text:
2017. CXVII. törvény a Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között
a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A MINŐSÍTETT ADATOK CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya, a továbbiakban együtt: „Felek”,
Elismerve a Felek közötti kölcsönös együttműködés jelentőségét,
Felismerve, hogy a Felek közötti együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére,
Elismerve az azonos szintű védelem biztosításának igényét a minősített adatok számára,
Új egyezménnyel kívánva kiváltani a  Magyar Köztársaság Kormánya és az  Olasz Köztársaság Kormánya között
a minősített információk kölcsönös védelméről szóló, 2003. március 20-án aláírt Biztonsági Megállapodást,
Kölcsönösen tiszteletben tartva egymás nemzeti érdekeit és biztonságát, az alábbiakban állapodtak meg:
1. CIKK
AZ EGYEZMÉNY CÉLJA ÉS ALKALMAZÁSI TERÜLETE
1. Jelen Egyezmény célja, hogy védelmet biztosítson a  Felek, valamint a  joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és
természetes személyek közötti együttműködés keretében kicserélt vagy keletkezett minősített adatok számára.
2. Jelen Egyezmény nem érinti a  Felek egyéb két-, vagy többoldalú szerződés, különösen NATO szerződés alapján
fennálló vagy Európai Uniós tagságból eredő kötelezettségeit, ideértve mindazon megállapodásokat is, amelyek
minősített adatok cseréjét és kölcsönös védelmét szabályozzák.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. október 3-i ülésnapján fogadta el.
2. CIKK
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) A „Minősített Adat” megjelenési formájától vagy természetétől függetlenül, minden olyan adat, amelyet
bármelyik Fél nemzeti jogszabályai vagy egyéb szabályai szerint védelemben kell részesíteni a  minősített
adat biztonságának megsértésével szemben, s amelyet ennek megfelelően minősítettek;
b) A „Minősített adat biztonságának megsértése” olyan, a  jelen Egyezménnyel és a  Felek saját nemzeti
jogszabályaival vagy egyéb szabályaival ellentétes tevékenységet vagy mulasztást jelent, melynek
következtében a  minősített adat jogosulatlan nyilvánosságra hozatala, elvesztése, megsemmisülése,
jogosulatlan felhasználása, megszerzése vagy egyéb módon történő megsértése következhet be;
c) Az „Átadó Fél” azt a Felet, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket
jelenti, amelyik a minősített adatot átadja;
d) Az „Átvevő Fél” azt a Felet, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket
jelenti, amelyik a minősített adatot átveszi;
e) A „Harmadik Fél” bármely olyan államot, valamint a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy
természetes személyeket, továbbá nemzetközi szervezetet jelenti, amely nem részese jelen Egyezménynek;
f ) A „Szükséges Ismeret” azt a  követelményt jelenti, amely alapján egy meghatározott minősített adathoz
való hozzáférés csak annak a  személynek biztosítható, akinek a  hozzáférés hivatali kötelessége vagy
meghatározott feladata ellátásához igazoltan szükséges;
g) A „Személyi Biztonsági Tanúsítvány” a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet azon döntése, amely szerint
a  természetes személy a nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseinek tiszteletben tartásával
hozzáférhet „Bizalmas!”/RISERVATISSIMO/CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokhoz;
h) A „Minősített szerződés” olyan szerződést jelent, amely minősített adatot tartalmaz vagy amely alapján
minősített adathoz történő hozzáférés szükséges;
i) A „Szerződő” olyan természetes személy vagy jogi személy, amely a  nemzeti jogszabályok vagy egyéb
szabályok rendelkezéseivel összhangban jogképességgel rendelkezik minősített szerződések megkötésére;
j) A „Telephely Biztonsági Tanúsítvány” a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet azon döntése, amely szerint
a  jogképességgel rendelkező jogi személy vagy természetes személy rendelkezik azon fizikai és szervezeti
képességekkel, amely alkalmassá teszik a „Bizalmas!”/RISERVATISSIMO/CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű
minősített adatok kezelésére és tárolására a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseinek
megfelelően;
k) A „Nemzeti Biztonsági Felügyelet” az a nemzeti hatóság, amely a minősített adatok védelme vonatkozásában
felelős a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseinek pontos betartásáért, valamint jelen
Egyezmény alkalmazásáért és felügyeletéért.
3. CIKK
NEMZETI BIZTONSÁGI FELÜGYELETEK 1. A Felek Nemzeti Biztonsági Felügyeletei a következők:
Magyarországon:
Nemzeti Biztonsági Felügyelet
Az Olasz Köztársaságban:
Információbiztonsági Osztály – Nemzeti Biztonsági Testület (Dipartimento delle Informazioni per la Sicurezza –
Organo Nazionale di Sicurezza)
2. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek kötelesek tájékoztatni egymást hivatalos elérhetőségi adataikról, valamint
az ezzel kapcsolatos változásokról.
4. CIKK
MINŐSÍTÉSI SZINTEK MEGFELELTETÉSE Az egyes nemzeti minősítési szintek az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon Az Olasz Köztársaságban Angol nyelvű megfelelőjük „Szigorúan titkos!” SEGRETISSIMO TOP SECRET
5. CIKK
MINŐSÍTETT ADATHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
Minősített adathoz jelen Egyezmény alapján kizárólag olyan természetes személyek jogosultak hozzáférni,
akik a  Szükséges Ismeret elvének megfelelnek és az  érintett Fél nemzeti jogszabályaival és egyéb szabályaival
összhangban erre megfelelő felhatalmazást kaptak.
6. CIKK
BIZTONSÁGI ALAPELVEK 1. Az Átadó Fél:
a) köteles biztosítani, hogy a  minősített adaton a  nemzeti jogszabályai és egyéb szabályai szerinti megfelelő
minősítési szint feltüntetésre kerüljön;
b) köteles tájékoztatni az Átvevő Felet a minősített adat felhasználásának esetleges feltételhez kötéséről;
c) haladéktalanul köteles írásban tájékoztatni az  Átvevő Felet az  adat minősítési szintjében bekövetkezett
változásokról.
 2. Az Átvevő Fél: a) köteles biztosítani, hogy a  minősített adaton feltüntetésre kerüljön jelen Egyezmény 4. Cikke alapján
meghatározott egyenértékű minősítési szint;
b) ugyanolyan szintű védelemben köteles részesíteni a  másik Féltől kapott minősített adatot, mint amelyet
a saját, azonos minősítési szintű minősített adata számára biztosít;
c) köteles biztosítani, hogy az Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül a minősített adat minősítését nem
szüntetik meg, illetve minősítési szintjét nem változtatják meg;
d) köteles biztosítani, hogy az  Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az  átvett minősített adatot
Harmadik Fél részére nem adja át;
e) a  minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használhatja fel, betartva az  Átadó Fél által
meghatározott feltételeket.
7. CIKK
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS 1. A hasonló szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a Nemzeti Biztonsági Felügyeletek megkeresésre
kötelesek egymást tájékoztatni a  minősített adat védelmével kapcsolatos nemzeti jogszabályokról és egyéb
szabályokról, valamint mindezek gyakorlati alkalmazásáról.
2. Megkeresés esetén a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek, kötelesek egymással együttműködni és egymásnak
segítséget nyújtani a személyi biztonsági tanúsítványok kiállításával kapcsolatos biztonsági ellenőrzések során.
3. A  Felek kötelesek nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban elismerni a  másik Fél
által, jelen Egyezmény 4. Cikkében foglaltaknak megfelelően kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és
telephely biztonsági tanúsítványokat.
4. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek vagy más, hatáskörrel rendelkező biztonsági szervezetek kötelesek nemzeti
jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban, haladéktalanul értesíteni egymást az  elismert
személyi biztonsági tanúsítványokkal és a  telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról,
különösen azok visszavonásáról.
5. Jelen Egyezmény során megvalósuló együttműködés angol nyelven történik.
8. CIKK
MINŐSÍTETT SZERZŐDÉSEK 1. A minősített szerződéseket a Felek saját nemzeti jogszabályai és egyéb szabályai alapján kell megkötni és teljesíteni.
A Nemzeti Biztonsági Felügyeletek megkeresésre kötelesek megerősíteni, hogy az ajánlattevők és a szerződéskötést
megelőző tárgyalásokban vagy a  „Bizalmas!”/RISERVATISSIMO/CONFIDENTIAL vagy magasabb minősítési szintre
minősített szerződések teljesítésében részt vevő természetes személyek rendelkeznek megfelelő személyi
biztonsági tanúsítvánnyal vagy telephely biztonsági tanúsítvánnyal.
2. A  Nemzeti Biztonsági Felügyelet információt kérhet a  másik Fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletétől a  másik
Fél területén lévő létesítményre vonatkozó biztonsági helyzettel kapcsolatban a  minősített adat folyamatos
védelmének biztosítása céljából.
3. A „Bizalmas!”/RISERVATISSIMO/CONFIDENTAL vagy magasabb minősítési szintre minősített szerződések lényeges
részét képezi a  projekt biztonsági utasítás, amely a  biztonsági követelményeket és a  minősített szerződés egyes
elemeinek minősítésével kapcsolatos rendelkezéseket határozza meg. A projekt biztonsági utasítás másolatát azon
Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete részére kell továbbítani, amelynek joghatósága alatt a  minősített szerződés
végrehajtása történik.
4. A  „Korlátozott terjesztésű!” / RISERVATO / RESTRICTED minősítésű minősített szerződés biztonsági záradékot
tartalmaz, amely a minősített adat védelmét biztosító minimum biztonsági intézkedéseket határozza meg.
9. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT TOVÁBBÍTÁSA 1. A  minősített adat továbbítása az  Átadó Fél nemzeti jogszabályaiban és egyéb szabályaiban meghatározott
szabályok szerint, diplomáciai úton, vagy a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek által írásban meghatározott egyéb
módon történik.
2. A  Felek, a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek által írásban jóváhagyott eljárási rend szerint, elektronikus úton is
továbbíthatnak minősített adatot.
10. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT SOKSZOROSÍTÁSA, FORDÍTÁSA ÉS MEGSEMMISÍTÉSE
1. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni
a  megfelelő minősítési jelölést és az  így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az  eredeti
minősített adatot. A sokszorosított példányok számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
2. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat fordítása során keletkező példányokon a fordítás nyelvén fel kell
tüntetni, hogy az az Átadó Fél minősített adatát tartalmazza.
3. Jelen Egyezmény alapján átadott, „Szigorúan titkos!” / SEGRETISSIMO / TOP SECRET minősítésű adat fordítása vagy
sokszorosítása kizárólag az Átadó Fél előzetes írásbeli engedélyével lehetséges.
4. Jelen Egyezmény alapján átadott, „Szigorúan titkos!” / SEGRETISSIMO / TOP SECRET minősítésű adat nem
semmisíthető meg, az ezen minősítési szintű adatokat az Átadó Félnek kell visszaszolgáltatni.
5. Olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi a  minősített adat védelmét, vagy az  Átadó Félnek való
visszajuttatását, a  minősített adatot haladéktalanul meg kell semmisíteni. Az  Átvevő Fél Nemzeti Biztonsági
Felügyelete köteles az  Átadó Fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletét írásban értesíteni a  minősített adatok
megsemmisítéséről.
11. CIKK
LÁTOGATÁSOK 1. Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra az érintett Nemzeti Biztonsági Felügyelet előzetes írásbeli
jóváhagyása alapján kerülhet sor.
2. A  látogató Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete köteles a  fogadó Fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletét látogatásra
vonatkozó megkeresésében legalább húsz nappal a  látogatás időpontja előtt tájékoztatni a tervezett látogatásról.
Sürgős esetben, a  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek előzetes egyeztetését követően a  látogatásra vonatkozó
megkeresés a látogatás kezdetéhez közelebbi időpontban is benyújtható.
3. A látogatásra vonatkozó megkeresésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a  látogató neve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma;
b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt jogi személynek a megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a  látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama;
e) a  látogatás célja, valamint a  megismerendő legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölése;
f ) a meglátogatandó létesítmény neve és címe, valamint a kapcsolattartójának neve, telefonszáma, faxszáma,
e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a Nemzeti Biztonsági Felügyelet hivatalos pecsétjének lenyomata.
4. A  Nemzeti Biztonsági Felügyeletek közösen meghatározhatják a  visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját.
Azon projektek vagy szerződések esetén, amelyben szükséges a látogatás megismétlése a Felek Nemzeti Biztonsági
Felügyeletei kötelesek egymást tájékoztatni a  felhatalmazott személyek listájának megküldésével nemzeti
jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban. A  lista érvényessége nem lehet hosszabb, mint
tizenkét hónap. Amennyiben a  lista elfogadásra kerül, a  látogatások a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok
rendelkezéseivel összhangban közvetlenül lefolytathatók.
5. A  látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a  jelen Egyezmény alapján átvett minősített
adatot.
12. CIKK
ELJÁRÁS A MINŐSÍTETT ADAT BIZTONSÁGÁNAK MEGSÉRTÉSE ESETÉN
1. A Nemzeti Biztonsági Felügyeletek késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást a minősített adat biztonságának
megsértéséről vagy ennek alapos gyanújáról.
2. Azon Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete, ahol a minősített adat biztonságának megsértésére sor került, késedelem
nélkül intézkedik a  minősített adat megsértésének kivizsgálása érdekében. A  másik Fél Nemzeti Biztonsági
Felügyelete szükség esetén részt vesz a vizsgálatban.
3. Az Átvevő Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete minden esetben írásban tájékoztatja az Átadó Fél Nemzeti Biztonsági
Felügyeletét a  minősített adat biztonsága megsértésének körülményeiről, a  kár mértékéről, a  kár enyhítése
érdekében megtett intézkedésekről, valamint a vizsgálat eredményéről.
4. Ha a minősített adat biztonságának megsértése harmadik Félnél következik be, az a Nemzeti Biztonsági Felügyelet,
amely a minősített adatot a harmadik Félnek átadta köteles megtenni minden lehetséges intézkedést jelen Cikkben
meghatározott előírások megvalósulásának biztosítása érdekében.
13. CIKK
KÖLTSÉGEK VISELÉSE
Jelen Egyezmény végrehajtása nem jár költségekkel. Az  esetlegesen mégis felmerülő költségeket a  Felek maguk
viselik.
14. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 1. Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a Felek az Egyezmény hatálybalépéshez szükséges
belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját követő
második hónap első napján lép hatályba.
2. Jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A  módosítások hatályba lépésével
kapcsolatban a jelen Cikk 1. pontjában foglaltak az irányadók.
3. Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban felmondani. Felmondás esetén az  Egyezmény
a felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Fél általi kézhezvételétől számított 6 hónap elteltével hatályát veszti.
4. Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül az  annak alapján átadott vagy keletkeztetett minősített adatokat
az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig, amíg az Átadó Fél
írásban felmentést nem ad az Átvevő Fél részére ezen kötelezettség alól.
5. Felek a  jelen Egyezmény értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó vitákat tárgyalás és egyeztetés útján, külső
igazságszolgáltatási fórum igénybe vétele nélkül rendezik.
6. Jelen Egyezmény hatályba lépésével a  Magyar Köztársaság Kormánya és az  Olasz Köztársaság Kormánya között
a  minősített információk kölcsönös védelméről szóló 2003. március 20-án aláírt Biztonsági Megállapodás hatályát
veszti.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Budapesten, 2015. november 26-án, két eredeti példányban, magyar, olasz és angol nyelven, valamennyi
szöveg egyaránt hiteles. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya Az Olasz Köztársaság Kormánya
 részéről részéről”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. §, a 3. § és a 6. § az Egyezmény 14. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, a  2.  §, a  3.  § és a  6.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik.
6. § Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a minősített információk
kölcsönös védelméről szóló, Budapesten, 2003. március 20-án aláírt Biztonsági Megállapodás kihirdetéséről szóló
2004. évi LXXXIX. törvény.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
109/2010. (IV. 9.) Korm. rendelete a pénzügyi szolgáltatást közvetítő közvetítői díjáról.
A Kormány a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 235. § (1) bekezdés n) és – a második alcím
tekintetében – a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A közvetítői díj a szerzési jutalékból és az 5. és a 6. §-ban meghatározott esetekben a szerzési jutalékot kiegészítő
fenntartási jutalékból áll.
(2) A pénzügyi intézmények, pénzforgalmi intézmények az általuk fizetendő közvetítői díjat az 5. és a 6. §-on kívüli
esetekben is jogosultak szerzési és fenntartási jutalékra megbontani. A szerzési jutalék a szerződéskötéssel
összefüggésben, a fenntartási jutalék pedig a szerződés meghatározott időpontig történő fennállásáért illeti meg
a közvetítőt.
(3) Az alkusznak fizetendő közvetítői díj kizárólag szerzési jutalékból áll.
2. § Pénzügyi intézménnyel, pénzforgalmi intézménnyel kötött megbízási szerződés esetén a szerzési jutalék akkor válik
esedékessé, ha a pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény és az ügyfél között a szerződés létrejött, érvényes,
és a pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény megkezdi a szerződésből eredő, ügyféllel szembeni pénzügyi
szolgáltatás, kiegészítő pénzügyi szolgáltatás nyújtására irányuló kötelezettségeinek teljesítését.
2. A közvetítői szerződés alakja és kötelező minimális tartalmi elemei
3. § (1) A pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény és a közvetítő közötti szerződést írásban kell megkötni.
(2) A pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény és a közvetítő közötti szerződésnek tartalmaznia kell legalább
a közvetítő részére fizetendő közvetítői díj
a) formáját,
b) mértékét,
c) kifizetésének feltételeit, különös tekintettel a fenntartási jutalék kifizetésének alapját képező minőségi
követelményekre és
d) esedékességének időpontját, ütemezését. (3) A (2) bekezdésben foglaltakon kívül az 5. és 6. §-ban meghatározott termékcsoportoknál a közvetítővel kötött
szerződésnek tartalmaznia kell a közvetítői díj közvetítő általi visszatérítésére való kötelezettség feltételeit,
megszűnésének időpontját, ami nem lehet korábbi mint a szerzési jutalék esedékességétől számított két év és
a közvetítői díj visszatérítésére vonatkozó kötelezettség alóli mentesítés feltételeit.
(4) A pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény belső szabályzatában rögzíti a közvetítővel kötendő szerződés
tartalmi elemeinek kialakításánál alkalmazott elveket.
4. § (1) Az alkusz és az ügyfél közötti szerződésnek tartalmaznia kell az alkuszt megillető szerzési jutalék mértékét és
megfizetésének feltételeit.
(2) Az alkusz az üzletszabályzatban rögzíti az ügyféllel kötendő szerződés tartalmi elemeit. Az alkusz a szerződéskötést
megelőzően köteles biztosítani az ügyfél számára az üzletszabályzat megismerését.
(3) Fogyasztóknak nyújtott hitel közvetítésekor, a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló törvény szerinti tájékoztatási
kötelezettség teljesítése esetén a (2) bekezdésben meghatározott tájékoztatási kötelezettséget nem kell alkalmazni.
3. Egyes termékcsoportokra vonatkozó különös szabályok 5. § (1) Az ingatlanon alapított jelzálogjog (ideértve az önálló zálogjogot is) fedezete mellett öt évet elérő vagy azt meghaladó
legrövidebb futamidőre kínált hitel és pénzkölcsön, valamint az ingatlan pénzügyi lízing (a továb biak ban együtt:
ingatlannal fedezett kockázatvállalás) esetén a szerzési jutalék a szerződés alapján folyósított összeg arányában jár.
(2) Az ingatlannal fedezett kockázatvállalás esetén a fenntartási jutalékot a teljes közvetítői díj legalább 20%-ában kell
megállapítani.
(3) Az ingatlannal fedezett kockázatvállalás esetén a fenntartási jutalékot a pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény
és a közvetítő közötti szerződésben foglalt feltételeknek meg fele lően évente, egyenlő részletekben kell megfizetni.
A fenntartási jutalék utolsó részletének esedékessége nem határozható meg a szerzési jutalék megnyílásától számított
második év, a tíz évet meghaladó futamidő esetén a futamidő egyötödének leteltét megelőző időpontra.
6. § A személy- és kishaszon-gépjármű hitel-, pénzügyi lízing- és gépjármű fedezet mellett nyújtott hitelszerződések
(a továb biak ban együtt: gépjármű finanszírozási szerződések) esetében a fenntartási jutalékot a teljes közvetítői díj
legalább 70%-ában kell megállapítani, és a teljes futamidő alatt folyamatosan, a közvetített pénzügyi szolgáltatás
ügyfél általi szerződésszerű teljesítésével arányosan kell kifizetni.
4. Záró rendelkezés 7. § E rendelet 2010. június 1-jén lép hatályba.
8. § (1) Az e rendeletben foglaltakat – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – azon közvetített ügyletek esetében kell
alkalmazni, amelyeknél a pénzügyi szolgáltatási szerződés megkötésére a pénzügyi intézmény, pénzforgalmi
intézmény és az ügyfél között 2010. szeptember 30-át köve tően kerül sor.
(2) A gépjármű finanszírozási szerződések esetében az e rendeletben foglaltakat akkor kell alkalmazni, ha a pénzügyi
intézmény és az ügyfél közötti pénzügyi szolgáltatási szerződés megkötésére az e rendelet hatálybalépését köve tően
kerül sor.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
445/2018. (HK 1/2019.) HVKF határozata alkalmazásba vételre kerülő hadfelszerelésről, és intézkedési tervvel használatba vételre kerülő felszerelésről.
A. A hadfelszerelés rendszerbe kerülésének és rendszerből történő kivonásának rendjéről szóló 10/2016.
(III. 10.) HM utasítás 3. § (4) bekezdés a) és e) pontja alapján az alábbi hadfelszerelések alkalmazásba vételét
rendelem el:
1. LAND ROVER DEFENDER 110 TITHONUS
katonai terepjáró személygépjármű
Rendeltetése: 1+1+4 fő szállítására alkalmas zárt
parancsnoki katonai terepjáró személygépjármű, a honvédségi szervezetek személyi állományának, a felszerelésének és egyéb anyagoknak terepen történő szállítására.
Az alkalmazás célja elsősorban terepen történő mobil
járőrözési, menetoszlop kísérési, egyéb katonai és katasztrófavédelmi feladatok ellátása.
2. LAND ROVER DEFENDER 130 BATTLEFIELD
AMBULANCE katonai terepjáró sebesültszállító bázisjármű
Rendeltetése: A Magyar Honvédség katonai szervezeteinél jelentkező harctéri sebesült személyi állomány helyszíni egészségügyi ellátása, valamint magasabb egységszintű egészségügyi ellátást biztosító helyre (ROLE-1)
történő szállítása opcionálisan 4 fő fekvő, vagy 6 fő ülő
testhelyzetében. A bázisjármű személyzete 1 + 2 fő.
3. RÁBA H25.324 DAET-111 típusú katonai terepjáró vontató bázisjármű és a SCHWARZMÜLLER T4
műszaki gép szállító pótkocsi – együttesen 25 t járműszerelvény –
Rendeltetése: a Magyar Honvédség állománytáblás és
missziós katonai szervezeteinél elsősorban a műszaki
gépek szállítása és a jelentkező technikai mentési-vontatási és katasztrófavédelmi feladatok ellátása.
4. MAN TGS 40.540 6x6 BBS-MIL (03M) típusú háromtengelyes összkerékhajtású nyerges vontató és
a GOLDHOFER STZ-H 6-74/80M típusú nehézgép
szállító hattengelyes félpótkocsi – együttesen 70 t járműszerelvény –
Rendeltetése: a Magyar Honvédség állománytáblás és
missziós katonai szervezeteinél jelentkező nehézgép, illetve harcjármű szállítási igények és feladatok ellátása közúton és terepen.
B. A Magyar Honvédség rendszerébe intézkedési tervvel használatba vételre kerülő felszerelések használatát
rendelem el:
1. Renault C/K 520 T6X4 E6 típusú nyerges vontató és
a Faymonville Multimax/TL típusú mélyágyas pótkocsi
Rendeltetése: a honvédségi szervezetek összetett nehézgép szállítási feladatainak biztosítása közúton és terepen egyaránt, elsődlegesen a katasztrófavédelmi feladatok, valamint a nemzeti haderő szállítási feladatainak
biztosítása érdekében.
2. BMW R 1200 RT típusú rendészeti motorkerékpár
Rendeltetése: a katonai rendészeti – járőrözési, katonai
menetoszlopok kísérési, delegációbiztosítási, forgalomszabályozási – feladatainak biztosítása közúton.
3. MERCEDES-BENZ Sprinter 516 típusú 9, 14, 18,
21 fős csapatszállító kisbuszok
Rendeltetése: a honvédségi szervezetek személyszállítása közúton és a kapcsolható összkerék hajtású jármű vonatkozásában enyhébb terepen, különös tekintettel rendészeti és tűzszerész feladatok végrehajtása esetén. Az eszközök a kiemelt rendészeti és tűzszerész feladatok gyors
végrehajtásának érdekében megkülönböztető jelzéssel,
valamint a közlekedőket erre figyelmeztető „Magyar Honvédség Katonai Rendészet” és „Magyar Honvédség
Tűzszerész” felirattal kerültek ellátásra.
4. MERCEDES-BENZ Profile Genios 906BB35 típusú
mentőgépjármű Rendeltetése: a honvédségi szervezetek az egészségügyi biztosítással, különös tekintettel a tömeges bevándorlás okozta migrációs feladatokra, összefüggő mentési és
betegszállítási feladatainak végrehajtása közúton.
5. Különböző típusú közúti személy – és áruszállító
gépjármű
a) SUZUKI Vitara GL 1.6+ 2WD 5MT 88 kW/120 LE
típusú személygépkocsi;
b) Škoda Octavia Style 1,8 TSI 132 kW/180 LE típusú
személygépkocsi;
c) Škoda Octavia Combi Style 1,8 TSI 132 kW/180 LE
típusú személygépkocsi;
d) Škoda Superb Style 2.0 TSI DSG 162 kW/220 LE
típusú személygépkocsi;
e) VW T6 Kombi RT 2.0 TDI SCR BMT 110 kW/150 LE
típusú mikrobusz;
f) VW T6 Kombi HT 2.0 TDI SCR BMT DSG –
110 kW/150 LE típusú mikrobusz;
g) VW T6 HT 2.0 TDI SCR BMT típusú zárt áruszállító.
Rendeltetése: a honvédségi szervezetek napi ügyinté
zéssel összefüggő személy-, áru- és egyéni felszerelés
szállítási feladatainak biztosítása közúton.
6. Különböző típusú haszongépjármű
– TOYOTA Hilux 2,4 D4-D (EURO-6) duplakabinos
„pick-up”,
Rendeltetése: a honvédségi szervezetek közúti és eny
hébb terepen történő személy- és teherszállítással összefüggő idegenrendészeti, valamint a migráció kezelésével
és az ideiglenes biztonsági határzár építésével kapcsolatos
MH-ra háruló járőrözési, figyelési és felderítési feladatok
meghatározott gyakorisággal történő végrehajtása.
7. MTZ 952.5 típusú traktor cserélhető adapterekkel
(Kowalski Z 001/H 165 cm széles dobos fűkasza, Dexwal
PSK 550 típusú só és homokszóró, GEO SPO 250 típusú
hótoló)
Rendeltetése: a kijelölt katonai szervezeteknél a mezőgazdasági munkagép a cserélhető adapterekkel alkalmas
az utak hó eltakarítására és síkosság mentesítésére valamint a szálas növények kaszálására. A mezőgazdasági
gépek alkalmasak vontatási feladatok végrehajtására is.
8. CREDO ECONELL 12 2 ajtós, szóló autóbusz
Rendeltetése: az MH Pápa Bázisrepülőtér (a további
akban: MH PBRT) belső, illetve ahhoz szorosan kapcsolódó termináli utas szállítások végrehajtására. Az autóbuszok kizárólagosan az MH PBRT állományában üzemeltethetők.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1008/2003. (II. 20.) Korm. határozata államtitkári juttatások megállapításáról.
A Kormány a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. §-ának
(2) bekezdése alapján
dr. Katona Tamásnak, a Miniszterelnöki Hivatal helyettes államtitkárának
— 2003. február 1-jei hatállyal — e megbízatása ellátásának időtartamára
államtitkári illetményt és az államtitkári juttatások teljes körét biztosítja.
Budapest, 2003. február 1. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
21/2013. (I. 30.) Korm. rendelete a bakteriológiai (biológiai) és toxin-fegyverek kifejlesztésének, előállításának és tárolásának megtiltásáról és e fegyverek megsemmisítéséről szóló egyezményből eredő nyilatkozattételi kötelezettségek végrehajtásáról és az ellenőrzés rendjéről.
A Kormány az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről,
valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 140/E. § (1) bekezdésében,
a 2. § (1) bekezdése tekintetében az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések
hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 140/E. §
(2) bekezdésében, a 6. § tekintetében az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül
helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 140/E. § (3) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. mikrobiológiai vagy egyéb biológiai anyag, valamint toxin: a 428/2009/EK tanácsi rendelet I. melléklet
1. kategóriájában meghatározott 1C351–354 ellenőrzési jegyzékszám alatt szereplő olyan anyag, amely ember,
állat vagy növény megbetegítésére, elpusztítására, genetikai anyagának módosítására vagy megváltoztatására
alkalmas, 2. műszaki-technológiai támogatás: mikrobiológiai vagy egyéb biológiai anyaggal, valamint toxinnal kapcsolatos
kutatáshoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, kísérletezéséhez és minden egyéb műszaki-technológiai szolgáltatáshoz
kapcsolódó tevékenység, amely lehet – beleértve a támogatás szóbeli formáit is – betanítás, képzés,
munkatapasztalatok vagy készségek átadása vagy konzultációs szolgáltatások nyújtása.
2. Nemzeti hatóság 2. § (1) A Kormány a bakteriológiai (biológiai) és toxin-fegyverek kifejlesztésének, előállításának és tárolásának megtiltásáról
és e fegyverek megsemmisítéséről szóló, az Egyesült Nemzetek Szervezete XXVI. ülésszakán, 1971. december 10-én
elfogadott egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) végrehajtásának felügyeletére, a nemzeti végrehajtással
összefüggő feladatok koordinációjára és az e rendeletben meghatározott előírások betartásának ellenőrzésére
nemzeti külkereskedelmi államigazgatási szervként a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Haditechnikai és
Exportellenőrzési Hatóságát (a továbbiakban: Hivatal) jelöli ki. (2) A Hivatal az (1) bekezdésben meghatározott feladatkörében
a) nyilvántartja a 3. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységet folytató jogalanyokat, a jogalanyok által
benyújtott nyilatkozatokat, b) ellenőrzi a bejelentési és adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését, valamint a 3. § (1) bekezdésében
meghatározott tevékenységet folytató jogalanyok nyilatkozataiban szereplő adatok valódiságát,
c) elkészíti az Egyezmény, vagy az Egyezményben részes államok által elfogadott döntések szerinti
nyilatkozatokat. 3. Bejelentési és adatszolgáltatási kötelezettség 3. § (1) A jogalany köteles a Hivatalnak a Hivatal honlapján közzétett formanyomtatványokon a kitöltési útmutatónak
megfelelően bejelentést tenni, ha a jogalany mikrobiológiai vagy egyéb biológiai anyagot, valamint toxint gyárt,
fejleszt, feldolgoz, tárol, felhasznál, importál, az Európai Unión belül átad, átvesz vagy ezekkel az anyagokkal
kapcsolatos műszaki-technológiai támogatási szolgáltatást nyújt, tekintet nélkül annak eredetére vagy előállítási
módjára, fajtájára és mennyiségére. (2) Ha a jogalany az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységet végez vagy kíván végezni, a tevékenység
megkezdése előtt legalább 30 nappal kell bejelentést tennie. A bejelentés alapján a Hivatal a jogalanyt nyilvántartásba
veszi. (3) A bejelentésnek tartalmaznia kell az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi
rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi
XXIX. törvény 140/B. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott adatokon túl a bejelentési kötelezettség alapjául
szolgáló anyagok nevét mennyiségét, helyét, továbbá az ezekkel kapcsolatos műszaki-technológiai támogatási
szolgáltatást. (4) A (3) bekezdésben meghatározott adatokban bekövetkezett változásokat a változást követő nyolc napon belül
a jogalany köteles bejelenteni a Hivatalnak. 4. Nyilatkozattétel
4. § (1) A 3. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységet folytató jogalany a Hivatal honlapján közzétett
formanyomtatványokon a kitöltési útmutatónak megfelelően éves adatszolgáltatást nyújt a Hivatal részére az előző
évben folytatott, 3. § (1) bekezdése szerinti tevékenységről minden év február 20-ig.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogalany nem köteles nyilatkozatot tenni, ha az előző évben nem folytatott a 3. §
(1) bekezdésében meghatározott tevékenységet. (3) Az (1) bekezdés szerinti jogalanyok a nyilatkozat alapjául szolgáló dokumentumokat a nyilatkozattételtől számított
öt évig megőrzik és hatósági ellenőrzés során kérésre bemutatják.
5. Ellenőrzés 5. § A Hivatal – indokolt esetben az egészségügyért felelős miniszter, a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter
és az adópolitikáért felelős miniszter által kijelölt szervek szakértői közreműködésével – jogosult a bejelentési és
adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének, illetve a jogalanyok nyilatkozataiban szereplő adatok valódiságának
az ellenőrzésére. 6. Bírság 6. § (1) Ha a 3. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységet folytató jogalany a bejelentési, adatszolgáltatási,
együttműködési és nyilatkozattételi kötelezettségeit nem teljesíti, a Hivatal által kiszabható bírság mértéke
500 ezer forinttól 1 millió forintig terjedhet. (2) Ha a 3. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységet folytató jogalany a bejelentési, illetve nyilatkozattételi
eljárás során a Hivatal megtévesztésére alkalmas, valótlan adatokat közöl, a Hivatal által kiszabható bírság mértéke
3 millió forintig terjedhet. (3) Ha a Hivatal a 3. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységet folytató jogalany kötelezettségének nem teljesítés
miatt három éven belül ismételten bírság kiszabásáról rendelkezik, a Hivatal által kiszabható bírság mértéke az (1) és
(2) bekezdésben foglaltak kétszerese. (4) A bírságot a határozat jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül a fizetési számlák közötti átutalásra szóló
megbízás útján a Hivatal Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00282448-00000000 számú fizetési számlája
javára kell teljesíteni. 7. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 60. napon lép hatályba.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő szervezetek a bejelentési kötelezettségüknek az e rendelet
hatálybalépését követő 90 napon belül tesznek eleget. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1046/2010. (II. 26.) Korm. határozata egyes határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről.
1. A Kormány a határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000.
(XI. 14.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdésére tekintettel engedélyezi
a) a 2010. I–IV. negyedévében Horvátországban és Magyarországon megrendezendő „Multinational Training Event
2010 horvát–amerikai–magyar helikopter kiképzés” elnevezésű gyakorlaton történő részvétellel összefüggésben
a Magyar Honvédség állományából legfeljebb 50 fő, illetve
b) a 2010. I–IV. negyedévében Magyarországon és Horvátországban megrendezendő CIMIC felkészítési rendezvényeken a Magyar Honvédség és a külföldi fegyveres erők tagjainak (legfeljebb 100 fő) határátlépéssel járó
csapatmozgásait.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
243/2012. (IX. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Barócsné dr. Vattay
Noémi Erzsébetet 2012. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. szeptember 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
2011. XXXVI. törvény a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létesítéséről.
Az Országgyűlés felismerve, hogy a közszolgálaton belül a polgári közigazgatás, a rendvédelem, a honvédelem és
a nemzetbiztonsági szolgálatok személyi állományában a hivatástudat és a szakértelem erősítése összehangolt és tervezett
utánpótlásképzést tesz szükségessé, továbbá a pályaelhagyás helyett a társadalom számára hatékony munkavégzés biztosítására
a közszolgálati életpályamodellt támogató továbbképzési rendszert kell működtetni, a közszolgálati felsőfokú szakemberképzést
egységes intézményi alapokra kívánja helyezni. Ennek érdekében a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
A NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM LÉTESÍTÉSE 1. § (1) Az Országgyűlés a (2) bekezdésben meghatározott felsőoktatási intézményeket és kart – az átalakulással létesülő új
állami felsőoktatási intézmény egyidejű jogutódlásával – alakítja át.
(2) A jogutód intézmény
a) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem (a továbbiakban: ZMNE) és
b) a Rendőrtiszti Főiskola (a továbbiakban: RTF) átalakulásával, valamint
c) a Budapesti Corvinus Egyetemből (a továbbiakban: BCE) kiváló Közigazgatástudományi Kar (a továbbiakban: Kar)
csatlakozásával 2012. január 1-jén jön létre.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott szervezetek (a továbbiakban együtt: jogelőd) általános jogutódja 2012. január
1-jétől a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: Egyetem).
(4) Az Egyetem székhelye: Budapest.
2. § (1) Az Egyetem fenntartói jogait Fenntartói Testület (a továbbiakban: FT) útján
a) a közigazgatás-fejlesztésért,
b) a rendészetért és
c) a honvédelemért
felelős miniszterek közösen gyakorolják.
(2) Az Egyetemet illetik meg a jogelőd jogai, és terhelik azok kötelezettségei.
(3) A Kar, a ZMNE és az RTF az Egyetem egyetemi karaként működik tovább.
(4) A karok gazdálkodási önállóságát biztosító dékáni kötelezettségvállalási jogosultságot a szervezeti és működési
szabályzatban kell meghatározni. Az Egyetem kara önálló előirányzat-felhasználási keretszámlával rendelkezik, és
ennek keretében önállóan gazdálkodik.
(5) A jogelődnél 2012. január 1-je előtt keletkezett adósság, illetve kötelezettségvállalás a 13. § (3) bekezdés szerint
elkészített költségvetési javaslatban a jogelődből létrejövő kart terheli.
3. § (1) A jogelőd alkalmazottainak foglalkoztatásra irányuló jogviszonya és hallgatóinak hallgatói jogviszonya az Egyetemen
folyamatos.
(2) Az Egyetemen – a jogelődnél indult alap- vagy mesterszakokon, szakirányú továbbképzési szakokon, szakképzési
programokban, valamint doktori képzéseken – a képzés folytatásának feltételeit biztosítani kell addig, amíg a 2011–2012.
tanévre, illetve korábban felvett hallgatók nem fejezik be tanulmányaikat azon a szakon, amelyen azt megkezdték.
II. FEJEZET
AZ ÁTALAKULÁS SZABÁLYAI 1. Általános rendelkezések
4. § (1) A BCE-ből kiváló és az Egyetemhez csatlakozó Kar átalakulását a BCE rektora készíti elő.
(2) A BCE szenátusa a Kar kari tanácsával együtt az intézmény szervezetében működő, a Kar költségvetési előirányzatairól,
valamint vagyoni értékű jogairól és kötelezettségeiről 2011. április 30-ig leltárt készít (a továbbiakban:
vagyonmegosztási javaslat).
A törvényt az Országgyűlés a 2011. március 16-i ülésnapján fogadta el.
(3) A vagyonmegosztási javaslatnak a 2011. január 1-jén a BCE és a Kar tekintetében fennállt tényleges vagyonmegoszlási
és használati viszonyokat kell tükröznie.
(4) A BCE szenátusa és a Kar kari tanácsa által jóváhagyott vagyonmegosztási javaslatot a rektor a (2) bekezdésben
meghatározott határidőig elküldi
a) az oktatásért felelős miniszternek és
b) az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszternek.
(5) A (4) bekezdésben megjelölt miniszterek 2011. május 15-ig együttesen döntenek a vagyonmegosztási javaslat alapján
az állami vagyonnak a BCE és a Kar közötti megosztásáról, amely döntésről a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-t
(a továbbiakban: MNV Zrt.) az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter tájékoztatja.
(6) Amennyiben a vagyonmegosztási javaslat a (2) bekezdésben meghatározott határidőre nem készül el, az MNV Zrt.
az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter egyetértése mellett a BCE vagyonkezelői szerződésében
meghatározott állami vagyonra vonatkozó vagyonkezelői jogot visszavonja.
(7) A vagyonmegosztási javaslatban a Karon folyó képzéshez és a működéshez, a kiválás előtti színvonal fenntartásához
szükséges, anyagi és tárgyi feltételeket 2011. évi szinten biztosítani kell.
(8) Az Egyetemet a vagyonmegosztási javaslatban meghatározott mértékben illetik meg jogok, illetve terhelik
kötelezettségek. A vagyonmegosztási javaslat melléklete tartalmazza a jogutódlás tárgyát képező szakindítási
engedélyek felsorolását.
(9) A BCE szenátusa a Kar kari tanácsával együtt 2011. május 31-ig dönt a BCE és a Kar között a kiválást követő időszakra
vonatkozó együttműködési megállapodási javaslatról. Az együttműködési megállapodás az Ideiglenes Szenátus
(a továbbiakban: ISZ) jóváhagyása után 2012. január 1-jétől érvényes. Az együttműködési megállapodás kiterjed
kutatási programok, pályázatok és képzési programok közös működtetésére, valamint a Karon 2011. január 1-jei
állapot szerint folytatott képzések szerinti – alap-, mester- és szakirányú továbbképzési – szakokkal kapcsolatos
szakindítási jogosultságnak az Egyetem részére történő átadására.
5. § (1) A ZMNE és az RTF rektora a 2011. január 1-jén meghatározott állapot szerint 2011. április 30-ig a fenntartóval
egyetértésben vagyonleltárt készít.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott határidőig az intézmény rektora a vagyonleltárt megküldi a fenntartónak, majd
a fenntartó továbbítja az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszternek, aki azt az MNV Zrt. részére továbbítja.
6. § Az MNV Zrt. 2012. január 1-jéig teljesíti az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvényben, az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvényben foglalt irányadó feladatait, ideértve az Egyetemmel a vagyonkezelési szerződések, illetve
a vagyonhasználatot és a vagyoni jogokkal kapcsolatos egyéb jogokat rögzítő megállapodások megkötését.
A szerződések megkötésére a fenntartókkal egyetértésben kerül sor.
2. A Fenntartói Testület 7. § Az FT 2011. április 15-ig megtartja alakuló ülését. Az alakuló ülést a közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter hívja
össze. Az FT az általa elfogadott ügyrend szerint működik.
8. § (1) Az Egyetem költségvetését a közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter költségvetési fejezetében kell biztosítani.
A fenntartók megállapodása alapján kiegészítő jelleggel költségvetési támogatást az FT tagjai saját költségvetési
fejezetükben biztosítanak.
(2) Az Egyetem gazdasági főigazgatójának személyéről az FT az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter
egyetértésével dönt. A dékánt a rektor az FT elő zetes egyetértésével bízza meg.
3. Az Előkészítő Testület 9. § A Kar, a ZMNE és az RTF közös Előkészítő Testületet (a továbbiakban: ET) hoz létre, amelynek működési rendjét
e törvény szabályozza.
10. § (1) Az ET 12 tagú testület. Az ET tagjaivá a ZMNE és az RTF szenátusának, valamint a Kar kari tanácsának nem hallgató
tagjai két oktatót és hallgató tagjai egy hallgatót választanak. Tagok továbbá a ZMNE és RTF rektorai, valamint a Kar
dékánja.
(2) Az ET alakuló ülését 2011. április 15-ig tartja meg.
(3) Az alakuló ülést a korelnök nyitja meg, és ellátja az elnöki feladatokat az ET vezetőjének megválasztásáig.
(4) Az ET vezetőjét a tagok maguk közül a jelenlévők több mint felének igen szavazatával választják meg. Amennyiben
egy jelölt sem kapja meg a szavazatok többségét, a két legtöbb szavazatot kapott jelölttel újra le kell folytatni
a szavazást. Az ismételt szavazáson a több szavazatot kapott jelölt válik az ET elnökévé, azonos szavazatszám esetén
a szavazást mindaddig meg kell ismételni, míg a két jelölt közül az egyik az egyszerű többséget meg nem szerzi.
(5) Az ET határozatképes, ha tagjainak legalább több mint fele jelen van. Az ET határozatát a jelenlévők számának felénél
több igen szavazattal (szótöbbséggel) hozza meg. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
Határozatképtelenség esetén, változatlan napirenddel, legalább 3 nap elteltével újabb ülést kell tartani, amely
a megjelentek számától függetlenül határozatképes. E bekezdésben foglaltakkal ellentétesen hozott határozat
érvénytelen.
(6) Az üléseket az ET elnöke hívja össze, amelyekre a tagokat írásban, az ülést megelőzően legalább 3 nappal, a napirend
közlésével meg kell hívni. Az ET üléseinek állandó meghívottjai a 2. § (1) bekezdésében felsorolt miniszterek képviselői.
(7) Az ET az ISZ megalakulásáig működik. 11. § (1) Az ET feladatai:
a) 2011. április 20-ig Gazdálkodási Előkészítő Bizottságot (a továbbiakban: GEB) hoz létre;
b) elkészíti és megküldi az FT-nek az ISZ választási szabályzatát;
c) a választási szabályzat szerint előkészíti és lebonyolítja az Egyetem ISZ-ének megválasztását.
(2) Az ET 2011. május 15-ig az FT-nek jóváhagyásra előterjeszti az ISZ választási szabályzatát. Az ISZ-t 2011. július 31-ig kell
megalakítani. Az ISZ működésének szabályait 2011. december 31-ig e törvény és az ISZ által elfogadott ügyrend
határozza meg.
4. A Gazdálkodási Előkészítő Bizottság 12. § (1) A GEB az ET által választott 10 tagú testület. Tagjai a Kar gazdasági vezetője, a ZMNE és az RTF gazdasági főigazgatója.
A GEB további 3 tagját az ET választja. A GEB tagjai a 2. § (1) bekezdésben felsorolt miniszterek, valamint az állami
vagyon felügyeletéért felelős miniszter képviselője is. Az ülések állandó meghívottja a BCE gazdasági főigazgatója.
(2) A GEB-ben az Egyetem jogelődeinek egyenlő képviseletét biztosítani kell.
13. § (1) A GEB a Kar, a ZMNE és az RTF vagyoni jogainak és kötelezettségeinek az összegzését készíti el, a vagyonmérleg és
a főkönyvi vizsgálat, valamint az intézményi költségvetés alapján. A GEB 2011. július 15-ig vagyonátvevő jelentést
készít a jogelődök aktuális vagyoni helyzetéről, amelyet megküld az FT-nek.
(2) A GEB működési rendjére az ET működésére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. A GEB
a vagyonátvevő jelentést az ISZ véleményezését követően megküldi az FT-nek. A GEB jelentését az ISZ véleményének
figyelembevételével az FT fogadja el.
(3) A Kar, a ZMNE és az RTF költségvetési tervei alapján az ISZ 2011. augusztus 31-ig az Egyetem 2012. évi költségvetésére
vonatkozó javaslatot benyújtja az FT-nek.
5. Az Ideiglenes Szenátus 14. § (1) Az ISZ-ben a jogelődöknek az egyenlő számú képviseletét biztosítani kell.
(2) Az ISZ 2012. január 1-jétől gyakorolja az Egyetem szenátusának jogköreit. Az Egyetem 2012. december 31-ig új
szenátust választ.
(3) Az ISZ 2011. szeptember 15-ig elkészíti és megküldi az FT-nek az Egyetem rektorának és gazdasági főigazgatójának
pályázati kiírását. Az ISZ kezdeményezésére az FT egyéb vezetői pályázatok kiírásáról is intézkedhet.
(4) Az FT 2011. szeptember 30-ig kiírja a rektori és a gazdasági főigazgatói pályázatokat. 2011. november 10-ig az ISZ
a beérkezett pályázatok rangsorolásával javaslatot fogalmaz meg az Egyetem rektorának és gazdasági
főigazgatójának személyéről, és kezdeményezi a megbízásukat. Az FT – az oktatásért felelős miniszter útján – 2011.
november 30-ig előterjeszti a rektor személyére vonatkozó javaslatot a megbízásra jogosultnak.
(5) A rektori pályázat eredménytelensége esetén az FT ideiglenesen a jogelődök egyikének vezetőjét bízza meg a rektori
feladatok ellátásával. A megbízott rektor dékáni megbízása a rektori megbízatásának végéig szünetel, erre az időre
karán a dékáni feladatokat az ISZ által kijelölt dékánhelyettes látja el. A megbízott rektor a döntését a kari dékánokkal
egyetértésben hozza meg.
(6) Az RTF rektora, a Kar dékánja, valamint a ZMNE honvédelemért felelős miniszter által kijelölt vezetője az Egyetemen
a jogelődnek megfelelő kar dékánjaként, helyetteseik dékánhelyettesként folytatják vezetői megbízásukat.
(7) A jogelődnél indult vezetői megbízások 2012. január 1-je után az Egyetem karán a megbízás lejártáig folyamatosak.
Azok a vezetői megbízások, amelyek 2012. december 31. után járnak le, 2013. január 1-jei hatállyal megszűnnek. Az új
vezetői megbízásokról a (2) bekezdésben és a 15. § (1) bekezdésben megfelelően újraválasztott testületek döntenek.
(8) Az ISZ 2011. szeptember 30-ig megküldi az FT-nek az Egyetem intézményi dokumentumait.
(9) 2011. november 30-ig az FT a felsőoktatási intézmények nyilvántartásáért felelős szervnél, valamint a törzskönyvi
nyilvántartást vezető szervnél kezdeményezi az Egyetem nyilvántartásba vételét, és benyújtja az ehhez szükséges
intézményi dokumentumokat. A felsőoktatási intézmények nyilvántartásáért felelős szerv, valamint a törzskönyvi
nyilvántartást vezető szerv az Egyetemet 2012. január 1-jei hatállyal nyilvántartásba veszi. Az Egyetem nyilvántartásba
vételére és a működés engedélyezésére szakértői vélemény bekérése nélkül kerül sor.
(10) Az ISZ a feladatai ellátására testületet hozhat létre. A testület működésének szabályait az ISZ határozza meg.
(11) Az ISZ üléseinek állandó meghívottjai a 2. § (1) bekezdésében felsorolt miniszterek képviselői.
15. § (1) A ZMNE és az RTF szenátusa, valamint a Kar kari tanácsa az Egyetem karainak kari tanácsaiként működnek tovább.
Az Egyetem szenátusának megalakulásával egyidejűleg az Egyetem szervezeti és működési szabályzata szerint
valamennyi kari tanácsot újra kell választani.
(2) A kari tanácsokban az Egyetem szabályzatainak átalakításával a kialakult hallgatói arány nem csökkenthető.
(3) Az Egyetemen minden új intézményi vezetői megbízást első megbízásnak kell tekinteni.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 1. §-a, 2. § (2)–(5) bekezdése, 3. §-a, 15. §-a, és 17–18. §-a 2012. január 1-jén lép hatályba.
17. § A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény (a továbbiakban: Ftv.) 1. számú mellékletének „Állami egyetemek”
alcíme a magyar ábécé által meghatározott felsorolás rendje szerint kiegészül a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem,
Budapest” szöveggel.
18. § Hatályát veszti az Ftv. 1. számú mellékletének
a) „Állami egyetemek” alcímében „Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem, Budapest” szövegrésze, valamint
b) „Állami főiskolák” alcímében „Rendőrtiszti Főiskola, Budapest” szövegrész.
19. § Az igazgatási felsőoktatásban képzés a közigazgatás fejlesztésért felelős miniszter elő zetes engedélyével,
a rendvédelmi felsőoktatásban a rendészetért felelős miniszter, továbbá a katonai felsőoktatásban a honvédelemért
felelős miniszter elő zetes engedélye alapján indulhat. A közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter elő zetes
engedélyére a 2013–2014-es tanévtől új belépők számára induló képzések esetén van szükség.
20. § Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény rendelkezéseit kell
alkalmazni.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
17/2010. (VII. 9.) RJGY határozata a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. Alapító Okiratának elfogadásáról.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – mint a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. feletti
részvényesi jogok gyakorlója – a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság Alapító Okiratát e határozat
mellékletekén fogadom el.
Budapest, 2010. július 9. Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
78/2010. (VIII. 13.) HM utasítása a nemzeti együttműködésről szóló 1/2010. (VI. 16.) OGY politikai nyilatkozatnak a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség objektumaiban történő kihelyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel a nemzeti együttműködésről szóló 1/2010. (VI. 16.) OGY politikai nyilatkozat egyes középületekben való
kihelyezéséről szóló 1140/2010. (VII. 2.) Korm. határozatra (a továbbiakban: Korm. határozat) – a nemzeti együttműködésről szóló
1/2010. (VI. 16.) OGY politikai nyilatkozatnak a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség objektumaiban történő
kihelyezéséről a következő utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói
irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki. 2. § (1) A honvédelmi szervezet elhelyezésére szolgáló objektumban a honvédelmi szervezetek vezetői felelősek a nemzeti
együttműködésről szóló 1/2010. (VI. 16.) OGY politikai nyilatkozat (a továbbiakban: Nyilatkozat) Korm. határozatban
meghatározott formai követelményeknek és elhelyezési feltételeknek megfelelő kihelyezéséért.
(2) Azokban az objektumokban, amelyek több honvédelmi szervezet együttes elhelyezésére szolgálnak a Nyilatkozat
kihelyezéséről az objektumparancsnok intézkedik. 3. § A Nyilatkozat kihelyezésére elsődlegesen a parancsnoki épületen belül a főbejáratnál kerül sor. A helyi sajátosságok
figyelembevételével, a Nyilatkozat kihelyezéséért felelős vezető, parancsnok intézkedhet az elsődleges helyszín
mellett az objektum tanácsteremében, illetve az étkezdében történő kihelyezésre is.
4. § (1) Az utasítás hatálybalépését követően a 2. §-ban meghatározott vezető, parancsnok (a továbbiakban együtt: vezető)
intézkedik a Nyilatkozat – hatálybalépést követő 30 napon belüli – kihelyezéséről.
(2) Azokban az objektumokban, ahol a Nyilatkozat az utasítás hatálybalépését megelőzően kihelyezésre került – az
egységes formai, illetve elhelyezési követelményeknek való megfelelés érdekében – az érintett vezető az
(1) bekezdésben meghatározott határidőn belül intézkedik a kihelyezés felülvizsgálatára, illetve szükség szerinti
módosítására. (3) A Nyilatkozat esetleges minőségi romlása esetén, annak cseréjéről a vezető intézkedik.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2017. VII. törvény a Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodás és három kapcsolódó megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Horvát Köztársaságnak az  Európai Gazdasági Térségben való
részvételéről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés
a) a Megállapodást és
b) a  Norvég Királyság és az  Európai Unió között létrejött, a  2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég
Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodáshoz a  Horvát Köztársaságnak az  Európai Gazdasági
Térségben való részvételére tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet,
c) az  Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz a  Horvát Köztársaságnak az  Európai
Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet, valamint
A törvényt az Országgyűlés a 2017. március 7-i ülésnapján fogadta el.
d) az  Európai Gazdasági Közösség és a  Norvég Királyság közötti megállapodáshoz a  Horvát Köztársaságnak
az  Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet [a b–d)  pont
a továbbiakban együtt: Kiegészítő Jegyzőkönyvek]
e törvénnyel kihirdeti. 3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét az 1. melléklet, a Kiegészítő Jegyzőkönyvek hiteles magyar nyelvű
szövegét a 2–4. melléklet tartalmazza.
4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  2.  §, a  3.  §, valamint az  1–4.  melléklet a  Megállapodás 6.  cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép
hatályba.
 (3) A Megállapodás és a Kiegészítő Jegyzőkönyvek, illetve a 2. §, a 3. §, valamint az 1–4. melléklet hatálybalépésének
naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté válását követően – a  Magyar Közlönyben
haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1104/2016. (III. 3.) Korm. határozata az egyes vízisport-létesítmények megújítását szolgáló kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért az 1. melléklet szerinti vízisport-létesítmények megújítását szolgáló egyes beruházások megvalósításával;
 2. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
39.  Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcímét a  44. Egyes vízi sport-létesítmények megújításának
támogatása jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. az 1. pont szerinti beruházások megvalósítása érdekében – az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva – 7141,0  millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 17. Nemzeti Olimpiai Központ
beruházás támogatása jogcímcsoport terhére, egyrészt 6841,0 millió forint erejéig a Kvtv. 1. melléklet XVII.  fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 44. Egyes vízi
sport-létesítmények megújításának támogatása jogcímcsoport; másrészt 300,0 millió forint erejéig a  Kvtv.
1.  melléklet XVII. fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 48. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése
alcím, 2. Kiemelt sportegyesületek sportlétesítmény-fejlesztéseinek támogatása jogcímcsoport javára, a 2. melléklet
szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 4. az 1.  melléklet 1–2.  pontja szerinti fejlesztések ütemezett megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági
minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak 1362,0 millió forint összegű forrásnak
a 2017. évi költségvetés tervezése során a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezése során
 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – összhangban a  Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-,
Műugró-, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megvalósításához szükséges egyes létesítmények építtetőjének
kijelöléséről, valamint a  toronyugrás céljából létesítendő óriás ugrótorony létesítését szolgáló ingatlanok
meghatározásáról szóló 451/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet rendelkezéseivel – a 3. pont szerinti forrás rendelkezésre
bocsátása érdekében kössön támogatási szerződést – az  1.  melléklet 1–2.  pontja vonatkozásában a  Nemzeti
Sportközpontokkal, az  1.  melléklet 3.  pontja vonatkozásában a  BMSK Sport Közhasznú Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társasággal, az  1.  melléklet 4.  pontja vonatkozásában pedig a  Budapesti Vasutas Sport Clubbal  –
elszámolási kötelezettség, a  fel nem használt támogatási összeg tekintetében pedig visszafizetési kötelezettség
rögzítésével;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. az Áht. 36.  § (4a)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva előzetes jóváhagyását adja a  nemzeti fejlesztési
miniszter számára az  1.  melléklet vonatkozásában az  ötmilliárd forintot meghaladó értékű, többéves fizetési
kötelezettséggel járó szerződések megkötéséhez, másrészt pedig – az  Áht. 36.  § (4b)  bekezdése alapján  –
ugyanezen szerződések esetében felhatalmazást ad éven túli kötelezettségvállalásra a  2017.  évi részösszeg
tekintetében.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
375/2011. (XII. 31.) Korm. rendelete a tűzvédelmi tervezői tevékenység folytatásának szabályairól.
A Kormány a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (1) bekezdés
i) pontjában kapott felhatalmazás alapján az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed minden az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Étv.) 2. § 8. pontjában meghatározott építmény (építmény, építményrész, építményegyüttes), külön
jogszabály szerinti építésügyi hatósági (létesítési) engedélyezéséhez és műszaki meg valósításához (kivitelezéséhez)
szükséges tűzvédelmi dokumentáció készítésére.
(2) A szakmagyakorlási tevékenység engedélyezésére és az eljárási szabályokra a településtervezési és
az építészeti-műszaki tervezési, valamint az építésügyi műszaki szakértői jogosultság szabályairól szóló 104/2006.
(IV. 28.) Korm. rendeletben foglalt előírásokat, a szakmagyakorlók továbbképzésére az építésüggyel kapcsolatos egyes
szabályozott szakmák gyakorlásához kapcsolódó szakmai továbbképzési rendszer részletes szabályairól szóló
103/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet előírásait az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) E rendelet alkalmazásában:
1. országos szakmai kamara: a Magyar Mérnöki Kamara és a Magyar Építész Kamara.
2. szakmagyakorlási tevékenység: a 4. pont szerinti tevékenység gyakorlása.
3. területi szakmai kamara: a területi mérnöki kamarának, illetve a területi építész kamarának a tervező és szakértő
mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló törvényben meghatározott közigazgatási ügyben eljáró
szerve.
4. tűzvédelmi tervezői tevékenység: a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi
XXXI. törvény (a továbbiakban: Ttv.) 21. § (1) bekezdésében meghatározott tűzvédelmi dokumentáció elkészítése,
valamint a beépített tűzjelző vagy tűzoltó berendezés tervezése.
2. § (1) Tűzvédelmi tervezői tevékenység végzéséhez a) tűzvédelmi mérnök, tűzvédelmi szakmérnök, építőmérnök, illetve építészmérnök tűz- és katasztrófavédelmi
szakirányos végzettség, b) a területi mérnöki kamara által vezetett tűzvédelmi szakmai területen való névjegyzékbe vétel, vagy a területi
építész kamara által vezetett tűzvédelmi szakmai területen való névjegyzékbe vétel
szükséges. (2) Tűzvédelmi tervezői jogosultság megállapításánál a szakmai gyakorlati idő igazolása
a) az (1) bekezdés a) pont szerint meghatározott végzettség megszerzését követően
aa) legalább ötéves tűzvédelmi szakterületen végzett, vagy ab) felsőoktatási intézményben legalább három éves tűzvédelmi szaktárgy-oktatói
gyakorlattal, vagy b) az illetékes építész vagy mérnök kamarák valamelyikében építész, építési, tartószerkezeti, épületgépészeti,
gépészeti, hő- és villamosenergetikai, gázipari, elektrotechnikai szakmai tagozatok névjegyzékében való
szerepléssel, vagy c) érvényes építész-, elektromos-, gépész tűzvédelmi szakértői igazolvánnyal
bizonyítható. (3) A Ttv. 21. §-ban meghatározott tűzvédelmi dokumentációt kötelező készíteni, ha
a) az általános és sajátos építményfajták szerinti, valamint a műemlékvédelmi építésügyi hatósági eljárásokban
a vonatkozó jogszabály tűzvédelmi szakhatóság bevonását írja elő,
b) az építmény kettő vagy több pinceszintet tartalmaz.
3. § (1) A szakmagyakorló a bejegyzett adataiban bekövetkezett változást tíz napon belül írásban köteles bejelenteni a területi
szakmai kamarának. (2) A szakmai továbbképzés szabadon választható témaköreiben tanfolyamot a tűzvédelmi tervezők tekintetében
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve is indíthat.
(3) A jogosultsági vizsga követelményrendszerét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Nem folytathat szakmagyakorlási tevékenységet a tűzvédelmi dokumentáció engedélyezésében vagy az annak
alapján megvalósítandó építmény, berendezés kivitelezésében és annak használatbavétele során hatósági feladatot
ellátó személy. (2) A szakmagyakorlási tevékenységek körét a 2. melléklet tartalmazza.
(3) A szakmagyakorlónak az általa készített terveket, iratokat és számításokat, a tervezői nyilatkozatot alá kell írnia, és ezzel
azonos helyen fel kell tüntetnie szakképesítését, értesítési címét (lakcím, székhely, telephely), valamint a tervezői
névjegyzékben szereplő nyilvántartási számát. Az építési (létesítési, módosítási) engedély iránti kérelem mellékletét
képező, valamint a kiviteli tervdokumentációban szereplő tervezői nyilatkozaton a tervező szakképesítését
az oklevélben szereplő megnevezéssel azonos módon, rövidítés nélkül kell feltüntetni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
6. § A jogosultsági vizsgán tagként 2021. december 31-ig a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervének kijelölt
képviselője is részt vesz. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
125/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 1-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson a nepotizmus ellen azért, mert bizonyos esetekben
felmerül a nepotizmus gyanúja például akkor, amikor Kübekháza az államtól kevesebb, mint 4000 ft-ot kap egy hónapra,
miközben a vele kb. azonos népességű Felcsúton milliárdos stadionfejlesztésre kerül sor?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a
választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„nepotizmus” fogalom jelentése bizonytalan, nem lehet pontosan meghatározni a tartalmát, így a választópolgár
számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést támogatna.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezés a választópolgári egyértelműség
követelményének amiatt sem felel meg, mert a kérdésben szereplő példálózó tagmondat értelemzavaró és
így megtévesztő lehet az állampolgárok számára, tekintettel arra, hogy a választópolgároktól nem várható el a
kezdeményezésben szereplő Kübekháza és Felcsút községek anyagi helyzetének ismerete.
Az Országos Választási Bizottság szerint továbbá az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés tulajdonképpen
arra irányul, hogy beadványozó saját véleménye törvényben kerüljön rögzítésre. Nem állapítható meg azonban
belőle, hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően a jogalkotó – a beadványozó véleményének
rögzítésén túl – milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra bocsátandó kérdés tehát nem felel meg sem a
választópolgári egyértelműség, sem a jogalkotói egyértelműség követelményeinek.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI.  törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1431/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a tankönyvellátás finanszírozásának és az állami tankönyvfejlesztés folyamatának hosszú távú biztosításával kapcsolatos kormányzati állásfoglalásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2020. január 1-jétől az ingyenes tankönyvellátás valamennyi köznevelési intézmény esetében,
fenntartótól függetlenül a  Könyvtárellátó Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal való közvetlen
elszámolással valósuljon meg;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere, az  agrárminiszter, az  innovációért
és technológiáért felelős miniszter és a  honvédelmi miniszter bevonásával – gondoskodjon az  1.  pontban
meghatározott cél végrehajtása érdekében, az 1. melléklet szerint az egyes fenntartók költségvetési előirányzatán
ingyenes tankönyvellátás érdekében rendelkezésre álló összegek átrendezéséről a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzat cím, 4. Köznevelési feladatok támogatása alcím, 15. Ingyenes
tankönyvellátás támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
honvédelmi miniszter
Határidő: a 2020. évi költségvetés végrehajtása során Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2015. (XI. 24.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. november 15. napjától 2016. május 14. napjáig
Katona Andrást a  Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújításáért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az  1.  §-ban meghatározott feladatkörében ellátja a  Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó,
állagmegóvó felújításának koordinációját, összefogja a  műemlék kutatásaival, felmérésével, a  beruházás
előkészítésével és szervezésével, valamint az  építészeti tervezéssel és a  kivitelezés lebonyolításával kapcsolatos
szakmai feladatokat. Szakmai szempontból irányítja a  tervezési feladatokat. Munkáját a  Lechner Tudásközpont
Területi, Építészeti és Informatikai Nonprofit Kft., a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási
Központ, valamint a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal szakmailag segíti és támogatja.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül, juttatásai a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján
kerülnek megállapításra.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 2 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 16/2015. (VI. 15.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter