text:
2011. V. törvény az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési Keretmegállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről
az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési Keretmegállapodás (a továbbiakban:
Keretmegállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Keretmegállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Keretmegállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„ÁTFOGÓ PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETMEGÁLLAPODÁS AZ EGYRÉSZRŐL
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL AZ INDONÉZ KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, valamint
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban:
a tagállamok,
egyrészről, valamint
AZ INDONÉZ KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA,
másrészről,
a továbbiakban együttesen: a felek,
A törvényt az Országgyűlés a 2011. február 14-i ülésnapján fogadta el.
FIGYELEMBE VÉVE az Indonéz Köztársaság és a Közösség közötti hagyományos baráti kötelékeket, valamint az őket
egyesítő szoros történelmi, politikai és gazdasági kapcsolatokat,
MIVEL a felek különös jelentőséget tulajdonítanak egymáshoz fűződő kapcsolatuk átfogó jellegének,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a feleknek az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartása iránti
elkötelezettségét,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a feleknek a demokratikus alapelvek és az alapvető emberi jogok tisztelete, előmozdítása és
védelme, a jogállamiság, a béke és a nemzetközi igazságszolgáltatás iránti elkötelezettségét, amelyet többek között
az Egyesült Nemzetek által elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a Római Statútum és egyéb, mindkét
félre alkalmazandó nemzetközi emberi jogi eszközök állapítanak meg,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE az Indonéz Köztársaság szuverenitásának, területi integritásának és nemzeti egységének
tiszteletben tartását,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a jogállamiság és a felelős kormányzás elvének tiszteletben tartása iránt,
valamint népeik gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatására irányuló szándékukat, figyelembe véve
a fenntartható fejlődés elvét és a környezetvédelemre vonatkozó előírásokat,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE, hogy az egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem
maradhatnak büntetlenül, az ilyen bűncselekményekkel vádolt személyeket bíróság elé kell állítani és bűnösségük
bebizonyosodása esetén megfelelően meg kell őket büntetni, és tényleges bíróság elé állításukat nemzeti szintű
intézkedések meghozatalával és a globális együttműködés fokozásával kell biztosítani,
KIFEJEZVE teljes elkötelezettségüket a transznacionális szervezett bűnözés és a terrorizmus valamennyi formája elleni,
a nemzetközi joggal – beleértve az emberi jogi jogszabályokat, a migrációs és menekültügyi kérdésekkel kapcsolatos
humanitárius elveket és a nemzetközi humanitárius jogot – összhangban folytatott küzdelem mellett, és azok
felszámolására szolgáló hatékony nemzetközi együttműködés és eszközök létrehozása mellett,
MIVEL a felek elismerik, hogy a vonatkozó nemzetközi egyezmények és más vonatkozó ENSZ BT-határozatok
– beleértve az 1540. ENSZ BT-határozatot – elfogadása az egész nemzetközi közösségnek a tömegpusztító fegyverek
elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos elkötelezettsége alapjául szolgál,
FELISMERVE, hogy meg kell erősíteni a leszereléssel és a fegyverek elterjedésének megakadályozásával kapcsolatos
nemzetközi jogi kötelezettségeket többek között annak érdekében, hogy megszűnjön a tömegpusztító fegyverek
által jelentett veszély,
FELISMERVE az Európai Gazdasági Közösség, valamint Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr és Thaiföld
– a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) tagországai – között létrejött 1980. március 7-i együttműködési
megállapodás fontosságát,
FELISMERVE a felek közötti kapcsolatok erősítésének fontosságát az együttműködés fokozása tekintetében, valamint
felismerve közös szándékukat aziránt, hogy a közös érdekű területeken fenntartott kapcsolataikat az egyenlőség,
a diszkriminációmentesség, a természeti környezet tiszteletben tartása és kölcsönös előnyök biztosítása alapján
szilárdítsák meg, mélyítsék el és diverzifikálják,
MEGERŐSÍTVE szándékukat, hogy a regionális keretek között vállalt tevékenységekkel teljes összhangban erősítsék
az Európai Közösség és az Indonéz Köztársaság közötti, közös érdekeken és kölcsönös előnyökön alapuló
együttműködést,
ÖSSZHANGBAN saját törvényeikkel és rendeleteikkel,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
I. CÍM
JELLEG ÉS HATÁLY 1. cikk
Általános elvek
1. A felek bel- és külpolitikájának alapja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, valamint a felekre alkalmazandó
egyéb nemzetközi emberi jogi eszközökben megállapított demokratikus alapelvek és alapvető emberi jogok
tiszteletben tartása, amely ezen megállapodás fontos elemét képezi.
2. A felek megerősítik, hogy tiszteletben tartják az Egyesült Nemzetek Alapokmányában megfogalmazott közös
értékeiket.
3. A felek megerősítik elkötelezettségüket a fenntartható fejlődés támogatása, az éghajlatváltozás elleni küzdelemben
folytatott együttműködés, valamint a millenniumi fejlesztési célok meg valósításához való hozzájárulás iránt.
4. A felek megerősítik elkötelezettségüket a támogatás-hatékonyságról szóló 2005. évi párizsi nyilatkozat mellett, és
a fejlesztések nagyobb hatékonysága érdekében megállapodnak az együttműködés megerősítéséről.
5. A felek megerősítik elkötelezettségüket a felelősségteljes kormányzás és a jogállamiság – ezen belül a bírói testület
függetlenségének – elve, valamint a korrupció elleni küzdelem mellett.
6. E partnerségi és együttműködési megállapodást az egyenlőség és a kölcsönös előnyök elve alapján kell végrehajtani.
2. cikk
Az együttműködés célkitűzései A felek vállalják, hogy kétoldalú kapcsolatuk megerősítése érdekében valamennyi közös érdekű területen átfogó
párbeszédet folytatnak egymással, és támogatják a további együttműködést. Erőfeszítéseik különösen a következőkre
irányulnak:
a) együttműködés kialakítása kétoldalú szinten és valamennyi érintett regionális és nemzetközi fórumon és
szervezetben;
b) a felek közötti kereskedelem és beruházások kölcsönösen előnyös fejlesztése;
c) együttműködés kialakítása a kereskedelemmel és a beruházásokkal kapcsolatos valamennyi közös érdekű
területen a kereskedelmi forgalom és a beruházások megkönnyítése, valamint a kereskedelem és a beruházások
akadályainak megelőzése és felszámolása érdekében. Az együttműködés körébe tartozhatnak adott esetben
a jelenlegi és későbbi regionális EK–ASEAN kezdeményezések;
d) együttműködés kialakítása a következő közös érdekű ágazatokban: idegenforgalom, pénzügyi szolgáltatások;
vám- és adóügyek, makrogazdasági politika; iparpolitika és kis- és középvállalkozások; információs társadalom;
tudomány és technológia; energiaügy; közlekedés és közlekedésbiztonság; oktatás és kultúra; emberi jogok;
környezetvédelem és természeti erőforrások, beleértve a tengeri környezetet; erdészet mezőgazdaság és
vidékfejlesztés; tengeri és halászati együttműködés; egészségügy; élelmiszer-biztonság; állategészségügy;
statisztika; személyes adatok védelme; együttműködés az állam- és a közigazgatás korszerűsítése terén; és
a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok;
e) együttműködés kialakítása a migrációs kérdések, ezen belül a legális és illegális migráció, az embercsempészet és
az emberkereskedelem terén;
f) együttműködés kialakítása az emberi jogok és jogi kérdések terén;
g) együttműködés kialakítása a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása terén;
h) együttműködés kialakítása a terrorizmus és a több államot érintő bűncselekmények – tiltott drogok és
prekurzoraik előállítása és kereskedelme, valamint pénzmosás – leküzdése terén;
i) a felek részvételének fokozása és további ösztönzése az érintett szubregionális és regionális együttműködési
programokban;
j) régiójukon belül a felek egymásról alkotott képének javítása;
k) az emberek közötti megértés támogatása a különféle nem kormányzati szervezetek, például tanácsadó
testületek, tudósok, a civil társadalom és a média közötti együttműködés révén szemináriumok, konferenciák,
ifjúsági kapcsolatok és egyéb tevékenységek keretében.
3. cikk
A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem
1. A felek úgy vélik, hogy a nemzetközi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az egyik legfenyegetőbb
a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése.
2. A felek ezért megállapodnak abban, hogy együttműködnek egymással, és a többoldalú leszerelési és
atomsorompó-szerződésekben és egyezményekben, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmánya alapján
kidolgozott egyéb többoldalú megállapodásokban és nemzetközi kötelezettségekben előírt hatályos
kötelezettségeik teljes mértékű betartásával és nemzeti szintű végrehajtásával hozzájárulnak a tömegpusztító
fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésének megakadályozásához. A felek megállapodnak abban, hogy
e rendelkezés a megállapodás lényegi elemét képezi.
3. A felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek egymással, és lépéseket tesznek a leszerelésről és
a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, mindkét félre alkalmazandó nemzetközi jogi
eszközök végrehajtásának megerősítése érdekében, többek között az információk, a szakértelem és a tapasztalatok
megosztásával.
4. A felek ezenkívül megállapodnak abban, hogy együttműködnek egymással, és hozzájárulnak a tömegpusztító
fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésének megakadályozásához azáltal, hogy lépéseket tesznek valamennyi más
érintett nemzetközi jogi eszköz aláírása, ratifikálása, vagy adott esetben az azokhoz való csatlakozás és teljes
végrehajtása érdekében.
5. A felek továbbá megállapodnak abban, hogy a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megelőzése érdekében
együttműködnek egymással olyan hatékony nemzeti exportellenőrzések létrehozásán, amelyek kiterjednek
a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos áruk exportjának és tranzitjának ellenőrzésére, és magukban foglalják
a kettős felhasználású technológiák esetében a tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését,
valamint hatékony szankciók kilátásba helyezését az exportellenőrzés megsértése esetére.
6. A felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet folytatnak, amely ezeket az elemeket kíséri és
egységes keretbe foglalja. E párbeszédre regionális szinten kerülhet sor.
4. cikk
Jogi együttműködés 1. A felek együttműködnek egymással jogrendjük, törvényeik és jogi intézményeik továbbfejlesztésének kérdéseiben,
beleértve azok hatékonyságát, különösen az eszmecsere és a szakismeretek cseréje, valamint a kapacitásépítés révén.
A felek törekednek hatáskörükön és illetékességükön belül a kölcsönös bűnügyi és kiadatási jogsegély
továbbfejlesztésére.
2. A felek megerősítik, hogy az egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak
büntetlenül, az ilyen bűncselekményekkel vádolt személyeket bíróság elé kell állítani, és bűnösségük
bebizonyosodása esetén megfelelően meg kell őket büntetni.
3. A felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek egymással az emberi jogokkal kapcsolatos, 2004–2009 közötti
időszakra vonatkozó nemzeti cselekvési tervről szóló elnöki rendelet végrehajtása terén, beleértve olyan nemzetközi
emberi jogi eszközök ratifikálásának és végrehajtásának előkészítését, mint a népirtás bűntettének megelőzéséről és
megbüntetéséről szóló egyezmény és a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma.
4. A felek megállapodnak abban, hogy e kérdésben előnyös lenne párbeszédet folytatniuk egymással.
5. cikk
Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelemben 1. A felek, megerősítve a terrorizmus elleni küzdelem jelentőségét, összhangban az alkalmazandó nemzetközi
egyezményekkel – beleértve az emberi jogi eszközöket és a nemzetközi humanitárius jogot –, valamint saját
jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel, figyelembe véve az ENSZ Közgyűlésének 2006. szeptember 8-i 60/288
határozatában foglalt globális terrorellenes stratégiát és az EU és az ASEAN terrorizmus elleni küzdelemben folytatott
együttműködésről szóló 2003. január 28-i közös nyilatkozatát, megállapodnak abban, hogy együttműködnek
egymással a terrorcselekmények megakadályozása és visszaszorítása érdekében.
2. A felek együttműködnek egymással a terrorizmus elleni küzdelem terén az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1373.
határozata és más ide vonatkozó, mindkét félre alkalmazandó ENSZ-határozatok, nemzetközi egyezmények és jogi
eszközök végrehajtása keretében, többek között a következő fellépések révén:
– a terrorcsoportokkal és azok támogató hálózataival kapcsolatos információk cseréje a nemzetközi és nemzeti
joggal összhangban;
– a terrorizmus elleni küzdelemben alkalmazott eszközökkel és módszerekkel kapcsolatos vélemények cseréje,
beleértve a technikai területeket, a képzést és a terrorizmus megelőzése tekintetében folytatott tapasztalatcserét;
– együttműködés a bűnüldözés, a jogi keret megerősítése és a terrorizmus elterjedéséhez vezető feltételek
felszámolása terén;
– együttműködés a határellenőrzés és határigazgatás előmozdítása terén a következő eszközökkel: fokozott
kapacitásépítés, hálózatépítési, képzési és oktatási programok kialakítása, magas rangú tisztviselők, tudósok,
elemzők és helyi szereplők cserelátogatásai, valamint szemináriumok és konferenciák szervezése.
II. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS A REGIONÁLIS ÉS NEMZETKÖZI SZERVEZETEKBEN
6. cikk A felek vállalják, hogy véleményt cserélnek és együttműködnek egymással a regionális és nemzetközi fórumokon és
szervezetekben, például az Egyesült Nemzetek Szervezetében, az ASEAN és az EU párbeszédének keretében, az ASEAN
regionális fórumon (ARF), valamint az Ázsia–Európa találkozó (ASEM), az ENSZ kereskedelmi és fejlesztési
konferenciája (UNCTAD) és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében.
III. CÍM
KÉTOLDALÚ ÉS REGIONÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS 7. cikk
1. A felek megállapodnak abban, hogy a párbeszéd és együttműködés e megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi
területén a kapcsolódó tevékenységeket kétoldalú vagy regionális keretek között, illetve mindkét keret vegyes
alkalmazása révén hajtják végre, miközben megfelelő hangsúlyt kapnak a kétoldalú együttműködésben érintett
ügyek. A megfelelő keret kiválasztásakor a felek törekedni fognak az érdekelt felekre gyakorolt lehető legnagyobb
hatás elérésére és valamennyi érdekelt fél részvételének megerősítésére, miközben – a politikai és intézményi
meg valósíthatóság figyelembevételével – a lehető legjobban kihasználják a rendelkezésre álló erőforrásokat, és adott
esetben biztosítják a koherenciát a Közösség és ASEAN felei részvételével zajló egyéb tevékenységek tekintetében.
2. A Közösség és Indonézia adott esetben kiterjesztheti a pénzügyi támogatást a megállapodás hatálya alá tartozó vagy
ahhoz kapcsolódó területeken folytatott együttműködési tevékenységekre, a saját pénzügyi eljárásaikkal és
forrásaikkal összhangban. Ez az együttműködés többek között magában foglalhatja képzési programok,
munkaértekezletek és szemináriumok megrendezését, szakértők cseréjét, tanulmányok készítését és a felek által
megállapított egyéb tevékenységeket.
IV. CÍM
KERESKEDELMI ÉS BERUHÁZÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS 8. cikk
Általános elvek
1. A felek párbeszédet indítanak a kétoldalú és többoldalú kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos
kérdésekről a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok megerősítése és a multilaterális kereskedelmi rendszer fejlesztése
céljából.
2. A felek vállalják, hogy a lehető legnagyobb mértékben támogatják a kölcsönös kereskedelmi csereforgalom
fejlesztését és diverzifikációját, a kölcsönös előnyök biztosítása érdekében. Vállalják továbbá, hogy a kereskedelem
akadályainak megszüntetésével, különösen a nem vámjellegű akadályok időben történő megszüntetésével és
az átláthatóság növeléséhez szükséges intézkedésekkel javítják a piacra jutási feltételeket, figyelembe véve
a nemzetközi szervezetek által e területen végzett munkát.
3. Felismerve a kereskedelemnek a fejlődésben játszott elengedhetetlenül fontos szerepét, valamint azt, hogy
a kereskedelmi preferenciák rendszere formájában nyújtott támogatás előnyösnek bizonyult a fejlődő országok
számára, a felek a WTO előírásaival teljes összhangban az ilyen támogatásokról folytatott konzultációik erősítésére
törekednek.
4. A felek tájékoztatják egymást a kereskedelempolitika és a kereskedelemmel kapcsolatos szakpolitikák
– mezőgazdasági politika, élelmiszerbiztonsági politika, állategészségügyi politika, fogyasztóvédelmi politika,
veszélyes vegyi anyagokkal és hulladékkezeléssel kapcsolatos politika – alakulásáról.
5. A felek a 9–16. cikkben említett területeken ösztönzik a kereskedelmi és beruházási kapcsolataik továbbfejlesztésére
irányuló párbeszédet és együttműködést, beleértve a problémák megoldását célzó technikai kapacitás kiépítését.
9. cikk
Egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) kérdések A felek az egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekről (SPS) szóló WTO-megállapodás, a Nemzetközi
Növényvédelmi Egyezmény (IPPC), a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) és a CODEX Alimentarius Bizottság
(CAC) keretében megvitatják a jogalkotási, tanúsítási és ellenőrzési eljárásokat, és információcserét folytatnak azokkal
kapcsolatban.
10. cikk
A kereskedelem technikai akadályai (TBT) A felek támogatják a nemzetközi szabványok alkalmazását, együttműködnek és információkat cserélnek egymással
a szabványokkal, megfelelőségértékelési eljárásokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatban, különösen
a kereskedelem technikai akadályairól (TBT) szóló WTO-megállapodás keretében.
11. cikk
A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme
A felek – a bevált gyakorlatok alapján – együttműködnek egymással a szellemi tulajdon védelmének és
alkalmazásának javítása és végrehajtása terén, fokozva az azzal kapcsolatos ismeretterjesztést. Az együttműködés
magában foglalhatja az információk és tapasztalatok cseréjét a következők tekintetében: a szellemi tulajdonhoz
fűződő jogok gyakorlata, előmozdítása, az ilyen jogokkal kapcsolatos információk terjesztése, az ilyen jogok
korszerűsítése, kezelése, harmonizációja, védelme és hatékony alkalmazása, az ilyen jogok megsértésének
megakadályozása, a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelem.
12. cikk
A kereskedelem megkönnyítése A felek tapasztalatokat cserélnek egymással, és megvizsgálják a behozatal, a kivitel és az egyéb vámeljárások
egyszerűsítésének lehetőségét, fokozzák a kereskedelmi szabályozások átláthatóságát, fejlesztik
a vámegyüttműködést – beleértve a kölcsönös igazgatási segítségnyújtási rendszereket –, valamint a nemzetközi
kezdeményezések értelmében törekednek a nézetek közelítésére és közös fellépés kidolgozására is. A felek különös
figyelmet fordítanak a nemzetközi kereskedelem biztonsági dimenziójának kiterjesztésére, többek között a szállítási
szolgáltatások tekintetében, valamint a kereskedelem megkönnyítése és a csalások, illetve szabálytalanságok elleni
küzdelem közötti egyensúly biztosítására.
13. cikk
Vámügyi együttműködés Az együttműködés e megállapodásban foglalt más formáinak sérelme nélkül a két fél érdeklődését fejezi ki annak
megfontolása iránt, hogy a jövőben a kölcsönös jogsegélyre is kiterjedő vámügyi együttműködési jegyzőkönyvet
írjanak alá az e megállapodásban meghatározott intézményi keretben.
14. cikk
Befektetés A felek – a beruházásokkal kapcsolatos összhang és együttműködés fokozására, az igazgatási mechanizmusoknak
a beruházások áramlásának elősegítése érdekében történő beható vizsgálatára, valamint a beruházók számára stabil,
átlátható, nyitott és megkülönböztetésmentes szabályok kialakítására irányuló következetes párbeszéd révén –
a kölcsönös befektetésekhez szükséges vonzó és stabil környezet létrehozásával ösztönzik a beruházások áramlásának
növekedését.
15. cikk
Versenypolitika A felek támogatják a versenyszabályok hatékony meghatározását és alkalmazását, valamint az információk
terjesztését annak érdekében, hogy az egymás piacain működő vállalkozások számára előmozdítsák az átláthatóságot
és jogbiztonságot.
16. cikk
Szolgáltatások A felek következetes párbeszédet alakítanak ki, amelynek célja, hogy információkat cseréljenek egymás szabályozási
hátteréről, elősegítsék az egymás piacaira való bejutást, a tőkéhez és a technológiához való hozzájutást, támogassák
a szolgáltatások kereskedelmét mind a régiók között, mind a harmadik országok piacain.
V. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS MÁS TERÜLETEKEN 17. cikk
Turizmus
1. A felek együttműködhetnek egymással az információcsere javítása terén, és követendő eljárásokat határozhatnak
meg a turizmus kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődése érdekében, a Turisztikai Világszervezet globális turisztikai
etikai kódexével és a helyi Agenda 21 folyamat alapját képező fenntarthatósági elvekkel összhangban.
2. A felek együttműködést alakíthatnak ki egymással a természeti és kulturális örökségben rejlő lehetőségek
megőrzésére és maximális kihasználására, a turizmus kedvezőtlen hatásainak enyhítésére, és a turisztikai ágazatnak
a helyi közösség fenntartható fejlődésére gyakorolt kedvező hozzájárulásának növelésére, többek között
az ökoturizmus fejlesztésével, a helyi közösségek integritásának és érdekeinek tiszteletben tartásával és a turisztikai
ágazaton belüli képzés fejlesztésével.
18. cikk
Pénzügyi szolgáltatások A felek megegyeznek abban, hogy igény szerint saját programjaik és jogszabályaik keretén belül elősegítik a pénzügyi
szolgáltatásokkal kapcsolatos együttműködést.
19. cikk
Gazdaságpolitikai párbeszéd 1. A felek megállapodnak abban, hogy támogatják a gazdasági trendjeikkel és szakpolitikáikkal kapcsolatos
információcserét és a tapasztalatok megosztását, valamint a gazdaságpolitikákkal kapcsolatos tapasztalatcserét,
többek között a regionális gazdasági együttműködés és integráció tekintetében.
2. A felek ezenkívül törekszenek a hatóságaik közötti gazdasági párbeszéd elmélyítésére, amely a felek megállapodása
szerint magában foglalhatja a monetáris politikát, a fiskális (ezen belül adó-) politikát, az államháztartást,
a makrogazdasági stabilizációt és a külső adósságot.
3. A felek elismerik az átláthatóság és az információcsere javításának fontosságát annak érdekében, hogy a saját jogi
keretükön belül megkönnyítsék az adókikerülés vagy adócsalás megakadályozását célzó intézkedések végrehajtását.
Megállapodnak abban, hogy javítják az e területen folytatott együttműködést.
20. cikk
Együttműködés az iparpolitika és a kkv-k terén
1. A felek – saját gazdaságpolitikájuk és célkitűzéseik figyelembevételével – megállapodnak az iparpolitikai
együttműködés előmozdításában az általuk megfelelőnek tartott valamennyi területen, a kis- és középvállalkozások
versenyképességének növelése céljából, többek között az alábbi eszközökkel:
– a kis- és középvállalkozások versenyképességének növeléséhez szükséges keretfeltételek létrehozásával
kapcsolatos információk és tapasztalatok cseréje;
– a gazdasági szereplők közötti kapcsolatok támogatása, közös beruházások ösztönzése, valamint közös vállalatok
és információs hálózatok létesítése elsősorban a meglévő közösségi horizontális programok segítségével,
a kézzelfogható és immateriális technológiai tényezők átadásának ösztönzése a partnerek között;
– a finanszírozáshoz jutás és a piacra jutás megkönnyítése, információk biztosítása és az innováció ösztönzése,
a különösen a mikro- és kisvállalkozások finanszírozáshoz való hozzájutására vonatkozó bevált gyakorlatok
cseréje;
– kiválasztott ipari területeken végzett közös kutatási projektek, valamint a szabványokkal, a megfelelés-értékelési
eljárásokkal és a műszaki szabályozásokkal kapcsolatos együttműködés a kölcsönös megállapodások szerint.
2. A felek mindkét oldalon megkönnyítik és támogatják a magánszektor által létrehozott ide vonatkozó
tevékenységeket.
21. cikk
Információs társadalom A felek elismerik, hogy az informatikai és kommunikációs technológiák a modern élet kulcstényezői, és
elengedhetetlenek a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából, ezért együttműködésre törekednek többek
között a következő területeken:
a) az információs társadalom különböző aspektusairól – az elektronikus hírközlési politikákról és szabályozásról,
ezen belül az egyetemes szolgáltatásról, a használati engedélyezésről és az általános engedélyezésről,
a magánélet és a személyes adatok védelméről, valamint a szabályozó hatóságok függetlenségéről és
hatékonyságáról – folytatott átfogó párbeszéd megkönnyítése;
b) a Közösség, Indonézia és Délkelet-Ázsia hálózatai és szolgáltatásai közötti összeköttetés és átjárhatóság;
c) az új informatikai és kommunikációs technológiák szabványosítása és terjesztése;
d) az informatikai és kommunikációs technológiai kutatási együttműködés támogatása a Közösség és Indonézia
között;
e) közös kutatási projektek az informatikai és kommunikációs technológiák (IKT) terén;
f) az IKT biztonsági kérdései/szempontjai.
22. cikk
Tudomány és technológia 1. A felek megállapodnak abban, hogy saját szakpolitikáik figyelembevételével együttműködnek egymással a tudomány
és technológia közös érdekű területein, például az energiaügy, a közlekedés, a környezetvédelem, a természeti
erőforrások, valamint az egészségügy terén.
2. Az együttműködés a következőkre irányul:
a) a tudományos és technológiai információk és know-how cseréjének ösztönzése, főleg a politikák és a programok
végrehajtásával kapcsolatban;
b) a felek tudományos körei, kutatóközpontjai, egyetemei és iparágai közötti tartós kapcsolatok kialakításának
támogatása;
c) a humánerőforrás-képzés támogatása;
d) a kölcsönösen megállapított együttműködés egyéb formáinak támogatása.
3. Az együttműködés a nemzetközi mobilitási programok keretében közös kutatási projektek és cserék, találkozók és
a tudósok képzésének formájában is meg valósulhat, ami a kutatási eredmények legnagyobb mértékű terjesztését
biztosítja.
4. Ezen együttműködés keretében a felek támogatják a felsőoktatási intézményeik, kutatóközpontjaik és
termelőágazataik, és különösen kis- és középvállalkozásaik részvételét.
23. cikk
Energiaügy A felek törekednek az energiaügyi együttműködés fokozására. Ennek érdekében a felek megállapodnak abban, hogy
támogatják kölcsönösen előnyös kapcsolataikat a következő célból:
a) az energiaellátás diverzifikációja az ellátás biztonságának javítása érdekében, az új és megújuló energiaformák
kialakítása és a termelési lánc felsőbb és alsóbb szakaszában lévő ipari energiatevékenységekkel kapcsolatos
együttműködés;
b) az energiafelhasználás racionalizálása a kínálati és keresleti oldal bevonásával, valamint az éghajlatváltozás elleni
küzdelemben folytatott együttműködés fokozása, többek között a kiotói jegyzőkönyv tiszta fejlődési
mechanizmusa révén;
c) a fenntartható energiatermelést és -felhasználást célzó technológia átadásának elősegítése;
d) a megfizethető energia és a fenntartható fejlődés összefüggéseinek kezelése.
24. cikk
Közlekedés 1. A felek törekednek arra, hogy a közlekedéspolitika valamennyi fontos területén együttműködjenek egymással annak
érdekében, hogy fejlesszék az áruk és a személyek mozgását, támogassák a biztonságot, a tengeri és
repülésbiztonságot és védelmet, az emberi erőforrások fejlesztését, a környezetvédelmet, valamint növeljék
a közlekedési rendszereik hatékonyságát.
2. Az együttműködés többek között a következő formákban történhet:
a) a felek közlekedéspolitikájával és eljárásaival kapcsolatos információk cseréje, különös tekintettel a városi, vidéki,
belvízi és tengeri közlekedésre, beleértve a logisztikát és a kombinált szállítási hálózatok közötti kapcsolatot és
átjárhatóságot, valamint az úthálózat, vasutak, kikötők és repülőterek működtetését;
b) az európai globális műholdas navigációs rendszer (Galileo) lehetséges felhasználása, középpontba helyezve
a közös érdekű kérdéseket;
c) párbeszéd a légi közlekedési szolgáltatások területén, a felek közötti kétoldalú kapcsolatok közös érdekű
területeken történő továbbfejlesztése céljából; ezen belül az Indonézia és az egyes tagállamok között jelenleg
hatályos kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások bizonyos elemeinek módosítása annak érdekében, hogy
összhangba kerüljenek a felek törvényeivel és rendelkezéseivel, és hogy a felek megvizsgálják a légi közlekedési
együttműködés továbbfejlesztésének lehetőségeit;
d) párbeszéd a tengeri szállítási szolgáltatások terén, amelynek célja, hogy kereskedelmi alapon biztosítsák
a nemzetközi tengeri piacokhoz és üzleti körökhöz való korlátlan hozzáférést, mellőzzék a rakománymegosztásra
vonatkozó záradék, illetve a másik fél állampolgárai vagy vállalatai által üzemeltetett hajók esetében
az állampolgárság szerinti bánásmódra és legnagyobb kedvezményes elbánásra vonatkozó záradék bevezetését,
valamint tisztázzák a háztól házig történő szállítási szolgáltatás kérdéseit;
e) a biztonsággal, védelemmel és a szennyezések megelőzésével kapcsolatos szabványok és előírások alkalmazása
a tengeri és légi szállítás tekintetében, a megfelelő nemzetközi egyezményekkel összhangban.
25. cikk
Oktatás és kultúra 1. A felek megállapodnak abban, hogy egymás kultúráinak jobb megértése és ismerete érdekében támogatják az olyan
oktatási és kulturális együttműködést, amely kellő mértékben figyelembe veszi a sokszínűséget.
2. A felek törekednek arra, hogy megtegyék a kulturális cserék támogatásához szükséges intézkedéseket, és közös
kezdeményezéseket tegyenek a kultúra különféle területein, ezen belül közös kulturális eseményeket szervezzenek.
Ezzel kapcsolatosan a felek abban is megállapodnak, hogy továbbra is támogatják az Ázsia–Európa Alapítvány
tevékenységeit.
3. A felek megállapodnak abban, hogy nemzetközi fórumokon (például UNESCO) konzultációt folytatnak és
együttműködnek egymással, továbbá véleményt cserélnek a kulturális sokféleségről, beleértve az olyan
fejleményeket, mint a kulturális kifejezések sokszínűségek védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény
ratifikálása és végrehajtása.
4. A felek ezenkívül hangsúlyt helyeznek a szakmai képviseleteik közötti kapcsolatok létrehozására, valamint
az információk, a kiadványok, a know-how, a hallgatók, a szakértők és a technikai források cseréjére irányuló
intézkedésekre, az informatikai és kommunikációs technológia (IKT) oktatásbeli előmozdítása érdekben, kihasználva
a közösségi oktatási és kulturális programok által Délkelet-Ázsiában biztosított lehetőségeket, valamint felhasználva
a felek által az oktatás és kultúra terén szerzett tapasztalatokat. A felek továbbá megállapodnak abban, hogy
támogatják az Erasmus Mundus program végrehajtását.
26. cikk
Emberi jogok 1. A felek megállapodnak abban, hogy együttműködést folytatnak az emberi jogok előmozdítása és védelme terén.
2. Az együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki:
a) az emberi jogokkal kapcsolatos indonéz nemzeti cselekvési terv végrehajtásának támogatása;
b) az emberi jogok előmozdítása és oktatása;
c) az emberi jogokkal kapcsolatos intézmények megerősítése.
3. A felek megállapodnak abban, hogy e kérdésben előnyös lenne párbeszédet folytatniuk egymással.
27. cikk
Környezetvédelem és természeti erőforrások 1. A felek megállapodnak a természeti erőforrások és a biológiai sokféleség megőrzésének és fenntartható módon való
igazgatásának szükségességéről, ami alapja a jelen és a jövő generációi fejlődésének.
2. A felek által e megállapodás szerint vállalt tevékenységek elvégzése során figyelembe kell venni a fenntartható
fejlődésről szóló világ-csúcstalálkozó eredményeit, valamint a mindkét félre alkalmazandó, érintett többoldalú
környezetvédelmi megállapodások végrehajtását.
3. A felek további együttműködésre törekszenek egymással a környezetvédelemmel kapcsolatos regionális
programokban, különösen a következők tekintetében:
a) környezetvédelmi tudatosság és bűnüldözési kapacitás;
b) az éghajlatváltozással és az energiahatékonysággal kapcsolatos kapacitásépítés, amely elsősorban
a következőkre irányul: kutatás-fejlesztés, az éghajlatváltozás és az üvegházhatás nyomon követése és vizsgálata,
a hatásokat enyhítő és alkalmazkodási programok kialakítása;
c) a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokban való részvétellel és azok végrehajtásával kapcsolatos
kapacitásépítés, amely kiterjed a biológiai sokféleségre, a biológiai biztonságra és a veszélyeztetett vadon élő
állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményre (CITES);
d) a környezetvédelmi technológiák, termékek és szolgáltatások, ezen belül a környezetvédelmi irányítási
rendszerekkel kapcsolatos kapacitásépítés és környezetvédelmi címkézés támogatása;
e) a veszélyes anyagok, veszélyes hulladékok és más hulladékformák határokon átnyúló illegális mozgásának
megakadályozása;
f) partvidék és tengeri környezet megóvása, a szennyezések és a lebomlás ellenőrzése;
g) helyi részvétel a környezetvédelemben és a fenntartható fejlődésben;
h) talaj- és területgazdálkodás;
i) a határokon átnyúló ködszennyezés elleni intézkedések.
4. A felek ösztönzik az e területen folytatott programjaikhoz való kölcsönös hozzáférést, e programok konkrét
feltételeivel összhangban.
28. cikk
Erdőgazdálkodás 1. A felek megállapodnak abban, hogy a jelenlegi és jövő nemzedékek érdekében szükség van az erdei erőforrások és
az erdő biológiai sokféleségének védelmére, megőrzésére, valamint az erőforrásokkal fenntartható módon való
gazdálkodásra.
2. A felek törekednek az erdő- és természeti tüzek kezelésének javítására irányuló együttműködésük folytatására,
az illegális fakitermelés és kereskedelem elleni küzdelem, az erdészeti irányítás, valamint a fenntartható
erdőgazdálkodás támogatásával.
3. A felek együttműködési programokat dolgoznak ki többek között a következő területeken:
a) együttműködés az érintett nemzetközi, regionális és kétoldalú fórumokon a jogi eszközök létrehozásának
támogatása, a tiltott fakivágás és kapcsolódó kereskedelem terén;
b) kapacitásépítés, kutatás-fejlesztés;
c) az erdészeti ágazat fenntartható fejlesztésének támogatása;
d) az erdőtanúsítás fejlesztése.
29. cikk
Mezőgazdaság és vidékfejlesztés A felek megállapodnak abban, hogy fejlesztik a mezőgazdasági és vidékfejlesztési együttműködést.
Az együttműködést többek között a következő területeken lehet továbbfejleszteni:
a) agrárpolitika és általános nemzetközi és mezőgazdasági perspektívák;
b) a növények, állatok és ezekből készült termékek kereskedelme előtt álló akadályok felszámolásának lehetőségei;
c) fejlesztéspolitika a vidéki térségekben;
d) a növényekkel és állatokkal kapcsolatos minőségpolitika és oltalom alatt álló földrajzi jelzések;
e) piacfejlesztés és a nemzetközi kereskedelmi kapcsolatok előmozdítása;
f) a mezőgazdaság fenntartható fejlesztése.
30. cikk
Tenger és halászat A felek ösztönzik a kétoldalú és többoldalú tengerügyi és halászati együttműködést, különös tekintettel a fenntartható
és felelős tengeri és halászati fejlesztésre és gazdálkodásra. Az együttműködés kiterjedhet a következőkre:
a) információcsere;
b) a fenntartható és felelős hosszú távú tengeri és halászati politika támogatása, beleértve a partvidéki és tengeri
erőforrások megőrzését és kezelését;
c) az illegális, bejelentetlen és szabályozatlan halászat megakadályozására és leküzdésére irányuló erőfeszítések
előmozdítása;
d) piacfejlesztés és kapacitásépítés. 31. cikk
Egészségügy
1. A felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek egymással az egészségügy közös érdekű területein a következő
témakörökkel kapcsolatos tevékenységeik fokozása érdekében: kutatás, az egészségügyi rendszerek irányítása,
táplálkozás, gyógyszerek, megelőző gyógyászat, komolyabb fertőző betegségek – madárinfluenza és járványos
influenza, HIV/AIDS, SARS –, valamint a nem fertőző betegségek – rák, szívbetegségek –, közlekedési balesetből
származó sérülések és egyéb egészségügyi veszélyek, beleértve a drogfüggőséget.
2. Az együttműködés főleg a következő eszközök révén valósul meg:
a) információ- és tapasztalatcsere a fenti területeken;
b) járványtani programok, decentralizáció, az egészségügy finanszírozása, a települések önálló felelősségvállalása és
az egészségügyi szolgáltatások irányítása; c) kapacitásépítés technikai támogatással, a szakképzési programok kidolgozásával;
d) az egészségügyi szolgáltatások javítását és a kapcsolódó tevékenységek támogatását célzó programok, amelyek
kiterjednek többek között a csecsemőhalandóság és az anyák halálozási arányának csökkentésére.
32. cikk
Statisztikák A felek megállapodnak abban, hogy a Közösség és az ASEAN jelenlegi statisztikai együttműködési tevékenységeinek
megfelelően elősegítik a statisztikai módszerek és gyakorlatok – beleértve a statisztikai adatok összegyűjtését és
terjesztését – összehangolását, ami lehetővé teszi számukra, hogy kölcsönösen elfogadható módon használják fel
az áruk és a szolgáltatások kereskedelmével, illetve általánosabb értelemben a megállapodás hatálya alá tartozó,
statisztikai adatfeldolgozásra (gyűjtés, elemzés és terjesztés) alkalmas más területekkel kapcsolatos statisztikai
adatokat.
33. cikk
A személyes adatok védelme 1. A felek megállapodnak e területen a személyes adatok fokozott védelmének kölcsönös céljával indítandó
fellépésekben, amelynek során szem előtt tartják a legjobb nemzetközi gyakorlatot, például a számítógépesített
személyes adatfájlok szabályozására vonatkozó ENSZ-iránymutatást (az ENSZ Közgyűlés 1990. december 14-i
45/95. határozata).
2. A személyes adatok védelmére irányuló együttműködés többek között kiterjedhet az információk és a szaktudás
cseréje formájában nyújtott technikai támogatásra, figyelembe véve a felek törvényeit és rendelkezéseit.
34. cikk
Migráció 1. A felek megerősítik a területeik közötti migrációs áramlások igazgatására irányuló közös erőfeszítések jelentőségét, és
az együttműködés megerősítése céljából átfogó párbeszédet hoznak létre valamennyi migrációval kapcsolatos
kérdésben, beleértve az illegális migrációt, az embercsempészetet és emberkereskedelmet, valamint a nemzetközi
védelemre szorulók védelmét. A felek nemzeti gazdasági és szociális fejlesztési stratégiáiba bele kell foglalni
a migráció kérdéseit. A felek megállapodnak abban, hogy a migrációs kérdéseket a humanitárius elvek tiszteletben
tartásával kezelik.
2. A felek közötti együttműködést a felek közös konzultációi alkalmával végzett konkrét helyzetértékelés alapján kell
folytatni, és a végrehajtás során be kell tartani a felek hatályos vonatkozó jogszabályait. Az együttműködés többek
között a következőkre helyezi a hangsúlyt:
a) a migráció mögött meghúzódó eredendő okok megoldása;
b) a felekre alkalmazandó vonatkozó nemzetközi jogszabályokkal összhangban álló nemzeti jogszabályok és
eljárások kidolgozása és végrehajtása, különösen a visszaküldés tilalmának betartása érdekében;
c) a vízumokkal, útiokmányokkal és a határellenőrzés igazgatásával kapcsolatban kijelölt közös érdekű kérdések;
d) a befogadásra vonatkozó szabályok, valamint a befogadott személyek jogai és jogállása, az adott ország területén
jogszerűen tartózkodó más állampolgárságú személyekkel szembeni méltányos bánásmód és azok
beilleszkedése, oktatás és képzés, a rasszizmussal és az idegengyűlölettel szembeni intézkedések;
e) technikai és személyzeti kapacitásépítés;
f) az illegális migrációval, az embercsempészettel, az emberkereskedelemmel szembeni hatékony és megelőző
politika kidolgozása, beleértve az embercsempészettel és emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok elleni
küzdelmet és az emberkereskedelem áldozatainak támogatását;
g) valamely ország területén illegálisan tartózkodó személyek emberséges és tisztességes körülmények között
történő visszautaztatása – beleértve az önkéntes visszatérés támogatását –, továbbá az ilyen személyek
visszafogadása a (3) bekezdésnek megfelelően.
3. A felek továbbá a következőkben állapodnak meg az illegális bevándorlás megakadályozására és ellenőrzésére
vonatkozó együttműködés keretében, az emberkereskedelem áldozatainak biztosított védelem szükségességének
sérelme nélkül:
a) azonosítják az állítólagos állampolgáraikat, és kérésre indokolatlan késedelem és további formalitások nélkül
visszafogadják a tagállamok vagy Indonézia területén illegálisan tartózkodó állampolgáraikat, amint
megállapították azok állampolgárságát;
b) visszafogadott állampolgáraiknak e célból megfelelő személyazonossági okmányokat biztosítanak.
4. A felek megállapodnak abban, hogy kérésre tárgyalnak a felek meghatározott visszafogadási kötelezettségeit
szabályozó megállapodás megkötéséről, beleértve a másik fél állampolgáraira és más országok állampolgáraira
vonatkozó visszafogadási kötelezettséget. Ebben a hontalan személyek kérdésére is kitérnének.
35. cikk
A szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem
A felek megállapodnak abban, hogy együttműködést folytatnak és hozzájárulnak a szervezett, gazdasági és pénzügyi
bűncselekmények és a korrupció elleni küzdelemhez azáltal, hogy teljes mértékben betartják az e területen hatályos
kölcsönös nemzetközi kötelezettségeiket, többek között a korrupciós cselekményekből származó eszközök vagy
pénzeszközök visszaszerzése terén folytatott hatékony együttműködéssel kapcsolatban. E rendelkezés
e megállapodás alapvető elemét képezi.
36. cikk
Együttműködés a tiltott drogok elleni küzdelemben
1. A felek jogi kereteiken belül együttműködnek egymással az e területen kialakítandó átfogó és kiegyensúlyozott
megközelítés biztosítására: hatékony lépéseket tesznek, és összehangolják az illetékes hatóságok működését
az egészségügy, az oktatás, a bűnüldözés (ezen belül vámhivatalok), a szociális kérdések, az igazságügy és a belügy
területén, és jogi eszközökkel szabályozzák a piacokat annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben
csökkenjen a tiltott drogok kínálata, kereskedelme, kereslete, a drogfogyasztókra és a társadalom egészére gyakorolt
hatása, és hatékonyabban megelőzzék a kémiai prekurzorok kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállítására
történő felhasználását.
2. A felek megállapodnak az együttműködés módjaiban, amelyekkel meg valósíthatók a célkitűzések. A fellépéseknek
azokon a közösen elfogadott elveken kell alapulniuk, amelyek összhangban állnak a vonatkozó nemzetközi
egyezményekkel, azaz az ENSZ Közgyűlésének huszadik, 1998. júniusi, a kábítószer-kereskedelemmel foglalkozó
különleges ülésén jóváhagyott, a drogfogyasztás csökkentésével kapcsolatos iránymutatásokra vonatkozó politikai
nyilatkozatával és különleges nyilatkozatával.
3. A felek közötti együttműködés magában foglalhatja a jogi keretekről és a követendő eljárásokról kialakított
véleménycserét, valamint a következő területeken nyújtott technikai és igazgatási támogatást: a droghasználat
megelőzése és kezelése több tekintetben, beleértve a droghasználat okozta károk csökkentését; információs és
ellenőrző központok; személyzetképzés; kábítószerekkel kapcsolatos kutatás; igazságügyi és rend őrségi
együttműködés, valamint a kábítószerek és pszichotróp anyagok illegális előállítására használt kémiai prekurzorok
módosításának megakadályozása. A felek más területek bevonásában is megállapodhatnak.
4. A felek együttműködhetnek egymással olyan alternatív fenntartható fejlesztési politikák támogatásában, amelyeknek
célja a tiltott drogok, különösen a cannabis termesztésének lehető legnagyobb mértékű csökkentése.
37. cikk
Együttműködés a pénzmosás elleni küzdelemben 1. A felek megállapodnak abban, hogy fel kell lépniük és együtt kell működniük annak megelőzése érdekében, hogy
pénzügyi rendszereiket bűncselekményekből – például a drogkereskedelemből és korrupcióból – származó bevételek
tisztára mosására használják.
2. A felek megállapodnak abban, hogy együttműködést folytatnak egymással a technikai és igazgatási segítségnyújtás
terén a szabályok kidolgozása és végrehajtása érdekében, valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni
küzdelem mechanizmusainak hatékony működése érdekében, beleértve a bűncselekményből származó vagyon és
pénzeszközök visszaszerzését.
3. Az együttműködés a felek jogszabályai keretében lehetővé teszi a vonatkozó információk cseréjét, valamint
a Közösség és az e területen tevékenykedő nemzetközi szervezetek, például a pénzmosás elleni küzdelemmel
foglalkozó Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által elfogadottakkal egyenértékű, a pénzmosás és a terrorizmus
finanszírozása elleni küzdelemhez szükséges megfelelő előírások elfogadását.
38. cikk
Civil társadalom 1. A felek elismerik a szervezett civil társadalom, különösen a tudományos szakemberek szerepét és közreműködését
az e megállapodás szerinti párbeszéd és együttműködés során, és támogatják a szervezett civil társadalommal való
eredményes párbeszédet és a civil társadalom hatékony részvételét.
2. A felek demokratikus elveire, valamint törvényeire és rendelkezéseire is figyelemmel, a szervezett civil társadalom:
a) részt vehet a politika kialakításának nemzeti szintű folyamatában;
b) információkat kaphat és részt vehet a fejlesztési és együttműködési stratégiákkal és ágazati politikákkal
kapcsolatos konzultációkon, különösen az őket érintő területek tekintetében, beleértve a fejlesztési folyamat
valamennyi szintjét;
c) átláthatóan kezelheti a tevékenysége támogatására neki juttatott pénzügyi forrásokat;
d) részt vehet az őt érintő területeken folyó együttműködési programok végrehajtásában, beleértve
a kapacitásépítést. 39. cikk
Együttműködés az állam és a közigazgatás korszerűsítése területén
A felek megállapodnak abban, hogy a kölcsönös konzultáció során végzett konkrét szükségletfelmérés alapján
együttműködnek közigazgatásuk modernizációja terén, többek között az alábbi területeken:
a) a szervezeti hatékonyság növelése;
b) az intézmények szolgáltatási hatékonyságának növelése;
c) az elszámolási kötelezettség és a közforrások átlátható kezelésének biztosítása;
d) a jogi és intézményi keret fejlesztése;
e) a politikák kialakításához és végrehajtásához szükséges kapacitások (közszolgáltatások nyújtása, költségvetés
összeállítása és végrehajtása, korrupció elleni küzdelem) kiépítése;
f) az igazságszolgáltatási rendszerek megszilárdítása;
g) a bűnüldözési mechanizmusok és szervek tökéletesítése.
40. cikk
Az együttműködés módjai 1. A felek megállapodnak abban, hogy – amennyiben saját forrásaik és előírásaik lehetővé teszik – az e megállapodásban
kitűzött együttműködési célok elérése érdekében rendelkezésre bocsátják a szükséges forrásokat, a pénzügyi
eszközöket is beleértve.
2. A felek arra ösztönzik az Európai Beruházási Bankot, hogy eljárásainak és finanszírozási kritériumainak megfelelően
folytassa tevékenységét Indonéziában, Indonézia törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban.
VI. CÍM
INTÉZMÉNYI KERET 41. cikk
Vegyes Bizottság
1. A felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás értelmében Vegyes Bizottságot hoznak létre a két fél lehető
legmagasabb szintű képviselőiből, amelynek feladatai a következők:
a) e megállapodás megfelelő működésének és végrehajtásának biztosítása;
b) a megállapodás céljaival kapcsolatos prioritások meghatározása;
c) e megállapodás eltérő alkalmazásából vagy értelmezéséből adódó problémák megoldása;
d) ajánlások készítése a megállapodást aláíró felek számára a megállapodás célkitűzéseinek előmozdítására, és
szükség esetén a megállapodás eltérő alkalmazásából vagy értelmezéséből adódó problémák megoldására.
2. A Vegyes Bizottság rendesen legalább kétévente, közösen meghatározott időpontban, felváltva Indonéziában és
Brüsszelben tartja üléseit. A felek egyetértésével rendkívüli üléseket lehet összehívni. A Vegyes Bizottság elnöki tisztjét
a felek felváltva töltik be. A Vegyes Bizottság üléseinek napirendjét a felek egyetértésben határozzák meg.
3. A Vegyes Bizottság szakértői munkacsoportokat hozhat létre munkája elvégzésének támogatására. Ezek
a munkacsoportok az üléseken részletes jelentést nyújtanak be tevékenységükről a Vegyes Bizottságnak.
4. A felek abban is megállapodnak, hogy a Vegyes Bizottságot megbízzák azzal a feladattal, hogy biztosítsa a Közösség és
Indonézia között létrejött, illetve a jövőben létrehozandó ágazati megállapodások vagy jegyzőkönyvek megfelelő
működését.
5. A Vegyes Bizottság e megállapodás alkalmazásában elfogadja saját eljárási szabályait.
VII. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 42. cikk
Későbbi fejleményekre vonatkozó záradék
1. A felek a megállapodást közös megegyezéssel módosíthatják, felülvizsgálhatják és bővíthetik az együttműködés
fokozása érdekében, többek között úgy, hogy az egyes területekre vagy tevékenységekre vonatkozóan
megállapodásokkal vagy jegyzőkönyvekkel egészítik ki.
2. E megállapodás végrehajtását illetően bármelyik fél javaslattal állhat elő az együttműködés körének bővítésére,
figyelembe véve a megállapodás alkalmazásában szerzett tapasztalatokat.
43. cikk
Más megállapodások 1. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül sem e megállapodás, sem
az e megállapodás alapján hozott intézkedések nem érintik a tagállamok arra vonatkozó hatáskörét, hogy kétoldalú
együttműködési tevékenységeket folytassanak Indonéziával, vagy adott esetben új partnerségi és együttműködési
megállapodást kössenek Indonéziával.
2. E megállapodás nem érinti a felek által harmadik féllel szemben vállalt kötelezettségek alkalmazását vagy
végrehajtását.
44. cikk
Vitarendezési mechanizmusok 1. Az e megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos vitás kérdéseket bármely fél a Vegyes Bizottság
elé terjesztheti.
2. A Vegyes Bizottság a nézeteltéréseket a 41. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja szerint kezeli.
3. Amennyiben bármelyik fél úgy ítéli meg, hogy a másik fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét,
megfelelő lépéseket tehet. Mielőtt ezt megteszi, a különlegesen sürgős esetek kivételével a helyzet alapos
kivizsgálásához szükséges valamennyi fontos információt benyújtja a Vegyes Bizottság számára, hogy mindkét fél
számára elfogadható megoldást találjanak.
4. A felek megállapodnak abban, hogy a megállapodás helyes értelmezése és gyakorlati alkalmazása érdekében
a (3) bekezdésben szereplő „különlegesen sürgős esetek” kifejezés olyan esetekre vonatkozik, amikor valamelyik fél
érdemben megsérti a megállapodást. A megállapodás érdemi megsértése a következő lehet:
a) a megállapodás teljesítésének a nemzetközi jog általános szabályai által nem engedélyezett megtagadása, vagy
b) a megállapodás valamely, az 1. cikk (1) bekezdésében, a 3. cikk (2) bekezdésében és a 35. cikkben leírt lényegi
elemének megsértése. 5. Az intézkedések megválasztásánál azokat kell előnyben részesíteni, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás
érvényesülését. Ezekről az intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell a másik felet, és amennyiben a másik fél kéri,
az intézkedésekről konzultációkat kell tartani a Vegyes Bizottságban.
45. cikk
Felszereltség Az e megállapodás keretében végzett együttműködés megkönnyítése érdekében a felek megállapodnak abban, hogy
a felek belső szabályaival és rendelkezéseivel összhangban az együttműködés végrehajtásában részt vevő,
megfelelően meghatalmazott szakértőket és tisztviselőket felruházzák a működésük ellátásához szükséges
eszközökkel.
46. cikk
Területi hatály Ez a megállapodás alkalmazandó egyrészt azon a területen, amelyen az Európai Közösséget létrehozó szerződést
alkalmazzák a Szerződésben meghatározott feltételek szerint, másrészt Indonézia területén.
47. cikk
A felek fogalommeghatározása E megállapodás alkalmazásában a felek egyrészt hatásköreiktől függően a Közösség vagy tagállamai, illetve
a Közösség és tagállamai, másrészt az Indonéz Köztársaság.
48. cikk
Hatálybalépés és időtartam 1. A megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy az utolsó fél értesíti a másikat az ehhez szükséges
jogi eljárások befejezésről.
2. Ez a megállapodás ötéves időtartamra szól. A megállapodás automatikusan további egy-egy évvel meghosszabbodik,
amennyiben az egyéves időszak lejárta előtt hat hónappal egyik fél sem jelenti be írásban a másik félnek, hogy nem
kívánja meghosszabbítani a megállapodást.
3. A megállapodás módosítása a felek megállapodásával történik. A módosítások csak akkor lépnek hatályba, ha
az utóbbi fél bejelentette a másiknak, hogy valamennyi szükséges formalitást teljesítette.
4. Ez a megállapodás a valamely fél által a másik félnek benyújtott írásos felmondó nyilatkozattal mondható fel.
A megállapodás az értesítés másik fél általi kézhezvétele után 6 hónappal szűnik meg.
49. cikk
Bejelentés Az értesítést az Európai Unió Tanácsa Főtitkárának, illetve az Indonéz Köztársaság külügyminiszterének kell
benyújtani.
50. cikk
Hiteles szöveg Ez a megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai,
német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és indonéz nyelven készült, és e nyelvek mindegyikén
egyaránt hiteles.
Kelt két példányban, Jakartában, 2009. november 9-én. Az Európai Közösség
Az Indonéz Köztársaság
A Belga Királyság
A Bolgár Köztársaság
A Cseh Köztársaság
A Dán Királyság
A Németországi Szövetségi Köztársaság
Az Észt Köztársaság
A Görög Köztársaság
A Spanyol Királyság
A Francia Köztársaság
Írország
Az Olasz Köztársaság
A Ciprusi Köztársaság
A Lett Köztársaság
A Litván Köztársaság
A Luxemburgi Nagyhercegség
A Magyar Köztársaság
A Máltai Köztársaság
A Holland Királyság
Az Osztrák Köztársaság
A Lengyel Köztársaság
A Portugál Köztársaság
Románia
A Szlovén Köztársaság
A Szlovák Köztársaság
A Finn Köztársaság
A Svéd Királyság
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága
Záróokmány Az alábbiak meghatalmazottjai:
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, valamint
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG
ÍRORSZÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban:
a tagállamok,
egyrészről, valamint
AZ INDONÉZ KÖZTÁRSASÁG,
másrészről,
Jakartában, 2009. november 9-én találkozott az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz
Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás aláírása céljából, és elfogadta az átfogó
partnerségi és együttműködési keretmegállapodást.
A tagállamok meghatalmazottjai és az Indonéz Köztársaság meghatalmazottja tudomásul veszik az Európai Közösség
következő egyoldalú nyilatkozatát:
„A megállapodásnak az Európai Közösséget létrehozó szerződés III. része IV. címének hatálya alá tartozó rendelkezései
az Egyesült Királyságot és Írországot nem az Európai Közösség tagállamaiként, hanem különálló szerződő felekként
kötelezik, amíg az Egyesült Királyság vagy Írország (adott esetben) nem értesíti az Indonéz Köztársaságot arról, hogy
az Európai Közösség tagjaként kötelezett féllé vált az Európai Unióról szóló és az Európai Közösséget létrehozó
szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően. Ugyanezen
rendelkezések vonatkoznak Dániára, az említett Szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek
megfelelően.”
Kelt Jakartában, 2009. november 9-én. Az Európai Közösség
Az Indonéz Köztársaság
A Bolgár Köztársaság
A Belga Királyság
A Cseh Köztársaság
A Dán Királyság
A Németországi Szövetségi Köztársaság
Az Észt Köztársaság
A Görög Köztársaság
A Spanyol Királyság
A Francia Köztársaság
Írország
Az Olasz Köztársaság
A Ciprusi Köztársaság
A Lett Köztársaság
A Litván Köztársaság
A Luxemburgi Nagyhercegség
A Magyar Köztársaság
A Máltai Köztársaság
A Holland Királyság
Az Osztrák Köztársaság
A Lengyel Köztársaság
A Portugál Köztársaság
Románia
A Szlovén Köztársaság
A Szlovák Köztársaság
A Finn Köztársaság
A Svéd Királyság
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésében meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2–3. §-a a Keretmegállapodás 48. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Keretmegállapodás, illetve e törvény 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2009. XCVI. törvény az Országos Rádió és Televízió Testület 2008. költségvetésének végrehajtásáról.
Az Országgyűlés az Országos Rádió és Televízió Testület 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLVII. törvény ben meghatározott
költségvetése végrehajtásáról a következő törvényt alkotja.
A főösszegek alakulása 1. § (1) Az Országgyűlés az Országos Rádió és Televízió Testület (a továb biak ban: ORTT) 2008. évi költségvetése végrehajtását
1 538,464 M Ft, azaz egymilliárd-ötszázharmincnyolcmillió-négyszázhatvannégyezer forint bevétellel és 1 509,216 M Ft,
azaz egymilliárd-ötszázkilencmillió-kettőszáztizenhatezer forint kiadással jóváhagyja.
(2) Az ORTT 2008. évi költségvetése végrehajtásának mérlegét e törvény 1. és 2. melléklete tartalmazza.
A bevételek részletezése 2. § (1) Az ORTT általános működési és felhalmozási kiadásainak fedezetére a Műsorszolgáltatási Alap által – a rádiózásról és
televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továb biak ban: Rttv.) 84. § (2) és (3) bekezdése alapján – átutalt összes
támogatás 1 028,468 M Ft, azaz egymilliárd-huszonnyolcmillió-négyszázhatvannyolcezer forint.
(2) A Műsorszolgáltatási Alaptól kapott rendkívüli finanszírozás 467,709 M Ft, azaz négyszázhatvanhétmillióhétszázkilencezer forint.
(3) Az ORTT intézményi működési és felhalmozási bevétele 15,380 M Ft, azaz tizenötmillió-háromszáznyolcvanezer forint.
(4) Az előző években képzett pénzmaradvány elszámolt bevétele 25,407 M Ft, azaz huszonötmillió-négyszázhétezer
forint.
(5) A lakásépítési kölcsön visszatérülése miatt elszámolt bevétele 1,500 M Ft, azaz egymillió-ötszázezer forint volt.
A kiadások részletezése 3. § (1) Az ORTT általános működési kiadásai összesen 1 477,930 M Ft, azaz egymilliárd-négyszázhetvenhétmilliókilencszázharmincezer forint, a felhalmozási kiadás 31,286 M Ft, azaz harmincegymillió-kettőszáznyolcvanhatezer
forint.
(2) A működési kiadásokból 894,045 M Ft, azaz nyolcszázkilencvennégymillió-negyvenötezer forint a személyi juttatás,
276,828 M Ft, azaz kettőszázhetvenhatmillió-nyolcszázhuszonnyolcezer forint a munkaadókat terhelő járulék és
307,057 M Ft, azaz háromszázhétmillió-ötvenhétezer forint a dologi kiadás.
A pénzmaradvány jóváhagyása 4. § (1) Az Országgyűlés az ORTT 2008. évi módosított pénzmaradványát az éves mérleg források oldalán szereplő összegével
egyezően 29,248 M Ft, azaz huszonkilencmillió-kettőszázötvenegyezer forint értékben hagyja jóvá.
(2) A pénzmaradvány összege a 2008. évi kötelezettségvállalások 2009. évre áthúzódó pénzügyi teljesítésének fedezetére
használható fel.
A törvényt az Országgyűlés a 2009. október 5-i ülésnapján fogadta el.
Költségvetésen kívüli ORTT kezelésű bevételek és kiadások alakulása
5. § (1) Az ORTT költségvetésen kívüli, ORTT kezelésű 2008. évi bevétele 6 622,783 M Ft, azaz hatmilliárd-hatszázhuszonkettőmillióhétszáznyolcvanháromezer forint.
(2) Az ORTT költségvetésen kívüli, ORTT kezelésű 2008. évi kiadása 6 625,660 M Ft, azaz hatmilliárd-hatszázhuszonötmillióhatszázhatvanezer forint.
(3) Az (1) bekezdésben megállapított bevételek és a (2) bekezdésben megállapított kiadások részletezését e törvény 3. és
4. melléklete tartalmazza.
A Műsorszolgáltatási Alap költségvetésének végrehajtása 6. § Az Országgyűlés az Rttv. 32. §-ában és a 77. § (6) bekezdésében foglaltaknak meg fele lően az ORTT zárszámadásának
mellékleteként jóváhagyja a Műsorszolgáltatási Alap 2008. évi költségvetése végrehajtásának mérlegét (5. melléklet).
Záró rendelkezés 7. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
3/2011. (IX. 16.) NAV utasítása a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézete Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 23/2011. (VI. 30.) NGM utasítás
(a továbbiakban: NAV SZMSZ) 9. §-a alapján – figyelemmel a NAV SZMSZ 11. §-ában foglaltakra – a NAV Képzési, Egészségügyi és
Kulturális Intézete (a továbbiakban: Intézet) Szervezeti és Működési Szabályzatáról az alábbiak szerint rendelkezem.
1. § Az Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ) ezen utasítás mellékleteként adom ki.
2. § Az utasítás hatálya az Intézet állományába tartozó szolgálati jogviszonyban álló, hivatásos állományú tagokra
(a továbbiakban: pénzügyőr), kormánytisztviselőkre, kormányzati ügykezelőkre, valamint munkavállalókra
(a pénzügyőr, kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő, valamint munkavállaló továbbiakban együtt: alkalmazott)
terjed ki. 3. § Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a NAV SZMSZ-éről szóló 23/2011. (VI. 30.) NGM utasítás
rendelkezései az irányadók. 4. § Jelen utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba. Hatályát veszti az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Oktatási
Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1089/B/2008. APEH utasítás, a Vám- és Pénzügyőri Iskola Szolgálati
Ügyrendjéről szóló 1025/2010. (XI. 23.) VPI utasítás, valamint a Vám- és Pénzügyőrség Szociális, Egészségügyi és
Kulturális Központja Szolgálati Ügyrendjének kiadásáról szóló 1007/2010. (X. 7.) VPSZEKK utasítás.
Dr. Vida Ildikó s. k.,
elnök


text:
40/2016. (XII. 29.) MvM rendelete egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, valamint régészeti védettség megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (2)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 11.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom
az  1.  mellékletben felsorolt, budapesti ingatlanok területén fekvő 39706 és 39707 nyilvántartási számú régészeti
lelőhelyet, valamint a  19333/50, 19333/51, 19333/52 és 19333/53 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 45778
nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet, továbbá a  19608, a  19619/5, a  19620/4 és a  19621/2 helyrajzi számú
ingatlan területén fekvő 33262 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja az  első aquincumi római kori katonai tábor és
a körülötte kialakult település, valamint a középkori budai külvárosok, továbbá az aquincumi polgárváros nyugati és
keleti elővárosa maradványainak és épített régészeti emlékeinek megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
(4) A  művelődési és közoktatási miniszter 117641/1994.XXVII–592. számú határozatában régészetileg védetté
nyilvánított Budapest, 13494 helyrajzi számú ingatlan régészeti védettségét megszüntetem.
2. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a 2. mellékletben
felsorolt, győri ingatlanok területén fekvő 41418 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori Arrabona és a  középkori Győr
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
(4) A vallás- és közoktatásügyi miniszter 1620–33/1951. számú döntésének 6. pont a. alpontjában régészetileg védetté
nyilvánított földterület védettségét – az  (1)  bekezdés szerint védetté nyilvánított régészeti lelőhely területének
kivételével – megszüntetem.
3. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Tolna–Mözs
(Tolna megye), 0118/8, a 0121/3, a 0122/4 és a 0122/10 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 50962 nyilvántartási
számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Tolna–Mözs, 0118/8, a  0121/3, a  0122/4 és a  0122/10 helyrajzi számú ingatlannak
az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtorony maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
4. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Báta (Tolna
megye), 019, a 020/7, a 020/14, a 029/1, a 029/3, a 029/4, a 030/1, a 030/2, a 031/2, a 031/3, a 031/4, a 031/5, a 031/6,
a  031/7, a  031/8, a  031/9, a  031/10, a  031/11, a  033/1, a  034/2, a  034/24, a  034/25, a  034/29, a  034/32, a  034/44,
a 034/49, a 034/51, a 035/1, a 035/2, a 036/1 és a 036/2 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 32041 nyilvántartási
számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Báta, 019, a  020/7, a  020/14, a  029/1, a  029/3, a  029/4, a  030/1, a  030/2, a  031/2,
a 031/3, a 031/4, a 031/5, a 031/6, a 031/7, a 031/8, a 031/9, a 031/10, a 031/11, a 033/1, a 034/2, a 034/24, a 034/25,
a 034/29, a 034/32, a 034/44, a 034/49, a 034/51, a 035/1, a 035/2, a 036/1 és a 036/2 helyrajzi számú ingatlannak
az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori őrtoronyrész és út
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
5. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Szekszárd
(Tolna megye), 0258/12, a 0258/13, a 0266/2, a 0266/3, a 0270, a 0271/1, a 0272, a 0273/11 és a 0273/12, valamint
az  Őcsény (Tolna megye), 0183/2, a  0183/3, a  0183/4, a  0183/5, a  0183/6, a  0183/7, a  0184, a  0185/2, a  0185/3,
a  0186/1, a  0186/3, a  0186/44, a  0186/45 és a  0189 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 54314 nyilvántartási
számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Szekszárd (Tolna megye), 0258/12, a  0258/13, a  0266/2, a  0266/3, a  0270, a  0271/1,
a 0272, a 0273/11 és a 0273/12, valamint az Őcsény (Tolna megye), 0183/2, a 0183/3, a 0183/4, a 0183/5, a 0183/6,
a 0183/7, a 0184, a 0185/2, a 0185/3, a 0186/1, a 0186/3, a 0186/44, a 0186/45 és a 0189 helyrajzi számú ingatlannak
az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori út maradványainak megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
6. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom az  Őcsény
(Tolna megye), 0195/46, 0195/47 és a 0196/56 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 30720 nyilvántartási számú
régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek az Őcsény, 0195/46, 0195/47 és a 0196/56 helyrajzi számú ingatlannak az (1) bekezdéssel
védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori út maradványainak megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
7. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom az  Őcsény
(Tolna megye), 0238/10, a 0238/14, a 0238/15, a 0238/29, a 0238/30 és a 0238/42 helyrajzi számú ingatlan területén
fekvő 32069 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek az  Őcsény, 0238/10, a  0238/14, a  0238/15, a  0238/29, a  0238/30 és a  0238/42 helyrajzi
számú ingatlannak az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori út maradványainak megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
8. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Paks (Tolna
megye), 0165/14, a  0165/15 és a  0165/16 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 23224 nyilvántartási számú
régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Paks, 0165/14, a  0165/15 és a  0165/16 helyrajzi számú ingatlannak az  (1)  bekezdéssel
védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori maradványok megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
9. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Paks (Tolna
megye), 01004/2, a  01004/3 és a  01004/4 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 62650 nyilvántartási számú
régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Paks, 01004/2, a  01004/3 és a  01004/4 helyrajzi számú ingatlannak az  (1)  bekezdéssel
védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori őrtorony és út maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
10. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a Dunaföldvár
(Tolna megye), 0358/7, a  0358/8, a  0358/9, a  0358/10, a  0358/11, a  0358/21, a  0358/22, a  0358/23, a  0358/24,
a  0358/54, a  0358/55, a  0358/56, a  0358/57, a  0358/58 és a  0358/59 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő
74245 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet, a 0382/11, a 0382/12, a 0382/13, a 0382/14, a 0382/15, a 0382/20,
a  0382/21, a  0382/23, a  0382/24, a  0382/25, a  0383, a  0384/24, a  0384/31, a  0384/32, a  0384/33, a  0384/34,
a 0384/35, a 0384/36, a 0384/37, a 0384/38, a 0384/50, a 0386/1, a 0386/2, a 7439, a 7440, a 7443, a 7444/4, a 7444/5,
a 7446/1, a 7446/2, a 7447, a 7476, a 7477, a 7478, a 7479/1, a 7479/2, a 7480, a 7482, a 7483/1, a 7483/2, a 7484,
a 7485, a 7486, a 7488 és a 7947/11 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 72953 nyilvántartási számú régészeti
lelőhelyet, valamint a 012, a 013/1, a 016/2, a 016/4, a 016/5, a 4984, a 4985, a 4986, a 4987, a 4988, a 4989, a 4990,
a  4991, a  8372, a  8402/1, a  8402/2, a  8402/3, a  8402/4, a  8402/5, a  8404/1, a  8404/2, a  8404/3, a  8405, a  8406/1,
a 8419, a 8433/1, a 8434/1, a 8435/4, a 8436, a 8437, a 8438, a 8439, a 8440, a 8441, a 8442/1, a 8442/2, a 8443/1,
a  8443/2, a  8445, a  8446, a  8447, a  8448, a  8449, a  8450, a  8452, a  8453, a  8454, a  8455, a  8456, a  8457, a  8474,
a 8482/1, a 8483/1, a 8484/1, a 8485/1, a 8487/1, a 8488/2, a 8488/3, a 8489, a 8490/1, a 8491/1, a 8491/4, a 8491/5,
a 8492/1, a 8492/2, a 8493/1, a 8493/2, a 8494/1, a 8494/2, a 8495, a 8498, a 8499, a 8500, a 8503, a 8505/9, a 8513 és
a 8514 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 57711 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Dunaföldvár, 0358/7, a  0358/8, a  0358/9, a  0358/10, a  0358/11, a  0358/21, a  0358/22,
a  0358/23, a  0358/24, a  0358/54, a  0358/55, a  0358/56, a  0358/57, a  0358/58, a  0358/59, a  0382/11, a  0382/12,
a  0382/13, a  0382/14, a  0382/15, a  0382/20, a  0382/21, a  0382/23, a  0382/24, a  0382/25, a  0383, a  0384/24,
a  0384/31, a  0384/32, a  0384/33, a  0384/34, a  0384/35, a  0384/36, a  0384/37, a  0384/38, a  0384/50, a  0386/1,
a 0386/2, a 7439, a 7440, a 7443, a 7444/4, a 7444/5, a 7446/1, a 7446/2, a 7447, a 7476, a 7477, a 7478, a 7479/1,
a 7479/2, a 7480, a 7482, a 7483/1, a 7483/2, a 7484, a 7485, a 7486, a 7488, a 7947/11, 012, a 013/1, a 016/2, a 016/4,
a 016/5, a 4984, a 4985, a 4986, a 4987, a 4988, a 4989, a 4990, a 4991, a 8372, a 8402/1, a 8402/2, a 8402/3, a 8402/4,
a 8402/5, a 8404/1, a 8404/2, a 8404/3, a 8405, a 8406/1, a 8419, a 8433/1, a 8434/1, a 8435/4, a 8436, a 8437, a 8438,
a 8439, a 8440, a 8441, a 8442/1, a 8442/2, a 8443/1, a 8443/2, a 8445, a 8446, a 8447, a 8448, a 8449, a 8450, a 8452,
a 8453, a 8454, a 8455, a 8456, a 8457, a 8474, a 8482/1, a 8483/1, a 8484/1, a 8485/1, a 8487/1, a 8488/2, a 8488/3,
a 8489, a 8490/1, a 8491/1, a 8491/4, a 8491/5, a 8492/1, a 8492/2, a 8493/1, a 8493/2, a 8494/1, a 8494/2, a 8495,
a 8498, a 8499, a 8500, a 8503, a 8505/9, a 8513 és a 8514 helyrajzi számú ingatlannak az (1) bekezdéssel védetté
nem nyilvánított részét, valamint a 0558, a 7442, a 8435/2 és a 8435/3 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori út maradványainak megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
11. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom az Ercsi (Fejér
megye), 0134, a  0136, a  0151/6, a  0160, a  0167, a  0171/16 és a  0171/19 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő
74239 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek az  Ercsi, 0134, a  0136, a  0151/6, a  0167, a  0171/16 és a  0171/19 helyrajzi számú
ingatlannak az  (1)  bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét, valamint a  0170, a  0171/18, a  0268, az  1311,
az 1352/1, az 1352/2, a 02406/2, a 2418/3, a 2419/1 és a 2454 helyrajzi számú ingatlant jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori út maradványainak megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
12. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom az  Érd (Pest
megye), 061, a 062/1, a 062/2, a 062/68, a 062/69, a 062/70, a 062/71, a 062/72, a 062/90, a 064, a 065/8, a 065/16,
a 065/26, a 065/27, a 065/29, a 065/35, a 065/36, a 065/38, a 065/39, a 065/47, a 065/48, a 065/49, a 065/50, a 065/53,
a 065/54, a 065/55, a 065/56, a 065/57, a 065/58, a 065/59, a 065/60, a 065/61, a 065/62, a 065/72, a 065/74, a 065/75,
a 065/76, a 065/77, a 065/78, a 065/79, a 065/80, a 066, a 25224, a 25232, a 25233 és a 25236 helyrajzi számú ingatlan
területén fekvő 10292 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek az Érd, 061, a 062/1, a 062/2, a 062/68, a 062/69, a 062/70, a 062/71, a 062/72, a 062/90,
a 064, a 065/8, a 065/16, a 065/26, a 065/27, a 065/29, a 065/35, a 065/36, a 065/38, a 065/39, a 065/47, a 065/48,
a 065/49, a 065/50, a 065/53, a 065/54, a 065/55, a 065/56, a 065/57, a 065/58, a 065/59, a 065/60, a 065/61, a 065/62,
a 065/72, a 065/74, a 065/75, a 065/76, a 065/77, a 065/78, a 065/79, a 065/80, a 066, a 25224, a 25232, a 25233 és
a 25236 helyrajzi számú ingatlannak az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori út maradványainak megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
13. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Naszály
(Komárom-Esztergom megye), 0198/4 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 62484 nyilvántartási számú régészeti
lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Naszály, 0198/4 helyrajzi számú ingatlannak az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított
részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a Brigetio-XII. számú római kori menettábor
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
14. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Naszály
(Komárom-Esztergom megye), 0164/10, a  0164/11, a  0164/12, a  0164/13, a  0164/14, a  0164/15, a  0164/16,
a 0164/17, a 0164/18, a 0164/19, a 0164/20, a 0164/21, a 0164/22 és a 0164/23 helyrajzi számú ingatlan területén
fekvő 62488 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Naszály, 0164/10, a  0164/11, a  0164/12, a  0164/13, a  0164/14, a  0164/15, a  0164/16,
a  0164/17, a  0164/18, a  0164/19, a  0164/20, a  0164/21, a  0164/22 és a  0164/23 helyrajzi számú ingatlannak
az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  Brigetio-XIII-XIV. számú római kori
menettáborok maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
15. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Naszály
(Komárom-Esztergom megye), 0172, a 0173 és a 0174 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 62492 nyilvántartási
számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Naszály, 0172, a 0173 és a 0174 helyrajzi számú ingatlannak az (1) bekezdéssel védetté
nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a Brigetio-XV. számú római kori menettábor
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
16. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Naszály
(Komárom-Esztergom megye), 0154/4, a  0154/7, a  0154/8 és a  0154/9 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő
77179 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Naszály, 0154/4, a  0154/7, a  0154/8 és a  0154/9 helyrajzi számú ingatlannak
az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  Brigetio-XXXIV. számú római kori
menettábor maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
17. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Mocsa
(Komárom-Esztergom megye), 0536/9 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő VI. számú római kori menettábort,
mely a 62416 nyilvántartási számú régészeti lelőhely része.
(2) Régészeti védőövezetnek a Mocsa, 0536/9 helyrajzi számú ingatlannak az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított
részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a Brigetio-VI. számú római kori menettábor
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
18. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Mocsa
(Komárom-Esztergom megye), 0532/26 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 77165 nyilvántartási számú
régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Mocsa, 0532/26 helyrajzi számú ingatlannak az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított
részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  Brigetio-XXII-XXIII. számú római kori
menettáborok maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
19. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Mocsa
(Komárom-Esztergom megye), 0416/2, a  0416/3, a  0416/4 és a  0416/5 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő
77167 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Mocsa, 0416/2, a  0416/3, a  0416/4 és a  0416/5 helyrajzi számú ingatlannak
az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  Brigetio-XXIV. számú római kori
menettábor maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
20. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Mocsa
(Komárom-Esztergom megye), 0381/2, a 0381/31, a 0381/32, a 0381/33, a 0381/34, a 0381/35, a 0381/36, a 0381/37,
a 0381/38, a 0381/40, a 0381/41, a 0381/42, a 0381/43, a 0381/44, a 0381/45, a 0381/119, a 0381/120, a 0381/121,
a  0381/122, a  0381/123, a  0381/124, a  0381/125, a  0381/126, a  0381/127, a  0381/128, a  0381/129, a  0381/130,
a 0381/131 és a 0381/132 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 77169 és 77171 nyilvántartási számú régészeti
lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Mocsa, 0381/2, a  0381/31, a  0381/32, a  0381/33, a  0381/34, a  0381/35, a  0381/36,
a  0381/37, a  0381/38, a  0381/40, a  0381/41, a  0381/42, a  0381/43, a  0381/44, a  0381/45, a  0381/119, a  0381/120,
a  0381/121, a  0381/122, a  0381/123, a  0381/124, a  0381/125, a  0381/126, a  0381/127, a  0381/128, a  0381/129,
a  0381/130, a  0381/131 és a  0381/132 helyrajzi számú ingatlannak az  (1)  bekezdéssel védetté nem nyilvánított
részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  Brigetio-XXV-XXVI. számú római kori
menettáborok maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
21. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Mocsa
(Komárom-Esztergom megye), 0366/8, a 0366/9, a 0366/10, a 0366/11, a 0366/12, a 0366/13, a 0366/14, a 0366/15,
a 0366/16, a 0366/17, a 0366/18, a 0366/19, a 0366/20, a 0366/21 és a 0366/22 helyrajzi számú ingatlan területén
fekvő 77173 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Mocsa, 0366/8, a  0366/9, a  0366/10, a  0366/11, a  0366/12, a  0366/13, a  0366/14,
a  0366/15, a  0366/16, a  0366/17, a  0366/18, a  0366/19, a  0366/20, a  0366/21 és a  0366/22 helyrajzi számú
ingatlannak az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  Brigetio-XXVII. számú római kori
menettábor maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
22. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Komárom
(Komárom-Esztergom megye), 0269/29 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 62410 nyilvántartási számú
régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Komárom, 0269/29 helyrajzi számú ingatlannak az  (1)  bekezdéssel védetté nem
nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a Brigetio-V. számú római kori menettábor
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
23. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Komárom
(Komárom-Esztergom megye), 0331/21, a  0331/22, a  0331/23, a  0331/24, a  0331/25, a  0331/26, a  0331/27,
a 0331/28, a 0331/29, a 0331/30, a 0346, a 0347/20, a 0347/21, a 0347/22, a 0347/35 és a 0347/36 helyrajzi számú
ingatlan területén fekvő 62420 és 77163 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a Komárom, 0331/21, a 0331/22, a 0331/23, a 0331/24, a 0331/25, a 0331/26, a 0331/27,
a 0331/28, a 0331/29, a 0331/30, a 0346, a 0347/20, a 0347/21, a 0347/22, a 0347/35 és a 0347/36 helyrajzi számú
ingatlannak az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a Brigetio-VIII-XI. és XXXII. számú római kori
menettáborok maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
24. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Komárom
(Komárom-Esztergom megye), 0253/10, a  0253/11, a  0253/50, a  0253/51, a  0259/2, a  0259/3, a  0259/4, a  0259/5,
a  0259/6 és a  0259/10, valamint a  Mocsa (Komárom-Esztergom megye), 0406/1, a  0406/17 és a  0412/4 helyrajzi
számú ingatlan területén fekvő 77155, 77157 és 77159 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Komárom, 0253/10, a  0253/11, a  0253/50, a  0253/51, a  0259/2, a  0259/3, a  0259/4,
a  0259/5, a  0259/6 és a  0259/10, valamint a  Mocsa, 0406/1, a  0406/17 és a  0412/4 helyrajzi számú ingatlannak
az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  Brigetio-XIX-XXI. számú római kori
menettáborok maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
25. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom az  Abda
(Győr-Moson-Sopron megye), 0160/11, a  0160/12, a  0161/1 és a  0166/29 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő
31943 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek az Abda (Győr-Moson-Sopron megye), 0160/11, a 0160/12, a 0161/1 és a 0166/29 helyrajzi
számú ingatlannak az (1) bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori út maradványainak megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
26. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom az  Öttevény
(Győr-Moson-Sopron megye), 044/3, a  044/4, a  044/5, a  044/6, a  044/7, a  044/8, a  044/9, a  045, a  047/1, a  047/2,
a 047/3, a 047/4, a 047/5, a 047/6, a 047/7, a 047/8, a 047/9, a 047/10, a 047/11, a 047/12, a 047/13, a 048, a 049/20,
a 049/26 és a 049/27 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 32004 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek az  Öttevény, 044/3, a  044/4, a  044/5, a  044/6, a  044/7, a  044/8, a  044/9, a  045, a  047/1,
a 047/2, a 047/3, a 047/4, a 047/5, a 047/6, a 047/7, a 047/8, a 047/9, a 047/10, a 047/11, a 047/12, a 047/13, a 048,
a  049/20, a  049/26 és a  049/27 helyrajzi számú ingatlannak az  (1)  bekezdéssel védetté nem nyilvánított részét
jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a római kori út maradványainak megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
a III. kategóriába sorolom.
27. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és fokozottan védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Kosd (Pest
megye), 0111 és a 0114/7 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 10648 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Kosd, 0114/7 helyrajzi számú ingatlannak az  (1)  bekezdéssel védetté nem nyilvánított
részét, valamint a Kosd, 0111 helyrajzi számú ingatlan 3. mellékletben meghatározott részét jelölöm ki.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  középkori templom maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az  örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  fokozottan védett régészeti lelőhelyet
az I. kategóriába sorolom.
28. § (1) Védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom és kiemelten védett régészeti lelőhely kategóriába sorolom a  Szigetvár
(Baranya megye), 3704, a 3705/2, a 3706, a 3707, a 3708/1, a 3708/2, a 3709, a 3710, a 3711/1, a 3711/2, a 3711/3,
a  3711/4, a  3711/5, a  3712/3 és a  3712/4 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 84889 nyilvántartási számú
régészeti lelőhelyet.
(2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  Szulejmán szultán emlékére emelt türbe és
derviskolostor épületegyüttesének, és a  török kori település maradványainak megőrzése, kutathatóságának
biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
29. § Az egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról szóló 81/2013. (XII. 23.) BM rendelet 14.  §-ában védetté
nyilvánított 47894 nyilvántartási számú, a  15.  §-ában védetté nyilvánított 68273 nyilvántartási számú, valamint
a  16.  §-ában védetté nyilvánított 21996 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyek együttes megközelíthetőségét
biztosító régészeti védőövezetnek jelölöm ki a Dunaújváros (Fejér megye), 3650, a Kisapostag (Fejér megye), 043/1,
a 043/2 és a 061 helyrajzi számú ingatlanokat.
30. § (1) A művelődési miniszter 70594/1987. számú határozatában és az egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról,
illetőleg régészeti védettség megszüntetéséről szóló 15/2004. (VII. 27.) NKÖM rendelet 2.  § (1)  bekezdésében
régészetileg védetté nyilvánított Budakalász (Pest megye), 0226/6 helyrajzi számú ingatlan utódtelkei közül
a 4199/1, a 4199/3 és a 4199/7 helyrajzi számú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem.
(2) A Budakalász (Pest megye), 4199/2, a 4199/4, a 4199/5, a 4199/6 és a 4199/8 helyrajzi számú ingatlanok régészeti
védettsége a továbbiakban is fennáll.
31. § (1) Az egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, valamint régészeti védettség megszüntetéséről szóló 49/2015.
(XI. 10.) MvM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 1.  § (17)  bekezdésében a „19485/3, 19487/3, 19493/4, 19564/2,
19609/1” szövegrész helyébe a „19609/1” szöveg lép.
(2) A  Rendelet 3.  § (5)  bekezdésében a „451/1, a  451/75” szövegrész helyébe a „451/1, a  451/74, a  451/75” szöveg,
valamint a „454/1, az  1953, az  1954, az  1955” szövegrész helyébe a „454/1, az  1915, az  1936, az  1937, az  1938/2,
az 1953, az 1955” szöveg lép.
32. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
311/2019. (VII. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Alan Clarke-ot 2019. július 31. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök