type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1170/2010. (VIII. 18.) Korm. határozata határátlépéssel járó csapatmozgás engedélyezéséről.
1. A Kormány a határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000.
(XI. 14.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdésére tekintettel engedélyezi, hogy 2010. III–IV. negyedévében a francia
fegyveres erők állományába tartozó, legfeljebb 40 fős alegység Magyarország területén a Magyar Honvédség kijelölt
alakulatával közös gyakorlaton vegyen részt. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
215/2014. (VI. 11.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és  az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
javaslatára –
dr. Kontrát Károlyt,
Pogácsás Tibort,
Tasnádi Lászlót 2014. június 15-ei hatállyal a Belügyminisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2017. XXXVII. törvény a Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság között létrejött, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság
Kormánya között a  kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2017. május 3-i ülésnapján fogadta el.
„MAGYARORSZÁG ÉS A VIETNAMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT LÉTREJÖTT, A KÖLCSÖNÖS
BŰNÜGYI JOGSEGÉLYRŐL SZÓLÓ EGYEZMÉNY
Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság (a továbbiakban együttesen „a Felek”);
Attól az óhajtól vezérelve, hogy fenntartsák és megerősítsék a két állam közötti kapcsolatokat;
Attól az  óhajtól vezérelve, hogy hatékonyabb együttműködést alakítsanak ki a  két állam között a  bűnüldözés,
nyomozások, büntetőeljárások és az  ítéletek végrehajtása, különösen a  szervezett bűnözés és a  terrorizmus elleni
küzdelem terén;
Azzal a céllal, hogy javítsák az igazságügyi együttműködést a büntetőügyekben a két állam között a nemzeti jognak
és szabályoknak megfelelően;
Emlékeztetve a  polgári, a  családjogi és a  bűnügyi jogsegély tárgyában Hanoiban, 1985. január 18-án aláírt
szerződésre;
Megjegyezve, hogy jelenleg mind Magyarország, mind pedig Vietnam ezen szerződés rendelkezéseit alkalmazza.
Az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk
A jogsegélynyújtás terjedelme
1. A Felek, a jelen Egyezménnyel és a nemzeti jogukkal összhangban a legszélesebb körű kölcsönös segítséget nyújtják
egymásnak a büntetőügyekben.
2. A jogsegélynyújtás az alábbiakra terjedhet ki:
a) iratok kézbesítése,
b) tanúk, áldozatok és szakértők idézése,
c) bizonyítékok és nyilatkozatok beszerzése, lehetőség szerint videokonferencia keretében is,
d) büntetőeljárás felajánlása,
e) elítélt személyek ideiglenes átszállítása, hogy azok segítsék a nyomozást, vagy bizonyítékot szolgáltassanak
a megkereső Fél országában,
f ) intézkedések meghozatala bűncselekményből származó jövedelem és/vagy az  elkövetéshez használt
eszközök felkutatása, megtalálása, visszatartása, befagyasztása, lefoglalása és elkobzása céljából,
g) információk és dokumentumok megküldése
h) a segítségnyújtás bármilyen egyéb formája, amely összhangban van a  jelen Egyezmény célkitűzéseivel és
nem ellentétes a megkeresett Fél nemzeti jogával.
 3. Jelen Egyezmény nem alkalmazható
a) bármely személy kiadatására illetve kiadás céljából történő letartóztatására, fogva tartására,
b) a  megkeresett Fél területén a  megkereső Fél által kiszabott büntető ítéleteknek a  végrehajtására, kivéve
amennyiben azt a megkeresett Fél nemzeti joga és a jelen Egyezmény lehetővé teszi,
c) elítélt személyeknek a büntetésük letöltése céljából történő átadására.
2. cikk
A központi hatóságok 1. Mindkét Fél kijelöl egy központi hatóságot a jelen Egyezmény alkalmazására.
 2. A Felek az alábbi szerveket jelölik ki központi hatóságokként az Egyezmény hatályba lépésétől:
a) Magyarországon: az igazságügyért felelős miniszter és a legfőbb ügyész;
b) a Vietnami Szocialista Köztársaságban a Vietnami Népi Legfőbb Ügyészség.
3. Mindkét Fél köteles diplomáciai csatornákon keresztül értesíteni a  másik Felet a  jelen cikk 2. bekezdése szerint
kijelölt központi hatóságát érintő bármely változásról.
4. A  jelen Egyezmény alkalmazása során a  központi hatóságok közvetlenül kommunikálnak egymással. Szükség
esetén, a Felek diplomáciai csatornákon keresztül is kommunikálhatnak.
3. cikk
A kérelmek tartalma és formája 1. A jogsegélykérelemnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) az illetékes hatóság neve és címe, amely a megkeresést kibocsátotta,
b) az illetékes hatóság neve és címe, ahová a kérelmet küldik,
c) a kérelemmel érintett személy személyazonosságára és lakóhelyére vonatkozó adatok, illetve az érintett szerv
vagy szervezet, vagy ezek központi irodájának hivatalos neve és címe,
d) a  kért segítség leírása, a  kérelem célja, az  ügy jellege és a  tényállás, a  megkereső Fél nemzeti joga szerint
alkalmazandó előírások megjelölése, ideértve az  elévülést és a  büntető jogszabályok releváns részleteit,
amelyek megállapítják a  felelősséget a  kérelemmel érintett bűncselekmény esetén, az  ügy státuszát, és
a határidőt, amelyen belül a kérésnek eleget kell tenni,
e) ha a kérelem banki információk nyújtására vonatkozik, a megkeresésben nyilatkozni kell arról, hogy a kérésre
átadott banki információkat a kért jogsegéllyel összefüggésben, kizárólag a büntetőeljárás céljaira használják
fel,
f ) bűncselekményből származó jövedelem és/vagy az elkövetéshez használt eszközök felkutatása, megtalálása,
visszatartása, befagyasztása, lefoglalása és elkobzása iránti kérelem esetén az  átkutatandó ingatlan
vagy helyszín leírása, az  említett dolgokat birtokló személy leírása, annak a  gyanúnak az  alapja, hogy
a  bűncselekményből származó jövedelem és/vagy az  elkövetéshez használt eszközök a  megkeresett Fél
területén találhatók, valamint az intézkedést elrendelő illetékes hatóság határozata.
2. A jogsegély iránti megkeresésben szerepelhetnek az alábbiak:
a) a tanú, áldozat vagy szakértő személyazonosságával és lakóhelyével kapcsolatos adatok,
b) a  bizonyíték beszerzésére irányuló kérelem esetén a  kért információ, bizonyíték, dokumentum vagy tárgy,
és amennyiben szükséges, annak a  személynek a  leírása és személyazonossága, akinek az  információkat,
bizonyítékokat, dokumentumokat vagy tárgyakat szolgáltatnia kell,
c) az elvégzendő cselekmények jellege, és az idézett tanú, áldozat, illetve szakértő számára felteendő kérdések
listája, illetve a velük kapcsolatos elvárások,
d) a  kérelem alapján megvalósítandó intézkedések, amelyek révén a  bűncselekményből származó jövedelem
és/vagy az elkövetéshez használt eszközök fellelhetők, illetve lefoglalhatók,
e) a  megkereső Fél által kért feltételek, illetve eljárások, amelyek előmozdítják a  kérelem teljesítését, ideértve
az információk, bizonyítékok, dokumentumok vagy tárgyak beszerzésének formáit és módjait,
f ) az elvárt titoktartási kötelezettség szintje, és annak indokolása,
g) amennyiben a megkereső Fél képviselője a megkeresett Fél területére kíván utazni a kérelem teljesítésének
figyelemmel kísérése céljából, az  illetékes tisztviselő(k) látogatásának a  célja, tervezett időpontja és
programja,
h) a bírósági ítélet vagy végzés, vagy egyéb információ, bizonyíték, dokumentum vagy tárgy, amely a kérelem
teljesítéséhez szükséges.
3. Amennyiben a  megkeresett Fél úgy véli, hogy a  jogsegélykérelemben foglalt adatok nem elegendőek a  kérelem
teljesítéséhez a  jelen Egyezmény értelmében, úgy írásban további tájékoztatást kérhet, és a  további tájékoztatás
megérkezésére határidőt tűzhet.
4. A  kérelmet írásban kell előterjeszteni. Sürgős esetben, és amennyiben ezt a  megkeresett Fél engedélyezi, a  Felek
faxon vagy e-mailben is kommunikálhatnak, az eredeti iratok utólagos megküldésével.
5. A  jogsegély iránti megkeresést és a  csatolt iratokat a  megkereső Fél nyelvén kell elkészíteni, és mellékelni kell
a megkeresett Fél nyelvén vagy angol nyelven készült fordítást.
4. cikk
A segítségnyújtás megtagadása vagy elhalasztása 1. A jelen Egyezmény értelmében a jogsegélykérelem teljesítését a Felek megtagadják az alábbi esetekben:
a) a  kérelem ellentétes valamely nemzetközi egyezménnyel, amelynek a  megkeresett Fél részese, vagy
a megkeresett Fél nemzeti jogába ütközik,
b) a kérelem veszélyezteti a megkeresett Fél nemzeti szuverenitását, biztonságát vagy más alapvető érdekeit,
c) a  kérelem valamely személy ellen olyan bűncselekmény miatt indult eljáráshoz kapcsolódik, amely
bűncselekmény vonatkozásában már jogerősen elítélték, felmentették, illetve kegyelmet kapott
a megkeresett Fél államában,
d) a  kérelem olyan bűncselekményhez kapcsolódik, amely miatt elévülés miatt már nem folytatható eljárás
a megkeresett Fél nemzeti joga értelmében,
e) a  kérelem olyan cselekményhez vagy mulasztáshoz kapcsolódik, amely nem minősül bűncselekménynek
a megkeresett Fél nemzeti joga értelmében,
f ) a büntetőeljárás az alábbiakhoz kapcsolódik:
i. olyan bűncselekmény miatt indult, amelyet a megkeresett Fél politikai természetűnek tekint;
ii. olyan tisztán katonai bűncselekményre vonatkozik, amely nem képez köztörvényes
bűncselekményt.
 2. A segítségnyújtást a megkeresett Fél elhalaszthatja, amennyiben a kérelem teljesítése akadályozna egy folyamatban
lévő nyomozást, vádemelést, bírósági eljárást vagy ítélet végrehajtását a megkeresett Fél területén.
 3. A kérelem megtagadása illetve teljesítésének elhalasztása előtt a megkeresett Fél
a) haladéktalanul értesíti a megkereső Felet a megtagadás vagy elhalasztás okairól, és
b) egyeztet a  megkereső Féllel, hogy a  kérelem teljesíthető-e bizonyos, a  megkeresett Fél által szükségesnek
ítélt feltételek mellett.
 4. Amennyiben megkereső Fél elfogadja a jogsegélynyújtás jelen cikk 3. bekezdés b) pontja szerinti feltételeit, azokat
teljesítenie kell. 5. cikk
A kérelmek teljesítése 1. A  megkeresett Fél a  kérelmet a  nemzeti jogának megfelelően, illetve amennyiben az  nem összeegyeztethetetlen
nemzeti jogával, a megkereső Fél által meghatározott módon teljesíti.
2. A  megkeresett Fél a  megkereső Fél kérelmére tájékoztatást ad a  jogsegélykérelem teljesítésének időpontjáról és
helyéről.
3. A  megkeresett Fél haladéktalanul tájékoztatja a  megkereső Felet azokról a  körülményekről, amelyek a  kérelem
teljesítésében késedelmet okozhatnak.
4. A megkeresett Fél haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Felet a teljesítés eredményéről.
 5. A kérelem teljesítéseként átadott iratok a megkeresett Fél hivatalos nyelvén készülnek.
6. cikk
Az iratok kézbesítése 1. A megkeresett Fél, amennyiben ezt a nemzeti jogszabályai lehetővé teszik, kézbesíti a megkereső Fél által küldött
iratokat.
2. A  tanú, áldozat vagy szakértő megjelenését előíró irat kézbesítésére irányuló kérelmet legkésőbb 90 nappal
a megkereső Fél országában való megjelenés meghatározott időpontja előtt meg kell küldeni a megkeresett Félnek.
Sürgős esetekben a megkeresett Fél eltekinthet ettől a követelménytől.
3. A megkeresett Fél megküldi a megkereső Félnek az  irat kézbesítéséről szóló igazolást. Ha a kézbesítést nem lehet
teljesíteni, a megkereső Felet az okokról tájékoztatni kell.
7. cikk
Információk és iratok rendelkezésre bocsátása 1. A  megkeresett Fél a  kölcsönös bűnügyi jogsegély keretében kért információkat és az  iratok vagy adathordozók
másolatait rendelkezésre bocsátja.
2. A  megkeresett Fél ugyanolyan módon és feltételek mellett adhat át információkat, illetve bármely irat vagy
adathordozó másolatát, mint ahogy azt a saját illetékes nemzeti hatóságai részére tenné.
3. A  megkeresett Fél az  eredeti iratok vagy adathordozók másolatait bocsáthatja rendelkezésre, kivéve azokat
az eseteket, amikor a megkereső Fél hiteles másolat vagy az eredeti megküldését kéri.
8. cikk
Az iratok és tárgyak visszajuttatása a megkereső Félhez
A megkereső Fél a  megkeresett Fél kérelmére visszaküldi a  jelen Egyezmény alapján neki átadott iratokat és
tárgyakat, ha azokra már nincs szükség a kérelemben megjelölt büntetőeljárásban.
9. cikk
Házkutatás és lefoglalás
A megkeresett Fél, a  nemzeti joga által megengedett keretek között, teljesíti a  helyiségek vagy személyek
átkutatására vonatkozó határozatot abból a  célból, hogy felkutasson és lefoglaljon olyan tárgyakat, iratokat vagy
bizonyítékokat, amelyek a  megkereső Félnél folyamatban lévő büntetőeljárásban szükségesek. Ebben az  esetben
a jóhiszemű harmadik felek jogait tiszteletben tartják, és védelmezik.
10. cikk
Bizonyítékok és nyilatkozatok beszerzése 1. A megkeresett Fél kérelem alapján és a nemzeti jogszabályaival összhangban bizonyos személyek tanúvallomását
vagy nyilatkozatát beszerzi, illetve bizonyítékok szolgáltatására kötelezi őket, amelyeket átad a megkereső Félnek.
2. Az a személy, akit e cikk értelmében bizonyíték szolgáltatására szólítanak fel, megtagadhatja azt, amennyiben:
a) a  megkeresett Fél nemzeti joga hasonló esetekben, a  megkeresett Fél által folytatott büntetőeljárásban
lehetővé teszi vagy előírja, hogy az érintett személy megtagadja a bizonyíték szolgáltatását, vagy
b) a megkereső Fél nemzeti joga hasonló esetekben, a megkereső Fél által folytatott büntetőeljárásban lehetővé
teszi vagy előírja, hogy az érintett személy megtagadja a bizonyíték szolgáltatását.
 3. Ha a  megkeresett Fél államában bármely személy azt állítja, hogy valamely jog vagy kötelezettség alapján
a  bizonyíték szolgáltatása a  megkereső Fél nemzeti jogszabályai alapján megtagadható, akkor a  megkereső Fél
kérésre hivatalos igazolást ad a megkeresett Félnek arról, hogy létezik-e ez ilyen jog vagy kötelezettség.
4. E  cikk alkalmazásában a  bizonyíték szolgáltatása vagy felvétele körébe beletartozik az  iratok, nyilvántartások és
egyéb anyagok rendelkezésre bocsátása is.
11. cikk
Elítélt személyek ideiglenes átszállítása, annak érdekében, hogy a megkereső Félnél segítsék
a nyomozást, illetve bizonyítékot szolgáltassanak
1. Valamely, a megkeresett Fél országában elítélt személy a megkereső Fél kérésére ideiglenesen átszállítható annak
érdekében, hogy a megkereső Félnél segítse a nyomozást, illetve bizonyítékot szolgáltasson.
2. A megkeresett Fél csak abban az esetben szállítja át az elítélt személyt a megkereső Félnek, ha
a) a  személy beleegyezik az  átszállításába, annak érdekében, hogy segítse a  nyomozást vagy bizonyítékot
szolgáltasson, és
b) a  megkereső Fél kész a  megkeresett Fél által megszabott bizonyos feltételeknek megfelelni az  átszállított
személy őrizetével és biztonságával kapcsolatban.
 3. Amennyiben a megkeresett Fél közli a megkereső Féllel, hogy az átszállított személyt már nem kell őrizetben tartani,
az illetőt szabadon engedik, és úgy kezelik, mint a 12. cikkben meghatározott személyt.
 4. Az  e  cikk értelmében átszállított személyt oly módon kell a  megkereső Fél területén őrizetben tartani és
a  megkeresett Fél területére visszaszállítani, ahogy arról a  Felek megegyeztek, akkor, amikor lezárul az  ügy,
amelynek kapcsán az  átszállítást kérték, vagy korábbi időpontban, ha az  érintett személy jelenlétére már nincs
szükség. Azt az  időszakot, amelynek során az  átszállított személy a  megkereső Fél területén őrizetben volt,
szabadságvesztése idejébe be kell számítani.
12. cikk
Egyéb személyek felkérése a nyomozás segítésére, illetve bizonyíték szolgáltatására a megkereső Fél
területén
1. A megkereső Fél kérésére a megkeresett Fél felhívhat bárkit, akire nem vonatkozik a jelen Egyezmény 11. cikke, hogy
a megkereső Fél területére utazzon, annak érdekében, hogy segítse a nyomozást, illetve bizonyítékot szolgáltasson.
2. A  megkeresett Fél, amennyiben a  megkereső Fél írásban megfelelő biztosítékot ad a  személy biztonságára
vonatkozóan, felhívja a  személyt, hogy segítse a  nyomozást vagy szolgáltasson bizonyítékot a  megkereső Fél
területén. Ezt a  személyt tájékoztatni kell a  szállásról, az  utazásról, és bármely, a  megkereső Fél által fizetendő
költségtérítésről, illetve juttatásról. A  megkeresett Fél tájékoztatja a  megkereső Felet a  személy válaszáról, és,
amennyiben a személy hozzájárul, megteszi a szükséges intézkedéseket a kérelem teljesítésére.
13. cikk
A specialitás szabálya 1. A megkereső Fél területén a jelen Egyezmény 11. vagy 12. cikke értelmében tartózkodó személy
a) nem tartóztatható le, ellene nem indítható büntetőeljárás, nem szabható ki rá büntetés, nem fosztható meg
személyi szabadságától a megkereső Fél területén, nem indítható ellene polgári per – ha az a megkereső Fél
területén való jelenléte nélkül nem indítható meg –, olyan cselekmény vagy mulasztás miatt, amelyek azelőtt
történtek, hogy a személy elhagyta a megkeresett Fél területét,
b) a  beleegyezése nélkül semmilyen, a  kérelem tárgyát képezőtől eltérő büntetőeljárásban nem köteles
bizonyítékot szolgáltatni, illetve a nyomozást segíteni.
2. Ennek a cikknek az 1. bekezdése nem alkalmazható, amennyiben a személy, bár szabadon távozhatna, 15 (tizenöt)
egymást követő napon belül nem hagyja el a  megkereső Fél területét, miután hivatalosan értesítették, hogy
a jelenlétére már nincs szükség, vagy amennyiben a távozása után önként visszatért.
3. Az  a  személy, aki nem járul hozzá, hogy segítse a  nyomozást, vagy bizonyítékot szolgáltasson a  jelen
Egyezmény 11.  vagy 12.  cikke értelmében, semmilyen büntetésnek nem lehet kitéve, illetve ellene semmilyen
kényszerintézkedés nem alkalmazható a megkereső Félnél vagy a megkeresett Félnél.
4. Az  ellen a  személy ellen, aki beleegyezik, hogy segítse a  nyomozást, vagy bizonyítékot szolgáltasson a  jelen
Egyezmény 11. vagy 12.  cikke értelmében, nem indítható büntetőeljárás a  nyilatkozata miatt, kivéve, ha hamis
nyilatkozatot tesz.
14. cikk
A bűncselekményből származó jövedelem és/vagy az elkövetéshez használt eszközök
1. A  megkeresett Fél kérésre igyekszik megállapítani, hogy az  állítólagos bűncselekményből származó jövedelem
és/vagy az elkövetéshez használt eszközök a területén vannak-e, és az eredményről értesíti a megkereső Felet.
2. Amennyiben a  vélhetően bűncselekményből származó jövedelmet és/vagy az  elkövetéshez használt eszközöket
a területén megtalálja, a megkeresett Fél megteszi a nemzeti jogszabályai által megengedett intézkedéseket, hogy
a bűncselekményből származó jövedelmet és/vagy az elkövetéshez használt eszközöket biztosítsa vagy elkobozza.
A  megkeresett Fél a  nemzeti jogszabályai által megengedett mértékben visszajuttathatja bűncselekményből
származó jövedelmet és/vagy az  elkövetéshez használt eszközöket a  megkereső Félnek. A  bűncselekményből
származó jövedelem és/vagy az  elkövetéshez használt eszközök visszajuttatása csak akkor hajtható végre, ha
a megkereső Fél bírósága vagy más illetékes hatósága erről jogerős határozatot hozott.
3. E  cikk alkalmazásakor a  megkereső Fél és a  jóhiszemű harmadik felek valamennyi jogát tiszteletben tartják és
védelmezik.
4. A  jelen Egyezmény alkalmazásában a „bűncselekményből származó jövedelemnek” kell tekinteni minden olyan
vagyont, amely közvetve vagy közvetlenül bűncselekmény elkövetéséből származik; az  „elkövetéshez használt
eszköznek” kell tekinteni bármely olyan tárgyat, amelyet bűncselekmény elkövetéséhez használtak, használnak vagy
használni szándékoznak.
15. cikk
Iratok kézbesítése és bizonyítás felvétele diplomáciai vagy konzuli tisztviselők által
Mindkét Fél kézbesíthet iratokat az állampolgárai számára, illetve bizonyítást vehet fel az állampolgáraitól a másik
Fél területén a diplomáciai vagy konzuli képviseletén keresztül, amennyiben ez a másik Fél nemzeti jogát nem sérti,
és kényszerintézkedést nem alkalmaznak.
16. cikk
A büntetőeljárás felajánlása 1. Mindkét Fél információkat adhat át a  másik Félnek, olyan cselekményekről, amelyek az  utóbbi Fél joghatósága
alá tartozó bűncselekménynek minősülhetnek, annak érdekében, hogy az  utóbbi büntetőeljárást indíthasson
a területén.
2. A  tájékoztatást nyújtó Felet a  másik Fél értesíti minden általa megtett intézkedésről és – adott esetben –
az  információk alapján lefolytatott büntetőeljárás eredményéről az  eredeti jogerős határozat vagy annak hiteles
másolata eljuttatásával.
17. cikk
A bizalmas információk védelme és felhasználásuk korlátozása
1. A megkeresett Fél kérheti az átadott adatoknak vagy bizonyítékoknak, illetve azok forrásainak a bizalmas kezelését.
A nyilvánosságra hozatalnak, illetve felhasználásnak meg kell felelnie a megkeresett Fél nemzeti jogszabályainak, és
azokhoz szükséges a megkeresett Fél előzetes írásbeli beleegyezése is.
2. A  megkereső Fél kérheti a  jogsegélykérelem és a  kiegészítő dokumentumok tartalmának bizalmas kezelését.
Amennyiben a  kérelem nem teljesíthető a  titoktartási kötelezettség megszegése nélkül, a  megkeresett Fél
tájékoztatja erről a  megkereső Felet, mielőtt eleget tesz a  jogsegélykérelemnek. A  megkereső Fél ezután eldönti,
hogy kéri-e a kérelem teljes vagy részbeni teljesítését.
3. A  megkereső Fél gondoskodik a  megkapott adatok, illetve bizonyítékok elvesztés, illetéktelen hozzáférés,
felhasználás, módosítás vagy nyilvánosságra hozatal elleni védelméről.
4. A megkeresett Fél előzetes beleegyezése nélkül a megkereső Fél semmilyen, a kérelemben meghatározottól eltérő
célra nem használhatja fel, illetve nem hozhatja nyilvánosságra a  jelen Egyezmény alapján kapott információkat
vagy bizonyítékokat.
18. cikk
A személyes adatok védelme 1. A  jelen cikk 2. bekezdésének sérelme nélkül, személyes adat kizárólag akkor gyűjthető és továbbítható, ha
ez a jogsegélykérelemben megjelölt célok tekintetében szükséges és arányos.
2. A  jelen Egyezmény szerint teljesített megkeresés eredményeként továbbított személyes adatot az  a  Fél, amely
részére a személyes adat átadásra került, kizárólag az alábbi célokra használhatja fel:
a) azon büntetőeljárás lefolytatása érdekében, amelyben a  jogsegélykérelmet a  jelen Egyezmény alapján
előterjesztették,
b) egyéb bírósági és közigazgatási eljárásban, amely közvetlenül összefügg az a) pontban említett eljárással,
c) a közbiztonságot közvetlenül és súlyosan fenyegető veszély elhárítása érdekében.
3. A személyes adat az adatot továbbító Fél előzetes hozzájárulásával egyéb célra is felhasználható.
 4. Bármelyik Fél jogosult megtagadni személyes adat továbbítását abban az  esetben, ha az  ilyen adat nemzeti joga
szerint minősített adatnak minősül és a másik Fél nem képes azonos szintű adatvédelmet biztosítani.
 5. A személyes adatokat továbbító Fél kérheti a másik Féltől, hogy adjon tájékoztatást az adatok felhasználásáról.
 6. A  jelen Egyezmény alapján továbbított személyes adatot az  adatot fogadó Fél nemzeti joga szerint kell kezelni,
illetve törölni. A  fenti korlátozásoktól függetlenül törölni kell az adatot, amint annak kezelése már nem szükséges
az átadás alapjául szolgáló célból.
7. E  cikk nem érinti az  adatot átadó Fél jogosultságát arra, hogy egyes esetekben további feltételeket szabjon,
ha az  adott jogsegélykérelmet ilyen feltételek hiányában nem lehetne teljesíteni. Amennyiben e  bekezdés
alapján további feltételek megjelölésére sor kerül, az  adatot átvevő Fél köteles a  fogadott adatot e  feltételeknek
megfelelően kezelni.
19. cikk
Hitelesítés 1. A  jelen cikk 2. bekezdésének sérelme nélkül a  jogsegélykérelmet, a  kiegészítő dokumentumokat és a  kérelemre
válaszként átadott iratokat vagy anyagokat semmilyen (felül)hitelesítéssel nem kell ellátni.
2. Ha valamely konkrét esetben a  megkeresett Fél vagy a  megkereső Fél kéri az  iratok vagy anyagok hitelesítését,
az iratokat vagy anyagokat szabályszerűen hitelesíteni kell a jelen cikk 3. bekezdésének megfelelően.
3. A  jelen Egyezmény alkalmazásában az  iratok vagy anyagok akkor hitelesek, ha valamely illetékes hatóság
tisztviselője azokat aláírta és a hatóság hivatalos pecsétjével ellátta, a küldő Fél nemzeti jogszabályai szerint.
20. cikk
Képviselet és költségek 1. Amennyiben a  jelen Egyezmény nem rendelkezik másként, a  kérelem teljesítése során a  megkeresett Fél
a megkereső Fél érdekeit képviseli.
2. A  jogsegélykérelem teljesítésének költségeit a  megkeresett Fél viseli, kivéve az  alábbi költségeket, amelyeket
a megkereső Fél visel:
a) bármely személynek a megkeresett Fél területére vagy onnan történő elszállítása költségei, és a személynek
kifizetendő bármely díj, juttatás, költségtérítés, mialatt a  megkereső Fél területén tartózkodik, a  jelen
Egyezmény 11. és 12. cikke szerinti kérelemnek megfelelően,
b) az őrizetet vagy kíséretet ellátó tisztviselő utazásával kapcsolatos költségek,
c) a szakértőkkel kapcsolatos költségek,
d) a  tolmácsolással, iratok lefordításával és átírásával, és a  bizonyítékok képeinek a  megkeresett Féltől
a  megkereső Fél által videokonferencia vagy más elektronikus eszközök útján történő megszerzésének
a költségei,
e) különleges természetű költségek, amelyek a  kérelemnek a  megkereső Fél igényei szerinti megvalósítása
során merülnek fel.
21. cikk
A nemzetközi egyezményekkel való összeegyeztethetőség 1. Jelen Egyezmény nem érinti a  Felekre bármiféle nemzetközi egyezmény értelmében vonatkozó jogokat és
kötelezettségeket, amelynek részesei, illetve Magyarország vonatkozásában azokat, amelyek az  Európai Unió
tagállamaként ráhárulnak.
2. Ez az Egyezmény nem gátolja egyik Felet sem abban, hogy másoknak segítséget nyújtson egyéb olyan nemzetközi
szerződések vagy megállapodások alapján, amelynek részese.
22. cikk
Konzultáció
A Felek közösen kitűzött időpontokban konzultációt folytatnak egymással a  jelen Egyezmény leghatékonyabb
megvalósításának előmozdítására. A  Felek megegyezhetnek olyan gyakorlati intézkedésekben is, amelyek segítik
a jelen Egyezmény alkalmazását.
23. cikk
Vitás kérdések rendezése
A Felek bármely a jelen Egyezmény értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő vitát a Felek közötti tárgyalások vagy
diplomáciai konzultációk útján rendezik.
24. cikk
Záró rendelkezések 1. A jelen Egyezmény a diplomáciai úton érkezett azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított harmincadik
(30.) napon lép hatályba, amelyben a  Felek a  jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások
lezárulásáról értesítik egymást.
2. A jelen Egyezmény a hatályba lépése után előterjesztett jogsegélykérelmekre alkalmazandó, abban az esetben is, ha
a kérelemben szereplő cselekmény vagy mulasztás azt megelőzően történt.
3. A  jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös megegyezése alapján módosítható, illetve kiegészíthető. Amennyiben sor
kerül az Egyezmény kiegészítésére vagy módosítására, a kiegészítések és módosítások az Egyezmény szerves részét
képezik.
4. A  jelen Egyezmény hatálybalépésével a  polgári, a  családjogi és a  bűnügyi jogsegély tárgyában Hanoiban,
1985. január 18-án aláírt szerződés 76–78. és 96–97. cikkei hatályukat vesztik.; ugyanezen szerződés 1–18. cikke nem
lesz alkalmazandó a Felek között bűnügyi jogsegély keretében megvalósuló együttműködésre.
5. A jelen Egyezmény határozatlan ideig marad hatályban.
 6. A  jelen Egyezményt diplomáciai úton megküldött írásbeli felmondással bármelyik Fél bármikor felmondhatja.
A felmondás az értesítés kézhezvételelének napjától számított hat (6) hónap elteltével lép hatályba.
 7. A  jelen Egyezmény – a  felmondás ellenére – az  eljárás befejezéséig alkalmazandó marad azokra
a jogsegélykérelmekre nézve, amelyeket a hatálya alatt terjesztettek elő.
FENTIEK HITELÉÜL a saját nemzeti joguk szerint kellően meghatalmazott alulírottak aláírják a jelen Egyezményt.
Készült Hanoi-ban,
2016. március 16. napján, két (2) eredeti példányban, magyar, vietnami és angol nyelven, amelyek mindegyike
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.
MAGYARORSZÁG KÉPVISELETÉBEN A VIETNAMI SZOCIALISTA
 KÖZTÁRSASÁG KÉPVISELETÉBEN” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 24. cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik.
 (5) Az 1986. évi 8. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a Magyar Népköztársaság és a Vietnami Szocialista Köztársaság
között a  polgári, a  családjogi és a  bűnügyi jogsegély tárgyában Hanoiban 1985. évi január hó 18. napján aláírt
szerződésnek az Egyezmény 24. cikk 4. bekezdésében található módosításoknak megfelelően egységes szerkezetbe
foglalt magyar nyelvű szövegének közzétételéről az igazságügyért felelős miniszter a külpolitikáért felelős miniszter
egyetértésével gondoskodik.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1313/2012. (VIII. 27.) Korm. határozata Kecskemét és térsége kiemelt járműipari központtá nyilvánításáról.
A Kormány Kecskemét és térsége járműiparának hosszú távú fejlődése és versenyképességének növelése érdekében a következő
határozatot hozza: 1. A Kormány Kecskemét és térségét kiemelt járműipari központtá nyilvánítja, amelynek keretében felkéri
a feladatkörükben érintett minisztereket, hogy szakpolitikai feladataik hatáskörében Kecskemét Megyei Jogú Város és
térségének fejlesztéséhez kapcsolódó intézkedéseket prioritásként kezelve lássák el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter emberi erőforrás miniszter
Határidő: folyamatos 2. A kormányhatározat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
177/2003. (IX. 19.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatásról.
Az oktatási miniszter előterjesztésére hozzájárulok
ahhoz, hogy Zseni Anikó okleveles földrajz-kémia szakos tanárt
a Szegedi Tudományegyetemen ,,Promotio sub auspiciis
praesidentis Rei Publicae’’ kitüntetéses doktorává avassák.
Budapest, 2003. szeptember 16. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
206/2011. (X. 7.) Korm. rendelete a kutatási és fejlesztési megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítéséről.
A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.)
96. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. áru: termék vagy szolgáltatás, ideértve a közbenső termékeket és a részszolgáltatásokat, valamint a végtermékeket
és a végső szolgáltatásokat; 2. eredmények hasznosítása: a szerződés szerinti áru előállítása vagy forgalmazása, a szerződés szerinti technológia
alkalmazása, valamint az ezekhez szükséges szellemi tulajdonjogok átruházása vagy a szellemi tulajdonjogi oltalom
tárgya hasznosításának engedélyezése, illetve az ezekhez szükséges know-how átadása;
3. érintett árupiac, érintett technológiapiac: a szerződés szerinti áruval továbbfejleszthető vagy helyettesíthető áruk,
illetve a szerződés szerinti technológiákkal továbbfejleszthető vagy helyettesíthető technológiák vagy eljárások
érintett piaca; 4. finanszírozó vállalkozás: olyan vállalkozás, amely a fizetett kutatás és fejlesztés finanszírozását végzi, de maga nem
végez kutatási és fejlesztési tevékenységet; 5. fizetett kutatás és fejlesztés: az egyik vállalkozás által végzett és a finanszírozó vállalkozás által finanszírozott kutatás
és fejlesztés; 6. hasznosítás céljából történő szakosítás: az eredmények hasznosítása tekintetében elkülönülő feladatok – így
különösen az előállítás vagy a forgalmazás – felosztása a megállapodásban részt vevő vállalkozások között, vagy
e tekintetben korlátozás előírása egymással szemben meghatározott földrajzi terület, vevőkör, vagy felhasználási
terület vonatkozásában, ideértve a szerződés szerinti árunak kizárólag egyetlen, a megállapodásban részt vevő
vállalkozás által történő előállítását és forgalmazását a többi vállalkozás által biztosított kizárólagos hasznosítási
engedély alapján; 7. kapcsolt vállalkozás: olyan vállalkozás, a) amelyben a megállapodásban részt vevő vállalkozás közvetlenül vagy közvetve
aa) rendelkezik a szavazati jogok több mint felével,
ab) jogosult a felügyelő, ellenőrző, vagy irányító szerv, vagy a vállalkozás képviseletére jogosult szerv tagjai
több mint felének kinevezésére, vagy ac) jogosult a vállalkozás ügyeinek irányítására;
b) amely a kutatási és fejlesztési megállapodásban részt vevő vállalkozások közül valamelyik tekintetében
közvetlenül vagy közvetve az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkezik;
c) amely tekintetében a b) pontban említett vállalkozás közvetlenül vagy közvetve az a) pontban felsorolt jogokkal
vagy hatáskörökkel rendelkezik; d) amelyben a kutatási és fejlesztési megállapodásban részt vevő valamely vállalkozás az a), b) vagy c) pontban
említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel, illetve az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több
együttesen az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkezik;
e) amelyben az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel együttesen rendelkeznek
ea) a kutatási és fejlesztési megállapodásban részt vevő vállalkozások vagy azoknak az a)–d) pontban említett
kapcsolt vállalkozásai, vagy eb) a kutatási és fejlesztési megállapodásban részt vevő egy vagy több vállalkozás vagy azoknak az
a)–d) pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása, valamint egy vagy több harmadik fél;
8. know-how: a vállalkozás tapasztalataiból eredő és kipróbált, iparjogvédelmi oltalom alatt nem álló olyan gyakorlati
ismeret vagy azok olyan együttese, a) amely széles körben nem ismert, illetve könnyen nem hozzáférhető,
b) amely a szerződés szerinti áru előállításához, illetve a szerződés szerinti technológia alkalmazásához jelentős és
hasznos, továbbá c) amelyről az a) és b) pontban foglalt ismérvek megállapítását lehetővé tevő kellően átfogó ismertetés
rendelkezésre áll; 9. közös tevékenység: a kutatási és fejlesztési megállapodás alapján
a) közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás által, b) a megállapodásban részt vevő vállalkozások által közösen megbízott, a megállapodásban részt nem vevő
vállalkozás által, vagy c) a megállapodásban részt vevő vállalkozások által kutatási és fejlesztési szakosítás vagy hasznosítás céljából
történő szakosítás alapján egymás között megosztva végzett tevékenység;
10. kutatás és fejlesztés: árura, technológiára vagy eljárásra vonatkozó know-how megszerzése, elméleti elemzés,
megfigyelés, kísérlet végzése – beleértve a kísérleti előállítást és az áru vagy eljárás műszaki vizsgálatát –, a szükséges
gépek és berendezések létrehozása, valamint a kutatás eredményének hasznosítása érdekében szellemi
tulajdonjogok megszerzése; 11. kutatási és fejlesztési megállapodás: két vagy több vállalkozás között létrejött olyan megállapodás, amelynek tárgya
a) a szerződés szerinti árura vagy technológiára vonatkozó közös kutatás és fejlesztés, valamint az ilyen kutatás és
fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása, b) ugyanazon részt vevő vállalkozások közötti korábbi megállapodás alapján végzett, szerződés szerinti árura vagy
technológiára vonatkozó közös kutatás és fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása,
c) a szerződés szerinti árura vagy technológiára vonatkozó közös kutatás és fejlesztés, az ebből származó eredmény
közös hasznosítása nélkül, d) a szerződés szerinti árura vagy technológiára vonatkozó fizetett kutatás és fejlesztés, valamint az ilyen kutatás és
fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása, e) ugyanazon részt vevő vállalkozások közötti korábbi megállapodás alapján végzett, szerződés szerinti árura vagy
technológiára vonatkozó fizetett kutatás és fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása, vagy
f) a szerződés szerinti árura vagy technológiára vonatkozó fizetett kutatás és fejlesztés, az ebből származó
eredmény közös hasznosítása nélkül; 12. kutatási és fejlesztési szakosítás: a megállapodásban részt vevő valamennyi vállalkozásnak a kutatási és fejlesztési
megállapodás tárgyát képező kutatásban és fejlesztésben való részvétele mellett, a kutatási és fejlesztési
tevékenységnek a megállapodásban részt vevő vállalkozások között az általuk legcélszerűbbnek tartott módon való
megosztása, ide nem értve a fizetett kutatást és fejlesztést;
13. lehetséges versenytárs: olyan vállalkozás, amely a kutatási és fejlesztési megállapodás hiányában, valós alapokon és
nem pusztán elméleti lehetőségként, a relatív árak kismértékű, de tartós emelkedése esetén valószínűsíthetően
legfeljebb három éven belül vállalná értékesítőként az érintett földrajzi piacon az érintett áru- vagy technológiapiacra
lépéshez szükséges további beruházásokat vagy más szükséges váltási költségeket;
14. megállapodás: vállalkozások közötti megállapodás és összehangolt magatartás, valamint a Tpvt. 11. §
(1) bekezdése szerinti szervezeteknek a döntése; 15. szellemi tulajdonjog: az iparjogvédelmi jogok, a szerzői jog és a szerzői joggal szomszédos jogok;
16. szerződés szerinti áru: a közös kutatás és fejlesztés eredményeként előálló, illetve a szerződés szerinti technológia
alkalmazásával előállított vagy rendelkezésre bocsátott áru; 17. szerződés szerinti technológia: a közös kutatás és fejlesztés eredményeként előálló technológia vagy eljárás;
18. tényleges versenytárs: az érintett földrajzi piacon ugyanazon érintett áru- vagy technológiapiacon értékesítési
tevékenységet folytató vállalkozás; 19. vállalkozás, megállapodásban részt vevő vállalkozás: a kutatási és fejlesztési megállapodásban részt vevő
vállalkozás, továbbá a kutatási és fejlesztési megállapodásban részt vevő vállalkozás kapcsolt vállalkozása;
20. versenytárs: a tényleges vagy lehetséges versenytárs. 2. Mentesülés
2. § (1) Az e rendeletben meghatározott feltételek szerint – a Tpvt. 17. §-ában meghatározott szempontokra figyelemmel,
a Tpvt. 16/A. § (1) bekezdésében meghatározott fenntartással – a versenykorlátozást tartalmazó kutatási és fejlesztési
megállapodás mentesül a gazdasági versenyt korlátozó megállapodásokra vonatkozó, a Tpvt. 11. §-ában
meghatározott tilalom alól. (2) Az (1) bekezdés szerinti mentesülés kiterjed arra a kutatási és fejlesztési megállapodásra, amely a szellemi tulajdonjog
egy vagy több, a megállapodásban részt vevő vállalkozás részére, vagy egy, a megállapodásban részt vevő
vállalkozások által közös kutatás és fejlesztés, fizetett kutatás és fejlesztés vagy közös hasznosítás céljából létrehozott
szervezetre történő átruházására, vagy annak részére szellemi tulajdonjogi oltalom tárgya hasznosításának
engedélyezésére vonatkozó rendelkezést tartalmaz, feltéve, hogy az ilyen rendelkezés nem az érintett megállapodás
elsődleges tárgyát képezi, valamint az érintett megállapodás végrehajtásához közvetlenül kapcsolódik és ahhoz
szükséges. (3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti mentesülés feltétele, hogy a kutatási és fejlesztési megállapodás megfeleljen a 3. §-ban
meghatározott feltételeknek. 3. A mentesség különös feltételei 3. § (1) A kutatási és fejlesztési megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a megállapodásban részt vevő valamennyi
vállalkozás teljes mértékben jogosult hozzáférni a közös kutatás és fejlesztés vagy fizetett kutatás és fejlesztés
végeredményeihez, ideértve a kutatás és fejlesztés során keletkező szellemi tulajdonjogokat és know-how-t is, abból
a célból, hogy azokat további kutatás és fejlesztés vagy hasznosítás során a létrejöttüket követően késedelem nélkül
felhasználhatják. (2) Az eredményekhez hasznosítás céljából történő hozzáférés annyiban korlátozható, amennyiben a megállapodásban
részt vevő vállalkozások a hasznosításhoz fűződő jogaikat az e rendeletben foglaltak szerint, így különösen hasznosítás
céljából történő szakosítás keretében korlátozzák. (3) Kereskedelmi szolgáltatásként kutatást és fejlesztést végző olyan kutatóintézetek, tudományos testületek vagy
vállalkozások, amelyek az eredmények hasznosítására irányuló tevékenységet rendszerint nem folytatnak,
kötelezettséget vállalhatnak arra, hogy az eredményeket kizárólag a további kutatás céljára használják fel.
(4) A kutatási és fejlesztési megállapodás előírhatja, hogy a megállapodásban részt vevő vállalkozások az eredményekhez
további kutatás vagy hasznosítás céljából történő hozzáférés biztosításáért megfelelő, a hozzáférést ténylegesen nem
akadályozó mértékű ellenszolgáltatást kötelesek nyújtani egymásnak. (5) A kizárólag közös kutatási és fejlesztési tevékenységre vagy fizetett kutatási és fejlesztési tevékenységre vonatkozó
kutatási és fejlesztési megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a megállapodásban részt vevő valamennyi
vállalkozás teljes mértékben jogosult hozzáférni a többi vállalkozás már meglévő saját azon know-how-jához, amely az
eredmények hasznosításához elengedhetetlenül szükséges. Ebben az esetben a kutatási és fejlesztési megállapodás
előírhatja, hogy a megállapodásban részt vevő vállalkozások a már meglévő saját know-how-hoz való hozzáférés
biztosításáért megfelelő, a hozzáférést ténylegesen nem akadályozó mértékű ellenszolgáltatást kötelesek nyújtani
egymásnak. (6) Bármely közös hasznosításnak olyan, szellemi tulajdonjogi oltalom alatt álló vagy know-how-t képező eredményekre
kell vonatkoznia, amelyek nélkülözhetetlenek a szerződés szerinti áruk előállításához vagy a szerződés szerinti
technológiák alkalmazásához. (7) A szerződés szerinti áru előállításával hasznosítás céljából történő szakosítás alapján megbízott vállalkozás köteles
teljesíteni a megállapodásban részt vevő összes vállalkozásnak a szerződés szerinti árura vonatkozó szállítási
megrendeléseit, kivéve, ha a kutatási és fejlesztési megállapodás az 1. § 9. pontjának a) vagy b) alpontja szerinti közös
forgalmazást is előír, vagy ha a felek abban állapodtak meg, hogy a szerződés szerinti árukat csak az azokat előállító
vállalkozás forgalmazhatja. 4. A mentesülés időtartama és a piaci részesedési küszöbre vonatkozó szabályok
4. § (1) Ha a megállapodásban részt vevő vállalkozások nem versenytársak, a 2. § szerinti mentesülés a kutatás és fejlesztés
teljes időtartamára kiterjed; ha az eredményeket közösen hasznosítják, a megállapodás a szerződés szerinti árunak
vagy technológiának Magyarország területén történő első forgalomba hozatalától számított hét évig továbbra is
mentesül. (2) Ha a megállapodásban részt vevő vállalkozások közül kettő vagy több versenytársak, a 2. § szerinti mentesülés
időtartama csak akkor áll fenn az (1) bekezdés szerinti időtartamra, amennyiben a kutatási és fejlesztési megállapodás
a megkötésének időpontjában a) az 1. § 11. pontjának a)–c) alpontjában említett kutatási és fejlesztési megállapodások esetében a kutatási és
fejlesztési megállapodásban részt vevő vállalkozások együttes piaci részesedése nem haladja meg a 25%-ot az
érintett áru- és technológiapiacokon; vagy b) az 1. § 11. pontjának d)–f) alpontjában említett kutatási és fejlesztési megállapodások esetében a finanszírozó
vállalkozás és mindazon vállalkozások együttes piaci részesedése, amelyekkel a finanszírozó vállalkozás azonos
szerződés szerinti árura vagy technológiára vonatkozó kutatási és fejlesztési megállapodást kötött, nem haladja
meg a 25 %-ot az érintett áru- és technológiapiacokon.
(3) Az (1) bekezdésben említett időtartamot követően a mentesülés addig alkalmazható, ameddig a megállapodásban
részt vevő vállalkozások együttes piaci részesedése az érintett áru- és technológiapiacon nem haladja meg a 25%-ot.
5. § (1) A piaci részesedést a piaci eladások értékére vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani. Ha a piaci eladási értékekre
vonatkozó adat nem áll rendelkezésre, az érintett vállalkozás piaci részesedését más megbízható piaci információn
– beleértve a piaci értékesítés mennyiségét – alapuló becslések alapján kell meghatározni.
(2) A piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani.
(3) Ha a 4. § (3) bekezdése szerinti esetben a megállapodásban részt vevő vállalkozások együttes piaci részesedése
kezdetben kevesebb, mint 25%, ám később e fölé, de legfeljebb 30%-ig emelkedik, a 2. § szerinti mentesülés a 30%-os
piaci részesedési küszöbérték első alkalommal történő átlépésének naptári éve utáni két egymást követő naptári
évben továbbra is alkalmazható. (4) Ha a 4. § (3) bekezdése szerinti esetben a megállapodásban részt vevő vállalkozások együttes piaci részesedése
kezdetben kevesebb, mint 25%, ám később 30% fölé emelkedik, a 2. § szerinti mentesülés a 30%-os piaci részesedési
küszöbérték első alkalommal történő átlépésének naptári éve utáni egy naptári évig továbbra is alkalmazható.
(5) A (3) és a (4) bekezdésben foglalt kedvezményeket nem lehet együttesen olyan módon alkalmazni, hogy annak
időtartama a két naptári évet meghaladja. (6) A piaci részesedési küszöb alkalmazása szempontjából az 1. § 7. pont e) alpontjában említett vállalkozások piaci
részesedését az 1. § 7. pont a) alpontjában felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel rendelkező vállalkozások között
egyenlő arányban kell felosztani. 5. Különösen súlyos korlátozások miatt nem mentesülő megállapodások
6. § A 2. § szerinti mentesülés nem alkalmazható arra a kutatási és fejlesztési megállapodásra, amelynek célja közvetlenül
vagy közvetetten, önmagában vagy más, a felek ellenőrzése alatt álló tényezőkkel együtt
a) a megállapodásban részt vevő vállalkozások szabadságának korlátozása abban, hogy önállóan vagy a
megállapodásban részt nem vevő vállalkozással együttműködve a kutatási és fejlesztési megállapodás által
érintett területtől független, illetve a közös vagy a fizetett kutatás és fejlesztés befejeztével ugyanazon vagy más,
ahhoz kapcsolódó területen végezzenek kutatást és fejlesztést; b) az előállítás vagy értékesítés korlátozása, kivéve
ba) az előállítási célok kitűzését, ha az eredmények közös hasznosítása magában foglalja a szerződés szerinti
áruk közös előállítását, bb) az értékesítési célok kitűzését, ha az eredmények közös hasznosítása magában foglalja a szerződés szerinti
áruk közös forgalmazását vagy a szerződés szerinti technológiák közös hasznosítására engedély adását az
1. § 9. pont a) vagy b) alpontja szerint,
bc) a hasznosítás céljából történő szakosításnak minősülő gyakorlatokat, illetve
bd) a felek szabadságának korlátozását abban, hogy a szerződés szerinti áruval vagy technológiával versengő
árut, technológiát vagy eljárást állítsanak elő, értékesítsenek, ruházzanak át vagy hasznosítását
engedélyezzék az eredmények közös hasznosítására a felek által megállapított időtartamon belül;
c) az árak rögzítése a szerződés szerinti árunak a megállapodásban nem részes vállalkozás részére történő
értékesítése vagy a szerződés szerinti technológia hasznosítására a megállapodásban nem részes vállalkozás
részére történő engedélyezése tekintetében, kivéve a közvetlen üzletfelek esetében alkalmazott árak vagy
a hasznosítási engedély közvetlen jogosultjai esetében alkalmazott hasznosítási díj rögzítését, amennyiben az
eredmények közös hasznosítása magában foglalja a szerződés szerinti áruk közös forgalmazását vagy a szerződés
szerinti technológia közös hasznosítására engedély adását az 1. § 9. pont a) vagy b) alpontja szerint;
d) a szerződés szerinti áru passzív értékesítésének vagy a szerződés szerinti technológia hasznosítására engedély
adásának kizárása meghatározott terület vagy üzletfél vonatkozásában, kivéve az eredményekre vonatkozóan
a megállapodásban nem részes vállalkozás részére kizárólagos hasznosítási engedély adására vonatkozó
követelményt; e) a szerződés szerinti áru vagy technológia aktív értékesítésének kizárása vagy korlátozása a megállapodásban részt
vevő valamely vállalkozáshoz hasznosítás céljából történő szakosítás keretében kizárólagosan hozzá nem rendelt
területen vagy üzletfél vonatkozásában; f) annak előírása, hogy a megállapodásban részt vevő vállalkozások tagadják meg a saját területükön lévő, illetve
hasznosítás céljából történő szakosítás alapján a megállapodásban részt vevő vállalkozások között bármely más
formában megosztott azon üzletfelek igényeinek kielégítését, amelyek a szerződés szerinti árukat Magyarország
területén belül más területeken forgalmaznák; g) annak előírása, hogy a megállapodásban részes vállalkozások nehezítsék meg a felhasználók vagy viszonteladók
számára a szerződés szerinti áruknak Magyarország területén más viszonteladóktól történő beszerzését.
6. Nem mentesülő korlátozások 7. § A 2. § szerinti mentesülés nem alkalmazható a kutatási és fejlesztési megállapodásokban szereplő azon kötelezettség
esetén, amely alapján kizárt a) a kutatás és fejlesztés befejeztével eljárás kezdeményezése
aa) a Magyarország területén oltalomban részesülő, a kutatás és fejlesztés szempontjából jelentős azon
szellemi tulajdonjog megsemmisítése iránt, amelynek a megállapodásban részt vevő vállalkozások
a jogosultjai, vagy ab) a kutatási és fejlesztési megállapodás hatálytalanná válását követően eljárás kezdeményezése
a Magyarország területén oltalomban részesülő, a kutatás és fejlesztés eredményeit védő azon szellemi
tulajdonjog megsemmisítése iránt, amelynek a megállapodásban részt vevő vállalkozások a jogosultjai,
nem érintve a kutatási és fejlesztési megállapodás megszüntetése lehetőségének előírását arra az esetre, ha
a megállapodásban részt vevő vállalkozások bármelyike az ott meghatározott szellemi tulajdonjogok
megsemmisítése iránt eljárást kezdeményezne; b) a szerződés szerinti áru előállítására, illetve a szerződés szerinti technológia alkalmazására vonatkozóan a
megállapodásban részt nem vevő vállalkozásnak hasznosítási engedély adása, kivéve, ha a megállapodás a közös
vagy fizetett kutatás és fejlesztés eredményeinek a megállapodásban részt vevő legalább egy vállalkozás által
történő hasznosításáról rendelkezik, és ilyen hasznosításra Magyarország területén a megállapodásban részt nem
vevő vállalkozás tekintetében sor kerül. 7. Záró rendelkezések
8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépését megelőzően már hatálybalépett azon megállapodások, amelyek megfelelnek az e rendelet
hatálybalépését megelőzően hatályos, a kutatási és fejlesztési megállapodások egyes csoportjainak
a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítéséről szóló jogszabályi előírásoknak, az e rendelet hatálybalépését követően
egy évig továbbra is mentesülnek a gazdasági versenyt korlátozó megállapodásokra vonatkozó, a Tpvt. 11. §-ában
meghatározott tilalom alól. (3) Hatályát veszti a kutatási és fejlesztési megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alól történő
mentesítéséről szóló 54/2002. (III. 26.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
77/2007. (VII. 30.) FVM rendelete az Új Magyarország Vidékfejlesztési Programra meghatározott előirányzatok felhasználásának állami támogatási szempontú szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 81. § (3) bekezdésének
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program (a továbbiakban: ÚMVP) állami támogatási szabályok alá eső egyes intézkedései, illetve alintézkedései tekintetében, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (továbbiakban: EMVA) társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános
szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 4. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott előirányzat felhasználására terjed ki.
(2) Az e rendeletben szabályozott előirányzat felhasználására, kezelésére, működtetésére és ellenőrzésére, a rendeletben nem szabályozott kérdésekben az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben (továbbiakban:
Áht.) és az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben (a továbbiakban:
Ámr.), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, az Európai Halászati Alapból, valamint az Európai
Mezőgazdasági Garancia Alapból támogatott programok
és intézkedések pénzügyi, számviteli és ellenőrzési rendszerek kialakításáról, lebonyolításának rendjéről szóló
82/2007. (IV. 25.) Korm. rendeletben [a továbbiakban:
82/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet], valamint a mezőgazdasági, halászati, erdészeti és vidékfejlesztési állami támogatások Európai Bizottság részére történő bejelentési
rendjéről szóló 46/2005. (III. 11.) Korm. rendeletben
[a továbbiakban: 46/2005. (III. 11.) Korm. rendelet] foglaltak az irányadók.
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) állami támogatás: az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés (a továbbiakban: EK Szerződés) 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti támogatás és a 85/2004. (IV. 19.)
Korm. rendelet 1. §-ának 5. pontja szerinti csekély összegű
(de minimis) támogatás (a továbbiakban: támogatás);
b) beruházás befejezése: a Vhr. szerinti utolsó kifizetési kérelem benyújtása;
c) felvásárlás: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök megvásárlása, amennyiben a létesítmény bezárásra került vagy – amennyiben nem vásárolják
fel – bezárásra került volna, és az eszközöket egy
független beruházó veszi meg;
d) induló beruházás: tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba történő beruházás, amely új létesítmény felállításával, meglévő létesítmény bővítésével, egy létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjával vagy egy meglévő létesítmény termelési folyamatának alapvető megváltoztatásával kapcsolatos,
illetve a felvásárlás;
e) nagyberuházás: az az induló beruházás, amelyhez
kapcsolódóan az elszámolható költség jelenértéken legalább 50 millió eurónak – a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 31. § (3) bekezdése alapján – megfelelő forintösszeg;
ennek meghatározásakor több beruházást egyetlen beruházásnak kell tekinteni, ha azok egy vagy több vállalat által
egy hároméves időszakon belül kivitelezett induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan módon kombinált állóeszközeire vonatkoznak. Annak megállapításakor, hogy az induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan-e, a technikai,
funkcionális és stratégiai kapcsolatokat, valamint a közvetlen földrajzi közelséget kell figyelembe venni. A gazdasági oszthatatlanságot a tulajdonviszonyoktól függetlenül kell értékelni. Az euróra való átszámításra a támogatás
odaítélésének időpontjakor érvényes árak és árfolyam,
illetve azon nagyberuházások esetében, amelyek – a
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet szerinti – egyedi
bejelentése szükséges, a bejelentés időpontjakor érvényes
árak és árfolyam alkalmazandó;
f) nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az a vállalkozás,
amelynek saját tőkéje veszteség folytán nem éri el a jegyzett tőke felét a kérelem benyújtásakor rendelkezésre álló
utolsó beszámolóban, és ezen veszteség több mint egynegyede a megelőző beszámoló óta eltelt idő alatt
keletkezett;
g) referencia ráta: a támogatástartalom és az elszámolható költség jelenértékének kiszámításához használt muta
tószám, amelyet a 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK bizottsági rendelet 9. cikke
határoz meg;
h) saját forrás: az ügyfél által a fejlesztési programhoz
igénybe vett állami támogatást nem tartalmazó forrás;
i) szén: az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a szén tekintetében megállapított nemzetközi
kodifikációs rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A és B csoportba sorolt
szén;
j) szinten tartást szolgáló eszköz: azon eszköz, amely
az ügyfél által már használt tárgyi eszközt, immateriális jószágot váltja ki anélkül, hogy a kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás, a termelési, illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását eredményezné;
k) támogatási intenzitás: a támogatástartalom és a jelenértéken számított elszámolható költség hányadosa, százalékos formában kifejezve;
l) támogatástartalom: az ügyfél számára nyújtott állami támogatásnak a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
2. számú mellékletében foglalt módszer alapján kiszámolt
értéke.
Az előirányzat felhasználásának általános céljai 3. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásokról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet, a Tv., valamint a Vhr. rendelkezéseivel összhangban az Irányító Hatóság (a továbbiakban: IH) által felügyelt: ÚMVP I. tengelyének keretében az alábbi célok megvalósítására vehető igénybe
támogatás:
a) a mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességének javítása;
aa) az ismeretszerzés támogatása és az emberi erőforrások javítása;
ab) a fizikai erőforrások szerkezetátalakítása és fejlesztése, valamint az innováció elősegítése;
ac) a mezőgazdasági termelés és termékek minőségének javítása;
ad) átmeneti intézkedések. (2) Az ÚMVP II. tengelyének keretében az alábbi célok
megvalósítására vehető igénybe támogatás:
a) a környezet és vidék fejlesztése;
aa) a mezőgazdasági földterületek fenntartható hasz
nálata;
ab) az erdészeti földterületek fenntartható használata. (3) Az ÚMVP III. tengelyének keretében az alábbi célok megvalósítására vehető igénybe támogatás:
a) a vidéki élet minőségének javítása és a vidéki gazdaság diverzifikálása;
aa) vidéki gazdaság diverzifikálása; ab) a vidéki élet minőségének javítása;
ac) képzés, készségek elsajátítása és ösztönzés.
(4) Az ÚMVP IV. tengelyének keretében az alábbi célok megvalósítására vehető igénybe támogatás:
a) Leader. (5) Az EK Szerződés 87. § cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó e rendelet által szabályozott támogatások a
3–19. § alapján nyújthatók.
A támogatások előirányzatok szerinti jogcímei 4. § E rendelet alkalmazásában az ÚMVP forrásai az alábbi
jogcímeken használhatók fel, amennyiben azok a Vhr., illetve a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabály alapján nem mezőgazdasági beruházás megvalósítását szolgálják:
a) állattartó telepek korszerűsítése;
b) üzemi diverzifikáció;
c) mezőgazdasági termékek értéknövelése, feldolgo
zása;
d) telephelyen belül történő energiaellátás megújuló energiaforrások felhasználásával;
e) nem mezőgazdasági tevékenységgé történő diverzi
fikálás;
f) mikrovállalkozások létrehozása és fejlesztése;
g) turisztikai tevékenységek ösztönzése;
h) vidéki örökség megőrzése és korszerűsítése.
A támogatásban részesíthetők köre 5. § A rendelet hatálya alá tartozó előirányzatból támogatás
– a támogatási rendelet tartalmától függően – a Magyarországon székhellyel, vagy az Európai Gazdasági Térség
(a továbbiakban: EGT) területén székhellyel és Magyarországon fiókteleppel rendelkező jogi személy vagy jogi
személyiség nélküli gazdálkodó szervezet, egyéni vállalkozó, egyéni cég és természetes személy, valamint önkormányzatok, önkormányzatok társulásai, szövetkezetek,
kereskedelmi-szakmai szervezetek, szövetségek és kamarák, klaszterek, nonprofit szervezetek és közszolgáltatók
részére nyújtható.
A támogatások formái 6. § (1) Az előirányzat forrásaiból a 4. §-ban meghatározott
jogcímek alapján támogatásban részesíthető jogalanyok
részére
a) működési támogatásnak nem minősülő visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás (a továbbiakban:
vissza nem térítendő támogatás),
b) garanciadíj támogatás,
c) visszatérítendő támogatás,
d) kamattámogatás, kedvezményes hitel,
e) kedvezményes lízing nyújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatási formák egy ügyfél tekintetében együttesen és egy időben is
alkalmazhatók.
Támogatási kategóriák 7. § (1) A 4. § a)–c) pontjaiban megjelölt jogcímek alapján
regionális beruházási támogatás (a továbbiakban: beruházási támogatás) nyújtható, amely tekintetében a Szerződés
87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló
1628/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L sorozat
302/29. 2006. november 1.) foglaltak, valamint e rendelet
8–15. §-ában foglaltak az irányadók. E rendelet alapján,
amennyiben a nagyberuházásoknak nyújtott – az összes
forrásból származó – támogatás teljes összege meghaladja
azt az összeget, amelyet az adott régióban egy 100 millió
euró elszámolható költséggel rendelkező beruházás az érvényes regionális beruházási térkép alapján kaphatna, úgy
az EK Szerződés 88. cikk (3) bekezdésében meghatározott
eljárás, valamint a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás
(HL C sorozat 2006/C 54/08) szerint kell eljárni.
(2) A 4. § d)–h) pontjai alapján csekély összegű támogatás nyújtható, amelyekre a Szerződés 87. és 88. cikkeiben
foglaltaknak a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK bizottsági rendeletben, valamint e rendelet 20. §-ában foglaltak az
irányadók.
A BERUHÁZÁSI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ
SZABÁLYOK A támogatás célja
8. § (1) E rendelet alapján beruházási támogatás induló beruházáshoz nyújtható.
(2) E rendelet alapján beruházási támogatás csak akkor
ítélhető oda, ha az ügyfél még a beruházás megkezdése
előtt a támogatás iránti kérelmét (pályázatát) benyújtja, és
a kifizető ügynökség írásban megerősíti, hogy a – további
részletes vizsgálat tárgyát képező – beruházás elvben meg
felel az e rendeletben meghatározott jogosultsági
feltételeknek (befogadó nyilatkozat).
(3) A beruházási támogatások átláthatóságának növelése céljából e rendelet beruházási támogatásokra vonatkozó
rendelkezéseit a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium honlapján is közzé kell tenni.
A támogatás mértéke 9. § (1) Az egyes (azonos elszámolható költségekkel rendelkező) beruházásokhoz nyújtható, bármely támogatás intenzitása nem haladhatja meg a (2)–(4) bekezdésekben
meghatározott mértékeket. A támogatás összege a tárgyi
vagy immateriális beruházási költségek alapján kiszámított támogatásnak a bérköltségek alapján kiszámított támogatással történő kombinálása esetén sem haladhatja
meg a régió számára megállapított felső határból eredő
legkedvezőbb összeget.
(2) A maximális támogatási intenzitás az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése
szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a
regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.)
Korm. rendelet 30. §-ának (1) bekezdése szerinti érték.
(3) A támogatási intenzitás a (2) bekezdésben meghatározott mértéknek,
a) amennyiben az ügyfél a támogatási kérelem (pályázat) benyújtásakor kisvállalkozásnak minősül, – szállítási
ágazat és nagyberuházás kivételével – 20 százalékponttal,
b) amennyiben az ügyfél a támogatási kérelem (pályázat) benyújtásakor középvállalkozásnak minősül, – szállítási ágazat és nagyberuházás kivételével – 10
százalékponttal
növelt értéke.
(4) Nagyberuházás esetén a támogatási intenzitás a
(2) bekezdés alapján meghatározott támogatási intenzitás
a) 100 százaléka, jelenértéken 50 millió eurónak megfelelő forintösszegig,
b) 50 százaléka, jelenértéken 50 és 100 millió eurónak
megfelelő forintösszeg közötti részre,
c) 34 százaléka, a jelenértéken 100 millió eurónak
megfelelő forintösszeg feletti részre.
A beruházási támogatás igénybevételének alapvető
feltételei 10. §
(1) A támogatást a tárgyi vagy immateriális beruházási
költségek alapján számítják ki.
(2) A támogatás akkor vehető igénybe, ha az ügyfél az
elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból
biztosítja.
(3) A támogatott beruházás kapcsán beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve ha az ügyfél kis- és középvállalkozás.
(4) Ingatlanvásárlás, illetve kis- és középvállalkozás által vásárolt használt eszköz támogatása esetén az ügylet,
vagy az eszköz vásárlása kizárólag piaci értéken történhet.
(5) A támogatás akkor vehető igénybe és tartható meg,
amennyiben az ügyfél a beruházást annak teljes befejezésétől (üzembe helyezés időpontjától) számított legalább
öt évig, kis- és középvállalkozások esetén három évig (kötelező fenntartási időszak) fenntartja az érintett régióban.
(6) A támogatás immateriális eszközhöz akkor vehető
igénybe, ha az ügyfél azokat piaci feltételek mellett harmadik féltől vásárolta, kizárólag a regionális beruházási
támogatásban részesülő létesítményben használhatóak fel
és azokat a vállalkozás eszközei közé sorolják, valamint
legalább öt évig, kis- és középvállalkozások esetén három
évig a regionális támogatásban részesülő létesítményben
maradnak.
(7) Az (5) bekezdésben megfogalmazott követelmény
nem akadályozza a gyors technológiai változások miatt a
meghatározott fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált
üzem, illetve felszerelés cseréjét, amennyiben a fenntartási
időszak alatt a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált üzem, illetve felszerelés cseréjét követő fenntartási időszakban az
ügyfél gazdálkodó szervezet az üzem vagy a felszerelés
cseréjére támogatásban nem részesülhet.
(8) Munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén a támogatás igénybevételének feltétele, hogy az ügyfél azokat
az új munkahelyeket, amelyekhez kapcsolódóan az elszámolható bérköltséget a támogatási intenzitás számítása során figyelembe vette, a beruházás befejezésétől számított
három éven belül létre kell hozni és minden munkahelyet
legalább öt évig, kis- és középvállalkozások esetén három
évig, azaz a kötelező fenntartási időszak alatt az érintett régióban fenntartja.
(9) Munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén az
újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott munkavállalók száma az ügyfél közvetlenül, teljes munkaidőben alkalmazott személyek számának nettó növekedése az
előző 12 hónap átlagához képest. Az újonnan létrehozott
munkakörök számának megállapításakor a részmunkaidős
és az idénymunkás alkalmazottak a teljes munkaidőben
alkalmazottak arányos törtrészének felelnek meg.
(10) Amennyiben a beruházást, illetve fejlesztést osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanon kívánják megvalósítani, a kérelem, pályázat befogadásának feltétele a tulajdonostársak között közokiratba vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt használatbavételi megállapodás és
az ahhoz tartozó használati megosztásra vonatkozó vázrajz kérelemmel (pályázati dokumentációval) történő benyújtása. A per- és igénymentesség követelményének az
osztatlan közös tulajdon azon tulajdoni hányada
vonatkozásában kell teljesülnie, amely a beruházás
(fejlesztés) helyszíne.
11. § (1) A vissza nem térítendő támogatás igénybevételével
beszerzett tárgyi eszközök a fenntartási időszak végéig kizárólag a támogatási határozatban és a támogatási rendeletben (pályázati felhívásban) meghatározott céloknak
megfelelően hasznosíthatók. Az előirányzatból támogatott
beruházással létrehozott vagyon – amennyiben az az ügyfél tulajdonába kerül – az Ámr. 89. §-ának (1) bekezdésében meghatározott feltételek mellett, a támogatási döntésben (szerződésben) foglalt kötelezettségek lejártáig csak a
Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) előzetes jóváhagyásával idegeníthető el vagy
adható bérbe. Ha az elidegenítéshez az MVH hozzájárult,
az ügyfél mentesül a támogatási összeg visszafizetésének
kötelezettsége alól. Hozzájárulás hiányában az ügyfél köteles az elidegenített vagy bérbe adott tárgyi eszköz értékére eső támogatás időarányos, értékcsökkenéssel korrigált, az elidegenítés időpontjában érvényes jegybanki
alapkamat kétszeresével növelt összegét visszafizetni.
(2) Támogatási rendelet az (1) bekezdésben foglaltaknál
szigorúbb rendelkezést is előírhat.
12. § A támogatott beruházások megkezdése időpontjának az
alábbi időpontok minősülnek:
a) építési tevékenységet tartalmazó beruházás esetén,
aa) az építési naplóba történt első bejegyzés időpontja
(építési naplóval igazolva),
ab) olyan építési jellegű munkák esetében, ahol építési
napló vezetése nem kötelező, ott a kivitelezői szerződés
alapján a kivitelező nyilatkozatában a munkálatok megkezdésére vonatkozóan megjelölt nap;
b) gép, berendezés, anyag, termék beszerzését tartalmazó beruházás esetén az első beszerzendő gép, berendezés, anyag, termék stb. megrendelése;
c) egyéb tevékenységhez kapcsolódó beruházás esetén,
amennyiben a szerződéskötést megelőzően megrendelésre
kerül sor, ennek időpontja, előzetes megrendelés hiányában, a megvalósításra megkötött első szerződés létrejöttének napja;
d) amennyiben a támogatási kérelemben (pályázatban)
ismertetett beruházást több tevékenységre (építés és gép)
kiterjedően valósítják meg, a beruházás megkezdésének
időpontja az egyes célterületeknek megfelelő tevékenységek kezdési időpontjai közül a legkorábbi időpont.
13. § Nem nyújtható támogatás:
a) a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti
regionális támogatásról szóló 2006/C 54/08 számú iránymutatás (a továbbiakban: az iránymutatás) I. számú mellékletében meghatározott acélipari tevékenységhez, kivéve, ha az ügyfél kis- és középvállalkozás és a Bizottság
70/2001/EK rendeletében vagy ennek helyébe lépő jogszabályban foglaltak szerint részesül állami támogatásban;
b) a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatásokról
szóló keretszabály (2003/C 317/06) 3.1 pont (11) bekezdésében meghatározott tevékenységhez;
c) az iránymutatásban meghatározott szénbányászathoz; d) az iránymutatás II. számú mellékletében meghatározott szintetikusszál-ipari tevékenységhez;
e) a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös
szervezéséről szóló 104/2000/EK tanácsi rendelet (HL L
17., 2000.1.21., 22–52. o.) szerinti halászati és akvakultúra tevékenységet szolgáló beruházásokhoz, továbbá halászati termékek feldolgozását és forgalmazását szolgáló beruházáshoz;
f) a szállítási ágazatban gördülőeszköz vásárlásához;
g) az EK Szerződés I. számú mellékletében felsorolt
mezőgazdasági termékek elsődleges termeléséhez, előállításához; h) azon beruházáshoz, amelyek esetében e program a
8. § (3) bekezdése szerint, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium honlapján való közzététel előtt merültek fel elszámolható költségek;
i) létesítmény felvásárlásához. A támogatott beruházás elszámolható költségei
14. § (1) A támogatás iránti kérelem az IH, illetve az általa
akkreditált kifizető ügynökség (MVH) által történő írásos
visszaigazolását (a kérelem befogadása) követően az alábbi költségek számolhatóak el:
a) a beruházás célját szolgáló
aa) tárgyi eszköznek a számvitelről szóló 2000. évi
C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 47–48. §-a, 51. §-a szerinti bekerülési értéke,
ab) tárgyi eszköz vételára létesítmény felvásárlásakor,
ac) immateriális javak közül a találmány, a szabada
lom, a licenc és a know-how Sztv. 47–48. §-a, 51. §-a szerinti bekerülési értéke, nagyvállalkozásnál legfeljebb az
elszámolható költség 50 százalékáig (a továbbiakban:
támogatható immateriális javak);
vagy
b) a beruházás üzembe helyezését követő harmadik év
végéig újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott munkavállalók – a Sztv. 79. §-a szerint elszámolható –
személyi jellegű ráfordításának 24 havi összege, a
munkakör létrehozásának napjától számítva.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott elszámolható költségek részletes felsorolását a támogatási
rendelet és kapcsolódó egyéb jogszabályok tartalmazzák.
A támogatási rendelet az elszámolható költségek körét az
(1) bekezdésben meghatározottaktól szűkebben is meghatározhatja.
15. § (1) Az elszámolható költséget szokásos piaci áron kell
figyelembe venni abban az esetben is, ha az az ügyfél és a
vele kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő személy között
a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján
merült fel.
(2) A földterület és az épületek kivételével az eszközök
bérletével kapcsolatos költségeket csak akkor lehet figyelembe venni, ha az zártvégű pénzügyi lízing formájában
valósul meg, és a szerződés tartalmazza az eszköznek a
bérleti időtartam lejárta utáni megvásárlására vonatkozó
kötelezettséget. Földterület és épületek bérlése esetén a
beruházás befejezésének várható időpontját követően a
bérletnek nagyvállalatok esetében még legalább öt évig,
míg kis- és középvállalatok esetében három évig kell
folytatódnia.
16. § Nem nyújtható támogatás az alábbi költségekre:
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszközök bekerülési
értéke, illetve vételára létesítmény felvásárlásakor;
b) a korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz
bekerülési értéke, amelynek alapján az ügyfél, más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe;
c) szállítási ágazatban a szállító berendezések (gördülő
eszközök) bekerülési értéke;
d) a 8. § (3) bekezdésében foglaltakat kivéve, a kifizető
ügynökség (MVH) által a 8. § (2) bekezdése alapján kiadott írásos megerősítést tartalmazó okirat kelte előtt felmerült költség, valamint ráfordítás;
e) személygépkocsi bekerülési értéke;
f) a 14. § (1) bekezdésének ac) alpontja szerinti imma
teriális javak bekerülési értéke, ha azt az ügyfél nem kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használja;
g) nagyvállalkozásnál a korábban már bárki által használatba vett eszköz bekerülési értéke, kivéve létesítmény
felvásárlásakor beszerzett tárgyi eszköz vételárát, valamint a földterület, telek bekerülési értékét.
A CSEKÉLY ÖSSZEGŰ TÁMOGATÁSOKRA
VONATKOZÓ SZABÁLYOK 17. §
(1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy az ügyfél nyilatkozik az előző három pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
(2) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése
időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két
pénzügyi év alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes
összegét figyelembe kell venni.
(4) A támogatást nyújtó köteles írásban tájékoztatni az
ügyfelet a támogatási rendeletben (pályázati felhívásban),
illetve a támogatási határozatban (szerződésben) arról,
hogy csekély összegű támogatásban részesül. A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell a 7. § (2) bekezdésében
meghatározott bizottsági rendeletre, hivatkozva annak
pontos címére és az Európai Közösség Hivatalos Lapjában
való kihirdetésére, valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét támogatástartalomban kifejezve.
AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ KÖZÖS
SZABÁLYOK 18. §
Nem nyújtható támogatás
a) azon szervezet részére, amellyel szemben az Európai
Bizottságnak valamely támogatás visszafizetésére kötelező határozata van érvényben;
b) csőd-, felszámolási eljárás vagy végelszámolás alatt
álló szervezetnek és a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról szóló bizottsági közlemény (HL 2004/C
244/02) 2.1 alpontja szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak;
19. § Az ügyfél köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat
és dokumentumokat a támogatási döntés napjától számított tíz évig megőrizni abban az esetben is, ha a Tv. 36. §
(3) bekezdése alapján a megőrzési kötelezettség ennél rövidebb ideig állna fenn.
20. § Egy beruházáshoz igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása közösségi, országos, regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási
intenzitása nem haladhatja meg az irányadó közösségi jogszabályban vagy az Európai Bizottság határozatában
meghatározott támogatási intenzitást.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 21. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) E rendelet alapján támogatási döntést csekély összegű és regionális beruházási támogatások tekintetében
2012. december 31-ig lehet hozni.
AZ EURÓPAI UNIÓ JOGÁNAK VALÓ MEGFELELÉS 22. §
Ez a rendelet az alábbi uniós jogi aktusok hatálya alá
tartozó támogatásokkal kapcsolatos szabályozást
tartalmaz:
a) a Bizottság 1628/2006/EK rendelete (2006. október
24.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális
beruházási támogatásokra való alkalmazásáról (HL L
302., 2006.11.1., 29–40. o.);
b) a Bizottság 1998/2006/EK rendelete (2006. december 15.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 379.,
2006.12.28., 5–10. o.).
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
152/2009. (XI. 12.) FVM rendelete a Magyar Élelmiszerkönyv kötelező elő írásairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. §-a (2) bekezdésének 5. pontjában foglalt
felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának c) és f) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Élelmiszerkönyv (Codex Alimentarius Hungaricus) I. kötetének kötelező elő írásait az élelmiszerláncról és
hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény hatálya alá tartozó, a Magyar Köztársaságban előállított, illetve
forgalomba hozott élelmiszerekre, továbbá az élelmiszerekkel kapcsolatos tevékenységekre kell alkalmazni.
(2) A Magyar Élelmiszerkönyv (Codex Alimentarius Hungaricus) I. kötetének az alábbi tárgyköröket szabályozó, közösségi
elő írások átvételét meg valósító kötelező elő írásait e rendelet következő mellékleteiben adom ki:
a) az élelmiszerek tápérték jelöléséről szóló 1. melléklet,
b) a végső fogyasztóknak szánt alkoholtartalmú italok alkoholtartalmának jelöléséről szóló 2. melléklet,
c) az élelmiszerekben használható édesítőszerekről szóló 3. melléklet,
d) az élelmiszerekben használható színezékekről szóló 4. melléklet,
e) az élelmiszerekben használható édesítőszereken és a színezékeken kívüli adalékanyagokról szóló 5. melléklet,
f) az élelmiszerekben használható édesítőszerek tisztasági követelményeiről szóló 6. melléklet,
g) az élelmiszerekben használható színezékek tisztasági követelményeiről szóló 7. melléklet,
h) a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok tisztasági követelményeiről szóló
8. melléklet,
i) az emberi fogyasztásra szánt tejfehérjékről (kazeinekről és kazeinátokról) szóló 9. melléklet,
j) a mézről szóló 10. melléklet,
k) a gyümölcslevek és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékekről szóló 11. melléklet.
(3) A Magyar Élelmiszerkönyv (Codex Alimentarius Hungaricus) I. kötetének a húskészítményekről szóló nemzeti
termékleírásokat tartalmazó kötelező elő írásait e rendelet 12. mellékletében adom ki.
2. § (1) Ez a rendelet a (4) és (6) bekezdésben foglaltak kivételével a kihirdetést követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatályba lépése napján hatályát veszti
a) a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.)
FVM rendelet (a továb biak ban: R.) Mellékletének 1. sora, valamint a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások
átvételét meg valósító kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról szóló 57/2006.
(VIII. 4.) FVM rendelet Mellékletében szereplő, „A végső fogyasztóknak szánt alkoholtartalmú italok
alkoholtartalmának jelölése” 1-1-87/250 számú elő írás;
b) az R. Mellékletének 2. sora;
c) az R. Mellékletének 21. sora;
d) az R. Mellékletének 22. sora, valamint a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító
kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról szóló 2/2005. (I. 11.) FVM rendelet
Mellékletében szereplő „Az élelmiszerekben használható színezékek tisztasági követelményei” 1-2-95/45 számú
elő írás;
e) az R. Mellékletének 65. sora, valamint a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító
kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról szóló 79/2006. (XI. 17.) FVM rendelet
Mellékletében szereplő „Az élelmiszerek ionizáló energiával való kezelésének szabályai” 1-2-1999/2 számú
elő írás 3. §-a (2) bekezdésének „az Egészségügyi Minisztérium egyetértésével” szövegrésze, valamint
„Az élelmiszerekben használható narancssárga FCF (E 110) és a titán-dioxid (E 171) színezékek tisztasági
követelményei” 1-2-2006/33 számú elő írás;
f) az R. Mellékletének 35. és 43. sora, valamint a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító
kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról szóló 19/2007. (III. 29.) FVM rendelet
Mellékletének II. pontja, továbbá a Mellékletében szereplő „az Emberi fogyasztásra szánt tejfehérjék (kazeinek és
kazeinátok)” 1-3-83/417 számú elő írás, valamint a „Gyümölcslevek és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt
termékek” 1-3-2001/112 számú elő írás;
g) az R. Mellékletének 41. sora;
h) a Magyar Élelmiszerkönyv nemzeti termékleírásokat tartalmazó kötelező elő írásairól szóló 57/2004. (IV. 24.) FVM
rendelet Mellékletének 1. sora.
(3) Az R. Mellékletének 2. sora szerinti, a Magyar Élelmiszerkönyv 1-1-90/496 számú elő írása 2. kiadásának megfelelő,
de e rendelet 1. melléklete szerinti új elő írásainak nem megfelelő termékek 2012. október 31-ig forgalmazhatóak.
(4) Az 1. § (2) bekezdésének c)–e) pontja és a 3–5. melléklet 2010. január 20-án lép hatályba.
(5) 2010. január 20-án hatályát veszti
a) az R. Mellékletének 10. sora;
b) az R. Mellékletének 15. sora;
c) az R. Mellékletének 18. sora, valamint a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító
kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról szóló 2/2005. (I. 11.) FVM rendelet
Mellékletében szereplő „Az élelmiszerekben használható édesítőszerek” 1-2-94/35 számú elő írás;
d) az R. Mellékletének 19. sora, valamint a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító
kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról szóló 2/2005. (I. 11.) FVM rendelet
Mellékletében szereplő „Az élelmiszerekben használható színezékek” 1-2-94/36 számú elő írás;
e) az R. Mellékletének 20. sora, valamint a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító
kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról szóló 2/2005. (I. 11.) FVM rendelet
Mellékletében szereplő „Az élelmiszerekben használható adalékanyagok, az édesítőszerek és a színezékek
kivételével” 1-2-95/2 számú elő írás;
f) az R. Mellékletének 66. sora, valamint a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító
kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról szóló 57/2007. (VII. 6.) FVM rendelet
Mellékletében szereplő „A színezékeken és az édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló
1-2-95/2 elő írás és az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló 1-2-94/35 elő írás módosításáról”
1-2-2006/52 számú elő írás;
g) a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.)
FVM rendelet módosításáról szóló 6/2008. (I. 17.) FVM rendelet 3–6. §-a, 7. §-ának (2) bekezdése;
h) a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.)
FVM rendelet módosításáról szóló 57/2006. (VIII. 4.) FVM rendelet Mellékletének II. pontja.
(6) Az 1. § (2) bekezdésének h) pontja és a 8. melléklet 2010. február 13-án lép hatályba.
(7) 2010. február 13-án hatályát veszti
a) az R. Mellékletének 23., 24., 26., 27., 32. és 33. sora;
b) az R. Mellékletének 61. sora, valamint a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító
kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról szóló 2/2005. (I. 11.) FVM rendelet
Mellékletében szereplő „Az élelmiszerekben használható egyes adalékanyagok tisztasági követelményei az
édesítőszerek és színezékek kivételével (hatodik kiegészítés)” 1-2-2004/45 számú elő írás;
c) az R. Mellékletének 68. sora, valamint a Magyar Élelmiszerkönyv közösségi elő írások átvételét meg valósító
kötelező elő írásairól szóló 56/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról szóló 57/2007. (VII. 6.) FVM rendelet
Mellékletében szereplő „A színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó
tisztasági követelmények megállapításáról szóló 96/77/EK irányelv módosításáról és helyesbítéséről”
1-2-2006/129 számú elő írás.
(8) Az R. Mellékletének 14. sora 2011. január 20-án hatályát veszti.
(9) Hatályát veszti
a) e rendelet hatályba lépését követő napon a (2) bekezdés;
b) 2010. január 21-én az (5) bekezdés;
c) 2010. február 14-én a (7) bekezdés;
d) 2011. január 21-én a (8) bekezdés;
e) 2011. január 22-én a (9) bekezdés.
3. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 90/496/EGK irányelve (1990. szeptember 24.) az élelmiszerek tápértékjelöléséről, valamint az ezt
módosító, a Bizottság 2003/120/EK és 2008/100/EK irányelvei;
b) a Bizottság 87/250/EGK irányelve (1987. április 15.) a végső fogyasztók részére értékesítendő alkoholtartalmú
italok címkézésénél az alkoholtartalom térfogatszázalékos jelöléséről;
c) az Európai Parlament és a Tanács 94/35/EK irányelve (1994. június 30.) az élelmiszerekben felhasználandó
édesítőszerekről, valamint az azt módosító 96/83/EK, 2003/115/EK és 2006/52/EK irányelvei;
d) az Európai Parlament és a Tanács 94/36/EK irányelve (1994. június 30.) az élelmiszerekben felhasználandó
színezékekről;
e) a Bizottság 884/2007/EK rendelete (2007. július 26.) az E 128 Vörös 2G élelmiszer-színezékként történő
felhasználását felfüggesztő sürgősségi intézkedésekről;
f) az Európai Parlament és a Tanács 95/2/EK irányelve (1995. február 20.) a színezékeken és édesítőszereken kívüli
egyéb élelmiszer-adalékanyagokról, valamint az azt módosító 96/85/EK, 98/72/EK, 2001/5/EK, 2003/52/EK,
2003/114/EK, 2006/52/EK irányelvei;
g) a Bizottság 2008/60/EK irányelve (2008. június 17.) az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges
tisztasági követelményeinek megállapításáról (kodifikált változat);
h) a Bizottság 2008/128/EK irányelve (2008. december 22.) az élelmiszerekben használható színezékek különleges
tisztasági követelményeinek megállapításáról (kodifikált változat);
i) a Bizottság 2008/84/EK irányelve (2008. augusztus 27.) a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb
élelmiszer-adalékanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (kodifikált változat),
valamint az azt módosító 2009/10/EK irányelve;
j) a Tanács 83/417/EGK irányelve (1983. július 25.) az emberi fogyasztásra szánt egyes tejfehérjékre (kazeinekre és
kazeinátokra) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről;
k) a Tanács 2001/110/EK irányelve (2001. december 20.) a mézről;
l) a Tanács 2001/112/EK irányelve (2001. december 20.) a gyümölcslevekről és egyes hasonló, emberi fogyasztásra
szánt termékekről;
m) az Európai Parlament és a Tanács 1332/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszerenzimekről, valamint
a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi
irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról;
n) az Európai Parlament és a Tanács 1333/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszer-adalékanyagokról;
o) az Európai Parlament és a Tanács 1334/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszerekben és azok
felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint
az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK és a 110/2008/EK rendelet, valamint a 2000/13/EK irányelv
módosításáról;
p) a Tanács 96/21/EK irányelve (1996. március 29.) a bizonyos élelmiszerek címkézésén a 79/112/EGK tanácsi
irányelvben előírt adatoktól eltérő adatok kötelező feltüntetéséről szóló 94/54/EK bizottsági irányelv
módosításáról.
4. § A 12. mellékletnek a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt
egyeztetése megtörtént.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
2012. CLXV. törvény a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Komárom és Révkomárom (Komárno) városok közötti közúti híd Duna folyamon történő megépítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között
a két ország közös államhatárán, Komárom és Révkomárom (Komárno) városok közötti közúti híd Duna folyamon
történő megépítéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás
Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között
a két ország közös államhatárán, Komárom és Révkomárom (Komárno) városok közötti közúti híd
megépítéséről a Duna folyamon
Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
törekedve a kölcsönös jószomszédi és baráti kapcsolatok fejlesztésére és erősítésére,
tekintettel az infrastrukturális kapcsolatoknak a két ország közötti gazdasági együttműködés fejlődésére gyakorolt
hatására,
figyelemmel a turizmus, a kereskedelem és a nemzetközi közlekedés feltételeinek javítására és az együttműködés
szélesítésére,
szem előtt tartva a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság közötti jószomszédi kapcsolatokról és a baráti
együttműködésről szóló, Párizsban, 1995. március 19-én aláírt Szerződést,
a következőkben állapodnak meg:
1. Cikk
(1) Szerződő Felek a Magyarország területén lévő Komárom és a Szlovák Köztársaság területén lévő Révkomárom
(Komárno) városok között új közúti hidat (a továbbiakban: Híd) létesítenek a Dunán, a két város és a két régió
kapcsolatainak fejlesztése, a két város központjának forgalmi tehermentesítése és a növekvő teherforgalom
igényeinek kielégítése céljából.
(2) A Híd a Duna 1770,6 folyamkilométer szelvényében létesül, a magyar–szlovák államhatár II.19M és II.13/1S számú
határjelei között.
2. Cikk
(1) Szerződő Felek a Hidat közösen építik meg, a Szerződő Felek nevében a magyar fél folytatja le a közbeszerzési eljárást
a magyar fél közbeszerzésre vonatkozó előírásaival összhangban. A közbeszerzési eljárásban mindkét fél képviselői
részt vesznek. A Szerződő Felek a Híd építésének költségeit közösen, egyenlő arányban viselik. A megvalósult Híd
a Szerződő Felek államainak osztatlan közös tulajdonát képezi.
(2) Minden egyéb, a beruházással összefüggő létesítmény a Duna jobb partján Magyarország, a Duna bal partján
a Szlovák Köztársaság tulajdonába kerül.
(3) A Hídhoz vezető útpályákat a Szerződő Felek saját államuk területén saját erőforrásaikból valósítják meg és mindkét
Szerződő Fél külön, a saját államának jogszabályai szerint folytatja le a közbeszerzési eljárásokat.
A törvényt az Országgyűlés a 2012. november 12-i ülésnapján fogadta el.
(4) A Magyarország és a Szlovák Köztársaság között hatályos nemzetközi szerződések értelmében mindennemű,
az államhatárt érintő munka megkezdése előtt az Államhatár Felmérésének és Megjelölésének Magyar–Szlovák Közös
Bizottsága jóváhagyása szükséges, illetve a terveket megtárgyalás céljából a Magyar–Szlovák Határvízi Bizottság elé
kell terjeszteni.
(5) A kivitelezési munkálatok mindkét Szerződő Fél államának hatályos jogszabályaival és műszaki előírásaival
összhangban valósulnak meg.
3. Cikk
(1) Jelen Megállapodás végrehajtására a Szerződő Felek mindkét államban a közlekedésért felelős miniszter által vezetett
minisztériumot jelölik ki (a továbbiakban: Illetékes Szerv).
(2) A jelen Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos feladatokat a Szerződő Felek Illetékes Szerveinek képviselői által
irányított kétoldalú szakértői munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) hangolja össze.
(3) Mindkét Szerződő Fél Illetékes Szerve kijelöli a Munkacsoport elnökét és tagjait, akiknek személyéről írásban értesítik
egymást.
(4) A Munkacsoport szükség szerint, de – a Híd forgalomba helyezésének időpontjáig – legalább évente kétszer ülésezik.
4. Cikk
A Híd megépítéséhez szükséges források biztosítása céljából a Szerződő Felek összehangolt erőfeszítéseket tesznek
az Európai Unió, vagy nemzetközi pénzügyi intézmények támogatásának megszerzésére.
5. Cikk
(1) Szerződő Felek megállapodnak, hogy a Hidat a nemzetközi személy- és áruforgalom számára korlátozás nélkül nyitják
meg.
(2) A Híd forgalomba helyezésének időpontját a Szerződő Felek a Munkacsoport javaslata alapján diplomáciai úton
határozzák meg.
(3) A Híd üzemeltetésére, fenntartására és rekonstrukciójára a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság
Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról
és rekonstrukciójáról szóló, Pozsonyban, 2007. június 18-án aláírt megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazni.
6. Cikk
Jelen Megállapodás értelmezésével és végrehajtásával összefüggő esetleges vitákat az Illetékes Szervek tárgyalás
útján rendezik. Megegyezés hiányában a vitás kérdéseket a Szerződő Felek diplomáciai úton rendezik.
7. Cikk
(1) Jelen Megállapodást a Szerződő Feleknek a belső jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az a jóváhagyást
igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
(2) Jelen Megállapodás a Szerződő Felek közötti közös megállapodással írásban bármikor módosítható, vagy
kiegészíthető. Ezen kiegészítések, illetve módosítások az (1) bekezdés szerint lépnek hatályba.
(3) Jelen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik. A Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásban,
diplomáciai úton felmondhatja. A felmondás kézbesítése után a Szerződő Felek haladéktalanul tárgyalásokat
kezdenek a jelen Megállapodás megvalósításával kapcsolatos nyitott kérdésekről, különösen a másik Szerződő Félnél
a Megállapodás felmondásának időpontjáig a Megállapodás megvalósításával kapcsolatosan felmerült költségek
rendezéséről. Felmondás esetén a jelen Megállapodás a felmondásról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél által
történt átvétele napjától számított hat hónap után hatályát veszti.
Készült Pilisszentkereszten, 2012. október 2. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, amelyből
mindkét szöveg egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya A Szlovák Köztársaság Kormánya
nevében nevében”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 7. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
300/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sik Magdolna
Gabriellát a 2018. július 1. napjától 2021. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök