text:
210/2010. (HK 9.) HM HVKF parancsa a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesi beosztás átadás-átvételéről.
Az Alkotmány 30/A. §-ának (1) bekezdése i) pontjával
összhangban, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének
b) pontja alapján, a Magyar Köztársaság honvédelmi minisztere kinevezte Orosz Zoltán vezérőrnagyot az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság légierő haderőnem főnökét (pk.h) a HM Honvéd Vezérkar főnök helyettesévé.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a 24/2005. (VI. 30.) HM
rendelettel kiadott Magyar Honvédség Szolgálati Szabályzata 4. számú melléklet rendelkezéseire – a HM Honvéd
Vezérkar főnök helyettes beosztás átadás-átvételéről az
alábbi
parancsot adom ki: 1. 2010. június 3-ai hatállyal vegye át a beosztást.
2. Az átadás-átvétel végrehajtására az alábbi bizottságot
jelölöm ki:
Elnöke: Juhász István vőrgy.
Tagja: Katona Károly ddtbk.
Mihócza Zoltán ddtbk. 3. A beosztás átvételét 2010. június 1–3. között hajtsák
végre. Az átadás alapját a korábbi 2010. februárban végrehajtott vezérkar főnök helyettesi átadás-átvételi jegyzőkönyv, illetve a folyamatban lévő feladatok képezzék. Az
átadás-átvételről készült jegyzőkönyvet 2010. június 3-ig
állítsák össze és jóváhagyásra terjesszék fel 2010. június 4-én.
4. Jelen parancs az aláírása napján lép hatályba és
2010. június 30-án hatályát veszti.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
68/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Keskeny Ernő rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország kijevi nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2015. (VII. 7.) OGY határozata a Tájékoztató az Állami Számvevőszék 2014. szakmai tevékenységéről és beszámoló az intézmény működéséről az Országgyűlés részére című beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés megállapítja, hogy az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeit teljesítette, a gazdálkodását
független könyvvizsgáló ellenőrizte, illetve erre vonatkozó pénzügyi beszámolóját hitelesnek minősítette, ezért
a szervezet 2014. évi ellenőrzési tevékenységéről, működéséről és gazdálkodásáról készített beszámolót elfogadja.
2. Az Országgyűlés elismeri a 35/2009. (V. 12.) OGY határozat 2. a) pontja szerint az Állami Számvevőszék korrupciós
kockázatok feltérképezésére irányuló tevékenysége végrehajtását, és az  integritásalapú szervezeti kultúra
elterjesztése érdekében végzett tevékenységét. Ennek fejlesztéseként az  Országgyűlés támogatja, hogy
a  közpénzekkel és közvagyonnal való gazdálkodásban érintett szervezetek tekintetében az  Állami Számvevőszék
szélesítse a  vezetői rendszerekre vonatkozó tanácsadó tevékenységét és támogassa az  etikus közpénzügyi
vezetőképzést.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
53/2012. (VI. 19.) VM rendelete az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programok 2012. finanszírozásának szabályairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 20. pontjában, valamint a pénzügyi
eljárási szabályok tekintetében a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a)–c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének általános szabályai 1. § E rendelet alkalmazásában
1. állattartó: az a természetes személy vagy gazdálkodó szervezet, amely a tartott állatokért, vagy egy adott
létesítmény üzemeltetéséért akár állandó, akár ideiglenes jelleggel felelős;
2. végrehajtási időszak: a 2012. január 1-je és 2012. december 31-e közötti időszak;
3. tárgynegyedév: az adott naptári év negyedéve.
2. § A tagállamok által 2012-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az
ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz
nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2011. november 30-i 2011/807/EU bizottság
végrehajtási határozatának (a továbbiakban: Határozat) megfelelően, az állat-egészségügyi kiadásokról szóló,
2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozat szerint, az alábbi célterületeken vehető igénybe pénzügyi
hozzájárulás:
a) az endemikus vagy nagy fertőzési kockázatot jelentő területeken a kéknyelv betegség,
b) a Gallus gallus tenyész-, tojó- és brojlercsirke-állományokban, valamint a pulykaállományokban (Meleagris
gallopavo) előforduló szalmonellózis (zoonózist okozó szalmonella),
c) a klasszikus sertéspestis,
d) a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenza,
e) a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE), szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) és súrlókór,
f) a veszettség
felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves nemzeti programok.
3. § A 2. § szerinti programok végrehajtásának alapjául szolgáló rendelkezéseket a Határozat 4–6. és 8–10. cikke, valamint
a) a kéknyelv betegség elleni védekezés szabályairól szóló FVM rendelet,
b) a szalmonellózis elleni védekezés egyes szabályairól szóló FVM rendelet,
c) a klasszikus sertéspestis elleni védekezésről szóló FVM rendelet,
d) a madárinfluenza elleni védekezés részletes szabályairól szóló FVM rendelet,
e) a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzéséről, az ellenük való védekezésről, illetve leküzdésükről szóló
FVM rendelet,
f) a veszettség elleni védekezés részletes szabályairól szóló FVM rendelet
állapítja meg.
4. § A pénzügyi hozzájárulás forrása a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Uniós programok
kiegészítő támogatása alcím, 9. az egyes állatbetegségek ellenőrzése és felszámolása támogatása jogcímcsoporton
előirányzott 1680 millió forint, valamint az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap terhére a Határozat szerint
a 2. § szerinti célterületek finanszírozására meghatározott pénzösszeg.
5. § (1) A jogosultság mértékét alátámasztó számlákon és egyéb bizonylatokon szereplő összegekhez abban az esetben
nyújtható pénzügyi hozzájárulás, amennyiben a számlák és bizonylatok teljesítési dátuma a végrehajtási időszakra
esik, de nem az adott tárgyidőszakot követően keletkezett. A pénzügyi hozzájárulás folyósítására a 13. § (2) bekezdése
esetén csak pénzügyileg teljesített számla esetében kerülhet sor.
(2) A pénzügyi hozzájárulás alapja a pénzügyileg teljesített számlán és egyéb bizonylaton szereplő költségek általános
forgalmi adót és egyéb adót nem tartalmazó összege.
6. § (1) A pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet (a továbbiakban: kérelem) a 2. §-ban meghatározott célterületekre a Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) és – a 13. § (2) bekezdésében meghatározott célterület
esetében – a Magyar Juh- és Kecsketenyésztő Szövetség negyedévente egy alkalommal, postai úton vagy
személyesen, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített és a honlapján
közzétett, a 2. melléklet szerinti adattartalmú formanyomtatványon, a tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig,
első alkalommal 2012. június 30-ig nyújthatja be az MVH-hoz.
(2) A 10. § (5) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott célterületek esetében a kérelmet a megyei kormányhivatalok
havonta egy alkalommal a tárgyhónapot követő hónap utolsó napjáig, január–február–március–április–május
hónapra vonatkozóan 2012. július 15-ig nyújthatják be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(3) Az MVH a kérelmeket azok beérkezési sorrendje szerint bírálja el. Hiányosan vagy hibásan benyújtott kérelmek esetén
az elbírálás sorrendjét a maradéktalan hiánypótlás vagy javítás beérkezése határozza meg.
(4) Ha az adott célterületre egy napon beérkezett támogatási igény meghaladja a még rendelkezésre álló keretet, az
MVH egységes visszaosztást végez. Az MVH az adott napon beérkezett összes jogos igény és a felosztható keret
arányosításával kapott együttható alkalmazásával állapítja meg a folyósítható hozzájárulás összegét. Az adott
célterületre meghatározott keret kimerülését követően beérkezett kérelmeket az MVH érdemi vizsgálat nélkül
elutasítja.
(5) Az MVH minden hónap utolsó napjáig tájékoztatja az agrárpolitikáért felelős minisztert és a NÉBIH-et, a megelőző
hónapban jóváhagyott támogatási kérelmek összegéről, és a keret kihasználtságáról.
(6) Az adott célterületre meghatározott keret megemelése esetén a keret kimerülése miatt korábban meghozott
elutasítást, vagy visszaosztást tartalmazó döntéseket a keretösszeget módosító miniszteri rendelet hatálybalépését
követő 10 munkanapon belül az MVH hivatalból felülvizsgálja.
7. § (1) A kérelem jóváhagyását követően, a szükséges forrás rendelkezésre állása esetén a jóváhagyott összeg
a kérelmezőnek 30 napon belül az ügyfél-nyilvántartási rendszerbe bejelentett bankszámlájára kerül átutalásra.
(2) Az euróban meghatározott pénzügyi hozzájárulást az MVH forintban fizeti ki. Az euró-forint átváltás az Európai
Központi Bank által közzétett, a rendelet hatálybalépésének napján érvényes árfolyamon történik.
8. § Ha a költségtérítés igénylésére vonatkozó feltételek teljesítésének helyszíni ellenőrzése során az állattartónál a NÉBIH
vagy a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága a költségtérítés
kifizetését követően megállapítja, hogy az állattartó a feltételeket nem teljesíti, akkor az állattartó részére
a végrehajtási időszakban az adott célterületre kifizetett teljes összeg jogosulatlanul igénybe vett kifizetésnek
minősül.
2. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének részletes szabályai 9. § (1) A kéknyelv betegség tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a Határozat 4. cikkével elfogadott nemzeti program szerinti
virológiai, szerológiai és entomológiai megfigyeléshez szükséges laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének, továbbá
a mintavétel, valamint a csapdák beszerzésének és az oltóanyag beadásának költségeire vehető igénybe.
A keretösszeg a végrehajtási időszakra 55 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
(3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg:
a) vakcinázott háziállatonként 1 EUR-nak,
b) ELISA próbára tesztenként a 2 EUR-nak,
c) PCR vizsgálatra tesztenként a 10 EUR-nak,
d) virológiai vizsgálatonként 10 EUR-nak,
e) a mintavételre fordítható pénzügyi hozzájárulás mértéke háziállatonként 0,50 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a tárgyidőszakban a kapcsolódó költségeket
igazoló bizonylatokról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
10. § (1) A szalmonellózis tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a Határozat 5. cikkével elfogadott nemzeti program szerinti
hatósági mintavétel keretében elvégzett bakteriológiai vizsgálatok, antimikrobiális gátló hatásra irányuló vizsgálatok
és a szerotipizálás költségeire, a felszámolásra került állatok értékéért a tulajdonosok részére fizetendő kárenyhítésre,
az oltóanyagok beszerzésére, valamint a fertőtlenítés hatékonyságának igazolására végzett hatósági laboratóriumi
vizsgálatok, valamint a mintavétel költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra
4 000 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 150 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig
a) a hatósági mintavétel keretében végzett bakteriológiai vizsgálatok és szerotipizálások;
b) a fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett bakteriológiai vizsgálatok;
c) a szalmonellafertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben antimikrobiális
anyagok vagy a baktériumok szaporodását gátló hatások kimutatására végzett vizsgálatok; és
d) a hatósági mintavétel
költségei tekintetében.
(3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg
a) bakteriológiai vizsgálat esetén (tenyésztés/izolálás) vizsgálatonként a 14 EUR-nak,
b) Salmonella spp. megfelelő izolátumainak szerotipizálása esetén vizsgálatonként a 40 EUR-nak,
c) szalmonellával fertőzött állomány eltávolítását követően a tyúkólak fertőtlenítési hatékonyságának ellenőrzésére
végzett bakteriológiai vizsgálatra vizsgálatonként a 10 EUR-nak,
d) szalmonellózis miatt vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben az antimikrobiális szerek vagy
a baktériumok növekedését gátló hatások kimutatására végzett vizsgálatra vizsgálatonként a 10 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A mintavételre fordítható pénzügyi hozzájárulás mértéke hatósági mintánként 0,50 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(5) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a megyei kormányhivatalok jogosultak 3 850 000 EUR-nak megfelelő forint
keretösszegig
a) az állattartónak a megyei kormányhivatal által, a fertőzött tojó- vagy tenyészállomány felszámolása érdekében
elrendelt
aa) diagnosztikai célú leölés,
ab) elkülönített vagy zárt vágás,
ac) állatleölés (leöletés), vagy
ad) tojásártalmatlanítás
következtében keletkezett kára enyhítéséhez, illetve
b) az állattartónak a tenyész- és tojóállományokban, a hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési terve
szerinti immunizáláshoz szükséges oltóanyagok beszerzési költségeinek, állományonként, szerotípusonként
maximálisan kétszeri, azaz összesen négy vakcina költsége megtérítéséhez.
(6) A megyei kormányhivatalok az (5) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulást csak olyan állattartónak történt kifizetést
követően igényelhetik, aki a NÉBIH által rendszeresített és a honlapján közzétett, az 1. melléklet szerinti adattartalmú
kérelmet benyújtja a telephely szerint illetékes megyei kormányhivatalhoz, és
a) eleget tett
aa) a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről
szóló miniszteri rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettségének és
ab) a szalmonellózis elleni védekezés egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben foglalt
kötelezettségeinek,
b) nyilatkozik arra vonatkozóan, hogy
ba) valamennyi állat-egészségügyi nyilvántartásba vételi, nyilvántartás vezetési és adatszolgáltatási
kötelezettségének eleget tett, bb) az (5) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a beszerzett oltóanyagot az állategészségügyi
hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési tervben leírtak szerint használja fel,
bc) nem áll csőd-, felszámolási végrehajtási, vagy végelszámolási eljárás alatt, vagy természetes személy
esetében nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt, és
bd) nincs köztartozása, továbbá
c) csatolja az adott naptári hónapra vonatkozóan egy alkalommal, a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig,
január–február–március–április–május hónapra vonatkozóan 2012. június 30-ig az oltóanyag beszerzésének
költségeit igazoló bizonylatoknak (számlák, kifizetést igazoló bizonylatok) a számla kiállítója vagy közjegyző által
hitelesített másolati példányait, és az oltóanyag felhasználását igazoló bizonylatok másolati példányait.
(7) A megyei kormányhivatal a (6) és (8) bekezdésben leírtaknak való megfelelés esetén dönt a költségtérítés összegéről,
amelyet az adott célterületre meghatározott keret figyelembevételével kifizet az állattartónak.
(8) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg
a) felszámolt Gallus gallus tenyész-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 8 EUR-nak,
b) felszámolt Gallus gallus tojó-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 4,40 EUR-nak,
c) felszámolt Meleagris gallopavo tenyészpulyka-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 24 EUR-nak,
d) Gallus gallus tenyészbaromfi keltető tojásai esetén ártalmatlanított keltető tojásonként a 0,40 EUR-nak,
e) Gallus gallus étkezési tojásai esetén ártalmatlanított étkezési tojásonként a 0,08 EUR-nak,
f) Meleagris gallopavo tenyészpulykák keltető tojásai: ártalmatlanított keltető tojásonként a 0,80 EUR-nak,
g) oltóanyag beszerzésére adagonként a 0,1 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(9) A pénzügyi hozzájárulás kifizetése iránti kérelemhez csatolni kell a tárgyidőszakban a kapcsolódó költségeket igazoló
bizonylatokról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
(10) E § alkalmazásában a számlák és bizonylatok teljesítési dátuma az „oltóanyag beszerzés költségeinek finanszírozása”
alcélterület esetében a vakcina beadásának, illetve felhasználásának időpontja, az „állomány felszámolás
finanszírozása” alcélterület tekintetében pedig a felszámolás, illetve megsemmisítés időpontja.
11. § (1) A klasszikus sertéspestis tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a Határozat 6. cikkével elfogadott nemzeti program
szerinti, a házisertések és vaddisznók virológiai és szerológiai vizsgálatainak, valamint a mintavétel költségeire vehető
igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 340 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
(3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg
a) mintavételenként házisertés esetében állatonként 0,50 EUR-nak,
b) mintavételenként vaddisznó esetében állatonként 5 EUR-nak,
c) csalétkenként, illetve vakcinánként az 1 EUR-nak,
d) ELISA tesztenként a 2 EUR-nak,
e) PCR tesztenként a 10 EUR-nak,
f) virológiai vizsgálatonként a 10 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a tárgyidőszakban a kapcsolódó költségeket
igazoló bizonylatokról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
12. § (1) A madárinfluenza tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a Határozat 8. cikkével elfogadott nemzeti program szerinti
felmérési programok laboratóriumi vizsgálatainak költségeire, valamint a vadon élő madarakból történő mintavétel
költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 260 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
(3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke:
a) a passzív megfigyelés keretében levett vadon élő madarak mintavételezésére állatonként 5 EUR-nak,
b) tenyésztett baromfi mintavételezésére mintánként 0,50 EUR-nak,
c) ELISA tesztenként az 1 EUR-nak,
d) agargél-immundiffúziós (AGID) próbánként az 1 EUR-nak
megfelelő forintösszeg.
(4) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg a
a) H5/H7 altípusokra HAG-próbára próbánként a 24 EUR-nak,
b) vírusizolációs próbára próbánként a 80 EUR-nak, valamint
c) PCR vizsgálatra vizsgálatonként a 40 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(5) A pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a tárgyidőszakban a kapcsolódó költségeket
igazoló bizonylatokról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
13. § (1) A TSE, BSE és súrlókór tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a Határozat 9. cikkével elfogadott nemzeti programok
szerinti gyorstesztek, a megerősítő- és elsődleges molekuláris vizsgálatok költségeire, valamint a genotípus
vizsgálatok költségére vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 1 050 500 EUR-nak megfelelő
forintösszeg.
(2) A genotípus vizsgálatok esetében a pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a Magyar Juh- és Kecsketenyésztő
Szövetség jogosult, 150 500 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
(3) A gyorstesztek, a megerősítő- és diszkriminativ elsődleges molekuláris vizsgálatok esetében a pénzügyi hozzájárulás
igénybevételére a NÉBIH jogosult, 900 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
(4) A pénzügyi hozzájárulás mértéke átalányösszeg, ami a következőket tartalmazza:
a) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra
vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
(a továbbiakban: 999/2001/EK rendelet) 12. cikk (2) bekezdésében és III. melléklet A. fejezet I. részében
megállapított követelményeknek megfelelő gyorsteszt, valamint a 999/2001/EK rendelet X. melléklet
C. fejezetének megfelelő megerősítő teszt vizsgálatokra vizsgálatonként a 8,5 EUR-nak,
b) a 999/2001/EK rendelet 12. cikk (2) bekezdésében és III. melléklet A. fejezet II. rész 1–5. pontjában és
VII. mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő gyorsteszt vizsgálatokra vizsgálatonként
15 EUR-nak,
c) a genotípus-vizsgálatonként 15 EUR-nak,
d) a 999/2001/EK rendelet X. melléklet C. fejezet 3.2. bekezdés c) pont i. alpontjában említett diszkriminatív
elsődleges molekuláris vizsgálatokra vizsgálatonként 120 EUR-nak,
e) a 999/2001/EK rendelet X. melléklet C. fejezetében említett megerősítő teszt – gyorstesztek kivételével –
vizsgálatokra vizsgálatonként 25 EUR-nak
megfelelő forintösszeget. (5) A pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a tárgyidőszakban a kapcsolódó költségeket
igazoló bizonylatokról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
14. § (1) A veszettség tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a Határozat 10. cikkével elfogadott nemzeti program szerinti
laboratóriumi vizsgálatok (a veszettség antigénjének vagy antitestjeinek kimutatására végzett laboratóriumi
vizsgálatok; a veszettségvírus izolálása és karakterizálása; biomarker kimutatása és a vakcinát tartalmazó csalétkek
titrálása), valamint az oltóanyag beszerzési és kihelyezési költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási
időszakra 1 546 667 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
(3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg
a) szerológiai vizsgálatonként a 16 EUR-nak,
b) tetraciklin csontban való kimutatására szolgáló tesztre tesztenként a 16 EUR-nak,
c) a fluoreszkáló ellenanyagpróba (FAT) próbánként a 24 EUR-nak,
d) orális vakcina és csalétek beszerzése esetében adagonként a 0,80 EUR-nak,
e) orális vakcina és csalétek kihelyezése esetében adagonként a 0,47 EUR-nak,
f) parenterális vakcina beszerzése esetében adagonként az 1,33 EUR-nak,
g) veszettség elleni vakcinák legeltetett állatoknak való beadása vakcinázott állatonként a felhasznált adagok
számától függetlenül a 2 EUR-nak
megfelelő forintösszeget. (4) Mintavételenként vadon élő állatokra vonatkozóan állatonként 5 EUR-nak megfelelő forintösszeg vehető igénybe.
(5) A pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a tárgyidőszakban a kapcsolódó költségeket
igazoló bizonylatokról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
3. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) A 18. § 2012. augusztus 31-én lép hatályba.
16. § Ez a rendelet a tagállamok által 2012-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok
felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok,
valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2011. november 30-i
2011/807/EU bizottsági határozat 4–6. és 8–10. cikkének a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
17. § Az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre
irányuló nemzeti programok 2011. évi finanszírozásának szabályairól szóló 49/2011. (VI. 6.) VM rendelet
a) 9. § (1) bekezdésében a „340 000 EUR” szövegrész helyébe a „100 000 EUR”,
b) 11. § (1) bekezdésében a „960 000 EUR” szövegrész helyébe a „1 065 000 EUR”
szöveg lép.
18. § Hatályát veszti az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel
kísérésükre irányuló nemzeti programok 2011. évi finanszírozásának szabályairól szóló 49/2011. (VI. 6.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
494/2018. (XI. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Járfás Andrást
2018. november 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. november 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
135/2010. (IV. 23.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a honvédelem terén folytatott együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között
a honvédelem terén folytatott együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére. 2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
MEGÁLLAPODÁS A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS A SZERB KÖZTÁRSASÁG
KORMÁNYA KÖZÖTT A HONVÉDELEM TERÉN FOLYTATOTT EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya, a továbbiakban: „Felek”,
Figyelembe véve, hogy a régióban szükség van a béke és a stabilitás erősítésére, továbbá, hogy az 1975. augusztus
1-jén, Helsinkiben aláírt Európai Biztonsági és Együttműködési Konferencia (a továbbiakban: EBESZ)
Záródokumentuma és az EBESZ égisze alatt 1990-ben megkötött Párizsi Charta az Új Európáért dokumentum
szellemének megfelelően szükség van a jószomszédi kapcsolatok javítására,
Megerősítve elkötelezettségüket az Egyesült Nemzetek Alapokmányának céljai és elvei iránt,
Kedvezőnek ítélve az európai integrációs folyamatot, Kifejezve szándékukat, hogy a kölcsönös tisztelet és bizalom alapján nyugvó, kölcsönösen előnyös együttműködést
folytassanak, Hangsúlyozva annak szükségességét, hogy a bizalom- és biztonságépítő intézkedések révén átfogó együttműködést
valósítsanak meg, Kiemelve, hogy az Európai Biztonság- és Védelempolitika megerősítése érdekében a már meglévő katonai
együttműködést és kölcsönös kötelezettségeket javítani szükséges, Erősítve védelmi és biztonsági együttműködésüket az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ)
keretében, A következőkben állapodtak meg: 1. cikk Az együttműködés célja és elvei
(1) A jelen Megállapodás célja, hogy megteremtsék a Felek közötti védelmi együttműködés általános elveit és eljárásait.
(2) A Felek az egyenlőség és a kölcsönös előnyök elvei alapján folytatnak együttműködést.
(3) Az együttműködést a Felek államainak vonatkozó nemzeti jogszabályainak és a nemzetközi jog szabályainak
megfelelően kell folytatni. 2. cikk Meghatározások
Ennek a Megállapodásnak az alkalmazásában az alábbi fogalmak jelentése a következő:
1. Küldő Fél az a Fél, amelynek állománya a másik Fél államának területén a jelen Megállapodás alapján készült Éves
Együttműködési Tervben meghatározott tevékenység keretében tartózkodik; 2. Fogadó Fél az a Fél, amely államának területén a jelen Megállapodás alapján készült Éves Együttműködési
Tervben meghatározott tevékenység végrehajtásra kerül. 3. cikk A megállapodást végrehajtó hatóságok
(1) A Felek államainak védelmi minisztériumai (a továbbiakban: „Végrehajtó Hatóságok”) felelősek a jelen Megállapodás
végrehajtásáért. (2) A jelen Megállapodás megvalósítása érdekében a Végrehajtó Hatóságok jegyzőkönyveket és más külön
megállapodásokat írhatnak alá. 4. cikk Együttműködési területek
(1) A jelen Megállapodás a Felek közötti együttműködést az alábbi területeken szabályozza:
1. biztonság- és védelempolitika, a biztonsági és védelmi dokumentumok kidolgozása,
2. a Felek államai fegyveres erőinek oktatása, kiképzése és a részvételükkel megtartott hadgyakorlatok,
3. a honvédelmet és a biztonságot érintő kapcsolatokról szóló jogi szabályozás, valamint a Felek államai fegyveres
erőiben való szolgálatot érintő jogszabályok, 4. költségvetési forrásokkal való gazdálkodás, a védelmi költségvetés tervezése és végrehajtása,
5. humánerőforrás-gazdálkodás és társadalombiztosítási rendszer a Felek államainak fegyveres erőinél,
6. többnemzetiségű alakulatok szervezeti felépítése és kiképzése, 7. a Felek államai fegyveres erőinek parancsnoki szervezete többoldalú hadműveletek során,
8. fegyverzetek, fegyverrendszerek és katonai felszerelések, a védelmi kutatás és katonai technológia, katonai
felszerelések átjárhatósága, 9. a távközlési rendszerek felépítése és működése a Felek államai fegyveres erőinek különböző haderőnemein belül,
10. katonai infrastruktúra, 11. légtérellenőrzés és a légtérellenőrzés irányítása,
12. a katonai egészségügyi szolgálatok, 13. a Felek államai fegyveres erői haderőnemeinek logisztikai ellátásával kapcsolatos feladatok és szervezetek,
14. hadtörténelem, 15. katonai jogszabályok és fegyelmi előírások,
16. katonai földrajz, meteorológia, térképészet és topográfia (katonai GS tevékenység),
17. kulturális és sporttevékenységek, 18. környezetvédelem a katonai létesítményekben,
19. védelmi tervezés, 20. az ENSZ vagy az EBESZ égisze alatt működő válságkezelő és humanitárius tevékenységek lehetséges közös
végrehajtásának elemzése és tanulmányozása, 21. a Felek államai fegyveres erőinek csapatmozgásai és vámeljárásai (szabályozás és dokumentumok),
22. a stratégiai hadmozdulatok lebonyolításához szükséges diplomáciai engedélyek,
23. informatikai biztonsági struktúrák és jogi szabályozás, 24. leszerelés,
25. a Felek vagy a Végrehajtó Hatóságaik által egyeztetett egyéb, kölcsönös érdekkörbe tartozó együttműködési
területek. (2) Az együttműködés egyes részterületeit a Végrehajtó Hatóságok az egyes Éves Együttműködési Tervekben, valamint,
amennyiben a Végrehajtó Hatóságok fenti területeken folytatandó együttműködéséhez szükséges jogait és
kötelezettségeit a jelen Megállapodás nem szabályozza, külön megállapodásokban szabályozhatják.
5. cikk Az együttműködés formái
A Felek kölcsönösen együttműködnek – mindenekelőtt – az alábbiak szerint:
1. konzultációk és munkatalálkozók a vezetés és irányítás minden szintjén,
2. kölcsönös látogatások, 3. tanulmányok folytatása és tanfolyamokon való részvétel katonai oktatási intézményekben,
4. kongresszusok, szemlék, konferenciák és szemináriumok, 5. a Felek államai fegyveres erőinek közös hadgyakorlatai,
6. a Felek államai a fegyveres erők alakulatainak kiképzése,
7. a fegyveres erők tagjainak és a Végrehajtó Hatóságok képviselőinek szakértői találkozói a Felek államaiban,
8. dokumentumok és információk cseréje, 9. a Felek vagy a Végrehajtó Hatóságok által egyeztetett egyéb együttműködési formák.
6. cikk Látogatások
A Felek az egyetértés, a bizalom és az együttműködés erősítése érdekében rendszeresen kölcsönös látogatásokat
szerveznek a Végrehajtó Hatóságok különböző szintjeinek képviselői részére.
7. cikk Kétoldalú katonai együttműködés
(1) Az Éves Együttműködési Tervhez kapcsolódó javaslatok cseréjét és koordinációját a Felek vagy Végrehajtó Hatóságaik
kijelölt képviselői végzik a megelőző év október 15-ig.
(2) Az Éves Együttműködési Terv tartalmazza az eseményekre, azok időpontjára és helyére, valamint a Felek létszámára
vonatkozó információkat. (3) A Végrehajtó Hatóságok képviselői elkészítik a következő évre szóló Éves Együttműködési Tervet. Az Éves
Együttműködési Terv aláírására a megelőző év december 15-ig felváltva kerül sor a Magyar Köztársaságban, illetve
a Szerb Köztársaságban. A Felek vagy Végrehajtó Hatóságaik megállapodhatnak abban is, hogy az Éves
Együttműködési Tervet a katonai diplomáciai csatornákon keresztül írják alá.
8. cikk A közös hadgyakorlatokra és a kiképzésre vonatkozó általános rendelkezések
A Felek vagy a Végrehajtó Hatóságaik, az államaik jogszabályaival összhangban, fegyveres erőik egy vagy több
haderőneme alakulatának vagy szolgálatának bevonásával közös hadgyakorlatokat és kiképzéseket szerveznek és
tartanak. Ezeket a gyakorlatokat és kiképzéseket a Felek beiktatják Végrehajtó Hatóságaik éves műveleti és kiképzési
tervébe. Az egyes közös gyakorlatokra és kiképzésekre vonatkozó rendelkezéseket a Végrehajtó Hatóságok külön
megállapodásokban rendezik. 9. cikk Környezetvédelem a közös hadgyakorlatok és kiképzés során
(1) A Felek, elismerve a környezet védelmének fontosságát a közös gyakorlatok és kiképzések során, minden szükséges
lépést megtesznek annak érdekében, hogy biztosítsák a környezet védelmét a Fogadó Fél államának jogszabályaival
és belső rendelkezéseivel összhangban. (2) A Küldő Fél által a Fogadó Fél területére a hadgyakorlat vagy kiképzés céljából szállított, de fel nem használt veszélyes
vagy környezeti szempontból ártalmas anyagokat visszaszállítják a Küldő Fél államába. Abban az esetben, ha ilyen
anyagokat szállítanak a Fogadó Fél államába, illetve onnan vissza, az anyagok típusáról és mennyiségéről jelentést kell
készíteni. Az említett jelentéssel kapcsolatos felelősséget és egyéb körülményeket a felek az adott hadgyakorlatról
vagy kiképzésről szóló Megállapodásban rögzítik. 10. cikk Katonai alakulatok mozgása, hadianyagok szállítása
A Felek államainak jelen Megállapodás szerinti tevékenységeket végző katonai állománya és alakulatai a közös
államhatárok átlépéséhez a Fogadó Fél államában alkalmazandó jogszabályok szerint a határátlépéshez szükséges úti
okmányokat használják és birtokolják. 11. cikk Pénzügyi kérdések
(1) A Felek és/vagy a Végrehajtó Hatóságaik fedezik a kölcsönösség elve alapján a jelen Megállapodás vagy külön
megállapodások végrehajtásából és az Éves Együttműködési Tervből eredő tevékenységekkel kapcsolatos
költségeket. (2) A Fogadó Fél fedezi az Éves Együttműködési Terv koordinációjának megszervezésével és megvalósításával
kapcsolatos költségeket. A koordináció során a Fogadó fél fedezi a saját területén felmerülő szállítási
költségeket – kivéve a (3) bekezdésben említett utazások költségeit – továbbá a Küldő Fél delegációjához tartozó
állomány étkezési és szállásköltségeit. (3) A Küldő Fél fedezi a Küldő Fél delegációjához tartozó állománynak az Éves Együttműködési Terv koordinációja
kapcsán nemzetközi utazási, napidíj és a külföldön felmerülő egészségbiztosítási költségeit.
(4) A Küldő Fél viseli a Fogadó Fél területén bekövetkező halálesetekkel kapcsolatos költségeket, így a földi maradványok
saját államának területére történő szállításának költségeit is. (5) Minden esetben a Végrehajtó Hatóságok szintjén megkötött külön megállapodások szabályozzák a közös
hadgyakorlatok és kiképzések pénzügyi vonatkozásait. (6) A Felek és/vagy a Végrehajtó Hatóságaik egyes konkrét tevékenység esetén más költségmegosztásban is
megállapodhatnak. 12. cikk Orvosi támogatás
A Fogadó Fél szükség esetén ingyenes sürgősségi orvosi ellátást és fogászati alapellátást biztosít a Küldő Fél állománya
részére a katonai egészségügyi intézményekben. Ha további orvosi kezelésre van szükség, a beteget a Küldő Fél
költségén visszautaztatják a Küldő Fél államának területére. 13. cikk
Információk cseréje és védelme
(1) A Felek a jelen Megállapodás keretében kizárólag nem titkosított információkat cserélnek.
(2) A Felek közötti, a jelen Megállapodás végrehajtása keretében történő minősített adatok kölcsönös cseréjére és
védelmére vonatkozó feltételek és részletek a Felek közötti, minősített információk védelméről szóló külön kétoldalú
megállapodásban kerülnek rögzítésre. 14. cikk A felek más nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségei
(1) A jelen Megállapodás nem érinti a Felek más nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeit, továbbá a jelen
Megállapodás szándéka nem érinti más államok érdekeit, biztonságát és területi integritását.
(2) Jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint
amelyek érvénytelenítik vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak az Európai Unió alapját képező
szerződésekből származó kötelezettségeit. 15. cikk Vitás kérdések rendezése
A jelen Megállapodás értelmezésével és alkalmazásával összefüggő vitákat a Felek és/vagy Végrehajtó Hatóságaik
kölcsönös tárgyalások útján rendezik, és azokat rendezés céljából nem terjesztik harmadik fél elé. Az adott kérdés vagy
vita rendezésébe nem vonnak be nemzeti szintű vagy nemzetközi bíróságot (döntőbíróságot).
16. cikk Záró rendelkezések
(1) A Felek diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
követelményeknek eleget tettek. A jelen Megállapodás a későbbi értesítés napját követő 30. napon lép hatályba.
(2) A jelen Megállapodás határozatlan időre szól, azonban bármely Fél írásban értesítheti a másik Felet felmondási
szándékáról. A felmondás az említett értesítés kézbesítése után 180 nappal lép hatályba. Felmondás esetén a jelen
Megállapodás vonatkozó rendelkezései mindaddig hatályban maradnak, amíg a folyamatban lévő tevékenységek
lezárulnak, vagy a jelen Megállapodás szerint végrehajtott tevékenységekkel összefüggő kérdések rendezésre
kerülnek. (3) A jelen Megállapodás a felek kölcsönös megegyezésével írásban bármikor módosítható. A módosítások és
kiegészítések ennek a cikknek az (1) bekezdésében foglaltak szerint lépnek hatályba, és a jelen Megállapodás
elidegeníthetetlen részét képezik. Kelt: 2010. március 22-én, Belgrádban, két eredeti példányban, magyar, szerb és angol nyelven, amely szövegek
mindegyike egyformán hiteles. Értelmezési viták esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
A SZERB KÖZTÁRSASÁG A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA NEVÉBEN KORMÁNYA NEVÉBEN”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 16. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, valamint e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős
miniszter – annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával
állapítja meg. (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
34/2003. (XII. 21.) OM rendelete a szakmai vizsga szervezésére való jogosultság feltételeiről.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény
(a továbbiakban: Szt.) 4. § (2) bekezdésének c) pontjában
és az illetékről szóló 1990. évi XCIII. törvény 67. § (2) be
kezdésében foglalt felhatalmazás alapján — a szakképesítésért felelős miniszterekkel, a bírálati díj tekintetében a
pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
A szakmai vizsga szervezésének feltételei 1. § Az iskolarendszeren kívüli szakképzésben részt vevők
számára államilag elismert szakképesítések megszerzésére
irányuló szakmai vizsga szervezésére a szakképesítésért
felelős miniszter a hatáskörébe tartozó szakképesítések
tekintetében abban az esetben adhat jogosultságot
(a továbbiakban: vizsgaszervezési jog) a szakképzést folytató intézménynek, ha az megfelel az Szt.-ben és e rendeletben meghatározott feltételeknek.
2. § (1) Szakmai vizsgát az a szakképzést folytató intézmény
szervezhet, amely
a) jogi személyiséggel rendelkezik, vagy egyéni vállalkozó, b) szerepel a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény (a továbbiakban: Fktv.) 8. §-ában meghatározott felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásában, és
nyilvántartásba vétele óta legalább 2 év eltelt,
c) eleget tett az Fktv. 9. § (5) bekezdése szerinti beszámoló készítési kötelezettségének,
d) nincs az illetékes adó- és vámhatóság által nyilvántartott, lejárt köztartozása,
e) nem áll csőd-, végelszámolási, illetve felszámolási
eljárás alatt,
f) vizsgaszervezési jogot kapott a szakképesítésért felelős miniszter által e rendelet szerint lefolytatott pályázati
eljárást követően, valamint
g) az Fktv. szerint akkreditált. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően a szakképesítésért felelős miniszter az irányítása alá tartozó intézmény számára
pályázati eljárás lefolytatása nélkül is feladatként határozhatja meg az ágazatába tartozó szakképesítések tekintetében a szakmai vizsga megszervezését.
A pályázati eljárás 3. § (1) A szakképesítésért felelős miniszter vizsgaszervezési
jog megszerzésére irányuló pályázatot legalább kétévente
egy alkalommal ír ki.
(2) A szakképesítésért felelős miniszter a pályázatot a
Magyar Közlönyben, valamint a szakképesítésért felelős
miniszter hivatalos lapjában teszi közzé. A pályázati felhívás a szakképesítésért felelős miniszter hivatalos honlapján, elektronikus úton is közzétehető.
(3) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a pályázóval szemben e rendeletben támasztott kö
vetelményeket,
b) a pályázat tartalmi elemeit és formai követelményeit,
c) a pályázat benyújtásának határidejét, amely nem le
het kevesebb, mint a Magyar Közlönyben történő közzétételtől számított 60 nap,
d) az elbírálás értékelési szempontjait, az értékelés
módszerét,
e) az elbírálás határidejét,
f) az elbírálással kapcsolatos döntéshozatal módját,
időpontját,
g) a pályázók értesítésének a módját,
h) az elnyerhető vizsgaszervezési jog lejártának idő
pontját,
i) azon egyéb követelményeket, amelyeket a szakképe
sítésért felelős miniszter előír, valamint
j) a bankszámla megjelölését, amelyre a bírálati díjat be
kell fizetni. 4. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) azon szakképesítések megjelölését, amelyekre a vizs
gaszervezési jogot meg kívánja szerezni,
b) azon tervezési statisztikai régió megnevezését,
amelyben a vizsgaszervezési tevékenységet el kívánja látni,
c) szakképzéssel kapcsolatos tevékenysége bemutatását,
d) szakmai vizsgaszervezési tevékenységének bemuta
tását, feltéve, hogy a pályázó korábban erre feljogosítással
rendelkezett,
e) az általa alkalmazott minőségbiztosítási rendszer leírását, f) a szakmai vizsga szervezését végző egység bemutatását (a szervezetben elfoglalt helyét, irányítását, az e célra
rendelkezésre álló személyi, tárgyi, különös tekintettel az
ügykezelési és titoktartási szabályok betartását biztosító
feltételeket),
g) a szakmai vizsga szervezéséért közvetlenül felelős
személyek iskolai és szakmai végzettségének, szakmai gyakorlatának, betöltött munkakörének ismertetését,
h) a szakmai vizsga gyakorlati vizsgarészének lebonyolításához szükséges tárgyi feltételek biztosításának módját,
i) a szakmai vizsgaszervezéssel összefüggő jogszabályban meghatározott rendelkezések megtartására, valamint
a szakmai vizsgáztatási tevékenység folyamatos végzésére
vonatkozó kötelezettségvállalást, továbbá
j) a szakképesítésért felelős minisztérium számlaszáma, a pályázat beküldési határideje.
(2) A pályázathoz mellékelni kell:
a) a gazdasági társaságokról szóló 1997. évi CXLIV.
törvény hatálya alá tartozó pályázók esetében (ideértve a
közhasznú társaságot is) az illetékes cégbíróság által kibocsátott, 30 napnál nem régebbi cégkivonatot, egyéb pályázók esetében — a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX.
törvény 1. számú mellékletében nevesített felsőoktatási intézmények kivételével — a pályázó egységes szerkezetbe
foglalt, hatályos létesítő okiratát (alapító okiratát, alapszabályát), egyéni vállalkozó esetén a vállalkozói igazolvány
hiteles másolatát, és a nyilvántartásukra illetékes hatóság
által kiállított, 30 napnál nem régebbi igazolást arra vonatkozólag, hogy a kérelmező a hatóság nyilvántartásában
szerepel,
b) az Fktv. 8. §-ának (5) bekezdésében meghatározott
tanúsítvány hiteles másolatát,
c) az Fktv. 9. § (5) bekezdése szerint elkészített és a
nyilvántartást vezetőnek megküldött, a kétéves tevékenységről szóló beszámoló másolatát,
d) annak igazolását, hogy a szakmai vizsga gyakorlati
vizsgarészének lebonyolításához szükséges tárgyi feltételek rendelkezésre állnak,
e) gazdasági társaság, illetőleg egyéni vállalkozó esetén
a területileg illetékes gazdasági kamara, illetőleg — ahol a
szakképesítés nem tartozik gazdasági kamara illetékességébe — a szakképesítésért felelős miniszter által kijelölt, az Szt. 14. § (2) bekezdésében meghatározott szakmai szervezet igazolását, hogy a gyakorlati vizsgarész lebonyolításához szükséges, rendelkezésre álló tárgyi feltételek
megfelelő minőségűek,
f) annak igazolását, hogy a pályázónak nincs az illetékes
adó- és vámhatóság által nyilvántartott, lejárt köztartozása,
g) amennyiben a pályázó a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi IL. törvény hatálya alá tartozó szervezet, arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy nem folyik ellene csőd- felszámolási vagy
végelszámolási eljárás, valamint
h) a bírálati díj befizetését igazoló csekk másolatát.
(3) Amennyiben a pályázó a vizsgaszervezési tevékenységet több tervezési statisztikai régió területén is el kívánja
látni, mindegyik régió vonatkozásában külön pályázatot
kell benyújtania, és valamennyi pályázaton fel kell tüntetnie az összesen benyújtott pályázatai számát. Ebben az
esetben a közhiteles mellékleteket csak az egyik pályázathoz kell csatolnia. A többi pályázathoz a mellékletek fénymásolatban is csatolhatók, azonban a pályázaton fel kell
tüntetni, hogy mely régióra benyújtott pályázathoz csatolta
a közhiteles mellékleteket.
(4) A pályázó csak az Fktv. 9. § (1) bekezdésének j) pontjában szereplő szakképesítés vonatkozásában nyújthat be
vizsgaszervezési jog megszerzésére irányuló pályázatot.
(5) A benyújtott pályázatok tartalma harmadik személlyel nem közölhető.
5. § (1) A pályázatok elbírálására a szakképesítésért felelős
miniszter legalább 5 főből álló bíráló bizottságot hoz létre.
A bíráló bizottság működésének feltételeiről a szakképesítésért felelős miniszter gondoskodik.
(2) A bíráló bizottságba be kell vonni:
a) a felnőttképzést folytató intézmények érdekképvise
leti szervezeteinek képviselőjét, valamint
b) a szakképesítés szerint illetékes gazdasági kamara,
illetőleg — ha a szakképesítés nem tartozik gazdasági kamara hatáskörébe — a szakképesítésért felelős miniszter
által kijelölt, az Szt. 14. § (2) bekezdésben meghatározott
szakmai szervezet képviselőjét.
(3) A bíráló bizottságban nem vehet részt olyan személy,
aki, vagy házastársa, élettársa, egyenes ágbeli rokona, testvére a pályázatot beadó szakképzést folytató intézmény
tulajdonosa vagy vezető tisztségviselője, illetőleg azzal
munkaviszonyban, közalkalmazotti, közszolgálati, illetve
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll.
(4) A bíráló bizottság működésének szabályait a szakképesítésért felelős miniszter hagyja jóvá. A működési szabályok rendelkeznek
a) a pályázatok felbontásáról, kezeléséről, irattározásáról, b) a hiánypótlás lehetőségéről és az eljárás idejéről,
c) az értékeléssel összefüggő eljárási szabályokról.
6. § (1) A bíráló bizottság a pályázati felhívásban közölt
szempontok alapján értékeli a beérkezett pályázatokat, és
javaslatot tesz a miniszternek a vizsgaszervezési jog megadására. A bíráló bizottság a minősítés eredményéről felvilágosítást harmadik személynek nem adhat.
(2) Amennyiben a pályázó vizsgaszervezési joga korábban a 10. § szerint megvonásra került, a megvonást követő
vizsgaszervezési jog megszerzésére irányuló első pályázati
eljárásban nem vehet részt.
(3) A bíráló bizottság javaslatának figyelembevételével a
szakképesítésért felelős miniszter rendeletben határozza meg
a) a szakmai vizsgák szervezésére jogosult intézményeket,
b) azon szakképesítéseket, amelyekre az adott szakkép
ző intézmény vizsgaszervezési joga kiterjed, valamint
c) a vizsgaszervezési jogosultság lejártának időpontját.
7. § (1) A pályázó bírálati díjat köteles fizetni. A bírálati díj
a vizsgaszervezési jog megszerzésére irányuló pályázati eljárással felmerülő költségek fedezetét szolgáló átalány,
amelynek összege huszonhatezer Ft.
(2) Amennyiben a pályázó az 5. § (3) bekezdése szerint
több pályázatot is benyújt, a bírálati díjat valamennyi pályázata után meg kell fizetnie.
(3) A bírálati díj a pályázatok elbírálásának és a hozzá
szorosan kapcsolódó feladatok — így különösen a pályázatok értékelése, az ezen feladatokkal összefüggő személyi és
tárgyi feltételek megteremtése — költségeinek a fedezetére használható fel.
(4) A bírálati díjat a szakképesítésért felelős miniszter
pályázati kiírásban megjelölt bankszámlájára kell befizetni
készpénz-átutalási megbízáson. A befizetett bírálati díj
kezelése és nyilvántartása az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben
meghatározottak szerint történik.
(5) A befizetett bírálati díj a bíráló bizottság tagjainak
felkéréséig a pályázat visszavonása esetén visszaigényelhető. Visszavonás esetén a bírálati díjat — a pályázat befogadásával kapcsolatban keletkezett 20% költséggel csökkentve — a pályázó részére vissza kell fizetni.
A szakmai vizsga szervezésére való jog megszűnése 8. §
A vizsgaszervezési jog megszűnik: a) időtartamának lejártával, b) az Szt. 5. § (4) bekezdés alapján történő megvonással, vagy
c) törléssel. 9. § (1) A vizsgaszervezési jog a szakképesítésért felelős miniszter által a pályázati kiírásban meghatározott időtartamra, de legfeljebb 4 évre szólhat.
(2) A vizsgaszervezési jog időtartamának lejártát megelőzően a szakképesítésért felelős miniszter újabb pályázatot ír ki oly módon, hogy a vizsgaszervezés folyamatos
legyen.
10. § A szakmai vizsga szervezésére való jogot a szakképesítésért felelős miniszter az Szt. 5. § (4) bekezdése alapján
megvonhatja.
11. § Ha a szakmai vizsga szervezésére feljogosított intézmény a vizsgaszervezési jogának fennállása alatt — a körülmények megváltozása miatt — tovább nem kívánja e
tevékenységet ellátni, kérelmet kell előterjesztenie a szakképesítésért felelős miniszterhez a vizsgaszervezési jog törlése iránt. A szakképesítésért felelős miniszter a vizsgaszervezési jogot határozattal törli, és határozatát a Magyar
Közlönyben közzéteszi.
12. § Az e rendelet 10—11. §-ában foglalt esetekben a szakképesítésért felelős miniszter a 6. § (3) bekezdése szerint
kiadott rendeletét módosítja.
Záró és átmeneti rendelkezések 13. § (1) E rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel —
2004. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően kiírt pályázatokra kell alkalmazni.
(2) A 2. § (1) bekezdés g) pontja szerinti előírást 2006.
január 1-jét követően lehet megkövetelni.
(3) E rendelet szabályai az iskolai rendszerű szakképzésben az Szt. 2. § (1) bekezdés a)—b) pontjaiban felsorolt
szakképzést folytató intézmény, továbbá a felsőfokú szakképzést szervező felsőoktatási intézmény a vele tanulói,
illetve hallgatói jogviszonyban állók vonatkozásában, valamint az iskolarendszeren kívüli szakképzésben az Szt. 2. §
(1) bekezdés a)—c) pontjában felsorolt szakképzést folytató intézmény az Szt. 13. § (1) bekezdése alapján fennálló
vizsgaszervezési joga tekintetében nem alkalmazandók.
(4) E rendelet hatálybalépését megelőzően határozatlan
időre megadott vizsgaszervezési jog legkésőbb 2005. december 31-én megszűnik.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
12/2016. (II. 9.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Kongói Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a Kongói Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert, hogy a megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
73/2012. (V. 31.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. május 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A.
magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az általános öregségi nyugdíjkorhatár előtt jogszerűen folyósított nyugdíj összege ne
csökkenjen?” Az Országos Választási Bizottság 80/2011. (VI. 24.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését. A Bizottság határozata ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság
110/2011. (XII. 2.) számú határozatában megállapította, hogy a népszavazási kezdeményezésben szereplő kérdésnek
nem tárgya az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdésének módosítása. A kérdés eredményes népszavazáson történő
támogatása esetén egyáltalán nem lenne szükség az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (3) bekezdésének
megváltoztatására. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Országos Választási Bizottság 80/2011. (VI. 24.)
számú határozatában az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés hitelesítésének megtagadásul megjelölt
indok nem megalapozott, ezért a Bizottság hivatkozott határozatát a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján
megsemmisítette, és új eljárásra utasította. Az Országos Választási Bizottság a lefolytatott új eljárás során 8/2012. (I. 16.) határozatával megállapította, hogy
az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint az országos népszavazási kezdeményezésre
vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát hitelesítette. II. Az Országos Választási Bizottság 8/2012. (I. 16.) számú, az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítő határozata ellen
kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 24/2012. (V. 11.) számú határozatával az Országos Választási Bizottság
határozatát megsemmisítette és a Bizottságot ismételten új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság korábban már számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog
érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen válaszolni. Az eredményes
népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alaptörvényben szabályozott törvényalkotási jogkörét
korlátozza, mivel az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye
alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, akkor milyen jogalkotásra köteles.
A jogszabályi környezetben bekövetkezett változások a következőket érintik: A megjelöléséről a korhatár előtti
öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi
CLXVII. törvény (a továbbiakban: Knymt.) 3. § (1) bekezdése kimondja, hogy korhatár előtti öregségi nyugdíj
2011. december 31-ét követő kezdő naptól nem állapítható meg. Ezen túl tehát korhatár előtti öregségi nyugdíj
újonnan történő megállapítására nincs lehetőség, ezt ugyanis a korkedvezményes nyugdíj vonatkozásában a korhatár
előtti ellátás, a szolgálati nyugdíj vonatkozásában pedig a szolgálati járandóság váltja fel. A Knymt. azonban öregségi
nyugdíjként, bizonyos feltételek mellett továbbra is lehetővé teszi a korhatár előtti nyugdíjak folyósítását, ezen kívül
pedig bizonyos öregségi nyugdíjakat a Knymt. rendelkezései nem érintenek. A megváltozott jogszabályi környezet
nem csupán a nyugellátás formáin változtatott, hanem annak fedezetét is más forrásból biztosítja. A korhatár előtti
ellátások fedezetének pontos megjelöléséről a Knymt. 21. § (1) bekezdése is szól, miszerint a „korhatár előtti ellátás és
a szolgálati járandóság költségeinek, valamint a korhatár előtti ellátással és a szolgálati járandósággal kapcsolatos
végrehajtási költségek fedezetét a központi költségvetés biztosítja.” A népszavazásra feltenni kívánt kérdés azonban nem határozza meg, hogy mely időpontban folyósított nyugdíjról van
szó. A kérdésből tehát nem derül ki egyértelműen, hogy az a Knymt. 3–6. §-ai alapján továbbra is létező, jogszerűen
(tovább)folyósított nyugdíjakra, vagy a Knymt. hatályba lépése előtt fennálló jogszabályi rendelkezések alapján
megállapított nyugdíjakra vonatkozik. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem jelöli ki pontosan azon nyugdíjak körét, amelyek csökkentésétől egy
eredményes népszavazás és az „igen” válaszok többsége esetén az Országgyűlésnek tartózkodnia kellene.
A „nyugdíjnak” minősülő ellátások körének megváltozása miatt a választópolgárok pedig nem tudnák egyértelműen
megítélni, hogy milyen tartalmú jogalkotást (illetve mitől való tartózkodást) támogatnak szavazataikkal.
Az Alkotmánybíróság szerint ezért a népszavazásra bocsátott kérdés az új jogi szabályozási környezetben nem felel
meg a választópolgári egyértelműség követelményének. Az Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság 24/2012. (V. 11.) számú határozatában foglaltakra tekintettel,
az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta. III. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, Knymt. rendelkezésein, a Ve. 156. §-án,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1029/2019. (II. 11.) Korm. határozata a TOP-6.2.1-15-KA1-2016-00006 azonosító számú („Festetics Karolina Központi Óvodának és tagintézményeinek fejlesztése” című) és a TOP-6.2.1-15-DE1-2016-00010 azonosító számú („Debrecen Megyei Jogú Város Egyesített Bölcsődei intézményének Ősz utcai Tagintézménye és a Mosolykert Óvoda felújítása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-6.2.1-15-KA1-2016-00006 azonosító számú, „Festetics Karolina Központi Óvodának és
tagintézményeinek fejlesztése” című,
b) a TOP-6.2.1-15-DE1-2016-00010 azonosító számú, „Debrecen Megyei Jogú Város Egyesített Bölcsődei
intézményének Ősz utcai Tagintézménye és a Mosolykert Óvoda felújítása” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint,
 2. egyetért a  projektek 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
6. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
 3. egyetért a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
286/2010. (XI. 29.) KE határozata vezérezredesi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben a honvédelmi miniszter
előterjesztésére Benkő Tibor altábornagyot, a Honvéd Vezérkar főnökét 2010. december 2-ai hatállyal vezérezredessé
előléptetem.
Budapest, 2010. november 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
337/2016. (XI. 17.) Korm. rendelete a kerékpárutakkal összefüggő egyes műszaki adatok nyilvántartásáról.
A Kormány a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 33. alpontjában,
a 6.  § tekintetében a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés a)  pont 29.  alpontjában és az  épített
környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 17. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. kerékpárforgalmi létesítmény: a  közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes
rendeletben foglaltak szerinti kerékpárút, gyalog- és kerékpárút, kerékpársáv, kerékpáros nyom és nyitott
kerékpársáv,
2. kerékpárforgalmi létesítmény tartozéka: kerékpárforgalmi létesítményhez tartozó közúti jelzőtábla,
pihenőhely, biztonsági berendezés,
3. kerékpározás céljára igénybe vehető vegyes forgalmú útfelület: kerékpárforgalmi létesítménynek nem minősülő
út, amelyen a kerékpáros közlekedés – a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes
rendeletben meghatározott jelzőtáblával, kerékpáros útirányjelző táblával, kiegészítő táblával történő
megjelölés alapján – megengedett.
(2) A Magyarország területén található vagy tervezett kerékpárforgalmi létesítmények, kerékpárforgalmi létesítmények
tartozékai és kapcsolódó műtárgyai, valamint a  nemzetközi, országos, regionális és helyi kerékpáros útvonalhálózati jelentőségű kerékpározás céljára igénybe vehető vegyes forgalmú útfelületek, kapcsolódó műtárgyaik és
kerékpáros közlekedés szempontjából releváns tartozékai (a  továbbiakban együtt: infrastruktúrális létesítmények)
adatainak nyilvántartása, tárolása, karbantartása, térképi alapú megjelenítése, a kapcsolódó műszaki és számszerű
adatokra kiterjedően a térinformatikai alapú Kerékpárút Nyilvántartó Rendszerben (a továbbiakban: KENYI) történik.
2. § (1) A KENYI üzemeltetését, fenntartását és fejlesztését kizárólagos joggal a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ
(a továbbiakban: KENYI-t üzemeltető szervezet) látja el.
(2) A KENYI-t üzemeltető szervezet e tevékenysége keretében gondoskodik
a) az infrastrukturális létesítmények adatainak gyűjtéséről, az  adatszolgáltatás módjának meghatározásáról,
az adatszolgáltatás ellenőrzéséről és az adatszolgáltatás teljesítéséről szóló nyilatkozat kiadásáról,
b) az infrastrukturális létesítmények adatainak feldolgozásáról, kezeléséről, archiválásáról, nyilvánosságra
hozataláról, közérdekű újrahasznosításáról, valamint az  adatokat megjelenítő adatelérési felület
üzemeltetéséről, rendelkezésre állásáról,
c) az infrastrukturális létesítmények adatait tároló, feldolgozó szoftverek és hardverek fenntartásáról,
fejlesztéséről és karbantartásáról,
d) az infrastrukturális létesítményekről történő információszolgáltatásról,
e) az infrastrukturális létesítmények eseti felméréséről.
3. § (1) Az  infrastrukturális létesítmény építtetője, illetve a  műszaki átadást követően a  kezelője, annak hiányában
a  tulajdonosa (a  továbbiakban együtt: adatszolgáltató) a  KENYI-t üzemeltető szervezet által meghatározott
adatimport-formátum szerint, térítésmentesen adatot szolgáltat az  infrastrukturális létesítmények
elhelyezkedéséről, műszaki adatairól, jellemzőiről az  1.  melléklet szerinti adattartalommal. A  tervezett
kerékpárforgalmi létesítmények és kerékpározás céljára igénybe vehető vegyes forgalmú útfelületek esetében
az adatszolgáltatás tartalma az 1. melléklet szerinti adattartalomtól eltérhet.
(2) Az adatszolgáltató az (1) bekezdés szerint adatot szolgáltat
a) a tervezett kerékpárforgalmi létesítményekről, a kerékpárforgalmi létesítmények tartozékairól és kapcsolódó
műtárgyairól a jogerős építési engedély megszerzését követő 30 napon belül,
b) az  Európai Uniós források felhasználásával tervezett kerékpárforgalmi létesítményekről, a  kerékpárforgalmi
létesítmények tartozékairól és kapcsolódó műtárgyairól a  támogatási kérelem benyújtásától számított
30 napon belül,
c) a  kerékpárforgalmi létesítményekre, a  kerékpárforgalmi létesítmények tartozékaira és kapcsolódó
műtárgyaira engedéllyel vagy engedély megszerzése nélkül végezhető építés, forgalomba helyezés,
megszüntetés, átépítés, felújítás esetén, a  műszaki átadás-átvételtől számított, illetve megszüntetés esetén
a megszüntetésről szóló határozat közlésétől számított 30 napon belül,
d) a  kerékpározás céljára igénybe vehető vegyes forgalmú útfelületekről és kapcsolódó műtárgyairól,
a  kerékpáros közlekedés szempontjából releváns közúti jelzőtáblákról, pihenőhelyekről, illetve biztosító
berendezésekről a  kerékpáros közlekedést lehetővé tevő forgalmi rend kialakításától, a  kerékpáros
közlekedést érintő forgalmi rendet érintő változástól, a  kerékpáros közlekedés megtiltásától, valamint
megszüntetés esetén a megszüntetésről szóló határozat közlésétől számított 30 napon belül.
(3) Az  adatszolgáltató az  adatszolgáltatáshoz szükséges azonosító kódokat a  KENYI-t üzemeltető szervezettől
elektronikus úton igényli, amelyek megküldéséről a KENYI-t üzemeltető szervezet az igény beérkezésétől számított
15 napon belül gondoskodik.
(4) Az  adatszolgáltató által elektronikus úton megküldött adatok tekintetében a  KENYI-t üzemeltető szervezet
az adatok beérkezésétől számított 30 napon belül megküldi az adatszolgáltatás teljesítéséről szóló nyilatkozatot.
(5) Hibás adatszolgáltatás esetén a  KENYI-t üzemeltető szervezet 15 napon belül elektronikus úton értesíti
az  adatszolgáltatót az  adatjavítás szükségességéről. Az  adatszolgáltató hiánypótlási kötelezettségének
a hiánypótlási felhívás közlésétől számított 15 napon belül tesz eleget.
4. § (1) A  KENYI-t üzemeltető szervezet nyilvános adatelérési felületet (www.kenyi.hu) hoz létre, amelyen a  közzétett
információ – beleértve a 3. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatáshoz szükséges adatimport-formátumot is – bárki
számára térítésmentesen elérhető.
(2) A KENYI-t üzemeltető szervezet a KENYI-ből teljes körű információszolgáltatást térítésmentesen biztosít
a) a jogszabályban statisztikai adatgyűjtésre felhatalmazott szervezetek részére,
b) a közfeladatot ellátó szerv számára a közfeladatok ellátásához szükséges mértékben.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott adatok nem használhatóak fel egyéb hozzáadott adatot is tartalmazó
szolgáltatások biztosításához vagy egyéb kereskedelmi ajánlat készítéséhez a KENYI-t üzemeltető szervezet előzetes
kifejezett hozzájárulása nélkül.
(4) Kérelemre a  KENYI-t üzemeltető szervezet a  KENYI adataiba betekintést biztosít, abból adatokat szolgáltat,
az  adatokról másolatot ad a  közadatok újrahasznosításáról szóló törvény, valamint az  információs önrendelkezési
jogról és az információ szabadságról szóló törvény szerint.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
 (2) Az  e  rendeletben foglaltakat azon infrastrukturális létesítményekre is alkalmazni kell, amelyeknek műszaki
átadás-átvétele vagy forgalomba helyezése vagy megszüntetése, valamint a 3. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltak
vonatkozásában a  jogerős építési engedély kiadása 2015. március 1. és az  e  rendelet hatálybalépése közötti
időszakban megtörtént.
(3) A  rendeletben foglaltakat azon kerékpározás céljára igénybe vehető vegyes forgalmú útfelületekre is alkalmazni
kell, amelyeken a kerékpáros közlekedést érintő forgalmi rend kialakítása, változása 2015. március 1. és a rendelet
hatálybalépése közötti időszakban megtörtént.
(4) Az  adatszolgáltató a  (2) és a  (3)  bekezdés szerinti adatot szolgáltat a  rendelet hatálybalépését követő 90 napon
belül.
6. § Az utak építésének, forgalomba helyezésének és megszűntetésének engedélyezéséről szóló 93/2012. (V. 10.)
Korm. rendelet 13. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az építési engedélynek – a  közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben foglaltakon
túlmenően – tartalmaznia kell:)
„c) az építés feltételeit, a közműszolgáltatók esetleges kikötéseit, az útkezelő nyilatkozatát,”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök