text:
22/2010. (XII. 28.) KIM rendelete a pártfogó felügyelői, jogi segítségnyújtó és áldozatsegítő szolgálatként, valamint kárpótlási hatóságként kijelölt szervnél működő pártfogó felügyelők, kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők ügyviteli vizsgájáról.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 64. § (4) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján és
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 12. § a) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Az ügyviteli vizsgára vonatkozó általános követelmények 1. § (1) A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálatoknál, valamint a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi
Szolgálatánál (a továbbiakban: KIMISZ) a pártfogó felügyelet szakmai területén, a jogi segítésnyújtás szakmai
területén, vagy az áldozatsegítés szakmai területén tevékenykedő kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők
kötelesek a munkakörüknek megfelelő területen az igazságszolgáltatási ismeretekről is számot adó ügyviteli vizsgát
(a továbbiakban: vizsga) tenni.
(2) Vizsga csak szóban tehető és csak egyszer ismételhető.
(3) A vizsga letétele alól felmentést kap az, aki a jogi szakvizsgát vagy közigazgatási szakvizsgát letette, vagy a szakvizsga
alól az Országos Közigazgatási Vizsgabizottság elnöksége által teljeskörűen közigazgatási jellegűnek minősített
tudományos fokozat alapján mentesült. A vizsga letétele alól felmentést kap továbbá az is, aki a jogelőd intézménynél
korábban a vizsga letételének kötelezettsége alól felmentést kapott, illetve tudásáról ügyviteli vizsga keretében
számot adott.
(4) A vizsgát megelőzően a jelentkezők szakmai oktatáson vesznek részt. A szakmai oktatás célja, hogy a résztvevő
megismerje a fővárosi, megyei igazságügyi szolgálatok és a KIMISZ tevékenységére, szervezetére és
az igazságszolgáltatásra vonatkozó fontosabb jogszabályokat, elsajátítsa az ügyvitel, az iratkezelés szabályait, továbbá
a munkakörével kapcsolatos egyéb szükséges tudni valókat, és azokat a gyakorlatban alkalmazni tudja. Az oktatást úgy
kell megszervezni, hogy a résztvevők vizsgakötelezettségüknek határidőben eleget tehessenek.
(5) A vizsgára történő felkészülést segítő szakmai oktatást vagy konzultációt a KIMISZ-nél kell megtartani.
2. § (1) A KIMISZ alkalmazottainak a KIMISZ főigazgatójánál, a fővárosi, megyei igazságügyi szolgálatok alkalmazottainak
közvetlen vezetőjük útján a főigazgatónál kell a vizsgára írásban jelentkezniük. A kérelemben a beosztás és
a munkavégzés helyét fel kell tüntetni.
(2) A vizsga helyét és időpontját a főigazgató állapítja meg, és arról a vizsga időpontja előtt legalább tizenöt nappal
a jelentkezőt írásban értesíti.
(3) A KIMISZ-nél ügyviteli vizsgabizottságokat kell alakítani. A vizsgabizottságok számát a főigazgató határozza meg.
(4) A vizsgát háromtagú bizottság előtt kell letenni.
(5) A főigazgató az ügyviteli vizsgabizottság elnökét ötéves időtartamra a KIMISZ-nél a vizsgával érintett szakmai
területen tevékenykedő személyek közül nevezi ki, a vizsgabizottsági tagsági feladatok ellátására pedig az érintett
szakmai terület felügyeletét ellátó minisztérium képviselőjét is felkéri.
3. § (1) A vizsgáról a vizsgabizottság a rendelet melléklete szerinti vizsgalapot állítja ki. A vizsgázó felkészültségéhez
igazodóan a vizsga „megfelelt”, „közepes”, „jó”, „kitűnő”, illetve „nem felelt meg” eredménnyel minősíthető.
(2) Ha a bizottság a vizsgázó felkészültségét nem találja megfelelőnek, a vizsga megismétlésére utasítja, és meghatározza
azt a legrövidebb időt – legalább három hónapot – amelynek letelte után a vizsgázó újabb vizsgára jelentkezhet.
4. § (1) A bizottság a vizsgáról valamennyi vizsgázó eredményét feltüntető jegyzőkönyvet készít.
(2) A vizsga iratanyagát a főigazgatói iratok között kell őrizni, a vizsga eredményét a személyi anyagban kell elhelyezni.
2. A pártfogó felügyelet szakmai területén tevékenykedők vizsgájának szabályai
5. § (1) A pártfogó felügyelet szakmai területén tevékenykedők vizsgájának tárgyai és követelményei:
a) pártfogó felügyelői ismeretek: a környezettanulmány és a pártfogó felügyelői vélemény készítése, a pártfogó
felügyelet végrehajtása, a közérdekű munka végrehajtásának szervezése és ellenőrzése, az utógondozás végrehajtása,
b) a pártfogó felügyelői tevékenységet ellátó szervezet felépítése, feladatai,
c) jogi alapismeretek: az alkotmányjog, a büntetőjog, a büntetőeljárási jog, a büntetés-végrehajtási jog, a szociális
jog főbb szabályai,
d) a büntetőügyekben alkalmazható közvetítői eljárásra vonatkozó alapismeretek,
e) az áldozatsegítő támogatásokra vonatkozó alapismeretek,
f) kriminológiai alapismeretek,
g) gyermek- és ifjúságvédelmi alapismeretek,
h) szociális munka alapismeretek,
i) addiktológiai, mentálhigiénés alapismeretek,
j) adatvédelmi, statisztikai alapismeretek,
k) ügyviteli és iratkezelési szabályok.
(2) A felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkezők a (1) bekezdés a)–k) pontjában meghatározott vizsgatárgyakból, ezen
belül az iratkezelési ismeretek keretében a szükséges számítógépes ismeretekből is, a pártfogó felügyelői
asszisztensek az (1) bekezdés a)–e) pontjában, valamint k) pontjában meghatározott vizsgatárgyakból, a kormányzati
ügykezelők a kinevező által az (1) bekezdés a) és b), valamint k) pontjában felsoroltak közül munkakörük és meglévő
képzettségük jellegéhez igazodóan meghatározott egy vagy több témakörből kötelesek vizsgát tenni.
3. A jogi segítségnyújtás szakmai területén tevékenykedők vizsgájának szabályai
6. § (1) A jogi segítésnyújtás szakmai területén tevékenykedők vizsgájának tárgyai és követelményei:
a) a jogi segítségnyújtás formái, igénybevételének feltételei,
b) a jogi segítségnyújtásra irányuló kérelem elbírálásának anyagi és eljárásjogi szabályai,
c) a támogatás igénybevételének, folyósításának, teljesítése igazolásának és visszatérítésének rendje,
d) a jogi segítségnyújtást végző szervezet,
e) jogi alapismeretek: a közigazgatási eljárási jog, a polgári eljárási jog, a büntetőeljárási jog, az igazságszolgáltatási
szervezet és működése, a szociális jog főbb szabályai,
f) az áldozatsegítő feladatokat ellátó szervezet és feladatai, az áldozatsegítő támogatások szabályai,
g) ügyviteli és iratkezelési szabályok.
(2) A jogi segítségnyújtási szakreferensek és a jogi segítségnyújtási ügyintézők az (1) bekezdés a)–g) pontjában
meghatározott vizsgatárgyakból, a kormányzati ügykezelők a kinevező által az (1) bekezdés a), valamint
c)–g) pontjában felsoroltak közül munkakörük és meglévő képzettségük jellegéhez igazodóan meghatározott egy
vagy több témakörből kötelesek vizsgát tenni.
4. Az áldozatsegítés szakmai területén tevékenykedők vizsgájának szabályai
7. § (1) Az áldozatsegítés szakmai területén tevékenykedők vizsgájának tárgyai és követelményei:
 1. az áldozatsegítésre vonatkozó jogszabályi rendelkezések,
 2. az áldozatsegítő feladatokat ellátó szervezet és feladatai,
 3. jogi alapismeretek: az alkotmányjog, a közigazgatási eljárási jog, a büntetőjog, a büntetőeljárási jog,
a büntetés-végrehajtási jog, a polgári jog, a polgári eljárási jog, az egészségügyi jog, a társadalombiztosítási jog és
a szociális jog főbb szabályai,
4. a büntető ügyekben alkalmazható közvetítői eljárásra vonatkozó alapismeretek,
 5. bűnmegelőzési, kriminológiai és viktimológiai alapismeretek,
 6. a bűncselekmény után bekövetkező trauma és annak kezelési módja,
 7. a hajléktalanellátás alapismeretei,
 8. a családsegítő központok szerepe, feladatai,
 9. gyermek- és ifjúságvédelmi alapismeretek,
10. a magyar szociálpolitika rendszere, szociális munka alapismeretek,
11. addiktológiai, mentálhigiénés alapismeretek,
12. az egészségügyi és a társadalombiztosítási ellátórendszerre vonatkozó alapismeretek,
13. az önkormányzati ellátások és szolgáltatások,
14. ügyviteli és iratkezelési szabályok,
15. adatvédelmi, statisztikai alapismeretek,
16. a jogi segítségnyújtást végző szervezet és feladatai, a jogi segítségnyújtás rendszere és formái.
(2) A kormányzati ügykezelők a kinevező által az (1) bekezdésben felsoroltak közül munkakörük és meglévő képzettségük
jellegéhez igazodóan meghatározott egy vagy több témakörből kötelesek vizsgát tenni.
5. A kárpótlás szakmai területén tevékenykedők vizsgájának szabályai
8. § A kárpótlás szakmai területén tevékenykedők vizsgát nem tesznek.
6. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2011. január 1. napján lép hatályba.
10. § Az Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői Szolgálatánál foglalkoztatottak képesítési követelményeiről,
munkaköri elnevezéseiről és ügyviteli vizsgájáról szóló 19/2003. (VI. 24.) IM rendelet
a) 2. § (1) bekezdésében „az igazságügyi alkalmazottal” szövegrész helyébe „a kormánytisztviselővel vagy
kormányzati ügykezelővel” szöveg, b) 3. § (2) bekezdés b) pontjában „a Hivatal” szövegrész helyébe „a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
Igazságügyi Szolgálatának pártfogó felügyelői feladatokat ellátó szervezeti egysége” szöveg,
c) 3. § (2) bekezdésének nyitó szövegrészében „az Iasz. 13. §-ának (2) bekezdésében” szövegrész helyébe
„a köztisztviselők képesítési előírásairól szóló 9/1995. (II. 3.) Korm. rendelet 3. számú melléklet 62. pontjában
a pártfogó felügyelők számára” szöveg
lép. 11. § Hatályát veszti az Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői Szolgálatánál foglalkoztatottak képesítési
követelményeiről, munkaköri elnevezéseiről és ügyviteli vizsgájáról szóló 19/2003. (VI. 24.) IM rendelet 1. §-a, 2. §
(2) bekezdése, 3. § (1) bekezdése, 3. § (3) és (4) bekezdése, 4–15. §-a, valamint 1–7. számú melléklete.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2016. (I. 13.) EMMI rendelete az Állami Egészségügyi Tartalékkal való gazdálkodás szabályairól.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247.  § (2)  bekezdés w)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. egészségügyi válsághelyzet: az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.)
228. § (2) bekezdésében foglalt esemény;
2. egyéb eszköz és anyag: valamennyi, a gyógyszer és orvostechnikai eszköz kategóriába nem tartozó eszköz és
anyag;
3. gyógyszer: az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények
módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény 1. § 1. pontja szerinti anyag;
4. igénytámasztó szerv: a  honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium, a  rendészetért felelős
miniszter által vezetett minisztérium, a  katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter által vezetett
minisztérium, valamint a hivatásos katasztrófavédelmi szerv;
5. orvostechnikai eszköz: az Eütv. 3. § h) pontjában meghatározott eszköz.
2. § (1) Az Állami Egészségügyi Tartalékból (a továbbiakban: tartalék) biztosíthatóak
a) az  egészségügyi válsághelyzetek felszámolása érdekében szükséges kapacitások, az  egészségügyi
válsághelyzetek következtében keletkező többletigények,
b) az igénytámasztó szervek többletigényei,
c) az a) és b) pont alá nem tartozó egészségügyi feladatok ellátásához kapcsolódó többletigények
kielégítését szolgáló gyógyszerek, orvostechnikai eszközök, valamint egyéb eszközök és anyagok (a továbbiakban
együtt: tartalékelem).
(2) Az  (1)  bekezdés c)  pontja alapján a  tartalékból biztosíthatóak a  katasztrófa-elhárítási feladatok ellátását szolgáló
csapat-egészségügyi többletigények (a továbbiakban: katasztrófa-elhárítási igénybevétel) is.
(3) A tartalékkal való gazdálkodás feladatait az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézet (a továbbiakban: EKI) látja el.
3. § (1) A  tartalék a  Kormány által meghatározott rendeltetésű és mértékű, az  egészségügyi ellátórendszer kapacitásának
bővítéséhez, valamint az egészségügyi feladatok ellátásához szükséges tartalékelemeket tartalmazza.
(2) A tartalék
a) a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti többletigény kielégítését szolgáló,
aa) az  1.  mellékletben meghatározott feltöltöttségi szintű normaelemekből álló törzskészletből,
valamint
ab) a törzskészlet feletti normakészletből, továbbá
b) a 2. § (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti többletigény kielégítését szolgáló,
ba) norma feletti készletekből,
bb) norma részét nem képező készletelemekből, valamint
bc) az igénytámasztó szervek részére fenntartott készletekből
áll.
 (3) A tartalék mértékét – a  (2) bekezdés b) pont bc) alpontja szerinti esetben az  igénytámasztó szerv szükségleteinek
figyelembevételével – az egészségügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) határozza meg.
 (4) A  2.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti többletigény kielégítése céljából az  igénytámasztó szervvel a  beszerzési,
minőség megóvási, készenléti, pótlási, szolgáltatási és egyéb igénye kielégítése tárgyában az  EKI együttműködési
megállapodást köt. Az igénytámasztó szerv az együttműködési megállapodásban foglalt, illetve az 1. mellékletben
szereplő önálló normaelemek készletén felül jelentkező igénye kielégítéséhez szükséges forrásokat az  EKI részére
biztosítja.
(5) Az  1.  melléklet szerinti törzskészlet orvostechnikai eszköz- és gyógyszernormái módosításának tervezetét
– az  Országos Mentőszolgálat (a továbbiakban: OMSZ), valamint a  miniszter által kijelölt fekvőbeteg ellátó
intézmények adatszolgáltatása alapján – az  Egészségügyi Szakmai Kollégium Oxyológia-sürgősségi orvostan,
toxikológia, honvéd és katasztrófa orvostan tagozata szakmai véleményének kikérése mellett a  miniszter hagyja
jóvá.
(6) A tartalék az 1. mellékletben meghatározott feltöltöttségi szint alá nem csökkenhet, kivéve
a) a  sürgősségi fekvőbeteg-ellátásban váratlanul bekövetkező hiányok kezelésére, valamint a  konkrét ellátási
feladatok megoldására történő készletkiadást,
b) az egészségügyi válsághelyzeti ellátásban történő készletkiadást,
c) a katasztrófa-elhárítási igénybevételt, továbbá
d) az  emberi erőforrások miniszterének feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról szóló
66/2013.  (IX.  23.) EMMI rendelet 11.  §-ában részletezett minőségmegőrző csere, minőségi felülvizsgálat,
gyakorlatok, illetve az eszközök karbantartása lebonyolításának időtartamát.
(7) Az  EKI a  (6)  bekezdésben meghatározott esetekben a  felhasználást követő 30 napon belül megteszi a  tartalékból
felhasznált elemek 1.  mellékletben meghatározott feltöltöttségi szintjének az  elérése érdekében szükséges
intézkedéseket.
4. § (1) Az EKI a tartalékkal való gazdálkodás keretében fő tevékenységként végzi:
a) a tartalék
aa) beszerzését,
ab) szakszerű tárolását és karbantartását,
ac) meghatározott szavatossági idejű elemeinek esetében a szavatossági időn belül történő cserélését,
illetve minőségmegóvó cseréjét,
ad) tárolására szolgáló raktárak fenntartását és működtetését,
ae) nyilvántartását és a gazdálkodást támogató informatikai rendszer működtetését,
af ) előírt szintjét meghaladó, illetve a normából kikerülő részének szükség szerinti értékesítését,
ag) értékesíthetetlen elemeinek, lejárt szavatossági idejű tartalékelemeinek a selejtezését;
b) a tartalékelemek kiadásra előkészítését;
c) a tartalékelemek használatba történő kiadását és visszavételét;
d) a külföldre irányuló vagy onnan érkező egészségügyi segélyszállítmányokkal kapcsolatos ügyintézést;
e) az igénytámasztó szerv részére tartalék kezelését és kiadását.
(2) A  tartalékelemek tárolása – az  (1)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában foglaltaktól eltérően – a  gyártónál,
a  forgalmazónál vagy a  nagykereskedőnél történő tárolás útján is megvalósítható, ha a  gyártó, forgalmazó vagy
nagykereskedő az EKI-vel kötött szerződésben vállalja, hogy az ott tárolt mennyiséget vagy annak szükséges részét
az EKI felhívására az EKI részére átadja vagy az EKI által megadott címre kiszállítja.
(3) Ha az  EKI raktáraiban történő tárolás esetében nem biztosítható a  tartalék egyes elemeinek minőségmegóvó
cseréje, annak tárolására a  polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezettel tárolási
csereszerződés köthető.
5. § (1) Az EKI a  jóváhagyott norma alapján a  tartalék kialakítására és fenntartására a költségvetési tervezés időrendjéhez
igazodva költségvetési tervet készít.
(2) Az EKI a költségvetési előirányzatának jóváhagyását követően elkészíti
a) a tartalék fejlesztésének tervét,
b) a minőségmegóvó csere tervet,
c) a felújítási, karbantartási tervet,
d) a bérbeadásra kijelölt orvostechnikai és egyéb eszközök jegyzékét és mértékét,
e) az értékesítésre kijelölt tartalékelemek jegyzékét.
6. § (1) A tartalékelemek kiadása a következő esetekben történhet:
a) egészségügyi válsághelyzet idején,
b) nemzetközi segélyezés céljából,
c) a  sürgősségi betegellátásban – konkrét feladat ellátásához – olyan váratlanul bekövetkező hiány esetén,
amelynek áthidalása más módon nem oldható meg,
d) az egészségügyi ellátórendszer kapacitásainak időszakos megerősítése érdekében,
e) a védelmi felkészülést szolgáló gyakorlatok idejére,
f ) az OMSZ részére rendezvény biztosítása céljából,
g) az OMSZ részére kiemelt állami rendezvény biztosítása céljából,
h) az  igénytámasztó szerv kérelmére a  megkötött együttműködési megállapodásban meghatározott
eljárásrend szerint, valamint
i) a 8. § (1) bekezdése szerinti ideiglenes hasznosítás céljából.
(2) Az (1) bekezdés a)–d) és g) pontja esetében a tartalékelemek kiadását a miniszter írásbeli vagy – sürgős esetben –
szóbeli utasítására az EKI vezetője rendeli el.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti szóbeli utasítást legkésőbb az  annak kiadását követő első munkanapon írásban meg kell
erősíteni.
(4) Az  (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben a  tartalékelem kiadásához nem kell engedély, ha a gyakorlat, felkészítő
esemény irányítója a miniszter, vagy az esemény az EKI saját felkészülését szolgálja.
(5) Az  (1)  bekezdés e)  pontja szerinti esetben a  (2) és (3)  bekezdés alapján szükséges eljárni, ha a  (4)  bekezdés nem
alkalmazható.
(6) Az (1) bekezdés f ) pontja szerinti esetben a tartalékelem kiadását nem szükséges engedélyeztetni, de a tartalékelem
kiadásáról és visszavételezéséről minden esetben tájékoztatni szükséges a  miniszter által vezetett minisztérium
szervezeti és működési szabályzatában meghatározott szervezeti egységének vezetőjét.
7. § (1) A 6. § (1) bekezdés c)–g) pontja alapján igénybe vett tartalékelem elszállításáról és visszaszállításáról az igénybevevő
gondoskodik.
(2) A tartalékelemet a 6. § (1) bekezdés c)–f ) pontja alapján igénybe vevő köteles az ellátási feladat befejeződése után:
a) legkésőbb az  azt követő második munkanapon az  átvett orvostechnikai és egyéb eszközt az  átvételkori
állapotban visszaszolgáltatni, vagy annak ellenértékét az ellátási feladat befejeződését követő 30 napon belül
az EKI részére megtéríteni,
b) az azt követő 30 napon belül az átvett gyógyszer ellenértékét az EKI részére megtéríteni.
 (3) Az  igénybe vevő a  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben az  átvett tartalékelemek használatáért megállapított
időarányos térítési díjat az EKI részére az ellátási feladat befejeződését követő 30 napon belül fizeti meg.
 (4) Az  OMSZ által a  6.  § (1)  bekezdés g)  pontja alapján átvett eszközök tekintetében az  (1) és (2)  bekezdésben
foglaltakat kell alkalmazni. 8. § (1) A  tartalék egyes elemeinek ideiglenes hasznosítása kizárólag térítés ellenében, bérbeadás útján történhet, azzal,
hogy ha az  eszköz nem szerepel az  5.  § (2)  bekezdés d)  pontja szerinti jegyzékben, a  bérbeadáshoz a  miniszter
jóváhagyása szükséges.
(2) A bérleti szerződésben rögzíteni kell a bérbe adott orvostechnikai és egyéb eszköz – egészségügyi válsághelyzetben
történő – haladéktalan visszaszolgáltatásának kötelezettségét.
(3) Az EKI a honlapján közzéteszi a bérbeadásra, valamint értékesítésre kijelölt tartalékelemek jegyzékét.
9. § A 3. § (2) bekezdés b) pont bc) alpontja szerinti, az igénytámasztó szerv részére fenntartott tartalékelemeket a többi
tartalékelemtől elkülönítetten kell kezelni és nyilvántartani.
10. § (1) Az EKI a tartalék alakulásáról a tárgyévet követő év március 1-jéig összefoglaló jelentést készít és azt – az országos
tisztifőorvos útján – megküldi a miniszternek.
(2) A jelentés tartalmazza:
a) a tartalékolási tevékenység értékelését,
b) a tartalék mennyiségében, összetételében és értékében bekövetkezett évközi változásokat, valamint
c) a tartalék fejlesztésére vonatkozó javaslatokat.
(3) A  miniszter a  védelmi célú tartalékok összetételéről a  tárgyévet követő április 15-éig adatot szolgáltat
a gazdaságpolitikáért felelős miniszter részére.
11. § (1) A miniszter által vezetett minisztérium fejezeti költségvetése biztosítja
a) a tartalék egyes elemeinek minőségmegóvó cseréjével kapcsolatos kiadások,
b) a tartalék fenntartásához, tárolásához kapcsolódó működési, beruházási és felújítási kiadások,
c) a tartalék fejlesztéséhez szükséges kiadások,
d) a tartalék felhasználásra alkalmas állapotának biztosításához szükséges kiadások
fedezetét.
(2) A 3. § (4) bekezdésében foglaltak szerint megtérült kiadások tekintetében nem kell alkalmazni az (1) bekezdésben
foglaltakat.
(3) A  tartalék egyes elemeinek értékesítéséből, hasznosításából származó bevételt a  tartalék visszapótlására,
beszerzésére, fejlesztésére kell fordítani.
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
13. § Hatályát veszti az  Állami Egészségügyi Tartalékkal való gazdálkodás szabályairól szóló 17/2001. (IV. 28.)
EüM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
247/2019. (VI. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/505/3/2019. számú előterjesztésére – Simon Róbert
(névmódosítás előtti neve: Simon Robert; születési hely, idő: Pancsova [Jugoszlávia], 1977. december 23.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. május 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
379/2014. (X. 6.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
magyar Leventét 2014. október 4-ei hatállyal a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. október 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
217/2017. (VII. 31.) Korm. rendelete a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók kötelező közbeszerzési szakmai képzéséről.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 19. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendeletet kell alkalmazni a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói bejegyzés megújításához szükséges
kötelező közbeszerzési szakmai képzésekre (a továbbiakban: közbeszerzési szakmai képzés).
(2) A közbeszerzési szakmai képzés szervezésére és lebonyolítására a közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett
minisztérium, a  Közbeszerzési Hatóság és a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 1.  melléklete
szerinti felsőoktatási intézmény (a továbbiakban együtt: képző szervezet) jogosult.
2. A közbeszerzési szakmai képzések elismerése 2. § (1) A  közbeszerzési szakmai képzéseket a  képző szervezet kezdeményezésére a  közbeszerzésekért felelős miniszter
ismeri el. Az  elismerés célja annak ellenőrzése, hogy a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók
névjegyzékbe vételének megújításához figyelembe vehető képzések az e rendeletben meghatározott, magas szintű
követelményeknek megfeleljenek.
(2) Elismerhető képzések a  közbeszerzési, valamint a  közbeszerzések tárgyával, szereplőivel, az  eljárás lefolytatásával,
a  közbeszerzési szerződésekkel összefüggő, különösen a  jogi, műszaki, gazdasági és környezetvédelmi képzések,
amennyiben azok képzési tematikájában a  közbeszerzési vonatkozások legalább négyszer hatvan perc
időtartamban szerepelnek.
(3) A  képző szervezetek az  alábbi dokumentumok benyújtásával kezdeményezhetik az  egyes képzések közbeszerzési
szakmai képzésként történő elismerését a közbeszerzésekért felelős miniszternél:
a) kérelem, a képzés rövid bemutatásával, megjelölve annak célját, a részvétel feltételeit és a képzés időtartamát
(óraszámát);
b) a képzés szakmai tartalmának, tematikájának részletes bemutatása;
c) oktatók 3. § (3) bekezdés b) pontja szerinti szakmai tapasztalatát alátámasztó önéletrajza;
d) az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény
(a  továbbiakban: Infotv.) 5.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján az  oktatók önéletrajzában szereplő személyes
adatok kezelésére vonatkozó, az Infotv. 3. § 7. pontja szerinti hozzájárulás.
(4) Az elismerés iránti kérelemről a közbeszerzésekért felelős miniszter huszonegy napon belül a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szerint döntést hoz. A hiányosan benyújtott
dokumentumok pótlására a  közbeszerzésekért felelős miniszter egy alkalommal, nyolc napos határidőt biztosít
a kérelmező számára.
(5) A képzés elvégzésének a 4. § (4) bekezdésében foglaltak szerinti figyelembevételéhez nem kell külön elismertetni
a közbeszerzési tárgyú felsőfokú szakirányú továbbképzési szakon szerzett végzettséget.
3. A közbeszerzési szakmai képzés követelményei 3. § (1) A közbeszerzési szakmai képzés célja, hogy a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók naprakész tudással,
magas szintű ismeretekkel és széles körű tapasztalaton alapuló felkészültséggel rendelkezzenek.
(2) Az elismerés feltétele, hogy a közbeszerzési szakmai képzésnek a mindenkor hatályos közbeszerzési jogi, polgári jogi
és pénzügyi jogi szabályokhoz kell igazodnia.
(3) Közbeszerzési szakmai képzésként az olyan képzés ismerhető el, amely
a) a  közbeszerzési törvényben foglalt alapismereteken túlmutató, a  felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadóktól elvárt emelt szintű szakmai ismereteket közvetít, és
b) amelynek oktatói felsőfokú végzettségű, közbeszerzésekhez kapcsolódó szakterületen kiemelkedő
tapasztalattal rendelkező személyek. 4. Továbbképzési tanulmányi pontrendszer 4. § (1) A  közbeszerzési szakmai képzések 2.  § szerinti elismerése során a  közbeszerzésekért felelős miniszter minden
képzéshez meghatározott számú továbbképzési tanulmányi pontot rendel a képzés tematikájára és összetettségére
tekintettel.
(2) Az elismerés szempontrendszerét a közbeszerzésekért felelős miniszter minden év január 31. napjáig a honlapján
közzéteszi.
(3) A  megszerzett továbbképzési tanulmányi pontok a  képző szervezet által kiállított igazolástól számított két évig
használhatóak fel.
(4) A névjegyzékbe vétel megújításakor egyszeri alkalommal 15 továbbképzési tanulmányi pont értékben számítható
be a névjegyzékbe vétel megújítása iránti kérelem benyújtását megelőző hat éven belül megszerzett közbeszerzési
tárgyú felsőfokú szakirányú továbbképzési szakon szerzett végzettség. Közbeszerzési tárgyú felsőfokú szakirányú
továbbképzési szakon már megkezdett, de még be nem fejezett tanulmányok esetén a  már lezárt félévvel
teljesített, a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény szerinti kreditek a névjegyzékbe vétel megújításakor arányosan
beszámíthatóak.
5. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
6. § A 4. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatást a miniszter első alkalommal e rendelet hatálybalépését követő 15 napon
belül teszi közzé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2016. (IV. 6.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – az oktatásért felelős
miniszter előterjesztésére –
Kaszásné dr. Leveleki Magdolnát – 2016. április 1-jei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2012. (V. 25.) OGY határozata dr. Szanyi Tibor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Szanyi Tibor országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi
Bíróság 18. B.33.717/2012/7. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1781/2016. (XII. 15.) Korm. határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány
 1. egyetért az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről
és együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2015. (XII. 7.) MK rendelete a miniszterelnök kabinetfőnöke feladat- és hatáskörét érintően a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek meghatározásáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.  évi CXXV.  törvény 78.  § (1a)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az  Alaptörvény 18.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 21. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában foglalkoztató szervezet
a) a Miniszterelnöki Kabinetiroda,
b) a miniszterelnök kabinetfőnöke által irányított, illetve felügyelt központi államigazgatási szerv,
c) a  miniszterelnök kabinetfőnöke által irányított vagy felügyelt, központi államigazgatási szervnek nem
minősülő költségvetési szerv. 2. § A foglalkoztató szervezettel a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.)
szerinti foglalkoztatási jogviszonyban (a  továbbiakban: foglalkoztatási jogviszony) vagy a  Polgári Törvénykönyv
szerinti szerződéses jogviszonyban álló vagy ilyen jogviszonyt létesíteni szándékozó személyek esetében a 3. §-ban,
a 4. §-ban és az 1. mellékletben meghatározott
a) munkakör betöltésére irányuló foglalkoztatási jogviszony, illetve
b) feladat ellátására irányuló, a Polgári Törvénykönyv szerinti szerződéses jogviszony
minősül az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak.
3. § A foglalkoztató szervezetnél
a) a gazdasági vezető,
b) a belső ellenőr,
c) az integritás tanácsadó,
d) a biztonsági vezető,
e) az informatikai vezető,
f ) a nemzetbiztonsági ellenőrzéssel kapcsolatban kijelölt biztonsági megbízott,
g) a titkos ügykezelő,
h) az elektronikus információs rendszer biztonságáért, üzemeltetéséért és fejlesztéséért felelős személy,
i) a rendszerbiztonsági felügyelő,
j) a rendszeradminisztrátor,
k) a rejtjelfelügyelő és a rejtjelező
munkakör az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak minősül.
4. § A  foglalkoztató szervezettel foglalkoztatási jogviszonyban vagy a  Polgári Törvénykönyv szerinti szerződéses
jogviszonyban álló személy jogviszonya az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak minősül
a) ha a  jogviszony a  foglalkoztató szervezet által meghatározott funkcionális jellegű, a  foglalkoztató szervezet
közhatalmi tevékenységét nem érintő feladat ellátására irányul, és a jogviszony betöltője a feladatellátásával
összefüggésben jogellenes befolyással vagy leplezett támadással fenyegetett,
b) ha a jogviszony betöltőjét külszolgálatra jelölik vagy helyezik ki.
5. § A  foglalkoztató szervezetnél a  nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére jogosult kijelöli a  4.  § a)  pontja és
az Nbtv. 74. § i) pont io) alpontja szerinti jogviszonyt betöltők körét.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke


text:
133/2009. (X. 14.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján Kocsis István dandártábornok szolgálati viszonyát 2009. október 5-én
megszüntetem és 2009. október 6-ai hatállyal nyugállományba helyezem.
Budapest, 2009. szeptember 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
2043/2013. (XII. 30.) Korm. határozata a Horizont 2020 programhoz kapcsolódó, az AAL és EUROSTARS2 programokban való magyar részvételről.
A Kormány
 1. felkéri a  nemzetgazdasági minisztert, hogy hazánk AAL és EUROSTARS2 programokhoz történő csatlakozási
szándékáról tájékoztassa az Európai Bizottság Kutatási és Innovációs Főigazgatóságát,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal
2. felkéri a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az AAL és EUROSTARS2 programokban
való hazai részvétel pénzügyi feltételeinek megteremtése érdekében a 2014–2020 közötti időszakra az EUROSTARS2
program esetében évi 1 millió euró, míg az  AAL program esetében évi 750 ezer euró összegű forrást biztosítson
a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap terhére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
határidő: folyamatos
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök