text:
3/2014. (I. 31.) NFM rendelete a nemzeti fejlesztési miniszter által adományozható elismerésekről.
Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
24.  §  (6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84.  §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  nemzeti fejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) által alapított, 2.  §-ban meghatározott szakmai díjak,
szakmai érmek, szakmai elismerések és Miniszteri Elismerő Oklevél (a továbbiakban együtt: elismerés) a miniszter
feladat- és hatáskörébe tartozó szakterületeken végzett kimagasló színvonalú tevékenység elismerése céljából
adományozható.
(2) A  miniszter által adományozható elismerés a  2.  § (1)  bekezdés e)  pontjában meghatározott elismerés kivételével
csak természetes személy részére adományozható.
(3) Elismerés – a 2. § (2) bekezdés e) pontjában foglalt elismerés kivételével – magyar és külföldi állampolgár részére is
adományozható.
(4) Elismerés posztumusz is adományozható. 2. § (1) A miniszter által adományozható szakmai díjak a következők:
a) Baross Gábor-díj,
b) Puskás Tivadar-díj,
c) Prometheus-díj,
d) Neumann János-díj,
e) Pro Regio-díj,
f ) Gyimesi Zoltán-díj,
g) Bay Zoltán-díj.
(2) A miniszter által adományozható szakmai érmek a következők:
a) A Közlekedésért Érdemérem,
b) Szent Borbála-érem,
c) A Hírközlésért Érdemérem,
d) Az Információs Társadalomért szakmai érem,
e) A Magyar Polgári Repülésért Érdemérem,
f ) A Magyar Űrkutatásért Érdemérem,
g) A Magyar Prosperitásért Érdemérem.
(3) A miniszter által adományozható szakmai elismerések a következők:
a) Miniszteri Elismerés,
b) Kiváló Bányász kitüntető cím.
(4) A szakmai díjjal adományozó okirat és – az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kifizetéskor hatályban lévő
közszolgálati tisztviselői illetményalap tízszeresének megfelelő mértékű pénzjutalom jár.
(5) A  Pro Regio-díjjal járó pénzjutalom összege természetes személy elismerése esetén a  mindenkori közszolgálati
tisztviselői illetményalap hatszorosa, szervezetnek való adományozása esetén a  közszolgálati tisztviselői
illetményalap tizenkétszerese.
(6) A szakmai éremmel adományozó okirat jár.
 (7) A Miniszteri Elismeréssel adományozó okirat és a kifizetéskor hatályban lévő közszolgálati tisztviselői illetményalap
hétszeresének megfelelő mértékű pénzjutalom jár.
 (8) A Kiváló Bányász kitüntető címmel adományozó okirat és viselhető kitűző jár.
 (9) A pénzjutalom összegét – a Gyimesi Zoltán-díjjal járó pénzjutalom kivételével – a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) biztosítja a költségvetéséből. A Gyimesi Zoltán-díjjal járó pénzjutalmat az Országos
Atomenergia Hivatal (a továbbiakban: OAH) költségvetése biztosítja.
3. § (1) Elismerés adományozását – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – bárki kezdeményezheti.
 (2) Az adományozást kezdeményezheti:
a) a  Szent Borbála-érem esetében a  szakma reprezentatív munkaadói és munkavállalói érdek-képviseleti
szervezetei, valamint a bányász-kohász hagyományt őrző szakmai egyesület együttesen,
b) a  Magyar Polgári Repülésért Érdemérem esetében a  polgári légiközlekedésben működő gazdálkodó
szervezetek, országos sportági szakszövetség, sportági szövetségek vezetői együttesen,
c) a  Kiváló Bányász kitüntető cím esetében a  szakma reprezentatív munkaadói és munkavállalói
érdekképviseleti szervezetei együttesen,
d) a Gyimesi Zoltán-díj esetében az OAH főigazgatója és az OAH Tudományos Tanácsának elnöke együttesen.
 (3) Az  elismerés adományozására vonatkozó javaslatot az  elismerés adományozásának tervezett időpontja előtt
legalább 45 nappal a miniszternek címezve – az 1. melléklet szerinti formai és tartalmi követelmények szerint – kell
benyújtani a minisztérium elismeréshez kapcsolódó szakterületért felelős önálló szervezeti egységénél.
(4) A  beérkezett javaslatokat – a  szakterületért felelős önálló szervezeti egység felterjesztése alapján – a  Kitüntetési
Bizottság rangsorolja. A  miniszter a  Kitüntetési Bizottság javaslatainak figyelembevételével dönt az  elismerések
adományozásáról.
(5) A Kitüntetési Bizottság elnöke a minisztérium gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkára, tagjai a minisztérium
a) kabinetfőnöke által delegált személy,
b) közigazgatási államtitkára által delegált személy,
c) személyügyekért felelős főosztályának vezetője,
d) jogi ügyekért felelős főosztályának vezetője.
(6) Az elismeréshez kapcsolódó szakterületért felelős államtitkár képviselője az üléseken meghívottként részt vehet.
 (7) A Kitüntetési Bizottság működését ügyrend szabályozza.
4. § (1) Az  elismerés adományozásához szükséges az  elismerésre javasolt személy 2.  mellékletben foglalt előzetes
hozzájárulása az  1.  mellékletben meghatározott személyes adatainak az  5.  § (5)  bekezdésében meghatározott
kezeléséhez, valamint az elismeréssel összefüggő, 5. § (6) bekezdése szerinti személyes adatai közzétételéhez.
(2) Nem adományozható elismerés annak,
a) akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítéltek, és az elismerésre történő felterjesztéskor még nem
mentesült a büntetett előélethez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól,
b) aki az elismerésre történő felterjesztéskor jogerős fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) aki legkésőbb az elismerésre történő felterjesztéskor az (1) bekezdés szerinti hozzájárulást nem adja meg.
(3) Aki a (2) bekezdésben foglaltak ellenére elismerésben részesült, attól a miniszter az elismerést – a (2) bekezdésben
foglaltakról való tudomásszerzését követően azonnal – visszavonja.
(4) Méltatlanná válik a  miniszter által adományozott elismerésre az, akit szándékos bűncselekmény miatt jogerősen
szabadságvesztésre ítéltek, jogerős bírói ítélettel a közügyektől vagy – ha az elismerés a foglalkozással összefüggő
tevékenységnek szólt – a  foglalkozásától eltiltottak. A  méltatlanná vált személytől a  miniszter az  elismerést
visszavonja.
5. § (1) Elismerés adományozására a következő alkalmakból kerül sor:
a) március 15-i nemzeti ünnep,
b) Űrhajózás Világnapja (április 12.),
c) Közszolgálati Tisztviselők Napja (július 1.),
d) Vasutasnap (július 10.),
e) augusztus 20-i állami ünnep,
f ) Bányásznap (minden év szeptember hónap első vasárnapja),
g) október 23-i nemzeti ünnep,
h) Borbála-nap (december 4.),
i) Nemzetközi Polgári Repülés Világnapja (december 7.),
j) kiemelkedő szakmai alkalom, esemény, évforduló.
(2) Az elismerést a miniszter vagy az általa megbízott személy ünnepélyes keretek között adja át. Ha az elismerésben
részesített az adományozás és az átadás közötti időben elhalálozik, az elismerést a törvényes örökösnek kell kiadni.
(3) A posztumusz elismerés átvételére a Kitüntetési Bizottság javaslatában megjelölt hozzátartozó jogosult.
 (4) Elismerésben ugyanaz a  személy vagy szervezet az  előző elismerés adományozásától számított három éven belül
ismételten csak kivételesen, legfeljebb egy alkalommal, és csak abban az esetben részesíthető, ha az előző elismerés
adományozását követően szerzett, kimagasló érdemek azt indokolják.
(5) Az  elismerések adományozásáról és visszavonásáról a  minisztérium nyilvántartást vezet. A  nyilvántartás
tartalmazza az  elismerésben részesített 1.  mellékletben foglalt adatait, az  elismerés megnevezését, az  elismerés
adományozásának időpontját, valamint az elismerés esetleges visszavonásának tényét és időpontját.
(6) A  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és a  minisztérium honlapján közzé kell tenni
az elismerés tényét, az elismerésben részesített nevét, beosztását és érdemeit, az elismerés megnevezését, továbbá
az elismerés esetleges visszavonásának tényét és időpontját.
6. § A Kitüntetési Bizottság előzetesen véleményezi a miniszter által kezdeményezett állami kitüntetési javaslatokat.
2. Egyes elismerésekre vonatkozó rendelkezések 7. § (1) Baross Gábor-díj a  közlekedés érdekében végzett kimagasló, példamutató tevékenység, továbbá életmű
elismeréséért adományozható.
(2) Évente legfeljebb 15 díj adományozható.
 (3) A  díj díszdobozban elhelyezett, bronzból készült emlékplakett, átmérője 110 mm. Előlapja közepén a  névadó
mellképe, felette körívben a  díj elnevezése látható. Hátoldalán „A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTER” felirat
helyezkedik el, felette egy körben Magyarország egymást keresztező tölgy- és babérággal övezett címere, alatta
az elismerésben részesített nevének és az adományozás évszámának gravírozására alkalmas síkfelület található.
(4) A díj a március 15-i és az október 23-i nemzeti ünnep, valamint Vasutasnap (július 10.) alkalmából adományozható.
8. § (1) Puskás Tivadar-díj az  elektronikus hírközlés és a  postaügy érdekében végzett kimagasló tevékenység, továbbá
életmű elismeréséért adományozható.
(2) Évente legfeljebb 4 díj adományozható.
 (3) A díj díszdobozban elhelyezett, ezüstből készült, „proof” kivitelű ezüstérem, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm.
Előlapján a  névadó mellképe, mellette két oldalon tölgy- és babérág látható, amelyben a  díj elnevezése szerepel.
Hátoldalán Magyarország egymást keresztező tölgy- és babérággal övezett címere helyezkedik el, amelyet
„A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat vesz körül.
(4) A díj a március 15-i és az október 23-i nemzeti ünnep alkalmából adományozható.
9. § (1) Prometheus-díj a  villamosenergia-, a  gáz- és olajipar, a  bányászat, az  atomenergia, a  hőszolgáltatás biztonsága,
szabályozása, fejlesztése, valamint üzemeltetése érdekében végzett kimagasló tevékenység, továbbá életmű
elismeréséért adományozható.
(2) Évente legfeljebb 10 díj adományozható.
 (3) A díj díszdobozban elhelyezett, ezüstből készült, „proof” kivitelű ezüstérem, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm.
Előlapján a díj névadójának stilizált képe, mellette két oldalon tölgy- és babérág látható, amelyben a díj elnevezése
szerepel. Hátoldalán „A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat helyezkedik el, felette egy körben Magyarország
egymást keresztező tölgy- és babérággal övezett címere, alatta a díjazott nevének és az adományozás évszámának
gravírozására alkalmas síkfelület található.
(4) A  díj a  március 15-i és az  október 23-i nemzeti ünnep, valamint az  augusztus 20-i állami ünnep alkalmából
adományozható.
10. § (1) Neumann János-díj az  informatika szakterület, a  számítástechnikai kultúra, valamint az  információs társadalom
fejlesztése érdekében végzett kimagasló színvonalú tevékenység elismerése céljából adományozható.
(2) Évente legfeljebb 2 díj adományozható.
 (3) A díj díszdobozban elhelyezett, ezüstből készült, „proof” kivitelű ezüstérem, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm.
Előlapján a  névadó mellképe, mellette két oldalon tölgy- és babérág látható, amelyben a  díj elnevezése szerepel.
Hátoldalán Magyarország egymást keresztező tölgy- és babérággal övezett címere helyezkedik el, amelyet
„A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat vesz körül.
(4) A  díj a  március 15-i és az  október 23-i nemzeti ünnep, valamint kiemelkedő szakmai események alkalmából
adományozható.
11. § (1) Pro Regio-díj a terület- és regionális fejlesztés, a térségi együttműködés előmozdítása, a társadalom, a gazdaság és
a környezet összehangolt fejlesztése terén végzett kiemelkedő tevékenység elismeréseként adományozható.
(2) Évente legfeljebb 5 díj adományozható.
 (3) A díj díszdobozban elhelyezett, bronzból készült, kör alakú emlékplakett, átmérője 125 mm. Előlapján kis település
látható, a  tájban a  fölé repülő angyallal. Hátoldalán a  Kárpát-medence karéjából kiemelt Magyarország cizellált
domborzati látványképe és a Pro Regio felirat helyezkedik el.
(4) A díj az augusztus 20-i állami ünnep alkalmából adományozható.
12. § (1) Gyimesi Zoltán-díj az atomenergia alkalmazásának biztonsága, a nukleáris biztonság fejlesztése érdekében kifejtett
eredményes és kiemelkedő munka elismerésére adományozható.
(2) Évente legfeljebb 1 díj adományozható.
 (3) A  díj díszdobozban elhelyezett, bronzból készült emlékplakett, átmérője 110 mm. Előlapja bal oldalán a  névadó
mellképe, jobb oldalán a díj elnevezése látható. Hátoldalán „A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat szerepel,
alatta Magyarország egymást keresztező tölgy- és babérággal övezett címere, valamint az elismerésben részesített
nevének és az adományozás évszámának gravírozására alkalmas síkfelület található.
(4) A díj a március 15-i nemzeti ünnep alkalmából adományozható.
13. § (1) Bay Zoltán-díj az  űrkutatás érdekében végzett kimagasló tevékenység, továbbá életmű elismerésére
adományozható.
(2) Évente legfeljebb 2 díj adományozható.
 (3) A díj díszdobozban elhelyezett, „proof” kivitelű ezüstérem, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm. Előlapján a névadó
mellképe, mellette két oldalon tölgy- és babérág látható, amelyben a díj elnevezése szerepel. Hátoldalán a „NEMZETI
FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat helyezkedik el, alatta Magyarország egymást keresztező tölgy- és babérággal
övezett címere látható.
(4) A díj az Űrhajózás Világnapja (április 12.) és az október 23-i nemzeti ünnep alkalmából adományozható.
14. § (1) A Közlekedésért Érdemérem a közlekedés érdekében végzett magas színvonalú, eredményes munka elismeréséért
adományozható.
(2) Évente legfeljebb 30 érem adományozható.
 (3) Az érem díszdobozban elhelyezett, ezüstből készült, „proof” kivitelű, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm. Előlapján
a  közlekedési ágazatot szimbolizáló ábra és „A Közlekedésért” felirat látható. Hátoldalán Magyarország címere
helyezkedik el, amelyet „A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat övez.
(4) Az  érem a  március 15-i és az  október 23-i nemzeti ünnep, Vasutasnap (július 10.), valamint a  Nemzetközi Polgári
Repülés Világnapja (december 7.) alkalmából adományozható.
15. § (1) Szent Borbála-érem a  bányászat, illetve a  kohászat érdekében végzett magas színvonalú, eredményes munka
elismeréséért adományozható.
(2) A bányászat területén évente 15 érem, a kohászat területén évente 4 érem adományozható.
(3) Az  érem díszdobozban elhelyezett, ezüstből készült, „proof” kivitelű, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm.
Előlapján a  névadó egész alakos képe, felette szalagon a  díj elnevezése, alatta a „LELKIISMERETES BÁNYÁSZATI
TEVÉKENYSÉGÉRT”, illetve a  „LELKIISMERETES KOHÁSZATI TEVÉKENYSÉGÉRT” felirat, mindkét oldalán egymást
keresztező bányászkalapácsok láthatók. Hátoldalán Magyarország egymást keresztező tölgy- és babérággal övezett
címere helyezkedik el, amelyet a „NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat vesz körül.
(4) Az érem Borbála-nap (december 4.) alkalmából adományozható.
16. § (1) A  Hírközlésért Érdemérem a  hírközlés érdekében végzett magas színvonalú, eredményes munka elismeréséért
adományozható.
(2) Évente legfeljebb 6 érem adományozható.
 (3) Az érem díszdobozban elhelyezett, ezüstből készült, „proof” kivitelű, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm. Előlapján
az ágazatot szimbolizáló ábra és a szakmai érem elnevezése látható. Hátoldalán Magyarország címere helyezkedik
el, amelyet „A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat övez.
(4) Az érem a március 15-i és az október 23-i nemzeti ünnep alkalmából adományozható.
17. § (1) Az  Információs Társadalomért szakmai érem az  informatika szakterület, a  számítástechnikai kultúra, valamint
az  információs társadalom fejlesztése érdekében végzett kimagasló színvonalú tevékenység elismerése céljából
adományozható.
(2) Évente legfeljebb 6 érem adományozható.
 (3) Az érem díszdobozban elhelyezett, ezüstből készült, „proof” kivitelű, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm. Előlapján
az ágazatot szimbolizáló ábra és a szakmai érem elnevezése látható. Hátoldalán Magyarország címere helyezkedik
el, amelyet „A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat övez.
(4) Az  érem a  március 15-i és az  október 23-i nemzeti ünnep, valamint kiemelkedő szakmai események alkalmából
adományozható.
18. § (1) A  Magyar Polgári Repülésért Érdemérem a  magyar polgári repülés érdekében végzett tartósan magas színvonalú
szakmai tevékenység, a  kiemelkedő életút során szerzett érdemek, a  magyar polgári repülés érdekében végzett
kiemelkedő munkásság, szakmai tevékenység, a  magyar polgári légiközlekedési szakemberképzés területén
végzett magas színvonalú tevékenység, a polgári légiközlekedés irányításában, szabályozásában végzett kimagasló
tevékenység elismeréseként adományozható.
(2) Évente legfeljebb 4 érem adományozható kizárólag magyar állampolgár részére.
 (3) Az  érem díszdobozban elhelyezett, bronzból készült plakett, átmérője 90 mm. Előlapján Magyarország által
–  a  Nemzetközi Polgári Repülésügyi Szervezet (a továbbiakban: ICAO) 60 éves évfordulója és Magyarországnak
2004-ben az  ICAO Tanácsába történt beválasztása alkalmából – 2006. június 15-én az  ICAO-nak ajándékozott,
az  ICAO montreali székhelyén kiállított, a  repülést művészi felfogásban megtestesítő bronzszobor kicsinyített
ábrázolása látható, valamint kör alakban „A MAGYAR POLGÁRI REPÜLÉSÉRT” felirat helyezkedik el. Az  érem
peremébe az adományozó okirat sorszámával megegyező számot kell beütni.
(4) Az érem a Nemzetközi Polgári Repülés Világnapja (december 7.) alkalmából adományozható.
19. § (1) A  Magyar Űrkutatásért Érdemérem az  űrkutatás területén kimagaslóan eredményes szakmai munka elismerésére
adományozható.
(2) Évente legfeljebb 3 érem adományozható.
 (3) Az érem díszdobozban elhelyezett, ezüstből készült, „proof” kivitelű, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm. Előlapján
az  űrkutatást szimbolizáló ábra és „A Magyar Űrkutatásért” felirat látható. Hátoldalán Magyarország címere
helyezkedik el, amelyet „A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat övez.
(4) Az érem az Űrhajózás Világnapja (április 12.) alkalmából adományozható.
20. § (1) A  Magyar Prosperitásért Érdemérem a  minisztérium működésének javításával, hatékonyságának növelésével
kapcsolatos eredményes szakmai munka, tudományos teljesítmény, illetve sikeres fejlesztés elismerésére
adományozható.
(2) Évente legfeljebb 15 érem adományozható.
 (3) Az érem díszdobozban elhelyezett, ezüstből készült, „proof” kivitelű, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm. Előlapján
a  Parlament kupolájának képe és a  „Magyar Prosperitásért” felirat látható. Hátoldalán Magyarország címere
helyezkedik el, amelyet „A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat övez.
(4) Az  érem a  március 15-i és az  október 23-i nemzeti ünnep, valamint az  augusztus 20-i állami ünnep alkalmából
adományozható.
21. § (1) Miniszteri Elismerés a miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó területen eredményes, példamutató tevékenységet
végzett személy részére adományozható.
(2) Évente legfeljebb 75 elismerés adományozható.
 (3) Az  elismerés díszdobozban elhelyezett, ezüstből készült „proof” kivitelű, átmérője 42,5 mm, vastagsága 3 mm.
Előlapján gróf Széchenyi István mellképe, alatta aláírása, felette a  „Gróf Széchenyi István” felirat, mellette két
oldalon tölgy- és babérág látható. Hátoldalán a Lánchíd, alatta a Széchenyi család címere és jelmondata, valamint
a  Hitel című műből származó idézet helyezkedik el, amelyet „A NEMZETI FEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat és
babérkoszorú vesz körül.
(4) Az elismerés az 5. § (1) bekezdésében meghatározott alkalmakból adományozható.
22. § (1) Kiváló Bányász kitüntető cím a bányászatban – elsősorban fizikai vagy termelésirányítói munkakörben – dolgozók
részére, a nehéz munkakörülmények között végzett példamutató munka elismeréséül adományozható.
(2) Évente legfeljebb 30 kitüntető cím adományozható.
 (3) A kitüntető cím háromszögben összehajtott, 40 mm széles szalagon a bal mell fölé tűzve viselendő. A szalag 16 mm
széles fekete sáv, amelyet jobbról-balról 5 mm széles fehér keretbe foglalt nemzeti színű sáv és 7 mm széles vörös
sáv szegélyez.
(4) A kitüntető cím Bányásznap (minden év szeptember hónap első vasárnapja) alkalmából adományozható.
23. § (1) Miniszteri Elismerő Oklevél a miniszter irányítása alá tartozó ágazatok területén végzett példamutató, eredményes
tevékenységért, nyugállományba vonulás, nagyobb teljesítmény elismerése, valamint szervezetek jubileuma
alkalmából adományozható.
(2) Évente legfeljebb 200 darab – alkalmanként maximum 15 darab – oklevél adományozható.
 (3) Miniszteri Elismerő Oklevél az 5. § (1) bekezdésében meghatározott alkalmakból adományozható.
3. Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti
a) a Magyar Polgári Repülésért Érdeméremről szóló 81/2006. (XI. 27.) GKM rendelet,
b) a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter által adományozható elismerésekről szóló 11/2008. (VII. 5.)
KHEM rendelet,
c) a  nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter által adományozható elismerésekről szóló 21/2008. (X. 22.)
NFGM rendelet,
d) a Gyimesi Zoltán-díj alapításáról és adományozásáról szóló 12/2009. (III. 25.) KHEM rendelet.
25. § E  rendelet hatálybalépését megelőzően kezdődött, e  rendelet hatálybalépését követően is folyamatban
lévő elismerés adományozásával kapcsolatos eljárásra a  közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter által
adományozható elismerésekről szóló 11/2008. (VII. 5.) KHEM rendelet szabályait kell alkalmazni.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1520/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata a baromfi termékpálya egyes területein a madárinfluenzával összefüggésben szükséges állami beavatkozás kiterjesztéséről.
A Kormány
 1. felhívja a  földművelésügyi minisztert a  madárinfluenza által leginkább sújtott baromfifeldolgozó vállalkozások
részére a  hazai költségvetés terhére nyújtandó állami támogatási konstrukció kidolgozására, és annak előzetes
jóváhagyása céljából az Európai Bizottság részére történő bejelentésére;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. augusztus 31. 2. egyetért az  1.  pont szerinti állami támogatási konstrukcióhoz szükséges források költségvetési biztosításával,
amelynek érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a földművelésügyi minisztert, hogy annak az Európai
Bizottság általi jóváhagyását követően a  szükséges, de legfeljebb 2 milliárd forint összegű forrás rendelkezésre
állásához szükséges intézkedéseket tegyék meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
földművelésügyi miniszter Határidő: Európai Bizottság jóváhagyását követően a felmerülés ütemében
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
398/2014. (X. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a rendszerváltozás utáni magyar kül- és belpolitikai törekvések megvalósításának elősegítése, a  magyar–német
kapcsolatok fejlesztése, valamint a Magyar Országgyűlés és a Bundestag közötti együttműködés intenzívebbé tétele
érdekében tett folyamatos erőfeszítései elismeréseként
dr. Andreas Schockenhoff Bundestag-képviselő, a  CDU/CSU frakció kül-, védelmi és Európa-politikáért felelős
helyettes frakcióvezetője részére,
a magyar és a  német egyetemek közötti kapcsolatok fejlesztése, a  kölcsönös kutatói munka előmozdítása és
a magyar hallgatók németországi ösztöndíjainak támogatása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Heinz Riesenhuber, a Bundestag korelnöke, a Német Képviselői Klub elnöke, egykori szövetségi miniszter részére,
a magyar–német kétoldalú kapcsolatok elmélyítése, a  magyar–bajor gazdasági kapcsolatok szorosabbra fűzése,
valamint a magyarországi folyamatok objektív megjelenítését elősegítő tevékenysége elismeréseként
Johannes Singhammer, a Bundestag alelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. október 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1615/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a Zágrábi Magyar Intézet alapítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a Zágrábi Magyar Intézet alapítása érdekében a Zágráb, Ilica 15. szám alatti ingatlan tulajdonjoga
az állam javára megvásárlásra kerüljön; 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján tegye meg a szükséges
intézkedéseket az 1. pontban megjelölt ingatlan tulajdonjogának állam javára történő megszerzéséhez szükséges
eljárások lefolytatására; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Zágrábi Magyar Intézet létrehozásához
1200,0 millió forint 1. melléklet szerinti, egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 12. Balassi
Intézet cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2017. (VIII. 3.) KKM rendelete a tartós külszolgálatra kihelyezettek ideiglenes kiküldetésének részletes szabályairól.
A külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59.  § (2)  bekezdés d)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 85.  § 3.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya
a) Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteire, a  nemzetközi szervezetek mellett működő állandó
képviseleteire, valamint Magyarország kereskedelmi képviseleteire (a  továbbiakban együtt: külképviselet)
tartós külszolgálatra kihelyezett kormánytisztviselőkre, kormányzati ügykezelőkre (a  továbbiakban együtt:
kihelyezett), valamint
b) a külképviselet által foglalkoztatott házastársra [az a) és b) pont a továbbiakban együtt: kiküldött]
terjed ki.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére (a továbbiakban: EU
ÁK) tartós külszolgálatra kihelyezett kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre, valamint az  EU ÁK által
foglalkoztatott házastársra.
2. § E  rendelet alkalmazásában ideiglenes kiküldetés a  tartós külszolgálat időtartama alatt, az  állomáshelyen kívül,
a  fogadó országban vagy harmadik országban teljesített, legfeljebb 90 nap időtartamú, munkavégzési célú
tartózkodás.
2. Az ideiglenes kiküldetés elrendelése 3. § (1) Ideiglenes kiküldetést – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  kihelyező vezető rendelhet el a  külképviselet
költségvetésének terhére.
(2) Ideiglenes kiküldetést a külképviselet költségvetésének terhére
a) azon országok tekintetében, ahová a külképviselet-vezető akkreditálva van, valamint
b) a külképviselet által a régió országai tekintetében regionális feladatok ellátása esetén
a külképviselet-vezető is elrendelhet.
(3) Ideiglenes kiküldetés kizárólag kiküldetési rendelvény kitöltésével kezdeményezhető. A  kiküldetési rendelvény
formanyomtatványát az 1. melléklet tartalmazza.
3. Úti jelentés az ideiglenes kiküldetésről 4. § (1) Az  ideiglenes kiküldetésről a  kiküldött az  ideiglenes kiküldetés befejezését követő öt munkanapon belül írásbeli
jelentést (a továbbiakban: úti jelentés) készít a külképviselet-vezető részére.
(2) Ha a külképviselet-vezető a kiküldött, az úti jelentést a kihelyező vezető részére küldi meg.
 (3) Az úti jelentés tartalmazza az utazással kapcsolatban felmerülő kiadások részletes kimutatását és az utazás céljának
megvalósításáról szóló szakmai beszámolót.
 (4) Úti jelentés hiányában ideiglenes kiküldetéssel kapcsolatos kiadás nem számolható el.
4. Ideiglenes kiküldetés során felmerülő költségek elszámolásának rendje
5. § (1) Az  ideiglenes kiküldetés során a  hivatalos feladatellátással kapcsolatosan, bizonylattal igazolt költségek
számolhatóak el az ideiglenes kiküldetésben részt vevő részére.
(2) A  kihelyezettnek az  ideiglenes kiküldetés idejére vonatkozó, el nem számolható költségeinek fedezetét
a  devizailletménye tartalmazza. A  külképviselet által foglalkoztatott házastárs ideiglenes kiküldetése idejére
munkabérén túl napidíjra nem jogosult.
(3) Az ideiglenes kiküldetés helyére történő utazással és visszautazással kapcsolatban
a) repülő-, vasúti, hajó-, valamint kompjegy foglalása esetén a 6. §-ban meghatározott osztályon történő utazás
költsége,
b) hivatali gépkocsival történő utazás esetén útadó, üzemanyag és kenőanyag, parkolási, biztosítási, mosatási,
valamint meghibásodás esetén javítási költség,
c) ha a  külképviseleten szolgálati gépjármű nem áll rendelkezésre, a  kiküldött tulajdonában álló gépkocsival
történő utazás esetén költségtérítési norma, valamint útadó és parkolási díj
számolható el.
(4) Az ideiglenes kiküldetés során felmerülő
a) szállásköltség, valamint a szállásköltséggel összefüggő adó, illeték,
b) helyi közlekedési költség,
c) hivatali reprezentációs költség, valamint
d) hivatalos kiadás bizonylattal igazolt költségének összegével arányos mértékben a pénzváltás költsége
számolható el.
(5) Az ideiglenes kiküldetés során felmerülő
a) étkezési költség,
b) telefon-, mobiltelefon-, internetdíj,
c) egyéb fogyasztási költség, valamint
b) ruházatmosatási és vasalási költség
nem számolható el.
5. Az utazás módjára vonatkozó szabályok 6. § (1) Az ideiglenes kiküldetés során repülőgéppel történő utazás esetén a külképviselet-vezető
a) négy óra repülési időt meghaladó repülőút esetén az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.)
Korm. rendelet 10. § (2) bekezdése alapján az államtitkárok részére biztosítható magasabb komfortosztálynak
megfelelő árú repülőjegy,
b) egyéb esetben turistaosztályra szóló repülőjegy
igénybevételére jogosult.
(2) Az  (1)  bekezdés alá nem tartozó kiküldött minden esetben az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti repülőjegy
igénybevételére jogosult.
(3) Vasúton, hajón, kompon történő utazás esetén
a) a külképviselet-vezető I. osztályú;
b) a kiküldött II. osztályú
menetjegy igénybevételére jogosult.
(4) Hálókocsi, hálókabin igénybevételére – ha az  utazás időtartama és az  indulás időpontja együttesen indokolja –
minden kiküldött jogosult.
(5) A  külképviselet-vezető házastársának az  ideiglenes kiküldetéssel összefüggő utazási költsége kizárólag akkor
számolható el, ha az utazásra diplomáciai feladat teljesítése céljából kerül sor, és a diplomáciai eseményen házastárs
is hivatalos meghívottként vesz részt. A diplomáciai cél meglétét a kihelyező vezető igazolja.
(6) Ha a kihelyezett házastársa utazását a diplomáciai kiküldetés jellege indokolja, a kihelyezettel azonos típusú utazási
jegy illeti meg.
(7) Az ideiglenes kiküldetéssel összefüggésben a kiküldött a gyermeke után költségtérítésre nem jogosult.
6. A szállásra vonatkozó szabályok 7. § (1) Ha a kiküldött a  tartós külszolgálata alatt ideiglenes kiküldetést teljesít, szállásköltségre csak a naptári naponként
8 órát meghaladó távollét esetén jogosult.
(2) Ha a  kiküldött ideiglenes kiküldetésének helyén rendelkezésre áll külképviselet vagyonkezelésében álló
vendéglakás vagy vendégszoba, a kihelyezettet itt kell elszállásolni.
(3) Az  ideiglenes kiküldetés elrendelésekor a  kihelyező vezető, valamint a  külképviselet-vezető a  szállásköltség egy
napra eső felső határát a  mindenkori észszerűségi és gazdaságossági szempontok figyelembevételével határozza
meg.
(4) A kihelyezett házastársa részére szállásköltség kizárólag abban az esetben számolható el, ha az utazásra diplomáciai
feladat teljesítése céljából kerül sor, és a  hivatalos meghívottak között a  házastárs is szerepel. A  diplomáciai cél
meglétét a kihelyező vezető igazolja.
(5) Az ideiglenes kiküldetéssel összefüggésben a kiküldött a gyermeke után szállásköltségre nem jogosult.
7. Az elszámolás rendje 8. § (1) A  kiküldött az  ideiglenes kiküldetés előtt kiküldetési előleget vehet fel, amelynek felhasználásáról az  ideiglenes
kiküldetésről történő visszaérkezés hónapjának utolsó munkanapjáig, de legkésőbb a  visszaérkezést követő öt
munkanapon belül elszámol. Az ideiglenes kiküldetési kiadások elszámolásának formanyomtatványát a 2. melléklet
tartalmazza.
(2) Ha az  ideiglenes kiküldetés elrendelője az  ideiglenes kiküldetés elemeit módosítja, és az  többletköltséggel jár,
a kiküldött az elszámoláshoz mellékeli a kiküldetés elrendelőjének erről szóló jóváhagyását.
8. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. § (1) E  rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépésekor munkaviszony keretében tartós külszolgálatot teljesítő kihelyezett
tekintetében is alkalmazni kell.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően elrendelt ideiglenes kiküldetésre a kiküldetés megkezdésekor hatályos
rendelkezéseket kell alkalmazni.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
271/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Kaszainé dr. Mezey Katalint 2013. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2014. (XII. 16.) IM rendelete a kényszergyógykezelés és az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtásáról, valamint az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet feladatairól.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi
CCXL. törvény 434. § (2) bekezdés d) pontjában és a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 604. §
(2)  bekezdés p)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 79. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 4.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. beteg az, akinek a bíróság
a) a kényszergyógykezelését rendelte el,
b) az ideiglenes kényszergyógykezelését rendelte el, vagy
c) a  szabadságvesztés végrehajtási helyeként az  Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetet
(a továbbiakban: IMEI) jelölte ki.
2. beutalt: a) az a fogva lévő terhelt, akinek a bíróság az elmeállapota megfigyelését rendelte el,
b) az  a  terhelt, akinek az  előzetes letartóztatását – a  bíróság rendelkezése alapján – az  IMEI-ben kell
végrehajtani,
c) az, akit a  szabadságvesztés, az  elzárás, a  közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés,
a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés, az előzetes letartóztatás, a rendbírság helyébe lépő
elzárás vagy a szabálysértési elzárás végrehajtása során kóros elmeállapot vagy szervi-idegrendszeri
megbetegedésre utaló tünetek alapján a büntetés-végrehajtási intézet orvosa (a továbbiakban: bv.
orvos) az IMEI-ben történő kivizsgálásra vagy kezelésre beutalt,
d) az  a  szabadságvesztésre ítélt, akinek a  kivizsgálása a  gyógyító-terápiás részlegre történő
elhelyezésről való döntés érdekében szükséges.
2. Az IMEI feladata 2. § (1) Az IMEI fekvő beteg gyógyintézetként végrehajtja
a) a kényszergyógykezelt betegek pszichiátriai kezelését és rehabilitációját,
b) az ideiglenes kényszergyógykezelt betegek pszichiátriai kivizsgálását és kezelését,
c) azon kóros elmeállapotú szabadságvesztésre ítéltek kezelését és rehabilitációját, akiknek a szabadságvesztés
végrehajtási helyeként a büntetés-végrehajtási bíró az IMEI-t jelölte ki,
d) azon előzetesen letartóztatottak pszichiátriai kivizsgálását és kezelését, akiknek az  előzetes letartóztatás
helyeként a bíróság az IMEI-t jelölte ki,
e) az elmeállapot megfigyelésre beutaltak kivizsgálását, megfigyelését és szükség esetén kezelését,
f ) a bv. orvos által beutaltak pszichiátriai, ideggyógyászati kivizsgálását és kezelését,
g) a szabadságvesztésre ítéltek gyógyító-terápiás részlegre való helyezését megelőző kivizsgálását.
(2) Az  IMEI járóbeteg-ellátás keretében biztosítja a  büntetés-végrehajtási intézetben (a  továbbiakban: bv. intézet)
elhelyezett fogvatartottak
a) pszichiátriai szakrendelői ellátását, pszichiátria gondozását,
b) ideggyógyászati szakrendelői ellátását,
c) addiktológiai szakrendelői ellátását,
d) kábítószer birtoklásával összefüggésben engedélyezett elterelése esetén a  szükséges kezelés, illetve ellátás
megállapítása érdekében történő vizsgálatát.
 (3) Az IMEI a kegyelmi eljárás során elvégzi az  igazságügyért felelős miniszter rendelkezésének megfelelően, az elítélt
szakorvosi vizsgálatát és véleményezését.
 (4) Az IMEI ellátja a bv. intézetekben végrehajtott pszichiátriai-terápiás programok szakmai módszertani irányítását.
3. A kényszergyógykezelt beteg befogadása 3. § A  beteget kényszergyógykezelés céljából a  bírósági értesítőlap végrehajtási utasítása alapján lehet az  IMEI-be
befogadni.
4. § A  kényszergyógykezelés kezdete az  IMEI-be történő befogadás napja. Abban az  esetben, ha
a kényszergyógykezelést ideiglenes kényszergyógykezelés előzte meg és annak végrehajtását nem szakították meg,
a kényszergyógykezelés kezdete az ideiglenes kényszergyógykezelés kezdő napja.
5. § A befogadást követően meg kell állapítani, hogy a beteg
a) munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll-e,
b) társadalombiztosítási szempontból biztosítottnak minősül-e,
c) jogosult-e nyugdíjra vagy más rendszeres pénzellátásra,
d) cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezték-e, és ha igen milyen jelleggel, cselekvőképességet
részlegesen korlátozó gondnokság esetén milyen ügycsoportra vonatkozóan rendelték el,
e) gyámság alatt áll-e.
6. § A főigazgató főorvos, ha
a) a beteg cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezése látszik indokoltnak, és az érintett személyének
vagy vagyonának a védelme sürgős intézkedést igényel, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény
2:25. vagy 2:26.  §-ának megfelelő intézkedés szükségességéről legkésőbb a  következő munkanapon
tájékoztatja a gyámhatóságot;
b) a  beteg személyének vagy vagyonának a  védelme sürgős intézkedést nem igényel, de cselekvőképességet
érintő gondnokság alá helyezése látszik indokoltnak, a  beteg mentális megbetegedéséről tájékoztatja
a gyámhivatalt.
4. Értesítés a befogadásról 7. § (1) Az IMEI a beteg befogadásáról három munkanapon belül értesíti:
a) az elrendelő bíróságot,
b) a beteg lakóhelye (tartózkodási helye) szerint illetékes rendőrkapitányságot,
c) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát (a továbbiakban: KEKKH),
d) pártfogó felügyelet alatt álló beteg esetén a  pártfogó felügyelőt, illetve a  büntetés-végrehajtási pártfogó
felügyelőt,
e) fiatalkorú esetén a fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes gyámhatóságot.
(2) Az  IMEI a beteg befogadásáról három munkanapon belül tájékoztatja az általa megjelölt hozzátartozót, fiatalkorú,
valamint gondnokság vagy gyámság alá helyezett esetében a  törvényes képviselőt. A  tájékoztatás kiterjed
a kapcsolattartás szabályaira.
(3) Ha a  beteg nem magyar állampolgár, akkor befogadásáról késedelem nélkül értesíteni kell az  állampolgársága
szerint illetékes külképviseletet. Az  értesítés csak akkor mellőzhető, ha a  beteg írásbeli nyilatkozatában ezt
kifejezetten kéri. Ha a külföldi beteg többes állampolgár, az általa megjelölt külképviseletet kell értesíteni.
(4) A Magyar Honvédség hivatásos vagy szerződéses állományú, valamint a rendvédelmi szervek hivatásos állományú
tagja szolgálati igazolványát a  beteg befogadásától számított három munkanapon belül meg kell küldeni az  azt
kiállító szervnek.
5. A kórlap kiállítása és vezetése 8. § (1) A beteg befogadásakor kiállított kórlapon a személyi adatain kívül fel kell tüntetni az intézkedést elrendelő bíróság
megnevezését, határozatának számát és keltét.
(2) Az orvosi dokumentációt az orvos-szakmai szabályok betartásával elektronikus úton kell rögzíteni.
 (3) A  beteg kórlapjában minden jelentősebb állapot-, vagy kezelésváltozást, egyéb egészségügyi eseményt
haladéktalanul fel kell tüntetni. Egészségügyi esemény hiányában legalább havonta egyszer rögzíteni kell a beteg
állapotára vonatkozó észlelést.
6. Vizsgálat és gyógykezelés az IMEI-n kívül 9. § A  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló
2013.  évi CCXL. törvény (a  továbbiakban: Bv. tv.) 328.  § (4)  bekezdése alapján más egészségügyi intézménybe
kihelyezett beteget, ha ottani gyógykezelésének indoka megszűnt és állapota megengedi, haladéktalanul vissza kell
szállítani az IMEI-be.
7. Adaptációs szabadság 10. § (1) Ha a  beteg állapota lehetővé teszi és az  adaptációs szabadság jogi feltételei fennállnak, meg kell vizsgálni
az adaptációs szabadságra bocsátásának a lehetőségét.
(2) Az  adaptációs szabadságra bocsátásról az  Adaptációs Bizottság javaslatát figyelembe véve a  főigazgató főorvos
dönt.
(3) Az Adaptációs Bizottság tagjait a  főigazgató főorvos jelöli ki, meghívott résztvevője az  IMEI betegjogi képviselője.
Az  Adaptációs Bizottság működési rendjét a  főigazgató főorvos által jóváhagyott Működési Szabályzat határozza
meg.
(4) Az  adaptációs szabadságra bocsátás engedélyezésekor figyelembe kell venni a  beteg állapotát, szociális
körülményeit, azt a  cselekményt, amelynek elkövetése miatt a  kényszergyógykezelést elrendelték, továbbá
valamennyi feltárható kockázati tényezőt, különös figyelemmel a környezettanulmányra.
(5) Az  adaptációs szabadság alatt biztosítani kell az  IMEI-vel való kapcsolatfelvétel lehetőségét. A  beteget és
a gondozást vállaló személyt az adaptációs szabadság szabályairól és az  IMEI elérhetőségéről írásban tájékoztatni
kell.
(6) A  beteg az  adaptációs szabadságra bocsátásakor csak a  gondozását vállaló személy kíséretében hagyhatja el
az IMEI-t. Szükség esetén intézkedni kell a betegnek az Országos Mentőszolgálat útján történő szállítása iránt.
(7) Az  adaptációs szabadságra bocsátott beteget az  arcképmásával ellátott igazolással, továbbá szükség esetén
az évszaknak megfelelő ruházattal kell ellátni.
(8) A (7) bekezdés szerinti igazolás tartalmazza különösen
a) a beteg természetes személyazonosító adatait,
b) az eltávozás jogszerűségét,
c) az adaptációs szabadság kezdő és utolsó napját,
d) a beteg tartózkodási helyét az adaptációs szabadság alatt,
e) a területileg illetékes ideggondozóban történő jelentkezési kötelezettségre történő felhívást.
8. Értesítések és az orvosi ellenőrzés az adaptációs szabadság alatt
11. § (1) Az  adaptációs szabadság engedélyezéséről az  IMEI értesíti az  orvosi ellenőrzést végző pszichiátriai szakrendelőt,
a beteg adaptációs szabadsága alatti tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot és a jegyzőt, fiatalkorú
esetén a  fiatalkorú adaptációs szabadsága alatti tartózkodási helye szerint illetékes gyámhatóságot, továbbá
pártfogó felügyelet alatt álló beteg esetén a pártfogó felügyelőt, illetve a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőt.
(2) Ha az 10. § (7) bekezdés szerinti igazolásban a felhívás eltérő időpontot nem jelöl meg, az adaptációs szabadságon
levő beteg köteles a szabadság megkezdésétől számított negyvennyolc órán belül, és azt követően az orvos előírása
szerint az orvosi ellenőrzésen megjelenni.
(3) A  pszichiátriai szakrendelő az  ellenőrzésen észleltekről tájékoztatja az  IMEI-t. A  beteg állapotában bekövetkező
rosszabbodás esetén visszaszállításáról az Országos Mentőszolgálat útján haladéktalanul intézkedik.
9. A kényszergyógykezelt letéti pénzének felhasználása 12. § (1) A  beteg letéti pénzéből – legalább a  mindenkori legkisebb öregségi nyugdíj ötven százalékának megfelelő
összeget – havonta saját szükségleteire fordíthatja. A  felhasználás részletes szabályait és a megvásárolható cikkek
körét a főigazgató főorvos a házirendben határozza meg.
(2) A  beteg, cselekvőképtelen beteg esetén a  gondnoka, valamint a  vagyoni ügyei vitelében korlátozottan
cselekvőképes nagykorú beteg kérelmére – a  gondnoka hozzájárulásával – letéti pénzének a  saját szükségletekre
fordítható összegének levonása után fennmaradó része gyámhatósági fenntartásos betétben helyezhető el.
10. Kapcsolattartás 13. § (1) A  kapcsolattartás feltételeit a  főigazgató főorvos a  házirendben részletesen szabályozza. A  kapcsolattartás
feltételeiről a befogadást követő nyolc napon belül a beteg törvényes képviselőjét és a kapcsolattartóként megjelölt
személyt írásban tájékoztatni kell.
(2) Ha az  engedélyezett látogatásra a  beteg állapotára tekintettel előreláthatólag nem kerülhet sor, az  IMEI erről
haladéktalanul értesíti a  kapcsolattartót. A  beteg állapotának javulásával lehetőséget kell biztosítani arra, hogy
a  látogatást, ha erre a  beteg és a  kapcsolattartó igényt tart, pótolhassák. A  beteg állapotának a  javulásáról és
a pótlás lehetőségéről a kapcsolattartót értesíteni kell.
(3) A látogatás során lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a beteg részére csomagot adjanak át. A csomagot az IMEI
rendje és biztonsága érdekében át kell vizsgálni és a betegnél nem tartható tárgyakat a látogató részére vissza kell
adni.
(4) A beteg rehabilitációjának érekében elő kell segíteni, hogy az ilyen tevékenységet végző civil szervezetek és vallási
közösségek tagjával kapcsolatot tarthasson. Ez a kapcsolattartás nem számolható el látogató fogadás terhére.
11. Munkaterápiás foglalkoztatás és rehabilitáció 14. § (1) A munkaterápiás foglalkoztatás módját és helyét – az osztályvezető főorvos javaslata alapján – a főigazgató főorvos
írásban rendeli el.
(2) Az IMEI a munkaterápiás foglalkoztatás idejét köteles havi bontásban, betegenként elkülönítve írásban rögzíteni.
 (3) A beteg rehabilitációja érdekében – a megfelelő felügyelet biztosításával – az IMEI elhagyását a főigazgató főorvos
engedélyezheti. 12. A kényszergyógykezelés felülvizsgálata 15. § (1) A  főigazgató főorvos a  Bv. tv. 329.  § (1)  bekezdése szerint részletes kórrajzkivonatot küld a  kényszergyógykezelés
felülvizsgálatára jogosult bíróságnak, amelyben nyilatkozik arról, hogy
a) a beteg állapota alapján a kényszergyógykezelés fenntartása vagy megszüntetése indokolt,
b) a beteg egészségi állapota megengedi-e, hogy a tárgyaláson személyesen megjelenjen vagy sem.
(2) Ha a  kényszergyógykezelés felülvizsgálatára vonatkozó indítvány vagy kérelem érkezik az  IMEI-hez, azt
haladéktalanul továbbítani kell a bíróságnak.
(3) Ha a  főigazgató főorvos a  Bv. tv. 327.  § (1)  bekezdése alapján a  kényszergyógykezelés megszüntetésére tesz
előterjesztést, az előterjesztéshez mellékelni kell a részletes kórrajzkivonatot.
13. A kényszergyógykezelt elbocsátása 16. § (1) A  kényszergyógykezelés megszüntetésére vonatkozó előterjesztés megtételével egyidejűleg a  főigazgató főorvos
írásban értesíti a beteg törvényes képviselőjét vagy kapcsolattartóként megjelölt hozzátartozóját.
(2) Ha a  beteg önálló életvitelre képtelen és nincs olyan hozzátartozója, aki ellátásáról gondoskodna, illetve arra
alkalmas lenne, a  főigazgató főorvos a kényszergyógykezelés megszüntetésére vonatkozó előterjesztés megtétele
előtt megteszi a  szükséges intézkedéseket a  beteg további gondozása érdekében. Ha az  elbocsátásig a  megtett
intézkedések nem vezetnek eredményre a  főigazgató főorvos kezdeményezi a  beteg soron kívüli ellátását
a megfelelő intézményben.
(3) A  beteget a  kényszergyógykezelés megszüntetésének tényét tartalmazó igazolással kell ellátni és részére át kell
adni az egészségügyi dokumentációját. Ha a beteg megfelelő ruházattal nem rendelkezik, el kell látni az évszaknak
megfelelő ruházattal.
(4) Szükség esetén a  főigazgató főorvos intézkedik a  betegnek az  Országos Mentőszolgálat útján történő szállítása
iránt.
14. Értesítés az elbocsátásról 17. § (1) A  beteg elbocsátásáról három munkanapon értesíteni kell a  7.  § (1)  bekezdésében felsorolt szerveket, valamint
a nem magyar állampolgár esetén a 7. § (3) bekezdésének megfelelően a külképviseletet.
(2) Az elbocsátott beteg részletes kórrajzkivonatát meg kell küldeni a  lakóhelye szerint illetékes pszichiátriai gondozó
intézetnek.
15. Az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtása 18. § (1) A  beteget ideiglenes kényszergyógykezelés céljából a  bírósági értesítőlap végrehajtási utasítása alapján lehet
az IMEI-be befogadni.
(2) A  beteg befogadásáról a  7.  § (1)  bekezdésében meghatározott szerveket, valamint a  7.  § (3)  bekezdésének
megfelelően az illetékes külképviseletet és az eljáró ügyészt értesíteni kell.
(3) Az ideiglenes kényszergyógykezelt adaptációs szabadságra nem bocsátható.
 (4) Ha az ideiglenes kényszergyógykezelésre befogadott nem kóros elmeállapotú, a főigazgató főorvos haladéktalanul
javaslatot tesz az  ideiglenes kényszergyógykezelés megszüntetésére vagy annak indítványozására az  eljáró
ügyésznek. A  megszüntetésre jogosult intézkedéséig az  IMEI – a  rendelkezési jogkör gyakorlójának utasítása
szerint – gondoskodik az őrzésről és a felügyeletről.
19. § (1) Az  ideiglenes kényszergyógykezelésből való elbocsátásról a  7.  § (1)  bekezdésében meghatározott szerveket,
valamint a 7. § (3) bekezdésének megfelelően az illetékes külképviseletet és az eljáró ügyészt értesíteni kell.
(2) Az elbocsátott személy részletes kórrajzkivonatát meg kell küldeni a lakóhelye szerint illetékes pszichiátriai gondozó
intézetnek.
16. Az elmeállapot megfigyelése 20. § (1) Az  elmeállapot megfigyelésének befejezésekor a  főigazgató főorvos a  részletes kórdokumentációt és
az összefoglaló orvosi véleményt megküldi a megfigyelést elrendelő bíróságnak.
(2) Ha az  összefoglaló orvosi vélemény szerint az  előzetesen letartóztatott kóros elmeállapotú és a  bíróság harminc
napon belül nem intézkedik, erről a  főigazgató főorvos tájékoztatja a  rendelkezési jogkör gyakorlóját és
a törvényességi felügyelet ellátó ügyészt.
(3) Ha az  összefoglaló orvosi vélemény szerint a  szabadságvesztésre ítélt kóros elmeállapotú, a  főigazgató főorvos
a  részletes kórdokumentációt és az  összefoglaló orvosi vélemény megküldésével javaslatot tesz a  büntetésvégrehajtási bírónak a  szabadságvesztés végrehajtási helyének a  megváltoztatása iránt, az  intézkedések
megtételéről egyidejűleg értesíti azt a bv. intézetet, amely a nyilvántartás alapján az elítéltet fogva tartja.
(4) Ha az  összefoglaló orvosi vélemény szerint a  fogvatartott nem kóros elmeállapotú, az  IMEI intézkedik
a visszaszállításáról.
(5) Ha az  elmeállapot megfigyelését határidőre orvosszakmai szempontból nem lehet befejezni, az  elmeállapot
megfigyelése határidejének lejárta előtt legalább öt munkanappal a főigazgató főorvos az elrendelő bíróság részére
javaslatot tesz a határidő harminc nappal történő meghosszabbítására.
17. Az elítélt elmeállapotának kivizsgálása 21. § (1) Ha a bv. orvos a szabadságvesztésre ítélten kóros elmeállapotra utaló tüneteket észlel, elmeállapotának kivizsgálása
érdekében az IMEI-be utalja. Az orvosi beutaló tartalmazza az elítélt természetes személyazonosító adatait, valamint
a kóros elmeállapot gyanúját keltő tünetek részletes leírását.
(2) Az  IMEI a  fekvőbetegként történő kezelés befejezésekor zárójelentésben nyilatkozik a  további terápiás javaslatról,
programról, egyben, ha ennek szükségessége fennáll, szakmai véleményt nyilvánít a  gyógyító-terápiás részlegbe
helyezésről.
(3) Ha a  szabadságvesztésre ítélt kóros elmeállapotú, a  főigazgató főorvos a  részletes kórdokumentáció és
az összefoglaló orvosi vélemény megküldésével javaslatot tesz a büntetés-végrehajtási bírónak a szabadságvesztés
végrehajtási helyének a megváltoztatása iránt, az intézkedések megtételéről egyidejűleg értesíti azt a bv. intézetet,
amely a nyilvántartás alapján az elítéltet fogva tartja.
(4) Az IMEI a büntetés-végrehajtási bíró döntéséig a fekvőbeteg ellátás keretén belül folytatja a szabadságvesztésre ítélt
pszichiátriai kezelését.
18. Az elmeállapot kivizsgálása céljából beutaltakra vonatkozó közös szabályok
22. § Ha a  beutalt fegyelmi vétségnek minősülő magatartást tanúsít az  osztályvezető főorvos írásban nyilatkozik arról,
hogy pszichiátriai szempontból a beutalt fenyíthető-e vagy nem.
19. Az előzetes letartóztatás IMEI-ben történő végrehajtása 23. § (1) A  bírósági értesítőlap alapján az  IMEI befogadja azt az  előzetesen letartóztatottat, akinek előzetes letartóztatását
az IMEI-ben kell végrehajtani.
(2) Az  előzetesen letartóztatott pszichiátriai kezelésének szükségességéről a  főigazgató főorvos a  szakmai vélemény
kialakítását követően haladéktalanul, legkésőbb három munkanapon belül tájékoztatja a  rendelkezési jogkör
gyakorlóját.
(3) Ha a terhelt pszichiátriai kezelése nem szükséges, az IMEI a bíróság döntéséig folytatja a fekvőbeteg ellátás keretén
belül az előzetes letartóztatás végrehajtását.
(4) Ha a  bíróság harminc napon belül nem intézkedik, erről az  IMEI tájékoztatja a  törvényességi felügyelet ellátó
ügyészt.
20. Kóros elmeállapotú elítélt szabadságvesztésének végrehajtása az IMEI-ben
24. § (1) A  kóros elmeállapotú elítélt gyógykezelésére, jogaira és kötelezettségeire a  kényszergyógykezeltekre vonatkozó
szabályok irányadók azzal az eltéréssel, hogy adaptációs szabadságra nem bocsátható.
(2) A  felülvizsgálat határidejének lejárta előtt negyven nappal a  főigazgató főorvos részletes kórrajzkivonatot küld
a  büntetés-végrehajtási bíró részére az  elítélt pszichiátriai állapotáról, amelyben szakmai véleményt nyilvánít
a végrehajtási helyének kijelöléséről.
21. Szervi-idegrendszeri megbetegedések kivizsgálása és gyógyítása 25. § (1) A beutalt ideggyógyászati kezelésére az egészségügyi jogszabályokat kell alkalmazni.
 (2) A beutaltat gyógyulása után abba a bv. intézetbe kell visszaszállítani, amely a nyilvántartás alapján a  fogvatartást
végrehajtja.
 (3) Ha az  IMEI szervi-idegrendszeri megbetegedés következtében kialakult súlyos személyiség torzulást állapít meg,
a szabadságvesztésre ítélt gyógyító-terápiás részlegbe helyezésének szükségességéről szakmai véleményt nyilvánít,
ezzel egyidejűleg javaslatot tesz a terápiás programra.
22. Gyógyító-terápiás részlegen történő elhelyezés előtti kivizsgálás 26. § (1) A gyógyító terápiás részlegre történő elhelyezés szükségességének vizsgálatakor az IMEI
a) feltárja a fennálló pszichiátriai megbetegedést, a személyiség-vonásokat,
b) szakmai véleményt nyilvánít a gyógyító-terápiás részlegre helyezés szükségességéről és
c) javaslatot tesz az elítélt gyógykezelésének, sajátos kezelésének, terápiás foglalkoztatásának programjára.
(2) A kivizsgálás befejezésével az IMEI – kivéve ha az elítélt fekvőbeteg ellátás keretében történő pszichiátriai kezelése
szükséges – intézkedik az elítélt visszaszállításáról.
23. Katonai fogdában elhelyezettek ellátása 27. § (1) Az elítélt, illetve az előzetesen letartóztatott katonát a bv. orvos által kiállított és a beutalt magatartására vonatkozó,
részletes parancsnoki összefoglaló véleménnyel ellátott beutaló alapján lehet az  IMEI-be befogadni ideg-, és
elmegyógyászati gyógykezelés céljából.
(2) A  beutalt IMEI-be történő szállításáról, visszaszállításáról, illetve más egészségügyi intézményben való őrzéséről
a katonai fogda parancsnoka gondoskodik.
24. A kényszerítő eszközök alkalmazása 28. § A  beutaltakkal szemben a  büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvényben meghatározott
kényszerítő eszközök alkalmazhatók.
29. § A  beteggel szemben alkalmazott korlátozott testi kényszer szükségességéről a  főigazgató főorvos haladéktalanul
tájékoztatja a  törvényességi felügyelet ellátó ügyészt, a  beteg törvényes képviselőjét, a  beteg kapcsolattartóként
megjelölt hozzátartozóját és az IMEI betegjogi képviselőjét.
25. Az egészségügyi korlátozás alkalmazása 30. § (1) A  pszichiátriai tevékenységhez kapcsolódó egészségügyi korlátozások alkalmazására az  egészségügyi
jogszabályokat kell alkalmazni a következő eltérésekkel
a) az  egészségügyi korlátozást orvos rendeli el, de ha ezt a  sürgős szükség nem teszi lehetővé, azt utóbb
haladéktalanul engedélyezi vagy, ha az  egészségügyi korlátozás indoka nem áll fenn, azonnal intézkedik
a megszüntetéséről;
b) az  elrendelő vagy engedélyező orvos gondoskodik a  korlátozás alá vont pszichiátriai beteg
– ideértve a  beutaltat is – szoros felügyeletéről, és ha a  korlátozás indoka már nem áll fenn a  korlátozás
megszüntetéséről;
c) egészségügyi korlátozás esetén az elrendelő vagy engedélyező orvos írásban rögzíti az eseményre vonatkozó
adatokat.
(2) Az egészségügyi korlátozás indokoltságát a főigazgató főorvos véleményezi és haladéktalanul tájékoztatja a beteg
vagy a  beutalt törvényes képviselőjét, kapcsolattartóként megjelölt hozzátartozóját, a  törvényességi felügyeletet
ellátó ügyészt és az IMEI betegjogi képviselőjét.
26. A betegek és a beutaltak birtokában tartható tárgyak köre, anyagi ellátásuk és a felügyelet
biztosítása
31. § A biztonságos pszichiátriai ellátás érdekében a főigazgató főorvos a házirendben részletesen szabályozza a betegek
és a beutaltak birtokában tartható tárgyak körét és mennyiségét.
32. § A betegek és a beutaltak felügyeletét egészségügyi dolgozók, szakápolók, ápolási asszisztensek, valamint biztonsági
felügyelők biztosítják.
33. § (1) A  betegek és a  beutaltak élelmezését a  fekvőbeteg-intézetek normái alapján kell biztosítani. Az  elhelyezésre
a fekvőbeteg-intézetekre vonatkozó szabályok az irányadóak.
(2) Azon betegek számára, akik nem kívánnak élni a saját ruha viselésének jogával, az IMEI formaruhát és a fekvőbeteggyógyintézeti normák alapján ruházatot biztosít.
(3) A főigazgató főorvos, figyelembe véve az IMEI technikai feltételeit, a házirendben meghatározza a betegnél tartható
saját ruházat mennyiségét.
(4) A  fekvőbeteg gyógyintézet higiénés rendjének fenntartása érdekében a  főigazgató főorvos a  házirendben
meghatározza a saját ruházat tisztántartásának feltételeit.
(5) A saját ruha viselése esetén a ruházat beszerzésével és tisztántartásával kapcsolatos költségek a beteget terhelik.
 (6) A beutaltak részére az IMEI a fekvőbeteg-gyógyintézeti normák alapján biztosít ruházatot.
27. Jognyilatkozat előterjesztése 34. § Fiatalkorú vagy gondnokság hatálya alatt álló beteg vagy beutalt olyan jognyilatkozatát, amelyhez a  törvényes
képviselő hozzájárulása vagy intézkedése szükséges, állásfoglalás végett meg kell küldeni törvényes képviselőjének.
28. Az előállítás végrehajtása 35. § (1) Előállítás végrehajtása során a beteget – mérlegelve a pszichiátriai és biztonsági kockázatot – hivatásos állományú
ápoló kíséretében, magas biztonsági kockázat esetén hivatásos állományú ápolói és biztonsági felügyelői kísérettel
kell előállítani.
(2) Előállítás végrehajtása során a  beutaltat biztonsági felügyelő kíséretében, magas pszichiátriai vagy egyéb
egészségügyi kockázat esetén biztonsági felügyelői és hivatásos ápolói kísérettel kell előállítani.
29. Engedély nélküli távozás, fogolyszökés 36. § (1) A  beteg engedély nélküli távozása esetén a  főigazgató főorvos a  büntetés-végrehajtási bírónál kezdeményezi
elfogató parancs kibocsátását, ideiglenes kényszergyógykezelés esetén pedig haladéktalanul értesíti a rendelkezési
jogkör gyakorlóját.
(2) A beutalt szökése esetén a főigazgató főorvos haladéktalanul megkeresi az általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szervet a szükséges intézkedések megtétele érdekében.
30. A beteg és a beutalt elhalálozása 37. § A  halálesetről a  7.  § (1)  bekezdésében megjelölt szerveken kívül a  törvényességi felügyeletet ellátó ügyészt,
előzetesen letartóztatott, illetve ideiglenes kényszergyógykezelt esetén a rendelkezési jogkör gyakorlóját, valamint
az  elhunyt törvényes képviselőjét, kapcsolattartóként megjelölt hozzátartozóját, ennek hiányában az  IMEI
rendelkezésére álló adatok alapján ismert hozzátartozóját is értesíteni kell.
31. Záró rendelkezések 38. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
39. § (1) A  Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 2010. május 1-jétől 2013. június 30-ig hatályban volt
rendelkezéseinek alkalmazásával elrendelt kényszergyógykezelés végrehajtása során a kényszergyógykezelés kezdő
napját a 4. § szerint kell megállapítani és ehhez mérten kell kiszámítani a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvény 2010. május 1-jétől 2013. június 30-ig hatályban volt 74. § (3) bekezdése alapján annak végső napját.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben, ha a  beteg pszichiátria gyógykezelésének szükségessége továbbra is
fennáll, az IMEI főigazgató főorvosa az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 200. §-ában foglaltak szerint jár
el azzal, hogy a kötelező gyógykezelés iránti eljárást a kényszergyógykezelés végső napjának lejárta előtt legalább
harminc nappal kell a bíróságnál kezdeményezni.
(3) Az IMEI a bírósági határozatról, valamint a bíróság által kijelölt pszichiátriai intézményről értesíti a beteg törvényes
képviselőjét, kapcsolattartóként megjelölt hozzátartozóját.
(4) Az  IMEI a  bírósági határozatot, valamint az  elbocsátott beteg egészségügyi és egyéb adatait tartalmazó
dokumentációjának másolatát a kijelölt pszichiátriai intézménynek adja át.
(5) A beteg elbocsátásáról az IMEI a 17. §-ban foglaltakat értesíti.
40. § Hatályát veszti a  kényszergyógykezelés és az  ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtásáról, valamint
az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet feladatairól, működéséről szóló 36/2003. (X. 3.) IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
89/2013. (VI. 26.) ME határozata a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnökének kinevezéséről.
A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 6. § (1) bekezdése alapján
dr. Dorkota Lajost a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnökévé
– 2013. július 1-jei hatállyal, hét évi időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1918/2015. (XII. 11.) Korm. határozata a Széchenyi-kultuszról és a nagycenki Széchenyi-emlékhely felújításáról.
A Kormány – kifejezve minden magyar tiszteletét Széchenyi István gróf példaértékű közéleti tevékenysége, cselekvő
hazaszeretete iránt – célul tűzi ki, hogy a  legnagyobb magyar életműve minél teljesebb módon bemutathatóvá és ismertté
váljon, és megkezdődjön a nagycenki Széchenyi-kastély felújítása, melyek érdekében
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy Széchenyi István születésének 2016. szeptember 21-én
esedékes 225. évfordulójához kapcsolódóan gondoskodjon a Széchenyi István Emlékmúzeum állandó kiállításának
újrarendezéséről, valamint a nagycenki Széchenyi-kápolna felújításáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. szeptember 20.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a Széchenyi István Emlékmúzeum állandó kiállításának
megújítása érdekében 140,0 millió forint, a  nagycenki Széchenyi-kápolna helyreállítása érdekében 160,0 millió
forint, mindösszesen 300,0 millió forint biztosításáról a  Magyarország 2016. évi központi költségvetésről szóló
2015. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 9. Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont
cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. január 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök