszolgáltatási és vízkár-elhárítási
célú fejlesztésének, üzemeltetésének, valamint fenntartásának szervezését, irányítását,
b) irányítja a forgalomképes állami tulajdonú vízi létesítmények üzemeltetésével összefüggésben
a belvízkár-elhárítást,
c) az a) és b) pontokban leírt tevékenységek tekintetében szakmai felügyeletet gyakorol a vízitársulatok felett.
100. § A miniszter az agrár-vidékfejlesztésért való felelőssége körében
a) irányítja az Európai Unió közös agrárpolitikája II. pillérét képező agrár-vidékfejlesztést, valamint az ehhez tartozó
kutatás-fejlesztést, ennek keretében különösen kidolgozza a nemzeti agrár-vidékfejlesztési stratégiát és
programot,
b) gondoskodik az agrár-vidékfejlesztés átfogó stratégiájáról, amelynek keretében meghatározza rövid, közép- és
hosszú távú céljait, valamint a célok elérését biztosító agrár-vidékfejlesztési programokat készít,
c) a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve gondoskodik a falusi turizmus fejlesztésével összefüggő
kormányzati feladatok ellátásáról,
d) felelős a Tanács 1698/2005/EK rendeletének 75. cikkében meghatározott Irányító Hatóság feladatainak
ellátásáért,
e) közreműködik a nemzeti fejlesztési terv előkészítésében és meg valósulásának nyomon követésében,
f) közreműködik a rurális térségekkel és a kistelepülésekkel kapcsolatos politika kialakításában,
g) közreműködik a vidék felemelkedését segítő képzési és művelődési programok meg valósításában,
h) önálló program keretében segíti, támogatja az ökológiai, gazdasági, társadalmi szempontból fenntarthatóságra
törekvő helyi közösségi kezdeményezések működését, valamint országos hálózatuk kialakítását, működtetését,
i) a miniszterelnök általános helyettesével együttműködve gondoskodik a határon túli magyarokat érintő
agrárfejlesztések és támogatások közös programjainak kidolgozásáról. 101. § A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében növényegészségügyi feladatai keretében felel
a) a termesztés növény-egészségügyi biztonságáért,
b) a növényi károsítók járványos fellépésének megelőzésével és leküzdésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáért
(beleértve a nemzetközi forgalmazással összefüggő szakmai szabályozást és ellenőrzést is),
c) a növényvédelmi célú termékek és eszközök forgalmazásának és felhasználásának ellenőrzéséért.
102. § (1) A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében állat-egészségügyi feladatai keretében
a) ellátja a veszélyes állatbetegségek járványos fellépésének megelőzésével és leküzdésével kapcsolatos
jogszabályokban meghatározott feladatokat,
b) nagy nemzetgazdasági kárral fenyegető vagy veszélyes állatbetegségek felszámolására állami pénzeszközökkel
támogatott mentesítési programot, valamint monitoring programot rendelhet el,
c) kihirdeti a rendkívüli járványveszélyhelyzetet, valamint
d) irányítja az egyes állatgyógyászati termékek előállításával, törzskönyvezésével, forgalomba hozatalával,
forgalmazásával, felhasználásával kapcsolatos feladatok ellátását.
(2) A miniszter az állatvédelemért való felelőssége körében irányítja az állatok védelmével és kíméletével kapcsolatos
hatósági feladatok ellátását. 103. § (1) A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében élelmiszer-biztonsági feladatai keretében, a külön
jogszabályokban meghatározott feladatok ellátása során, folyamatosan felügyeli az élelmiszer-előállítás és
-forgalmazás során az élelmiszer-biztonság és -minőség követelményeinek érvényesülését, a biztonságosabb, jobb
minőségű élelmiszereknek hazai piacon való megjelenése érdekében, valamint az élelmiszerfogyasztással kapcsolatos
tudatosság erősítésén keresztül elősegíti elősegítve az emberek egészségesebb életmódját.
(2) A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében élelmiszer-biztonsági feladatai keretében külön
jogszabály szerint felel továbbá az élelmiszer-higiéniáért és az élelmiszer minőség-ellenőrzésért, e körben
a) a zöldség-gyümölcs termékek minőség-ellenőrzésével elősegíti a fogyasztói érdekek érvényesülését, valamint
az EU előírásoknak is megfelelő magyar élelmiszer-előállítást és -forgalmazást, valamint
b) ellátja a minőségvédelmi, minőségszabályozási, minőségpolitikai (különös tekintettel az eredetvédelmi és
hagyományos termékek területén) feladatokat.
(3) A miniszter az élelmiszerlánc-felügyeletért való felelőssége körében élelmiszer-biztonsági feladatai keretében felel
továbbá a takarmánybiztonságért és a takarmány minőség-ellenőrzésért, e körben
a) ellenőrzi a takarmányok előállítását, forgalomba hozatalát és felhasználását, valamint vizsgálatát,
b) részt vesz a takarmány-nagykereskedelemre és -kiskereskedelemre vonatkozó ágazati politika kialakításában,
c) ideiglenes engedélyt ad új takarmányok előállítására, illetve kísérleti célú felhasználására, valamint
d) kialakítja a Magyar Takarmánykódex előírásait.
104. § A miniszter az élelmiszeriparért való felelőssége körében
a) segíti a magyar élelmiszer termékek piacra jutását,
b) részt vesz az élelmiszer-nagykereskedelemre és élelmiszer-kiskereskedelemre vonatkozó ágazati politika
kialakításában,
c) fokozott ellenőrzéseket rendel el a feketegazdaság elleni hatékony küzdelem érdekében, fellép a nem kívánatos
gazdasági folyamatok ellen, megalapozva ezzel a fogyasztók bizalmának növekedését,
d) kialakítja a Magyar Élelmiszerkönyv előírásait, valamint
e) működteti a FAO/WHO Codex Alimentarius Magyar Nemzeti Bizottságot.
105. § A miniszter az erdőkben a biológiai sokféleség megőrzéséért és az erdőgazdálkodásért való felelőssége körében
a) érvényesíti és az erdészeti hatóság útján felügyeli az erdőtörvényben, a természetvédelmi törvényben és
a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározottaknak és a körzeti erdőtervekben meghatározottaknak megfelelő
módon folytatott erdőgazdálkodást, különös tekintettel a fenntarthatóság és szakszerűség követelményére,
b) ellátja az erdővagyon védelmének szakmai irányítási feladatait,
c) ellátja az erdőgazdaságot ért rendkívüli és tömeges elemi károk felmérésével és enyhítésével kapcsolatos
kormányzati feladatokat,
d) az erdőkben a biológiai sokféleség megőrzése, a természetközeliség növelése, a társadalmi igényekkel
összhangban lévő védelmi, jóléti és gazdasági követelmények teljesülése érdekében gondoskodik a fenntartható
erdőgazdálkodás folytatásáról a hosszú távú erdőtervezéssel, továbbá a közhiteles erdészeti nyilvántartások
vezetésével és az erdőgazdálkodásra, az erdő állapotára vonatkozó tájékoztatással,
e) ellátja az erdőkkel kapcsolatos nemzetközi jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges szakmai
feladatokat.
106. § A miniszter az ingatlan-nyilvántartásért, a térképészetért és a földügyért való felelőssége körében
a) gondoskodik az ingatlan-nyilvántartás vezetéséről, rendszeréről és az abból történő adatszolgáltatásról,
b) gondoskodik a földminősítési rendszerről, a földtulajdoni, földhasználati és földhasznosítási előírások
érvényesüléséről, a földforgalom szabályozásáról, a földvédelemről, valamint a földhitel rendszeréről,
c) gondoskodik a polgári célú állami földmérési, térképészeti (geodéziai, kataszteri, topográfiai, kartográfiai) és
a távérzékelési feladatokról,
d) gondoskodik a térinformatikai rendszerek kialakításáról, és működteti a földügyi információs rendszert, valamint
e) biztosítja az érdekelt minisztériummal közösen az államhatár felmérését, megjelölését, a határjelek felújítását és
karbantartását, az államhatárral kapcsolatos nemzetközi kötelezettségek teljesítését. 107. § A miniszter a vadgazdálkodásért való felelőssége körében
a) a vadgazdálkodási tervezési rendszer működtetésén, valamint a vadászható állatfajok fajvédelmi terveinek
kidolgoztatásán keresztül, továbbá a nemzeti vadgazdálkodási stratégiai célkitűzéseknek megfelelően
gondoskodik a vadállomány védelméről és szabályozásáról,
b) ellenőrzi a vadászat rendje betartatását és a szakszerű vadgazdálkodás végrehajtását, valamint
c) működteti az Országos Vadgazdálkodási Adattárat és az Országos Vadgazdálkodási Tanácsot.
108. § A miniszter a halgazdálkodásért való felelőssége körében
a) irányítja a halászati szakigazgatást,
b) a halászati törvényben és a halgazdálkodási tervekben meghatározottak szerint, a halászati hatóság útján
felügyeli a halászati vízterületeken folytatott halgazdálkodást, c) ellátja az államot illető halászati jogok pályáztatásával kapcsolatos teendőket,
d) ellenőrzi a halászati haszonbérleti szerződések betartását, valamint
e) működteti az Országos Halászati Adattárat és az Országos Halászati Bizottságot.
109. § (1) A miniszter a környezetvédelemért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a környezet védelmének általános szabályairól,
b) a hulladékgazdálkodásról,
c) a környezet védelmét szolgáló gazdasági szabályozó eszközökről,
d) az integrált szennyezés és az országhatárokon átterjedő szennyezések megelőzéséről,
e) a felszíni és felszín alatti vizek védelméről,
f) a vízminőségi kárelhárításról,
g) a termőföldnek nem minősülő földterületek talajvédelmi követelményeiről,
h) a levegő védelméről,
i) a zaj és rezgés káros hatásai elleni védelemről,
j) a környezetre súlyos veszélyt jelentő anyagok és termékek, továbbá technológiák alkalmazásáról
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeletet ad ki.
(2) A miniszter együttműködik nemzetgazdasági miniszterrel a klímavédelemmel kapcsolatos szabályozásban.
(3) A miniszter a környezetvédelemért való felelőssége körében együttműködik az Országos Atomenergiai Hivatal
felügyeletét ellátó miniszterrel a környezet radioaktív szennyezése elleni védelemmel kapcsolatos jogszabályok
előkészítésében, illetve – felhatalmazás alapján – megalkotásában.
(4) A miniszter a környezetvédelemért való felelőssége körében
a) rendszeresen elemzi és értékeli a környezetvédelem gazdasági szabályozó eszközeit, javaslatot tesz azok
továbbfejlesztésére;
b) közreműködik a nemzeti fejlesztési miniszterrel és a nemzetgazdasági miniszterrel az üvegházhatású gázok
ingyenesen ki nem osztott kibocsátási egységeinek értékesítésében;
c) közreműködik az ásványvagyonnal való gazdálkodás és védelem felügyeletében, valamint az ezzel kapcsolatos
jogszabályok előkészítésében, illetve – felhatalmazás alapján – megalkotásában,
d) koordinálja az Európai Unió környezetvédelemmel kapcsolatos jogszabályaiból eredő tagállami feladatok
ellátását.
(5) A miniszter a természetvédelemért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a természeti értékek és természeti területek védelméről,
b) a tájvédelemről,
c) a Natura 2000 területekről,
d) a vadon élő szervezetek védelméről,
e) a természet védelmét szolgáló gazdasági szabályozó eszközökről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeletet ad ki.
(6) A miniszter a vízgazdálkodásért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a vízgazdálkodás, a vízügyi hatósági eljárás, valamint a vízügyi igazgatás általános szabályairól,
b) az ár- és belvízvédekezésről, beleértve az árvízi biztonság növelését is,
c) a víziközmű szolgáltatásról (ivóvízellátás, valamint szennyvízelvezetés és -kezelés),
d) a vizekkel és közcélú vízilétesítményekkel kapcsolatos feladatokról,
e) a mezőgazdasági célú vízgazdálkodásról,
f) a vízgazdálkodási társulatokról,
g) sajátos építményfajtákra vonatkozó szabályokról,
h) a felszíni és felszín alatti vizek védelméről,
i) a vízgyűjtő-gazdálkodásról,
j) a vízminőségi kárelhárításról,
k) a víz mennyiségi védelmét szolgáló gazdasági szabályozó eszközökről,
l) a külön jogszabályban meghatározott termékek, szolgáltatások hatósági árairól
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján miniszteri
rendeletet ad ki.
(7) A miniszter a vízgazdálkodásért való felelőssége körében
a) irányítja az árvízvédelmi és vízrendezési koncepció, valamint stratégia meghatározását, az országos és térségi
vízkárelhárítás, vízrendezési programok és fejlesztési tervek kidolgozását és értékelését,
b) felügyeli a környezetvédelmi és vízügyi igazgatóságok kezelésében lévő vizekkel történő gazdálkodást,
a vízgazdálkodási rendszerek és védművek fenntartását, üzemelését és a rekonstrukciós feladatokat,
c) végzi az árvízvédekezés országos irányítását,
d) gondoskodik a folyók, tavak állapotrögzítésének felméréséről, a folyó- és víziút-kataszterek kidolgozásáról,
a folyók hosszú távú hasznosíthatósága feltételei felméréséről,
e) irányítja az integrált folyógazdálkodási feladatok végzését a vízgyűjtő-gazdálkodás keretein belül; gondoskodik
a hajóút-kitűzési, a víziút-fenntartási tevékenységekről,
f) felügyeli a természetes nagy tavakon, többcélú tározókon a vízügyi intézkedési tervek végrehajtását, a part-,
meder- és vízszint-szabályozási feladatokat, a partvonal-szabályozási teendőket,
g) irányítja a lokalizációs tervek korszerűsítését, a lokalizációs fejlesztéseket,
h) felügyeli a vízminőségi kárelhárítás végrehajtásához szükséges szakmai feladatokat,
i) ellátja a mezőgazdasági vízhasznosítással és vízkárelhárítással kapcsolatos kormányzati feladatokat, ideértve
a forgalomképes állami tulajdonú vizek és vízi létesítmények mezőgazdasági vízszolgáltatási és vízkár-elhárítási
célú fejlesztésének, üzemeltetésének, valamint fenntartásának szervezését, irányítását,
j) irányítja a forgalomképes állami tulajdonú vízi létesítmények üzemeltetésével összefüggésben
a belvízkár-elhárítást,
k) szakmai felügyeletet gyakorol a vízitársulatok felett,
l) irányítja az országos szintű vízgyűjtő-gazdálkodási tervezést, különös tekintettel az intézkedési programok
végrehajtására,
m) meghatározza a felszíni és felszín alatti vizek vízkészlet-gazdálkodási, vízvédelmi stratégiáját,
n) irányítja a környezeti kármentesítési feladatok és a földtani közeg szennyezésekkel szembeni védelmével
kapcsolatos feladatok ellátását,
o) irányítja az ivóvízbázis-védelmi célprogramot,
p) irányítja a vizeket és a földtani közeget terhelő és veszélyeztető tevékenységekre és hatásokra vonatkozó adatok
gyűjtését és értékelését, továbbá az információs szakrendszerek fejlesztését,
q) irányítja a vizek állapotának figyelemmel kísérése érdekében a mérő-, megfigyelő és ellenőrző rendszerek
létrehozását, fejlesztését, működtetését, valamint az adatok értékelését, beleértve a vízrajzi tevékenységet,
r) gondoskodik a hazai és nemzetközi adatszolgáltatási kötelezettségekről,
s) ellátja a nemzeti települési szennyvíz-elvezetési és -tisztítási meg valósítási programhoz kapcsolódó feladatokat,
t) részt vesz a víziközmű-szolgáltatás területén a települési önkormányzatok és fogyasztók érdekvédelmi szerveivel
való szakmai kapcsolattartásban,
u) felügyeli az ivóvízminőség-javító programmal kapcsolatos feladatokat,
v) ellátja a víziközmű-társulatokkal kapcsolatos szakterületi feladatokat,
w) gondoskodik a szomszédos országokkal létesített vízgazdálkodási egyezmények végrehajtásáról, és biztosítja
a képviseletet,
x) gondoskodik a többoldalú nemzetközi együttműködések vízgazdálkodási feladatainak végrehajtásáról,
az Európai Unióval történő együttműködés feltételeinek biztosításáról,
y) gondoskodik a vízgazdálkodási fejlesztések eredményeként meg valósult létesítmények fenntartásáról,
a szükséges források biztosításáról. 110. § A miniszter a környezetvédelemért, természetvédelemért való felelőssége körében felel a környezet és természet
állapotáért, e körben
a) elemzi és értékeli a környezet, a természet állapotát, annak az emberi egészségre gyakorolt hatását, védelmének
helyzetét, a környezeti és természeti értékekkel, természeti erőforrásokkal való gazdálkodás folyamatait,
a környezet és természet védelmének, szabályozott használatának és tervszerű fejlesztésének tapasztalatait,
javaslatot dolgoz ki a tapasztalatok hasznosítására, értékeli azok meg valósulását,
b) összehangolja, illetőleg feladatkörében működteti a környezet és a természet állapotának felmérését és
értékelését szolgáló mérő-, megfigyelő-, ellenőrző-, értékelő- és információs rendszert, statisztikai adatszolgáltató
rendszereket, valamint irányítja az ezekkel kapcsolatos labortevékenységet,
c) figyelemmel kíséri és ösztönzi a környezet védelmét szolgáló berendezések, eszközök, módszerek és eljárások
fejlesztését, azok alkalmazását, a környezetkímélő, természetkímélő anyag-, energia- és víztakarékos,
hulladékszegény technológiák bevezetését, értékeli az egyes anyagok, termékek és technológiák környezetre,
természetre gyakorolt hatását,
d) segíti a környezeti tudatosság fejlesztését szolgáló programokat és a nevelést.
111. § A miniszter valamennyi felelősségi körében felel továbbá az ágazati kutatás-fejlesztési, valamint oktatási feladataiért,
e körben
a) a kutatás-fejlesztés általános irányítási rendszeréhez igazodóan szervezi az ágazati kutatás-fejlesztési feladatok
végrehajtását,
b) együttműködik a nemzetgazdasági miniszterrel a kutatás-fejlesztést és technológiai innovációt érintő
jogszabályok, kormányzati döntések, stratégiák és a hozzá kapcsolódó programok előkészítésében,
közreműködik meg valósításukban,
c) elősegíti az agrár- és élelmiszergazdaság versenyképességének javítását szolgáló kutatás-fejlesztési és innovációs
programokat,
d) alapít, fenntart, működtet kutatási intézményeket,
e) kezdeményezi és koordinálja az irányítása alá tartozó intézmények kutatási tevékenységét,
f) gondoskodik az agrárgazdasághoz kapcsolódó könyvgyűjtemények, információs és dokumentációs központok
folyamatos fejlesztéséről, a bennük elhelyezett, az agrárium múltját, hagyományait, értékeit megőrző történeti,
kulturális emlékek, szakmai dokumentációk, könyvek és egyéb információhordozók gyűjtéséről, őrzéséről,
továbbá biztosítja azok nyilvánosságát, a tudományos munka számára történő felhasználhatóságát.
112. § (1) A Kormány a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény szerinti
kárszakértő, illetve vadgazdálkodási tervezésre jogosult szakértő szolgáltatási tevékenységek tekintetében
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
(a továbbiakban: Szolgtv.) szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a minisztert jelöli ki.
(2) A Kormány az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti agrárgazdasági és
agrár-vidékfejlesztési szakértő szolgáltatási tevékenységek tekintetében a Szolgtv. szerinti szolgáltatás felügyeletét
ellátó hatóságként a minisztert jelöli ki.
113. § (1) A vidékfejlesztési miniszter irányítja:
a) a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalt,
b) a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalt,
c) a földhivatalokat,
d) a Földmérési és Távérzékelési Intézetet,
e) az Állami Ménesgazdaságot,
f) az FVM Vidékfejlesztési, Képzési és Szaktanácsadási Intézetét,
g) a Magyar Mezőgazdasági Múzeumot,
h) az Országos Mezőgazdasági Könyvtárat és Dokumentációs Központot,
i) az Állattenyésztési és Takarmányozási Kutatóintézetet,
j) az Erdészeti Tudományos Intézetet,
k) az FVM Mezőgazdasági Gépesítési Intézetet,
l) a Halászati és Öntözési Kutatóintézetet,
m) a Központi Élelmiszer-tudományi Kutatóintézetet,
n) a Mezőgazdasági Biotechnológiai Kutató Központot,
o) az Agrárgazdasági Kutatóintézetet,
p) a Magyar Élelmiszer-biztonsági Hivatalt,
q) az általa alapított szakképző intézményeket,
r) az Országos Meteorológiai Szolgálatot,
s) az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget,
t) a Vízügyi és Környezetvédelmi Központi Igazgatóságot,
u) a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségeket,
v) a környezetvédelmi és vízügyi igazgatóságokat,
w) a nemzeti park igazgatóságokat.
(2) A vidékfejlesztési miniszter felügyeli
a) a Nemzeti Földalapkezelő Szervezetet,
b) a Kormány nevében az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezeteinek Magyar Nemzeti Bizottságát,
c) a külügyminiszterrel egyetértésben a külképviseleti hálózatban dolgozó mező- és környezetgazdasági
szakattasék működését. XI. FEJEZET
A KÜLÜGYMINISZTER MINISZTER SZAKPOLITIKAI FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
114. § A külügyminiszter (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: miniszter) a Kormány
a) külpolitikáért és
b) az európai integrációs ügyekért
felelős tagja.
115. § (1) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége keretében felel a kül- és biztonságpolitikáért, ennek körében
a) javaslatot készít a Kormány kül- és biztonságpolitikai stratégiájára, és végrehajtja a kormányprogramban foglalt
kül- és biztonságpolitikai irányelveket és döntéseket, valamint közreműködik a Kormány nemzetpolitikai
célkitűzéseinek megvalósításában,
b) irányítja a Kormány kül- és biztonságpolitikai irányelveiből eredő kormányzati feladatok előkészítését, koordinálja
és ellenőrzi annak végrehajtását,
c) tájékoztatja a Kormányt a nemzetközi és biztonságpolitikai helyzetről, valamint a Magyar Köztársaság nemzetközi
kapcsolatainak alakulásáról,
d) közreműködik a Magyar Köztársaság gazdasági érdekeinek külföldön történő érvényesítésében és a kedvező
Magyarország-kép kialakításában, valamint előmozdítja a külpolitika civil kapcsolatainak erősítését,
e) ellátja a terrorizmus elleni fellépéssel kapcsolatos nemzetközi kötelezettségek hazai végrehajtásának
koordinációját
f) Magyar Közlönyben közzéteszi az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa által, a nemzetközi béke és biztonság
fenntartása vagy helyreállítása érdekében hozott, fegyveres erők alkalmazásával nem járó rendszabályokat
tartalmazó határozatait, valamint – a Külügyminisztérium honlapján – közzéteszi a határozatok által
joghátránnyal sújtott természeteses és jogi személyek ezzel kapcsolatos panaszai benyújtásának eljárásrendjét,
továbbá az illetékes szankciós bizottságnak jelentést tesz a határozatokban foglaltak végrehajtásáról,
g) közreműködik a kedvező Magyarország-kép kialakításában, valamint előmozdítja a külpolitika civil
kapcsolatainak erősítését.
(2) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége keretében felel egységes kormányzati külpolitika koordinálásáért, ennek
körében
a) az érintett miniszterekkel együttműködve irányítja az egységes külképviseleti rendszert,
b) a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve előkészíti és lebonyolítja a közös kormányüléseket,
koordinálja az ott hozott döntések végrehajtását,
c) koordinálja az egyes relációkban működő tárcaközi bizottságok, valamint kormányközi bizottságok
tevékenységét, valamint
d) az érdekelt miniszterekkel együttműködve kidolgozza a nemzetközi politikai, biztonságpolitikai és kollektív
védelmi, kulturális, tudományos, gazdasági és pénzügyi szervezetekben, illetve intézményekben való részvétel
alapelveit, ellenőrzi azok meg valósulását, és kezdeményezi a két- és többoldalú együttműködést,
e) működteti a diplomáciai futárszolgálatot.
(3) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége keretében felel a Magyar Köztársaságnak a külkapcsolatokban és
a nemzetközi szervezetekben való képviseletéért, ennek körében
a) az egyes relációkban kidolgozza a kétoldalú együttműködés reláció-specifikus formáit,
b) javaslatot tesz a nemzetközi szervezetekben és nemzetközi konferenciákon képviselendő álláspontra,
c) javaslatot tesz az államok elismerésére, a diplomáciai és konzuli kapcsolatok felvételére, felfüggesztésére és
helyreállítására, illetőleg megszüntetésére, d) javaslatot tesz a diplomáciai és hivatásos konzuli képviselet létesítésére, illetőleg megszüntetésére, gondoskodik
a tiszteletbeli konzuli képviselet létesítéséről, illetőleg megszüntetéséről,
e) javaslatot tesz a magyar külképviseletek vezetőinek kinevezésére, illetőleg felmentésére, – az OECD melletti
Magyar Államdó Képviseletet vezető nagykövet személyét kivéve – kinevezi és felmenti a főkonzulokat, kinevezi
a tiszteletbeli konzuli képviselet vezetőjét, illetőleg dönt a kinevezés visszavonásáról, kinevezi a diplomáciai és
konzuli személyzetet,
f) kapcsolatot tart a diplomáciai és konzuli képviseletekkel, továbbá más államoknak és nemzetközi szervezeteknek
a Magyar Köztársaságban hivatalosan tartózkodó képviselőivel, valamint
g) állást foglal és eljár a diplomáciai, illetve nemzetközi jogon alapuló egyéb mentesség fennállásának kérdésében.
(4) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége keretében felel a konzuli szolgálat irányításáért, ennek keretében
a) ellátja a hatáskörébe utalt feladatokat a diplomáciai és konzuli képviseletek tagjainak konzuli feladatok ellátására
történő felhatalmazása, a diplomáciai és konzuli képviseletek címjegyzéke, a konzuli jogosítványaikat tartalmazó
éves tájékoztató, valamint az abban történt változások közzététele tekintetében,
b) dönt a konzuli kölcsön visszafizetése alóli mentesítés kérdésében,
c) ha a magyar állampolgárok életét, testi épségét külföldön közvetlenül fenyegető természeti katasztrófa, háborús
cselekmények vagy fegyveres összeütközések miatt szükséges, javaslatot tesz a Kormánynak a magyar
állampolgárok hazatérésének elősegítésére vagy evakuálására,
d) felhatalmazást ad a konzuli tisztviselőknek egyes közjegyzői feladatok végzésére, gondoskodik e konzuli
tisztviselők jegyzékének közzétételéről,
e) elbírálja a konzuli ügyekben hozott első fokú döntések elleni jogorvoslati kérelmeket.
(5) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége keretében felel a külföldre utazásról, valamint a külföldiek beutazásáról és
tartózkodásáról szóló jogszabályokban meghatározott egyes feladatok ellátásáért, ennek keretében
a) ellátja a hatáskörébe utalt feladatokat a diplomata- és a külügyi szolgálati útlevelek vonatkozásában,
b) megállapítja a diplomáciai, illetve nemzetközi jogon alapuló egyéb mentességet élvező személyeknek a Magyar
Köztársaság területére történő be- és kiutazására, tartózkodására, valamint munkavállalására vonatkozó
szabályokat, valamint
c) irányítja a külképviseletek, valamint a Külügyminisztérium vízumkiadási tevékenységét, és gondoskodik
a vízumdíjak beszedéséről.
(6) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége keretében felel a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárás
koordinációjáért, ennek keretében
a) koordinálja a nemzetközi szerződéskötési eljárást, figyelemmel kíséri a nemzetközi szerződések végrehajtását,
b) véleményezi a nemzetközi szerződésnek nem minősülő tárcamegállapodásokat,
c) kiállítja a nemzetközi szerződés létrehozásában eljáró személy meghatalmazását tanúsító okiratot,
d) a Kormány nevében letéteményesi feladatot lát el,
e) megteszi a szerződéskötési eljárás során szükséges diplomáciai lépéseket,
f) megállapítja a nemzetközi szerződések hatálybalépésének, valamint megszűnésének időpontját, valamint
g) működteti a Magyar Köztársaság szerződéstárát.
(7) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége keretében felel a nemzetközi fejlesztési együttműködésért, valamint
annak koordinálásáért, ennek keretében
a) kidolgozza és végrehajtja a Kormány nemzetközi fejlesztési együttműködési politikáját, ennek érdekében
meghatározza a támogatandó partnerországok körét és kijelöli a szektorális (ágazati) prioritásokat, valamint
b) a nemzetközi normák és a hatályos magyar jogszabályok alapján koordinálja és irányítja a nemzetközi fejlesztési
együttműködési tevékenységet: a technikai együttműködési, a projekt típusú és a humanitárius
segélyprogramokat, ennek során kapcsolatot tart és együttműködik a projektvégrehajtókkal, beleértve a segélyés más civil szervezeteket.
(8) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége keretében felel a diplomáciai és állami protokollért, ennek keretében
ellátja az állam- és kormányfői látogatások előkészítésével és lebonyolításával, valamint az állam- és kormányközi
nemzetközi konferenciákkal és egyéb találkozókkal, rendezvényekkel kapcsolatos diplomáciai és állami protokoll
feladatokat.
(9) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége keretében felel a nemzetközi jogon alapuló viszonosság megállapításáért,
valamint egyes jogsegélyügyekért, ennek keretében jogszabályban meghatározott esetekben állást foglal
a nemzetközi viszonosság fennállásának kérdésében.
(10) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége körében előkészíti különösen
a) a közigazgatási és igazságügyi miniszter közreműködésével a külkapcsolatokról,
b) az egységes külképviseleti rendszerről,
c) a köztisztviselők tartós külszolgálatáról,
d) a diplomáciai kiváltságokkal és mentességekkel kapcsolatos eljárásról, valamint az ezen kiváltságok és
mentességek által érintett eljárásokról,
e) a konzuli védelemről, valamint a tiszteletbeli konzulok megbízásának és fogadásának rendjéről,
f) a nemzetközi fejlesztési együttműködésről
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
(11) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége körében közreműködik a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos
eljárásról szóló jogszabályok előkészítésében.
(12) A miniszter a külpolitikáért való felelőssége körében felel a multilaterális kereskedelempolitikáért, ennek részeként:
a) az érintett miniszterekkel együttműködve kialakítja az Európai Unió közös kereskedelempolitikájával kapcsolatos
kormányzati álláspontokat, és ellátja azok képviseletét az Európai Unió feladatkörrel rendelkező szerveinél,
a nemzetközi gazdasági szervezetekben, valamint a regionális és kétoldalú kapcsolatokban
b) Gondoskodik a nemzetközi kereskedelempolitikai kötelezettségek és a hazai jogi szabályozás összhangjának
megőrzéséről.
116. § (1) A miniszter az európai integrációs ügyekért való felelőssége keretében felel az Európai Unió politikáiból eredő és
az európai uniós tagsághoz kapcsolódó kormányzati feladatok tárcaközi összehangolásáért, ennek körében
a) javaslatot tesz a Kormány Európa-politikájának kereteire és fő irányaira, valamint irányítja az európai uniós
tagságból eredő kormányzati feladatok előkészítését, végrehajtását, ellenőrzését, így különösen az Európai Unió
Tanácsa elnökségére való felkészülést és az elnökség lebonyolítását,
b) összehangolja a Kormánynak az európai uniós intézmények kormányzati részvétellel működő döntéshozó,
döntés-előkészítő eljárásaiban képviselendő tárgyalási álláspontjait, biztosítja a tárgyalási álláspontok tartalmi
összhangját és részt vesz azok kialakításában és közreműködik a magyar érdekek érvényesítésében,
c) Az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való részvételről és a kormányzati koordinációról szóló
1123/2006. (XII. 15.) Korm. határozat által megjelölt vitás európai integrációs kérdésekben a Kormány egyidejű
tájékoztatása mellett önállóan dönt,
d) képviseli a Kormányt az Európai Unió Általános Ügyek és Külügyek Tanácsának ülésein, részt vesz az Európai Unió
európaügyi minisztereinek találkozóin, valamint közreműködik az Európai Tanács munkájában és ellátja
üléseinek előkészítését,
e) összehangolja az Európai Unió intézményeivel kapcsolatos feladatokat,
f) kialakítja az Állandó Képviselet működésére vonatkozó szabályokat és irányítja az Állandó Képviselet munkáját,
g) képviselőt jelöl a tanácsi formációk ülésein résztvevő delegációkba,
h) a jogharmonizációs feladatok kivételével összehangolja a minisztériumok és a központi államigazgatási szervek
uniós politikákhoz kapcsolódó tevékenységét és az uniós politikák végrehajtásához szükséges hazai
intézkedéseket,
i) gondoskodik az európai uniós tagsághoz kapcsolódó kormányzati koordinációs rendszer működtetéséről,
j) európai uniós kérdésekben rendszeres tárcaközi szakmai egyeztetést folytat, a c) pontba nem tartozó vitás
kérdések fennmaradása esetén a Kormány felé előterjesztést készít,
k) részt vesz az uniós tagságból fakadó kötelezettségek végrehajtásának ellenőrzésében
l) felel a hazai átültető jogszabályok uniós intézmények részére történő bejelentéséért és az ezzel összefüggő
koordinációs feladatokért,
m) ellátja az Európai Unió egységes belső piacának hatékony működéséhez szükséges belső piaci koordinációt és
működteti a belső piaci problémamegoldó központot (SOLVIT),
n) a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve gondoskodik az európai uniós tagsággal összefüggő,
így különösen a soros elnökséghez kötődő szakmai kommunikációs feladatokról,
o) összehangolja a Kormány és az Országgyűlés európai integrációs ügyekkel kapcsolatos együttműködésével
összefüggő kormányzati feladatokat,
p) működteti és irányítja a Magyar Köztársaság Központi EU Nyilvántartóját,
q) a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával és az érintett miniszterekkel együttműködve ellátja
a Magyar Köztársaság képviseletét a közösségi jog megsértése miatt indult kötelezettségszegési eljárásokban
az Európai Bíróság előtti eljárást megelőző szakaszban, valamint ezzel kapcsolatban – az igazságügyi és
rendészeti miniszter bevonásával – összehangolja a beadványok előkészítését, és az egyeztetések alapján
elkészíti a beadványokat,
r) az Európai Bíróság előtti eljárásokban a Magyar Köztársaság képviseletét meghatalmazottként ellátó
közigazgatási és igazságügyi miniszter képviselője mellett bevont képviselője útján részt vesz az Európai Bíróság
előtti eljárásokban, valamint részt vesz az Európai Bíróság előtti eljárásokban és a képviselendő kormányzati
álláspont kialakításában,
s) gondoskodik a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv végrehajtásából eredő feladatok koordinálásáról, így különösen ellátja az irányelv 15. cikk
(7) bekezdésében és 39. cikk (5) bekezdésében szabályozott bejelentési kötelezettségek teljesítésével összefüggő
külön kormányrendeletben meghatározott feladatokat,
t) ellátja a Belső Piaci Információs Rendszer hazai működésének és az abban való részvételnek a szabályairól szóló
kormányrendeletben meghatározott feladatokat.
u) ellátja az Európai Unió többéves pénzügyi keretének tárgyalásaival kapcsolatos kormányzati koordinációs
feladatokat.
(2) A miniszter az európai integrációs ügyekért való felelőssége keretében előkészíti különösen az európai uniós
tagsággal összefüggő kormányzati koordinációhoz kapcsolódó jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben
felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
117. § A külügyminiszter irányítja:
a) – külön jogszabályban foglaltak szerint – az Információs Hivatalt, valamint
b) a Magyar Külügyi Intézetet.
XII. FEJEZET
A MINISZTEREK HELYETTESÍTÉSE 118. § A miniszterek helyettesítése a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 37. § (2)–(4) bekezdéseiben meghatározott
esetekben az alábbi rend szerint történik:
a) a közigazgatási és igazságügyi minisztert a belügyminiszter;
b) a belügyminisztert a közigazgatási és igazságügyi miniszter;
c) a nemzetgazdasági minisztert a nemzeti fejlesztési miniszter;
d) a nemzeti fejlesztési minisztert a nemzetgazdasági miniszter;
e) a vidékfejlesztési minisztert a nemzetgazdasági miniszter;
f) a külügyminisztert a honvédelmi miniszter;
g) a nemzeti erőforrás minisztert a közigazgatási és igazságügyi miniszter helyettesíti.
XIII. FEJEZET
A MINISZTEREK MEGNEVEZÉSÉNEK RÖVIDÍTÉSE 119. § Az egyes miniszterek megnevezésének rövidített változataiként az alábbi megnevezéseket kell használni:
a) a közigazgatási és igazságügyi miniszter esetében KIM,
b) a miniszterelnökség esetében Miniszterelnökség,
c) a belügyminiszter esetében BM,
d) a honvédelmi miniszter esetében HM,
e) a külügyminiszter esetében KÜM,
f) a nemzeti erőforrás miniszter esetében NEFMI,
g) a nemzetgazdasági miniszter esetében NGM,
h) a nemzeti fejlesztési miniszter esetében NFM,
i) a vidékfejlesztési miniszter esetében VM.
XIV. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 120. § E rendelet alkalmazásában
a) szakmai irányítás: a Ksztv 2. § (1) bekezdés c), g) pontjában és ezekkel összefüggésben a h) pontjában
meghatározott hatáskörök
b) szakmai felügyelet: a c) pontban meghatározottakat kivéve a Ksztv 2. § (1) bekezdés c) pontjában és ezzel
összefüggésben a h) pontjában meghatározott hatáskörök
c) gazdasági társaságok feletti szakmai felügyelet: a többségi tulajdonban lévő gazdasági társaságokra vonatkozó
azon jogosultságok összessége, melyet az egyes miniszterek a nemzeti fejlesztési miniszterrel kötött
megállapodásban határoznak meg. A határozatlan időre szóló megállapodásnak – figyelemmel az ellátandó
közfeladatra, és az ahhoz kapcsolódó vagyon sajátos jellegére – tartalmaznia kell:
ca) az ellátandó közfeladatot és ellátható egyéb tevékenységeket,
cb) a vezető tisztségviselők számát, kijelölésük módját,
cc) a felügyelőbizottsági tagok számát, kijelölésük módját,
cd) a könyvvizsgáló közös kijelölését.
XV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 121. § (1) E rendelet a kihirdetésével egyidejűleg lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszíti:
a) a 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről,
b) a 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről,
c) a 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről,
d) a 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről,
e) a 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről,
f) a 166/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet a külügyminiszter feladat- és hatásköréről,
g) a 29/2008. (II. 19.) Korm. rendelet a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter feladat- és hatásköréről,
h) a 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről,
i) a 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről,
j) a 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről,
k) a 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről,
l) a 177/2007. (VII. 1.) Korm. rendelet a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter
feladat- és hatásköréről,
m) a 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről,
n) a 88/2009. (IV. 13.) Korm. rendelet a társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli miniszter feladat
és hatásköréről. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes