text:
6/2016. (I. 15.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Thomas Selby Pillay rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Seychelle-szigeteki Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, brüsszeli székhellyel.
Budapest, 2015. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
239/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 36/D. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó a társadalombiztosítási nyugellátásról
szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.)
36/D. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. A Tny. kifogásolt rendelkezése alkotmányellenességét több szempontból is állította.
Az indítványozó által kifogásolt 2009. január 1-jétől hatályos rendelkezés szerint megszűnik a rokkantságra való
jogosultság, amennyiben a rokkantnyugdíjas keresőfoglalkozása esetén a hat egymást követő hónapra vonatkozó
(személyi jövedelemadóval és egyéni járulékokkal csökkentett) keresetének havi átlaga meghaladja a rokkantsági
nyugdíj alapját képező átlagkereset összegének a 90%-át,
illetve annak a megállapítást követően a rendszeres nyugdíjemelések mértékével növelt összegét, de legalább a
mindenkori minimálbér összegét.
A támadott rendelkezés az indítványozó nézete szerint
azzal, hogy meghatározott nagyságú kereset esetében
megvonja a nyugdíjra való jogosultságot, a rokkantsági
nyugdíjban részesülőnek csak korlátozott mértékben teszi
lehetővé a munkavállalást, sérti a munkavállaláshoz való
jogot, továbbá az egyenlő munkáért egyenlő bér elvét,
azaz az Alkotmány 70/B. § (1) és (2) bekezdéseit.
Az Alkotmány 70/E. §-ának sérelmét az indítványozó
abban látta, hogy – míg az Alkotmány ezen rendelkezése
alapján az állampolgároknak joguk van a szociális biztonsághoz, illetve rokkantság esetén a társadalombiztosítás
útján a megélhetéshez szükséges ellátásra való jogosultsághoz – a kifogásolt szabályozás a munkavégzés esetén
feltételt szab, „nem engedi hogy rokkant állampolgár az
Alkotmány szerint feltétel nélküli ellátást megkaphassa a
Társadalombiztosítási Tv. alapján”. A szociális jog sérelmét, a kifogásolt rendelkezés visszaható hatályú voltára
tekintettel is állította; arra alapítva érvelését, hogy a támadott szabályozás nem csak a 2009-től nyugdíjba menőkre
vonatkozik. Indokolásában hivatkozik továbbá saját példájára, mely szerint a korábbi nyugdíjszabályok alapján a
rokkantsági nyugdíja és a keresete alapján hitelt vett fel,
ugyanakkor jelen szabályok alapján rokkantnyugdíjra már
nem válik jogosulttá, így ezen jövedelemcsökkenés miatt a
felvett hitelét nem tudja törleszteni.
A támadott rendelkezés folytán az Alkotmány 8. § (1) és
(2) bekezdésének sérelmét állította. Az alapjog korlátozást
abban látta, hogy míg az Alkotmány – érvelése szerint – a
rokkantak számára a szükséges ellátásukra alapvető jogot
biztosít, továbbá biztosítja a munkához való jogot, addig a
kifogásolt törvényi rendelkezés a feltételek megállapításával korlátozza azt.
Az indítvány benyújtását követően a Tny. 36/D. §
(1) bekezdését a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
módosításáról szóló 2008. évi CXI. törvény hatálybalépésével és a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK
irányelv átültetésével összefüggő törvénymódosításokról
szóló 2009. évi LVI. törvény 416. § (6) bekezdése 2009.
július 1-jével módosította. Mivel ez a módosítás az indítványban felvetett alkotmányossági problémákat érdemben
nem befolyásolta, az Alkotmánybíróság a vizsgálatot a
Tny. 36/D. § (1) bekezdése elbíráláskor hatályos rendelkezései vonatkozásában folytatta le.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokra
tikus jogállam.” „8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg,
alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„70/B. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához.
(2) Az egyenlő munkáért mindenkinek, bármilyen megkülönböztetés nélkül, egyenlő bérhez van joga.”
„70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak
joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség,
rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz
szükséges ellátásra jogosultak.”
2. A Tny.-nek az indítvány benyújtásakor hatályos rendelkezése:
„36/D. § (1) A rokkantsági nyugdíjra jogosultság megszűnik, ha a nyugdíjas már nem rokkant, vagy az Rjtv.
1. §-ának b) pontja szerinti kereső tevékenység folytatása
esetén a 36/A. § (1) bekezdésének ab) pontja szerinti – a
reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt el nem érő – nyugdíjas hat egymást követő hónapra vonatkozó – a személyi
jövedelemadóval és a 13. § (1) bekezdésének a) pontja
szerinti járulékokkal csökkentett – keresetének, jövedelmének havi átlaga meghaladja a rokkantsági nyugdíj alapját képező havi átlagkereset összegének kilencven százalékát, illetve annak a megállapítást követően a rendszeres
nyugdíjemelés(ek) mértékével növelt összegét, de legalább a mindenkori kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) összegét. A kereset, jövedelem vizsgálata céljából
az Rjtv. 13. §-ának (3) bekezdésében foglaltakat a rokkantsági nyugdíjas esetében is alkalmazni kell.”
3. A Tny.-nek az indítvánnyal támadott, elbíráláskor hatályos rendelkezése:
„36/D. § (1) A rokkantsági nyugdíjra jogosultság megszűnik, ha
a) a nyugdíjas már nem rokkant, vagy
b) a 36/A. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti, az
irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt el nem érő és az Rjtv.
1. § b) pontja szerinti keresőtevékenységet folytató rokkant hat egymást követő hónapra vonatkozó keresetének,
jövedelmének havi átlaga meghaladja
ba) a rokkantsági nyugdíj összegének kétszeresét és
bb) a mindenkori kötelező legkisebb munkabér összegét.
A kereset, jövedelem vizsgálata céljából az Rjtv. 13. §
(3) bekezdésében foglaltakat a rokkantsági nyugdíjas esetében is alkalmazni kell.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről
szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.)
14. § (1) bekezdése szerint a társadalombiztosítás rendszerében nyújtott ellátások az egészségbiztosítás és a nyugdíjbiztosítás keretében vehetők igénybe, ezen belül a Tbj.
14. § (3) bekezdés ab) pontja a rokkantsági nyugdíjat a
nyugdíjbiztosítási ellátások között sorolja fel.
A rokkantsági nyugdíjnak, mint a saját jogú nyugdíjszolgáltatások egyik típusának, a jogosultsági feltételeit a
Tny. 23. § (1) bekezdése és 24. §-a tartalmazza. Eszerint
rokkantsági nyugdíjra válik jogosulttá – meghatározott
szolgálati idő megszerzése esetén – a munkaképességét
(egészségromlás, illetőleg testi vagy szellemi fogyatkozás
következtében) hatvanhét százalékban elvesztő személy
(amennyiben állapotában javulás egy évig nem várható)
ezen állapot fennállásáig, ha rendszeresen nem dolgozik,
vagy keresete lényegesen kevesebb a megrokkanás előtti
kereseténél.
A Tny.-nek az indítványozó által támadott 36/D. §
(1) bekezdése a rokkantsági nyugdíj megszűnésére vonatkozó szabályozást tartalmaz: eszerint megszűnik a jogosultsága annak a nyugdíjasnak, aki már nem rokkant; továbbá annak a személynek, aki 50–79 százalékos mértékű
egészségkárosodást szenvedett és a jelenlegi vagy az
egészségkárosodását megelőző munkakörében, illetve a
képzettségének megfelelő más munkakörben való foglalkoztatásra rehabilitáció nélkül nem alkalmas (és rehabilitációja nem javasolt), ha az irányadó nyugdíjkorhatárt nem
érte el, és a rehabilitációs járadékról szóló 2007. évi
LXXXIV. törvény 1. § b) pontja szerinti keresőtevékenységet folytat, amelyből származó, hat egymást követő hónapra vonatkozó keresetének, jövedelmének havi átlaga
meghaladja a rokkantsági nyugdíj összegének kétszeresét
és a mindenkori kötelező legkisebb munkabér összegét.
2. Az Alkotmánybíróság először azt vizsgálta, hogy a
Tny.-nek az indítványozó által kifogásolt 36/D. § (1) bekezdése sérti-e a munkához való jogot, továbbá az egyenlő
munkáért egyenlő bérhez való jogot.
2.1. Az Alkotmánybíróság a 21/1994. (IV. 16.) AB határozatában fejtette ki átfogóan a munkához való jog, mint
alanyi jog egyes tartalmi elemeit („alanyi jogi” és „szociális” oldalait), továbbá korlátozásának alkotmányos
mércéit.
„A munkához való jogtól mint alanyi jogtól meg kell
különböztetni a munkához való jogot mint szociális jogot,
s különösen annak intézményi oldalát, az állam kötelességét megfelelő foglalkoztatáspolitikára, munkahelyteremtésre stb. (…) Az alanyi jogi értelemben vett munkához
való jog, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jog (70/B. §), illetőleg a vállalkozás joga (9. §)
között nincs hierarchikus viszony. A munkához való jogot
is úgy kell értelmezni, hogy abba mindenfajta foglalkozás,
hivatás, »munka« megválasztásának és gyakorlásának
szabadsága beletartozik. Ehhez képest mind az egyik aspektus, ti. a választási szabadság külön megnevezése a
70/B. §-ban, mind a vállalkozás kiemelése a 9. §-ban csu
pán ismétlés vagy részletező rendelkezés. Munka, foglalkozás, vállalkozás alanyi alapjogként nem különbözik
egymástól.”
„A munkához (foglalkozáshoz, vállalkozáshoz) való
alapjog a szabadságjogokhoz hasonló védelemben részesül az állami beavatkozások és korlátozások ellen. E korlátozások alkotmányossága azonban más-más mérce alapján
minősítendő aszerint, hogy a foglalkozás gyakorlását vagy
annak szabad megválasztását korlátozza-e az állam, s az
utóbbin belül is különbözik a megítélés az adott foglalkozásba kerülés szubjektív illetve az objektív korlátokhoz
kötésének megfelelően. (…) A szubjektív feltételek előírása is a választási szabadság korlátozása. Ezek teljesítése
azonban elvileg mindenkinek nyitva áll (ha nem, akkor a
korlát objektív). Ezért a jogalkotó mozgástere némileg nagyobb, mint az objektív korlátozásnál. Végül a foglalkozás
gyakorlásának korlátai jórészt szakmailag és célszerűségi
szempontokból indokoltak, alapjogi problémát határesetekben okoznak.” [21/1994. (IV. 16.) AB határozat, ABH
1994, 117, 121.]
Ennek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az indítványozó által támadott Tny. 36/D. § (1) bekezdése nem sérti az Alkotmány 70/B. §-ának (1) bekezdését, mivel az a munkavégzést nem korlátozza. A kifogásolt
szabályozás – a munkavégzésre nézve egyáltalán nem tartalmaz korlátozó rendelkezéseket – ugyanis a rokkantsági
nyugdíjra való jogosultságot szünteti meg abban az esetben, ha a megváltozott munkaképességű dolgozó a keresőtevékenységet folytatva, meghatározott, az ellátásnál magasabb összegű jövedelemre tesz szert.
A jogalkotó 2008. január 1-jével egy új rendszert vezetett be, jelentősen módosítva az egészségkárosodást szenvedett személyek részére nyújtható szociális ellátásokat.
A rehabilitációs járadék (amely csupán egyik része az új
foglalkoztatás-központú rehabilitációs szolgáltatási és támogatási rendszernek) a megmaradt, fejleszthető képességekre alapozva, azok számára nyújt támogatást, akiknek
rehabilitációval van esélyük teljes értékű munka végzésére. Célja a meghatározott idejű biztosítási jogviszonnyal
rendelkező, jelentős egészségkárosodás miatt rehabilitációra szoruló, teljes értékű munka végzésére alkalmassá tehető személyek jövedelemarányos átmeneti keresetpótlásának, foglalkoztatásának, rehabilitációjának biztosítása,
elősegítve a munkaerőpiacra történő visszatérésüket.
Az új rendszer részeként a korábban már létező rokkantsági nyugdíj szabályai is módosultak, bár maga az intézmény alapjaiban nem változott meg, az új minősítés azonban nem a munkaképesség általános csökkenését állapítja
meg, hanem az össz-szervezeti egészségkárosodás mértékét, a munkaképesség-változást, valamint a rehabilitációs
esélyeket vizsgálja. A rokkantsági nyugdíj – szemben a rehabilitációs járadékkal – azon megváltozott munkaképességűek számára nyújt szociális ellátást, akik a teljes értékű
munka végzésére rehabilitációval sem válhatnak alkalmassá.
Az indítványozó által kifogásolt szabályok (ettől eltérően) azokra nézve állapítanak meg rendelkezéseket – mégpedig a rokkantsági nyugdíjra való jogosultság megszűnését – akik hosszabb időn (hat hónapon) át nemcsak alkalmassá válnak a munkavégzésre, hanem ezen időtartam
alatt ténylegesen keresőtevékenységet is folytatnak,
amelyből származó jövedelmük havi átlaga meghaladja
ezen ellátás összegének kétszeresét, és a mindenkori kötelező legkisebb munkabér összegét.
A rokkantsági nyugdíjra való jog – az indítványozó álláspontjával ellentétben – nem alanyi alkotmányos jog, hanem meghatározott feltételek fennállása esetén az aktív
korúak számára egészségkárosodásuk következtében elszenvedett munkaképesség-csökkenés miatt kiesett jövedelem pótlására szolgáló vegyes társadalombiztosítási és
szociális ellátás.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Tny.
36/D. § (1) bekezdése nem sérti az Alkotmány 70/B. §
(1) bekezdését, ezért az indítványt ebben a részében – érdemi összefüggés hiányában – elutasította.
2.2. Az indítványozó szerint a Tny. 36/D. § (1) bekezdése sérti az egyenlő munkáért egyenlő bér elvét is.
Amint azt az Alkotmánybíróság a jelen határozat indokolása III.2.1. pontjában már kifejtette, a rokkantsági
nyugdíj mint társadalombiztosítási ellátásra való jogosultság, illetve annak megszűnési feltételei, nincsenek közvetlen összefüggésben az Alkotmány 70/B. § (2) bekezdésében garantált, az egyenlő munkáért mindenkinek egyenlő
bérhez való joggal. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a vonatkozásban – érdemi összefüggés hiányában – elutasította.
3. Az indítványozó szerint a rokkantsági nyugdíj megszűnésének a Tny. 36/D. § (1) bekezdésében foglalt feltételei az Alkotmány 70/E. §-át is sértik.
Az Alkotmánybíróság szerint az Alkotmány
70/E. §-ában meghatározott szociális biztonsághoz való
jog tartalma a szociális ellátások összessége által nyújtandó megélhetési minimum állami biztosítása, amely elengedhetetlen az emberi méltósághoz való jog megvalósulásához. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek létrehozásával, működtetésével valósítja meg [26/1993. (IV. 29.) AB
határozat, ABH 1993, 196, 198–199.; 32/1998. (VI. 25.)
AB határozat, ABH 1998, 251, 254.].
E kötelezettség azonban nem jelenti azt, hogy az állam
ne szüntethetné meg meghatározott feltételek – a megélhetési minimumot biztosító kereső tevékenységből származó
jövedelem, vagyis a rászorultság megszűnése – esetén az
aktív korúak részére biztosított társadalombiztosítási ellátások igénybevételét.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a támadott rendelkezés nem sérti az Alkotmány
70/E. §-át, ezért az indítványt ebben a részében is elutasította.
4. Végül az indítványozó állítása szerint a Tny. 36/D. §
(1) bekezdése visszaható hatályú volta miatt az Alkotmány
2. § (1) bekezdését sérti, mert azokra is vonatkozik, akik
– a korábbi szabályozás alapján – nem számolhattak az ellátás megszüntetésének új feltételével.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában foglalkozott a jogállamiság, jogbiztonság, visszamenőleges hatály
összefüggéseivel. A 2/2009. (I. 23.) AB határozatában
– összefoglalva addigi gyakorlatát – az alábbiakat hangsúlyozta: „A jogalkotás jogállami rendjével összefüggésben
az Alkotmánybíróság több követelményt fogalmazott
meg. A normavilágosság, a kellő felkészülési idő biztosításának követelménye mellett az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből vezette le a visszamenőleges hatályú jogalkotás tilalmát is.”
A 25/1992. (IV. 30.) AB határozatában megállapította:
„[a] jogállamiság egyik fontos alkotóeleme a jogbiztonság, amely egyebek között megköveteli, hogy
– az állampolgárok jogait és kötelességeit a törvényben
megszabott módon kihirdetett és bárki számára hozzáférhető jogszabályok szabályozzák,
– meglegyen a tényleges lehetőség arra, hogy a jogalanyok magatartásukat a jog előírásaihoz tudják igazítani,
ennek érdekében a jogszabályok a kihirdetésüket megelőző időre nézve ne állapítsanak meg kötelezettséget, illetőleg valamely jogszerű magatartást visszamenőleges érvénnyel ne minősítsenek jogellenesnek.
A jogbiztonság e két alapvető követelménye közül bármelyiknek a figyelmen kívül hagyása összeegyeztethetetlen az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével, s így alkotmányellenes”. [ABH 1992, 131, 132.]
Következetes az alkotmánybírósági gyakorlat a tekintetben, hogy „valamely jogszabály nem csupán akkor minősülhet az említett tilalomba ütközőnek, ha a jogszabályt
a jogalkotó visszamenőlegesen léptette hatályba, hanem
akkor is, ha a hatálybaléptetés nem visszamenőlegesen történt ugyan, de a jogszabály rendelkezéseit – erre irányuló
kifejezett rendelkezés szerint – a jogszabály hatálybalépése előtt létrejött jogviszonyokra is alkalmazni kell”.
[57/1994. (XI. 17.) AB határozat, ABH 1994, 316, 324.]
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogásolt
szabályozás visszamenőleges kötelezettséget nem tartalmaz, mivel az a rokkantsági nyugdíjra való jogosultság
megszüntetésének új feltételeit a jövőre nézve állapítja
meg. Mindezekre tekintettel a Tny. 36/D. § (1) bekezdése
nem sérti a visszaható hatály tilalmát, ezért az indítványt
ebben a részében is elutasította.
Az Alkotmánybíróság utal ugyanakkor az 55/1994.
(XI. 10.) AB határozatában foglaltakra, mely szerint: „Önmagában az, hogy az állampolgárok másként cselekedtek
volna, ha előre láthatták volna a jogszabály módosítását,
nem ad módot a jogbiztonság címén az alkotmányellenesség megállapítására. A visszaható hatályú jogalkotás tilal-
mának ilyen kiterjesztő értelmezése alkotmányjogilag
indokolhatatlan.” (ABH 1994, 296, 305.)
Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság a jogbiztonság
sérelmét nem látta megállapíthatónak, ezért az indítványt
ebben a vonatkozásban is elutasította.
Budapest, 2010. december 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
8/2013. (HK 4.) HM VGHÁT szakutasítása a 2012. zárszámadáshoz kapcsolódó intézményi adatszolgáltatás elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás 26. § (1) bekezdésére – a
2012. évi zárszámadáshoz kapcsolódó intézményi
adatszolgáltatás elkészítéséről a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szervezete
vonatkozásában a jelen szakutasításban foglaltak végrehajtását tegye lehetővé.
3. A szakutasításban foglaltakat
a) az elemi költségvetéssel rendelkező, zárszámadáshoz
kapcsolódó adatszolgáltatásra (a továbbiakban: szöveges
beszámoló) kötelezett honvédelmi szervezetek intézményi
szöveges beszámolóinak,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodással kapcsolatos szöveges beszámolók, valamint
c) a HM költségvetési fejezet szöveges beszámolójának
összeállítása vonatkozásában kell alkalmazni.
4. A 2012. évi szöveges beszámolók összeállítását, felülvizsgálatát és jóváhagyásra történő felterjesztését a
honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás
működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009.
(XII. 30.) Korm. rendelet, a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendelet, valamint
a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.)
HM utasítás (a továbbiakban HM utasítás), előírásainak figyelembe vételével, a jelen szakutasításban meghatározott
részletes szabályok szerint kell végrehajtani.
5. A szöveges beszámolót, annak mellékleteivel együtt
az 1–2. pont szerinti honvédelmi szervezetek pénzügyi és
számviteli szervezeti elemei, és a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) pénzügyi-számviteli ellátást végző szervezeti elemei (a továbbiakban: referatúrák) – ideértve a HM utasítás 48/A. §-ban
kijelölt nyilvántartót is – a honvédelmi szervezetek szolgálati ágaival szoros együttműködésben állítják össze és azt a
honvédelmi szervezet vezetője írja alá.
6. A szöveges beszámoló számszaki adatainak meg kell
egyeznie az éves elemi költségvetési beszámoló számszaki
adataival.
7. A szöveges beszámolás során kiemelt figyelmet kell
fordítani az előirányzat-maradványok megalapozott és
részletes indokolására, tekintettel arra, hogy a Kormány az
államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (továbbiakban: Ávr.)
152. § (5) bekezdésében és 153. § (1) bekezdésében foglaltak szerint a kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványokat elvonhatja.
2. A szöveges beszámoló 8. A HM KPH részére a szöveges beszámolót
a) a honvédelmi szervezetek – a b), c) alpontban foglal
tak kivételével – 2013. március 28-ig, b) A 14. pont a) és b) alpontjai szerint elkészített 1. számú mellékletet a fejezet összesített előző évi maradvány-elszámolásának az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
152. § (1) bekezdése alapján történő teljesítése érdekében
2013. március 18-ig
c) Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) a 18. pont szerinti összesített szöveges
beszámolót 2013. április 5-ig.
küldi(k) meg.
9. A honvédelmi szervezetek a szöveges beszámolóikban a következőkre térnek ki:
a) a költségvetés teljesítésének fő mutatóira és az ezekből levonható következtetésekre, a 14. pont a) alpontja
szerinti kimutatásban szereplő adatokkal címrendkódonként (a továbbiakban: CRK) számszakilag megegyezően,
különös tekintettel az egyes kiemelt feladatokra jóváhagyott előirányzatokra és teljesítésükre;
b) a főbb kiadási tételek feladatteljesítéssel összefüggő
alakulásának bemutatására, azon belül
ba) eredeti előirányzat terhére tervezett és megvalósított
feladatokra;
bb) az előirányzatok évközi változásaira, a tényleges teljesítéseket befolyásoló főbb tényezőkre, különösen a többletfeladatokra, (rész-)feladatok törlésére, átütemezésére;
c) év közben a szervezeti változásokkal összefüggő feladatokra és feladat-átcsoportosításokra, a megszüntetett,
illetve megalakított új szervezeti elemek felsorolására;
d) az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról
szóló 1/2011. (I. 11.) HM utasítás, továbbá a honvédelmi
szervezetek alaptevékenysége ellátására rendelkezésre
álló szabad kapacitás kihasználását célzó tevékenységek
szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló HM utasítás előírásainak
megfelelően, jogcímenként a központi költségvetést megillető központosított- és saját bevételek alakulására, kiemelve a 2012. december havi nem előirányzatosított saját
bevételeket, azok jogcímét és összegét;
e) az éves elemi költségvetési beszámoló 75. űrlapban
bemutatott kötelezettség-vállalások összegeivel kiemelt
előirányzat mélységben számszakilag egyezően
ea) a korábbi évek előirányzat-maradványa felhasználásának főbb jogcímeire, az azokhoz kapcsolódó előirányzatokra és azok teljesítésére, esetleges maradványuk okaira;
eb) a 2012. évi előirányzat-maradványok alakulására,
összetételére és keletkezésének okaira, külön-külön a kötelezettségvállalással terhelt, illetve nem terhelt előirányzatokra;
f) a gazdaságosság érdekében tett gazdálkodási intézkedésekre és azok eredményeire;
g) a takarékossági intézkedések gazdálkodásra gyakorolt hatásaira; h) a kormányzati intézkedések alapján meghatározott
előző évi előirányzat-maradvány szeptember hónapban
történt zárolásának, majd december hónapban történt fel
oldásának gazdálkodásra gyakorolt hatásaira, az ezek nyomán jelentkező problémákra, felmerülő gazdálkodási feszültségekre;
i) éves elemi költségvetési beszámoló (könyvviteli mérleget) alátámasztó leltározási tevékenység értékelésére,
ezen belül külön értékelve a befejezetlen beruházások
helyzetét, melyben ki kell térni azok leltározásának végrehajtására, és annak bemutatására, hogy a befejezetlen beruházásként kimutatott tételek miért nem voltak aktiválhatóak 2012. évben;
j) a követelések év végi állománya előző évhez viszonyított változásának mértékére, a változás okaira, az elszámolt értékvesztésre, illetve az értékvesztés visszaírásának
összegére és a mögötte álló gazdasági eseményekre;
k) a központi költségvetési előirányzatokra vonatkozóan a kötelezettségek év végi állományának feladatonkénti
összetételére;
l) a kölcsönök állományának előző évhez viszonyított
változására, a változás indoklására;
m) a vállalkozási tevékenység
ma) jellegére, mértékére,
mb) változására és eredményességére,
mc) végzéséhez kapcsolódó költségvetési befizetési kö
telezettségekre,
md) eredményének felhasználási céljaira, kiemelve azt, hogy abból mennyit fordítottak az alaptevékenység finanszírozására,
me) eredményének azon részére, melyet a tevékenység
során kifizetett személyi juttatások és annak járulékai finanszírozására fordítottak;
n) a szakágak által végrehajtott, a korlátozottan piacképes eszközök értéke meghatározásának módjára és az ehhez
felhasznált dokumentumok körére, mind a központi mind a
helyi beszerzésű eszközök értékelése vonatkozásában;
o) az éves gazdálkodás tapasztalatainak összegzett értékelésére, következtetések levonására, a felmerült észrevételekre és javaslatokra.
3. Az egyes speciális gazdálkodásról szóló szöveges
beszámolók kiegészítő információi
10. A szöveges beszámoló részeként az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) bemutatja az MH
Honvédkórház részére jóváhagyott támogatásértékű bevételek alakulását, – az eredeti és módosított előirányzat, valamint a teljesítés ismertetésével – továbbá a tervteljesítésre ható és befolyásoló tényezőket.
11. A miniszter által vagy részvételével alapított közhasznú társaságok és a Honvédelmi Minisztérium között
létrejött közhasznúsági-keretmegállapodásokról és az
azok végrehajtására kötött támogatási megállapodásokról
szóló 40/2008. (HK. 9.) HM utasításban, valamint a HM
alapítású részvénytársaságok esetén az alapítói és részvényesi határozatokban elrendeltek szerint a HM Hadfel
szerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban:
HM HVF) figyelemmel az Ávr. 170. § (6) bekezdésére
adatszolgáltatást készít részvénytársaságonként és közhasznú nonprofit korlátolt felelősségű társaságonként
(a továbbiakban: közhasznú nkft.) külön-külön, melyben
kitér a társaságokba apportként bevitt eszközökre, pénz- és
eszközapportra, a részvénytársaságok alaptőke változására, a tevékenység értékelésére és annak egy példányát a
2013. március 28-ig a HM KPH részére megküldi.
12. A közhasznú nkft.-k 2012. évi működéséről a HM
HVF, az MH Szociálpolitikai Közalapítvány tekintetében
a HVK Személyzeti Csoportfőnökség, a Hadigondozottak
Közalapítványa tekintetében a HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti Főosztály készít értékelést, melyet 2013. március 28-ig a HM KPH részére megküld.
13. 11, 12. pontokban fogalt értékelés során be kell mutatni a nyújtott támogatás összegét, a támogatás felhasználási célját a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatás elkülönítésével, kedvezményezettenként, valamint a közhasznú szervezetek esetében közhasznú tevékenységenként. Az értékelésnek e mellett ki kell terjednie
a 2011. költségvetési év beszámolójával összefüggésben a
beszámolóknak a jogszabályban meghatározott követelményeknek történő megfelelésére is.
4. A szöveges beszámoló mellékletei 14. Az intézményi szöveges beszámoló mellékleteként
a honvédelmi szervezetek
a) elkészítik a kiadási és bevételi előirányzatoknak,
azok teljesítésének, valamint az előirányzat-maradvány
várható felhasználásának kiemelt előirányzatonkénti alakulását részletező kimutatást költségvetési (al-)címenként,
illetve azon belül szakfeladatonként, CRK-nként az
1. melléklet szerint;
b) bemutatják az év közben kapott célelőirányzatokat
külön-külön, továbbá azok teljes körű felhasználását, azok
esetleges maradványát feladatonként az 1. melléklet szerinti részletezettséggel és formában;
c) kimutatást állítanak össze az áthúzódó kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványokról a 100 ezer
Ft-ot, központi költségvetési előirányzatok esetében az
500 ezer Ft-ot meghaladó kötelezettségekről a 2. melléklet
szerinti formában;
d) jelentést készítenek a honvédelmi szervezet által kötött biztosításokról, melyben be kell mutatni a biztosítás
da) jogcímét – élet- vagy vagyonbiztosítás –, tartalmát
és a beszámolási időszakban kifizetett biztosítási díjak
összegét,
db) megkötését engedélyező honvédelmi szervezet
megnevezését és az engedély számát,
dc) szolgáltatójának megnevezését, a biztosítás érvényességének határidejét, dd) szolgáltatója által teljesített szolgáltatásokat, és
azok összegét;
e) összeállítják az MH Honvédkórház érdekében felmerült kiadásokat feladatonként és összegszerűen bemutatva.
15. A fejezetszintű és központi feladatokra, a nemzetközi- és fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó szöveges beszámoló mellékleteként be kell mutatni:
a) a 2012. évi elemi költségvetésben külön soron jóváhagyott, illetve a költségvetési év során elrendelt új fejezetszintű feladatok előirányzatait és azok teljesítését;
b) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) által a 8/1-es alcímen kezelt központi
költségvetésből finanszírozott beruházásokra biztosított
előirányzatokat és azok felhasználását;
c) a nemzetközi feladatok vonatkozásában nemzetközi
béketámogató műveletek, a külképviseletek és a nemzeti
támogatás kapcsán – az új kihelyezések és váltások tekintetében az előirányzat felhasználásokat, statisztikai adatok
alapján külön kimutatva az új kihelyezés és váltás, állománycsoportokra elkülönített, egy főre jutó átlagos kiadásait –, valamint az MH NATO Reagáló Erők (NRF) és EU
BG feladatokra biztosított célelőirányzatokat, azok felhasználását – ide nem értve a hazai illetményeket –, azok
értékelését, a kötelezettségvállalással terhelt előirányzatmaradványt, annak indoklásával;
d) az egyéb – a c) pontban nem szereplő, – önálló
CRK-val elkülönített nemzetközi feladatokra biztosított
előirányzatokat, azok felhasználását (al)címenként, feladatonként, kiemelt előirányzatok szerinti bontásban, azok
értékelését, a kötelezettségvállalással terheltelőirányzatmaradványt annak indoklásával;
e) a 2012. évi, részben EU-s forrásokból finanszírozott
programok előirányzatainak teljesülését, valamint az EU-s
forrást tartalmazó kötelezettségvállalási keret-előirányzatok alakulását a 3-4. melléklet szerinti adattartalommal.
5. A szöveges beszámolók megküldésének rendje 16. A szöveges beszámolót a HM KPH ellátási körébe
tartozó, az 1/1, az 1/2, és az 1/3 költségvetési alcím alá tartozó honvédelmi szervezetek, az MH EK és a Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálat kettő példányban készíti el,
melyből egy példány a honvédelmi szervezetnél marad,
egy példányt pedig a HM KPH részére kell megküldeni.
17. A 2/1 és a 2/2 költségvetési alcím alá tartozó honvédelmi szervezetek összevont szöveges beszámolót készítenek, melynek egy példányát a katonai szervezet parancsnokának aláírásával felterjesztik a HM KPH részére. Az
összevont beszámoló tartalmazza mind a pénzügyi, mind a
logisztikai jellegű előirányzatok teljesítését, azon belül elkülönítetten a HM FHH és MH ÖHP rendelkezési jogosultságába tartozó előirányzatok teljesítéseit is.
18. Az MH ÖHP a saját és az MH katonai szervezetei által kezelt logisztikai előirányzatairól a HM utasítás 49. § h
pontja szerint, míg a HM utasítás 48/A §-ban meghatározott nyilvántartó a HM FHH által kezelt és a rendelkezési
jogosultságába tartozó központi logisztikai előirányzatokról a HM utasítás 48/J. § b pontja szerint összesített szöveges beszámolót készít, melyek egy-egy példányát az MH
ÖHP parancsnoka illetve a HM FHH főigazgató aláírásával a HM KPH részére megküldenek.
19. A 2/1 és a 2/2 költségvetési alcím alá tartozó szervezetek összevont szöveges beszámolóinak 17. pont szerinti
elkészítéséhez a HM FHH rendelkezi jogosultságába tartozó előirányzatok vonatkozásában a 18. pontban szereplő
nyilvántartó 2013. március 25-ig adatot szolgáltat.
20. A 2/1 és a 2/2 költségvetési alcím alá tartozó szervezetek összevont szöveges beszámolóinak 17. pont szerinti
elkészítéséhez, valamint az MH ÖHP által a 18. pont szerint elkészítendő összesített logisztikai beszámoló elkészítéséhez – a csapat-, illetve az MH ÖHP rendelkezési jogosultságába tartozó központi logisztikai előirányzatok vonatkozásában – szükséges együttműködés rendjét az MH
ÖHP szabályozza.
6. A fejezeti szöveges beszámoló összeállítása
és megküldése
21. A HM KPH
a) összeállítja az Észak-atlanti Szerződés Szervezete
Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról szóló 3/2013. (I. 14.) HM utasítás 8. §
(15) bekezdése szerinti szöveges beszámolót, melyhez
szükséges információkat a HM FHH 2013. március 28-ig
megküldi;
b) a honvédelmi szervezetek által megküldött szöveges
beszámolókat feldolgozza és a költségvetési törvény szerkezeti rendjének megfelelően összeállítja a HM költségvetési fejezet szöveges beszámolóját, melyet előzetes egyeztetés céljából megküld a Nemzetgazdasági Minisztérium
illetékes főosztálya részére;
c) a b) alpont szerint véglegesített szöveges beszámolót
a miniszter aláírását követően megküldi a Nemzetgazdasági Minisztérium részére.
7. Záró rendelkezések 22. A 2012. évben megszüntetett honvédelmi szervezetek vonatkozásában a jelen szakutasításban foglalt feladatokat a jogutód honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli szervezeti elemei, együttműködve a honvédelmi
szervezetek szolgálati ágaival végzik el.
23. Ez a szakutasítás a közzététel napját követő napon
lép hatályba.
24. Hatályát veszti a 2011. évi zárszámadáshoz kapcsolódó intézményi adatszolgáltatás elkészítéséről szóló
2/2012. HM VGHÁT szakutasítás.
Dr. Borbíró Zoltán s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
59/2016. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Környezet és Energiahatékonysági Operatív Program KEHOP- 5.2.1. „Egyházi fenntartású kórházak, valamint a Magyar Honvédség Egészségügyi Központ épületenergetikai fejlesztése” tárgyú felhívás keretében megvalósuló „A Magyar Honvédség Egészségügyi Központ épületenergetikai fejlesztése”című projekt előkészítésének és végrehajtásának feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján
– figyelemmel az Európai Unió 2014–2020-as programozási időszak forrásainak tárca szintű tervezésével és felhasználásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló
24/2014. (III. 31.) HM utasításban foglaltakra – a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása
alá tartozó központi hivatalokra, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Az Környezeti és Energiahatékonysági Operatív
Program (a továbbiakban: KEHOP) KEHOP-5.2.1. „Egyházi fenntartású kórházak, valamint a Magyar Honvédség
Egészségügyi Központ épületenergetikai fejlesztése” tárgyú felhívás (a továbbiakban: felhívás) keretében megvalósuló, „A Magyar Honvédség Egészségügyi Központ
épületenergetikai fejlesztése”című projekt (a továbbiakban: projekt) célja az egészségügyi ellátást biztosító középületek energiahatékonysági korszerűsítéseinek támogatása. A projektben érintett HM szervek, honvédelmi
szervezetek a kapcsolódó feladataikat úgy látják el, hogy
a projekt megvalósulása támogassa a KEHOP-ban
meghatározott eredmények elérését, hozzájáruljon a környezetvédelmi célkitűzések eléréséhez.
3. A projekt megvalósítása során elvárás, hogy annak
eredményeként csökkenjen a középületek primer energia
felhasználása, éves elsődleges energia-fogyasztása és rezsiköltsége. A projektben érintett HM szervek, honvédelmi szervezetek együttműködnek annak érdekében, hogy a
fejlesztéssel az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) egészségügyi ellátást biztosító épületeinek
energiahatékonysági korszerűsítése megtörténjen, ezzel a
projekt járuljon hozzá az érintett egészségügyi létesítmények épületenergetikai fejlesztéséhez, és a fosszilis energiahordozó-megtakarítás következtében hazánk üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséhez.
4. Az érintett HM szervek, honvédelmi szervezetek a
projektet a KEHOP irányító hatósági feladatait ellátó
Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program Felelős Helyettes Államtitkársággal (a továbbiakban: IH) szoros együttműködésben valósítják meg.
2. A projekt irányítása, a projektben érintett szervezetek
feladatai, jogkörei, felelőssége
5. Az Európai Unió 2014–2020-as programozási időszak forrásainak tárca szintű tervezésével és felhasználásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló
24/2014. (III. 31.) HM utasítás (a továbbiakban: HM utasítás) 6. § (7) bekezdésében meghatározott feladatokat projektszponzorként a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár látja el.
6. A HM utasítás 6. § (6) bekezdése alapján Projekt Irányító Bizottság (a továbbiakban: PIB) kerül létrehozásra,
melynek vezetője a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) infrastrukturális és fejlesztési főigazgató helyettese, és tagjai:
a) a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály
(a továbbiakban: HM GTSZF) Erőforrás és Védelmi Költségvetés Tervezési Osztály osztályvezetője,
b) a HM VGH Infrastrukturális Igazgatóság (a továbbiakban: HM VGH II) igazgatója,
c) A HM VGH Vezetés- és Gazdálkodás Támogató
Igazgatóság Európai Uniós Programokat Támogató Osztály (a továbbiakban: HM VGTI EUPTO) osztályvezetője,
d) HM Beszerzési Hivatal (a továbbiakban: HM BH)
Szolgáltatási, EU-s projektek és Építési Beruházási Igazgatóság igazgatója, továbbá
e) az MH EK Gazdasági Igazgatóság Üzemeltetési Osztály osztályvezetője.
7. A PIB ülésein a titkári teendőket – tagság és szavazati
jog nélkül – a projektkoordinátor látja el, továbbá a PIB
ülésein a projektmenedzser – tagság és szavazati jog nélkül – előterjesztőként részt vesz.
8. A PIB tagjait rendkívüli esetben döntési jogkörrel felruházott helyettes is képviselheti, amiről a meghívó kézhezvételét követően a tagot delegáló HM szerv, honvédelmi szervezet vezetője írásban, a helyettesítés indokának
megjelölésével tájékoztatja a PIB vezetőjét.
9. A kedvezményezett szervezet a HM VGH. 10. A kedvezményezett szervezet projekt szakmai támogatásáért felelős vezetője a HM VGH infrastrukturális
és fejlesztési főigazgató helyettese.
11. A projektmenedzsment tagjai:
a) projektmenedzserként egy, a HM VGH
b) projektkoordinátorként egy, a HM GTSZF,
c) projekt szakmai koordinátorként kettő, a HM VGH
d) projekt pénzügyi koordinátorként egy, a HM VGH
e) projektadminisztrátorként egy, a HM VGH, és
f) a használó szervezet projekt helyszíni referenseként
egy az MH EK
vezetője által delegált személy.
12. A 11. pontban kijelölt szervezetek vezetője által a
projektmenedzsmentbe a 11. pontban meghatározott felelősségi köröknek megfelelő szaktudással és szakmai tapasztalattal rendelkező személyek delegálhatóak azzal,
hogy a kijelöléskor kiemelt figyelemmel kell lenni arra,
hogy a projekt sikeres végrehajtásához szükséges kapacitás rendelkezésre álljon.
13. A projektszponzor a projekt felsővezetői szintű támogatója, az állami vezetők felé annak képviselője, aki a
szervezeti és a projektfolyamatok, érdekek összehangolására, az erőforrások biztosítására saját hatáskörben intézkedni, illetve a hatáskörét meghaladó kérdésekben állami
vezetői intézkedést kezdeményezni jogosult és
a) biztosítja a projekt sikerességéhez szükséges szabályozói környezetet és feltételrendszert,
b) a jelentési rendszer fenntartásával biztosítja a projekt
ellenőrzött végrehajtását,
c) döntési jogkörrel rendelkezik a hatáskörébe tartozó, a
PIB hatáskörét meghaladó vagy annak döntéshozatali eljárásában konszenzusos döntést nem eredményező kérdésekben,
d) döntést kezdeményezhet a hatáskörébe nem tartozó, a
PIB hatáskörét meghaladó vagy annak döntéshozatali eljárásában konszenzusos döntést nem eredményező kérdésekben a hatáskörrel rendelkező állami vezetőnél,
e) jóváhagyja a kedvezményezett szervezet projekt
szakmai támogatásáért felelős vezetőjének a projektmenedzser tevékenységének értékelésére és díjazására vonatkozó, félévente összeállításra kerülő javaslatát,
f) egyetértési jogköre van a projektet veszélyeztető, ellehetetlenítő események, körülmények kapcsán a döntés
meghozatalában, és
g) felelős a jogkörei rendeltetésszerű gyakorlásáért, feladatainak sikeres végrehajtásáért.
14. A PIB
a) feladata a jelentési rendszer útján felügyelni a projekt
előrehaladását, kitűzött céljainak megvalósulását, szabályosságát és eredményességét, b) feladata a projekt keretein belül kezelni az annak végrehajtása során kialakuló konfliktushelyzeteket,
c) döntési jogkörrel rendelkezik a tagjai hatáskörébe
tartozó, a projektmenedzsment hatáskörét meghaladó
vagy annak döntéshozatali szintjén vitásként fennmaradó
kérdésekben,
d) döntést kezdeményezhet a tagjai hatáskörébe nem
tartozó, a projektmenedzsment hatáskörét meghaladó
vagy annak döntéshozatali szintjén vitásként fennmaradó
kérdésekben a projektszponzornál, és
e) felelőssége kiterjed a jogkörei rendeltetésszerű gyakorlására, feladatainak sikeres végrehajtására.
15. A PIB tagjait delegáló HM szervek, honvédelmi
szervezetek
a) feladata a projekthez történő hozzájárulás révén stratégiai szinten biztosítani a projekt működési feltételeit,
ezen belül kiemelten a projektmenedzsmenthez szükséges
emberi erőforrást, szakértelmet,
b) vezetői gondoskodnak a projekthez rendelt személyek rendelkezésre állásáról, ennek keretében a delegált
személyek távolléteit a projektmenedzserrel egyeztetve
engedélyezik, ideiglenes helyettesítésükre, illetve a tartós
akadályoztatás esetén új személy delegálására intézkednek, és
c) felelősek azért, hogy a projekt célkitűzései összhangban legyenek a projekthez kapcsolódó szakmai koncepciókkal, stratégiákkal, és a kedvezményezett szervezet valamint a HM célkitűzéseivel.
16. A kedvezményezett szervezet vezetője a projekt sikeres megvalósításának elsődleges felelőse, aki a projekt
egésze tekintetében
a) a projekt hivatalos képviselője, ennek keretében kizárólagos joggal jogosult a támogatási szerződés (a továbbiakban: TSZ) és módosításai aláírására,
b) a TSZ és módosításai aláírásával elfogadja a projekt
kereteit, illetve annak változásait, ideértve különösen a
projekt hatókörét, céljait, a kapcsolódó költségkereteket és
határidőket, valamint a projekt indikátorait,
c) a jogszabályok, a közjogi szervezetszabályozó eszközök és a kedvezményezett szervezet belső rendelkezései
szerint gondoskodik a pénzügyi ellenjegyzési, a kötelezettségvállalási, a teljesítés igazolására vonatkozó, az érvényesítési és az utalványozási jogkör gyakorlásáról, gyakoroltatásáról,
d) a projekt beszerzéseihez kapcsolódó teljesítésigazolások tekintetében biztosítja a projektmenedzser javaslattételi, egyetértési jogkörének gyakorlását,
e) biztosítja a kedvezményezett szervezet és a projektmenedzsment közötti folyamatos együttműködést,
f) a projekt keretében biztosított források terhére történő
munkakörön belüli célzott szolgálatteljesítési idő-, munkaidő- felhasználás, többletfeladat elrendelésével, célfeladat kiírásával, megbízási jogviszony létesítésével gondoskodik a projekthez szükséges szaktudás és humánkapacitás rendelkezésre állásáról, ezen belül kiemelten a projekt irányításához szükséges személyi feltételek a HM
közigazgatási államtitkár döntésén alapuló megteremtéséről,
g) felügyeli a projekt előrehaladását, biztosítja az ahhoz
szükséges erőforrások rendelkezésre állását,
h) a kedvezményezett szervezet belső szabályozóinak
szükség szerinti módosításával biztosítja a projektmenedzser részére a projekt adminisztrációjához szükséges feltételeket,
i) részt vesz a projektet érintő ellenőrzésekben, elfoglaltsága esetén meghatalmazottat jelöl ki, és
j) felelős a jogkörei rendeltetésszerű gyakorlásáért, a
projekt sikeres és szabályos végrehajtásáért.
17. A kedvezményezett szervezet projekt szakmai támogatásáért felelős vezetője a projekt sikeres megvalósításának szakmai felelőse, aki a projekt egésze tekintetében
1. a kedvezményezett szervezet vezetőjének jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben és belső
rendelkezésben meghatározott jogköreit nem csorbítva
képviseli a projektet az IH felé, a projekthez kötődő kommunikáció és rendezvények során,
2. a projekt hivatalos képviselője, melynek keretében
jogosult a TSZ és módosításai kivételével az IH részére
megküldésre kerülő dokumentumok aláírására,
3. a projektmenedzser javaslata alapján döntési jogkörrel bír a TSZ-ben rögzített célok és indikátorok eléréséhez
szükséges feladatok tekintetében, a rendelkezésére bocsátott erőforrás-keretek között, a kedvezményezett szervezet
jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben és
belső rendelkezésben rögzített munkáltatói, pénzügyi ellenjegyzési, kötelezettségvállalási, teljesítés igazolására
vonatkozó, érvényesítési és utalványozási jogköreit érintő
kérdésekben,
4. egyetértési joggal rendelkezik a projekttel összefüggő valamennyi érdemi, de a döntési és javaslattételi jogkörébe nem tartozó kérdés tekintetében, ideértve különösen a
TSZ megkötését, módosítását, megszüntetését, a projekt
részére biztosított források felhasználását, valamint a feladatok ütemezését, a projekt emberi erőforrás-kapacitásának felhasználását befolyásoló kérdéseket,
5. projektmenedzser javaslata alapján egyetértési joggal
rendelkezik a projektmenedzser kivételével a projektmenedzsment tagjai, a közbeszerzési szakértő, valamint a
megvalósításban közreműködő műszaki ellenőrök és szak
mai munkatársak tevékenységének értékelésében, ennek
keretében – a jelen együttes intézkedésben meghatározott
keretek között – az érintettek tevékenységének díjazására,
az általuk vállaltak teljesülésének elfogadására vagy elutasítására vonatkozóan, továbbá értékeli a projektmenedzser
tevékenységét, javaslatot tesz díjazására,
6. jogosult a projektben biztosított támogatás terhére és
mértékéig a kedvezményezett szervezet vezetője felé a
projektmegvalósításhoz szükséges műszaki ellenőrök kijelölését kezdeményezni a projektmenedzser javaslata
alapján,
7. a projektben biztosított támogatás terhére és mértékéig a projektmenedzser javaslata alapján egyetértési joggal
rendelkezik a kedvezményezett szervezet vezetője felé a
jelen együttes intézkedésben nem nevesített – a projektmegvalósítás körébe tartozó – szerepkörök kialakításában,
további személyeknek a projekt megvalósításba történő
szükséges mértékű bevonásában,
8. a projektmenedzser javaslata alapján egyetértési joggal rendelkezik az érintett személy projektre történő kijelölésének visszavonásában, helyette új személy kijelölésének írásban történő kezdeményezésében, a projektszponzor, a PIB tagjai és a kedvezményezett szervezet vezetője
egyidejű értesítése mellett a delegáló szervezet vezetőjénél annak jelzésében, ha a projekten belüli tevékenység értékelése során a projekt létét, indikátorai elvárt értékének
elérését, külső megítélését, vagy a végrehajtás szabályosságát veszélyeztető magatartást tapasztal,
9. jogosult a PIB eseti ülésének összehívására a döntési
jogkörét meghaladó vagy az azon kívül eső vitás kérdésekben,
10. jogosult a PIB összehívására a döntési jogkörébe
tartozó azon vitás szakmai kérdések tekintetében, amelyek
érintik a projekt megvalósulását, ideértve különösen a
mérföldkövek, határidők, indikátorok teljesülését, a beszámolást, a költségek elszámolását, a projekt fenntarthatóságát, és amelyekben egyértelmű döntést hozni saját hatáskörben nem tud, vagy azzal olyan érdeksérelmet okozhat, amely a projekt kockázatait érdemben növelné,
11. jóváhagyja a döntés-előkészítés dokumentumait a
projektet érintő, a kedvezményezett szervezet vezetője, a
PIB és a projektszponzor hatáskörébe tartozó döntések
esetében,
12. jóváhagyja az IH felé benyújtandó beszámolók, jelentések tervezetét,
13. jóváhagyja a projekttel kapcsolatos, a 12. alpontba
nem tartozó jelentések tervezetét, különös tekintettel a
projekt előrehaladását érintő jelentésekre,
14. egyetértési joggal rendelkezik a projekt keretében
megkötésre kerülő szerződések projektmenedzsment általi
véleményezése, a TSZ-szel való összhangjuk vizsgálata
tekintetében – ideértve a kapcsolódó (köz)beszerzési eljárás keretében az eljárásban közölt végleges feltételek és a
szerződéstervezet véleményezését, vizsgálatát is – különös tekintettel azok szabályosságára, a bennük foglalt
határidők és a TSZ összhangjára, valamint a szükséges
forrásoknak a projekt keretein belüli rendelkezésre
állására, 15. felügyeli a projekt TSZ szerinti megvalósulását, az
esetlegesen felmerülő eltérések esetén azok kezelését, így
különösen az eltérések felszámolását, ha ez nem lehetséges, elrendeli a változás bejelentések vagy a TSZ módosításához szükséges szerződésmódosítási kérelmek összeállítását és az IH felé történő benyújtását,
16. jóváhagyja a projekt ütemtervét, így különösen a
mérföldkövek meghatározását, figyelemmel kíséri azok
teljesülését,
17. jóváhagyja a projekt kapcsán kötelezően előállítandó dokumentumokat,
18. felügyeli a nyilvánosság biztosításához kötődő feladatok végrehajtását, a szükséges mértékben közreműködik azok teljesítésében,
19. a projekt teljes életciklusán belül a projektmenedzsment által felterjesztett témákban dönt a projekt tervszerű
előrehaladása, a cél és részcélok teljesítése érdekében,
20. felügyeli a kedvezményezett szervezet vezetője által
a projekt forrásainak terhére megvalósított, emberi és
anyagi erőforrásokkal történő gazdálkodást,
21. felügyeli a projektben érintett honvédelmi szervezetek, HM szervek közötti együttműködést, a projektmenedzser javaslata alapján jóváhagyja a projekt kockázat kezelési lapokat, és a projekt koordinátor adatszolgáltatása
alapján, nyomon követi azok a projektben felmerülő kockázati tényezők alakulását, beavatkozik a bekövetkezésük
elkerülése, vagy hatásuk csökkentése érdekében,
22. felügyeli a projekt végrehajtásával összefüggő
számlák kifizetését, a kifizetések késedelme esetén intézkedést kezdeményez a hiányosság felszámolása érdekében, és
23. felelős a jogkörei rendeltetésszerű gyakorlásáért, a
projekt sikeres és szabályos végrehajtásáért.
1. a kedvezményezett szervezet vezetőjének és a kedvezményezett szervezet projekt szakmai támogatásáért felelős vezetőjének jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben és belső rendelkezésben meghatározott
jogköreit nem csorbítva képviseli a projektet az IH felé, a
projekthez kötődő teljes körű kommunikáció és rendezvények során,
2. a projektmenedzsment elsődleges döntéshozója és
döntés-előkészítője, ebben a szerepkörében döntési jogkörrel bír a TSZ-ben rögzített célok és indikátorok eléréséhez szükséges feladatok tekintetében, a rendelkezésére bocsátott erőforrás-keretek között, a kedvezményezett szervezet jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben és belső rendelkezésben rögzített munkáltatói, pénzügyi ellenjegyzési, kötelezettségvállalási, teljesítés igazolására vonatkozó, érvényesítési és utalványozási jogköreit
érintő kérdések kivételével,
3. javaslattételi jogkörrel bír a TSZ-ben rögzített célok
és indikátorok eléréséhez szükséges feladatok tekintetében a kedvezményezett szervezet jogszabályban, közjogi
szervezetszabályozó eszközben és belső rendelkezésben
rögzített munkáltatói, pénzügyi ellenjegyzési, kötelezettségvállalási, teljesítés igazolására vonatkozó, érvényesítési és utalványozási jogköreit érintő kérdésekben,
4. egyetértési joggal rendelkezik a projekttel összefüggő valamennyi érdemi, de a döntési és javaslattételi jogkörébe nem tartozó kérdés tekintetében, ideértve különösen a
TSZ megkötését, módosítását, megszüntetését, a projekt
részére biztosított források felhasználását, valamint a feladatok ütemezését, a projekt emberi erőforrás-kapacitásának felhasználását befolyásoló kérdéseket,
5. javaslattételi jogkörrel rendelkezik a projektmenedzser kivételével a projektmenedzsment tagjainak, a közbeszerzési szakértő, és a megvalósításban közreműködő
műszaki ellenőrök és munkatársak a tevékenységének értékelésére, ennek keretében – a jelen együttes intézkedésben meghatározott keretek között – javaslatot tehet az
érintettek tevékenységének díjazására, az általuk vállaltak
teljesülésének elfogadására vagy elutasítására,
6. a projektben biztosított támogatás terhére és mértékéig – az érintett személy közvetlen szolgálati elöljárójával,
hivatali felettesével egyeztetve – jogosult javaslatot tenni
a kedvezményezett szervezet vezetője felé a jelen együttes
intézkedésben nem nevesített – a projektmegvalósítás körébe tartozó – szerepkörök kialakítására, további személyeknek a projekt megvalósításba történő szükséges mértékű bevonására,
7. jogosult az érintett személy projektre történő kijelölésének visszavonását, helyette új személy kijelölését írásban, a projektszponzor, a PIB tagjai és a kedvezményezett
szervezet vezetője egyidejű értesítése mellett kezdeményezni a delegáló szervezet vezetőjénél, ha a projekten belüli tevékenység értékelése során a projekt létét, indikátorai elvárt értékének elérését, külső megítélését, vagy a
végrehajtás szabályosságát veszélyeztető magatartást
tapasztal,
8. jogosult és köteles a PIB eseti ülésének összehívását
kezdeményezni PIB elnöke felé a döntési jogkörét meghaladó vagy az azon kívül eső vitás kérdésekben,
9. jogosult a PIB összehívását kezdeményezni PIB elnöke felé a döntési jogkörébe tartozó azon vitás szakmai kérdések tekintetében, amelyek érintik a projekt megvalósulását, ideértve különösen a mérföldkövek, határidők, indikátorok teljesülését, a beszámolást, a költségek elszámolását, a projekt fenntarthatóságát, és amelyekben egyértelmű
döntést hozni saját hatáskörben nem tud, vagy azzal olyan
érdeksérelmet okozhat, amely a projekt kockázatait érdemben növelné,
10. betartja és betartatja a projekt szervezeti és működési kereteit,
11. vezeti a projektmenedzsmentet, a jelentési rend
fenntartásával és a legalább havi rendszerességű projektértekezletek összehívásával meghatározza feladatait, a kap
csolódó határidőket, összehangolja és ellenőrzi a tevékenységét, 12. irányítja a projekt végrehajtásában résztvevő további személyek – ideértve különösen a közbeszerzési szakértő, a megvalósításban közreműködő műszaki ellenőrök és
munkatársak – tevékenységét, ennek keretében feladatokat határoz meg, beszámoltat, és ellenőriz,
13. vezeti a döntés-előkészítést a projektet érintő, a kedvezményezett szervezet vezetője, a PIB és a projektszponzor hatáskörébe tartozó döntések esetében,
14. vezeti az IH felé benyújtandó beszámolók, jelentések összeállítását,
15. vezeti a projekttel kapcsolatos, a 13. alpontba nem
tartozó jelentések összeállítását, különös tekintettel a projekt előrehaladását érintő jelentésekre,
16. vezeti a projekt keretében megkötésre kerülő szerződések projektmenedzsment általi véleményezését, a
TSZ-szel való összhangjuk vizsgálatát különös tekintettel
szabályosságukra, a bennük foglalt határidőkre, valamint a
szükséges forrásoknak a projekt keretein belüli rendelkezésre állására,
17. részt vesz a projekt (köz)beszerzési eljárásai keretében létrehozott bizottságok munkájában,
18. vezeti a projekt TSZ szerinti megvalósulását, az
esetlegesen felmerülő eltérések esetén azok kezelését, így
különösen intézkedik az eltérések felszámolására, ha ez
nem lehetséges, kezdeményezi a változás bejelentések
vagy a TSZ módosításához szükséges szerződésmódosítási kérelmek összeállítását, benyújtását az IH felé,
19. megszervezi a projektet érintő ellenőrzésekben a
projektmenedzsment tagjainak és az érintett honvédelmi
szervezetek, HM szervek képviselőinek részvételét, vezeti
tevékenységüket, biztosítja az ellenőrző szervezetekkel az
elvárásoknak megfelelő együttműködést,
20. vezeti a projekt ütemtervének összeállítását, így különösen a mérföldkövek meghatározását, figyelemmel kíséri azok teljesülését,
21. jellegüktől függően vezeti vagy irányítja a projekt
kapcsán kötelezően előállítandó dokumentumok így különösen a projektdokumentáció összeállítását,
22. irányítja a nyilvánosság biztosításához kötődő feladatok végrehajtását, a szükséges mértékben közreműködik azok teljesítésében,
23. a projekt teljes életciklusán belül a projekt megvalósulásával kapcsolatos döntéseket hoz a projekt tervszerű
előrehaladása, a cél és részcélok teljesítése érdekében,
24. kezdeményezi a kedvezményezett szervezet vezetője
vagy az általa kijelölt felelős felé és nyomon követi a projekt keretében megvalósuló (köz)beszerzési eljárásokat,
25. gazdálkodik a kedvezményezett szervezet vezetője
által, a projekt forrásainak terhére biztosított emberi és
anyagi erőforrásokkal,
26. indokolással ellátott, írásos javaslatot tesz a kedvezményezett szervezet projekt szakmai támogatásáért felelős
vezetője felé a projekt beszerzéseihez kapcsolódó teljesítésigazolások alapján az utalványozásra és kifizetésre,
27. szükség szerint egyeztet azon honvédelmi szervezetekkel, HM szervekkel, amelyek a vezetése alá tartozó projektmenedzsment-tagokat és egyéb, a projektben résztvevő személyeket delegálják,
28. a projektkoordinátor útján megszervezi a projektben
érintett honvédelmi szervezetek, HM szervek közötti
együttműködést, meghatározza a projektkockázatokat,
nyomon követi azok alakulását, beavatkozik a bekövetkezésük elkerülése, vagy hatásuk csökkentése érdekében,
29. a projekt pénzügyi koordinátora útján nyomon követi a projekt végrehajtásával összefüggő szükséges előirányzatok kezelését, a számlák kifizetését, a kifizetések
késedelme esetén intézkedést kezdeményez a hiányosság
felszámolása érdekében, továbbá nyomon követi az IH
felé benyújtott kifizetési kérelmekben szereplő támogatási
igények állapotát, támogatások rendelkezésre állását, aktiválását, és
30. felelős a jogkörei rendeltetésszerű gyakorlásáért, a
projekt sikeres és szabályos végrehajtásáért.
19. A 18. pont 2-29. alpontja tekintetében a kedvezményezett szervezet projekt szakmai támogatásáért felelős
vezetője egyetértési joggal rendelkezik.
20. A projektkoordinátor
a) megszervezi a PIB üléseit, összeállítja az ehhez szük
séges meghívókat, emlékeztetőket, gondoskodik az érintettek tájékoztatásáról, b) összehangolja a projektben érintett honvédelmi szervezetek, HM szervek munkáját,
c) részt vesz a projekt irányítására vonatkozó szabályozók kialakításában,
d) részt vesz a projekt ütemtervének összeállításában,
így különösen a mérföldkövek meghatározásában, folyamatosan figyelemmel kíséri azok teljesülését, intézkedést
kezdeményez a projektmenedzser felé, ha valamely mérföldkő vagy annak megvalósulása szempontjából lényeges
közbenső eredmény határidőre történő elérése kockázatossá válik,
e) részt vesz a projekt előrehaladásának nyomon követésében,
f) részt vesz a projekt keretében megkötésre kerülő szerződések projektmenedzsment általi véleményezésében, a
TSZ-szel való összhangjuk vizsgálatában – ideértve a kapcsolódó (köz)beszerzési eljárás keretében az eljárásban
közölt végleges feltételek és a szerződéstervezet véleményezését, vizsgálatát is – különös tekintettel az azokban
foglalt határidők és a TSZ, valamint a projekt ütemtervének összhangjára,
g) részt vesz a projektdokumentáció összeállításában,
h) vezeti a projekt kockázatainak nyilvántartását, részt
vesz a projektkockázatok meghatározásában,
i) részt vesz a projekt kapcsán kötelezően előállítandó,
az a)-h) alpontban nem részletezett dokumentumok összeállításában, j) részt vesz a projektet érintő ellenőrzésekben, és
k) felelőssége kiterjed a feladatai határidőre és megfelelő minőségben történő végrehajtására, a projekt operatív
működéséhez szükséges együttműködés fenntartására.
21. A projekt pénzügyi koordinátora
a) a kedvezményezett szervezet jogszabályban, közjogi
szervezetszabályozó eszközben, belső rendelkezésben
rögzített gazdálkodási jogköreinek csorbítása nélkül, annak pénzügyi gazdasági feladatokat ellátó szervezeti elemeivel szoros együttműködésben részt vesz a projekt
pénzügyi, gazdasági feladataiban,
b) ellenőrzi a projekt keretében lefolytatott (köz)beszerzések kapcsán kiállított számlák, számlahelyettesítő okmányok, valamint az egyéb pénzügyi bizonylatok megfelelőségét, összhangját a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.)
Korm. rendeletben, a felhívásban, az ahhoz kapcsolódó általános útmutatóban és a TSZ-ben rögzített elszámolhatósági feltételekkel,
c) a kedvezményezett szervezet pénzügyi és számviteli
szervezeti egységének vezetőjével együttműködésben kifizetés előtt vizsgálja a számlákhoz tartozó teljesítések,
teljesítést igazoló dokumentációk meglétét, megfelelőségét, a teljesítés igazolására vagy annak megtagadására vonatkozóan javaslatot tesz a projektmenedzser felé,
d) a projektmenedzsment tagjaitól és az érintett honvédelmi szervezetektől, HM szervektől kapott adatok alapján összeállítja az IH felé benyújtandó pénzügyi elszámolásokat, így különösen a kifizetési kérelmeket,
e) a projektmenedzsment tagjaitól és az érintett honvédelmi szervezetektől, HM szervektől kapott adatok és a
projektmenedzser feladatszabása alapján kidolgozza projekttel kapcsolatos pénzügyi, gazdasági vonatkozású dokumentumokat, jelentéseket, az egyéb dokumentumok, jelentések pénzügyi, gazdasági vonatkozású tartalma tekintetében szakmai javaslatot tesz,
f) szükség esetén részt vesz a projekt változás bejelentések és a TSZ módosításához szükséges szerződésmódosítási kérelmek összeállításában,
g) részt vesz a projekt előrehaladásának nyomon követésében,
h) részt vesz a projekt ütemtervének összeállításában,
így különösen a mérföldkövek és a kifizetési ütemezés
meghatározásában,
i) részt vesz a projekt keretében végrehajtásra tervezett
(köz)beszerzésekre vonatkozó megbízások előkészítésében, különös tekintettel szerződéstervezet kidolgozására,
j) részt vesz a projektdokumentáció összeállításában,
k) részt vesz a projekt keretében megkötésre kerülő
szerződések projektmenedzsment általi véleményezésében, a TSZ-szel való összhangjuk vizsgálatában – ideértve
a kapcsolódó (köz)beszerzési eljárás keretében az eljárásban közölt végleges feltételek és a szerződéstervezet véleményezését, vizsgálatát is –, különös tekintettel azok
pénzügyi, gazdasági szempontú szabályosságára, a szük
séges forrásoknak a projekt keretein belüli rendelkezésre
állására,
l) végzi a pályázat e-ügyintézési felületén (a továbbiakban: FAIR) szükséges adatfeltöltést és adatkezelést, ennek
keretében kiemelten a pénzügyi, gazdasági vonatkozású
adatrögzítést,
m) részt vesz a projekt kapcsán kötelezően előállítandó,
az a)-k) alpontban nem részletezett dokumentumok összeállításában,
n) részt vesz a projektet érintő ellenőrzésekben, és
o) felelőssége kiterjed a feladatai határidőre és megfelelő
minőségben történő végrehajtására, a projekt operatív működéséhez szükséges együttműködés fenntartására.
22. A projekt szakmai koordinátora
a) a projektmenedzsment tagjaitól és az érintett honvé
delmi szervezetektől kapott adatok alapján összeállítja az
IH felé benyújtandó szakmai beszámoló jelentéseket, ideértve különösen az időszaki beszámolók szakmai tartalmát,
b) a projektmenedzsment tagjaitól és az érintett honvédelmi szervezetektől, HM szervektől kapott adatok és a
projektmenedzser feladatszabása alapján bedolgozik a
projekttel kapcsolatos dokumentumokba, jelentésekbe és
kidolgozza azok közül a szakmai vonatkozásúakat,
c) részt vesz a projekt változás bejelentések és a TSZ
módosításához szükséges szerződésmódosítási kérelmek
összeállításában,
d) részt vesz a projekt előrehaladásának nyomon követésében,
e) részt vesz a projekt ütemtervének összeállításában,
így különösen a mérföldkövek és a kifizetési ütemezés
meghatározásában,
f) részt vesz a projekt keretében végrehajtásra tervezett
(köz)beszerzésekre vonatkozó megbízások előkészítésében, szükség szerint együttműködve a műszaki ellenőrrel,
különös tekintettel a műszaki követelmények és a szerződéstervezet kidolgozására,
g) részt vesz a projekt keretében megkötésre kerülő
szerződések projektmenedzsment általi véleményezésében, a TSZ-szel való összhangjuk vizsgálatában – ideértve
a kapcsolódó (köz)beszerzési eljárás keretében az eljárásban közölt végleges feltételek és a szerződéstervezet véleményezését, vizsgálatát is, különös tekintettel azok szakmai megfelelőségére,
h) részt vesz a projektdokumentáció összeállításában,
i) részt vesz a projekt (köz)beszerzési eljárásai kereté
ben létrehozott bizottságok munkájában,
j) részt vesz a projekt kapcsán kötelezően előállítandó,
az a)-i) alpontban nem részletezett dokumentumok összeállításában, k) részt vesz a projektet érintő ellenőrzésekben,
l) vizsgálja a számlákhoz tartozó teljesítések, teljesítést
igazoló dokumentációk szakmai megfelelőségét, a teljesítés igazolására vagy annak megtagadására vonatkozóan
javaslatot tesz a projektmenedzser felé,
m) közreműködik a projekt keretében történő tervezési
feladatok lebonyolításában, a szükséges egyeztetésekben
és elkészíti a tervdokumentáció véleményezését, összeállítja a tervek jóváhagyásához szükséges dokumentumokat,
valamint a műszaki ellenőrökkel együttműködve, javaslatot tesz projektmenedzser felé a teljesítésigazolásra,
n) részt vesz a kivitelezési munkák során a hetenként levezetésre kerülő helyszíni kooperációkon,
o) támogatja és felügyeli a projekt megvalósulása során
a műszaki ellenőrök tevékenységét, a kivitelezési munkák
ütemterv szerinti előrehaladását, melyről a projektmenedzsmentet folyamatosan tájékoztatja,
p) kezdeményezi a projektmenedzsment felé a projekttel kapcsolatosan a tervezési- illetve kivitelezési munkák
során felmerülő tisztázandó kérdések egyeztetését, összeállítja a szükséges döntési javaslatokat, és
q) felelőssége kiterjed a feladatai határidőre és megfelelő
minőségben történő végrehajtására, a projekt operatív működéséhez szükséges együttműködés fenntartására.
23. A projektadminisztrátor
a) megszervezi a projektértekezleteket, összeállítja az
ehhez szükséges meghívókat, emlékeztetőket, gondoskodik az érintettek tájékoztatásáról,
b) megszervezi a tervegyeztetéseket, valamint a kivitelezési munkák során a helyszíni kooperációkat, ennek keretében összeállítja a szükséges meghívókat, koordinálja
az emlékeztető kidolgozását és gondoskodik az érintettek
tájékoztatásáról,
c) gondoskodik a dokumentációs, irattárazási, archiválási kötelezettségeknek való megfelelésről,
d) a kedvezményezett szervezet szervezeti és működési
szabályzatában rögzítettek figyelembe vételével ellátja a
tájékoztatási és nyilvánosság-biztosítási feladatok közül a
projektmenedzser által meghatározott feladatokat, így különösen a kommunikációs terv előzetes összeállítását, az
arculati kézikönyv szerinti nyilvánosság-biztosítási feladatok előkészítését, a kapcsolódó várható költségek
felmérését,
e) ismerteti a projekt résztvevőivel az arculati szabályokat, mintadokumentumok kidolgozásával, az érintettek részére történő hozzáférhetővé tételével segíti alkalmazásukat és a projektmenedzser útján gondoskodik a betartatásukról,
f) összeállítja a projektmenedzsment tagjai által szolgáltatott adatok alapján az 57. pont e) alpontja szerint a kedvezményezett szervezet saját hivatalos honlapján elkülönített aloldalán kialakított projekt honlapon történő megjelentetni tervezett dokumentumokat és kapcsolatot tart a
kedvezményezett szervezet honlapjának szerkesztőjével a
projektmenedzser útján,
g) támogatja a külső és belső partnerekkel, szolgáltató
szervezetekkel való folyamatos kapcsolattartást,
h) részt vesz a projektdokumentáció összeállításában,
i) részt vesz a projektet érintő ellenőrzésekben, és
j) felelőssége kiterjed a feladatai határidőre és megfelelő
minőségben történő végrehajtására, a projekt operatív működéséhez szükséges együttműködés fenntartására.
24. A használó szervezet projekt helyszíni referense a
projekt és a kedvezményezett szervezet közötti összekötőként, a projektmenedzser irányítása mellett
a) támogatja a használó szervezet a feladattal érintett
szervezeti egységeinek a projektmenedzsmenttel történő
együttműködését,
b) kezdeményezi a használó szervezeten belül a projekttel kapcsolatban felmerülő feladatok végrehajtását,
c) gondoskodik az információ operatív áramlásáról, ideértve különösen a használó szervezetnél megjelenő, a projekttel összefüggő okmányok, dokumentumok projektmenedzsment részére történő eljuttatását vagy megismerhetővé tételét,
d) figyelemmel kíséri a projektet érintő, a használó szervezet belső működési folyamataihoz kötődő feladatok határidőre történő lezárulását, a projekt ütemtervéhez képest
felmerülő eltérés esetén beavatkozást kezdeményez,
e) szükség esetén részt vesz a projekt változás bejelentései és a TSZ módosításához szükséges szerződésmódosítási kérelmek összeállításában,
f) részt vesz a projekt előrehaladásának nyomon követésében együttműködve a projekt szakmai koordinátorával,
g) elkészíti a kivitelezés előrehaladását jelentősen befolyásoló munkaterület biztosításának ütemezését, melynek
betartásáért felelős a kivitelezés során,
h) biztosítja a tervezési munkák során a szükség szerinti
helyszíni bejárásokat és adatszolgáltatást,
i) támogatja a kivitelezési ütemterv szerinti munkaterület biztosítását, akadályoztatás esetén intézkedést kezdeményez a használó szervezet vezetője felé a projektmenedzser útján,
j) részt vesz a projekt ütemtervének összeállításában,
így különösen a mérföldkövek és a kifizetési ütemezés
meghatározásában,
k) részt vesz a projekt keretében végrehajtásra tervezett
(köz)beszerzésekre vonatkozó megbízások előkészítésében,
l) részt vesz a projekt kapcsán kötelezően előállítandó
dokumentumok összeállításában,
m) részt vesz a projektdokumentáció összeállításában,
n) részt vesz a projektet érintő ellenőrzésekben, és
o) felelőssége kiterjed a feladatai határidőre és megfelelő
minőségben történő végrehajtására, a projekt operatív működéséhez szükséges együttműködés fenntartására.
25. Nem tagja a projektmenedzsmentnek, de a projektmenedzser meghívása alapján a projektmenedzsment
munkájában, értekezletein részt vesz a HM BH vezetője
által a projekthez kijelölt közbeszerzési szakértő és a HM
GTSZF által a HM Miniszteri Kabinet személyi állományából felkérés alapján kijelölt, (köz)beszerzési eljárások
koordinációjáért felelős szakember.
26. A közbeszerzési szakértő a projektmenedzser által
meghatározott keretek között
a) részt vesz a projektmenedzsment munkájában, értekezletein, b) részt vesz a projekt keretében végrehajtásra kerülő
(köz)beszerzések előkészítésében,
c) együttműködik a projekthez tartozó (köz)beszerzési
eljárásokat kezdeményező okmányok, dokumentumok
összeállításában, azok ellenőrzésében,
d) a (köz)beszerzési eljárás során közzététel előtt gondoskodik a (köz)beszerzési dokumentumok projektmenedzsment általi felülvizsgálatáról,
e) részt vesz a projekthez kapcsolódó (köz)beszerzési
eljárások lebonyolításában, a döntés-előkészítésben, és a
szerződéskötés előkészítésében,
f) felügyeli a (köz)beszerzési eljárás minőségbiztosítási
ellenőrzésének, a támogató tanúsítvány beszerzésének
kezdeményezését, mely során együttműködik az ellenőrző
hatóságokkal,
g) részt vesz a projekt keretében megkötésre kerülő
szerződések projektmenedzsment általi véleményezésében, a TSZ-nek való megfelelőségük vizsgálatában – ideértve a kapcsolódó (köz)beszerzési eljárás keretében az eljárásban közölt végleges feltételek és a szerződéstervezet
véleményezését, vizsgálatát is – különös tekintettel a kapcsolódó (köz)beszerzések szabályosságára, azok összhangjára a piaci ár igazolására vonatkozó követelményekkel,
h) részt vesz az IH felé benyújtandó szakmai beszámoló
jelentések összeállításában, ideértve különösen azok
(köz)beszerzést érintő szakmai tartalmát,
i) a projektmenedzsment tagjaitól és az érintett HM
szervektől, honvédelmi szervezetektől kapott adatok és a
projektmenedzser feladatszabása alapján bedolgozik a
projekttel kapcsolatos jelentésekbe és kidolgozza azok közül a (köz)beszerzések aktuális helyzetével összefüggőeket,
j) szükség esetén részt vesz a projekttel kapcsolatos változás bejelentések és a TSZ módosításához szükséges
szerződésmódosítási kérelmek összeállításában,
k) részt vesz a projekt ütemtervének összeállításában,
így különösen a mérföldkövek és a kifizetési ütemezés
meghatározásában,
l) részt vesz a projektet érintő ellenőrzésekben, és
m) felelőssége kiterjed a feladatai határidőre és megfe
lelő minőségben történő végrehajtására, a projekt operatív
működéséhez szükséges együttműködés fenntartására.
27. A közbeszerzési eljárások koordinációjáért felelős
szakember a) részt vesz a projekt keretében végrehajtásra kerülő
megbízások előkészítésében, (köz)beszerzési eljárások
végrehajtásában,
b) részt vesz a projekt keretében megkötésre kerülő
szerződések projektmenedzsment általi véleményezésében, a közbeszerzési szakértővel együttműködve véleményezi a (köz)beszerzési eljárások szabályosságát,
c) a projektmenedzser jelölése alapján – a döntési jogkörrel rendelkező vezető felkérésére – részt vesz a projekt
(köz)beszerzési eljárásai keretében létrehozott bizottságok
munkájában,
d) szükség szerint részt vesz a projektet érintő ellenőrzésekben, és
e) felelőssége kiterjed a feladatai határidőre és megfelelő
minőségben történő végrehajtására, a projekt operatív működéséhez szükséges együttműködés fenntartására.
28. A műszaki ellenőr
a) részt vesz a projekt megvalósításához szükséges ter
vezési munkák során a tervezői egyeztetéseken, véleményezi a tervezők által készített javaslatokat, dokumentációkat,
b) együttműködik a projekt szakmai koordinátorával a
tervező által elkészített tervdokumentációk véleményezésében, részt vesz az annak jóváhagyásához szükséges dokumentumok összeállításában,
c) együttműködik a projekt szakmai koordinátorával a
projekt megvalósításához szükséges a kivitelezési munkák
(köz)beszerzési eljárásának előkészítése során a műszaki
követelmények tervezetének összeállításában,
d) együttműködik a projekt szakmai koordinátorával a
projekt megvalósításához szükséges kivitelezési munkák
(köz)beszerzési eljárása során az ajánlatok szakmai véleményezésében,
e) ellátja a projekt megvalósítása folyamán az építőipari
kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.)
Korm. rendelet 16. §-a szerinti műszaki ellenőri tevékenységeket,
f) elkészíti a projekt kapcsán az állománybavételi bizonylatokat, és
g) felelőssége kiterjed a feladatai határidőre és megfelelő
minőségben történő végrehajtására, a projekt operatív működéséhez szükséges együttműködés fenntartására.
3. Működési rend, együttműködés és döntéshozatal 29. A projekt előrehaladása, a kijelölt célok, indikátorok
elérése érdekében a projekt végrehajtása során a projekt
honvédelmi tárcán belüli érintettjei számára a feladatok elrendelése, végrehajtása, döntések előkészítése és meghozatala 30–35. pontban meghatározott működési rend szerint történhet.
30. A projektmenedzser
a) a projekt operatív döntéshozója,
b) döntéshozatalának elsődleges fóruma a projektérte
kezlet,
c) a projektértekezletet a projekt ütemezéséhez, felada
taihoz illeszkedve, de legalább havonta összehívja,
d) a projektértekezletre minden esetben meghívja a pro
jektmenedzsment tagjait, és az értekezlet témája függvé nyében eseti döntéssel meghívhat a projektben érintett bármely résztvevőt,
e) döntéseit a döntési helyzettől függően szóban vagy
írásban hozza meg,
f) a feladatok végrehajtását minden esetben írásban,
e-mailben vagy a projektértekezletről készült emlékeztetőben, a határidő és a végrehajtó személyének megjelölésével rendeli el,
g) a projekt során az IH-val folytatott kommunikációban, egyeztetések alatt képviseli a kedvezményezett érdekeit,
h) felterjeszti a projektmenedzsment által összeállított
javaslatokat, ügyiratokat a kedvezményezett szervezet
projekt szakmai támogatásáért felelős vezetője részére, és
i) a projekt során jelzi a kedvezményezett szervezet projekt szakmai támogatásáért felelős vezetője felé a hatáskörét meghaladó tisztázandó kérdések felmerülését, majd a
döntést követően végrehajtja az általa meghatározottakat.
31. A projektmenedzser döntéseit és a projektmenedzsment által összeállított, így különösen a FAIR rendszerbe
feltöltésre kerülő dokumentumokat a kedvezményezett
szervezet projekt szakmai támogatásáért felelős vezetője a
döntési helyzettől függően írásban vagy szóban hagyja
jóvá.
32. A PIB
a) a projektmenedzsment keretein belül nem rendezhető
problémák konszenzusos megoldása érdekében létrehozott testület, b) döntéshozatalának elsődleges fóruma a PIB ülés,
c) alakuló és projektzáró ülését a projektmenedzser, a
felmerült probléma megoldását célzó rendkívüli üléseit a
projektszponzor, a projektmenedzser vagy a PIB bármely
tagjának kezdeményezésére a PIB vezetője hívja össze,
d) döntéseit testületi formában, konszenzussal, írásban
hozza meg,
e) ülésének emlékeztetőjét az abban foglalt írásos döntésekkel a PIB titkári teendőit ellátó projektkoordinátor
legfeljebb 2 munkanapos határidővel a PIB tagjait delegáló
honvédelmi szervezeteknek, HM szerveknek megküldi
visszamutatásra, egyetértő visszajelzések, illetve a határidő eredménytelen lejárta esetén a döntés kötelező erőre
emelkedik, és
f) ülésének emlékeztetőjével, az abban foglalt írásos
döntésekkel kapcsolatos érdemi észrevétel határidőn belüli
felmerülése esetén a PIB vezetője kezdeményezi ismételt
ülés tartását, a vitás kérdés lezárását.
33. A projektszponzor
a) a projekt állami vezetői szintű döntéshozója,
b) döntéseit egyszemélyi formában, a döntési helyzettől
függően szóban vagy írásban hozza meg, és
c) döntéshozatalának elsődleges formája eseti döntés az
operatív és stratégiai döntéshozatali szinteken felmerülő
döntési javaslatok jóváhagyásával vagy elutasításával.
34. A projektben érintett honvédelmi szervezetek és
HM szervek, így különösen a kedvezményezett szervezet,
a PIB tagjait, a projektmenedzsert és projektmenedzsment
tagjait, valamint a projekt megvalósításának résztvevőit
delegáló HM szervek, honvédelmi szervezetek a projekt
sikeres végrehajtása érdekében folyamatosan együttműködnek.
35. Az együttműködés keretében
a) a projektmenedzser a projektmenedzsment tagjait és
a projekt végrehajtásában résztvevő további személyeket –
ideértve különösen a közbeszerzési szakértőt, a projekt
megvalósításában közreműködő műszaki ellenőröket és
munkatársakat –, szolgálati, illetve hivatali alárendeltségüktől függetlenül, közvetlenül irányítja a döntési jogkörébe tartozó kérdésekben,
b) a projektmenedzser, a projektmenedzsment tagjai és
a projekt végrehajtásban résztvevő további személyek
– ideértve különösen a közbeszerzési szakértőt, a projekt
megvalósításában közreműködő műszaki ellenőröket és
munkatársakat – közvetlenül együttműködnek egymással
a projekt keretében a feladat- és hatáskörükbe utalt kérdésekben,
c) a használó szervezet a projektbe delegált képviselőin
keresztül közvetlenül részt vesz a projektmenedzsment tevékenységében és a projekt keretein belül közvetlenül
együttműködik azzal, és
d) valamennyi a projektben résztvevő HM szerv, honvédelmi szervezet köteles a projekttel összefüggő tevékenységét a projekt jelen együttes intézkedésben meghatározott
keretein belül, a meghatározott testületeken és együttműködési fórumokon, így kiemelten a projektmenedzsmentben, a PIB-ben, a projektértekezleten és a PIB ülésen keresztül, a projekt résztvevőivel közvetlenül együttműködve végrehajtani.
4. A jelentési rend 36. A projekt előrehaladása, a kijelölt célok, indikátorok elérése, az eredmények bemutatása érdekében a projekt tevékenységéről – annak honvédelmi tárcán kívüli és
belüli érintettjei számára – jelentések, beszámolók készülnek a 37–44. pontban meghatározott rend szerint.
37. A jelentési rend szempontjából a projekt honvédelmi tárcán kívüli érintettjének minősülnek – ennek keretében rendszeres és eseti adatszolgáltatást, jelentést, beszámolót kérhetnek a projektre vonatkozóan – különösen
a) az IH,
b) a Miniszterelnökség, és
c) az ellenőrzésre jogosult szervezetek.
38. A jelentési rend szempontjából a projekt honvédelmi tárcán belüli érintettjének minősülnek, így eseti adat
szolgáltatást, jelentést, beszámolót kérhetnek a projektmenedzsmenttől a projektre vonatkozóan
a) a projektszponzor, és
b) a PIB tagjait delegáló honvédelmi szervezetek és HM
szervek vezetői. 39. A projektmenedzsment belső jelentési rendjének részei a következők:
a) a személyes jelentés, melynek alapvető fóruma a legalább havonta egyszer összehívott projektértekezlet, melyről emlékeztető készül,
b) az előrehaladás nyomon követése érdekében a projekt résztvevői által a projektmenedzsernek elektronikus
levél formájában megküldött – az 1. melléklet szerinti tartalommal összeállított – formalizált, havi projektjelentés,
melyet a projektadminisztrátor fog össze, és mely alapját
képezi a havi projekt értekezleteknek, valamint
c) a havi jelentések között a halasztást nem tűrő, előre
nem látható események, körülmények esetén soron kívül
készülő projektjelentés, melynek előkészítését a projektadminisztrátor koordinálja, és amely alapját képezi a rendkívüli projekt értekezleteknek.
40. A honvédelmi tárcán kívüli érintetteknek készülő
beszámolókat, jelentéseket, adatszolgáltatásokat a projektmenedzsment állítja össze és a kedvezményezett szervezet vezetője vagy a kedvezményezett szervezet projekt
szakmai támogatásáért felelős vezetője hagyja jóvá, ideértve különösen az IH részére továbbítandó időszakos beszámolókat, az IH részére benyújtandó státuszjelentéseket, a záró beszámolót, az ezekhez a kapcsolódó kifizetési
igényeket, a változás bejelentéseket és a TSZ módosítási
kérelmeket.
41. A HM utasítás 6. § (8) bekezdésében meghatározott,
a projekt megvalósítását veszélyeztető probléma felmerülésére vonatkozó jelentést a projektmenedzsment állítja
össze, a projektmenedzser kiadmányozza, és a kedvezményezett szervezet projekt szakmai támogatásáért felelős
vezetőjének útján küldi meg a HM GTSZF részére.
42. A HM utasítás 15. §-ában meghatározott jelentést –
az 2. melléklet szerinti formában – a projektmenedzsment
állítja össze és terjeszti fel a kedvezményezett szervezet
projekt szakmai támogatásáért felelős vezetőjének útján a
HM VGH VGTI EUPTO egyetértésével a kedvezményezett szervezet vezetője részére jóváhagyásra. A jóváhagyott jelentést a HM VGH VGTI EUPTO összesíti és minden negyedév utolsó hónapjának 10. napjáig megküldi a
HM GTSZF részére.
43. A honvédelmi tárcán belüli érintetteknek készülő, a
41. és 42. pont alá nem tartozó, a projekt működésével
összefüggő, annak európai uniós finanszírozásából következően előkészítendő beszámolókat, jelentéseket, adatszolgáltatásokat a projektmenedzsment állítja össze a
projektmenedzser egyetértésével, azokat a kedvezményezett szervezet projekt szakmai támogatásáért felelős vezetője kiadmányozza és a használó szervezet egyidejű tájékoztatása mellett küldi meg a címzett részére.
44. A projekt működésével közvetlenül össze nem függő,
az érintett HM szervek, honvédelmi szervezetek működési
rendjén alapuló beszámolókat, jelentéseket, adatszolgáltatásokat azok belső működési szabályainak megfelelően
kell elkészíteni, felterjeszteni.
5. A dokumentumok kezelése, tárolása,
nyilvántartása, megőrzése 45. A projekthez kapcsolódó dokumentumok nyilvántartását kedvezményezett szervezet által erre a célra biztosított iktatólapon kell végrehajtani, a 46–49. pontban foglaltak figyelembevételével.
46. Ha jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz
vagy belső rendelkezés eltérően nem rendelkezik, a projekthez kötődő dokumentumok kiállítására olyan példányszámban és módon kell intézkedni, amely lehetővé teszi,
hogy – a műszaki tervdokumentáció kivételével – egy eredeti példány minden dokumentumból – ideértve különösen a kiadmányozott ügydarabokat, a (köz)beszerzési eljárás során keletkezett dokumentumokat, számlákat, az ezeket alátámasztó dokumentumokat – a projektmenedzsment
részére megküldésre kerülhessen. A projektmenedzsment
kötelespéldányát a projektadminisztrátor tárolja digitális
formában és eredetben, papíralapon is.
47. A projekthez kötődő műszaki tervdokumentáció kiállítására olyan példányszámban és módon kell intézkedni,
ami lehetővé teszi, hogy két eredeti példány minden dokumentumból a projektmenedzsment részére megküldésre
kerülhessen. A projektmenedzsment egy-egy köteles példányát a projektadminisztrátor, és a kijelölt projekt szakmai koordinátor tárolja digitális formában és eredetben,
papíralapon is.
48. A projekthez kötődő valamennyi dokumentum megőrzési idejének megállapításakor figyelembe kell venni a
TSZ-ben rögzített megőrzési kötelezettséget.
49. A kedvezményezett szervezet vezetője és a projektmenedzser gondoskodnak arról, hogy minden olyan hivatalos értesítést, megkeresést, amely a kedvezményezett
szervezet hivatalos elektronikus címére érkezik, a lehető
legrövidebb időn belül megkapja mind a kedvezményezett
szervezet, mind a projektmenedzsment tagjai, ennek érdekében
a) a kedvezményezett szervezet vezetője intézkedik,
hogy a szervezet elérhetőségeire érkező, a projekthez kötődő hivatalos megkeresések soron kívüli referálás mellett,
haladéktalanul, elektronikusan továbbításra kerüljenek a
projektmenedzser elektronikus elérhetőségére, és
b) a projektmenedzser gondoskodik arról, hogy a projekt kapcsán a FAIR rendszerbe érkező minden hivatalos
értesítés, megkeresés elektronikus úton a kedvezményezett szervezet vezetője, valamint a projekt szakmai támogatásáért felelős vezetője és a projektben végrehajtásában
közreműködő szakmai munkatársak, mind a projektmenedzsment tagjai számára haladéktalanul hozzáférhetővé
váljon.
6. A (köz)beszerzések lefolytatására vonatkozó
sajátos szabályok 50. A kedvezményezett szervezet vezetője kezdeményezi, hogy a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló 18/2014. (III. 7.) HM utasításban kizárólagos jogosultsági körbe tartozóként meghatározott
(köz)beszerzési eljárások az utasítás 15. §-a alapján, a kedvezményezett szervezet hatáskörébe esetileg delegálásra
kerüljenek.
51. A kedvezményezett szervezet jogosult meghatalmazni a HM BH-t a projekthez kapcsolódó valamennyi
(köz)beszerzés lebonyolításával, figyelemmel a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 29. § (1) bekezdésére, ilyen esetben a HM BH a (köz)beszerzési eljárás során – járulékos közbeszerzési szolgáltatás keretében
– a kedvezményezett szervezet nevében és javára jár el
ajánlatkérőként.
52. Az 51. pont alapján lefolytatásra kerülő (köz)beszerzési eljárás lebonyolítása során a HM BH közbeszerzési szabályzatának figyelembevételével kell eljárni.
A kedvezményezett szervezet és a HM BH együttműködik
a szakértői, valamint a bíráló bizottságok összetételének
meghatározásakor, azzal, hogy azokban a részvételt biztosítani kell a projektmenedzser által kijelölt személyek részére.
53. A (köz)beszerzéssel összefüggő dokumentumok
kapcsán a 46. és 47. pontban foglaltakat úgy kell végrehajtani, hogy ahol a projektmenedzsment részére eredeti példányt biztosítani – eltérő jogszabályi rendelkezés miatt –
nem lehet, ott elektronikus másolati példány átadásával
kell az érintett dokumentumokat megküldeni a projektmenedzsment részére.
54. A (köz)beszerzéssel összefüggő dokumentumok
projektmenedzsment részére összeállított példányát a
(köz)beszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés aláírását követően haladéktalanul át kell adni a projektmenedzsmentnek.
55. A (köz)beszerzések támogató minőségbiztosítási tanúsítványának beszerzése érdekében a projekt közbeszerzési szakértője közvetlenül tartja a kapcsolatot az ellenőrző hatóságokkal és ha szükséges, jogosult az eljárások során felmerülő szükséges okmányok, dokumentumok soron
kívül történő HM BH illetékes vezetőjével való jóváhagyatására.
7. Képviselet és külső kommunikáció 56. A projekt képviseletére
a) a kedvezményezett szervezet vezetője a 16. pontban,
b) a kedvezményezett szervezet projekt szakmai támo
gatásért felelős vezetője a 17. pontban, és
c) a projektmenedzser a 18. pontban
meghatározott keretek között jogosult. 57. A projekt kapcsán a Széchenyi 2020 Kedvezményezettek Tájékoztatási Kötelezettségei útmutató és arculati
kézikönyv „KTK 2020“ című dokumentumban (a továbbiakban: KTK2020 útmutató), a felhívásban és a TSZ-ben
előírt tájékoztatási és nyilvánosság-biztosítási feladatok
körébe tartozó kommunikációs feladatokat az alábbiak
szerint kell végrehajtani:
a) a tájékoztatás és a nyilvánosság biztosítása feladatainak végrehajtásáért a kedvezményezett szervezet vezetője,
a kedvezményezett szervezet projekt szakmai támogatásáért felelős vezetője és a projektmenedzser felelős,
b) a rendezvények, egyeztetések, megbeszélések körülményeit környezettudatos módszerekkel kell megteremteni,
c) a projekttel összefüggő kötelező tájékoztatási és nyilvánosság-biztosítási feladatokat a projektadminisztrátorral együttműködve a kedvezményezett szervezet a szervezeti és működési szabályzatában rögzítettek figyelembe
vételével látja el,
d) a kommunikációs terv előzetes összeállítása, a nyilvánosság biztosítása feladatainak előkészítése, a kapcsolódó várható költségek felmérése, az arculati szabályok a
projekt résztvevőivel történő megismertetése és a mintadokumentumok kidolgozása a 23. pontban foglaltak alkalmazásával a projektadminisztrátor feladata, a kapcsolódó
beszerzésekre a kedvezményezett szervezet projekt szakmai támogatásáért felelős vezetője intézkedik, és
e) a kedvezményezett szervezet honlapján közzéteendő,
a projekthez kapcsolódó, annak fenntartási időszak zárásáig folyamatosan frissítendő tájékoztató a szervezet saját
honlapján www.hm.vedelemgazdasagihivatal.kormany.hu
oldalon, elkülönített aloldalon a megjelenés általános szabályai szerint kerül közzétételre.
58. A KTK2020 útmutatóban, a felhívásban és a
TSZ-ben előírt tájékoztatási és nyilvánosság-biztosítási
feladatok körébe nem tartozó kommunikáció tekintetében
a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség külső
kommunikációjának rendjéről 72/2011. (VI. 30.) HM utasítás alkalmazandó.
8. A projekt résztvevőinek kijelölése, foglalkoztatása,
tevékenységük díjazása
59. A projekt résztvevőinek delegálására a HM utasítás
6. §-ában foglaltak szerint, a 3. mellékletben meghatározott delegáló lap kitöltésével intézkedik a delegáló honvédelmi szervezet, HM szerv vezetője, az alábbi kivételekkel:
a) a PIB tagjai a 8. pontban kerülnek meghatározásra, és
b) a projektmenedzser a HM utasítás 6. § (4) bekezdése
szerint kerül kijelölésre. 60. A projekt résztvevőinek kedvezményezett szervezettel való viszonyának kialakítása, feladatai, felelősségének részletes tisztázása érdekében a kedvezményezett
szervezet vezetője – a delegált személy munkáltatói jogkört gyakorló, a delegáló döntést meghozó szervezeti vezetője egyetértésével – az érintett jogállásától függően
a) célfeladatot ír ki a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 140. § alapján,
b) célfeladatot ír ki a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 154. §
(2) és (3) bekezdése alapján, vagy
c) kezdeményezi, hogy az érintett személy munkavégzése annak megvalósulási helyétől függetlenül, a kedvezményezett szervezet javára kerüljön elrendelésre – a projekt keretein belül, a részvétel mértékével arányosan – a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII.
törvény (a továbbiakban: Kjt.) 44/A. § (2) bekezdése szerinti más munkáltatónál történő munkavégzésre vonatkozó
szabályok szerint.
61. A Hjt. és a Kttv. hatálya alá tartozó delegált személyek esetén a célfeladatban kell rögzíteni legalább a projekt számát, nevét és a delegált személy
a) projekt keretében történő munkavégzésének elrendelt
időtartamát, a feladathoz rendelt munkaórák maximális
mennyiségét,
b) által elvégzendő feladatokat,
c) hatás- és jogkörét, a felelősségi viszonyokat, és
d) részére elrendelt feladathoz meghatározott juttatás
összegét, a folyósítás feltételeit. 62. A projekten belüli tevékenység a Hjt. és a Kttv. hatálya alá tartozó delegált személyek esetében célfeladatban a
Kttv. 154. § (2) bekezdése, illetve a Hjt. 140. § szerinti esetekben rendelhető el, ideértve azt az esetet is, ha az előírt
feladat az érintett munkaköri leírásában nem szerepel.
63. Az 59-62. pontban meghatározott célfeladatot érintő, a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról
és egyes illetménypótlékokról 249/2012. (VIII. 31.) Korm.
rendelet 4. § (4) bekezdése szerinti adatszolgáltatást a projektmenedzsment készíti elő és a kedvezményezett szervezet vezetője kiadmányozza.
64. A Kjt. hatálya alá tartozó delegált személyek esetén
az 60. pont c) alpontjában meghatározott kezdeményezést
követően a Kjt. 44/A. § (3) bekezdésére is tekintettel, de az
időtartamtól függetlenül minden esetben az érintett
munkáltatója, az érintett és a kedvezményezett szervezet
közötti háromoldalú megállapodásban kell rögzíteni legalább a projekt számát, nevét és a delegált személy
a) projekt keretében – az 60. pont c) alpont szerinti más
munkáltatónál – történő munkavégzésének maximális időtartamát,
b) által elvégzendő feladatokat,
c) hatás- és jogkörét, a felelősségi viszonyokat, és
d) részére elrendelt feladathoz meghatározott juttatás
összegét, a folyósítás feltételeit. 65. A Kjt. hatálya alá tartozó delegált személyek esetén
a munkakörbe nem tartozó vagy a munkakör ellátásából
adódó általános munkaterhet jelentősen meghaladó tevékenységet – a projekt költségvetésében biztosított elkülönített forrás terhére – a Kjt. 77. (1) bekezdésében meghatározott átmeneti többletfeladatok teljesítéséért megállapított egyszeri kereset kiegészítés megállapításával kell ellentételezni a mérföldkövek teljesítésével arányosan.
66. A projekt költségvetésében biztosított elkülönített
forrás terhére – azoknál a személyeknél, akiknél a projektben ellátott feladat a munkaköri leírásukban rögzített vagy
rögzíthető, az általános munkaterhet jelentősen meg nem
haladó tevékenységet jelent – a személyi juttatásuk projektre fordított, arányos részét kell elszámolni. Esetükben
a feladat elvégzése célzottan nem ellentételezhető, azok
elvárásokat elérő vagy felülmúló teljesítésének díjazása az
érintett jogviszonya szerinti, illetményre, illetve illetményjellegű juttatásokra, pénzjutalomra vonatkozó szabályok alapján történhet.
9. Záró rendelkezések 67. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár