text:
233/2009. (X. 20.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között az Indonéz Köztársaság részére Magyarország által nyújtandó kötött segélyhitel általános feltételeiről, eljárási rendjéről, intézményi hátteréről és pénzügyi kereteiről szóló keretmegállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya
között az Indonéz Köztársaság részére Magyarország által nyújtandó kötött segélyhitel általános feltételeiről, eljárási
rendjéről, intézményi hátteréről és pénzügyi kereteiről szóló keretmegállapodás (a továb biak ban: megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar fordítása a következő:
(signatures) KERETMEGÁLLAPODÁS
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS AZ INDONÉZ KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
AZ INDONÉZ KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRE MAGYARORSZÁG ÁLTAL NYÚJTANDÓ KÖTÖTT
SEGÉLYHITEL ÁLTALÁNOS FELTÉTELEIRŐL, ELJÁRÁSI RENDJÉRŐL, INTÉZMÉNYI HÁTTERÉRŐL
ÉS PÉNZÜGYI KERETEIRŐL
1. cikk
Meghatározások Jelen Megállapodás alkalmazásában:
a) kötött segélyhitel: olyan kamattámogatás és biztosítás útján állami támogatásban részesülő, Magyarországról
származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben a kedvezmény mértéke
legalább 35%;
b) vegyes hitelek: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat. Az OECD
szabályok értelmében a csomag összesített kedvezményeinek mértéke a kamattámogatás és a legfeljebb
a kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
c) kedvezményezettség mértéke: a segélyhitel névértéke és a hitelfelvevő által a jövőbeni adósságszolgálat
diszkontált jelenértéke közötti különbség, a segélyhitel névértékének százalékában kifejezve;
d) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
e) OECD Megállapodás: a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló OECD megállapodás című dokumentum
szerződéskötéskor hatályos változata. 2. cikk
Általános célkitűzések A Magyar Köztársaság és az Indonéz Köztársaság közötti együttműködés erősítése érdekében a Magyar Kormány
vissza nem térítendő hivatalos támogatás nyújtását ajánlja fel egyrészt kamattámogatás, másrészt adományelem
formájában a kötött segélyhitel program keretében, amelynek részeként az Indonéz Köztársaság kiemelt
programjainak a finanszírozása kapcsán magyar termékek szállítására és kapcsolódó szolgáltatások nyújtására kerül
sor a hatályos indonéz szabályozás szerint.
Az Indonéz Kormány elfogadja a kötött segélyhitelkeretet, és – saját jogrendszerével, illetve az ország nemzetközi
kötelezettségvállalásaival összhangban – támogatja a jelen kötött segélyhitelezéssel kapcsolatos keretprogram
meg valósítását, továbbá a jelen Megállapodásnak a Pénzügyminisztérium által történő aláírásával garanciát vállal
a felhasznált hitelkeret és annak járulékos költségei visszafizetésére.
3. cikk
Pénzügyi keretek A kölcsönösen elfogadott projektek finanszírozására 10.000.000 USD összegű indikatív keretösszeg kerül
rendelkezésre bocsátásra a jelen Megállapodás aláírásától számított két éven belül. Konkrét kötelezettségvállalás
a Magyar Export Import Bank Zrt.-vel (a továb biak ban: Eximbank) aláírt egyes hitelszerződések alapján keletkezik.
A kötött segélyhitelkeret alapján folyósított hitelek futamideje 16 év, mely maximum 2 év türelmi időt foglal magába.
A türelmi idő, a törlesztési időszak, a hitel kezdő napja és a folyósítási időszak meghatározása a Szerződő Felek közös
megegyezésének függvényében a jóváhagyási eljárás keretén belül történik a kapcsolódó projektek jellemzőinek
figye lembe véte lével.
Az irányadó kamatláb 0,48%, amely megfelelő a minimum 35% kedvezményezettségi szinthez, és az egyes
hitelszerződésekben kerül rögzítésre, és a hitel teljes futamideje alatt változatlan.
4. cikk
A kötött segélyhitelkeret felhasználása A kötött segélyhitelkeret olyan projektek finanszírozására használható fel, amelyekkel szemben az OECD
Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyeket a konzultációs eljárás során elfogadtak.
A Felek kölcsönös megegyezésével kiválasztott projektek meg valósítása magyar termékek és kapcsolódó
szolgáltatások Magyarországon bejegyzett gazdasági társaságok részvételével történő exportját jelenti. Nem magyar
származású árucikkekre, illetve szolgáltatásokra akkor nyújtható finanszírozás a kötött segélyhitelkeret terhére, ha
a Magyarországon bejegyzett gazdasági társaságok exportjának legalább 50 százaléka magyar eredetűnek minősül.
Az Indonéz Kormány, illetve a kiválasztott projektek lebonyolításával általa megbízott ügynökség jogosult kiválasztani
a Magyarországon bejegyzett gazdasági társaságokat (a továb biak ban: exportőrök) saját belső szabályozásával,
valamint a hivatalos fejlesztési támogatásokra (ODA) vonatkozó Jó Beszerzési Gyakorlattal összhangban, és ezzel
kapcsolatos döntéséről a magyar Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztériumot tájékoztatja.
5. cikk
Befogadási eljárás A Megállapodás alapján a hitelkeretből finanszírozandó projektek befogadásához a Szerződő Felek az alábbi eljárást
követik:
a) Az exportőr és a vevő/importőr elkészíti a projekt meg valósításához szükséges exportszerződést.
b) Az Indonéz Fél jóváhagyja az elkészített exportszerződést, és erről írásos értesítést küld a Magyar Félnek.
c) A Magyar Fél egyetértése esetén, írásban megerősíti az Indonéz Fél által jóváhagyott exportszerződést.
6. cikk
A kötött segélyhitelek folyósítása A Szerződő Felek által jóváhagyott projektek finanszírozására nyújtott kötött segélyhitelek részletes feltételeit az
Indonéz Köztársaság Kormányának képviseletében eljáró indonéz Pénzügyminisztérium (mint hitelfelvevő) és
az Eximbank (mint hitelező) között létrejött egyedi hitelszerződésekben kell szabályozni.
Az Eximbank saját forrása terhére a kötött segélyhitel névértékének összegéig kedvezményes hiteleket nyújt
Indonézia Pénzügyminisztériumának a Felek által jóváhagyott (befogadott) projektek meg valósítására.
A finanszírozás mértéke a Felek által jóváhagyott (befogadott) projektek értékének 100 százaléka, valamint az
adományelem értéke.
Az Eximbank és a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (a továb biak ban: MEHIB) a nemzetközi kötelezettségek szerint
elő ze tesen bejelenti az egyedi projekthez kapcsolódó segélyhitel nyújtásának szándékát. A jóváhagyási folyamat
sikeres lezárása után az Eximbank tájékoztatja az importőrt/vásárlót és az exportőrt, valamint a Szerződő Feleket.
7. cikk
Adók és költségek A Szerződő Felek kötelesek megfizetni a jelen Megállapodás végrehajtásával összefüggésben a saját országukban
felmerülő adókat, illetékeket és egyéb közterheket. Ezek a költségek az egyes kötött segélyhitelekből nem fizethetők ki
és nem különíthetők el.
Az egyedi hitelszerződések kapcsán saját országukban felmerülő költségeket a hitelszerződést aláíró felek kötelesek
megfizetni, vagyis az ilyen jellegű költségek nem finanszírozhatóak a kötött segélyhitelek terhére.
A hiteltörlesztés és a kamatfizetés által érintett összegek nem csökkenthetők az Indonéz Köztársaság által kivetett
adókkal vagy más fizetési kötelezettségvállalások összegével.
8. cikk
Jogviták rendezése A Szerződő Felek a jelen Megállapodással kapcsolatos minden vitás kérdést közvetlen tárgyalások útján rendezik.
9. cikk
Irányadó jog Az egyedi hitelszerződésekre a Magyar Köztársaság jogszabályai az irányadóak.
10. cikk
Záró rendelkezések a) A jelen Megállapodás a két ország jogi elő írásainak teljesülését igazoló diplomáciai jegyzékek cseréjének napján
lép hatályba, és a jelen Megállapodás aláírásától számított két évig marad hatályban.
b) Jelen Megállapodás rendelkezései a Megállapodás megszűnését köve tően is érvényesek a jelen Megállapodás
értelmében megkötött egyedi hitelszerződések alapján jóváhagyott és finanszírozott projektekre.
c) A Megállapodást bármelyik Szerződő Fél indoklás nélkül, diplomáciai úton írásban felmondhatja. Ebben az
esetben a Megállapodás a felmondásról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél által történt kézhezvételét követő
30. (harmincadik) napon hatályát veszti.
d) A Szerződő Felek jogosultak a jelen Megállapodást közös akarattal, kölcsönös megegyezéssel diplomáciai
jegyzékváltás útján módosítani vagy kiegészíteni. Az ilyen módosítások és kiegészítések a jelen cikk, c) pontjában
meghatározottak szerint válnak hatályossá.
Aláírásra került Jakartában, 2008. év május hónap 21. napján, angol nyelven, két eredeti példányban.
(aláírások)” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 10. cikk a) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté válását
köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
(5) Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között az Indonéz Köztársaság
részére Magyarország által nyújtandó kötött segélyhitel általános feltételeiről, eljárási rendjéről, intézményi hátteréről
és pénzügyi kereteiről szóló keretmegállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és
kihirdetéséről szóló 231/2008. (IX. 19.) Korm. rendelet.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
58/2014. (XII. 17.) MNB rendelete a fogyasztói kölcsönszerződések érvénytelen szerződéses kikötéseire tekintettel szükséges elszámoláshoz, valamint a fogyasztói kölcsönszerződések módosulásához kapcsolódó fogyasztóvédelmi rendelkezésekről.
A Kúriának a  pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes
kérdések rendezéséről szóló 2014. évi XXXVIII. törvényben rögzített elszámolás szabályairól és egyes egyéb rendelkezésekről
szóló 2014. évi XL. törvény 46. § c), g) és h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi
CXXXIX. törvény 4. § (7) bekezdésében, valamint a (9) bekezdés a) és d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 9. § tekintetében az egyes fogyasztói kölcsönszerződések devizanemének módosulásával és a kamatszabályokkal kapcsolatos
kérdések rendezéséről szóló 2014. évi LXXVII. törvény 19. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Nemzeti
Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. áthidaló kölcsön: a  lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami készfizető kezességről szóló 2009. évi IV. törvény
1. § 2. pontja szerinti áthidaló kölcsön;
2. deviza alapú fogyasztói kölcsönszerződés: a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire
vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló 2014. évi XXXVIII. törvény
(a  továbbiakban: 2014. évi XXXVIII. törvény) 1.  § (1)  bekezdésében ekként meghatározott fogyasztói
kölcsönszerződés;
3. deviza alapúnak nem minősülő deviza fogyasztói kölcsönszerződés: a  2014. évi XXXVIII. törvény 1.  §
(1a) bekezdésében ekként meghatározott fogyasztói kölcsönszerződés;
4. fogyasztó: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény
(a továbbiakban: Hpt.) 6. § (1) bekezdés 28. pontja szerinti fogalom;
5. fogyasztói kölcsönszerződés: a 2014. évi XXXVIII. törvény 1. § (1) és (1a) bekezdéseiben meghatározott hitel-,
kölcsön és pénzügyi lízingszerződés azzal, hogy a  hitel- és kölcsönszerződésre vonatkozó előírásokat
a pénzügyi lízingszerződésre megfelelően kell alkalmazni;
6. forint alapú fogyasztói kölcsönszerződés: a  2014. évi XXXVIII. törvény 1.  § (1)  bekezdésében ekként
meghatározott fogyasztói kölcsönszerződés;
7. gyűjtőszámlahitel: a  devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a  lakóingatlanok
kényszerértékesítésének rendjéről szóló 2011. évi LXXV. törvény 1. § (1) bekezdés 4. pontja szerinti fogalom;
8. követeléskezelő: a  Kúriának a  pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi
határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló 2014. évi XXXVIII. törvényben rögzített
elszámolás szabályairól és egyes egyéb rendelkezésekről szóló 2014. évi XL. törvény (a  továbbiakban:
2014.  évi XL. törvény) 7.  § (2)  bekezdése szerint elszámolásra köteles, fogyasztóval szemben pénzügyi
intézmény által engedményezett fogyasztói kölcsönszerződésből eredő követelést érvényesítő pénzügyi
intézmény azzal, hogy – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az  elszámolásra köteles pénzügyi
intézményre vonatkozó előírásokat – a  követelés engedményezésének időpontjától fennálló elszámolási
kötelezettség vonatkozásában – a követeléskezelőre megfelelően alkalmazni kell;
9. pénzügyi intézmény: a Hpt. 7. § (1) bekezdése szerinti, a 2014. évi XXXVIII. törvény alapján elszámolásra köteles
intézmény.
2. § (1) A  pénzügyi intézmény a  2014. évi XL. törvényben meghatározott elszámolásról (a  továbbiakban: elszámolás)
– a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  1.  melléklet szerinti szerkezetű és tartalmú értesítő levélben nyújt
tájékoztatást a fogyasztó részére.
(2) A követeléskezelő a 2014. évi XL. törvény 7. § (2) bekezdésében meghatározott elszámolásról a 2. melléklet szerinti
szerkezetű és tartalmú értesítő levélben nyújt tájékoztatást a fogyasztó részére.
(3) A pénzügyi intézmény a 2014. évi XL. törvény 10. § (1) bekezdésében meghatározott elszámolásról a 3. melléklet
szerinti szerkezetű és tartalmú értesítő levélben nyújt tájékoztatást a fogyasztó részére.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdés szerinti értesítő levélben a  pénzügyi intézmény a  következő tárgyköröket érintő tájékoztatást
nyújtja az érintett fogyasztó részére:
a) amennyiben az elszámolás alapján a pénzügyi intézménynek a fogyasztóval szemben fizetési kötelezettsége
keletkezik, a fogyasztót megillető összeg kifizetéséhez szükséges teendőkre vonatkozó tájékoztatás,
b) a fogyasztói kölcsönszerződésből eredő követelés engedményezése esetén az elszámolás követeléskezeléssel
összefüggő eltérő szabályaira vonatkozó tájékoztatás,
c) gyűjtőszámlahitellel érintett fogyasztói kölcsönszerződés esetén az  elszámolás gyűjtőszámlahitellel érintett
fogyasztói kölcsönszerződésekre vonatkozó eltérő szabályaira kiterjedő tájékoztatás,
d) áthidaló kölcsönnel érintett fogyasztói kölcsönszerződés esetén az  elszámolás áthidaló kölcsönnel érintett
fogyasztói kölcsönszerződésekre vonatkozó eltérő szabályaira kiterjedő tájékoztatás,
e) amennyiben az  elszámolásra köteles pénzügyi intézmény a  fogyasztóval kötött más szerződésből eredő,
lejárt követelést, illetve a  követeléskezelő a  fogyasztóval szemben fennálló, engedményezés útján
megszerzett egyéb lejárt követelést érvényesít az elszámolás alapján fennálló fogyasztói követelésbe történő
beszámítás útján, úgy annak tényét, összegét és jogi alapját.
(5) A pénzügyi intézmény a  fogyasztó részére küldött (1)–(3) bekezdés szerinti értesítő levélhez a 4. melléklet szerinti
hiteltörténeti kimutatást és segédletet csatolja.
(6) A  pénzügyi intézmény az  1–4.  mellékleteket a  tájékoztatás értelmezését elősegítő elemekkel kiegészítheti, és
az  (1)–(4)  bekezdésben foglaltakon túl az  elszámolással kapcsolatos egyéb tájékoztatást is nyújthat a  fogyasztó
részére, továbbá egyéb mellékletet, nyomtatványt is csatolhat az elszámolásról szóló értesítő levélhez.
(7) A  pénzügyi intézmény az  elszámolásról szóló értesítést megfelelő olvashatóságot biztosító betűméret
alkalmazásával készíti el.
(8) A  pénzügyi intézmény a  fogyasztó kérésére elektronikus úton vagy nyomtatott formában a  fogyasztó
rendelkezésére bocsátja az  elszámolás számszaki ellenőrzéshez szükséges, teljes körű levezetését, valamint
az  adatok beazonosítását és értelmezését lehetővé tevő formátumban az  elszámolás során figyelembe vett
valamennyi adatot, vagy internetes szolgáltatói felületén lehetővé teszi, hogy a  fogyasztó ezen kimutatáshoz
és adatokhoz hozzáférjen. A  pénzügyi intézmény a  fogyasztó kérelmére történő adatszolgáltatást a  kérelem
beérkezésétől számított 5 munkanapon belül teljesíti.
(9) A  felszámoló, illetve végelszámoló az  1–4.  mellékletek felszámolás, illetve végelszámolás alatt álló intézményekre
vonatkozó külön elszámolási szabályok figyelembevételével történő módosításával alakítja ki az  elszámolásról
szóló értesítő levél tartalmát. Az alkalmazni kívánt értesítő levél mintát a felszámoló, illetve végelszámoló a Magyar
Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére 2014. december 31-ig megküldi, amelyet az MNB 2015. január 31-ig
jóváhagy.
3. § (1) A  pénzügyi intézmény a  2014. évi XL. törvény 16.  § (3)  bekezdésében foglalt közzétételi kötelezettségének
az 5. melléklet szerinti tartalommal és formában tesz eleget.
(2) A  közzétételt a  pénzügyi intézmény az  internetes honlapjának főlapján, a  figyelem felkeltésére alkalmas módon
megjelenített „Elszámolási és forintosítási információk” cím, „Közzétételek elszámolási kötelezettség teljesítéséről”
alcím alatt teszi elérhetővé, az  ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségeiben pedig a  figyelem felkeltésére alkalmas
módon, a hirdetmények kifüggesztésére szolgáló, jól látható helyen és módon kifüggeszti. A pénzügyi intézmény
a közzétételben szereplő adatokat szükség esetén folyamatosan frissíti.
4. § (1) A  2014. évi XL. törvény 6.  § (3) és (4)  bekezdése szerinti elszámolási igény előterjesztésére szolgáló – az  MNB
által e  rendelet hatálybalépését követő 15 munkanapon belül a  honlapján közzétett – kérelmek ajánlott mintáit
a  pénzügyi intézmény az  MNB általi közzétételt követő 5 munkanapon belül „Elszámolási és forintosítási
információk” cím alatt a  honlapján, továbbá az  ügyfélszolgálatain elérhetővé teszi. A  2014. évi XL. törvény 6.  §
(3) bekezdése szerinti elszámolási igény előterjesztéséhez szükséges igazolási kötelezettségének a fogyasztó eleget
tehet minden olyan 30 napnál nem régebbi okirattal, amelyből kitűnik, hogy a  fogyasztó a  2014. évi XL. törvény
6.  § (3)  bekezdése szerinti feltételnek megfelel. A  követeléskezelő a  fogyasztó kérésére igazolást állít ki arról,
hogy a  fogyasztó megfelel a  2014. évi XL. törvény 6.  § (3)  bekezdése szerinti feltételnek. Az  igazolást a  kérelmet
személyesen benyújtó fogyasztó részére haladéktalanul helyben, egyéb esetekben a  kérelem beérkezésétől
számított 5 munkanapon belül köteles a követeléskezelő a  fogyasztó rendelkezésére bocsátani. A követeléskezelő
által kiállítandó igazolás – az  MNB által e  rendelet hatálybalépését követő 15 munkanapon belül a  honlapján
közzétett – ajánlott mintáját a követeléskezelő az MNB általi közzétételt követő 5 munkanapon belül „Elszámolási és
forintosítási információk” cím alatt a honlapján és az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségeiben elérhetővé teszi.
(2) A  2014. évi XL. törvény 7.  § (2)  bekezdése szerinti elszámolási igény előterjesztésére szolgáló – az  MNB által
e  rendelet hatálybalépését követő 15 munkanapon belül a  honlapján közzétett – ajánlott mintakérelmet
a  pénzügyi intézmény és a  követeléskezelő az  MNB általi közzétételt követő 5 munkanapon belül „Elszámolási és
forintosítási információk” cím alatt a  honlapján és az  ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségeiben elérhetővé teszi,
továbbá a  követeléskezelő a  fogyasztó kérésére elektronikus vagy postai úton az  igény beérkezésétől számított
5 munkanapon belül a fogyasztó részére megküldi.
(3) A  2014. évi XL. törvény 10.  § (3)  bekezdése szerinti elszámolási igény előterjesztésére szolgáló – az  MNB által
legkésőbb 2015. február 16-tól a honlapján közzétett – ajánlott mintakérelmet a pénzügyi intézmény „Elszámolási
és forintosítási információk” cím alatt a  honlapján, továbbá az  ügyfélszolgálatain legkésőbb 2015. február 23-tól
elérhetővé teszi, illetve azt követően a  fogyasztó kérésére elektronikus vagy postai úton az  igény beérkezésétől
számított 5 munkanapon belül megküldi.
5. § (1) A  pénzügyi intézmény e  rendelet hatálybalépését követő 15 naptári napon belül a  6. és 7.  melléklet szerinti
tartalommal és formában, szerződéstípusonként – a  forint alapú, a  deviza alapú és a  deviza alapúnak nem
minősülő deviza fogyasztói kölcsönszerződésekre vonatkozóan – külön tájékoztatót tesz közzé arról, hogy az egyes
szerződéstípusokba tartozó fogyasztói kölcsönszerződéseit érinti-e a  2014. évi XXXVIII. törvény 6.  §-a alapján
kezdeményezett polgári peres eljárás. A  pénzügyi intézmény a  jogerős bírósági ítéletek alapján tájékoztatja
a  fogyasztókat a  peres eljárások befejezéséről, eredményéről és az  adott szerződéstípus vonatkozásában
teljesítendő elszámolás megküldésének határidejéről, továbbá a  pénzügyi intézmény közzéteszi azon szerződési
feltételek és érintett termékek megnevezését, amelyek esetében a  bíróság jogerősen megállapította, hogy
az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét tartalmazó szerződéses kikötés tisztességes.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatót a  pénzügyi intézmény az  internetes honlapjának főlapján, a  figyelem
felkeltésére alkalmas módon megjelenített „Elszámolási és forintosítási információk” cím, „Tájékoztató a  2014.  évi
XXXVIII. törvény szerinti perekről és az  elszámolás megküldésének határidejéről” alcím alatt teszi elérhetővé,
az  ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségeiben pedig a  figyelem felkeltésére alkalmas módon, a  hirdetmények
kifüggesztésére szolgáló, jól látható helyen és módon kifüggeszti. A pénzügyi intézmény az internetes felületen és
az  ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségeiben kihelyezett 6. és 7.  melléklet szerinti tájékoztatóban közölt adatokat
szükség esetén újabb sorok beillesztésével folyamatosan frissíti.
6. § (1) A  pénzügyi intézmény ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségeiben és honlapján a  3.  § (2)  bekezdése szerint
létrehozott „Elszámolási és forintosítási információk” cím alatt legkésőbb az  elszámolás tárgyában legelőször
kiküldött levelek postára adásával egyidejűleg elhelyezi az elszámolással összefüggő alábbi információkat, ajánlott
nyomtatvány mintákat és internetes elérhetőségeket:
a) formanyomtatvány minta a  pénzügyi intézményhez benyújtható, elszámolás elmaradása miatti panasz,
illetve az elszámolás tartalmával kapcsolatos panasz előterjesztéséhez,
b) a Pénzügyi Békéltető Testület előtti eljárás kezdeményezésére szolgáló formanyomtatvány minták internetes,
MNB honlapon belüli elérhetőségének pontos megjelölése,
c) a Pénzügyi Békéltető Testület elszámolás felülvizsgálata tárgyában hozott döntésének megváltozatása iránti
polgári nemperes eljárás megindítására szolgáló formanyomtatvány minták internetes, MNB honlapon belüli
elérhetőségének pontos megjelölése.
(2) A pénzügyi intézmény az „Elszámolási és forintosítási információk” cím alatt az (1) bekezdésben meghatározottakon
túl további információkat is elhelyezhet.
7. § (1) Az  elszámolást a  pénzügyi intézmény a  2014. évi XL. törvény 15.  §-a szerint bejelentett, ennek hiányában azon
címre postázza, amely címre a  fogyasztói kölcsönszerződéssel kapcsolatos időszakos tájékoztatási kötelezettségét
teljesíteni köteles.
(2) A fogyasztó a 2014. évi XL. törvény 17. § (1) bekezdése szerinti bejelentést az alábbi módon jogosult megtenni:
a) amennyiben a pénzügyi intézmény lehetővé teszi, úgy a pénzügyi intézmény internetes szolgáltatói felületén
keresztül, az erre szolgáló menüpontban,
b) fiókhálózattal nem rendelkező pénzügyi intézmények esetében postai úton, vagy
c) személyesen a pénzügyi intézmény ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségeiben.
(3) A  fogyasztónak a  nyilatkozat megtételére meghatalmazott útján is lehetősége van, ez  esetben a  pénzügyi
intézmény ügyvéd által ellenjegyzett teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt vagy közjegyzői okiratba
foglalt meghatalmazást, külföldön kiállított okirat esetén magyar külképviseleti hatóság által felülhitelesített,
vagy a  külföldön felhasználásra kerülő közokiratok diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének (felülhitelesítésének)
mellőzéséről szóló, Hágában, 1961. október 5. napján kelt egyezményben meghatározott tanúsítvánnyal (apostille)
ellátott okiratot fogad el.
8. § (1) Az  elszámolással összefüggésben a  pénzügyi intézményhez benyújtott panasz részbeni vagy teljes elutasítása
esetén a fogyasztónak küldött elutasító válaszhoz a pénzügyi intézmény a jogorvoslatra vonatkozóan a 8. melléklet
szerinti tájékoztatást csatolja.
(2) Az  elszámolás összegszerűségét érintően benyújtott panasz részbeni vagy teljes elutasítása esetén a  fogyasztó
kifejezett kérésére a  pénzügyi intézmény a  fogyasztónak küldött válaszhoz mellékeli az  elszámolás teljes körű
levezetését, valamint az  elszámolás során figyelembe vett valamennyi adatot. E  kötelezettség nem terheli
a  pénzügyi intézményt, ha az  elszámolás teljes körű levezetését, valamint az  elszámolás során figyelembe vett
valamennyi adatot korábban a fogyasztó rendelkezésére bocsátotta.
9. § (1) A  pénzügyi intézmény az  egyes fogyasztói kölcsönszerződések devizanemének módosulásával és
a kamatszabályokkal kapcsolatos kérdések rendezéséről szóló 2014. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: 2014. évi
LXXVII. törvény) szerinti szerződésmódosulás (a továbbiakban: szerződésmódosulás) lényegi elemeiről – a fogyasztói
kölcsönszerződés módosuló rendelkezései szövegéhez mellékelve – az  1.  melléklet szerinti szerkezetben és
tartalommal készített összefoglalót küld a fogyasztó részére.
(2) A forintra történő átváltás és a kamatmódosítás mellőzésére irányuló, a 2014. évi LXXVII. törvény 12. § (1) bekezdése
szerinti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmet benyújtó fogyasztó természetes személyazonosító adatait, lakóhelyét és levelezési címét,
b) a szerződésmódosulással érintett fogyasztói kölcsönszerződés számát,
c) a fogyasztónak a  2014. évi LXXVII. törvény 10.  §-ában meghatározott forintra átváltás és a  2014. évi
LXXVII.  törvény 11.  §-ában meghatározott kamatszabályok alkalmazásának mellőzésére irányuló kifejezett
kérelmét,
d) keltezést hely és dátum megjelölésével, valamint a  fogyasztó – több kérelmező esetén valamennyi
fogyasztó – aláírását.
(3) A forintra történő átváltás és a kamatmódosítás mellőzésének a 2014. évi LXXVII. törvény 12. § (1) bekezdése szerinti
kezdeményezésére szolgáló – az MNB által e rendelkezés hatálybalépését követő 15 munkanapon belül a honlapján
közzétett – ajánlott mintakérelmet a  pénzügyi intézmény az  MNB általi közzétételt követő 5 munkanapon belül
„Elszámolási és forintosítási információk” cím alatt a  honlapján, továbbá az  ügyfélszolgálatain elérhetővé teszi,
illetve a  fogyasztó kérésére elektronikus vagy postai úton az  igény beérkezésétől számított 5 munkanapon belül
megküldi.
10. § A  mellékletekben előírt formanyomtatványokat, az  MNB által alkalmazni javasolt nyomtatványokat,
mintaszövegeket és az  elszámolással összefüggő egyéb, a  pénzügyi intézményeket érintő információkat az  MNB
e rendelet hatálybalépésétől számított 15 munkanapon belül szerkeszthető formában elérhetővé teszi a honlapján
az „Elszámolási és forintosítási információk” cím alatt.
11. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 9. § 2015. február 1-jén lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
153/2019. (IV. 17.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Sándor Géza Árpádot 2019. szeptember 20-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
736/B/2001. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz, jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság
Pfv.VIII.22.171/2001/2. számú végzésével szemben benyújtott, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 270. §-a 2001. december 31-ig hatályban volt (2) bekezdésével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi panaszt elutasítja, a Fővárosi Bíróság 42.Pfv.22.647/2001/2. és
42.Pfv.26.181/2001/2. számú végzéseivel összefüggésben
előterjesztett alkotmányjogi panaszokat visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 36. § (3) bekezdése alkotmányelle
nességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt az Alkotmány 13. § (1) bekezdése tekintetében
elutasítja, az Alkotmány 70/A. § (2) bekezdés tekintetében
visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 70. § (5) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
4. Az Alkotmánybíróság Budapest Főváros XII. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének a Budapest Főváros XII. Kerületi Önkormányzat tulajdonában álló lakások
és nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérbeadásának
feltételeiről szóló 24/1993. (XII. 23.) rendelete 5. § (2) bekezdése, valamint 24. § (4) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
eljárást megszünteti.
5. Az Alkotmánybíróság a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 31. § (1) bekezdése, Budapest Főváros XII. Kerület Hegyvidék Önkormányzat az Önkormányzat tulajdonában álló lakások és
nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérletéről, a lakások
lakbérének mértékéről, valamint a lakbértámogatásról
szóló 23/2007. (VI. 18.) rendelet 8. § (4) bekezdés d) pontja, 8. § (6) bekezdés c) pontja, 8. § (7) bekezdése, 20. §
(3) bekezdése, valamint 24. § (1) bekezdés b) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
6. Az Alkotmánybíróság a mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványokat visszautasítja.
7. Az Alkotmánybíróság az indítványt egyebekben
visszautasítja. I n d o k o l á s
I. Az indítványozó több kérelemmel fordult az Alkotmánybírósághoz: eredeti beadványában alkotmányjogi panaszokat terjesztett elő, és egyúttal számos jogszabályi
rendelkezés, így Budapest Főváros XII. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének a Budapest Főváros
XII. Kerületi Önkormányzat tulajdonában álló lakások és
nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérbeadásának feltételeiről szóló 24/1993. (XII. 23.) rendelete (a továbbiakban: Ör.), valamint a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról
szóló 1993. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Lt.)
egyes rendelkezéseinek alkotmányossági vizsgálatát,
valamint ezekkel összefüggésben mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítását kérte.
1. Az indítványozó előadta, hogy számára a XII. kerületi (akkor még) tanács 1989-ben határozatlan időre kiutalt
egy lakást, azzal a feltétellel, hogy vállalja a lakás saját
költségen való helyreállítását, azonban a lakás vizesedését
megfelelő szigetelés hiányában nem sikerült kiküszöbölni.
Az indítványozó önerőből elvégezte volna a szigetelést, ha
a lakás megvásárlására lehetőséget kap, de az önkormányzat 1995-ben tájékoztatta, hogy vételi jog nem illeti meg,
mert a lakás bontásra van kijelölve. Időközben a bontási
határozatot visszavonták, de az indítványozó vételi igényét is elutasították. Később az indítványozó cserelakásért
folyamodott, de kérelmét elutasították azzal, hogy csak pályázati úton juthat másik lakáshoz. A pályázat egyik feltétele az volt, hogy a pályázó lakással ne rendelkezzen.
A pályázatban határozott idejű bérleti jogot tettek lehetővé, de előbérleti jogot is ígértek. Az indítványozó a pályázat benyújtásakor már határozatlan időre szóló bérleti joggal rendelkezett, a pályázat benyújtásakor ennek megtartását kérte, ennek fejében bérlakása ellenszolgáltatás nélküli
leadását ígérte. Az indítványozó a pályázatot megnyerte,
azonban a bérleti szerződés megkötésekor a lakást csak határozott időre biztosították számára, de előtte a korábbi lakásáról „lemondatták”. Az indítványozó ezt – határozatlan
idejű – bérleti joga elvonásaként értékelte. A pályázat további feltétele volt az is, hogy a bérlő a lakást 1 millió forint értékben újítsa fel. Az indítványozó ennek megtérítése
és bérleti jogviszonya határozatlan idejének kimondása
iránt bírósághoz fordult, de nem járt sikerrel. Az indítványozó az újabb lakásnál – ahogy a korábbinál is – vételi
igénnyel élt, azonban ismét elutasították, ezúttal határozott
idejű bérleti jogára tekintettel. Az indítványozó szerint a
lakáspályázat körül számos visszásság történt, melynek
hátterében a XII. kerületi magas ingatlanárak voltak. Az
indítványozó az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosához is fordult, aki súlyos alkotmányos visszaéléseket állapított meg, felhívta az önkormányzatot a helyzet orvoslására, de az önkormányzat a jelzést figyelmen kívül hagyta. Az indítványozó több pert is indított (többek
között a közte és az önkormányzat között létrejött szerződés részleges semmisségének és a bérleti jogviszony
határozatlan idejének megállapítását kérte, valamint azt,
hogy a korábbi lakásra fennálló vételi jogot az újonnan
elnyert lakásra átvihesse), de kérelmeit a bíróság sorra
elutasította. Az indítványozó perújítási kérelemmel is élt,
ezt a bíróság szintén elutasította, ezt követően fordult az
Alkotmánybírósághoz, kérve a megjelölt rendelkezések
alkotmányossági vizsgálatát, és ügyében egyes rendelkezések alkalmazása kizárását.
2. Az indítványozó három alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, így a Fővárosi Bíróság – az
indítványozó perújítási kérelmei tárgyában hozott –
42.Pfv.22.647/2001/2. és 42.Pfv.26.181/2001/2. számú,
valamint a Legfelsőbb Bíróság mint felülvizsgálati bíróság
Pfv.VIII.22.171/2001/2. számú végzéseivel összefüggésben. Utóbbi végzésben a Legfelsőbb Bíróság a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban:
Pp.) 270. § (2) bekezdése [a hatályos Pp. 270. § (3) bekezdése] alkalmazásával hivatalból elutasította az indítványo
zó felülvizsgálati kérelmét, melyet a Fővárosi Bíróság
42.Pfv.22.647/2001/2. számú – az indítványozó perújítási
kérelmét elutasító (9.P.22.707/2000/5. számú) elsőfokú
végzést helybenhagyó – végzése ellen nyújtott be. Az indítványozó szerint a felülvizsgálat kizárása ebben az esetben ellentétes a jogorvoslathoz való joggal, valamint a
diszkrimináció tilalmába is ütközik.
Alkotmányjogi panasszal kívánt élni továbbá az indítványozó mind a Budai Központi Kerületi Bíróság
1.P.22.896/2000/7. számú – a perújítás megengedhetősége
tárgyában hozott – végzésével, és a Fővárosi Bíróság azt
másodfokon helybenhagyó 42.Pfv.26.181/2001/2. számú
végzésével szemben, mind a Fővárosi Bíróság – a Budai
Központi Kerületi Bíróság 9.P.22.707/2000/5. számú perújítási kérelmet elutasító végzését helybenhagyó –
42.Pfv.22.647/2001/2. számú végzésével szemben is, kérve a sérelmes önkormányzati rendelet megjelölt rendelkezései alkotmányellenességének – alább, a 3. pontban írtak
szerinti – megállapítását és megsemmisítését.
3. Az indítványozó – az alkotmányjogi panaszon túl „alternatív igényként” – számos rendelkezés alkotmányellenességének utólagos megállapítását is kérte, az alábbiak
szerint:
3.1. Önkormányzati bérlakással való gondjai előadását
követően kérelmében azt kifogásolja, hogy a XII. kerületi
önkormányzat a lakásrendeletét – az Ör.-t – oly módon
módosította, hogy a szociális lakásbérlet esetére más, nem
szociális szempontokat is a mérlegelés körébe vont, egyben a polgármesternek túlzott döntési kompetenciát biztosított. A kifogásolt Ör. módosított 24. § (3) és (4) bekezdése a korábban hatályos szöveggel szemben csak lehetőségként – a főszabály alóli kivételként – írja a szociális bérlet
megújítását (ha a bérlő a határozott idő eltelte után is megfelel a szociális bérlet feltételeinek, vele legfeljebb 5 évre
szóló bérleti szerződés köthető), a módosítás előtt a határozott idejű bérlet időtartama 3 év volt, melynek lejártakor
a bérlőt újabb 3 évre szóló előbérleti jog illette meg. Álláspontja szerint ez sérti a jogállamiság elvét, és a visszaható
hatályú jogalkotás tilalmát.
3.2. Szintén a jogállamisággal ellentétesnek tartja az indítványozó a XII. kerületi önkormányzatnak az Ör. 5. §-át
is módosító 18/2000. (XI. 15.) rendeletét is, mivel az Ör.
módosító rendelettel beiktatott 5. § (2) bekezdése túlságosan széleskörű mérlegelési lehetőséget ad a képviselő-testületnek a bérbeadás feltételeinek határozatban való megállapítására, akár a saját lakásrendeletétől való eltéréssel is.
3.3. Az Alkotmány 13. §-ával és az Lt. 11. § (3) bekezdésével ellentétesnek tartja az indítványozó az Ör. 10. §
(1) bekezdés d) pontját és 31. § (1) bekezdés b) pontját,
ami a bérlakásra kiírt pályázat és a bérleti szerződés kötelező elemévé teszi a költségek megtérítésének módjáról
való rendelkezést, és nem pedig a költségek megtérítését.
Az indítványozó szerint ez a gyakorlatban a költségek
megtérítésének elmaradását is jelentheti, és a bérlakás szociális jellegét hagyja figyelmen kívül.
3.4. Kifogásolja az indítványozó a XII. kerületi önkormányzat saját rendeletével [az Ör. 17. § (2) bekezdésével
és 18. § (2) bekezdésével] ellentétes gyakorlatát is, mivel
külön szabályozás nélkül, egyoldalú feltételeket diktálva
módosítják a kiírt pályázatokat. Ellentétesnek tartja
ugyanakkor az indítványozó az önkormányzat eljárását
magasabb szintű jogszabállyal, az 1987. évi 17. tvr.-rel is.
3.5. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 211. § (1) bekezdésével,
213. § (1)–(2) bekezdésével ellentétesnek ítéli az indítványozó az Ör. 10. § (3) bekezdés d) pontját és 10. § (5) bekezdését, mivel – szemben a szerződéskötés szabadságával – már a pályázatnak tartalmaznia kell a felhívásban
szereplő valamennyi feltétel elfogadását, e nélkül a pályázat érvénytelen.
4. Kérte az indítványozó az Lt., valamint a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban:
Vht.) egyes rendelkezéseinek utólagos alkotmányossági
vizsgálatát is.
4.1. Az indítványozó idézi az Lt. 31. § (1) bekezdését,
illetve a Budapest I. kerületi önkormányzat – pontosan
meg nem jelölt – lakásrendeletét, mint ami szerinte mintaként szolgál, azonban ezekkel összefüggésben konkrét kérelmet nem terjeszt elő.
4.2. Az Lt. 23. § felsorolja a bérleti jogviszony megszűnésének eseteit, ezek között az indítványozó szerint nem
szerepel a bérleti jogról való lemondás lehetősége. Ezzel
szerinte nincsen összhangban az Lt. 70. § (5) bekezdése,
melynek értelmében állami lakás esetén a lakással rendelkező szerv a javára szóló lemondást a törvény hatálybalépése után nem fogadhatja el. Az indítványozó szerint ez
sérti a jogbiztonságot és diszkriminációt jelent az egyes tulajdoni formák között, ezért kéri az Lt. 70. § (5) bekezdés
megsemmisítését.
4.3. Újabb beadványában a Vht. 36. § (3) bekezdésének
megsemmisítését is kéri az indítványozó, mert álláspontja
szerint „aránytalanul és indokolatlanul korlátozza a tulajdonhoz való jogot”, valamint az Alkotmány 70/A. § (2) bekezdését. Szerinte ha az adós „szándékosan nincs jelen” a
végrehajtás foganatosításakor, az azt eredményezheti,
hogy „akár visszaélve ezzel – szándékosan az adós tudtán
kívül folytassanak le egy rá nézve többlet károkkal járó eljárást”.
5. Végül kérte az indítványozó mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását is a következők szerint:
5.1. Az indítványozó kérte mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását az Alkotmány 57. §
(1) bekezdése, 70/A. § (1) bekezdése és 77. § (2) bekezdése alapján, mert szerinte hiányoznak a jogi személyek, testületek, önkormányzat, és képviselő-testület büntethetőségének a szabályai, így ezek „bármilyen visszaélést büntetlenül elkövethetnek” a felelősségre vonás legkisebb veszélye nélkül.
5.2. Az indítványozó kérte mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását azért is, mert szerinte nincs rögzítve törvényi szinten a határozott időre kötött bérleti szerződések meghosszabbításának előbérleti
joggal való garantálása. Indokolásul egy alkotmánybírósági határozatra is hivatkozik, melynek értelmében a bérlők
lakhatási jogainak megőrzése érdekében az önkormányzatok tulajdonosi jogai korlátozhatók.
5.3. A tulajdonhoz való jogot, a diszkrimináció tilalmát,
és a szerzett jogok védelmét sérti az indítványozó szerint a
módosított Ör. azáltal, hogy a korábbi szabályozás szerint
a bérlő igényt tarthatott a két lakás közötti értékkülönbözet
megtérítésére [Ör. 78. § (1) bekezdés b) pont], illetve figyelembe kellett venni, hogy a bérlő egészségügyi szempontból nem kerül-e hátrányosabb helyzetbe [Ör. 77. §
(1) bekezdés c) pont], míg a módosított Ör. ilyen rendelkezéseket nem tartalmaz, ezért mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítását kéri.
(Az Alkotmánybíróság megjegyzi: ilyen tartalmú és
sorszámú rendelkezést az Ör. nem tartalmazott sem a módosítás előtt, sem utána, sőt az utolsó §-a – a 72. § – a hatályba lépésről rendelkezik. Ugyanakkor viszont az R. a
36. § (2) bekezdés f) pontjában a lakbércsökkentő tényezők között sorolja fel a lakás egészségre ártalmas voltát.)
6. Az indítványozó általánosságban sérülni látja az
Alkotmány szociális biztonságra, a család és a gyermekek
védelmére vonatkozó elveit, valamint az 57. § (5) bekezdését, és 70/K. §-át, de ezekkel összefüggésben indokolást
nem terjeszt elő.
7. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az Ör.-t Budapest Főváros XII. Kerület Hegyvidék
Önkormányzat az Önkormányzat tulajdonában álló lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérletéről, a
lakások lakbérének mértékéről, valamint a lakbértámogatásról szóló 23/2007. (VI. 18.) rendelet (a továbbiakban:
R.) 2007. augusztus 1. napjával hatályon kívül helyezte.
Az Alkotmánybíróság – irányadó gyakorlata szerint – a támadott jogszabály hatályon kívül helyezése esetén az annak helyébe lépett új jogszabályt vizsgálja meg, amennyiben az tartalmazza a korábbi jogszabály indítványozó által
támadott rendelkezését. Mivel a hatályos szabályozás az
Ör. egyes rendelkezéseit részben változatlan tartalommal
átvette (így az Ör. 10. § (1) bekezdés d) pontjának az
R. 8. § (4) bekezdés d) pontja, az Ör. 10. § (3) bekezdés
d) pontjának az R. 8. § (6) bekezdés c) pontja, az Ör. 10. §
(5) bekezdésének az R. 8. § (7) bekezdése, az Ör. 24. §
(3) bekezdésének az R. 20. § (3) bekezdése, az Ör. 31. §
(1) bekezdés b) pontjának az R. 24. § (1) bekezdés b) pontja felel meg), az Alkotmánybíróság az alkotmányossági
vizsgálatot az R. itt megjelölt hatályos rendelkezései tekintetében folytatta le.
8. Az Alkotmánybíróság beszerezte a belügyminiszter,
valamint Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala hivatalvezetője véleményét.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
1. Az indítványozó által hivatkozott alkotmányi rendelkezések: „2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
„57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan
bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen,
amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot
– a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében,
azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők
kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.”
„70/K. § Az alapvető jogok megsértése miatt keletkezett igények, továbbá a kötelességek teljesítésével kapcsolatban hozott állami döntések elleni kifogások bíróság
előtt érvényesíthetők.”
„77. § (2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok mindenkire egyaránt kötelezőek.”
2. A Pp. indítvány benyújtásakor hatályos rendelkezése:
„270. § (2) Az (1) bekezdésben foglaltak megfelelő al
kalmazásával van helye felülvizsgálati kérelemnek a keresetlevelet (fizetési meghagyást) idézés kibocsátása nélkül
elutasító (130. §), a pert megszüntető (157. §) és az egyezséget jóváhagyó (148. §) jogerős végzés ellen, továbbá –
külön jogszabály rendelkezése alapján – más, az ügy érdemében hozott jogerős végzés ellen.”
3. A Pp. hatályos rendelkezése:
„270. § (3) A (2) bekezdésben foglaltak megfelelő al
kalmazásával van helye felülvizsgálati kérelemnek a keresetlevelet (fizetési meghagyást) a 130. § (1) bekezdésének
a)–h) pontjai alapján idézés kibocsátása nélkül elutasító és
a pert a 157. § a) és g) pontja szerint megszüntető jogerős
végzés ellen.”
4. A Vht. támadott rendelkezése:
„36. § (3) Ha az adós távolléte miatt a végrehajtható ok
iratot nem lehetett a helyszínen átadni, ez a végrehajtás foganatosítását nem gátolja. Ilyenkor a végrehajtható okira
tot a végrehajtási cselekményről készített jegyzőkönyvvel
együtt postán kell kézbesíteni az adósnak.”
5. Az Lt. támadott rendelkezése:
„31. § (1) A szerződés megszűnése után a lakásban
visszamaradó személy – az e törvény alapján bérleti jog
folytatására jogosult kivételével – másik lakásra akkor
tarthat igényt, ha a bérbeadó, illetőleg a bérlőkijelölésre
vagy a bérlőkiválasztásra jogosult erre kötelezettséget
vállalt.”
6. Az R. támadott rendelkezései:
„8. § (4) A pályázati kiírásnak tartalmaznia kell:
d) ha szükséges, a lakásban elvégzendő munkákat, azok
határidejét, a várható költségek mértékét és a költségek
megtérítésének módját;”
„8. § (6) A pályázati ajánlatot írásban kell benyújtani,
annak tartalmaznia kell:
c) a pályázati felhívásban szereplő valamennyi feltétel
elfogadását.”
„8. § (7) Azt a pályázatot, amely a (6) bekezdésben megjelölteket nem tartalmazza, érvénytelennek kell tekinteni.”
„20. § (3) A határozott időre szóló bérbeadás időtartama
legfeljebb 5 év. A határozott idő elteltével a bérlő a lakást
minden elhelyezési igény nélkül köteles kiüríteni és a bérbeadónak visszaadni. Amennyiben a bérlő vállalja a piaci
lakbér megfizetését, részére a polgármester döntése
alapján a lakás újra bérbe adható.”
„24. § (1) Az 5. § (1) bekezdése szerint meghirdetett lakás esetében a lakásbérleti szerződésnek tartalmaznia kell:
b) a költségek bérlő részére történő megtérítésének
módját, […]”
III. Az indítvány részben érdemi elbírálásra alkalmatlan,
részben nem megalapozott.
Az indítványozó három alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, így a Fővárosi Bíróság
42.Pfv.22.647/2001/2. és 42.Pfv.26.181/2001/2. számú,
valamint a Legfelsőbb Bíróság mint felülvizsgálati bíróság
Pfv.VIII.22.171/2001/2. számú végzéseivel összefüggésben.
1. Mivel az alkotmányjogi panaszok részben a rendkívüli jogorvoslati eljárásban alkalmazott jogszabályi rendelkezések alkotmányossági vizsgálatára irányultak, az
Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az előterjesztésük törvényi feltételei fennállnak-e.
1.1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése
miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jog-
orvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz előterjesztésének alapvető feltétele, hogy a
kérdéses jogszabályt a panasz alapjául szolgáló döntés
meghozatala során alkalmazták. A (2) bekezdés szerint az
alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől
számított hatvan napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz benyújtani.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Abtv. 48. §
(1) és (2) bekezdésében foglalt törvényi rendelkezéseket
(feltételeket) az alkotmányjogi panasz elbírálása során,
együttesen kell értelmezni és figyelembe venni. [23/1991.
(V. 18.) AB végzés, ABH 1991, 311.; 41/1998. (X. 2.) AB
határozat, ABH 1998, 306.; 663/D/2000. AB határozat,
ABH 2003, 1223.]
A 41/1998. (X. 2.) AB határozat szerint az Abtv. 48. §-a
alkalmazásánál, ha a panaszolt alapjogsérelem nem a rendes, hanem a rendkívüli jogorvoslati eljárásban következett be, alkotmányos követelmény, hogy az alkotmányjogi
panasz benyújtásának határidejét a rendkívüli jogorvoslati
eljárásban hozott, vagy – ha új eljárásra és új határozat hozatalára kerül sor – az elrendelt új eljárás során született
jogerős határozat kézbesítésétől kell számítani (ABH
1998, 306.).
1.2. Az indítványozó alkotmányjogi panasszal élt
egyrészt a Budai Központi Kerületi Bíróság
1.P.22.896/2000/7. számú – a perújítás megengedhetősége
tárgyában hozott – végzésével, és a Fővárosi Bíróság azt
másodfokon helybenhagyó 42.Pfv.26.181/2001/2. számú
végzésével szemben, másrészt a Fővárosi Bíróság – a Budai Központi Kerületi Bíróság 9.P.22.707/2000/5. számú
perújítási kérelmet elutasító végzését helybenhagyó –
42.Pfv.22.647/2001/2. számú végzésével szemben is.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Fővárosi
Bíróság az alkotmányjogi panaszokkal érintett végzéseiben az Ör. és az Lt. sérelmezett rendelkezéseit nem alkalmazta.
Az alkotmányjogi panasz benyújtásának alapvető feltétele, hogy a panaszban támadott bírósági határozatban az
alkotmányellenesnek vélt jogszabályt alkalmazzák, ennek
a követelménynek azonban az indítvány nem felel meg.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 29. § e) pontja
értelmében az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja, ha a benyújtott alkotmányjogi panasz nem felel meg
az Abtv. 48. § (1) és (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszokat visszautasította.
2. Az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság
Pfv.VIII.22.171/2001/2. számú végzésével szemben benyújtott, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 270. §-a 2001. december 31-ig hatályban volt (2) bekezdésével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi
panasz esetében elsőként azt vizsgálta, hogy a panasz a
törvényi feltételeknek megfelel-e.
2.1. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában azt kifogásolta, hogy a jogorvoslathoz való alkotmányos jogot
sérti a felülvizsgálat kizártsága a perújítás megengedhetősége körében hozott végzés esetében. A Pp. 270. § (hatályos) (3) bekezdése felsorolja azokat a végzéseket, amelyek ellen – az (2) bekezdésben írt jogerős ítéletek körén
túl – felülvizsgálati kérelemnek van helye. A felsorolás
nem említi – ezzel kizárja – a perújítási eljárásban a megengedhetőség tárgyában hozott végzést.
2.2. Az Alkotmánybíróság számos határozatában állást
foglalt arról, hogy mind a polgári eljárásban, mind a büntetőeljárásban a felülvizsgálat az alkotmányosan megkövetelt rendes jogorvoslaton túlmenő jogintézmény, így az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való joggal nincs összefüggésben [1/1994. (I. 7.) AB határozat, ABH 1994, 29, 38.; 1319/B/1993. AB határozat, ABH
1994, 690, 691.; 1320/B/1993. AB határozat, ABH 1995,
683, 686.; 23/1995. (IV. 5.) AB határozat, ABH 1995, 115,
120.].
Az Alkotmánybíróság e határozatokban hangsúlyozta,
hogy a jogorvoslathoz való jognak az Alkotmányban garantált joga a rendes jogorvoslatra vonatkozik. Az Alkotmány 57. § (5) bekezdéséből következő alkotmányos követelményt kielégíti az a szabályozás, amely az érdemi bírói (hatósági) döntés ellen a jogorvoslatot csak a rendes
perorvoslati eszközökkel teszi lehetővé. Az Alkotmánynak e rendelkezéséből nem vezethető le annak kényszerítő
szükségessége, hogy a jogerős bírósági döntések, a jelen
esetben a perújítási indítványt elutasító bírósági végzés
felülvizsgálattal való megtámadására a törvény lehetőséget biztosítson.
A fenti indokokra tekintettel az Alkotmánybíróság az
alkotmányjogi panaszt elutasította.
IV. Az Alkotmánybíróság ezt követően az utólagos normakontrollra irányuló egyes indítványi kérelmeket vizsgálta meg.
1. Az Alkotmánybíróság eljárása során mindenekelőtt
megállapította, hogy az Lt. 70. § (5) bekezdését a lakások
és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény módosításáról szóló 2005. évi CXXXII. törvény
45. § (6) bekezdése 2006. március 31. napjával hatályon
kívül helyezte.
2007. augusztus 1. napjával ugyancsak hatályát vesztette az Ör. is, melyet a Budapest Főváros XII. Kerület Hegyvidék Önkormányzat az Önkormányzat tulajdonában álló
lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérletéről, a lakások lakbérének mértékéről, valamint a lakbértámogatásról szóló 23/2007. (VI. 18.) rendelet (a továbbiak
ban: R.) 77. § (2) bekezdés a) pontja helyezett hatályon
kívül.
Az Alkotmánybíróságnak utólagos normakontroll keretében – az Abtv. 38. § (1) bekezdése szerinti bírói kezdeményezés, valamint 48. §-a szerinti alkotmányjogi panasz
kivételével – csak hatályos jogszabály alkotmányosságának vizsgálatára van hatásköre. Az Alkotmánybíróság –
állandó gyakorlata szerint – a támadott jogszabály hatályon kívül helyezése esetén az annak helyébe lépett új jogszabályt vizsgálja meg, amennyiben az tartalmazza a korábbi jogszabály indítványozó által támadott rendelkezését (többek között: 137/B/1991. AB határozat, ABH 1992,
456.; 882/B/1998. AB határozat, ABH 2002, 861.).
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör.
egyes rendelkezéseit – így 10. § (1) bekezdés d) pontját,
10. § (3) bekezdés d) pontját, 10. § (5) bekezdését, 24. §
(3) bekezdését, és 31. § (1) bekezdés b) pontját – a hatályos
rendelet lényegében azonos tartalommal átvette.
Megállapította az Alkotmánybíróság azt is, hogy az Lt.
70. § (5) bekezdésével, valamint az Ör. 5. § (2) és 24. §
(4) bekezdésével megegyező tartalmú rendelkezéseket a
hatályos szabályozás nem tartalmaz. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság e rendelkezések alkotmányellenességének vizsgálatára és megsemmisítésére irányuló indítványrészek tárgyában az eljárást az Ügyrend 31. § a) pontja
alapján megszüntette.
2. Az Alkotmánybíróság ezt követően azt vizsgálta,
hogy a Vht. 36. § (3) bekezdése sérti-e az Alkotmány 13. §
(1) bekezdését, valamint 70/A. § (2) bekezdését.
2.1. Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban a
végrehajtási eljárással kapcsolatban már megfogalmazott
alkotmányossági követelményeket. A 46/1991. (IX. 10.)
AB határozatban rámutatott arra, hogy a bírósági határozatok tiszteletben tartása, a jogerős bírósági döntések teljesítése – akár jogszerű kényszerítés árán is – a jogállamisággal kapcsolatos alkotmányos értékekhez tartozik. Ha
ugyanis a végrehajtási rendszer gyenge és könnyen kijátszható, ez óhatatlanul a bírósági határozatok lebecsüléséhez, jogbizonytalansághoz, a jogállamiság sérelméhez
vezet. Az ilyen veszély leküzdése nyilvánvalóan mind állampolgári, mind társadalmi, mind pedig állami szempontból alkotmányos érdek. (ABH 1991, 211, 212–213.)
A 16/1992. (III. 30.) AB határozatában az Alkotmánybíróság hangsúlyozta, hogy a jogállamiság megköveteli azt is,
hogy az állampolgárnak a törvényekben és a bíróságok által meghozott ítéletek végrehajthatóságában a bizalma
megszilárduljon, a végrehajthatatlan ítéletek felhalmozódása pedig ezzel ellentétesen hat. (ABH 1992, 101, 102.)
Az Alkotmánybíróság a 994/B/1997. AB határozatban
– az Alkotmány 54. § (1) bekezdésével és 59. §-ával összefüggésben – már vizsgálta a Vht. 36. §-át, és az ott megfogalmazottakat a jelen ügyben is irányadónak tekintette.
A Vht. 36. §-a a végrehajtható okirat kézbesítésének szabályait tartalmazza, ennek megfelelően – főszabály sze
rint – a végrehajtó a végrehajtás foganatosításának megkezdésekor a helyszínen adja át a végrehajtható okiratot az
adósnak, és egyúttal felhívja őt az azonnali teljesítésre
[(1) bekezdés], azonban ha a végrehajtást kérő kívánja, a
végrehajtható okiratot postán kell kézbesíteni az adósnak
[(2) bekezdés]. A támadott rendelkezés szerint ha az adós
távolléte miatt a végrehajtható okiratot nem lehetett a helyszínen átadni, ez a végrehajtás foganatosítását nem gátolja.
Ilyenkor a végrehajtható okiratot a végrehajtási cselekményről készített jegyzőkönyvvel együtt postán kell kézbesíteni az adósnak.
Az Alkotmánybíróság szerint a támadott rendelkezés a
tulajdonhoz való joggal – különösen az indítványozó által
állított értelemben – értékelhető összefüggésbe nem hozható, így az Alkotmánybíróság – állandó gyakorlatát követve – az indítványt ebben a részében elutasította.
2.2. Az indítványozó a Vht. 36. § (3) bekezdésének alkotmányossági vizsgálatát az Alkotmány 70/A. § (2) bekezdésével összefüggésben is kérte.
Az Abtv. 22. § (2) bekezdése kimondja: az indítványnak
a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Ügyrend 21. § (2) bekezdése szerint az indítvány tartalmazza a vizsgálandó
jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a
rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok sértenek, valamint az
Abtv.-nek és egyéb törvényeknek azokat a rendelkezéseit,
amelyekből az indítványozó jogosultsága és az Alkotmánybíróság hatásköre megállapítható. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint nem elegendő az Alkotmány
egyes rendelkezéseire hivatkozni: az indítványban meg
kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és
mennyiben sérti [654/H/1999. AB határozat, ABH 2001,
1645.; 472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.;
494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783.]. Az Alkotmánybíróság visszautasítja az indítványt, ha az indítványozó nem támasztja alá összefüggően, érdemi elbírálásra
alkalmas érvekkel a megsemmisíteni kért jogszabályi rendelkezések és az Alkotmány megjelölt rendelkezései között fennálló alkotmányjogilag értékelhető összefüggéseket, illetve nem jelöli meg, hogy az alkotmányellenesség
milyen indokok alapján áll fenn. (477/B/2001. AB végzés,
ABH 2005, 1596.; 175/B/2006. AB végzés, ABK 2009. január, 92.)
Az indítványozó az Alkotmány 70/A. § (2) bekezdésének megjelölésén túl nem adta indokát annak, hogy a Vht.
36. § (3) bekezdése e rendelkezést miért és mennyiben
sérti. Az Ügyrend 29. § d) pontja értelmében az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja, ha megállapítható, hogy az indítványozó a hiánypótlás végett neki visszaadott indítványt a kitűzött határidő alatt nem adta be, vagy
újból hiányosan adta be és emiatt, vagy egyébként érdemben nem bírálható el. Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében érdemi vizsgálat
nélkül visszautasította.
3. Az indítványozó az R. számos rendelkezése, így 8. §
(4) bekezdés d) pontja, 8. § (6) bekezdés c) pontja, 8. §
(7) bekezdése, 20. § (3) bekezdése, valamint 24. § (1) bekezdés b) pontja alkotmányellenességét is állította az
I. pontban írtak szerint.
3.1. Ezekkel az indítványi kérelmekkel összefüggésben
utal az Alkotmánybíróság a IV. pont 2.2. alpontjában írtakra: az indítványozó e rendelkezések tekintetében alkotmányjogilag értékelhető indokolást, határozott kérelmet
nem terjesztett elő. Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ezekben a részeiben az Ügyrend 29. §
d) pontja alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
3.2. Kifogásolta az indítványozó a XII. kerületi önkormányzat saját rendeletével [az Ör. 17. § (2) bekezdésével és
18. § (2) bekezdésével] ellentétes gyakorlatát is, szerinte
ugyanis az önkormányzat külön szabályozás nélkül, egyoldalú feltételeket diktálva módosítja a kiírt pályázatokat.
Az Alkotmány 32/A. § (1) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetőleg ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat. Az Alkotmánybíróság hatáskörébe az Abtv.
1. §-ának megfelelően – főszabály szerint – a jogszabályok
(és az állami irányítás egyébe jogi eszközeinek) alkotmányossági vizsgálata tartozik. Az Alkotmánybíróság az önkormányzatok pályáztatási gyakorlatát nem vizsgálja,
hatáskör hiányában nem is vizsgálhatja.
Az Ügyrend 29. § b) pontja szerint az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja, ha megállapítható, hogy
az eljárásra nincs az Alkotmánybíróságnak hatásköre. Erre
tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a
részében is visszautasította.
4. Az indítványozó kérte mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítását is az alábbiak szerint:
4.1. Mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenes
helyzet áll fenn egyrészt az indítványozó szerint az Alkotmány 57. § (1) bekezdése, 70/A. § (1) bekezdése és 77. §
(2) bekezdése alapján, mert szerinte hiányoznak a jogi személyek, testületek, önkormányzat, és képviselő-testület
büntethetőségének a szabályai, így ezek „bármilyen
visszaélést büntetlenül elkövethetnek” a felelősségre vonás legkisebb veszélye nélkül.
4.2. Az indítványozó kérte mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását azért is, mert
szerinte nincs rögzítve törvényi szinten a határozott időre
kötött bérleti szerződések meghosszabbításának előbérleti
joggal való garantálása.
4.3. A tulajdonhoz való jogot, a diszkrimináció tilalmát,
és a szerzett jogok védelmét sérti az indítványozó szerint a
módosított Ör. azáltal, hogy a korábbi szabályozás szerint
a bérlő igényt tarthatott a két lakás közötti értékkülönbözet
megtérítésére [Ör. 78. § (1) bekezdés b) pont], illetve figyelembe kellett venni, hogy a bérlő egészségügyi szempontból nem kerül-e hátrányosabb helyzetbe [Ör. 77. §
(1) bekezdés c) pont], míg a módosított Ör. ilyen rendelkezéseket nem tartalmaz, ezért mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítását kéri.
4.4. Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására vonatkozó hatáskörét az Abtv. 49. §-a szabályozza. Eszerint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására
főszabály szerint – hivatalból, vagy bárki indítványára –
akkor kerülhet sor, ha a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta, és ezzel alkotmányellenességet idézett elő. Az Abtv.
rendelkezése és az Alkotmánybíróság gyakorlata alapján a
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapításának két együttes feltétele van: a jogalkotói kötelezettség elmulasztása, és annak eredményeként az alkotmányellenes helyzet megléte.
Az Alkotmánybíróság a mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítására irányuló kérelmekkel összefüggésben utal a fentebb, a IV. pont 2.2. alpontjában foglaltakra: az indítványozó kérelme az Abtv.-ben és
az Ügyrendben foglalt követelményeknek itt sem felel
meg; határozott kérelmet nem terjesztett elő, és nem indokolta az alkotmányellenesség mibenlétét. Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében
az Ügyrend 29. § d) pontja alapján érdemi vizsgálat nélkül
visszautasította.
5. Az indítványozó számos további kérelmet is előterjesztett, így általánosságban is sérülni látta az Alkotmány
szociális biztonságra, a család és a gyermekek védelmére
vonatkozó elveit, valamint az 57. § (5) bekezdését, és
70/K. §-át, de ezekkel összefüggésben indokolást nem terjeszt elő. Az indítványozó idézte az Lt. 31. § (1) bekezdését is, illetve a Budapest I. kerületi önkormányzat – pontosan meg nem jelölt – lakásrendeletét, mint ami szerinte
mintaként szolgál, azonban ezekkel összefüggésben konkrét kérelmet nem terjesztett elő.
Ezekkel az indítványrészekkel összefüggésben ugyancsak utal az Alkotmánybíróság a IV. pont 2.2. alpontjában
foglaltakra: az indítványozó e rendelkezések tekintetében alkotmányjogilag értékelhető indokolást, határozott kérelmet
nem terjesztett elő. Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ezekben a részeiben az Ügyrend 29. §
d) pontja alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Budapest, 2010. március 2. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke


text:
347/2016. (XI. 17.) Korm. rendelete a Biatorbágy területén mezőgazdasági gépgyártó üzem megvalósítására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Biatorbágy közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás
szerinti 7773 és 7790 helyrajzi számokon nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezekből a  földrészletekből
telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő mezőgazdasági
gépgyártó üzem, valamint az ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2009. (II. 26.) ÖM rendelete a bölcsődék és közoktatási intézmények infrastrukturális fejlesztése, valamint közösségi buszok beszerzése támogatás igénybevételének részletes feltételeiről.
A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló
2008. évi CII. törvény 5. számú melléklet 20. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró oktatási
és kulturális miniszter, valamint a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről
szóló 2008. évi CII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 5. számú melléklet 20. pontja szerinti előirányzat a felhasználási célok között az alábbiak szerint
oszlik meg:
a) bölcsődék infrastrukturális fejlesztésére 500 millió
forint, b) közoktatási intézmények infrastrukturális fejlesztésére 3100 millió forint, valamint
c) közösségi buszok beszerzésére 500 millió forint. (2) A támogatás a települési önkormányzatok és társulásaik – beleértve a többcélú kistérségi társulást (a továbbiakban: Társulás), továbbá a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV.
törvény 8., 9. vagy 16. §-a alapján létrejött intézményi társulást (a továbbiakban: intézményi társulás) – által fenntartott bölcsődék infrastrukturális fejlesztését, óvodák, általános iskolák infrastrukturális fejlesztését, továbbá a
költségvetési törvény 8. számú melléklet IV. fejezet
2.2.1. pontja szerinti támogatásban részesülő Társulások
közösségi busz beszerzését szolgálja.
(3) A támogatás csak abban az esetben igényelhető az
általános forgalmi adó (a továbbiakban: ÁFA) összegét is
tartalmazó fejlesztési összköltség alapján, ha a kedvezményezettnek a támogatásból megvalósított cél kapcsán
ÁFA-levonási joga nincs.
(4) E rendelet alkalmazásában fejlesztés alatt a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3. § (4) bekezdés
7–8. pontjában meghatározott tevékenységek értendők.
(5) Nem nyújtható támogatás annak a pályázónak, amely
a) köztartozással rendelkezik (a köztartozás megfizeté
séig), vagy adósságrendezési eljárás alatt áll,
b) a pályázatában megjelölt műszaki tartalomra uniós
vagy egyéb hazai támogatásban részesül. (6) A támogatási igény benyújtása előtt megkezdett fejlesztéshez támogatás nem adható.
Bölcsődék infrastrukturális fejlesztése 2. § (1) E támogatásra a bölcsődét, illetve a többcélú, közös
igazgatású, bölcsődei feladatot is ellátó intézményt fenntartó
a) települési önkormányzat,
b) intézményi társulás székhely önkormányzata, továbbá
c) Társulás
nyújthat be pályázatot. (2) A támogatást az (1) bekezdés szerinti pályázók az általuk fenntartott, működési engedéllyel rendelkező bölcsődék, illetve többcélú, közös igazgatású intézmény esetén a bölcsődei feladat ellátását szolgáló épület, játszóudvar felújítására, korszerűsítésére, akadálymentesítésére,
továbbá a bölcsődei ellátáshoz szükséges eszközök, berendezések beszerzésére igényelhetik. A teljes támogatási
összeg maximum 20%-áig engedélyezett az eszközbeszerzés.
(3) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, összege intézményenként maximum 20 millió forint.
Egy pályázó legfeljebb 3 intézmény fejlesztésére nyújthat
be pályázatot.
(4) A pályázaton igényelhető támogatás maximális mértéke a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1) melléklete alapján a társadalmi-gazdasági és
infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott településeken megvalósuló fejlesztések esetén a fejlesztéshez szükséges összeg 90%-a,
b) az a) ponthoz nem tartozó településeken megvalósuló fejlesztések esetén a fejlesztéshez szükséges összeg
80%-a.
3. § (1) A támogatás összegének meghatározása az alábbi
szempontok figyelembevételével történik:
a) az intézmény hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos adatok és tervek (gyermeklétszám alakulása, férő
helyhiány miatt elutasított gyermekek száma, működtetési
költségek és azok alakulása),
b) a bölcsődébe más településről bejáró gyermekek
száma,
c) a feladatellátásban részt vevő települések száma és
azok lakosságszáma.
(2) A támogatás elbírálásánál előnyben részesülnek a települési önkormányzatok társulásai.
Pályázati nyomtatványok a bölcsődék infrastrukturális
fejlesztéséhez 4. §
(1) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) az 1. melléklet szerinti pályázati adatlapot (melynek
része a megvalósítandó fejlesztés célonkénti részletezése),
valamint az 5. melléklet szerinti összesítőt,
b) az intézmény működési engedélyének hitelesített
másolatát, c) a férőhely hiányában 2007. és 2008. évben elutasított gyermekek számát,
d) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy a támogatásból
megvalósuló beruházást 5 évig az eredeti rendeltetésének
megfelelően hasznosítja, a feladatellátási helyet 5 évig
nem szünteti meg, illetve nem adja át az intézmény fenntartói jogát nem állami fenntartó részére,
e) a települési önkormányzat, illetve intézményi társulás székhely önkormányzatának képviselő-testületi határozatát, Társulás esetén a társulási tanács határozatát, vagy
a képviselő-testület költségvetési rendeletébe, Társulás
esetén a társulási tanácsi határozatba foglalt felhatalmazás
alapján a polgármester vagy az elnök nyilatkozatát a szükséges önerő biztosításáról.
(2) Az (1) bekezdés szerinti pályázati adatlapon a pályázónak a fejlesztési célokat, azok költségeit és a kapcsolódó
támogatási igényt külön-külön kell részleteznie, továbbá
rangsorolnia.
Óvodák, általános iskolák infrastrukturális fejlesztése 5. § (1) E támogatásra az óvodát, általános iskolát fenntartó
a) települési önkormányzat,
b) intézményi társulás székhely önkormányzata, továbbá
c) Társulás
nyújthat be pályázatot. (2) A pályázat benyújtásának feltétele, hogy a pályázó
székhelye szerinti kistérségben megalakult Társulás rendelkezzen kistérségi intézkedési tervvel, amely a közoktatási feladatok ellátásában részt vevő önkormányzatok tekintetében településenkénti bontásban tartalmazza a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiak
ban: közoktatási törvény) 105. §-a szerinti közoktatási
esélyegyenlőségi intézkedési tervben foglaltakat. Az
(1) bekezdés a) pontja szerinti pályázó esetén az az önkormányzati intézkedési terv is benyújtható, amely a közoktatási törvény 105. §-a szerint tartalmazza a gyermekek, tanulók esélyegyenlőségét szolgáló intézkedéseket, vagy
amelynek szerves részét képezi az önálló közoktatási
esélyegyenlőségi intézkedési terv.
(3) A támogatási igény kizárólag azon intézmények fejlesztésére és felújítására nyújtható be, melyek megfelelnek
a 2008/2009-es nevelési évben/tanévben a költségvetési
törvény 8. számú melléklet IV. Többcélú kistérségi társulások támogatása jogcím, Kiegészítő szabályok 2.1. pontjában foglalt feltételeknek, továbbá vállalják, hogy a
2011/2012-es nevelési évig/tanévig ezen feltételek teljesülnek az intézmény vonatkozásában. A települési önkormányzat által önállóan fenntartott közoktatási intézmény
esetén a pályázat benyújtásának további feltétele, hogy a
2008/2009-es nevelési évben/tanévben
a) az óvodai feladatot ellátó intézményben legalább
3 csoport,
b) az általános iskolai feladatot ellátó intézményben
legalább 12 osztály
működjön.
(4) A támogatást az (1) bekezdés szerinti pályázók az általuk fenntartott
a) óvodai feladatot ellátó intézmény esetében a feladatellátási helyek épületével kapcsolatos elemi infrastruktúra-fejlesztésre, korszerűsítésre, akadálymentesítésre és kapacitásbővítésre, valamint eszközbeszerzésre,
b) általános iskolai feladatot ellátó intézmény esetében
a feladatellátási hely épületével kapcsolatos elemi infrastruktúra-fejlesztésre, korszerűsítésre és akadálymentesítésre, valamint eszközbeszerzésre
igényelhetik.
(5) A teljes támogatási összeg maximum 20%-áig engedélyezett az eszközbeszerzés. Az eszközbeszerzésre igényelt támogatás más állami forrással nem vonható össze.
Ha a pályázó ugyanazon eszközbeszerzésre egyéb hazai
vagy uniós támogatásban részesül, köteles az erre jutó támogatásról lemondani, és annak összegét kamattal növelten visszafizetni a központi költségvetésbe.
(6) Az igényelhető támogatás összege intézményenként
(OM azonosítónként) maximum 20 millió forint. Egy pályázó legfeljebb 3 óvoda és 3 általános iskolai intézmény
fejlesztésére pályázhat.
(7) A pályázaton igényelhető támogatás maximális mértéke a) az R1 melléklete alapján a társadalmi-gazdasági és
infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott településeken megvalósuló fejlesztések esetén a fejlesztéshez szükséges összeg 90%-a,
b) az a) ponthoz nem tartozó településeken megvalósuló fejlesztések esetében szükséges összeg 80%-a.
6. § (1) A támogatás összegének meghatározása az alábbi
szempontok figyelembevételével történik:
a) a közoktatási intézmény hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos adatok és tervek (gyermek- és tanulólétszám alakulása, működtetési költségek és azok alakulása,
intézmény-racionalizálási tervek),
b) az óvodába, iskolába járó gyermekek, tanulók száma
(ezen belül a hátrányos helyzetű és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók száma), a más településről bejáró gyermekek, tanulók száma (ezen belül a hátrányos helyzetű, illetve halmozottan hátrányos helyzetű
gyermekek, tanulók száma),
c) a közoktatási intézmény fenntartásában részt vevő
települések száma és azok lakosságszáma.
(2) A támogatás elbírálásánál előnyben részesül az a pályázat,
a) amely elemi infrastrukturális beruházások megvalósítását (például vizesblokk kialakítása, egyedi fűtési módok felszámolása, épület-rekonstrukció) szolgálja,
b) amely 2000 fő lakosságszám alatti településen lévő
feladatellátási hely fejlesztését kívánja megvalósítani,
c) amely esetében a megvalósítandó célok összhangban vannak a kistérségi intézkedési tervvel, illetve az önkormányzati intézkedési tervvel, különös tekintettel az
esélyegyenlőségi szempontokra,
d) amely esetében a pályázó 2009. szeptember 1-jével
létrehozott egységes óvoda-bölcsőde intézmény, vagy az
általa fenntartott közoktatási intézmény – 2000 fő vagy az
alatti településen működő – egységes óvodai-bölcsődei
feladatot ellátó intézményegységének fejlesztését kívánja
megvalósítani,
e) amelyet települési önkormányzatok társulása nyújt
be, továbbá
f) amely adatokkal hitelt érdemlően bizonyítja, hogy a
pályázat a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek növekvő beóvodázási aránya, illetve száma miatt kialakult
férőhelyhiány megszüntetését célozza, a fejlesztés eredményeként pedig biztosítható valamennyi helyi (társulások esetén a társulás területén élő) halmozottan hátrányos
helyzetű gyermek 3 éves korától történő óvodáztatásának
tárgyi és intézményi feltétele.
Pályázati nyomtatványok az óvodák, általános iskolák
infrastrukturális fejlesztéséhez és kapacitásbővítéséhez
7. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a 2., illetve a 3. melléklet szerinti pályázati adatlapot
(amelynek része a megvalósítandó fejlesztés célonkénti
részletezése), valamint az 5. melléklet szerinti összesítőt,
b) a közoktatási intézmény alapító okiratát, amely tartalmazza az intézménybe felvehető maximális gyermeklétszámot,
c) a jegyző, illetve a munkaszervezet-vezető nyilatkozatát arról, hogy az intézmény ellátási területén a 0–14
éves korú gyermekek létszáma az elmúlt 3 évben hogyan
alakult,
d) az óvodai feladatot ellátó közoktatási intézmények
esetében a férőhely hiányában 2007. és 2008. évben elutasított gyermekek számát,
e) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy a támogatásból
megvalósuló beruházást 5 évig az eredeti rendeltetésének
megfelelően hasznosítja, a feladatellátási helyet 5 évig
nem szünteti meg, illetve nem adja át az intézmény fenntartói jogát nem állami fenntartó részére,
f) kizárólag elektronikus formában a kistérségi intézkedési tervet, vagy az önkormányzati intézkedési tervet,
g) a települési önkormányzat, illetve intézményi társulás székhely önkormányzatának képviselő-testületi határozatát, Társulás esetén a társulási tanács határozatát, vagy
a képviselő-testület költségvetési rendeletébe, Társulás
esetén társulási tanácsi határozatba foglalt felhatalmazás
alapján a polgármester vagy az elnök nyilatkozatát a szükséges önerő biztosításáról.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti pályázati adatlapon a pályázónak a fejlesztési célokat, azok költségeit és a
kapcsolódó támogatási igényeket külön-külön kell részleteznie, továbbá rangsorolnia.
Közösségi busz beszerzése 8. § (1) E támogatásra pályázhatnak a költségvetési törvény
8. számú melléklet IV. fejezet 2.2.1. pontja szerinti támogatásban részesülő Társulások.
(2) Az előirányzatból csak az olyan intézménybe járó
gyermekek rendszeres utaztatását szolgáló közösségi busz
beszerzése támogatható, amely intézmény megfelel a költségvetési törvény 8. számú melléklet IV. Többcélú kistérségi társulások támogatása jogcím, Kiegészítő szabályok
2.1. pontjában meghatározott átlaglétszám feltételeknek.
9. § (1) A Társulások a támogatást legfeljebb három közösségi busz beszerzésére igényelhetik.
(2) E rendelet alkalmazásában a közösségi busz olyan
szállítóeszköz:
a) amely legalább 15 személy biztonságos szállítására
alkalmas,
b) valamennyi üléséhez 3 pontos biztonsági öv tartozik,
c) akadálymentesített, továbbá
d) a gyermekek, tanulók közoktatási intézményekbe
történő szállításán kívül más feladatok ellátására is alkalmas.
10. § (1) A pályázaton igényelhető támogatás maximális mértéke
a) a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló
311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2)
2. melléklete alapján a területfejlesztés szempontjából hátrányos vagy leghátrányosabb helyzetű kistérségben létrejött Társulások esetében a közösségi busz beszerzéséhez
szükséges összeg 80%-a,
b) az R2 2. mellékletben nem szereplő Társulások esetében a közösségi busz beszerzéséhez szükséges összeg
70%-a.
(2) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, maximális összege 30 millió forint.
(3) A támogatási összeg meghatározása az alábbi szempontok figyelembevételével történik:
a) a Társulás feladatellátásában részt vevő települések
száma és azok lakosságszáma,
b) a közoktatási intézményi társulások, illetve a Társulás által fenntartott intézmények száma, valamint ezen intézményekbe bejáró gyerekek száma,
c) a Társulás által a közösségi busz hasznosítására készített terv (a továbbiakban: közösségi busz program) alátámasztja-e a beszerzés szükségességét, továbbá magában
foglalja annak leírását, miként javul a hátrányos helyzetű
tanulók minőségi oktatáshoz történő hozzáférése, illetve
csökken-e az iskolai szegregáció.
(4) A támogatás szempontjából előnyben részesülnek
azon Társulások, amelyek
a) a Társulás által fenntartott közoktatási intézménybe
bejáró gyermekek, tanulók szállítására kívánják használni
a beszerzendő közösségi buszt,
b) a 2005., 2006., illetve a 2008. években busz beszerzéséhez nem részesültek támogatásban, beleértve az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a
vidéki gazdaság és lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások körében a kistérségi közlekedési szolgáltatások
fejlesztésére igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 9/2008. (I. 24.) FVM rendelet alapján megítélt
támogatást is,
c) a közösségi buszt közoktatási célon túl szociális
vagy gyermekjóléti, egészségügyi, illetve kulturális célokra is hasznosítják.
Pályázati nyomtatványok a közösségi busz
beszerzéséhez 11. §
A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a 4. melléklet szerinti pályázati adatlapot, valamint
az 5. melléklet szerinti összesítőt,
b) a Társulás közösségi busz programját, amely alátá
masztja, hogy a beszerezni kívánt közösségi busz férőhelyeinek száma összhangban van a közoktatási intézményi
társulások által fenntartott intézményekbe bejáró gyermekek, tanulók számával, továbbá bemutatja az egyéb szolgáltatási célok esetében az igénylők számát, az igénybevétel gyakoriságát, valamint az üzemeltetés módját és költségtervét,
c) az önerő biztosításáról szóló társulási tanácsi határozatot, illetőleg a társulási tanács költségvetési határozatába foglalt felhatalmazás alapján az elnök nyilatkozatát a
jóváhagyott forrásról,
d) a közösségi busz üzemeltetési költségeinek biztosításáról szóló nyilatkozatot,
e) a pályázó nyilatkozatát arról, hogy a támogatásból
beszerzett közösségi buszt 5 évig nem idegeníti el, valamint 5 évig az eredeti – pályázatban bemutatott célok szerinti – rendeltetésének megfelelően hasznosítja.
Pályázati eljárás 12. § (1) A pályázónak 2009. március 13-áig kell a pályázati adatlapokat az ebr42 információs rendszerbe feltölteni, továbbá
a) az óvodák, általános iskolák fejlesztési pályázata
esetén a kistérségi intézkedési tervet, vagy az önkormányzati intézkedési tervet elektronikus úton, valamint
b) a pályázati dokumentációt papír alapon egy eredeti
és egy hitelesített másolati példányban
a Magyar Államkincstár területileg illetékes szervéhez
(a továbbiakban: Igazgatóság) megküldeni, illetve benyújtani. A határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) Az Igazgatóság az (1) bekezdés a) pontja szerinti dokumentumokat elektronikusan 2009. március 16-áig továbbítja az Önkormányzati Minisztériumnak (a továbbiakban: ÖM), ami nem befolyásolja a pályázatok Igazgatóság által történő, (4) bekezdés szerinti felülvizsgálatát.
(3) Az ÖM a kistérségi intézkedési terveket, az önkormányzati intézkedési terveket, valamint a pályázatokat
elektronikus úton az Oktatási és Kulturális Minisztérium
(a továbbiakban: OKM) részére 2009. március 17-én továbbítja. Az OKM az intézkedési terveket – esélyegyenlőségi szempontokat is figyelembe véve – megvizsgálja és
kialakítja szakmai álláspontját a benyújtott fejlesztési pá
lyázatokkal kapcsolatban. A pályázatokkal kapcsolatos
véleményét – az ÖM által meghatározott formában – elektronikus úton, 2009. április 6-áig, majd soron kívül papír
alapon küldi meg az ÖM részére.
(4) A pályázatokat az Igazgatóság – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 64/B. § (3) bekezdése alapján e rendelet alapulvételével – a rendelkezésére
álló iratok, saját nyilvántartása, illetve helyszíni vizsgálat
alapján szabályszerűségi szempontból megvizsgálja és
szükség esetén 5 napon belül hiánypótlásra, módosításra
hívja fel a pályázót. Ha a pályázó a felhívásnak 5 napon belül nem tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti azt, az
Igazgatóság a pályázatot nem továbbítja az ÖM felé és erről értesíti a pályázót.
(5) A felülvizsgált pályázatok eredeti példányát az Igazgatóság – véleménye csatolásával – 2009. április 3-áig
postai úton továbbítja az ÖM részére, ezzel egyidejűleg intézkedik a felülvizsgált hiánypótoltatott pályázatok elektronikus megküldéséről is. Ha az ÖM a pályázatok vizsgálata során további tájékoztatást, illetve dokumentumok
megküldését tartja szükségesnek, ezeket a pályázók – külön felhívásra – kötelesek részére teljesíteni.
Bírálat eljárásrendjének szabályai 13. § (1) Az önkormányzati miniszter – az ÖM két képviselőjéből, a Pénzügyminisztérium, az Oktatási és Kulturális
Minisztérium, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium, a
Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium egy-egy
képviselőjéből, valamint az országos önkormányzati érdekképviseleti szervek által közösen delegált egy főből álló bíráló bizottság javaslata alapján – a pályázatokról
2009. április 30-áig dönt.
(2) A támogatásban részesített kedvezményezettek körét az ÖM honlapján nyilvánosságra hozza. A támogatásban nem részesült pályázók az elutasítás indokáról értesítést kapnak.
Támogatási szerződés megkötése, szerződéskötési
feltételek 14. § (1) Az önkormányzati miniszter a nyertes pályázóval
(a továbbiakban: Támogatott) támogatási célonként 2009.
május 15-éig támogatási szerződést köt. E határidő a Támogatottnak felróható okból történő elmulasztása jogvesztő.
(2) Az önkormányzati miniszter – a pályázatban megjelölt műszaki tartalom egyidejű csökkentése mellett, a pá
lyázó által felállított rangsor figyelembevételével – az igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás megítélésére is
jogosult. Ebben az esetben a támogatási szerződés megkötése előtt a Támogatottal egyeztetni szükséges.
(3) A támogatási szerződés tartalmazza:
a) a fejlesztési célt, a fejlesztés helyét,
b) a támogatás összegét és költségvetési forrását, fel
használásának pénzügyi feltételét, a Támogatott kötelezettségét, az ehhez kapcsolódó határidőket a támogatás
felhasználásának elszámolására,
c) a fenntartási, üzemeltetési, szolgáltatási és egyéb kötelezettségeket,
d) a fejlesztés műszaki tartalmát,
e) a szerződésszegés vagy a nem szerződésszerű telje
sítés jogkövetkezményeit,
f) az ellenőrzési jogosultság elfogadását,
g) a felek által lényegesnek tartott egyéb rendelkezé
seket. (4) A támogatási szerződés módosítására egy alkalommal van lehetőség, azonban a támogatási összeg, valamint
a támogatás intenzitása nem nőhet, a végső felhasználás
határideje nem változhat.
(5) Ha a Támogatott a támogatásról lemond, az önkormányzati miniszter jogosult – a benyújtott pályázatokkal
kapcsolatban – a maradvány és a döntéssel le nem kötött
összeg terhére új döntést hozni.
A támogatás folyósítása 15. § A támogatást a támogatási szerződés megkötését követő
15 napon belül az ÖM utalványozása alapján a Magyar Államkincstár egy összegben folyósítja.
Támogatás felhasználásának és elszámolásának
szabályai 16. § (1) A támogatás felett a Támogatott rendelkezik és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A támogatással létrehozott vagyon – az aktiválást
követően – 10 évig nem idegeníthető el, kivéve, ha az elidegenítést műszaki vagy szakmai okok teszik szükségessé, és az abból származó ellenértéket a Támogatott a támogatási szerződésben meghatározott feladatokra fordítja.
(3) A támogatás felhasználására az e rendeletben nem
szabályozott kérdésekben az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletet kell
alkalmazni.
17. § (1) A támogatás felhasználásának végső határideje
2010. június 30. Az ezen határidőig fel nem használt támogatásrészt kamattal növelten vissza kell fizetni a központi
költségvetésbe.
(2) A támogatást – a támogatási szerződésben foglaltaknak megfelelően részben vagy egészben – kamattal növelt
összegben vissza kell fizetni a központi költségvetésbe, ha
a) a pályázó a 4. § d) pontja, a 7. § e) pontja, illetve a
11. § e) pontja szerint vállalt kötelezettségét megszegi,
b) a támogatást nem a támogatási szerződésben rögzített feltételeknek megfelelően használják fel.
(3) Ha a Támogatott a pályázat elbírálását megelőző két
évben, illetve azt követő két éven belül a pályázattal azonos műszaki tartalomra egyéb hazai vagy uniós támogatásban részesül, akkor az e rendelet alapján benyújtott pályázatát köteles visszavonni, vagy a támogatás teljes összegét
kamattal növelten visszafizetni a központi költségvetésbe.
18. § (1) A Támogatott a támogatás felhasználásáról tárgyév
december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás
keretében és rendje szerint köteles elszámolni.
(2) A Támogatott a támogatás felhasználását követő
30 napon belül, de legkésőbb 2010. július 30-ig szakmai és
pénzügyi beszámolót küld az ÖM részére, amelyben szö
veges indokolással, pénzügyileg rendezett számlák összesítőjével alátámasztottan beszámol a támogatási összegnek a támogatási szerződésben előírt célnak megfelelő és
rendeltetésszerű felhasználásáról.
Ellenőrzés, monitoring 19. § (1) A támogatás felhasználását az ÖM, az általa megbízott szervek, továbbá jogszabályban erre feljogosított
egyéb szervek ellenőrizhetik.
(2) A Támogatott köteles a támogatás felhasználásáról
elkülönítetten naprakész nyilvántartást vezetni, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé tenni.
Záró rendelkezés 20. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
3/2016. (II. 29.) NGM utasítása a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat)
az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 21/2011.
(VI. 24.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
20/2004. (II. 26.) KE határozata a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjainak kinevezéséről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 49. §-a (4) bekezdésének c) pontja alapján, a miniszterelnök javaslatára
Bihari Vilmost és
dr. Hardy Ilonát a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjává
— 2004. március 1-jei hatállyal, hatévi időtartamra —
kinevezem. Budapest, 2004. február 25. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
385/2018. (VIII. 13.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Magyarország és Indiana állam közötti kapcsolatok erősítését, valamint a  kétoldalú gazdasági és oktatási
együttműködés elmélyítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Eric J. Holcomb, Indiana állam kormányzója részére,
a Magyarország és Indiana állam közötti kereskedelmi-gazdasági kapcsolatok elmélyítését, valamint a  kétoldalú
oktatási együttműködés támogatását szolgáló tevékenysége elismeréseként
James Schellinger, Indiana állam kereskedelmi minisztere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. július 18.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök