text:
2015. LVII. törvény az energiahatékonyságról.
Az Országgyűlés a  nemzeti energiahatékonysági célkitűzés teljesítéséhez szükséges egyes feladatok meghatározása és
e  feladatok végrehajtása feltételeinek biztosítása céljából, az  energiaellátás és energiafelhasználás hatékonyságának átfogó
biztosítására, s ezzel az energiafogyasztói költségek csökkentését, valamint a környezeti erőforrások jövő nemzedékek számára
történő megóvását elősegítve – az európai uniós jogi követelményekre figyelemmel – a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában:
 1. bázisévekben értékesített energiamennyiség: az  összes kiskereskedelmi energiaértékesítő által a  végső
felhasználónak a  villamosenergia-, a  földgáz- és a  távhőszektorban 2010-től 2012-ig évente értékesített
energiamennyiség számtani átlaga;
2. egyéni fellépés: olyan fellépés, amely ellenőrizhető, és mérhető vagy megbecsülhető energiahatékonysági
javulást eredményez és arra egy szakpolitikai intézkedés nyomán került sor;
3. energia: az  energiastatisztikáról szóló, 2008. október 22-i 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 2.  cikk d)  pontja szerinti energiatermékek minden formája, éghető üzemanyagok, hő, megújuló
energiák, villamos energia vagy az energia bármely más formája;
4. energiagazdálkodási rendszer: az energiahatékonysági célkitűzést, valamint az annak elérését célzó stratégiát
meghatározó terv egymással összefüggő vagy kölcsönhatásban lévő elemeinek összessége;
5. energiahatékony beszerzéssel kapcsolatos dokumentáció: az  energiahatékony beszerzések lefolytatására
köteles szervezet ezen beszerzései során keletkezett olyan irat, amely rögzíti a beszerzés energiahatékonysági
jellemzőit, valamint azt a  tényt, hogy régi termék, épület cseréje vagy új beszerzés történt, továbbá
a beszerzéssel elérhető éves energiamegtakarítás mértékét;
6. energiahatékonyság: a  teljesítményben, a  szolgáltatásban, a  termékben vagy az  energiában kifejezett
eredmény és a befektetett energia hányadosa;
7. energiahatékonyság-alapú szerződés: az  energiafogyasztó és az  energiahatékonysági szolgáltató között
létrejött olyan szerződés, amelyet teljes időtartama alatt ellenőriznek és nyomon követnek, és amelynek
keretében nyújtott energiahatékonysági szolgáltatások ellentételezése a szerződésben megállapodott szintű
energiahatékonyság-javulás vagy más energiahatékonysági kritérium teljesítésével összefüggésben történik;
8. energiahatékonysági szolgáltatás: olyan fizikai előny, haszon vagy javak szerződés alapján történő biztosítása
–  beleértve a  szolgáltatás nyújtásához szükséges üzemeltetést, karbantartást és ellenőrzést is, ha ilyen
szolgáltatást e szerződés tartalmaz –, amelyek az energia és az energiahatékony technológia vagy cselekvés
kombinációjából származnak és rendes körülmények között bizonyítottan az energiahatékonyság igazolható,
mérhető vagy felbecsülhető javulásához vagy primerenergia-megtakarításhoz vezetnek;
9. energiahatékonysági szolgáltató: az  a  gazdálkodó szervezet, aki energiahatékonysági szolgáltatást nyújt
vagy egyéb energiahatékonyság-javító intézkedést hajt végre a  végső felhasználó létesítményében vagy
helyiségében;
10. energiahatékonyság-javulás: az  energiahatékonyság növekedése a  technológiai, magatartásbeli vagy
gazdasági változások vagy ezek kombinációjának eredményeképpen;
A törvényt az Országgyűlés a 2015. május 12-i ülésnapján fogadta el.
11. energiamegtakarítás: az  az energiamennyiség, amellyel csökkent valamely energiahatékonyság-javító
intézkedés végrehajtása után a mért vagy becsült fogyasztás az intézkedést megelőzőhöz képest, biztosítva
az energiafogyasztást befolyásoló külső feltételeknek megfelelő normalizálást;
12. energetikai audit: az energetikai auditálás eredményeit tartalmazó, jogszabályban meghatározott tartalmi és
formai követelményeknek megfelelő irat;
13. energetikai auditálás: olyan, meghatározott módszerrel végzett eljárás, amelynek célja megfelelő ismeretek
gyűjtése valamely épület vagy épületcsoport, ipari vagy kereskedelmi művelet vagy létesítmény, magánvagy közszolgáltatás aktuális energiafogyasztási profiljára vonatkozóan, továbbá amely meghatározza és
számszerűsíti a költséghatékony energiamegtakarítási lehetőségeket és beszámol az eredményekről;
14. energetikai auditáló szervezet: energetikai auditálást végző gazdálkodó szervezet;
15. energetikai auditor: energetikai auditálást végző természetes személy;
16. gazdálkodó szervezet: a  polgári perrendtartásról szóló 1952.  évi III.  törvény 396.  §-ában meghatározott
szervezet;
17. hatékony távfűtés: olyan távfűtési rendszer, amely legalább 50%-ban megújuló energia, 50%-ban hulladékhő,
75%-ban kapcsolt energiatermelésből származó hő vagy 50%-ban ilyen energiák és hők kombinációjának
felhasználásával működik;
18. hatékony távhűtés: olyan távhűtési rendszer, amely legalább 50%-ban megújuló energia, 50%-ban
hulladékhő, 75%-ban kapcsolt energiatermelésből származó hő vagy 50%-ban ilyen energiák és hők
kombinációjának felhasználásával működik;
19. jelentős korszerűsítés: olyan korszerűsítés, amelynek költsége meghaladja egy hasonló új egység beruházási
költségének 50%-át azzal, hogy nem tekinthető jelentős korszerűsítésnek, ha a  tüzelőberendezést az  általa
kibocsátott szén-dioxid leválasztására alkalmas berendezéssel szerelik fel azzal a céllal, hogy gondoskodjanak
a szén-dioxidnak a geológiai tárolásáról;
20. kis- és középvállalkozás: a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvényben
meghatározottak alapján mikro-, kis- és középvállalkozásnak minősülő vállalkozás;
21. kiskereskedelmi energiaértékesítő vállalat: az  a  gazdálkodó szervezet, amely villamos energiát, földgázt
értékesít, valamint távhőt szolgáltat a végső felhasználó számára;
22. komplex korszerűsítés: az  épülethatároló szerkezetek és az  épületgépészeti rendszerek többségét érintő
korszerűsítés, amely a korszerűsítés előtti szinthez képest jelentős energiahatékonyság-javulást eredményez;
23. közintézmény: a közbeszerzésekről szóló törvényben meghatározott ajánlatkérő szervezet;
24. központi kormányzat: a minisztérium, a kormányhivatal országos hatáskörrel rendelkező szervezeti egységei,
a  központi hivatal – a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kivételével – országos hatáskörrel rendelkező
szervezeti egységei, a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság, valamint a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
országos hatáskörrel rendelkező szervezeti egységei, az  országos hatáskörrel rendelkező rendvédelmi
szervek és honvédségi szervezetek; továbbá ha e  szervezetek körében egy adott hatáskör vonatkozásában
nem létezik országos hatáskörű szervezeti egység, akkor azok a  szervezeti egységek vagy szervezetek,
amelyek illetékessége együttesen terjed ki az ország területére;
25. nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés: a nagy hatásfokú, hasznos hőenergiával kapcsoltan termelt villamos
energia és a  hasznos hő mennyisége megállapításának számítási módjáról szóló rendelet szerint nagy
hatásfokúnak minősülő kapcsolt energiatermelés;
26. nagyvállalat: a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény alapján mikro-, kis- és
középvállalkozásnak nem minősülő vállalkozás;
27. névleges bemenő hőteljesítmény: az  adott energiaátalakító berendezésre vonatkozó hatósági határozatban
vagy a  berendezés gépkönyvében vagy gyártói nyilatkozatában rögzített névleges teljesítményen történő
üzemeltetéséhez szükséges, az  energiaátalakító berendezésbe bevitt hőteljesítmény megawattban (MW
th)
kifejezve; 28. primerenergia-fogyasztás: a nem energiacélú felhasználással csökkentett bruttó belföldi energiafogyasztás;
29. teljes bemenő hőteljesítmény: az összes olyan műszaki egység névleges bemenő hőteljesítményének összege,
amely a létesítmény részét képezi;
30. végrehajtási időszak: az energiahatékonysági célkitűzés végrehajtására rendelkezésre álló, 2014. január 1-jétől
2020. december 31-ig terjedő időszak;
31. végső felhasználó: az  a  természetes személy vagy szervezet, aki vagy amely saját felhasználására vásárol
energiát; 32. végsőenergia-fogyasztás: az  ipar, a  közlekedés, a  háztartások, a  szolgáltatások és a  mezőgazdaság számára
szolgáltatott energia, az energiaátalakítási ágazatnak és az energetikai iparnak szolgáltatott energiaszállítás
kivételével.
II. FEJEZET
AZ ENERGIAHATÉKONYSÁGI CÉLKITŰZÉS MEGVALÓSÍTÁSÁNAK KÖZPONTI FELADATAI
ÉS STRATÉGIAI DOKUMENTUMAI
2. Energiahatékonysági célkitűzés 2. § (1) Indikatív energiahatékonysági célkitűzésként kell meghatározni a 2020-ra elérendő primerenergia-felhasználást és
végsőenergia-fogyasztást.
(2) A nemzeti energiahatékonysági célkitűzés felé tett előrelépésekről az Európai Bizottság részére évente jelentést kell
benyújtani.
3. Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Terv 3. § (1) Az  e  törvény hatálya alá tartozó energiahatékonyság-javító intézkedéseket, továbbá a  várható és az  elért
energiamegtakarítást háromévente – az  e  törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott
kötelező tartalmi elemekkel és a  2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a  nemzeti
energiahatékonysági cselekvési tervekre vonatkozó minta létrehozásáról szóló, 2013. május 22-i 2013/242/EU
bizottsági végrehajtási határozattal összhangban – Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervben kell bemutatni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti várható és elért energiamegtakarítás leírása során részletesen be kell mutatni
az energiaellátás, -továbbítás és -elosztás, valamint az energia végfelhasználása terén elért azon megtakarításokat,
amelyek hozzájárulnak az energiahatékonysági célkitűzés teljesítéséhez.
(3) A Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervet az Európai Bizottság részére be kell nyújtani.
4. Nemzeti Épületenergetikai Stratégia 4. § (1) A  magán- és köztulajdonban lévő lakó- és kereskedelmi célú épületek felújításába történő beruházások
ösztönzésére hosszú távú stratégiaként Nemzeti Épületenergetikai Stratégiát kell kidolgozni.
(2) A Nemzeti Épületenergetikai Stratégia
a) tartalmazza a  magán- és köztulajdonban lévő lakó- és kereskedelmi célú nemzeti épületállomány
áttekintését;
b) meghatározza az épülettípusoknak és az éghajlati zónának megfelelő költséghatékony felújítási módokat;
c) olyan szakpolitikákat és intézkedéseket határoz meg, amelyekkel ösztönözhetők a  legalább
költségoptimalizált követelményszint elérését lehetővé tevő komplex korszerűsítések, ideértve a  szakaszos
korszerűsítéseket is;
d) a  magánszemélyek, az  építőipar és a  pénzügyi intézmények beruházásaira vonatkozó iránymutatások
tekintetében előretekintő perspektívát alakít ki;
e) meghatározza az  épületenergetika terén várható energiamegtakarítást és becslést tartalmaz
az energiamegtakarításon kívül elérhető további előnyök vonatkozásában.
(3) A Nemzeti Épületenergetikai Stratégiát háromévente felül kell vizsgálni.
 (4) A  felülvizsgált Nemzeti Épületenergetikai Stratégiát a  Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Terv részeként kell
benyújtani az Európai Bizottságnak. 5. Az energiaellátás hatékonysága
5. § (1) Az energiaellátás hatékonyságának biztosítása érdekében a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés és a hatékony
távfűtés és távhűtés megvalósíthatósági potenciáljának átfogó értékelését – az  e  törvény végrehajtására kiadott
kormányrendelet szerinti kötelező tartalommal – el kell végezni, és azt az Európai Bizottság kérésére ötévente felül
kell vizsgálni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értékelés céljából gondoskodni kell egy olyan országos költség-haszon elemzés készítéséről,
amely a  fűtési és hűtési szükségleteknek megfelelő, leginkább költséghatékony megoldások azonosítására és
végrehajtására alkalmas.
(3) Ha az  (1)  bekezdés szerinti értékelés és a  (2)  bekezdés szerinti országos költség-haszon elemzés alapján
lehetőség van nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés vagy a  hatékony távfűtés vagy hatékony távhűtés olyan
alkalmazására, ahol a  haszon meghaladja a  költségeket, a  Kormány gondoskodik intézkedések kidolgozásáról
és végrehajtásáról a  hatékony távfűtési vagy hatékony távhűtési infrastruktúra fejlesztése érdekében, vagy annak
érdekében, hogy az  kompatibilis legyen a  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés kifejlesztésével, valamint
a hulladékhőből és megújuló energiaforrásokból előállított fűtési energia hasznosításával.
(4) Az energiaellátás hatékonyságának biztosítása érdekében – az (1) bekezdésben foglaltak mellett, attól függetlenül –
el kell végezni a  földgáz- és villamosenergia-hálózatok – így különösen a  szállítással, az  átvitellel, az  elosztással,
a  terhelésszabályozással és együttműködő képességgel, valamint az  energiatermelő létesítményekhez történő
csatlakozással összefüggő – energiahatékonysági potenciáljának átfogó értékelését, különös tekintettel a háztartási
méretű kiserőműre vonatkozó lehetőségekre.
III. FEJEZET
A KÖZPONTI ÁLLAMIGAZGATÁS ENERGIAHATÉKONYSÁGI FELADATAI 6. A Kormány energiahatékonysági feladatai
6. § A Kormány
a) meghatározza a nemzeti energiahatékonysági célkitűzést;
b) kidolgozza a  Nemzeti Épületenergetikai Stratégiát és gondoskodik annak felülvizsgálatáról, valamint
az Európai Bizottság részére történő megküldéséről;
c) elkészíti a Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervet;
d) biztosítja, hogy a  végrehajtási időszakban a  felújítási kötelezettség alá eső központi kormányzati épületek
alapterületének évente 3%-át felújítsák az  energiahatékonysági minimumkövetelményeknek megfelelően
és kijelöli a  központi kormányzat energiahatékonysági felújítási kötelezettség alá eső épületeinek
nyilvántartását vezető minisztert;
e) meghatározza az  energiahatékony beszerzések lefolytatására köteles szervezetek által beszerezhető magas
energiahatékonyságú termékek, szolgáltatások, épületek energiahatékonysági követelményeit;
f ) kidolgozza a  végfelhasználási energiamegtakarítás eléréséhez a  végső felhasználók körében szükséges,
a  13.  § (2)  bekezdése szerinti szakpolitikai intézkedéseket és ellenőrzésük rendszerét, gondoskodik
a  szakpolitikai intézkedések és alkalmazásuk módszertanának az  Európai Bizottsághoz történő
bejelentéséről, valamint kijelöli az  egyes szakpolitikai intézkedések megvalósításáért felelős végrehajtó
hatóságokat, meghatározza a végfelhasználási energiamegtakarítás mértékét;
g) gondoskodik a  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés, valamint a  hatékony távfűtés és a  hatékony
távhűtés megvalósíthatósági potenciálja átfogó értékelésének és az  ahhoz szükséges országos
költség-haszon elemzésnek az előkészítéséről;
h) meghatározza az energetikai auditálással kapcsolatos követelményeket;
i) elkészíti a nemzeti energiahatékonysági célkitűzés felé tett előrelépésekről szóló éves jelentést;
j) biztosítja az  Európai Bizottság felé fennálló energiahatékonysági jelentéstételi, értékeléskészítési és
adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítését;
k) meghatározza az  energiamegtakarítás összehasonlításakor és összevethető mértékegységre történő
átváltásakor alkalmazandó átváltási tényezőket. 7. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal energiahatékonysági feladatai
7. § A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)
a) adatokat gyűjt az energiahatékony beszerzések lefolytatására köteles szervezetek energiahatékonysági célú
beszerzéseiről;
b) nyilvántartja és közzéteszi a  végfelhasználási energiamegtakarítás összesítéséhez szükséges, az  egyes
szakpolitikai intézkedések révén elért energiamegtakarítási adatokat; c) névjegyzéket (a  továbbiakban: névjegyzék) vezet az  energetikai auditorokról és energetikai auditáló
szervezetekről, nyilvántartást vezet az energetikai auditorokat regisztráló szervezetekről, ellátja e személyek
és szervezetek felügyeletét; valamint elvégzi az energetikai auditálás ellenőrzését;
d) a 20. § szerinti energiahatékonysági tájékoztató honlapot tart fenn;
e) értékelést készít a  földgáz- és villamosenergia-hálózatok – így többek között a  szállítással, az  átvitellel,
az  elosztással, a  terhelésszabályozással és együttműködő képességgel, valamint az  energiatermelő
létesítményekhez történő csatlakozással összefüggő – energiahatékonysági potenciáljáról, különös
tekintettel a háztartási méretű kiserőműre vonatkozó lehetőségekre;
f ) meghatározza
fa) a  20  MW teljes bemenő hőteljesítményt meghaladó új villamosenergia-termelő létesítmények
tervezése esetén a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményként történő üzemeltetéssel,
fb) a  20  MW teljes névleges bemenő hőteljesítményt meghaladó villamosenergia-termelő
létesítmények jelentős korszerűsítése esetén a  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő
létesítménnyé történő átalakítással,
fc) a 20 MW teljes bemenő hőteljesítményt meghaladó, hasznosítható hőmérsékleti szintű hulladékhőt
termelő ipari létesítmények tervezése vagy jelentős korszerűsítése esetén a  hőenergiát szállító
hálózathoz csatlakoztatással, vagy a hulladékhő gazdaságilag indokolt igény kielégítésére – többek
között kapcsolt energiatermeléssel – történő felhasználásával, valamint
fd) a  hőenergiát szállító hálózat tervezése, vagy a  már meglévő, hőenergiát szállító hálózatba 20  MW
teljes bemenő hőteljesítményt meghaladó energiatermelő létesítmény létrehozásának vagy
jelentős korszerűsítésének tervezése esetén a  közeli ipari létesítményekből származó hulladékhő
felhasználásával
járó kiadások és bevételek értékelésére (a  továbbiakban: költség-haszon elemzés) vonatkozó módszertant
és a költség-haszon elemzés elkészítésének követelményeit;
g) jóváhagyja az f ) pont szerinti költség-haszon elemzést;
h) felmentést ad az f ) pont szerinti költség-haszon elemzés elkészítésének kötelezettsége alól;
i) meghatározza a nem kötelező energetikai audit ellenőrzésére vonatkozó igazgatási szolgáltatási díj mértékét,
valamint a beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat.
IV. FEJEZET
KÖZINTÉZMÉNYEK ENERGIAHATÉKONYSÁGI FELADATAI 8. A központi kormányzati épületek energiahatékonysági jellemzőinek javítása
8. § (1) A központi kormányzat által használt,
a) állami vagy központi kormányzati tulajdonban lévő,
b) fűtött vagy hűtött,
c) az  épületek energetikai jellemzőinek meghatározásáról szóló rendeletben meghatározott
követelményértéket el nem érő és
d) 500 m2-t, 2015. július 9-étől 250 m2-t meghaladó hasznos alapterületű
épületek (a  továbbiakban: felújítási kötelezettség alá eső kormányzati épületek) energiahatékonysági felújítási
kötelezettség alá esnek.
(2) A  végrehajtási időszakban évente el kell végezni a  felújítási kötelezettség alá eső kormányzati épületek
közül a  felújítási kötelezettség alá eső kormányzati épületek összalapterületének 3%-át kitevő területű
épületek –  legalább a  jogszabályban meghatározott energetikai minimumkövetelményeknek megfelelő  –
energiahatékonysági felújítását, amelynek során kötelezően vizsgálni kell a  felújítási kötelezettség alá eső
kormányzati épületek távhőellátásba kapcsolását.
(3) Nem tartoznak a felújítási kötelezettség alá eső kormányzati épületek körébe
a) a hitéleti célra használt épületek,
b) azon műemlék épületek, helyi védelem alatt álló épületek, amelyek esetében az  energiahatékonyságra
vonatkozó minimumkövetelmények betartása a  műemléki vagy a  helyi védettséget megalapozó érték
elfogadhatatlan mértékű megváltoztatását eredményezné,
c) a fegyveres erők vagy központi kormányzat használatában lévő nemzetvédelmi célt szolgáló épületek.
9. § A felújítási kötelezettség alá eső kormányzati épületekről nyilvántartást kell vezetni, amely tartalmazza az épületek
négyzetméterben kifejezett alapterületét, valamint energiahatékonysági adatait. A nyilvántartást közzé kell tenni.
9. Energiahatékonysági célú beszerzés 10. § (1) Ha a  termékek, szolgáltatások és épületek minisztériumok, kormányhivatalok, központi hivatalok, a  Közbeszerzési
és Ellátási Főigazgatóság, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az  országos hatáskörrel rendelkező rendvédelmi
szervek és honvédségi szervezetek (a  továbbiakban együtt: energiahatékony beszerzések lefolytatására köteles
szervezet) általi beszerzéséről szóló szerződés értéke eléri vagy meghaladja a közbeszerzésekről szóló törvényben
meghatározott uniós értékhatárokat, az  ajánlatkérők által kizárólag magas energiahatékonysági teljesítményű
termékek, szolgáltatások és épületek szerezhetők be, ha ez  összeegyeztethető a  költséghatékonysággal,
a gazdasági megvalósíthatósággal, a  fenntarthatósággal, a műszaki alkalmassággal, valamint a verseny megfelelő
érvényesülésével.
(2) Az (1) bekezdés csak olyan mértékben vonatkozik a katonai nemzetbiztonsági és az országos hatáskörrel rendelkező
rendvédelmi szervekre, valamint a honvédségi szervezetekre, amennyiben az nem eredményez összeütközést ezen
szervezetek alaptevékenységének céljával.
(3) Az  energiahatékony beszerzés lefolytatására köteles szervezet minden év január 31-ig a  Hivatal rendelkezésére
bocsátja a  tárgyévet megelőző évben megvalósult energiahatékony beszerzéseivel kapcsolatban készített
valamennyi dokumentációt.
11. § Ha közintézmény az energiahatékonysági célú beszerzése során energiahatékonyság-alapú szerződést kíván kötni,
e szerződésnek legalább az e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott tartalmi elemeket
kell tartalmaznia. A szerződést írásban kell megkötni.
V. FEJEZET
ENERGIAHATÉKONYSÁG-JAVÍTÓ INTÉZKEDÉSEK A VÉGFELHASZNÁLÁSI ENERGIAMEGTAKARÍTÁS
ÉRDEKÉBEN
10. A végfelhasználási energiamegtakarítás mértéke 12. § (1) A  bázisévekben értékesített, az  e  törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott számítási
módszer alkalmazásával megállapított mértékű energiamennyiséghez képest országos szinten évi 1,5% mértékű új
megtakarítást kell elérni a végrehajtási időszakban (a  továbbiakban: végfelhasználási energiamegtakarítás), amely
kötelezettség teljesítéséről a Kormány gondoskodik.
(2) A  végfelhasználási energiamegtakarítás mértéke az  e  törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben
meghatározottak szerint legfeljebb 25%-kal csökkenthető.
11. Az energiahatékonyság-javító szakpolitikai intézkedések meghatározása és számítási módja
13. § (1) A végfelhasználási energiamegtakarítást
a) az  energiára vagy szén-dioxidra kivetett adókkal, amelyek az  energia végfelhasználói fogyasztásának
csökkentését eredményezik,
b) finanszírozási rendszerekkel, eszközökkel vagy pénzügyi ösztönzőkkel,
c) szabályozással vagy önkéntes megállapodásokkal,
d) termékek és szolgáltatások energiahatékonyságának javítását célzó szabványok, normák bevezetésével,
e) energiacímkézési rendszerekkel,
f ) oktatási, képzési, tanácsadási, szemléletformálási programokkal,
g) egyéb eszközökkel, vagy
h) az a)–g) pontban meghatározott eszközök kombinációjával
kell elérni.
(2) Az  (1)  bekezdés a)–g)  pontjában meghatározott eszközök célja a  piaci szereplők számára olyan támogatási keret,
követelmény vagy ösztönző biztosítása, amelynek eredményeként energiahatékonysági szolgáltatásokat nyújtanak
és vesznek igénybe, valamint egyéb energiahatékonyság-javító intézkedéseket (a továbbiakban együtt: szakpolitikai
intézkedés) vezetnek be.
(3) A  szakpolitikai intézkedést az  e  törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott
követelményeknek megfelelően kell kidolgozni.
(4) A  szakpolitikai intézkedés végrehajtásával megvalósuló energiamegtakarítást az  e  törvény végrehajtására kiadott
kormányrendeletben meghatározott számítási módszertan alapján kell megállapítani.
(5) A végfelhasználási energiamegtakarítás teljesítésébe nem számítható be azon energiamegtakarítás, amely valamely
európai uniós szabályozás vagy kötelezettség alapján alkalmazandó intézkedés végrehajtásának eredménye.
(6) Ha az  energiamegtakarítás több szakpolitikai intézkedés eredménye, kizárólag egy szakpolitikai intézkedés
eredményei között számolható el a végfelhasználási energiamegtakarítás teljesítése során.
(7) A  szakpolitikai intézkedéseket és az  alkalmazásukra vonatkozó, az  e  törvény végrehajtására kiadott
kormányrendeletben meghatározott kötelező tartalmi elemekkel rendelkező módszertanokat az Európai Bizottság
számára be kell jelenteni.
12. Az energiahatékonyság-javító szakpolitikai intézkedések végrehajtása 14. § (1) A végfelhasználási energiamegtakarítás eléréséhez igénybe vett egyes szakpolitikai intézkedések megvalósításáért
és nyomon követéséért felelős közfeladatot ellátó szervezet (a továbbiakban: végrehajtó hatóság)
a) gondoskodik a  hatáskörébe tartozó szakpolitikai intézkedések végrehajtásáról és a  végrehajtás
ellenőrzéséről,
b) – az  egyes szakpolitikai intézkedések és egyéni fellépések révén elért energiamegtakarítás összesítése
érdekében – minden év január 31-ig adatot szolgáltat a szakpolitikai intézkedés végrehajtásáról a Hivatalnak
és a  Hivatal megkeresésére köteles az  energiamegtakarítás összesítéséhez szükséges egyéb tájékoztatás
megadására.
(2) Az egyes szakpolitikai intézkedések révén elért energiamegtakarítási adatokat közzé kell tenni.
15. § (1) Ha a  Hivatal a  végrehajtó hatóságok által az  energiamegtakarításról szolgáltatott adatok alapján megállapítja,
hogy az  összes energiamegtakarítás elmarad az  Európai Bizottság számára benyújtott jelentésben tervezettől,
haladéktalanul tájékoztatja az energiapolitikáért felelős minisztert.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben az  energiapolitikáért felelős miniszter javaslatot tesz a  Kormány
számára a szakpolitikai intézkedések felülvizsgálatára.
VI. FEJEZET
ENERGIATERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK, HŐENERGIÁT SZÁLLÍTÓ HÁLÓZATOK ÉS HULLADÉKHŐT TERMELŐ
IPARI LÉTESÍTMÉNYEK HATÉKONY MŰKÖDTETÉSE
13. Költség-haszon elemzés készítése 16. § A 7. § f ) pontja szerinti esetekben az e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott személy
köteles költség-haszon elemzést készíteni, és azt a Hivatalhoz jóváhagyás céljából benyújtani.
17. § (1) A Hivatal kormányrendeletben meghatározottak szerint felmentést adhat a költség-haszon elemzés elkészítése alól.
 (2) A  költség-haszon elemzés elkészítése alól az  (1)  bekezdés szerint mentesített köteles haladéktalanul bejelenteni
a Hivatalnak, ha a mentesség alapjául szolgáló feltételek megváltoztak és megadni annak okát.
 (3) A  bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén a  Hivatal a  villamos energiáról szóló törvénynek az  engedély
megszegése esetében alkalmazható jogkövetkezményeit alkalmazhatja. 14. A költség-haszon elemzés módszertanához szükséges adatok bekérése
18. § A Hivatal az  összehasonlító költség-haszon elemzés alátámasztásához, a  módszertan kialakításához és
módosításához szükséges adatokat, információkat bekérheti valamennyi érintett szereplőtől.
15. Mentesítés a költség-haszon elemzésben foglaltak megvalósítása alól
19. § (1) A Hivatal kérelemre pozitív eredményű költség-haszon elemzés esetén is mentesítheti a kérelmezőt a  jóváhagyott
költség-haszon elemzés szerint történő megvalósítás alól, ha az  jogi, finanszírozási vagy tulajdoni okok alapján
indokolt.
(2) A Hivatal az (1) bekezdés szerinti, indokolással ellátott határozatát – a határozat meghozatalát követően legkésőbb
3 hónapon belül – megküldi az energiapolitikáért felelős miniszter és az Európai Bizottság részére.
VII. FEJEZET
AZ ENERGIAFOGYASZTÓK ÉS A PIACI SZEREPLŐK TÁJÉKOZTATÁSA
16. Energiahatékonysági tájékoztató honlap 20. § (1) Az  energiafogyasztók és a  piaci szereplők részére az  energiahatékonysági és energiamegtakarítási módszerekről,
valamint az  energiahatékonysággal kapcsolatos pénzügyi és jogi keretekről szóló tájékoztatást elektronikus
úton, rendszeresen frissülő honlapon (a  továbbiakban: energiahatékonysági tájékoztató honlap) keresztül kell
megvalósítani.
(2) Az energiahatékonysági tájékoztató honlapon lehetőséget kell adni arra, hogy az energiahatékonysági szolgáltatók
és a pénzügyi szolgáltatást végző szervezetek az energiafogyasztók számára információt tegyenek közzé az általuk
nyújtott, energiahatékonysági célokat szolgáló vagy segítő szolgáltatásokról.
17. Kiskereskedelmi energiaértékesítő vállalatok tájékoztatási feladatai 21. § (1) A  kiskereskedelmi energiaértékesítő vállalat köteles ügyfélszolgálatán és honlapján az  energiahatékonysággal
kapcsolatos olyan tájékoztatást és tanácsadást nyújtani az  energiafogyasztók számára, amely segíti a  fogyasztók
tudatos energiafogyasztási szemléletének kialakítását, gyakorlatias és hasznos információkat tartalmaz az  egyes
fogyasztói célcsoportok által kivitelezhető energiamegtakarítási lehetőségekről és a  beruházásokhoz elérhető
támogatási konstrukciókról.
(2) A  tájékoztatási és tanácsadási kötelezettséget a  kiskereskedelmi energiaértékesítő vállalat üzletszabályzatában fel
kell tüntetni.
(3) A kiskereskedelmi energiaértékesítő vállalat köteles honlapján az energiahatékonysági tájékoztató honlapra mutató
hivatkozást feltüntetni.
VIII. FEJEZET
AZ ENERGETIKAI AUDITÁLÁS 18. Az energetikai auditálási kötelezettség
22. § (1) A  nagyvállalat tevékenysége energetikai jellemzőinek megismerése céljából köteles négyévente energetikai
auditálást végeztetni (a továbbiakban: kötelező energetikai auditálás).
(2) Mentesül a  kötelező energetikai auditálás alól az  a  nagyvállalat, amely az  EN ISO 50001 szabványnak
megfelelő, akkreditált tanúsító szervezet által tanúsított energiagazdálkodási rendszert működtet. Ebben
az  esetben a  nagyvállalat köteles négyévente megküldeni a  Hivatal részére az  érvényes tanúsítványt. A  kis- és
középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerinti kapcsolódó és partnervállalkozásnak nem
kell külön tanúsítványt megküldeni a  Hivatal részére, amennyiben a  nagyvállalat egészére vonatkozó tanúsítvány
már megküldésre került.
(3) Ha egy vállalkozás az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely államon (a továbbiakban:
EGT-tagállam) kívüli harmadik országban bejegyzett kapcsolódó vállalkozása vagy partnervállalkozása
figyelembevételével esik az  (1)  bekezdésben meghatározott kötelezettség hatálya alá, a  kötelező energetikai
auditálást az EGT-tagállam területén bejegyzett vállalkozások tekintetében kell elvégezni.
(4) Annak a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerinti kapcsolódó vagy
partnervállalkozásnak, amelynek végsőenergia-fogyasztása nem éri el a nagyvállalat végsőenergia-fogyasztásának
5%-át, nem kell az  (1)  bekezdés szerinti energetikai auditálást lefolytatni vagy a  (2)  bekezdés szerinti
energiagazdálkodási rendszert működtetni.
19. Az energetikai auditálás elvégzésére vonatkozó adatszolgáltatás 23. § (1) Az energetikai auditálás elvégzéséről az energetikai auditor, ha az energetikai auditor energetikai auditáló szervezet
keretében látja el tevékenységét, az  energetikai auditáló szervezet köteles az  e  törvény végrehajtására kiadott
miniszteri rendeletben foglalt módon és adattartalommal adatszolgáltatást teljesíteni.
(2) Ha a kötelezett az  (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségét nem teljesíti, a Hivatal 100 000 forintig terjedő
bírsággal sújtja.
20. Az energetikai auditálás ellenőrzése 24. § (1) A  Hivatal az  e  törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározottak szerint ellenőrzi a  kötelező
energetikai auditálás teljesítését és az energetikai audit jogszabályi feltételeknek való megfelelőségét.
(2) A  Hivatalt az  ellenőrzés során tudomására jutott tényekre és adatokra nézve titoktartási kötelezettség terheli,
azokról csak törvényben meghatározott szerv vagy személy részére nyújthat tájékoztatást.
(3) Az  ellenőrzési eljárásban az  ügyintézési határidő 6 hónap, amely egy alkalommal legfeljebb három hónappal
meghosszabbítható.
25. § (1) A Hivatal az ellenőrzést követően legfeljebb tízmillió forint bírsággal sújtja azt a nagyvállalatot, amely
a) a kötelező energetikai auditálást a Hivatal felhívását követő 90 napon belül sem teljesíti, vagy
b) a kötelező energetikai auditálás ellenőrzése során az együttműködési kötelezettségét – az audit Hivatal felé
történő megküldési kötelezettséget is beleértve – nem teljesíti.
 (2) A  Hivatal a  bírság összegének megállapítása során figyelembe veszi a  nagyvállalat ellenőrzést megelőző évi,
összevont (konszolidált) beszámolója szerinti, ennek hiányában a  nagyvállalat nyilvántartása szerinti nettó
árbevételét vagy mérlegfőösszegét, továbbá a mulasztás időtartamát.
(3) A  bírság ismételten is kiszabható, az  ismételt bírság legkisebb összege az  előzőleg megállapított bírság 150%-a,
legmagasabb összege tizenötmillió forint lehet.
26. § (1) A  Hivatal éves ellenőrzési tervben határozza meg a  tárgyévet megelőző évben elvégzett kötelező auditok
statisztikailag jelentős hányadát, amely vonatkozásában ellenőrzést köteles elvégezni.
(2) A  megbízó és az  energetikai auditor, valamint az  energetikai auditáló szervezet az  ellenőrzés során köteles
együttműködni az ellenőrzés lefolytatójával.
(3) Ha a Hivatal az ellenőrzés eredményeként megállapítja, hogy az energetikai audit nem felel meg a  jogszabályban
meghatározott feltételeknek, felhívja az energetikai auditort, energetikai auditáló szervezet által végzett auditálás
esetében az  energetikai auditáló szervezetet a  feltárt hibák kijavítására, aki köteles a  feltárt hibát a  Hivatal
felhívásának kézhezvételétől számított 3 hónapon belül kijavítani.
(4) Szakszerűtlen vagy valótlan tartalmú energetikai audit esetén a Hivatal felhívja az energetikai auditort, energetikai
auditáló szervezet által végzett auditálás esetében az energetikai auditáló szervezetet, hogy a Hivatal felhívásának
kézhezvételétől számított 3 hónapon belül adjon új, szakszerű és valós szakvéleményt.
(5) A Hivatal az energetikai auditort vagy energetikai auditáló szervezet általi auditálás esetén az energetikai auditáló
szervezetet 100 000 forint bírsággal sújtja, ha
a) az  audit ellenőrzése során együttműködési kötelezettségének – az  audit Hivatal felé történő megküldési
kötelezettséget is beleértve – nem tesz eleget,
b) a feltárt hibát az energetikai auditban a Hivatal felhívására és határidőben nem javítja ki vagy
c) szakszerűtlen vagy valótlan tartalmú energetikai audit esetén a  Hivatal felhívására nem ad új, szakszerű és
valós szakvéleményt.
 (6) Ha az  energetikai auditorral vagy energetikai auditáló szervezettel szemben 5 éven belül legalább 5 alkalommal
szabtak ki bírságot és az  újabb ellenőrzés során is bírság kiszabásának lenne helye, a  Hivatal a  bírság kiszabása
helyett megtiltja az  energetikai auditor vagy az  energetikai auditáló szervezet számára az  energetikai auditálási
tevékenység folytatását. Erre az érintettet a bírság ötödik alkalommal történő kiszabásakor figyelmeztetni kell.
(7) A  feltárt hibák kijavításának elmaradása esetén, valamint szakszerűtlen vagy valótlan tartalmú energetikai audit
készítését követően a Hivatal felhívása ellenére az új, szakszerű és valós szakvélemény adásának elmaradása esetén
az energetikai audit érvénytelennek minősül, ennek tényéről a megbízót a Hivatal értesíti. A nagyvállalat az értesítés
kézhezvételétől számított 6 hónapon belül köteles új energetikai auditot beszerezni.
27. § (1) A  Hivatal a  nem kötelező energetikai auditálás során készített energetikai audit jogszabályi feltételeknek való
megfelelőségét a megbízó vagy az egyéb érdekelt kezdeményezésére, díjfizetés ellenében ellenőrzi.
(2) A nem kötelező energetikai auditálás során készített energetikai audit ellenőrzésére a 25. §, a 26. § (1) bekezdése,
valamint a  26.  § (7)  bekezdésében az  energetikai audit érvénytelennek minősülését követően fennálló, új
energetikai auditra vonatkozó beszerzési kötelezettség kivételével a  kötelező energetikai audit jogszabályi
feltételeknek való megfelelőségének ellenőrzésére vonatkozó szabályok alkalmazandóak.
21. Az energetikai auditálásra jogosult természetes személyek és szervezetek
28. § (1) Az energetikai auditálási tevékenységet az a természetes személy folytathat, aki
a) büntetlen előéletű,
b) rendelkezik a jogszabályban meghatározott szakirányú végzettséggel,
c) rendelkezik legalább 5 év, energetikai területen végzett mérnöki szakmai gyakorlattal,
d) valamely, a  24. alcím szerinti regisztráló szervezet által szervezett energetikai auditori szakmai vizsgát
teljesítette,
e) az energetikai auditálási tevékenység folytatásának szándékát a Hivatalnak bejelentette, a regisztrációs díjat
megfizette és
f ) nem áll a (2) bekezdés szerinti tilalom alatt.
(2) Az  energetikai auditori névjegyzékből történő törléstől számított két évig nem folytathat energetikai auditálási
tevékenységet az, aki számára a Hivatal
a) az energetikai audit ellenőrzésének eredményeként a 26. § (6) bekezdése vagy a 32. § (7) bekezdés b) pontja
alapján megtiltotta az energetikai auditálási tevékenység folytatását vagy
b) a  32.  § (7)  bekezdés a)  pontja alapján amiatt tiltotta meg az  energetikai auditálási tevékenység folytatását,
mert a bejelentésében valótlan adatot szolgáltatott. 29. § (1) Energetikai auditálási tevékenységet az a gazdálkodó szervezet folytathat,
a) amelynek van az energetikai auditori névjegyzékben szereplő energetikai auditor tagja vagy alkalmazottja,
aki a szervezet nevében az energetikai auditálási tevékenységet végzi,
b) amely az energetikai auditálási tevékenység folytatásának szándékát a Hivatalnak bejelentette, a regisztrációs
díjat megfizette és
c) amely nem áll a (3) bekezdés szerinti tilalom alatt.
(2) Az  energetikai auditáló szervezet energetikai auditor tagja vagy alkalmazottja az  energetikai auditálást a  saját
szakmai felelőssége mellett, az energetikai auditáló szervezet nevében végzi.
(3) A  névjegyzékből történő törléstől számított két évig nem folytathat energetikai auditálási tevékenységet
az a szervezet, amely számára a Hivatal
a) az energetikai audit ellenőrzésének eredményeként a 26. § (6) bekezdése vagy a 33. § (7) bekezdés b) pontja
alapján megtiltotta az energetikai auditálási tevékenység folytatását, vagy
b) a  33.  § (7)  bekezdés a)  pontja alapján amiatt tiltotta meg az  energetikai auditálási tevékenység folytatását,
mert a bejelentésében valótlan adatot szolgáltatott. 30. § (1) Az energetikai auditálási tevékenység folytatásának szándékára vonatkozó bejelentést a Hivatal felé, a regisztrációs
díj egyidejű megfizetésével, valamely energetikai auditorokat regisztráló szervezet útján kell megtenni.
(2) A  bejelentéshez csatolni kell az  energetikai auditálási tevékenység folytatásához szükséges feltételek fennállását
igazoló iratokat.
31. § A Hivatal névjegyzéket vezet az energetikai auditálási tevékenység folytatásának szándékára vonatkozó bejelentést
tett energetikai auditorokról és energetikai auditáló szervezetekről.
32. § (1) A névjegyzék az energetikai auditorra vonatkozó következő adatokat tartalmazza:
a) a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi
LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) 22. § (1) bekezdés a)−c) pontjában foglalt adatok,
b) anyja születési neve,
c) születési helye és ideje,
d) elérhetőségi adatok (postacím, telefonszám, elektronikus levélcím, az  energetikai auditor által megadott
egyéb elérhetőségi adat),
e) nyelvismeret (nyelv, nyelvtudás foka),
f ) szakirányú iskolai végzettség és szakmai képesítés a megszerzés időpontjával,
g) igazolt szakmai gyakorlat jellege,
h) a bejelentés időpontja,
i) a névjegyzékbe vétel és a névjegyzékből törlés időpontja.
(2) A  névjegyzék az  (1)  bekezdés g)−i)  pontjában foglalt adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak
minősül.
(3) A  névjegyzék (1)  bekezdés a)  pontjában szereplő adatok közül a  név és az  energetikai auditori tevékenység
megjelölésére vonatkozó adat, valamint a  d)−i)  pontjában foglalt adatai nyilvánosak, azokat a  Hivatal
az  energiahatékonysági tájékoztató honlapon közzéteszi. A  névjegyzék többi adata nem nyilvános, azokról csak
törvényben foglalt esetben, az arra jogosult részére adható tájékoztatás.
(4) Az  energetikai auditor a  bekövetkezéstől számított 8 napon belül köteles bejelenteni a  regisztráló szervezetnek
a névjegyzékben nyilvántartott adatai tekintetében bekövetkezett változást.
(5) Ha az  energetikai auditor a  (4)  bekezdésben meghatározott kötelezettségét a  regisztráló szervezet
tudomásszerzését követő 8 napon belül megküldött figyelmeztetése ellenére 8 napon belül sem teljesíti, a Hivatal
100 000 forintig terjedő bírsággal sújtja.
(6) Az  energetikai auditort törölni kell a  névjegyzékből a  Szolgtv. 28.  § a) és b)  pontjában foglalt esetben, valamint
ha az energetikai auditor meghalt.
(7) A Hivatal az energetikai auditor számára megtiltja az energetikai auditálási tevékenység folytatását
a) ha megállapítja, hogy a tevékenység folytatásának valamely feltétele a bejelentés időpontjában sem állt fenn
vagy utóbb megszűnt,
b) ha valamely, e törvény szerinti kötelezettségét bírságolás ellenére sem teljesítette, vagy
c) az energetikai audit ellenőrzésének eredményeként a 26. § (6) bekezdésében meghatározott esetben.
33. § (1) A névjegyzék az energetikai auditáló szervezet következő adatait tartalmazza:
a) a Szolgtv. 22. § (1) bekezdés a)−c) pontjában foglalt adatok,
b) cégjegyzékszám vagy nyilvántartást vezető hatóság neve és nyilvántartási szám,
c) a vezető tisztségviselő neve,
d) elérhetőségi adatai (postacím, telefonszám, elektronikus levélcím, az  energetikai auditáló szervezet által
megadott egyéb elérhetőségi adat),
e) energetikai auditor tagjának vagy alkalmazottjának neve,
f ) a bejelentés időpontja,
g) a névjegyzékbe vétel és a névjegyzékből törlés időpontja.
(2) A névjegyzék az (1) bekezdés f ) és g) pontja tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
 (3) Az  energetikai auditáló szervezet (2)  bekezdésben foglalt adatai nyilvánosak, azokat a  Hivatal
az energiahatékonysági tájékoztató honlapon közzéteszi.
 (4) Az  energetikai auditáló szervezet a  bekövetkezéstől számított 8 napon belül köteles bejelenteni a  regisztráló
szervezetnek a névjegyzékben nyilvántartott adataiban bekövetkezett változást.
 (5) Ha az  energetikai auditáló szervezet a  (4)  bekezdésben meghatározott kötelezettségét a  regisztráló szervezet
tudomásszerzését követő 8 napon belül megküldött figyelmeztetése ellenére 8 napon belül sem teljesíti, a Hivatal
100 000 forintig terjedő bírsággal sújtja.
(6) Az energetikai auditáló szervezetet a névjegyzékből törölni kell a Szolgtv. 28. § a) és b) pontjában foglalt esetben,
valamint ha az energetikai auditáló szervezet megszűnt.
(7) A Hivatal az energetikai auditáló szervezet számára megtiltja az energetikai auditálási tevékenység folytatását
a) ha megállapítja, hogy a tevékenység folytatásának valamely feltétele a bejelentés időpontjában sem állt fenn
vagy utóbb megszűnt,
b) ha valamely e törvény szerinti kötelezettségét bírságolás ellenére sem teljesítette, vagy
c) az energetikai audit ellenőrzésének eredményeként a 26. § (6) bekezdésében meghatározott esetben.
34. § (1) A  névjegyzékbe vételt követően az  energetikai auditor és az  energetikai auditáló szervezet köteles éves
nyilvántartási díjat fizetni a regisztráló szervezet útján.
(2) A regisztrációs díj, az éves nyilvántartási díj és az e törvény szerinti bírság köztartozásnak minősül és adók módjára
kell behajtani.
(3) A regisztrációs díjból és nyilvántartási díjból befolyó bevétel négyötöde a regisztráló szervezet, egyötöde a Hivatal
bevételét képezi. A  regisztráló szervezet köteles a  hozzá befolyt regisztrációs díj és nyilvántartási díj egyötödét
félévente, a tárgyfélévet követő második hónap végéig a Hivatalnak megfizetni.
(4) A  nyilvántartási díj megfizetésének elmulasztása esetén a  regisztráló szervezet határidő tűzésével felhívja
a nyilvántartási díj fizetésére kötelezettet a kötelezettség teljesítésére, a határidő eredménytelen elteltét követően
a Hivatal 100 000 forintig terjedő bírságot szab ki.
(5) Az e törvény szerint kiszabott bírság a Hivatal bevételét képezi.
22. Határon átnyúló energetikai auditálási szolgáltatásnyújtás 35. § (1) Az  EGT-tagállamban letelepedett és ott jogszerűen energetikai auditálási tevékenység végzésére jogosult
energetikai auditor vagy energetikai auditáló szervezet az energetikai auditálás határon átnyúló szolgáltatásnyújtás
keretében történő folytatására irányuló szándékát köteles valamely regisztráló szervezet útján a  Hivatalnak
bejelenteni.
(2) EGT-tagállamban letelepedett és ott jogszerűen energetikai auditálási tevékenység végzésére jogosult energetikai
auditor Magyarország területén történő letelepedés nélkül, szabad szolgáltatásnyújtás keretében akkor folytathatja
az energetikai auditálási tevékenységet, ha az e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben az energetikai
auditorokra előírt végzettséggel és szakmai gyakorlattal rendelkezik.
(3) EGT-tagállamban letelepedett és ott jogszerűen energetikai auditálási tevékenység végzésére jogosult energetikai
auditáló szervezet Magyarország területén történő letelepedés nélkül, szabad szolgáltatásnyújtás keretében
energetikai auditálási tevékenységet az  energetikai auditorok névjegyzékében szereplő vagy Magyarország
területén energetikai auditálásra a (2) bekezdés szerint jogosult tagja vagy alkalmazottja útján folytathatja.
(4) A  határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében Magyarország területén energetikai auditálási tevékenységet
végző személy és szervezet a működése során köteles betartani az energetikai auditálási tevékenység folytatására
e törvényben és a végrehajtására kiadott rendeletekben meghatározott szabályokat.
(5) A  Hivatal a  határon átnyúló szolgáltatás nyújtását bejelentő személyekről és szervezetekről névjegyzéket vezet
a  32.  § (1)  bekezdése, valamint a  33.  § (1)  bekezdése szerinti adattartalommal, amelynek a  következő adatait
az energiahatékonysági tájékoztató honlapon közzéteszi:
a) az energetikai auditor
aa) családi neve és utóneve,
ab) elérhetőségi adatai (postacím, telefonszám, elektronikus levélcím, az  energetikai auditor által
megadott egyéb elérhetőségi adat),
ac) nyelvismerete (nyelv, nyelvtudás foka),
ad) bejelentésének időpontja,
b) az energetikai auditáló szervezet
ba) elnevezése,
bb) székhelye,
bc) cégjegyzékszáma vagy nyilvántartást vezető hatóság neve és nyilvántartási száma,
bd) vezető tisztségviselőjének neve,
be) elérhetőségi adatai (postacím, telefonszám, elektronikus levélcím, az energetikai auditáló szervezet
által megadott egyéb elérhetőségi adat),
bf ) energetikai auditálást végző természetes személy tagjának vagy alkalmazottjának neve,
bg) bejelentésének időpontja és ha az 5 évnél rövidebb időre szól, lejártának időpontja.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti névjegyzékből történő törlésre az  energetikai auditor és energetikai auditáló szervezet
névjegyzékből történő törlésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy a névjegyzékből akkor is törölni
kell a bejelentőt, ha a határozott időre szóló bejelentés lejárt.
23. Harmadik ország energetikai auditálást végző szolgáltatói 36. § Harmadik országbeli, energetikai auditálást végző szolgáltató számára energetikai auditálás folytatására való
jogosultság nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján állapítható meg.
24. A regisztráló szervezet 37. § (1) Az energetikai auditorokat és energetikai auditáló szervezeteket regisztráló szervezet e törvényben meghatározott
feladatait a  Hivatal regisztráló szervezeti tevékenység végzésére jogosító engedélye (a  továbbiakban e  §
alkalmazásában: engedély) alapján látja el. Az engedély 5 évre szól.
(2) Ha a Hivatal az engedély iránti kérelem alapján megállapítja, hogy a kérelmező eleget tesz az e törvényben, valamint
a végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott követelményeknek, a kérelmező számára engedélyezi
az energetikai auditorok és energetikai auditáló szervezetek regisztrálását. Kérelmező kizárólag köztestület lehet.
(3) Az  engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a  kérelmező szervezet által a  Hivatallal történő kapcsolattartásra
kijelölt személy családi és utónevét, valamint elérhetőségeit (hivatali címe, telefonszáma, telefaxszáma és
elektronikus levélcíme) is.
(4) A Hivatal a regisztráló szervezet engedélyét visszavonja, ha a regisztráló szervezet
a) nem felel meg e  törvényben, valamint végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott
követelményeknek,
b) e törvény szerinti kötelezettségeit felszólítás ellenére sem teljesíti vagy
c) bejelenti regisztráló szervezeti tevékenysége megszüntetését.
(5) Az engedély hatályát veszti:
a) az (1) bekezdésben meghatározott idő elteltével,
b) a regisztráló szervezet megszűnése esetén,
c) visszavonással.
(6) A  regisztráló szervezet az  engedélyezés alapjául szolgáló követelményeknek való megfelelősége tekintetében
bekövetkezett változást köteles a Hivatalnak haladéktalanul írásban bejelenteni.
(7) Ha az  engedély hatályát veszti, a  regisztráló szervezet köteles saját költségén a  regisztrálási tevékenységével
kapcsolatos iratoknak a  Hivatal vagy a  Hivatal által megjelölt regisztráló szervezet részére történő átadásáról
gondoskodni.
38. § (1) A Hivatal a regisztráló szervezetekről nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a regisztráló szervezet
a) elnevezését,
b) székhelyét,
c) levelezési címét, valamint a regisztráló szervezet által megjelölt egyéb elérhetőségi adatait,
d) engedélye kiadásának, visszavonásának, hatályvesztésének időpontját,
e) részére engedélyezett szolgáltatási tevékenység megjelöléseként az  „energetikai auditorok regisztrációja”
megjelölést.
 (2) A nyilvántartás – az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak
minősül. A  nyilvántartás adatai nyilvánosak, amelyeket a  Hivatal közzétesz az  energiahatékonysági tájékoztató
honlapon.
(3) A Hivatal törli a regisztráló szervezetet a nyilvántartásból, ha az engedélye hatályát veszti.
39. § (1) Az  energetikai auditálási tevékenység folytatásához szükséges szakmai vizsgát a  regisztráló szervezet köteles
megszervezni és lebonyolítani. A regisztráló szervezet a szakmai vizsgát jelentkező esetén legalább negyedévente
köteles megszervezni és a vizsga teljesítéséről igazolást kiállítani.
(2) A  regisztráló szervezet az  energetikai auditorok által teljesítendő szakmai vizsga tartalmáról és eljárásrendjéről
szabályzatot köteles kidolgozni, amelynek elfogadása és módosítása a  Hivatal engedélyéhez kötött. A  Hivatal
felügyeli a szakmai vizsga lebonyolítását.
(3) A  szakmai vizsgát megelőzően a  vizsgázók felkészítő tanfolyamon vehetnek részt. A  regisztráló szervezet köteles
a  szakmai vizsgára felkészítő tanfolyamot szervezni és a  tanfolyamot meghirdetni, valamint jelentkező esetén
a tanfolyamot évente legalább egy alkalommal lefolytatni.
(4) A  felkészítő tanfolyam tananyagáról és a  részletes oktatási módszertanról a  regisztráló szervezet köteles
szabályzatot kidolgozni, amelynek elfogadása és módosítása a  Hivatal engedélyéhez kötött. A  Hivatal felügyeli
a felkészítő tanfolyam lebonyolítását.
(5) A  regisztráló szervezet évente köteles – e  törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben meghatározott
tartalommal – jelentést készíteni tevékenységéről a Hivatal számára.
25. A névjegyzék vezetésének és a regisztráló szervezetek nyilvántartásának, az adatok kezelésének
közös szabályai
40. § (1) A  Hivatal az  energetikai auditorok és energetikai auditáló szervezetek bejelentéseinek intézése, névjegyzékének
vezetése, a regisztráló szervezetek nyilvántartásának vezetése, valamint az e törvény szerinti ellenőrzési feladatainak
ellátása céljából kezeli
a) az energetikai auditorok és az energetikai auditáló szervezetek névjegyzékében szereplő adatokat, valamint
a bejelentéseikben szereplő adatokat,
b) az energetikai auditálás elvégzésére vonatkozó adatszolgáltatásból származó adatokat,
c) az energetikai auditálás ellenőrzése során beszerzett adatokat,
d) a regisztráló szervezetek nyilvántartásában szereplő adatokat, valamint a regisztráló szervezeti tevékenység
végzésére jogosító engedély kiadása és visszavonása során tudomására jutott adatokat,
e) a regisztráló szervezetek jelentésében szereplő adatokat.
(2) A  Hivatal a  névjegyzékbe vétel megtagadása esetén a  megtagadás jogerőre emelkedéséig, valamint
a névjegyzékből és a regisztráló szervezetek nyilvántartásából történő törlés időpontjától számított tíz év elteltéig
gondoskodik az (1) bekezdés szerinti adatok megőrzéséről. A Hivatal köteles az adatokat a határidő lejártát követő
15 napon belül visszavonhatatlanul törölni.
41. § (1) A  regisztráló szervezet az  energetikai auditorok és energetikai auditáló szervezetek bejelentéseinek intézésével,
valamint az energetikai auditori szakmai vizsgák megszervezésével és lebonyolításával összefüggő feladatai ellátása
céljából kezeli
a) az energetikai auditorok és az energetikai auditáló szervezetek bejelentéseiben szereplő adatokat,
b) az energetikai auditori szakmai vizsgával kapcsolatban beszerzett adatokat.
(2) A  regisztráló szervezet a  szakmai vizsgára való jelentkezés időpontjától számított két év elteltéig gondoskodik
az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti, valamint a  névjegyzékből történő törlés időpontjától számított tíz év elteltéig
gondoskodik az (1) bekezdés a) pontja szerinti adatok megőrzéséről, azt követően intézkedik azok megsemmisítése
iránt.
(3) A  regisztráló szervezet a  névjegyzékbe vétel megtagadása esetén a  megtagadás jogerőre emelkedését, valamint
ha a  hiányos bejelentés Hivatalnak történő továbbítását a  bejelentő nem kéri, a  bejelentés hiányairól szóló
tájékoztatásban foglalt határidő leteltét követő 15 napon belül köteles gondoskodni az  (1)  bekezdés a)  pontja
szerinti adatok visszavonhatatlan törléséről.
42. § Az adatkezelők által kezelt személyes adatokat az adatkezelő és az adatfeldolgozó korlátozás nélkül, egyéb szervek
és személyek – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az érintett írásbeli hozzájárulásával ismerhetik meg.
43. § (1) A  névjegyzéket és a  regisztráló szervezetek nyilvántartását elektronikus úton kell vezetni, az  azokban szereplő
adatokat elektronikusan kell tárolni és feldolgozni.
(2) A névjegyzéknek és a regisztráló szervezetek nyilvántartásának alkalmasnak kell lennie a bekövetkezett változások
folyamatos követésére és a nyilvántartásból történő elektronikus adatszolgáltatásra.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. Felhatalmazó rendelkezések 44. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a  nemzeti energiahatékonysági célkitűzés felé tett előrelépésekről szóló éves jelentés kötelező tartalmi
elemeit,
b) a Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Terv kötelező tartalmi elemeit,
c) a  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés, valamint a  hatékony távfűtés és hatékony távhűtés
megvalósíthatósági potenciálja átfogó értékelésének kötelező tartalmi elemeit,
d) a  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés, valamint a  hatékony távfűtés és a  hatékony távhűtés
megvalósíthatósági potenciálja átfogó értékeléséhez szükséges országos költség-haszon elemzés kötelező
tartalmi elemeit és elkészítésének elveit,
e) a  felújítási kötelezettség alá eső kormányzati épületekből a  tényleges felújításra kijelölt mennyiség
meghatározásának részletes szabályait, a  felújítási kötelezettség teljesítésének módjára vonatkozó
szabályokat, a felújítási kötelezettség alá eső kormányzati épületek nyilvántartása közzétételének szabályait,
valamint a felújítási kötelezettség alá eső kormányzati épületek nyilvántartását vezető miniszter kijelölését,
f ) a  közintézmények által az  energiahatékonysági célú beszerzéseik során megköthető
energiahatékonyság-alapú szerződés kötelező tartalmi elemeit,
g) a végfelhasználási energiamegtakarítás alapját képező energiamennyiség kiszámítására vonatkozó számítási
módszert, a  végfelhasználási energiamegtakarítás mértékének csökkentésére vonatkozó szabályokat,
a  szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó követelményeket, a  szakpolitikai intézkedések végrehajtásával
megvalósuló energiamegtakarítás kiszámításának módszerét, a  szakpolitikai intézkedés alkalmazására
vonatkozó módszertan kötelező tartalmi elemeit, az  Európai Bizottság számára történő bejelentés egyes
szabályait, valamint az  egyes szakpolitikai intézkedések megvalósításáért felelős végrehajtó hatóságok
kijelölését,
h) a 7. § f ) pontja szerinti költség-haszon elemzésre kötelezettek körét, a költség-haszon elemzéssel érintettek
jogait és kötelezettségeit, a  költség-haszon elemzés jóváhagyásának és a  költség-haszon elemzéssel
kapcsolatos mentesség részletes szabályait, valamint a költség-haszon elemzés módszertanának kialakítása
érdekében a Hivatal részére történő adatszolgáltatás részletes szabályait,
i) az  energetikai auditra vonatkozó minimális tartalmi követelményeket és az  energetikai auditálási
tevékenység folytatásának részletes szabályait,
j) az  energetikai auditok ellenőrzésére, valamint a  kötelező energetikai auditálás teljesítésének ellenőrzésére
vonatkozó szabályokat,
k) az energetikai auditorok és energetikai auditáló szervezetek energetikai auditálási tevékenység folytatására
vonatkozó bejelentésének, valamint névjegyzékbe vételének részletes szabályait,
l) a regisztráló szervezetekkel szemben támasztott engedélyezési követelményeket, az engedély kiadásának és
visszavonásának általános eljárási szabályait, a regisztráló szervezetek tevékenységének végzésére vonatkozó
szabályokat,
m) Magyarországnak az Európai Bizottság felé teljesítendő energiahatékonysági jelentéstételi, értékeléskészítési
és adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítésére vonatkozó részletes szabályokat,
n) az  energiamegtakarítás összehasonlításakor és összevethető mértékegységre történő átváltásakor
alkalmazandó átváltási tényezőket,
o) a  7.  § f )  pontja szerinti költség-haszon elemzéssel kapcsolatos kötelezettségek megszegése esetén
a kiszabható bírság mértékét
rendeletben állapítsa meg. 45. § Felhatalmazást kap az energiapolitikáért felelős miniszter arra, hogy
a) az energiahatékonysággal kapcsolatos, az energiafogyasztók és a piaci szereplők tájékoztatására vonatkozó
részletes szabályokat,
b) az  energiahatékonyság növelésével kapcsolatos energiahatékonysági tájékoztató honlap tartalmával és
üzemeltetésével kapcsolatos részletes szabályokat,
c) a regisztráló szervezetek éves jelentésének tartalmi követelményeit, benyújtásának idejét és módját,
d) az energetikai auditból származó, adatszolgáltatási kötelezettség alá eső adatok körét és az adatszolgáltatás
módját
rendeletben állapítsa meg. 46. § Felhatalmazást kap a Hivatal elnöke, hogy
a) a  7.  § f )  pontja szerinti költség-haszon elemzés módszertanát és a  költség-haszon elemzés elkészítésének
követelményeit,
b) a  nem kötelező energetikai audit ellenőrzéséért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét, valamint
a beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat,
c) az energetikai auditorok és energetikai auditáló szervezetek által fizetendő regisztrációs és nyilvántartási díj
összegére, megfizetésének módjára és visszatérítésére vonatkozó szabályokat
rendeletben állapítsa meg.
27. Hatályba léptető rendelkezések 47. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 16. napon lép hatályba.
 (2) A 21. § (1) és (2) bekezdése és az 54. § (1) bekezdése 2016. január 1-jén lép hatályba.
28. Átmeneti rendelkezések 48. § (1) A nagyvállalatnak a kötelező energetikai auditálást először 2015. december 5-ig kell elvégeztetnie.
 (2) Az  (1)  bekezdésben foglalt kötelezettség teljesítettnek minősül, ha a  nagyvállalat 2012. december 4-e és
2015.  december 5-e között az  e  törvény, valamint a  végrehajtására kiadott kormányrendeletben foglalt,
az  energetikai auditorra vonatkozó követelményeknek – ide nem értve a  regisztráló szervezetek által szervezett
energetikai auditori szakmai vizsga letételét – megfelelő, de az energetikai auditorok névjegyzékében nem szereplő
személlyel végeztetett el energetikai auditálást.
(3) A  Hivatal 2016. december 31-ig nem szab ki bírságot a  kötelező energetikai auditálás teljesítésének elmaradása
miatt.
(4) A Hivatal a 7. § e) pont szerinti értékelést 2015. június 30-áig készíti el.
29. Jogharmonizációs záradék 49. § Ez a törvény
a) az  energiahatékonyságról, a  2009/125/EK és a  2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a  2004/8/EK
és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek,
b) a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 30. Módosító rendelkezések 50. § (1) A  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004.  évi XXXIV.  törvény 7.  § (2)  bekezdése
a következő u) ponttal egészül ki:
(Támogatásban részesíthetők azok a programok, amelyek célja többek között:)
„u) energiahatékonysági hatású fejlesztések elősegítése.”
(2) A  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004.  évi XXXIV.  törvény 20.  §-a a  következő
(8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A 7. § (2) bekezdés u) pontja az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról,
valamint a  2004/8/EK és a  2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelv 8. cikk (2) bekezdésének való megfelelést szolgálja.”
51. § A távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény a következő 62. §-sal egészül ki:
„62.  § Ez  a  törvény az  energiahatékonyságról, a  2009/125/EK és a  2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint
a  2004/8/EK és a  2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv 9–11. cikkének való megfelelést szolgálja.”
52. § (1) A  villamos energiáról szóló 2007.  évi LXXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Vet.) 142.  §-a a  következő (7)  bekezdéssel
egészül ki:
„(7) A  rendszerhasználati díjaknak tükrözniük kell a  hálózatokon a  fogyasztásbefolyásolás és a  kereslet oldali
válaszintézkedések, valamint az  elosztott termelés és egyéb energiahatékonysági intézkedések útján elért
költségmegtakarítást, beleértve a  hálózati beruházások költségének csökkentésén és a  hálózat optimálisabb
működésén keresztül elért megtakarításokat is.”
(2) A Vet. 184. § (3a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3a) Ez  a  törvény az  energiahatékonyságról, a  2009/125/EK és a  2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint
a  2004/8/EK és a  2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv 9–11. cikkének, 14. cikk (10) bekezdésének és 15. cikkének való megfelelést szolgálja.”
53. § A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 159. § (1) bekezdése a következő b) ponttal egészül ki:
(Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„b) az  energiahatékonyságról, a  2009/125/EK és a  2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a  2004/8/EK
és  a  2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv 9–11. cikke.”
54. § (1) A  Vet. 25.  § (3)  bekezdésében a  „követelményeit, valamint” szövegrész helyébe a  „követelményeit, valamint
az energiahatékonysági potenciálról készített értékelésben foglaltakat, továbbá” szöveg lép.
(2) A Vet. 36. § (1) bekezdés g) pontjában a „kapcsolt villamos energia” szövegrész helyébe a „nagy hatásfokú kapcsolt
villamos energia” szöveg lép.
31. Hatályon kívül helyező rendelkezések 55. § Hatályát veszti a Vet. 36. § (1) bekezdésében az „átviteli hálózat üzemét befolyásoló” szövegrész.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
45/2019. (III. 12.) Korm. rendelete a nagycsaládosok személygépkocsi-szerzési támogatásáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 15.  § tekintetében a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés a)  pont 30.  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § A gyermekvállalás segítése és a  gyermeknevelés támogatása, valamint a  három- vagy többgyermekes családok
megfelelő befogadóképességű személygépkocsihoz jutásának elősegítése érdekében az  e  rendeletben
meghatározott feltételekkel vissza nem térítendő személygépkocsi-szerzési támogatás (a továbbiakban: szerzési
támogatás) vehető igénybe.
2. § E rendelet hatálya – amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik – kiterjed
a) a magyar állampolgárra és arra a személyre, akit a magyar állampolgárságról szóló törvény alapján magyar
állampolgárnak kell tekinteni,
b) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény
hatálya alá tartozó személyre, aki a  szabad mozgás és a  három hónapot meghaladó tartózkodás jogát
Magyarország területén gyakorolja, vagy
c) a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben foglaltak alapján
hontalanként elismert személyre.
3. § E rendelet alkalmazásában:
a) élettárs: a  családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Cst.) szerint a  nevelési
ellátásra jogosultság szempontjából élettársként figyelembe vehető személy;
b) megfelelő befogadóképességű személygépkocsi: a  kérelem benyújtásának időpontjában a  közúti járművek
műszaki megvizsgálásáról szóló miniszteri rendelet értelmében személyszállítás céljára készült és
jóváhagyott, M1 járműkategóriába sorolt olyan járműkísérő lappal rendelkező gépkocsi, amelyben – a vezető
ülését is beleértve – legalább hét állandó ülőhely van, továbbá új járműnek minősül, ide nem értve
a lakóautó jellegű járművet;
c) megfelelő befogadóképességű személygépkocsival rendelkező személy: aki a közúti közlekedési nyilvántartásról
szóló 1999. évi LXXXIV. törvény szerinti járműnyilvántartásban a  b)  pont szerinti személygépkocsi
tulajdonosaként vagy üzemben tartójaként szerepel;
d) nagycsaládos: a Cst. szerint
da) legalább három gyermek után családi pótlékra jogosult személy, vagy
db) legalább két – ikrekkel való várandósság esetén egy – gyermek után családi pótlékra jogosult
várandós nő, a  várandósság betöltött 12. hetét követően, vagy a  várandós nő vele közös
háztartásban élő házastársa vagy élettársa,
azzal, hogy a  gyermekek számába nem számít be a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról
szóló 1997. évi XXXI. törvény 72. § (1) bekezdése szerinti ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermek, továbbá
a  tartósan beteg vagy súlyosan fogyatékos, az  igénylő saját háztartásában nevelt vagy gondozott személyt
életkorától és a családi pótlékra való jogosultságtól függetlenül kell figyelembe venni;
e) támogatással érintett személy: a nagycsaládos házastársa vagy élettársa;
f ) zártvégű pénzügyi lízingszerződés: olyan, a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben
meghatározott pénzügyi lízingszerződés, amelynél a  lízingbevevő a  szerződésben meghatározott lízingdíj
összegének megfizetésével a lízingtárgy tulajdonjogát megszerzi.
2. A szerzési támogatás szabályai 4. § (1) A szerzési támogatás a megfelelő befogadóképességű személygépkocsi megvásárlásához – ideértve a hitelintézeti
kölcsön igénybevételével történő szerzés esetét is –, vagy tulajdonjoga zártvégű pénzügyi lízingszerződés útján
történő megszerzéséhez (a továbbiakban együtt: megszerzés) vehető igénybe.
(2) A  szerzési támogatás mértéke 2 500 000 forint, de legfeljebb a  megszerzés időpontjában érvényes bruttó vételár
50%-a.
3. A szerzési támogatásra való jogosultság 5. § (1) Szerzési támogatásra jogosult a nagycsaládos, ha
a) ő, vagy a támogatással érintett személy „B” kategóriára érvényesített vezetői engedéllyel rendelkezik, és nem
áll e kategória tekintetében járművezetéstől eltiltó jogerős bírói ítélet vagy szabálysértési határozat hatálya
alatt,
b) az állami adó- és vámhatóságnál, vagy az önkormányzati adóhatóságnál nincs nyilvántartott köztartozása,
c) büntetőjogi felelősségét az  1.  melléklet szerinti bűncselekmény elkövetése miatt a  bíróság nem állapította
meg jogerősen, vagy a büntetett előélethez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól már mentesült,
d) sem ő, sem a  támogatással érintett személy – a  (3)  bekezdés szerinti kivétellel – nem részesült korábban
szerzési támogatásban, és
e) Magyarország területén bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti körülményeknek a kérelem benyújtásakor kell fennállniuk.
 (3) Ha a  nagycsaládos és a  támogatással érintett személy házassága vagy élettársi kapcsolata megszűnt, és
a  megszűnést követően a  szerzési támogatással megszerzett megfelelő befogadóképességű személygépkocsival
rendelkező személy korábbi házas- vagy élettársa a  3.  § d)  pontja szerint továbbra is nagycsaládosnak minősül,
a szerzési támogatást ismételten igényelheti.
(4) A szerzési támogatás iránti kérelem benyújtására 2019. július 1. és 2022. december 31. között van lehetőség.
4. A szerzési támogatás igénylése és megállapítása 6. § (1) A szerzési támogatás iránti kérelemben fel kell tüntetni
a) azt, hogy a  szerzési támogatás iránti kérelmet benyújtó nagycsaládos (a továbbiakban: igénylő) a  szerzési
támogatást milyen összegben, valamint hogy adásvételi vagy pénzügyi lízingszerződés megkötéséhez
igényli,
b) az  igénylő, a  támogatással érintett személy, valamint – a  magzat kivételével – a  szerzési támogatás
megállapításánál figyelembe venni kívánt gyermekek adóazonosító jelét,
c) azt, hogy az 5. § (3) bekezdése szerinti jogosultsági feltételek fennállnak-e.
 (2) A szerzési támogatás iránti kérelemhez csatolni kell
a) az igénylő büntetőjogi felelősség vállalásával tett teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatát
aa) az 5. § (1) bekezdése szerinti jogosultsági feltételek fennállásáról,
ab) arról, hogy a  megfelelő befogadóképességű személygépkocsit a  6. alcím szerinti feltételeknek
megfelelően használja, és
b) a 3. § d) pont db) alpontja szerinti esetben a várandósság 12. hetének betöltését igazoló várandósgondozási
könyv másolatát vagy a  kezelőorvos által kiállított, a  várandósság tényéről és fennállása idejéről szóló
igazolást.
(3) A személyazonosság igazolása érdekében a személyazonosító igazolványt, útlevelet vagy kártyaformátumú vezetői
engedélyt a kérelem benyújtásakor be kell mutatni.
(4) A szerzési támogatással kapcsolatos eljárásokban a Magyar Államkincstár központi szerve (a továbbiakban: Kincstár)
jár el.
(5) A  szerzési támogatás iránti kérelmet a  Kincstár honlapján közzétett formanyomtatványon a  Kincstárnál vagy
a kormányablaknál lehet benyújtani.
(6) A  szerzési támogatás igénylésekor a  nagycsaládos és a  támogatással érintett személy teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt nyilatkozatban hozzájárul ahhoz, hogy a  Kincstár a  jogosultság megállapításának és
ellenőrzésének céljából és időtartamára az  illetékes hatóságtól a  szükséges adatokat és okiratokat beszerezze, és
az azokban foglalt személyes adatokat kezelje.
(7) Ha a szerzési támogatást magzatra tekintettel állapítják meg, a határozat tartalmazza a szülés várható időpontját.
5. A szerzési támogatás felhasználása 7. § (1) A megfelelő befogadóképességű személygépkocsi a szerzési támogatásra való jogosultságot megállapító határozat
véglegessé válását követően szerezhető meg.
(2) Ha az adásvételi szerződés vagy a pénzügyi lízingszerződés a határozat véglegessé válásától számított hat hónapon
belül nem jön létre, a szerzési támogatás nem folyósítható.
(3) Az  adásvételi szerződés vagy a  pénzügyi lízingszerződés egy példányát az  igénylő a  Kincstárnak megküldi.
A  Kincstár a  szerzési támogatás összegét a  szerződés beérkezését követő 15 napon belül utalja át a  belföldi
kereskedelmi forgalomban személygépkocsik értékesítésével üzletszerűen foglalkozó, adószámmal rendelkező
más szervezet vagy személy (a továbbiakban: autókereskedő) részére. A szerződésben a támogatás összegét fel kell
tüntetni.
(4) A  személygépkocsinak a  határozat véglegessé válása előtti megszerzése esetén a  szerzési támogatás nem
folyósítható.
8. § (1) A szerzési támogatás felhasználása az autókereskedővel kötött adásvételi szerződés vagy pénzügyi lízingszerződés
keretében történik.
(2) A szerzési támogatás felhasználása során az adásvételi vagy pénzügyi lízingszerződést az igénylővel kell megkötni.
 (3) Az autókereskedő az adásvételi szerződés vagy a pénzügyi lízingszerződés megkötésekor a megszerzett megfelelő
befogadóképességű személygépkocsit az  Emberi Erőforrások Minisztériuma honlapján közzétett „Családbarát
Magyarország” logóval ellátja.
(4) A (3) bekezdés szerinti „Családbarát Magyarország” logó megfelelő befogadóképességű személygépkocsin történő
elhelyezésének költsége az autókereskedőt terheli.
(5) Az  igénylő a  (3)  bekezdésben meghatározott „Családbarát Magyarország” logót a  9.  § (1)  bekezdése szerinti
időtartamig köteles a személygépkocsin feltüntetni.
6. Használati feltételek 9. § (1) A  szerzési támogatás igénybevételével megszerzett személygépkocsi az  adásvételi szerződés vagy a  pénzügyi
lízingszerződés hatálybalépésének napjától számított három éven belül nem idegeníthető el, továbbá
a  jármű átalakítása – ide értve a  szállítható személyek száma vagy a  járműkategória megváltoztatását – nem
engedélyezhető. Pénzügyi lízingszerződés esetén az elidegenítési tilalom a szerzési támogatásra való jogosultságot
megállapító határozatban megjelölt jogosult (a továbbiakban: jogosult) mint lízingbevevő tulajdonjogszerzését
nem akadályozza.
(2) A  jogosult a  szerzési támogatás igénybevételével megszerzett személygépkocsi üzembentartói jogát
a  támogatással érintett személyen kívül az  (1)  bekezdésben meghatározott időtartam lejártáig más személy
részére nem engedheti át. Pénzügyi lízingszerződés esetén a  lízingbeadó a  szerzési támogatás igénybevételével
megszerzett személygépkocsi üzembentartói jogát – a lízingszerződés megszűnésének esetét kivéve – a jogosulton
kívül az (1) bekezdésben meghatározott időtartam lejártáig más személy részére nem engedheti át.
(3) A  személygépkocsi forgalomba helyezésére, illetve tulajdonjogának átírására a  közlekedési igazgatási hatóságnál
indított eljárásban a  jogosult jár el. A  közlekedési igazgatási hatóság a  jogosult által benyújtott adásvételi vagy
pénzügyi lízingszerződés alapján az  (1)  bekezdés szerinti elidegenítési tilalmat a  járműnyilvántartásba a  Kincstár
javára hivatalból bejegyzi. A  jogosult a  személygépkocsi forgalomba helyezésére irányuló eljárás során köteles
nyilatkozni arról, hogy a személygépkocsit szerzési támogatás felhasználásával szerezte meg.
(4) Az  elidegenítési tilalom bejegyzéséről és lejártának időpontjáról a  közlekedési igazgatási hatóság a  bejegyzéstől
számított öt napon belül értesíti a jogosultat és a Kincstárt.
10. § (1) Ha az  elidegenítési tilalom időtartama letelt, valamint ha a  személygépkocsit műszaki állapota miatt a  közúti
forgalomból véglegesen kivonták, a  Kincstár a  jogosultnak, illetve örökösének kérelmére kezdeményezi
az elidegenítési tilalomra vonatkozó bejegyzés törlését a  járműnyilvántartásból. Ha a kérelemhez nem mellékelték
a  törlésre okot adó körülmények igazolására szolgáló okiratok másolatát, a  Kincstár adatszolgáltatási kérelemmel
fordul a közlekedési igazgatási hatósághoz. A jogosultnak vagy örökösének a forgalomból való kivonást tartalmazó
határozatot a Kincstár részére is be kell mutatnia.
(2) Ha az  elidegenítési tilalom időtartama letelt, és az  (1)  bekezdés szerinti törlésre nem került sor, az  elidegenítési
tilalom megszűnik. Az  elidegenítési tilalom megszűnésekor a  törzskönyvet a  jogosult vagy örököse, illetve még
fennálló pénzügyi lízingszerződés esetén a lízingbeadó részére kérelmére ki kell adni.
(3) A  jogosult vagy örököse – pénzügyi lízing esetén a  lízingbeadó a  lízingbevevő kivételével – másnak a  Kincstár
hozzájárulásával az  elidegenítési tilalom fennállásának ideje alatt a  személygépkocsit csak akkor idegenítheti el,
ha a  szerzési támogatás időarányos részét a  Kincstár részére visszafizette, illetve pénzügyi lízingszerződés esetén
a lízingbeadó a szerzési támogatásnak megfelelő összeg időarányos részét a Kincstár részére megfizette.
(4) A  Kincstár határozatban rendelkezik a  (3)  bekezdés szerinti összeg időarányos részének 15 napon belül történő
visszafizetéséről, illetve megfizetéséről. A  Kincstár az  elidegenítési tilalom járműnyilvántartásból való törlését és
a  törzskönyvnek a  jogosult vagy örököse, vagy pénzügyi lízingszerződés esetén a  lízingbeadó részére történő
kiadását akkor kezdeményezi a közlekedési igazgatási hatóságnál, ha a visszafizetés, illetve a megfizetés megtörtént.
11. § (1) Amennyiben a  személygépkocsi megszerzésére pénzügyi lízingszerződés keretében került sor, a  Kincstárt
a  személygépkocsin a  szerzési támogatást megállapító határozatban meghatározott összeg arányos része erejéig
zálogjog illeti meg az elidegenítési tilalom lejártáig.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően, amennyiben a  személygépkocsi a  pénzügyi lízingszerződésnek
–  a  lízingdíj nem fizetése vagy más ok miatt – a  személygépkocsi tulajdonjogának a  lízingbevevő vagy örököse
általi megszerzése nélkül, az  elidegenítési tilalom lejártát megelőzően történő megszűnése folytán a  lízingbeadó
birtokába visszakerül, a zálogjog megszűnésére csak akkor kerülhet sor, ha a zálogtárgy birtokosa a Kincstár részére
a zálogtárgy (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelő ellenértékét megtéríti.
7. A szerzési támogatás visszafizetése 12. § (1) A  szerzési támogatást – az  a)  pontban foglaltak fennállása esetén az  államháztartásról szóló törvény szerinti
késedelmi kamattal növelten – vissza kell fizetni, ha
a) megállapítására a 6. § (2) bekezdés a) pontja szerinti nyilatkozat valóságnak meg nem felelő tartalma alapján
került sor,
b) a jogosult az elidegenítési tilalom bejegyeztetésével kapcsolatos kötelezettségét nem teljesíti,
c) a szerzési támogatással megszerzett megfelelő befogadóképességű személygépkocsival rendelkező személy
az  adásvételi vagy pénzügyi lízingszerződés megkötésétől számított három éven belül házasságának
felbontása vagy élettársi kapcsolatának – nem az  élettársa halála miatt bekövetkezett – megszűnése miatt
már nem minősül a 3. § d) pontja szerinti nagycsaládosnak, vagy
d) azt örökbefogadott gyermekre tekintettel állapították meg, és a gyermek vonatkozásában az örökbefogadást
a szerzési támogatás igénybevételével megszerzett személygépkocsira vonatkozó adásvételi vagy pénzügyi
lízingszerződés megkötésének napjától számított két éven belül felbontják.
(2) A jogosult az (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti körülményeket a bírósági ítélet jogerőre emelkedését, az élettársi
kapcsolat megszűnését, vagy a  gyámhatósági határozat véglegessé válását követő 30 napon belül a  Kincstárnak
bejelenti.
(3) A Kincstár az (1) bekezdés szerinti körülmények vagy azok valamelyikének fennállását a tudomásszerzéstől számított
90 napon belül határozatban állapítja meg.
(4) Ha a  visszafizetésre kötelezett a  visszafizetésre kötelező, (3)  bekezdés szerinti határozat véglegessé válásától
számított 15 napon belül fizetési kötelezettségét nem teljesíti, úgy a  Kincstár felhívja a  kötelezettet a  tartozás
megfizetésére. A  felhívás eredménytelensége esetén a  Kincstár a  követelést a  kötelezett részére folyósított
társadalombiztosítási ellátásból történő letiltással érvényesíti a  bírósági végrehajtásról szóló törvény szabályai
szerint. A  követelés a  kötelezett keresetéből is levonható. A  keresetből történő levonás érvényesítése során
a kincstári számfejtési körbe tartozók esetében a Kincstárt munkáltatónak kell tekinteni.
(5) Ha a (4) bekezdés szerinti intézkedések nem vezetnek eredményre, a fennmaradó tartozás végrehajtását az általános
közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 134. § (1) bekezdésének megfelelően kell foganatosítani.
(6) Ha a  visszafizetésre kötelezett igazolja, hogy tartozásának azonnali vagy egy összegben való megfizetése családi,
jövedelmi, vagyoni és szociális körülményeire való tekintettel magának vagy a  tartásra szoruló hozzátartozójának
aránytalanul súlyos anyagi megterhelést jelentene, részére a  Kincstár a  kérelemben megjelölt időtartamú, de
legfeljebb
a) 12 hónapos fizetési halasztást, vagy
b) 36 hónapos időtartamra szóló részletfizetést
engedélyezhet.
(7) A (6) bekezdés szerinti fizetési kedvezmény érvényét veszti és a tartozás – annak járulékaival együtt – egy összegben
esedékessé válik, ha a fizetésre kötelezett a kedvezményes fizetési feltételeknek nem tesz eleget.
(8) Az, akivel szemben a  szerzési támogatás visszafizetését rendelték el, az  elrendelésről szóló határozat véglegessé
válásától számított három évig nem részesíthető szerzési támogatásban.
8. Adatigénylés 13. § A Kincstár a szerzési támogatásra való jogosultság ellenőrzése céljából adatszolgáltatást igényelhet
a) a közúti közlekedési nyilvántartás engedély-nyilvántartásából az igénylő vezetői engedélyének száma alapján
aa) a természetes személy vezetői engedélyének kategóriájára, valamint
ab) a vezetői engedély érvényességének és visszavonásának tényére,
b) a közúti közlekedési nyilvántartás járműnyilvántartásából az igénylő, házastársa vagy élettársa
ba) tulajdonjoga és üzembentartói joga kezdetének, valamint megszűnésének időpontjára,
bb) a  jármű tulajdonjogában bekövetkezett változás esetén – a  tulajdonszerző bejelentéséig terjedő
időtartam alatt – a  korábbi tulajdonos által teljesített bejelentés alapján a  tulajdonszerző
tulajdonjoga kezdetének időpontjára, természetes személyazonosító adatára, lakcímére,
bc) bizalmi vagyonkezelés alapján fennálló kezelt vagyonba tartozó tulajdonjoga tényére, továbbá
bd) a  tulajdonába tartozó és az  általa a  szerzési támogatás felhasználásával megszerezni kívánt jármű
azonosító és műszaki adataira, a  műszaki érvényessége időtartamának végére vagy a  műszaki
alkalmatlanságának tényére, valamint motorkódjára,
c) a közúti közlekedési nyilvántartás járműnyilvántartásából az elidegenítési tilalom bejegyzésének ellenőrzése
céljából az elidegenítési tilalom jogosultjára, kezdetére és végére
vonatkozóan. 9. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet 2019. július 1-jén lép hatályba.
15. § (1) A közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a  közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló
326/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 84. § (5) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
(A törzskönyv nem adható ki)
„f ) a  nagycsaládosok személygépkocsi-szerzési támogatásáról szóló kormányrendelet 9.  § (1)  bekezdésében
meghatározott időpontig, ha a  járművet a  tulajdonos az  állam által nyújtott személygépkocsi-szerzési támogatás
felhasználásával szerezte meg.”
(2) A  közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a  közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló
326/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 90. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Ha a  járművet a  tulajdonos a  nagycsaládosok személygépkocsi-szerzési támogatásáról szóló
kormányrendeletben (a továbbiakban e  bekezdés vonatkozásában: kormányrendelet) meghatározott, az  állam
által nyújtott személygépkocsi-szerzési támogatás felhasználásával szerezte meg, a közlekedési igazgatási hatóság
a  kormányrendelet 9.  § (1)  bekezdésében meghatározott időpontig a  járműnyilvántartásba történő bejegyzéssel
egyidejűleg a forgalmi engedély „Hivatalos feljegyzések” rovatába bejegyzi a jármű átalakítására vonatkozó tilalmat
és a tilalom lejártának időpontját.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
175/2011. (X. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F. J. magánszemély által benyújtott
országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot:
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. szeptember 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Támogatja-e Ön, hogy az Országgyűlés tárgyalja meg, hogy a kukázás az ország területén kerüljön megtiltásra?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a
megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya
nincs. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén és 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
15/2015. (V. 26.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 1,65%. 2. § (1) Ez a rendelet 2015. május 27-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 13/2015. (IV. 21.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
12/2009. (HK 2.) MH ÖHP intézkedése „Szakutasítás a katonai repülőterek tűzvédelméhez” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedés a közzététel napján, az utasítás pedig
kiadásakor lép hatályba.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
69/2017. (HK 8.) HM JF intézkedése intézkedés hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
a következő
intézkedést adom ki: 1. Hatályát veszti a Jogszabály-gyűjtemény a Szolgálati
Szabályzathoz című főnökségi kiadvány kiadásáról szóló
6/2007. (HK 21.) HM JF intézkedés.
2. A hatályon kívül helyezett főnökségi kiadványokat
a Magyar Honvédség katonai szervezetei a Magyar
Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar
Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás szerint saját
hatáskörben semmisítik meg.
3. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon
lép hatályba és a hatálybalépését követő napon hatályát
veszti.
Dr. Balogh András József ezredes s. k.,
főosztályvezető


text:
58/2012. (XI. 27.) BM rendelete a komplex szakmai vizsga szervezésére kijelölt intézményekről.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 90. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § b), d), g)–h), j)–l), n), q),
t)–v) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A belügyminiszter irányítása alá tartozó, és a belügyminiszter felügyelete alá tartozó szerv által irányított, komplex
szakmai vizsga szervezésére kijelölt intézmények felsorolását az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Az 1. mellékletben felsorolt intézmények a 2. melléklet szerint jogosultak komplex szakmai vizsga szervezésére.
3. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A (4) bekezdés 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) Hatályát veszti az önkormányzati miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések megszerzésére irányuló szakmai
vizsga szervezésére feljogosított intézményekről szóló 7/2008. (X. 8.) ÖM rendelet.
(4) Hatályát veszti az igazságügyi és rendészeti miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések megszerzésére irányuló
szakmai vizsga szervezésére feljogosított intézményekről szóló 26/2008. (XI. 20.) IRM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
2019. XXXI. törvény a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesület tevékenységével érintett egyes állami tulajdonú ingatlanok vagyonkezelésének rendezéséről.
Elismerve a  lovasterápia és a  lovassport hasznosságát a  hátrányos helyzetű, beteg, illetve sérült gyermekek kezelésében,
nevelésében és integrációjában az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. Általános rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában:
1. bejegyzett vagyonkezelő: a vagyonkezelő kivételével az a személy vagy szervezet, amelynek az 1. mellékletben
megjelölt valamely ingatlan vonatkozásában az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyonkezelői joga áll fenn;
2. ingatlanok: az 1. mellékletben megjelölt, a magyar állam 1/1 arányú tulajdonában álló ingatlanok;
3. tulajdonosi joggyakorló: a tulajdonosi joggyakorlásuk alá tartozó egyes ingatlanok vonatkozásában a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.), illetve a Nemzeti
Földalapkezelő Szervezet, továbbá a  tulajdonosi jogokat a  magyar állam nevében az  ingatlanok felett
a hatályos jogszabályok által meghatározottak szerint gyakorló más személy vagy szervezet;
4. vagyonkezelő: a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesület.
2. § Az ingatlanok vonatkozásában az  állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény (a  továbbiakban: Vtv.), a  nemzeti
vagyonról szóló 2011.  évi CXCVI.  törvény (a  továbbiakban: Nvtv.), valamint a  Nemzeti Földalapról szóló 2010.  évi
LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Nfatv.) rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
2. A Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesület vagyonkezelői jogával kapcsolatos
rendelkezések
3. § (1) A  hátrányos helyzetű, beteg, illetve sérült gyermekek fejlesztésével, kezelésével, nevelésével és integrációjával,
gyermekek oktatásával, táboroztatásával, környezetvédelmi szemléletformálásával, valamint a  hazai lovassport
és lovas parasport fejlesztésével összefüggő állami feladatok ellátásában való közreműködés és az  ilyen tárgyú
közérdekű tevékenység céljából, az Országgyűlés az 1. mellékletben meghatározott ingatlanok vagyonkezelőjének
2020. szeptember 1-től kezdődően 20 éves időtartamra a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesületet
jelöli ki.
(2) Az  ingatlanok az  (1)  bekezdésben meghatározott időszakra ingyenesen, közfeladat ellátásához szükséges
vagyonként e törvény erejénél fogva kerülnek a vagyonkezelő vagyonkezelésébe.
(3) A vagyonkezelő vagyonkezelői joga tekintetében vagyonkezelési szerződés megkötése szükséges. A vagyonkezelési
jogviszony tartalmára az e törvényben és az egyéb jogszabályokban foglaltakat kell alkalmazni.
(4) A  vagyonkezelő által az  e  törvény alapján végzett, a  vagyonkezelt vagyonnal kapcsolatos tevékenység – ideértve
a vagyonelemek hasznosítását is – közfeladatnak minősül. A vagyonkezelő a visszapótlási kötelezettség teljesítése
alól, valamint a  vagyonkezelői jogok gyakorlása során a  vagyonkezelési díjfizetés alól e  törvény erejénél fogva
mentesül.
(5) A  vagyonkezelő által teljesített értéknövelő beruházás, felújítás megvalósításával, új eszköz létrehozatalával vagy
beszerzésével összefüggésben a  tulajdonosi joggyakorlónak megtérítési kötelezettsége nem keletkezik. Az  állami
vagyon növekedésével kapcsolatos nyilvántartási kötelezettségeinek a vagyonkezelő – a tulajdonosi joggyakorlóval
történő külön elszámolás nélkül – a  tulajdonosi joggyakorló által vezetett vagyon-nyilvántartásban történő,
az  állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló kormányrendeletben foglalt adatszolgáltatási kötelezettségének
teljesítésével tesz eleget.
4. § A Fót külterület 0242 és Fót külterület 0204/1 helyrajzi számú ingatlan vonatkozásában a  vagyonkezelő és
a  tulajdonosi joggyakorló közt létrejött szerződésen alapuló vagyonkezelői jogok e  törvény erejénél fogva
2020.  augusztus 31-i hatállyal megszűnnek. A  vagyonkezelő és a  tulajdonosi joggyakorló között elszámolási és
megtérítési kötelezettség nem keletkezik.
A törvényt az Országgyűlés a 2019. április 1-jei ülésnapján fogadta el.
5. § (1) Az  ingatlanügyi hatóság a  vagyonkezelő az  1.  mellékletben felsorolt ingatlanokon fennálló, a  3.  § szerinti
vagyonkezelői jogát a  vagyonkezelő erre irányuló kérelme alapján jegyzi be az  ingatlan-nyilvántartásba.
Ezzel egyidejűleg az  ingatlanügyi hatóság e  törvény alapján hivatalból törli a  bejegyzett vagyonkezelők és
a vagyonkezelő vagyonkezelési jogát.
(2) Az ingatlanügyi hatóság (1) bekezdés szerinti eljárása díjmentes.
6. § (1) Az  ingatlanok 2020. szeptember 1-ig nem terhelhetők meg, eddig az  időpontig rajtuk a vagyonkezelőn kívül más
személy vagy szervezet jogot nem szerezhet. Az e rendelkezésbe ütköző szerződés vagy jognyilatkozat semmis.
(2) Az e törvény hatálybalépésének napján az 1. melléklet szerinti ingatlanokon fennálló, határozatlan időre szóló vagy
2020.  szeptember 1. napját követően lejáró szerződések – a  4.  § szerinti szerződések kivételével – hatályukban
fennmaradnak, azzal, hogy a szerződést kötő bejegyzett vagyonkezelő jogutódja a 3. § szerint kijelölt vagyonkezelő.
(3) Az  (1)  bekezdés nem vonatkozik az  ingatlanra közérdekből jogszabályban feljogosított szervek javára alapított
használati jogra, vezetékjogra vagy ugyanezen okokból alapított szolgalomra, valamint a  bírósági vagy hatósági
határozaton alapuló jogokra.
7. § (1) A vagyonkezelőt a 3. §-ban meghatározott időszakban megilletik az Nvtv. 11. § (8) bekezdése szerinti tulajdonosi
jogok és terhelik a  tulajdonos kötelezettségei, valamint a  Nemzeti Földalap vagyoni körébe tartozó ingatlanok
esetében az  Nfatv. és a  Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek hasznosításának részletes szabályairól szóló
262/2010. (XI. 17.) Korm. rendeletben foglalt jogok és kötelezettségek.
(2) A  vagyonkezelő az  MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó ingatlanokon beruházást, felújítást végezhet.
A  vagyonkezelő által végzett beruházás, felújítás tekintetében – különösen az  építési tevékenység megvalósítása
céljából a  vagyonkezelő által kezdeményezett hatósági eljárásokban – az  MNV Zrt. engedélyét, illetve az  állami
vagyon felügyeletéért felelős miniszter előzetes jóváhagyását megadottnak kell tekinteni.
(3) A  vagyonkezelő az  általa végzett beruházásokkal összefüggésben saját selejtezési szabályzata alapján jogosult
a bontással járó munkálatok elvégzésére, valamint a keletkező hulladékok megsemmisítésére, illetve hulladékgyűjtő
helyen történő elhelyezésére. A  vagyonkezelő jogosult a  hulladéknak nem minősülő vissznyeremény anyagok
értékesítésére. A vissznyeremény anyagok értékesítéséből származó bevétel a vagyonkezelőt illeti meg azzal, hogy
a  vagyonkezelő köteles az  értékesítésből származó bevételt az  ingatlanok értékének megőrzésére, gyarapítására,
a vagyon cél szerinti fenntartására, vagy a létesítő okiratában meghatározott cél érdekében kifejtett tevékenységére
fordítani.
(4) A  vagyonkezelő a  3.  § (1)  bekezdés szerinti célok érdekében az  MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó
ingatlanok használatába, hasznosításába más civil szervezetet versenyeztetés nélkül visszterhesen, illetve
versenyeztetés nélkül ingyenesen is bevonhat.
3. Záró rendelkezések 8. § Ez a törvény a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
9. § E törvény
a) 2. §-a, 3. §-a, 6. §-a, 7. §-a az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése alapján,
b) 10. §-a az Alaptörvény 38. cikk (1) bekezdése alapján
sarkalatosnak minősül.
10. § Az Nfatv. a következő 2/A. §-sal egészül ki:
„2/A.  § A Nemzeti Földalapba tartozó földrészlet vagyonkezelésbe adását törvény elrendelheti az  abban
meghatározott szervezet részére. A  törvényben kell rendelkezni a  vagyonkezelésbe adás és a  vagyonkezelői jog
gyakorlásának feltételeiről.”
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
84/2013. (HK 5.) MH EK intézkedése a Magyar Honvédség Egészségügyi Központ csapatkarjelzésének, csapatjelvényének és csapatérméjének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény (Hvt) 52. § (1) bekezdésében, illetve a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatér
mék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005.
(HK 2/2006.) HM utasításban kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire – a Magyar Honvédség Egészségügyi
Központ csapatkarjelzésének, csapatjelvényének és csapatérméjének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) személyi állományára terjed ki.
2. A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék
tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásai szerint elkészített, elbírált és jóváhagyásra felterjesztett tervezet
alapján az MH EK csapatkarjelzését, csapatjelvényét és
csapatérméjét rendszeresítem. A csapatkarjelzés és csapatjelvény viselését az MH EK hivatásos és szerződéses katona állománya részére engedélyezem.
3. Az MH EK parancsnok által rendszeresített csapatkarjelzésének, csapatjelvényének és csapatérméjének szöveges leírását, eredeti, valamint kétszeres méretű színes
grafikáját ezen intézkedés mellékletei tartalmazzák.
4. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a karjelzésekkel és csapatjelvényekkel kapcsolatos műszaki dokumentáció kidolgozásáért a HM Fegyverzet és Hadbiztosi Hivatal, a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH
EK személyi állományának csapatkarjelzéssel és csapatjelvénnyel történő ellátásáról az MH Összhaderőnemi Parancsnokság gondoskodik.
5. Az Utasítás 6. § (2) bekezdése szerint a jóváhagyott
csapatérme rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról valamint az ellátás és
adományozás végrehajtásáról az MH EK parancsnoka
gondoskodik.
6. Jelen intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Szabó István mk. dandártábornok s. k.,
parancsnok


text:
9/2017. (IV. 28.) BM utasítása a Belügyminisztérium adatvédelmi, adatbiztonsági és közérdekű adat megismerésére vonatkozó szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján, az  információs önrendelkezési jogról
és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 24. § (3) bekezdésében és 30. § (6) bekezdésében meghatározottakra
és  a  közérdekű adatok nyilvánosságának biztosítására vonatkozó szabályokra figyelemmel, a  Belügyminisztérium által kezelt
személyes adatok védelme érdekében a következő utasítást adom ki:
1. § A  Belügyminisztérium adatvédelmi, adatbiztonsági és közérdekű adat megismerésére vonatkozó szabályzatát
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő ötödik napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Belügyminisztérium Adatvédelmi, Adatbiztonsági és Közérdekű adat megismerésére vonatkozó
Szabályzatának kiadásáról szóló 38/2011. (XII. 30.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter