text:
8/2016. (VIII. 31.) NVI utasítása a Nemzeti Választási Iroda Közbeszerzési és Beszerzési Szabályzatáról.
A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27.  § (1)  bekezdésében, valamint az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés b)  pontjában foglalt feladatkörömben eljárva
– figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Ezen utasítás személyi hatálya kiterjed a  Nemzeti Választási Irodának (a továbbiakban: Iroda) a  közbeszerzésekről
szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásai (a továbbiakban:
közbeszerzés), illetve a közbeszerzésnek nem minősülő beszerzési eljárásai (a továbbiakban: beszerzés) előkészítésébe,
lebonyolításába, illetve ezen eljárások bármely szakaszába bevont munkatársaira foglalkoztatási jogviszonytól
függetlenül, ideértve az Iroda elnökének megbízásából eljáró harmadik személyeket és szervezeteket is.
2. A közbeszerzések és beszerzések tervezése 2. § (1) Az önálló szervezeti egység vezetője minden év január 31-ig – a közbeszerzési szakreferens iránymutatása szerint –
összeállítja a tárgyévre vonatkozó beszerzési igényeit megjelölve a beszerzés
a) tárgyát,
b) becsült értékét,
c) fajtáját és
d) a megvalósítás tervezett idejét.
(2) A közbeszerzési szakreferens az önálló szervezeti egységek vezetőitől kapott igényeket – csoportonkénti bontásban,
a beszerzés tárgyának Kbt. szerinti besorolása alapján – összesíti, és összeállítja az Iroda éves beszerzési, illetve a Kbt.
42. § (1) bekezdése szerinti éves összesített közbeszerzési tervét (a továbbiakban: közbeszerzési terv).
(3) A közbeszerzési tervet az 1. melléklet szerinti minta alkalmazásával kell összeállítani.
 (4) A beszerzési és a közbeszerzési tervet a közbeszerzési szakreferens a gazdasági elnökhelyettes útján terjeszti az elnök
elé jóváhagyásra.
 (5) Ha év közben a közbeszerzési terv módosítása válik szükségessé, azt az érintett önálló szervezeti egység vezetője
– írásbeli indoklásával ellátva – kezdeményezi.
 (6) Az áruk, szolgáltatások, építési beruházások beszerzésének megkezdésekor – különös tekintettel a  beszerzés
tárgyának értékére és a  Kbt.-ben előírt egybeszámítási kötelezettségre – a  közbeszerzési szakreferens feladata és
felelőssége a beszerzések egybeszámítási szempontból való figyelemmel kísérése.
(7) A beszerzést igénylő önálló szervezeti egység vezetője az  éves beszerzési tervben nem szereplő, de tárgyévben
várhatóan megvalósuló nettó 1 millió forint egyedi beszerzési érték fölötti kötelezettségvállalásokról elektronikus
úton tájékoztatja a szakterületileg illetékes keretgazdát és a közbeszerzési szakreferenst.
(8) A Gazdálkodási Főosztály a  pénzügyi nyilvántartó rendszerből kérés alapján a  kötelezettségvállalásokról adatot
szolgáltat a keretgazdák, valamint a közbeszerzési szakreferens részére.
II. Fejezet
Közbeszerzésre vonatkozó szabályok 3. A közbeszerzési eljárásban részt vevő munkatársak
3. § (1) A közbeszerzési eljárásban részt vevő munkatárs köteles közreműködésének megkezdése előtt a  Kbt. 25.  §
(6) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi és ezzel együtt titoktartási nyilatkozatot tenni, amelyben kötelezettséget
vállal arra, hogy a közbeszerzési eljárás során tudomására jutott információról, adatról, tényről illetéktelen szervnek
vagy személynek tájékoztatást nem ad.
(2) Ha az  összeférhetetlenségi ok utóbb merül fel, azt a  közbeszerzési eljárásban részt vevő munkatárs az  elnöknek
köteles haladéktalanul bejelenteni.
(3) Az elnök összeférhetetlensége esetén a  gazdasági elnökhelyettes jár el, a  közbeszerzési eljárásban részt vevő
munkatársak esetében pedig az érintett helyett gondoskodni kell új, megfelelő szakértelemmel rendelkező személy
kijelöléséről, illetve bevonásáról.
4. § Az Iroda a  közbeszerzési eljárásokat elsősorban közszolgálati jogviszonyban foglalkoztatott munkatársainak
bevonásával folytatja le. Az  elnök egyedi döntése alapján a  közbeszerzési eljárás részben vagy egészben felelős
akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó vagy egyéb szakértő bevonásával is teljesíthető.
4. A közbeszerzési eljárásban részt vevő munkatársak feladat- és hatásköre
5. § A Nemzeti Választási Iroda gazdálkodási szabályzatáról szóló 9/2015. (XII. 9.) NVI utasítás (a továbbiakban: Gazdálkodási
szabályzat) 2. § d) pontjában meghatározott keretgazda (a továbbiakban: keretgazda)
a) indokolással ellátott írásbeli javaslatot tesz a közbeszerzési eljárás megindítására,
b) felel a  közbeszerzés tárgyának, mennyiségének és becsült értékének meghatározásáért, figyelembe véve
a közbeszerzés egybeszámítási szabályait, valamint a rendelkezésére álló szabad előirányzatait,
c) kijelöli a témafelelőst,
d) javaslatot tesz a bírálóbizottság összetételére,
e) felel az ajánlattevők alkalmasságára vonatkozó előírások, az ajánlatok elbírálási szempontjainak, illetve adott
esetben a részszempontoknak és azok súlyszámának meghatározásáért,
f ) felelős a dokumentáció műszaki tartalmáért, valamint
g) köteles a szerződéstervezetet és a szerződéses feltételeket véleményezés céljából a közbeszerzési szakreferens
részére megküldeni. 6. § A témafelelős az  adott közbeszerzésért felelős önálló szervezeti egység munkatársa, aki közreműködik az  eljárás
lebonyolításában és
a) felel
aa) a hirdetmények, valamint
ab) a dokumentáció
szakmai és műszaki tartalmának meghatározásáért és összeállításáért,
b) felel a közbeszerzési szakreferens megfelelő időben történő és megfelelő tartalmú tájékoztatásáért, valamint
c) támogatja a bírálóbizottság szakmai munkáját.
7. § (1) Az Iroda az adott közbeszerzési eljárásban benyújtott ajánlatok elbírálására legalább háromtagú bírálóbizottságot
hoz létre. A  bírálóbizottságot úgy kell összeállítani, hogy tagjai között legyen pénzügyi, jogi, közbeszerzési és
a közbeszerzés tárgya szerinti körben megfelelő szakértelemmel rendelkező személy.
(2) A bírálóbizottság tagjait és annak elnökét a  keretgazda javaslata alapján az  elnök jelöli ki az  adott közbeszerzés
megindítására irányuló döntésével egyidejűleg.
(3) A bírálóbizottság hatáskörébe tartozik
a) az ajánlattételi, ajánlati vagy részvételi felhívás és dokumentáció (a továbbiakban együtt: közbeszerzési
dokumentumok) véglegesítése és döntésre való felterjesztése,
b) az ajánlatok, részvételi jelentkezések érvényességének megállapítása,
c) az ajánlatok, részvételi jelentkezések értékelése, valamint
d) az eljárás eredményére, illetve eredménytelenné nyilvánítására vonatkozó javaslattétel.
8. § (1) Az Iroda valamennyi közbeszerzési eljárásában közbeszerzési szakreferens működik közre.
 (2) A közbeszerzési szakreferens
a) iránymutatást ad az egyes közbeszerzések becsült értékének és az eljárás fajtájának meghatározásához,
b) összeállítja a beszerzési és a közbeszerzési tervet,
c) felel az eljárások lefolytatásáért és ennek során a dokumentálás rendjére vonatkozó jogszabályok betartatásáért,
d) meghatározza a körbeszerzési eljárás lefolytatására vonatkozó határidőket, és ellenőrzi azok betartását,
e) felel az  ajánlatok, illetve részvételi jelentkezések (a továbbiakban együtt: ajánlatok) átvételéért, felbontás
nélkül történő megőrzéséért, valamint határidőben történő felbontásáért,
f ) elkészíti és folyamatosan aktualizálja a közbeszerzések nyilvántartását,
g) felel a  Kbt. 26.  § (1)  bekezdése szerinti értesítés, valamint az  éves statisztikai összegzés elkészítéséért és
a Közbeszerzési Hatóságnak határidőben történő megküldéséért,
h) felel a  Közbeszerzési Adatbázisba történő kötelező adatszolgáltatás határidőben történő továbbításáért,
valamint
i) felel a  közbeszerzésekre vonatkozó közérdekű adatok összeállításáért és közzétételük kezdeményezésének
előkészítéséért. 9. § (1) Az egyes közbeszerzési eljárások megindításáról, eredményéről, illetve eredménytelenné nyilvánításáról, adott
ajánlattevő teljesítésre való alkalmatlanságáról, ajánlata érvénytelenné nyilvánításáról – a bírálóbizottság javaslata
alapján – az elnök dönt.
(2) Az elnök az  (1)  bekezdésben foglalt jogkörét adott közbeszerzési eljárásban az  eljárás megindítása előtt írásban
átruházhatja az Iroda általános vagy gazdasági elnökhelyettesére. A delegált döntési hatáskör nem ruházható tovább.
5. A közbeszerzések előkészítésének és lefolytatásának felelősségi rendje
10. § (1) A keretgazda a  közbeszerzésre vonatkozó igényt az  adott közbeszerzési eljárás megindítása előtt – a  teljes
közbeszerzési eljárás lefolytatásának idejére figyelemmel – kellő időben jelzi a  közbeszerzési szakreferensnek és
a gazdasági elnökhelyettesnek.
(2) A keretgazda a 2. melléklet szerinti minta alkalmazásával kezdeményezi a gazdasági vezetőnél a közbeszerzéshez
szükséges pénzügyi fedezet rendelkezésre állásának igazolását (a továbbiakban: fedezetigazolás).
(3) A közbeszerzési eljárást a gazdasági vezető általi fedezetigazolást követően lehet megindítani.
 (4) A keretgazda a  közbeszerzésre vonatkozó igényről a  3.  melléklet szerinti minta alkalmazásával feljegyzést terjeszt
az elnök elé, amelyhez csatolja a fedezetigazolást. 11. § (1) A közbeszerzési szakreferens
a) a közbeszerzési dokumentumokat közbeszerzési szakmai szempontból véleményezi,
b) a szerződéstervezetet megküldi a  Gazdálkodási Főosztály vezetője részére pénzügyi, valamint a  Jogi és
Ügyviteli Főosztály vezetője és – a  Jogi és Ügyviteli Főosztály vezetője útján – az  általános elnökhelyettes
részére jogi véleményezés céljából,
c) az észrevételeket megküldi a keretgazda részére.
 (2) Az ajánlatok bontásáról a közbeszerzési szakreferens vagy az általa kijelölt munkatárs készít jegyzőkönyvet.
 (3) A bontási jegyzőkönyvet a közbeszerzési szakreferens küldi meg a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők részére.
12. § (1) Ha a közbeszerzési eljárás során szükségessé válik a hiánypótlás biztosítása, a hiánypótlási felhívás összeállításáról és
az ajánlattevőknek történő megküldéséről a közbeszerzési szakreferens gondoskodik.
(2) Ha a közbeszerzési eljárás tárgyalásos eljárás vagy versenypárbeszéd, az eljárás során tartott tárgyalásokról, illetve
párbeszédekről a közbeszerzési szakreferens készít jegyzőkönyvet.
(3) A bírálóbiztossági ülés jegyzőkönyvét a közbeszerzési szakreferens vagy – ha bevonásra került – a felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadó vagy szakértő készíti el.
13. § (1) Az ajánlatok elbírálásáról a bírálóbizottsági ülés jegyzőkönyve alapján készült írásbeli összegezést az ajánlattevőknek
a döntés meghozatalát követő három munkanapon belül kell megküldeni.
(2) A közbeszerzési szakreferens felel
a) a nyertes ajánlattevővel történő szerződéskötés előkészítéséért, valamint
b) az eljárás eredményéről vagy eredménytelenné nyilvánításáról szóló tájékoztató közzétételéért.
6. Közbeszerzésekre vonatkozó egyéb rendelkezések 14. § Ha a Gazdálkodási Főosztály 2. § (8) bekezdése szerinti adatszolgáltatása alapján a keletkezett és adott évben várható
kötelezettségvállalások miatt a  közbeszerzési tervben nem betervezett, új közbeszerzési eljárás indítása válhat
szükségessé, erről a közbeszerzési szakreferens köteles tájékoztatni a keretgazdát.
15. § (1) A közbeszerzési eljárással összefüggésben indult esetleges jogorvoslati eljárás során az Irodát az elnök által kijelölt
munkatárs vagy megbízott szakértő képviseli (a továbbiakban: jogi képviselő).
(2) A jogi képviselő köteles minden, a jogorvoslati eljárás szempontjából lényeges kérdésben a közbeszerzéssel érintett
önálló szervezeti egység vezetőjével egyeztetni, továbbá a  jogorvoslati eljárás fejleményeiről a  közbeszerzési
szakreferenst tájékoztatni.
16. § (1) Az egyes szerződések teljesítésének nyomon követéséért a közbeszerzéssel érintett önálló szervezeti egység vezetője,
valamint a közbeszerzési szakreferens felel.
(2) A szerződések, azok esetleges módosításai, valamint a  teljesítéshez kapcsolódó dokumentáció Közbeszerzési
Adatbázisba történő feltöltéséért a közbeszerzési szakreferens felel.
7. A közbeszerzések belső ellenőrzése 17. § A közbeszerzésekkel kapcsolatos jogszabályban és ezen utasításban foglalt rendelkezések betartását a belső ellenőr
ellenőrzi, amelyről évente beszámol az elnöknek.
III. Fejezet
Beszerzésre vonatkozó szabályok 8. A közbeszerzési értékhatár alatti beszerzések
18. § (1) Beszerzés esetén három ajánlat bekérése és értékelése alapján a kezdeményező önálló szervezeti egység vezetője
javaslatot tesz az elnöknek az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevővel történő szerződéskötésre.
(2) Az ajánlatok bekérése és fogadása az  igénylő önálló szervezeti egység vezetőjének vagy – ha ő a  kerettel való
gazdálkodásra nincs feljogosítva – a keretgazdának a feladata.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltaktól az elnök indokolt esetben – így különösen a beszerzés sajátosságai vagy rendkívüli
sürgősség miatt – egyedi döntéssel eltérhet.
(4) A beérkezett ajánlatok elbírálását és a  nyertes ajánlat kiválasztását az  igénylő önálló szervezeti egység vezetője
– ha a kerettel való gazdálkodásra nincs feljogosítva a keretgazdával közösen – végzi.
(5) Befogadható az ajánlat, ha az ajánlati felhívásnak megfelelően részletezett, teljes körű, egyértelmű és számszakilag
helyes mennyiségi és értékbeli ajánlatot tartalmaz.
(6) Ha háromnál kevesebb befogadható ajánlat érkezik, erről az igénylő önálló szervezeti egység vezetője tájékoztatja
a kötelezettségvállalót, és az értékelést a beérkezett befogadható ajánlatok alapján kell elvégezni.
(7) Az ajánlati felhívást, az  ajánlatokat és – ha ilyen készült – a  döntésről szóló jegyzőkönyvet csatolni kell
a kötelezettségvállalás előkészítésének dokumentációjához.
(8) Az ezen §-ban nem szabályozott kérdésekben a Gazdálkodási szabályzatnak a kötelezettségvállalásokra vonatkozó
rendelkezéseit kell alkalmazni.
19. § (1) A bruttó 100 000 forintot el nem érő beszerzések esetében nem szükséges három ajánlat bekérése.
 (2) A bruttó 100 000 forintot el nem érő beszerzések esetében a kötelezettségvállalással felruházott személyek önállóan
járnak el a Gazdálkodási szabályzatban foglalt rendelkezések alapján.
9. A beszerzési eljárás 20. § (1) Az ajánlatkérőnek közölnie kell az ajánlati felhívásban, illetve a dokumentációban, hogy a meghatározott feltételeknek
megfelelő ajánlatokat a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás alapján bírálja el, vagy az árhoz viszonyított érték
alapján dönt.
(2) Az ajánlattevő részére – ha ajánlatát személyesen nyújtja be – az ajánlat átvételéről elismervényt kell adni. Az átvételi
elismervénynek tartalmaznia kell az átvétel időpontját, az átvevő nevét és kézjegyét.
(3) Az ajánlat érvényes, ha az  ajánlati felhívásban kért információkat hiánytalanul tartalmazza, és az  ajánlati felhívás
feltételeinek minden lényeges kérdésben megfelel.
(4) A beszerzési eljárás teljes körű adminisztrációjának elvégzése
a) az igénylő önálló szervezeti egység vezetőjének, vagy
b) ha az igénylő önálló szervezeti egység vezetője a kerettel való gazdálkodásra nincs feljogosítva, a keretgazda
feladata.
(5) Az igénylő önálló szervezeti egység vezetője vagy a keretgazda táblázatban összefoglalja az ajánlati felhívásban kért
és az ajánlattevők részéről ezen felül megadott, a kiértékelés szempontjából lényeges tételt, valamint összehasonlító
értéket képez, és szöveges értékeléssel megállapítja, hogy összességében melyik ajánlat a legmegfelelőbb.
(6) A beszerzési eljárás eredményéről az igénylő önálló szervezeti egység vezetője az ajánlattevőket a lezáró döntését
követő három munkanapon belül írásban tájékoztatja.
10. A Kbt. 9. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti kivételi körbe tartozó beszerzések
21. § (1) Az olyan beszerzésekre, amelyek esetében Magyarország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekei, a minősített
adatok védelme vagy a szükséges különleges biztonsági intézkedések a közbeszerzési eljárásban előírható biztonsági
intézkedésekkel nem garantálhatóak, ezen utasítás II. Fejezetében, valamint a  8. és 9. alcímében foglaltakat
–  a  (2)  bekezdésben meghatározott rendelkezések kivételével, illetve a  (3) és (4)  bekezdésben meghatározott
eltérésekkel – kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti beszerzési eljárásokban nem kell alkalmazni a 6. § a) pont aa) alpontjában, a 8. § (2) bekezdés
f )–i)  pontjaiban, a  11.  § (1)  bekezdés a)  pontjában, a  12.  § (2)  bekezdésében, a  13.  § (2)  bekezdés b)  pontjában,
a 16. § (2) bekezdésében, a 18. § (2) és (4) bekezdésében, valamint a 20. § (4) bekezdés a) pontjában foglaltakat.
(3) Az (1) bekezdés szerinti beszerzési eljárásokban
a) a 18. § (1) bekezdés, valamint a 20. § (5) bekezdés szerinti feladatokat a bíráló bizottság,
b) a 18. § (6) bekezdés, valamint a 20. § (6) bekezdés szerinti feladatokat a keretgazda végzi el.
(4) Az (1)  bekezdés szerinti beszerzési eljárások során tartott tárgyalásokról a  közbeszerzési szakreferens készít
jegyzőkönyvet.
11. Záró rendelkezések 22. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pálffy Ilona s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2006. CXXVII. törvény a Magyar Köztársaság 2007. költségvetéséről (kivonatos közlés).
Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről, az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 28. §-a alapján a
következő törvényt alkotja:
Harmadik Fejezet A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS
ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS TÖBBI
ALRENDSZERÉNEK KAPCSOLATA A) A helyi önkormányzatok és a központi költségvetés
kapcsolatrendszere
A helyi önkormányzatok központi költségvetési
kapcsolatokból származó forrásai
15. § (1) Az Országgyűlés a helyi önkormányzatok, valamint a helyi kisebbségi önkormányzatok és a többcélú
kistérségi társulások normatív állami hozzájárulásának és
normatív részesedésű átengedett személyi jövedelemadójának (a továbbiakban: normatív hozzájárulások) jogcímeit és fajlagos összegeit az e törvény 3. számú mellékletében foglaltak szerint állapítja meg.
(2) Az Országgyűlés felhasználási kötöttséggel járó
normatív állami támogatást állapít meg a helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások részére az e
törvény 8. számú mellékletében meghatározott feltételek
szerint.
(3) A pénzügyminiszter és az önkormányzati és területfejlesztési miniszter a normatív hozzájárulásokat és támogatásokat – az egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése kivételével – a helyi önkormányzatoknak és a többcélú kistérségi társulásoknak az Áht. 64. §-a (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatása szerinti feladatmutatók, mutatószámok alapján önkormányzatonként és jogcímenként együttes rendeletben hirdeti ki az Áht.
64. §-ának (3) bekezdése szerint.
16. § (1) Az Országgyűlés – a 15. § (2) bekezdésében
meghatározottakon felül – további, felhasználási kötöttséggel járó állami támogatást állapít meg:
A törvényt az Országgyűlés a 2006. december 21-i ülésnapján fogadta el.
a) központosított előirányzatként az e törvény 5. számú
mellékletében felsorolt, a helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások által ellátandó feladatokra;
b) az önálló színházat fenntartó, illetve színházat vagy
színházi produkciót támogató helyi önkormányzatok részére az e törvény 7. számú mellékletében foglalt részletezés szerint;
c) a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatására,
ez utóbbinál a 2007. évi új induló beruházások támogatási
előirányzatának
ca) 15%-a a régió lakónépességének arányában,
cb) 85%-a a területfejlesztés szempontjából leghátrá
nyosabb helyzetű, a területfejlesztés kedvezményezett településeinek jegyzékéről szóló 64/2004. (IV. 15.) Korm.
rendeletben meghatározott kistérségek lakónépessége
alapján
kerül régiónként elosztásra e törvény 16. számú melléklete
szerint;
d) a helyi önkormányzatok fejlesztési és vis maior feladataira.
Az előirányzat a regionális fejlesztési tanácsokat illeti
meg, melyből
da) a vis maior feladataik ellátásához 800 millió forint
daa) 70%-a egyenlő arányban,
dab) 30%-a a 2004. és a 2005. években ár-, belvíz,
rendkívüli időjárás, illetve pince-, partfalomlás okozta károk enyhítéséhez jóváhagyott támogatás összege arányában kerül elosztásra,
db) az előirányzat da) pont szerinti összeggel csökkentett összege
dba) 50%-ának 30%-a az egy főre jutó bruttó hazai termék régiónkénti mértéke, 70%-a a külön jogszabályban
meghatározott területfejlesztési szempontból kedvezményezett térségek lakónépessége alapján, a területfejlesztési
támogatások és a decentralizáció elveiről, a kedvezményezett térségek besorolásának feltételrendszeréről szóló
24/2001. (IV. 20.) OGY határozatban foglalt módszertan
szerint,
dbb) 50%-ának 60%-a a régió 2006. január 1-jei lakosságszáma, további 40%-a a helyi önkormányzatok 2006.
október 1-jei száma alapján
kerül elosztásra. A támogatás régiónkénti összegét e törvény 16. számú melléklete tartalmazza;
e) vis maior tartalékra;
f) a leghátrányosabb helyzetű kistérségek felzárkózta
tásának támogatására. Az előirányzat a területfejlesztés
kedvezményezett térségeinek jegyzékéről szóló 64/2004.
(IV.15.) Korm. rendeletben meghatározott, a területfejlesztés szempontjából leghátrányosabb helyzetű kistérségek lakónépessége alapján a regionális fejlesztési tanácsokat illeti meg. A regionális fejlesztési tanácsok a támogatást a régióhoz tartozó leghátrányosabb kistérségekből érkező pályázatok között, az egyes kistérségek lakónépessége arányában osztják el. A támogatás régiónkénti összegét
e törvény 16. számú melléklete tartalmazza;
g) a budapesti 4-es – Budapest Kelenföldi pályaudvar–Bosnyák tér közötti – metróvonal megépítésének állami támogatásáról szóló 2005. évi LXVII. törvény szerinti
építési feladatokra.
(2) A normatív hozzájárulások és támogatások lemondásból felszabaduló előirányzatai – a nem helyi önkormányzat részére történő feladatátadással összefüggő előirányzat-csökkenés kivételével – az itt meghatározott sorrendben növelik az e törvény 6. számú mellékletének
1. pontjában, az 1. számú melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 8. Vis maior tartalék cím, a
6. számú mellékletének 3. pontjában, valamint 2. pontjában meghatározott előirányzatokat. Ugyanilyen sorrendben növeli továbbá ezen előirányzatokat az intézményátadásból felszabaduló olyan összeg, amely a 31. § szerint
nem illeti meg az átvevő intézményt.
(3) Amennyiben az e törvény 13. §-a, illetve 31. §-a szerint normatív hozzájárulásokra és támogatásokra jogosult
év közben feladatot ad át a feladat ellátására kötelezett helyi önkormányzat részére, az így felszabaduló előirányzattal az érintett fejezet előirányzata csökken, a helyi önkormányzatot megillető normatív hozzájárulás és támogatás
előirányzata megemelkedik a 3. és 8. számú melléklet
igényjogosultsági szabályai alapján.
(4) Ha a helyi önkormányzat normatív hozzájárulásról
és támogatásról való lemondása olyan – nem helyi önkormányzat részére történő – feladatellátással függ össze,
amelyre a feladatot átvevő jogosult az e törvény 13. §-a
vagy 31. §-a szerint normatív hozzájárulás és támogatás
igénybevételére, a feladatátadással év közben felszabaduló összeggel a helyi önkormányzatokat megillető normatív
hozzájárulás és támogatás előirányzatát csökkenteni kell,
és az annak további folyósításáról gondoskodó minisztériumi fejezet ilyen célú előirányzatát meg kell emelni.
17. § (1) Működőképességük megőrzése érdekében – a
helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
(a továbbiakban: Ötv.) 87. §-ának (1) bekezdése alapján –
kiegészítő támogatásra jogosultak az e törvény 6. számú
mellékletében foglalt feltételeknek megfelelő települési
önkormányzatok.
(2) A Fővárosi Önkormányzat látja el a közgyűlés által
szabályozott módon a 23. § szabályai szerint – a Fővárosi
Önkormányzat és a kerületi önkormányzatok tekintetében – az Ötv. 87. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
feladatot e törvény 6. számú melléklete 1. pontjának alkalmazásával. A Fővárosi Önkormányzat ehhez abban az
esetben igényelhet támogatást, ha a Fővárosi Önkormányzat és a kerületi önkormányzatok költségvetéseinek összesített adataiból e törvény 6. számú mellékletének 1. pontja
szerint forráshiány mutatható ki.
18. § Az Áht. 64/A. §-ának (4) bekezdése szerint megállapított, az állami támogatás jogtalan igénybevételéhez
kapcsolódó kamatfizetési kötelezettség kiszámítása szem
pontjából feladatmutatóhoz kapcsolódó normatív hozzájárulásnak és támogatásnak minősül az e törvény 3. számú
melléklet 3., 6., 8. és 11–17. pontja és a 4. számú melléklet
B) II. c) pontja, valamint a 8. számú melléklet I. rész 1. és
3. pontja, II. rész 3. pontja, továbbá III. és IV. része szerinti
előirányzatok együttes összege.
19. § (1) A helyi önkormányzatokat együttesen az állandó lakóhely szerint az adózók által 2005. évre bevallott
– az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) által településenként kimutatott – személyi
jövedelemadó 40%-a illeti meg.
(2) A települési önkormányzatot az (1) bekezdés szerint
a közigazgatási területére kimutatott személyi jövedelemadó 8%-a illeti meg.
(3) A helyi önkormányzatokat megillető személyi jövedelemadó megosztásának részletes szabályait a 4. számú
melléklet tartalmazza.
Az illetékek és más bevételek szabályozása 20. § (1) Az állami adóhatóság által 2007. január 1-jétől
beszedett illetékbevételek 50%-a a központi költségvetést,
50%-a – csökkentve a (4) bekezdés szerinti költséggel –
pedig a fővárosi, a megyei, illetve a megyei jogú városi önkormányzatokat illeti meg a (2)–(5) bekezdésben foglaltak
szerint.
(2) A megyei jogú városi önkormányzatot illeti meg az
állami adóhatóság által beszedett illetékből az illetékességi szabályok szerint a megyei jogú városok illetékességi
területén képződő illetékbevétel, csökkentve az (1) bekezdés szerinti központi bevételi részesedéssel, valamint a
(4) bekezdés szerinti költséggel.
(3) Az állami adóhatóság által beszedett és az illetékességi szabályok szerint kimutatott, a központi költségvetés
bevételi részesedésével és a (2) bekezdés alapján a megyei
jogú várost megillető összeggel csökkentett illetékbevétel
a) 35%-a közvetlenül a területileg érintett megyei önkormányzatot, valamint a Fővárosi Önkormányzatot,
b) 65%-ának kétharmada egyenlő összegben – egyhuszad részenként –, egyharmada a megye, valamint a főváros 2006. január 1-jei lakosságszáma arányában a megyei
önkormányzatokat, valamint a Fővárosi Önkormányzatot
illeti meg a (4) bekezdés szerinti költséggel csökkentve.
(4) Az illetékbeszedéssel kapcsolatos kiadásokra a Fővárosi Önkormányzattól a területén beszedett illetékbevétel
4%-a, a megyei és a megyei jogú városi önkormányzattól a
területén beszedett illetékbevétel 8,5%-a visszatartásra kerül.
(5) A (2) és (3) bekezdés szerinti illetékbevételt a Kincstár a tárgyhónapot követő hónap 20-áig utalja át a fővárosi,
a megyei és a megyei jogú városi önkormányzatok költségvetési elszámolási számlájára.
21. § (1) A gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII.
törvény alapján a belföldi gépjárművek után a települési
önkormányzat által beszedett adó 100%-a az önkormányzatot illeti meg.
(2) A termőföld bérbeadásból származó jövedelem utáni – a települési önkormányzatok által beszedett – személyi jövedelemadó 100%-a a földterület fekvése szerinti települési önkormányzatot illeti meg.
(3) A települési önkormányzat jegyzője által, külön jogszabályban meghatározott esetben jogerősen kiszabott
környezetvédelmi bírság teljes összege, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség által a települési önkormányzat területén jogerősen kiszabott és abból befolyt környezetvédelmi bírságok összegének 30%-a
az illetékes települési önkormányzatot illeti meg.
(4) A szabálysértési pénz- és helyszíni bírságból származó, önkormányzati költségvetési elszámolási számlára
vagy annak alszámlájára érkezett bevétel 100%-a – függetlenül a jogerős kiszabást végző szervtől – az önkormányzatot illeti meg. A szabálysértési pénz- és helyszíni
bírság végrehajtását kérő szerv költségminimum megelőlegezésre nem köteles.
22. § A helyi önkormányzatok megalakulásakor az alapítói jog gyakorlása tekintetében tanácsi vállalat jogutódjának – állami vagyon felett tulajdonosi jogosítvánnyal
rendelkező szervezet által történő – értékesítéséből származó készpénzbevétel 50%-a az alapítói jogot gyakorló
helyi önkormányzatot illeti meg.
A fővárosi önkormányzatok bevételei 23. § A Fővárosi Önkormányzatot megillető bevételeknek a fővárosi és a kerületi önkormányzatok közötti
megosztására és átutalására az Ötv. 64. §-ában, a
64/A–64/C. §-ában, valamint a fővárosi önkormányzat és
a kerületi önkormányzatok közötti forrásmegosztásról
szóló 2003. évi CXIV. törvényben foglaltakat kell alkalmazni.
A helyi önkormányzatok pénzellátásának kiegészítő
szabályai 24. § (1) A kiegészítő gyermekvédelmi támogatás, a
rendszeres szociális segély, az időskorúak járadéka, a normatív alapú ápolási díj, az önkormányzat által szervezett
közcélú foglalkoztatás támogatása, valamint az adósságcsökkentési támogatás, a szociális igazgatásról és szociális
ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban:
Szoctv.) 38. §-a (2) és (5) bekezdésében meghatározott la
kásfenntartási támogatás, továbbá a XXVI. Szociális és
Munkaügyi Minisztérium fejezetből a gyermektartásdíj
megelőlegezése esetében a települési önkormányzat első
alkalommal az őt megillető havi összeg legfeljebb kétszeresét igényelheti, külön jogszabály szerinti éven belüli elszámolási kötelezettséggel.
(2) Az e törvény 5. számú melléklet 6., 9., 15., 16., 17. és
19. pontja, a 6. számú melléklet 1. pontja, a 7. számú melléklet, valamint a 8. számú melléklet I. rész 1. és 3. pontja,
II. rész 3. pontja, továbbá a III. és IV. része alapján számított előirányzatok folyósítása az Áht. 101. §-ának (7) bekezdésében foglaltak szerint, nettó finanszírozás keretében történik.
(3) A 31. § (2)–(3) bekezdése szerinti egyházi és kisebbségi fenntartói kiegészítő támogatást
a) a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továbbiakban: Közokt. tv.) 81. §-ának (13) bekezdése,
valamint 118. §-ának (9) bekezdése alapján közoktatási
feladatot ellátó egyházak,
b) a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló
1993. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: Nek. tv.)
47. §-a (6) bekezdésének b) pontja alapján közoktatási feladatot ellátó kisebbségi önkormányzatok és a Nek. tv.
47. §-ának (13) bekezdése alapján közoktatási feladatot ellátó helyi kisebbségi önkormányzatok
a helyi önkormányzatok útján – az 1. számú melléklet XX.
Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcím-csoport, 2. Egyházi és kisebbségi közoktatási intézmények kiegészítő támogatása jogcím előirányzatáról – vehetik igénybe. A Kincstár ezen összeget a helyi
önkormányzatnak folyósított központi támogatások nettó
finanszírozása keretében a tárgyhónapot követő hónapban
számolja el a kiegészítő támogatás folyósítására szolgáló
előirányzat javára.
Negyedik Fejezet A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS
ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI SZERVEZETEK
KAPCSOLATA Az egyházak és a társadalmi önszerveződések
támogatása
31. § (19) A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Tüo.tv.) alapján a köztestületként működő
önkéntes tűzoltóságot fenntartó helyi önkormányzat a köztestületi önkéntes tűzoltóság fenntartásához és működéséhez az átvállalt feladattal arányos állami támogatást a
Tüo.tv. 41. §-ának (6) bekezdése, illetve 34. §-ának (3) bekezdése értelmében a XI. Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium fejezet, 12. cím, 22. Köztestületi
Lásd a fővárosi önkormányzatok és kerületi önkormányzatok közötti
forrás megosztásáról szóló 2006. évi CXXXIII. törvényt.
tűzoltóságok normatív támogatása alcímének előirányzatából a következő feltételek és normatívák alapján veheti
igénybe:
a) a támogatást az az önkormányzat veheti igénybe,
amelynek területén a Tüo.tv. 34. §-ának (1) bekezdése
alapján köztestületként működő önkéntes tűzoltóság működési területéről az önkormányzati és területfejlesztési
miniszter 2006. december 31-ig döntött;
b) valamennyi köztestületi önkéntes tűzoltóság a készenléti szolgálat működéséhez azonos összegű 9,0 millió
forint alaptámogatásra jogosult;
c) a b) pont szerint felosztott támogatás után megmaradó előirányzat a köztestületi tűzoltóságok területén élő lakosság – 2006. január 1-jei – száma arányában kerül felosztásra.
(20) A Tüo.tv. alapján a XI. Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium fejezet, 12. cím, 20. alcím, 7. Magyar Tűzoltó Szövetség támogatása jogcím-csoport előirányzatából 15,0 millió forintot azon önkéntes tűzoltó
egyesületek támogatására kell fordítani, melyek vállalják a
köztestületi tűzoltósággá történő fejlesztést.
Hetedik Fejezet A KÖLTSÉGVETÉSSEL KAPCSOLATOS VEGYES
ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
56. § A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény 43. §-ának (1) bekezdésében foglalt illetményalap 2007. évben 36 800 forint.
57. § (1) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.
évi XXXIII. törvény 69. §-ában foglalt illetménypótlék
számítási alapja 2007. évben 19 600 forint.
(2) Az Áht. 93/A. §-ában foglalt keret 2007. évben a keresetbe tartozó juttatások előző évi bázis előirányzatának
2%-a.
(3) A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári
ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 94. § (5) bekezdése szerinti hozzájárulás 2007. évi
összege 10 000 forint/fő.
66. § (1) Az Országgyűlés a (2) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével a regionális fejlesztési tanácsok döntési hatáskörébe utalt decentralizált fejlesztési
programok támogatási kereteinek régiónkénti összegét a
16. számú melléklet szerint állapítja meg.
(2) A decentralizált fejlesztési programok támogatási
kereteinek régiónkénti összege a következők szerint alakul ki:
a) A XI. Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium fejezet, 12. cím, 3. alcím, 4. Decentralizált területfejlesztési programok jogcím-csoport tekintetében a régió és
területfejlesztési szempontból kedvezményezett kistérsé
geinek lakónépessége, az egy főre jutó bruttó hazai termék
értéke, a legelmaradottabb északkeleti országrész felzárkóztatásának követelménye együttes figyelembevételével.
b) A XI. Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium fejezet, 12. cím, 3. alcím, 3. Decentralizált szakmai
fejlesztési programok jogcím-csoport a kapcsolódó szakmai program megvalósításának helyszínei, a program céljához kötődő szükségletek területi felmérése, illetve szakmapolitikai követelmények alapján.
c) A XI. Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium fejezet, 12. cím, 3. alcím, 2. Vásárhelyi Terv továbbfejlesztésére jogcím-csoport tekintetében a program céljához kötődő területi szakmai követelmények alapján.
d) A IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet
Települési önkormányzati szilárd burkolatú belterületi
közutak burkolatfelújításának támogatása tekintetében e
törvény 5. számú melléklet 14. pontja szerint.
e) A IX. Helyi önkormányzatok támogatási fejezet,
6. Címzett és céltámogatások cím tekintetében a 16. §
(1) bekezdés c) pontja szerint.
f) A IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
7. A helyi önkormányzatok fejlesztési és vis maior feladatainak támogatása cím tekintetében a 16. § (1) bekezdés
d) pontja szerint.
g) A IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
10. A leghátrányosabb helyzetű kistérségek felzárkóztatásának támogatása cím tekintetében a 16. § (1) bekezdés
f) pontja szerint.
h) A LXIX. Kutatási és Technológiai Innovációs Alap,
1. Hazai innováció támogatása cím tekintetében a decentralizált keret 50%-át a régiók népességszáma arányában,
50%-át a területfejlesztési támogatások és a decentralizáció elveiről, a kedvezményezett térségek besorolásának
feltételrendszeréről szóló 24/2001. (IV. 20.) OGY határozatban foglalt módszertan szerint.
(3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a 16. számú
mellékletben foglalt decentralizált fejlesztési programok
általános és program-specifikus támogatási feltételeit
2007. január 31-éig rendeletben szabályozza. Biztosítani
kell, hogy a decentralizált területfejlesztési programok
(XI. fejezet, 12. cím, 3. alcím, 4. jogcím-csoport) új döntéseinél a leghátrányosabb helyzetű kistérségek régiónkénti
egy főre jutó támogatása legalább 20%-kal haladja meg a
régió többi kistérségének egy főre jutó támogatását.
VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 83. § E törvény 2007. január 1-jén lép hatályba.
84. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
állapítsa meg:
a) az egyedi támogatásokat, az egyedi támogatások keretében nyújtott költségtérítéseket, az egyéb vállalati támogatásokat és azok felhasználási szabályait,
c) az egészségügyi szakellátás struktúraátalakításával
összefüggő működési többletkiadások kompenzálására
vonatkozó szabályokat,
d) az egészségügyi intézményi átalakítások és kapacitáscsökkentések támogatására vonatkozó szabályokat,
e) a szociális ágazat irányításáért felelős miniszter által
működtetett irányított területi kiegyenlítési rendszer részletes szabályait.
86. § Felhatalmazást kap a szociális és munkaügyi miniszter, hogy a pénzügyminiszterrel egyetértésben
a) a 3. számú melléklet 11. e), 11. g), 11. h), 11. i),
12. ab), 12. ac) és 12. c) pontja szerinti jogcímeken normatív hozzájárulásban részesülő fenntartók kiegészítő támogatásának szabályait rendeletben határozza meg,
b) a XXVI. Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezet 16. cím 92. Hozzájárulás a lakossági energiaköltségekhez alcímen belül a kiemelt előirányzatok között év közben átcsoportosítást hajtson végre.
93. § (1) A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX.
törvény (a továbbiakban: Kbt.) VI. Fejezete alkalmazásában a nemzeti közbeszerzési értékhatár 2007. január 1-jétől 2007. december 31-éig:
a) árubeszerzés esetében: 30 millió forint;
b) építési beruházás esetében: 90 millió forint;
c) építési koncesszió esetében: 100 millió forint;
d) szolgáltatás megrendelése esetében: 25 millió forint;
e) szolgáltatási koncesszió esetében: 25 millió forint.
(2) A Kbt. VII. Fejezete alkalmazásában a nemzeti közbeszerzési értékhatár 2007. január 1-jétől 2007. december
31-éig:
a) árubeszerzés esetében: 50 millió forint;
b) építési beruházás esetében: 100 millió forint;
c) szolgáltatás megrendelése esetében: 50 millió forint.
(3) A Kbt. negyedik Része alkalmazásában az egyszerű
közbeszerzési eljárás értékhatára 2007. január 1-jétől
2007. december 31-éig:
a) árubeszerzés esetében: 8 millió forint;
b) építési beruházás esetében: 15 millió forint;
c) szolgáltatás megrendelése esetében: 8 millió forint.
96. § Az Országgyűlés elengedi a Várpalota és Régiója
Környezetvédelmi Rehabilitációs Programra létrehozott
céltársulásnak (Várpalota, Berhida, Pétfürdő, Öskü, Ősi,
Tés, Balatonalmádi) a Programban meghatározott beruházáshoz kapcsolódó, 2007. év folyamán esedékes kölcsöntartozások 50%-át, azaz 122 722 297 forintot. Az elengedett összegek 2007 májusában: Várpalota: 32 764 591 forint, Berhida: 4 668 142 forint, Pétfürdő: 5 176 623 forint,
Öskü: 2 902 829 forint, Ősi: 4 631 544 forint, Tés:
1 486 668 forint, Balatonalmádi: 8 764 433 forint, illetve
2007. novemberében: Várpalota: 33 911 352 forint, Berhida: 4 831 527 forint, Pétfürdő: 5 176 623 forint, Öskü:
3 004 428 forint, Ősi: 4 793 648 forint, Tés: 1 538 701 forint, Balatonalmádi: 9 071 188 forint.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
142/2015. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar kultúra ápolását hazai és külföldi előadások, jótékonysági rendezvények fellépőjeként magas színvonalú
játékával szolgáló művészi pályafutása elismeréseként
Agárdi László színművész részére,
a magyar irodalomtörténet területén elért tudományos eredményei, valamint figyelemre méltó tankönyvírói és
publicisztikai tevékenysége elismeréseként
Alföldy Jenő József Attila-díjas irodalomtörténész, kritikus, szerkesztő részére,
az egészségügyi felsőoktatás érdekében végzett lelkiismeretes oktatói, valamint jelentős gyógyítói és kiemelkedő
tudományos tevékenysége elismeréseként
dr. Balla József belgyógyász, nephrológus, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Debreceni Egyetem Klinikai
Központ Általános Orvostudományi Kar Belgyógyászati Intézete Nephrológiai Nem Önálló Tanszékének vezetője
részére,
az épületgépészet, a  környezettechnika és az  energetika szakterületén végzett széles körű tudományos munkája,
valamint jelentős oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Barótfi István gépészmérnök, a Szent István Egyetem Gépészmérnöki Kara Környezetipari Rendszerek Intézetének
tanszékvezető egyetemi tanára részére,
Bánffy Miklós összetett és egyedülállóan értékes életművének összegyűjtése, gondozása és népszerűsítése
érdekében végzett sokoldalú munkája elismeréseként
dr. Bartha László, a Bánffy-kör elnöke részére,
a közigazgatás területén végzett négy és fél évtizedes példaértékű szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Bartucz Sándor, a  Fejér Megyei Kormányhivatal Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságának nyugalmazott igazgatója
részére,
a protestáns egyházak közötti kapcsolatok erősítése, valamint a  Kárpát-medencei magyarság érdekében végzett
közösségformáló, közéleti és karitatív tevékenysége elismeréseként
Bánffy Miklós, a Johannita Rend Magyar Tagozatának volt vezérlő kommendátora részére,
a külhoni magyarok történetének kutatásában, illetve a  Kárpát-medence XX. századi magyar közösségeinek
elemzésében végzett tudományos munkája, valamint több hazai és külföldi egyetemen folytatott kiemelkedő
oktatói tevékenysége elismeréseként
Bárdi Nándor történész, a Magyar Tudományos Akadémia Társadalomtudományi Kutatóközpontja Kisebbségkutató
Intézetének tudományos főmunkatársa és osztályvezetője részére,
több mint harminc éven át végzett kiemelkedő oktatói, vezetői, tudományos és alkotói tevékenysége, valamint
a hagyományos értékeket korszerű tudással ötvöző oktatásszervezői munkája elismeréseként
dr. Becker Gábor építészmérnök, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Építészmérnöki Kara
Épületszerkezettani Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a magyar muzeológia területén betöltött meghatározó szerepe, valamint az  általa vezetett múzeumi képzési
központ élén végzett példamutató tevékenysége elismeréseként
dr. Bereczki Ibolya, a Szentendrei Szabadtéri Néprajzi Múzeum főigazgató-helyettese részére,
a magyar irodalmat filozófiai, metafizikai, misztikus témákkal foglalkozó írásaival gazdagító műfajgazdag életműve,
valamint jelentős publicisztikai és műfordítói tevékenysége elismeréseként
Buji Ferenc filozófiai író, műfordító, szerkesztő részére,
a középkori filozófia és esztétika, illetve a XX. századi irodalom és bölcselet nemzetközileg elismert kutatójaként és
szakfordítójaként elért eredményei, valamint jelentős oktatói és publikációs tevékenysége elismeréseként
Cseke Ákos, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar Művészettudományi
Intézete Esztétika Tanszékének egyetemi docense részére,
a gyógynövénykultúra fejlesztése és népszerűsítése, valamint az  egészségmegőrzés érdekében végzett több
évtizedes, kiemelkedő oktatói, kutatói és termesztői tevékenysége elismeréseként
Csurgó Sándor természetgyógyász, a tamási Bio-Fontana Labor alapító tulajdonosa részére,
a magyar drámapedagógia megalapítójaként folytatott szerteágazó oktatói, előadóművészi, valamint
közösségteremtő tevékenysége elismeréseként
Debreczeni Tibor drámapedagógus, szakíró, előadóművész, a Magyar Drámapedagógiai Társaság örökös tiszteletbeli
elnöke, a Károli Gáspár Református Egyetem Tanítóképző Főiskolai Karának címzetes főiskolai tanára részére,
a hazai mikrotechnológiai kultúra fenntartásában és fejlesztésében szerzett érdemei, valamint a  kutatási
eredmények terjesztése és gazdasági hasznosítása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Dücső Csaba vegyész, a  Magyar Tudományos Akadémia Energiatudományi Kutatóközpontja Műszaki Fizikai és
Anyagtudományi Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
a lovassport hazai és nemzetközi elismertségének növelése érdekében végzett fáradhatatlan tevékenysége,
kiemelkedő oktató- és szervezőmunkája elismeréseként
dr. Fehér Károly, a  Magyar Lovassport Szövetség kommunikációs igazgatója, a  Szent István Egyetem címzetes
egyetemi tanára részére,
példamutató hivatástudattal végzett tanári és tudományos tevékenysége, valamint kiemelkedő költői és műfordítói
életműve elismeréseként
dr. Ferencz Győző, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Angol-Amerikai Intézete
Anglisztika Tanszékének egyetemi tanára részére,
a népi kultúra népszerűsítését szolgáló két és fél évtizedes, lelkiismeretes menedzsmenti tevékenysége
elismeréseként
Ferencz Mária, a Hagyományok Háza – Magyar Állami Népi Együttes menedzserigazgatója részére,
a könyvtárszakma területén végzett több évtizedes, magas színvonalú oktatási, kutatási és fejlesztési tevékenysége
elismeréseként
dr. Fischerné dr. Dárdai Ágnes, a  Pécsi Tudományegyetem Egyetemi Könyvtár és Tudásközpontjának főigazgatója
részére,
kiemelkedő oktatói, kutatói és gyógyító munkája, a  hazai parodontológus szakorvos képzés kiépítését szolgáló
erőfeszítései, valamint példamutató tudományos és szakmapolitikai tevékenysége elismeréseként
dr. Gera István Imre, a Semmelweis Egyetem Fogorvostudományi Kara Parodontológiai Klinikájának egyetemi tanára
részére,
a német–magyar kapcsolatok erősítését, valamint a  német nemzetiségi kultúra kutatását és oktatását szolgáló
sokrétű tudományos és kulturális közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Gerner Zsuzsanna, a  Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara Germanisztika Intézetének
intézetigazgatója, a Német Nyelvészeti Tanszék docense részére,
az egyetemes magyar kultúrát gazdagító, építészetileg és programjait tekintve is egyedülálló zenei központ
létrehozása és működtetése terén végzett tevékenysége elismeréseként
Gőz László harsonaművész, zenetanár, a Budapest Music Center alapítója és vezetője részére,
az energetikai oktatás és kutatás egységének előmozdítása érdekében végzett több évtizedes vezetői, valamint
tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Gróf Gyula István gépészmérnök, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gépészmérnöki Kara
Energetikai Gépek és Rendszerek Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense részére,
a Jász-Nagykun-Szolnok megyei oktatás és szakképzés fejlesztése érdekében végzett több évtizedes, elhivatott
munkája elismeréseként
Gúth Ferenc, a Szolnoki Műszaki Szakközép- és Szakiskola címzetes igazgatója, a Kecskeméti Főiskola és a Szolnoki
Főiskola címzetes docense részére,
a betegségmegelőzést és a  gyakorlati betegellátást szolgáló szakmai, valamint kiemelkedő oktatói és
oktatásszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Hajnal Ferenc egyetemi tanár, a Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kara Családorvosi Intézet
és Rendelő intézetvezetője részére,
az európai integráció makroökonómiája és a  strukturális reformok gazdaságtana területén elért eredményei,
jelentős nemzetközi kereskedelmi és agrárközgazdaságtani kutatásai, valamint oktatásfejlesztési és szakmai közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Halmai Péter Tamás, a közgazdaság-tudomány doktora, a Pannon Egyetem Közgazdasági Intézetének igazgatója,
a  Pannon Egyetem Gazdaságtudományi Kara Nemzetközi Gazdaságtan Tanszékének tanszékvezető egyetemi
tanára, a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Nemzetközi és Európai Tanulmányok Karának tanszékvezető egyetemi
tanára részére,
jelentős karmesteri pályája, valamint magas szakmai színvonalú korrepetitori és zenepedagógiai tevékenysége
elismeréseként
Harazdy Miklós zongoraművész, a  Magyar Állami Operaház korrepetitora, a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem
egyetemi adjunktusa részére,
a pszichoterápiás szemlélet Kárpát-medencei terjesztését és a pszichoterápia magas színvonalú oktatását szolgáló,
kimagasló szakmai és szakmapolitikai tevékenysége elismeréseként
dr. Harmatta János, az  Országos Orvosi Rehabilitációs Intézet Tündérhegyi Pszichoszomatikus és Pszichoterápiásrehabilitációs Osztályának osztályvezető főorvosa részére,
Kaposvár város és Somogy megye érdekében végzett több mint két évtizedes példaértékű munkája elismeréseként
Juhász Tibor, Kaposvár Megyei Jogú Város volt alpolgármestere és képviselője, a  Somogy Megyei Kormányhivatal
volt kormánymegbízottja részére,
a modern magyar múzeumi közművelődés és múzeumpedagógia elméleti és gyakorlati megalkotójaként elért
eredményei elismeréseként
Káldy Mária, a  Szentendrei Szabadtéri Néprajzi Múzeum Múzeumi Oktatási és Képzési Központjának igazgatója
részére,
az irodalmi muzeológiát egyedülálló módon gazdagító igényes és színvonalas, széles szakmai körben elismert
látványtervezési és tárlatrendezési tevékenysége elismeréseként
Kemény Gyula grafikus, a Petőfi Irodalmi Múzeum kiállítás-rendezője részére,
kimagasló tudományos eredményei, valamint jelentős oktatói és tudományszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Kiss Tamás József, a kémiatudomány doktora, a Szegedi Tudományegyetem Természettudományi és Informatikai
Kara Szervetlen és Analitikai Kémiai Tanszékének tanára részére,
szerteágazó, műfajgazdag irodalmi pályája, valamint jelentős történelmi írásai elismeréseként
Kocsis István József Attila-díjas író, drámaíró részére,
epizód- és főszerepeket egyaránt érzékeny, intelligens módon megformáló alakításai elismeréseként
Kovács Gyula, a kecskeméti Katona József Színház színművésze részére,
a magyar gazdaságfejlesztés, ipari innováció és munkahelyteremtés érdekében végzett kiemelkedő vezetői
tevékenysége elismeréseként
Lakatos Péter, a Videoton Holding Zrt. vezérigazgatója részére,
a tudományos utánpótlás nevelésben végzett több évtizedes, kiemelkedő oktatói és vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Liebmann Lajos, a  Károly Róbert Főiskola Gazdaság- és Társadalomtudományi Karának volt dékánja, egyetemi
docens részére,
a bukovinai székely művészi hagyományokon alapuló, a magyar festő- és tűzzománcművészetet egyedülálló módon
gazdagító alkotói pályája elismeréseként
Lőrincz Vitus festőművész részére,
a területalapú támogatások távérzékeléses ellenőrzési rendszerének kiépítésében, üzemeltetésében, valamint
informatikai feladataiban és fejlesztésében végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
dr. Martinovich László, a Földmérési és Távérzékelési Intézet osztályvezetője, az Óbudai Egyetem Alba Regia Műszaki
Kara Geoinformatikai Intézetének címzetes egyetemi docense részére,
a közösségi művelődés területén végzett egyedülálló írói és publicisztikai alkotótevékenysége elismeréseként
Mátyus Alice író, szociológus, szerkesztő részére,
páratlan anyagismerettel, szakmai alázattal és példás pontossággal több mint négy évtizeden át folytatott
kézirattárosi tevékenysége elismeréseként
dr. Mázi Béla Imre történész, a Magyar Tudományos Akadémia Könyvtár és Információs Központjának főkönyvtárosa
részére,
a magyar és európai újságírás érdekében több elismert civil szervezet aktív közreműködőjeként végzett
fáradhatatlan munkája elismeréseként
Molnár Pál újságíró, a Kossuth Rádió volt vezető szerkesztője részére,
a térség önkormányzatainak működőképességét, a  vállalkozások és a  lakosság minél jobb pénzügyi kiszolgálását
biztosító kiemelkedő munkája, valamint a civil szervezeteket segítő tevékenysége elismeréseként
Müller József, a Tiszafüred és Vidéke Takarékszövetkezet elnök-ügyvezetője részére,
a vízügyi és geotechnikai szakterületek kapcsolódásainak tudományos megalapozottságú, gyakorlati szemléletű
összehangolásában elért eredményei, valamint a  vízügyi szakemberképzés területén végzett több mint három
évtizedes munkája elismeréseként
dr. Nagy László, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Építőmérnöki Kara Geotechnika és
Mérnökgeológia Tanszékének egyetemi docense részére,
kiemelkedő táncművészi pályafutása, valamint jelentős táncpedagógiai tevékenysége elismeréseként
id. Nagy Zoltán Liszt Ferenc-díjas balettmester, érdemes művész részére,
a bioaktív anyagok kutatása terén elért, nemzetközileg is elismert eredményei, valamint a  magyar és idegen
nyelveken folyó graduális képzés fejlesztésében végzett egyetemi munkája elismeréseként
dr. Nemes Péter, a  Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi Kara Kémiai Tanszékének tanszékvezető tanára
részére,
három évtizedes, kivételes hivatástudattal végzett, magas színvonalú ügyészi munkája elismeréseként
dr. Németh Zoltán, a Budapesti XX., XXI., XXIII. Kerületi Ügyészség címzetes főügyészségi ügyésze részére,
a szegedi nemesítésű növényfajták piaci pozícióinak megerősítését szolgáló példaértékű szakmai és vezetői
tevékenysége elismeréseként
dr. Proksza János, a Gabonakutató Nonprofit Közhasznú Kft. nyugalmazott igazgatóhelyettese részére,
hazai és nemzetközi szinten is jelentős művészetszervezői tevékenysége elismeréseként
Sárkány Győző Ferenczy Noémi-díjas grafikusművész, érdemes művész részére,
a tudomány és a  művészetek közötti szakadék áthidalása érdekében végzett több évtizedes, kiemelkedő szakmai
tevékenysége elismeréseként
dr. Schiller Róbert, a  kémiai tudományok doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Energiatudományi
Kutatóközpontjának kutató professor emeritusa, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem címzetes egyetemi tanára,
a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem magántanára részére,
a magyar gazdaságfejlesztés, ipari innováció és munkahelyteremtés érdekében végzett kiemelkedő vezetői
tevékenysége elismeréseként
Sinkó Ottó, a Videoton Holding Zrt. vezérigazgatója részére,
példamutató szakmai alázattal végzett, kiemelkedő táncművészi pályafutása elismeréseként
Sterbinszky László Liszt Ferenc-díjas balettmester részére,
a drámai, epikus és abszurd színház mestereként végzett, az  egyetemes magyar kultúrát gazdagító rendezői,
dramaturgi és szakírói tevékenysége elismeréseként
Szabó József rendező, a nagyváradi Szigligeti Színház örökös tagja részére,
három évtizedes, kimagasló elhivatottsággal végzett művészi és pedagógiai pályafutása elismeréseként
Szalay Tamás Attila táncpedagógus, koreográfus, a Magyar Táncművészek Szövetségének ügyvezető titkára részére,
az agrárium területén több mint négy és fél évtizeden át folytatott kiemelkedő munkája, a kertészek, kertbarátok
érdekeinek képviselete és védelme érdekében végzett tevékenysége, valamint jelentős szakírói életműve
elismeréseként
dr. Szent-Miklóssy Ferenc, a Kertészek és Kertbarátok Országos Szövetségének elnöke, a Magyar Mezőgazdaság Kiadó
Kft. Kerti Kalendáriumának főszerkesztője részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc során tanúsított hősies helytállása, valamint humanitárius szolgálata
elismeréseként
Székely Dezsőné Sebestyén Mária, ’56-os forradalmár és szabadságharcos részére,
az egységes kormányzati infokommunikációs szolgáltatás kialakításában, valamint az egységes infokommunikációs
platform megteremtésében végzett kiemelkedő szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Székelyhidi Tibor, a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. Jogi, Szabályozási és Humánpolitikai Ágazatának
igazgatója részére,
kiemelkedő előadóművészi pályafutása, a  több generáción átívelő, számos hazai és nemzetközi fesztiváldíjjal
rendelkező Karthago Együttes vezetőjeként elért sikerei elismeréseként
Szigeti Ferenc előadóművész, a Karthago Együttes alapító tagja részére,
a magyar nép- és műdalkincs megőrzését és népszerűsítését szolgáló, kiemelkedő előadó-művészi, zenepedagógusi
és műsorkészítői tevékenysége elismeréseként
Tarnai Kiss László előadóművész, tanár, a Dankó Rádió vezetőszerkesztő-műsorvezetője részére,
a szoftvertechnológia és szoftverfejlesztés felsőfokú oktatása, illetve a  magyar informatikai mérnökök képzése
érdekében végzett munkája, valamint kimagasló vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Tick József, az Óbudai Egyetem informatikai rektorhelyettese, egyetemi docens részére,
a közjegyzők iránti bizalom erősítésére törekvő, magas szakmai színvonalú munkája, valamint a  nemzetközi
kapcsolatok erősítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr. Tóth Ádám, a Magyar Országos Közjegyzői Kamara elnöke részére,
a magyar úszósport-oktatás módszertanának kidolgozása és fejlesztése, valamint az utánpótlás-nevelés érdekében
végzett közel öt évtizedes tanári, sportvezetői, edzői, illetve szövetségi kapitányi tevékenysége elismeréseként
dr. Tóth Ákos Tamás, a  Magyar Úszó Szövetség alelnöke, a  Testnevelési Egyetem Úszás, Vízi- és Küzdősportok
Tanszékének nyugalmazott tanszékvezetője, egyetemi docense részére,
Komló város zenei életében betöltött meghatározó szerepe, valamint kiemelkedő szakmai tudással és
hivatástudattal végzett zenepedagógiai munkája elismeréseként
Tóth Ferenc Liszt Ferenc-díjas karnagy részére,
tartományfőnöki szolgálata során a  társadalmi felelősségvállalásról híres piarista közösségek és iskolák
szemléletformáló átalakítása érdekében végzett munkája elismeréseként
Urbán József, a budapesti Piarista Gimnázium igazgatója részére,
a magyar kórusművészetben betöltött szerepe, valamint jelentős kultúrmissziós tevékenysége elismeréseként
Vadász Ágnes, a Magyar Kórusok és Zenekarok Szövetségének főtitkára részére,
három évtizedes, odaadó és eredményes művészetoktatói tevékenysége elismeréseként
Varasdy Ernőné Bérczes Mária Harangozó Gyula-díjas balettmester, a  Magyar Táncművészeti Főiskola egyetemi
docense részére,
közel négy évtizedes, kimagasló színvonalú, elhivatott pedagógiai és intézményvezetői tevékenysége
elismeréseként
Varga József, a pápai Türr István Gimnázium nyugalmazott tanára, címzetes iskolaigazgató részére,
a magyar cirkuszművészet hagyományainak ápolását és népszerűsítését szolgáló kimagasló művészi pályája,
valamint értékes szakmai érdekképviseleti tevékenysége elismeréseként
Zsilák György Jászai Mari-díjas artistaművész részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata; a Magyar Honvédség érdekében végzett áldozatos munkája, valamint szakmai érdemei elismeréseként
dr. Balla Tibor ezredes, a  Honvédelmi Minisztérium Védelemgazdasági Hivatalának általános főigazgató-helyettese
részére,
több mint három évtizedes kiemelkedő szakmai és vezetői tevékenysége, valamint a  rendkívüli helyzetek
kezelésében végzett eredményes munkája elismeréseként
Dányi Béla Endre tűzoltó ezredes, a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság
igazgatóhelyettese, tűzoltósági főtanácsos részére,
a katonai kiképzés szervezésében és irányításában elért eredményei elismeréseként
Horváth Gábor dandártábornok, a Magyar Honvédség 25. Klapka György Lövészdandár dandárparancsnoka részére,
rendészeti területen végzett több mint három évtizedes kimagasló szakmai tevékenysége elismeréseként
Hudák Pál rendőr ezredes, a  Békés Megyei Rendőr-főkapitányság rendőrfőkapitány-helyettese, rendőrségi
főtanácsos részére,
a katonai szervezetek készenlétének fenntartása és fokozása terén végzett kiemelkedő szervezőmunkája
elismeréseként
Mihócza Zoltán dandártábornok, a  Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság törzsfőnök-helyettese
részére,
felelős vezetőként a  gazdálkodás tervezésében és szabályozásában elért eredményei, illetve az  általa vezetett
főosztály élén végzett kimagaslóan eredményes szakmai tevékenysége elismeréseként
Sulyok János dandártábornok, a  Honvédelmi Minisztérium Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztályának
főosztályvezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. március 5.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2019. (I. 31.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek 2019. feladatainak, valamint a 2020–2021. tevékenysége fő irányainak meghatározásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) A honvédelmi szervezetek tevékenységüket alaprendeltetésüknek megfelelően, jogszabályban, közjogi
szervezetszabályozó eszközben, alapító okiratban vagy szervezeti és működési szabályzatban meghatározott feladatés hatáskörükben eljárva, a 2–4. §-ban meghatározott feladatok és fő irányok figyelembevételével végzik.
2. § A honvédelmi szervezetek 2019. évi kiemelt feladatai:
1. a HM rendelkezésére álló pénzügyi erőforrások körültekintő tervezésével és tervek szerinti felhasználásával
a honvédelmi szervezetek működőképességének és fejlesztésének biztosítása, kiemelt figyelemmel a Zrínyi
2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Program (a továbbiakban: Zrínyi 2026 HHP) 2018–2026 időszakra
vonatkozó Hosszú Távú Terve (a továbbiakban: Zrínyi 2026 HTT) célkitűzéseire, valamint a hatályos Rövid Távú
Tervéhez (a továbbiakban: Zrínyi 2026 RTT) kapcsolódó szervezési és képességfejlesztési feladatok
eredménycentrikus végrehajtására, a végrehajtás nyomon követésére, a beszerzésre kerülő hadfelszerelési
eszközök rendszeresítésére és élettartam menedzsmentjére,
2. Magyarország fegyveres védelmére történő felkészülés érdekében, felülvizsgálatát követően az Ország
Fegyveres Védelmi Tervrendszerének véglegesítése és a vonatkozó NATO tervek periodikus felülvizsgálata,
3. az MH Transzformációs Koncepciójának végrehajtása, az MH transzformációs folyamatainak a Zrínyi 2026
HHP-val történő összehangolása,
4. az MH Parancsnokság (a továbbiakban: MHP) létrehozása, valamint az MH szervezeti felépítésének
korszerűsítése, az így megteremtett képességek továbbfejlesztése,
5. az MH új polgári irányítási- és katonai vezetési rendjének kialakítása és megszilárdítása, az ehhez kapcsolódó
szabályozói háttér szükséges mértékű átdolgozásával,
6. az MH Műveleti Vezetési Rendszerének átalakítása és a rendszer elemeinek gyakoroltatása,
7. a NATO védelmi tervezési és az EU képességfejlesztési együttműködés magas színvonalú támogatása a Zrínyi
2026 HHP feladataival szinkronban, a nemzeti érdekeken alapuló szakmai álláspontok kidolgozása,
8. többnemzeti hadosztályparancsnokság megalakításának előkészítése,
9. a Regionális Különleges Műveleti Komponens Parancsnokság (R-SOCC) képesség kialakítás feladatainak
végrehajtása,
10. a huszár díszalegység és a Budavári Palota Díszőrség megalakításának előkészítő feladatai végrehajtása,
11. az európai uniós pályázatokkal elnyerhető, a 2014–2020 tervezési időszakhoz kapcsolódó források lehető
legszélesebb körű kiaknázásának folytatása, a projekteken elnyert összegek szabályszerű és hatékony
felhasználásának biztosítása, az EU 2021–2027 tervezési időszak fejlesztési forrásai felhasználását megalapozó
tervező, projektgeneráló és szabályzó feladatok előkészítése, végzése,
12. a különleges jogrendben fennálló honvédelmi kötelezettségek bevezetéséhez szükséges békeidőszaki
képesség fenntartása és a katasztrófák megelőzéséhez, következményeik elhárításában és felszámolásában
való közreműködésre történő felkészülés,
13. az MH katasztrófavédelmi rendszerének átalakítása,
14. a nemzeti érdekek és szövetségesi igények figyelembevételével, a nemzetközi válságkezelésben, a nemzetközi
béke és biztonság fenntartásában történő közreműködés,
15. a Kormány által kihirdetett, a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelése érdekében, az államhatár
őrzésében, az államhatár rendjét közvetlenül veszélyeztető konfliktushelyzet és a tömeges méretű migráció
kezeléséhez szükséges intézkedések végrehajtásában való közreműködés,
16. annak átfogó felülvizsgálatát követően, az új Nemzeti Biztonsági Stratégia alapján a Nemzeti Katonai Stratégia
felülvizsgálata, valamint a Nemzeti Katonai Stratégiából közvetlenül származtatott alapdoktrínák és
szabályzatok kidolgozása,
17. a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek folyamatos fenntartása, a közigazgatás
központi szintjén a működési rend felülvizsgálata, honvédelmi típusú különleges jogrendi időszakok idejére
vonatkozóan,
18. a szakmai képesség fenntartása és fejlesztése mellett a fegyverzet-ellenőrzési feladatok végrehajtása,
a  2011.  évi Bécsi Dokumentum előírásai alapján repülőbázis- és katonai létesítmény látogatás szervezése
a részt vevő államok részére,
19. az oktatás, felkészítés, kiképzés rendszerének megújítása, a katonai szervezetek alaprendeltetés szerinti
feladataira való felkészítésének előtérbe helyezése,
20. a személyügyi igazgatás korszerűsítése a Zrínyi 2026 HHP megvalósítása érdekében,
21. a haderő vonzerejének növelése és a honvédelmi szervezetek személyi állományának megtartása, a személyi
utánpótlás folyamatos biztosítása, a toborzási rendszer hatékonyságának fokozása, a katonaállomány
létszámának növelése, az Önkéntes Tartalékos Rendszer (a továbbiakban: ÖTR) további fejlesztése,
22. a honvédelmi szervezetek személyi állományának rekreációja és pihentetése, gyermektáborok szervezése
és a Honvéd Kemping szolgáltatásainak javítása, fejlesztések végrehajtása,
23. a honvédelem ügyének fontossá és népszerűvé tétele a társadalomban, a bizalom és a támogatás növelését
elősegítő programok megvalósítása, valamint a honvédelmi szervezetek állományában az elköteleződés
erősítése, a katonai pálya presztízsének növelése a Zrínyi 2026 HHP-ben meghatározott prioritások szerint,
24. a lakhatástámogatási rendszer szükség szerinti fejlesztése,
25. a növekvő források hatékony felhasználása érdekében a gazdálkodást támogató információs rendszerek
fejlesztése, ezen belül az ALAP logisztikai alkalmazás projekt feladatainak végrehajtása, működtetése,
az üzemeltetés közben felmerülő módosítások kezdeményezése, valamint tárca szintű gazdálkodásfelügyeleti
mechanizmus kiépítése és annak támogatásaként a Kontrolling Portál tartalmának átalakítása,
26. a Zrínyi 2026 HHP katonai egészségügyet érintő fejlesztéseinek végrehajtásával a magas színvonalú
katona-egészségügyi ellátás feltételeinek biztosítása, az igényjogosult állomány és a területi ellátásra
kötelezettek alap-, járó- és fekvőbeteg-ellátása színvonalának javítása, a hazai és nemzetközi feladatok
végrehajtása során szerzett tapasztalatok beépítése a betegellátásba,
27. a korrupcióval szemben történő ellenálló képesség fokozása, valamint a honvédelmi szervezetek szervezeti
integritásának erősítése érdekében az állomány személyi integritásának fejlesztése, a működési folyamatokhoz
kapcsolódóan a szervezeti folyamatok átláthatóvá tétele, a folyamatok hatékonyság és eredményesség,
gazdaságosság szempontú fejlesztése, a szervezeti kockázati tényezők felmérése, valamint a szervezeti
korszerűsítési folyamatokhoz kapcsolódó új módszertani elemek bevezetése,
28. a közpénzek és az állami vagyon felhasználása transzparenciájának növelése az államháztartási belső
ellenőrzések hatékonyságának fokozásával és
29. a HM és az MH brandjének kiépítése a Zrínyi 2026 HHP-val összhangban, a program mérföldköveihez köthető
eseményekről a társadalom hiteles tájékoztatása a kommunikációs csatornák legszélesebb körű
alkalmazásával.
3. § A honvédelmi szervezetek 2019. évi feladatai:
1. a hazai és nemzetközi kötelezettségekből adódó feladatok végrehajtásához szükséges, kialakított képességek
megőrzése, továbbfejlesztése, összhangban a Zrínyi 2026 HHP-val,
2. az MHP parancsnoki intézkedéseinek kidolgozása a NATO és EU felajánlott szervezetekre vonatkozóan,
továbbá  a műveleti struktúrák, ideiglenes állománytáblák, felszerelési jegyzékek felülvizsgálata, szükség
szerinti pontosítása, összhangban az országvédelmi, valamint a NATO és az EU által támasztott képességkövetelményekkel, illetve a Zrínyi 2026 HTT célkitűzéseivel,
3. a HM védelmi tervezési rendszerének fejlesztése, új szabályozóban történő rögzítése, valamint a kapcsolódó
módszertan és folyamatok alkalmazása, koordinálása, megszilárdítása,
4. a 2020–2022 időszakra vonatkozó Zrínyi 2026 HHP Rövid Távú Terv összeállítása,
5. a szervezeti átalakítással összefüggésben a katonai munkaügyi hatósági jogkörök, hatáskörök, valamint
a szervezeti felépítés szükséges fejlesztésének végrehajtása, 6. a Katonai Egységes Felderítő Rendszer fejlesztésére indított programok keretében a felderítő és elektronikai
hadviselés adatgyűjtő rendszerek és technikai eszközök modernizálása, a hadműveleti-harcászati képi felderítő
képesség kialakításának folytatása,
7. a NATO Összhaderőnemi Információ-előállító, Megfigyelő, Felderítő rendszerhez történő csatlakozás
érdekében az MH felderítő vezetési, irányítási, információfeldolgozó rendszer kialakításának folytatása, kezdeti
műveleti képességének elérése,
8. a véderő, katonai és légügyi attaséhivatali rendszer átalakításának folytatása,
9. a honvédelmi ágazati elektronikus eseménykezelés, sérülékenység-vizsgálat és hatósági felügyeleti funkciók
területén a képességfejlesztés folytatása,
10. az MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózat alapképességeinek, szolgáltatásainak és rendelkezésre
állásának biztosítása, a honvédelmi szervezetek irányítási, vezetési rendszereinek és a kibertér műveleti
képességek fejlesztése,
11. a honvédelmi szervezetek információvédelmi képességének továbbfejlesztése,
12. a kecskeméti repülőtér pályafelújításával és az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis alegységeinek
áttelepülésével kapcsolatos feladatok végrehajtása, valamint a repülőtér kettős hasznosítását érintő feladatok
folytatása,
13. az európai uniós forrásból megvalósított és megvalósítás alatt álló projektek felügyeletének, fenntartásának,
új projektlehetőségek felkutatásának erősítése,
14. a Fejlesztések Értékelése és Nyomonkövetése szakmai oldal továbbfejlesztésével és alkalmazásával a tárca
képességfejlesztési programjai megvalósulása nyomon követésének, a kapcsolódó vezetői és szakmai
információ igények kiszolgálásának, döntések támogatásának fokozása,
15. a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésében való közreműködés során a műveleti területen
a  meghatározott Fogadás Biztosító Készenlét fenntartása, a kijelölt erők kiképzése és készenlétének
fenntartása, a műveleti területre történő visszacsoportosítási képesség folyamatos biztosítása,
16. a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszerbe kijelölt erők katasztrófavédelmi feladatokban történő
közreműködése feltételeinek biztosítása,
17. NATO, EU vagy más műveletek végrehajtására felajánlott kötelékek készenlétének, harckészségének
biztosítása, és a magyar szerepvállalás fenntartása,
18. részvétel a Baltic Air Policing műveleti feladatban,
19. a fegyverzet-ellenőrzési rezsimekből adódó kötelezettségek teljesítése, valamint Magyarország és a NATO
érdekeinek figyelembevételével az ellenőrzési jogok érvényesítése,
20. a nemzetközi szerepvállalásokhoz kapcsolódó különböző szintű törzsbeosztások szintjének fenntartása,
21. a légi kutatás-mentés hazai rendszerének átalakítása,
22. a szakmai együttműködés továbbfejlesztése a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat Zrt.-vel mint
polgári légi navigációs szolgáltatóval,
23. az állami célú légiközlekedéssel összefüggő katonai légügyi hatósági, valamint kodifikációs feladatok ellátása,
24. az állami légiközlekedési balesetek vizsgálatával kapcsolatos hazai és nemzetközi együttműködés
kiszélesítése, szakmai vizsgálók szakmai továbbképzése,
25. közreműködés a NATO Parancsnoki Struktúrája átalakításával kapcsolatos, az MH-t érintő feladatok
végrehajtásában,
26. a PESCO-val (Állandó Strukturált Együttműködés), valamint a CARD-dal (Összehangolt Éves Védelmi
Felülvizsgálat) kapcsolatos feladatok végrehajtása,
27. az új objektumok és szervezetek őrzés-védelmi rendszereinek kialakítása,
28. a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló
90/2010. (III. 26.) Korm. rendeletben meghatározottak szerinti fizikai biztonsági területek kialakítása, valamint
a kialakított biztonsági területek akkreditációjának folytatása,
29. részvétel az MH 2019–2023. Nemzetközi Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programjában szereplő NATO,
EU és kétoldalú egyezményeken alapuló nemzetközi gyakorlatokon,
30. a Zrínyi 2026 HHP megvalósításának érdekében a Honvéd Kadét Program működtetése, az új honvéd
középiskola és kollégium működési, működtetési feltételeinek megteremtése, a meglévő intézmény, valamint
a Honvéd Kadét ágazati szakképzés további fejlesztése,
31. a honvédelmi nevelés általános programjának bővítése, az Önkéntes Honvédelmi Előképzés
(a  továbbiakban:  ÖHE) programjának bevezetése, együttműködés a Honvédelmi Sportszövetséggel,
Honvédelmi Táborok szervezése,
32. a tapasztalatfeldolgozó képesség folyamatos biztosítása, fejlesztése,
33. a katonai kutatás és fejlesztés (a továbbiakban: K+F) fő irányainak meghatározása, különös tekintettel a Zrínyi
2026 HHP-ben szereplő hadfelszerelés-fejlesztési feladatokra, a végrehajtási tervidőszakra előirányzott
projektekre,
34. a honvédelmi szervezetek tudományos tevékenységének erősítése, a honvédelmi szervezetek könyvtárainak
fejlesztése, a szakmai szervezetekkel történő együttműködés erősítése, bővítése,
35. az MH katonai szervezetek feladatrendszere és szervezeti felépítése, létszám- és állomány-összetétel
összhangja  vizsgálatának folytatása, valamint a szervezeti- elemzés és értékelés tapasztalatai alapján
szükségessé váló korrekciók végrehajtásának folytatása,
36. a katonaállomány vonatkozásában a 2015-ben megkezdett illetményfejlesztéssel összefüggő 2019. évi,
valamint – a munkaerőpiaci versenyképesség fenntartása érdekében – az illetményrendszer további
fejlesztésével, továbbá az illetményen kívüli juttatások reálértékének megőrzésével összefüggő feladatok
végrehajtása,
37. az ÖTR további fejlesztéséhez kapcsolódó feladatok végrehajtása, a rendszer feltöltésével és működtetésével
kapcsolatos célok teljesítése a Zrínyi 2026 HHP-val szinkronizáltan,
38. a gazdasági és anyagi szolgáltatások társadalom felé történő kommunikációja, illetve a szakfeladatok
végrehajtása,
39. az MH új szervezeti rendszerének megfelelően a katonai igazgatási, hadkiegészítési feladatok begyakorlása,
40. a hazai és a szövetségesi kötelezettségekből adódó feladatok végrehajtásához szükséges humánerőforrás
fejlesztési feladatok bővítése,
41. a humán támogatórendszer fejlesztése a katona „jólétének” elősegítésével,
42. a szociális gondoskodási körbe tartozók ellátásának a jogszabályok alapján történő biztosítása,
43. a huszár díszalegység és a Budavári Palota Díszőrség I. Induló szervezési ütemének és II. Bevezető szervezési
ütemének végrehajtása, valamint a Karmelita Dísztestőrség megalakítása,
44. az MH logisztikai rendszerének további racionalizálása, a központi logisztikai képességek fejlesztése,
45. az MH központi készlet tárolási rendszere átalakításának megkezdése, az ehhez kapcsolódó informatikai
támogatás fejlesztése, a csapatszintű törzsadattisztítás folytatása, az integrált készlet- és
eszköznyilvántartásának  érdekében a tesztelést követően az „aLOGIR” logisztikai információs rendszer
alkalmazásba vétele,
46. a beszerzési eljárások informatikai támogatását biztosító információs rendszer kialakítása, tesztelése és
alkalmazásba vétele,
47. a HM fejezet béke és különleges jogrendre vonatkozó logisztikai utaltsági rendjének felülvizsgálata, szükség
szerinti módosítása,
48. katonai nemzetbiztonsági létesítmények fejlesztése,
49. a NATO irányelvekhez is igazodó Honvédelmi Integritásfejlesztési Stratégia, valamint az egyes honvédelmi
szervezetekre vonatkozó, integritás irányítási rendszer módszertani alapjainak és jogszabályi hátterének
kidolgozása, személyi integritás fejlesztéséhez kapcsolódó képzések kidolgozása, levezetése,
50. az intézményi Operatív Belső Kontroll Rendszer jogszabályoknak megfelelő aktualizálása, működtetése,
fejlesztése,
51. a honvédelem ügyének fontossá és népszerűvé tétele érdekében a honvédelem ügyéért tevékenykedő civil
szervezetekkel való együttműködés erősítése,
52. Magyarországnak az Észak-atlanti Szerződés Szervezetéhez való csatlakozása 20. évfordulójához kapcsolódó
rendezvények lebonyolítása,
53. a Zrínyi 2026 HHP-ben meghatározott csapat-hagyományőrző programok végrehajtása, az értékteremtő,
hazafias nevelést, közösségformálást, a honvédség népszerűsítését szolgáló katonai hagyományőrzés
támogatása,
54. a hadisírgondozás rendszerének fejlesztése, a hősi temetési helyek felmérésének és felújításának folytatása,
55. az önkormányzatok, egyházak, civil szervezetek bevonásának erősítése a hadisírgondozás rendszerébe,
a II. világháborúhoz köthető kerek évfordulós eseményekről való megemlékezések megszervezése,
56. a felülvizsgálat alá kerülő településrendezési eszközökben a kiemelt fontosságú honvédelmi területek valós
kiterjedésének megfelelő kijelöltetésével a terület- és településrendezési véleményezési eljárásokban
a honvédelmi érdekek érvényre juttatásának erősítése,
57. a megújuló energia hasznosításának 2014–2020 időszakra tervezett beruházásai során megvalósuló szélerőmű
parkoknak a meglévő híradó- és radarrendszerre gyakorolt hatása figyelembevételével, az elsőfokú
honvédelmi szakhatósági tevékenység végzése,
58. a személyes adatok védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez fűződő jogok maradéktalan
érvényesítése az Európai Parlament és a Tanács 2016/679. rendeletének gördülékeny alkalmazásával,
59. az ágazati munkavédelmi, sugárvédelmi, közegészségügyi és járványügyi hatósági feladatok
hatékonyságának növelése, mind szakmai, mind szervezeti szinten,
60. a munkavédelmi érdekképviseleti rendszer ágazati kialakítása, a munkavédelmi képviselő választással
kapcsolatos vezetői tájékoztatás, valamint a megválasztott munkavédelmi képviselők képzésének
végrehajtása,
61. az új, illetve újonnan azonosított szolgálati tevékenységgel összefüggő kockázatok potenciális egészségkárosító
hatásai elleni védekezés érdekében a kockázatok csökkentésére szolgáló intézkedések kidolgozása és
végrehajtása,
62. a tűzvédelmi, a veszélyes katonai objektum felügyeleti hatósági eljárások eredményeként a katonai
objektumok és a végzett tevékenység biztonsága színvonalának növelése,
63. a beérkezett azonosítási jelentések alapján a honvédelmi létfontosságú rendszerelemek kijelölésére irányuló
hatósági eljárások lefolytatása,
64. a környezethasználatból származó környezetkárosítások lehető legkisebb mértékre történő csökkentése,
65. a miniszter vagyonkezelésében lévő területen a munkaszerződés, illetőleg az állami adóhatósági bejelentés
nélküli foglalkoztatás, valamint a jogszerű foglalkoztatást sértő egyéb magatartásformák elkerülése érdekében
a munkaügyi hatósági ellenőrzések hatékonyságának fokozása, továbbá a honvédelmi ágazatban
foglalkoztatottak alapvető munkavállalói jogai érvényesülésének elősegítése,
66. a katona-egészségügyi utánpótlás biztosítása érdekében az ösztöndíjas és katonai rezidensi, valamint
egészségügyi szakdolgozói személyi állomány létszámának bővítése, az egészségfejlesztési tevékenység
folytatása, az egészséges életmódra nevelő programok kiterjesztése,
67. az Egészséges Budapest Program tárcát érintő tervezési feladatainak, fejlesztéseinek végrehajtása,
68. az MH-ban meglévő térinformatikai képességek és hálózati szolgáltatások fejlesztése, missziók, nemzetközi és
hazai gyakorlatok geoinformációs támogatása és a meteorológiai infrastruktúra és a meteorológiai támogatás
fejlesztése,
69. részvétel a Többnemzeti Meteorológiai és Oceanográfiai Támogató Csoport (MNMSG), valamint a Többnemzeti
Térképészeti Támogató Csoport (MNGSG) létrehozásában, kialakításában, együttműködés a teljes készültség
elérésében és
70. az önálló katonai térképészet megalakulása 100. évfordulójának megünneplése.
4. § A honvédelmi szervezetek 2020–2021. évi tevékenységének fő irányai:
1. a honvédelmi tárca 2018–2026 időszakra vonatkozó Zrínyi 2026 HTT felülvizsgálata, új Hosszú Távú Terv és
Rövid Távú Tervek kidolgozása,
2. a honvédelmi fejezet gazdálkodási folyamatainak felülvizsgálata és fejlesztése, kiemelt figyelemmel a Zrínyi
2026 HHP zökkenőmentes megvalósulásának elősegítésére, a magyar hadiipar fejlesztésének, támogatásának
folytatására, a kiemelt hadfelszerelési fejlesztések, programok megvalósításának folytatására, hadfelszerelési
együttműködés erősítésére,
3. a Zrínyi 2026 RTT-ben meghatározott fejlesztési programok és feladatok végrehajtása, a végrehajtás nyomon
követése, kiemelt figyelemmel a hadfelszerelési eszközök beszerzésére, rendszeresítésére és élettartam
menedzsmentjére,
4. a honvédelmi fejezet gazdálkodási folyamatainak felülvizsgálata és fejlesztése, a gazdálkodás-felügyeleti
mechanizmus továbbfejlesztése, kiemelt figyelemmel az európai uniós forrásból megvalósított vagy
megvalósítás alatt álló projektek felügyeletének, fenntartásának, új projektlehetőségek felkutatásának
folytatására, a projekteken elnyert összegek szabályszerű és hatékony felhasználásának biztosítására,
5. a jóváhagyott fejlesztési programok megvalósításának folytatása, figyelemmel a technikai adatszerző
eszközpark korszerűsítésére, a honvédelmi szervezetek minősített összeköttetéseinek biztosítására,
a honvédelmi ágazati szintű kibervédelmi képességfejlesztésre,
6. speciális nemzetbiztonsági humán erőforrás kapacitás és képzési képességek fejlesztése,
7. a NATO védelmi tervezési és áttekintési folyamatával kapcsolatos feladatok végrehajtása, azok összehangolása
a Zrínyi 2026 HHP feladataival (kiemelten 2021-ben Magyarország vonatkozásában a NATO védelmi tervezési
képesség felülvizsgálata és jelentés elkészítése a Szövetség részére),
8. a PESCO feladatok keretében a képességfejlesztési projektek szakmai véleményezésének és a PESCO nemzeti
végrehajtási terv stratégiai szintű koordinációja, valamint a CARD-dal kapcsolatos haderőtervezési vonatkozású
feladatok ellátása,
9. a műveleti hozzájárulás tervezése elsősorban a NATO Védelmi Tervezési Folyamat keretében, valamint
a regionális- és többnemzeti alapon fejlesztett kötelékek felajánlása figyelembevételével,
10. többnemzeti hadosztályparancsnokság megalakításával kapcsolatos további előkészítő feladatok végzése,
11. a Regionális Különleges Műveleti Komponens Parancsnokság (R-SOCC) képesség kialakításának,
felkészítésének folytatása,
12. a válságreagáló és válságkezelő műveletekkel összefüggő koncepcionális és műveleti dokumentumokra
vonatkozóan nemzeti álláspontok, mandátumok kidolgozása,
13. Magyarország fegyverzet-ellenőrzési rezsimekből adódó kötelezettségeinek maradéktalan teljesítése és
ellenőrzési jogainak érvényesítése,
14. a véderő, katonai és légügyi attaséhivatali rendszer átalakításának folytatása,
15. a légiközlekedéssel kapcsolatos jogszabályok korszerűsítése, illetve az európai uniós és szövetségi előírások
a hazai jogszabályi rendszerbe való átültetésének vizsgálata,
16. a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszerbe kijelölt erők katasztrófavédelmi feladatokban történő
közreműködése feltételeinek biztosítása,
17. a nemzeti ellenálló képesség NATO és EU elvekkel összhangban történő erősítése, az ehhez szükséges, ágazatok
közötti együttműködés kialakítása,
18. a terület- és településrendezési eljárásokban a honvédelmi érdekek érvényre juttatásának további erősítése,
19. az elsőfokú honvédelmi szakhatósági eljárások során a szakhatósági jogkör konzekvens gyakorlásával
a honvédelem érdekei érvényesítésének fokozása,
20. a katonai igazgatási jogkörök, hatáskörök, valamint a szervezeti felépítés szükséges fejlesztésének végrehajtása,
21. a NATO, EU és ENSZ műveletek végrehajtására felajánlott kötelékek készenlétének, harckészségének
biztosítását, fenntartását biztosító felkészítések, kiképzések és gyakorlatok tervezése, szervezése és
végrehajtása, a Zrínyi 2026 HHP kapcsán felmerülő egyéb képzési, oktatási igények tervezése és végrehajtása,
22. a hazai és a szövetségesi kötelezettségekből adódó feladatok végrehajtásához szükséges képességek
megőrzését, az esetleges képességbeli hiányosságok csökkentését támogató kiképzések végrehajtása,
valamint a különleges műveleti képességek fejlesztése, illetve más kötelezettségekkel összhangban a műveleti
ambíciószint fenntartását biztosító felkészítések és kiképzések végrehajtása,
23. a kiképzés szakterületén aktív részvétel a regionális együttműködésben, a 2021-ben esedékes V4 elnökségből
fakadó feladatok végzése, majd tapasztalatok feldolgozása, valamint részvétel az EU katonai
képességfejlesztését támogató kiképzési rendezvényeken,
24. az integrált katonai felkészítési, képzési, kiképzési rendszer korszerűsítésének, racionalizálásának folytatása,
25. az új honvéd középiskola és kollégium működési, működtetési feltételeinek megteremtése, a meglévő
intézmény és a Honvéd Kadét ágazati szakképzés további fejlesztése,
26. az ÖHE működésének nyomon követése, fejlesztése,
27. a hazai hadiipari kutatás és műszaki fejlesztés erősítése, a tárca K+F projektjei végrehajtásának nyomon
követése, felügyelete, a kutatási és fejlesztési eredmények integrálása a Zrínyi 2026 HHP hadfelszerelésfejlesztési projektjei megvalósításába,
28. a honvédelmi szervezetek személyi állomány megtartó-képességének növelése, a Zrínyi 2026 HHP-hoz
kapcsolódóan az illetményrendszer és az illetményen kívüli juttatások rendszerének fejlesztése, a toborzó
rendszer hatékonyságának növelése, az MH Ösztöndíjas Rendszer, valamint a humánerőforrás-gazdálkodási
képességek, a belső átjárhatóság fejlesztése,
29. NATO, EU és más nemzetközi szervezetekben Magyarország részére fenntartott és a nemzeti képviseleteken
rendszeresített tartós, nem fegyveres külszolgálati beosztások felülvizsgálata, racionalizálása,
30. a rekreációt végző szervezeteknél a szállodai elhelyezés minőségének emelése, korszerűsítések végrehajtása,
a rekreáció színvonalának emelése érdekében,
31. az ÖTR, valamint a Területvédelmi Erők stabilizálásához, további fejlesztéséhez kapcsolódó feladatok
végrehajtása,
32. a tárcaszintű belső és külső kommunikációs eszközök biztosította lehetőségek felhasználásával a honvédelem
ügyének népszerűsítése a honvédelmi nevelés rendszerén keresztül, illetve a Zrínyi 2026 HHP kiemelt
mozzanatai mentén,
33. az együttműködés erősítése a honvédelem ügyéért tevékenykedő civil szervezetekkel, önkormányzatokkal,
egyházakkal, valamint a katonai és csapat hagyományőrzés területén megkezdett programok folytatása,
34. a Zrínyi 2026 HHP-val kapcsolatos, a katonai egészségügyet érintő képességfejlesztési programok kidolgozása
és végrehajtása,
35. a hazai és nemzetközi feladatokban részt vevő erők egészségügyi biztosításának fejlesztése az eddigi
tapasztalatok alapján,
36. a katona-egészségügyi utánpótlás biztosítása érdekében szakmai projektek kidolgozása és végrehajtása a civil
egészségügyi szervezetek és társszervek bevonásával, az egészségügyi tartalékosok, ösztöndíjasok és katonai
rezidensek vonatkozásában,
37. a munkavédelmi érdekképviseleti rendszer működtetésével, célzott tájékoztató anyagok érintettekhez történő
eljuttatásával, képzések és tájékoztató fórumok szervezésével az állományilletékes parancsnoki, vezetői
állomány és a beosztottak munkavédelmi tudatosságának, a honvédelmi szervezetek által használt,
üzemeltetett létesítmények, építmények, technológiák és munkahelyek jogszabályi követelményeknek, illetve
a gyártói előírásoknak megfelelő módon történő használatának fejlesztése,
38. a hatályos belső tűzvédelmi szabályzók folyamatos felülvizsgálata és jogharmonizációja, valamint létesítési és
használati szabályrendszer kidolgozása a speciális honvédségi építmények vonatkozásában,
39. a tűzvédelmi, a veszélyes katonai objektum-felügyeleti hatósági eljárások eredményeként a katonai
objektumok és a végzett tevékenység biztonsága színvonalának növelése,
40. a beérkezett azonosítási jelentések alapján a további honvédelmi létfontosságú rendszerelemek kijelölésére
irányuló hatósági eljárások lefolytatása,
41. a huszár díszalegység felállítása III. Felkészülési ütemének végrehajtása, a huszárszázad és a Budavári Palota
Díszőrség megalakítása 2021. március 15-i készenléttel és
42. részvétel a Többnemzeti Meteorológiai és Oceanográfiai Támogató Csoport (MNMSG), valamint a Többnemzeti
Térképészeti Támogató Csoport (MNGSG) munkájában.
5. § (1) A HM és az MH részfeladatait és azok végrehajtásának ütemezését a Honvédelmi Minisztérium 2019. évi intézményi
munkaterve (a továbbiakban: HM intézményi munkaterv) határozza meg.
(2) A honvédelmi szervezetek vezetői a 2. § szerinti célkitűzések elérése és a feladat- és hatáskörükbe tartozó
tevékenységek végrehajtása érdekében, az éves és havi munkatervek összeállításával és a tervezett feladatok
megvalósulásának nyomon követésével összefüggő feladatokról szóló 2/2014. (I. 21.) HM utasítás 4. §-a
figyelembevételével, a HM intézményi munkatervben foglalt ütemezés alapján határozzák meg szervezetük,
alárendeltjeik 2019. évi részletes feladatait, készítik el saját terveiket.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Ez az utasítás 2020. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
45/2016. (XII. 29.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Ausztrália Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. XCVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi XCVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. október 19-i 158. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és Ausztrália Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Egyetértési
Megállapodás 6. cikkének a) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a Megállapodás azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba,
amelyben a Szerződő Felek írásban értesítik egymást arról, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső
jogi előírásaiknak eleget tettek és az ehhez szükséges törvények és rendeletek elfogadásra kerültek.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2016. december 2.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. január 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi XCVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és Ausztrália Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló
Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. évi XCVIII. törvény 2. és 3. §-a 2017. január 1-jén, azaz kettőezertizenhét január elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
78/2013. (I. 29.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 215. §
(2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Dankó Istvánt a Honvédelmi Minisztérium közigazgatási államtitkárává
2013. február 1-jei hatállyal kinevezem.
Budapest, 2013. január 23. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
150/2019. (VI. 25.) Korm. rendelete a Magyar Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programjának megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d) és f ) pontjában,
az 1.  § (3)  bekezdése tekintetében a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának
gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (4) bekezdés a) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 4. § d) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198. § (1) bekezdés 3. pontjában,
az 5.  § tekintetében a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (4) bekezdés b) pontjában,
a 9. § és a 2. melléklet tekintetében az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 139. § b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  ingatlan-nyilvántartás szerint
a Budapest VIII. kerület, belterület 38831, 38830/1, 38820/3 és 38820/4 helyrajzi számú ingatlanon, illetve az ezen
ingatlanokból a  telekalakítási eljárásban hozott döntés véglegessé válását követően kialakított ingatlanokon,
a Magyar Testgyakorlók Köre Budapest létesítményfejlesztési programja keretében megvalósuló sportlétesítmények
és környezetük fejlesztésére irányuló beruházással (a továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az  1.  mellékletben
meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
b) a Beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműcsatlakozási és -fejlesztési munkák megvalósításához
szükségesek.
 (3) A  Kormány kiemelten közérdekű beruházássá nyilvánítja a  Beruházást. A  Beruházás helyszíne az  (1)  bekezdésben
meghatározott ingatlanok területe. 2. § (1) A  Kormány az  1.  melléklet 3.  pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró hatóságként Budapest Főváros
Kormányhivatala V. Kerületi Hivatalát jelöli ki.
(2) A  Kormány az  1.  melléklet 7.  pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként
a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot jelöli ki.
3. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nincs helye településképi véleményezési eljárásnak,
c) nem kell településképi bejelentési eljárást lefolytatni,
d) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni.
5. § Az 1.  § (1)  bekezdése szerinti valamennyi ingatlan vonatkozásában az  országos településrendezési és építési
követelményekről szóló kormányrendeletet és a  hatályos településrendezési eszközöket a  következő eltérésekkel
kell alkalmazni, valamint a következő építési követelményeket kell érvényesíteni:
a) a tervezett területek vonatkozásában lehetséges sport, illetve szálláshely-szolgáltató rendeltetéssel bíró
épületek elhelyezése,
b) a tervezett épületek épületszerkezettel történő összekötése során az  építési helyre vonatkozó szabályokat
figyelmen kívül kell hagyni,
c) a legnagyobb beépítési mérték: 45%,
d) a szintterületi mutató legnagyobb mértéke: 1,0 m2/m2,
e) a terepszint alatti beépítettség megengedett legnagyobb mértéke: 40%,
f ) a zöldfelület legkisebb mértéke: 25%,
g) az építménymagasság megengedett legkisebb mértéke: 3 méter,
h) az építménymagasság megengedett legnagyobb mértéke: 20 méter,
i) az építési telek határvonalai által körülhatárolt területén az  övezeti előírások szerinti telekbeépítettség
mértékéig az épületek bárhol elhelyezhetők. 6. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebb határidőt nem állapít meg, illetve az  előzetes vizsgálati eljárás, a  környezeti hatásvizsgálati eljárás és
a természetvédelmi hatósági eljárás kivételével – tizenöt nap.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebb határidőt nem állapít meg – nyolc nap.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
9. § Az egyes közérdeken alapuló kényszerítő indok alapján eljáró szakhatóságok kijelöléséről szóló 531/2017. (XII. 29.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 3. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2018. (HK 1/2019.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése és
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. §
(2) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. STANAG 6524 JINT (EDITION 1) (RATIFICATION DRAFT 1) INTELLIGENCE REQUIREMENT
MANAGEMENT AND COLLECTION MANAGEMENT – AIntP-16 EDITION A Version 1 – Adatgyűjtést-koordináló és felderítési követelmények menedzsment című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: KNBSZ,
b) témakezelő: KNBSZ Felderítő Csoportfőnökség
(a továbbiakban: KNBSZ FCSF),
c) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
9 hónapon belül és,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének szakutasításával, eredetben, angol nyelven,
teljes terjedelemben.
OPERATORS AND PILOTS ATP-3.3.8.1, EDITION B
Version 1 – Pilótanélküli légijármű rendszer (UAS) operátorok és pilóták minimális képzési követelményei című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra
kerül a következők szerint:
a) témafelelős: KNBSZ,
b) témakezelő: KNBSZ FCSF és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény jövőbeli bevezetéssel a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
5. STANAG 2192 (EDITION 2) AJP 2.2. (ALLIED
JOINT DOCTRINE FOR COUNTER-INTELLIGENCE
AND SECURITY PROCEDURES / EDITION A Version
1) – Szövetségi ellenséges hírszerzés-felderítés elleni védelem és biztonsági doktrína című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők
szerint:
a) témafelelős: KNBSZ,
b) témakezelő: KNBSZ és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény jövőbeli bevezetéssel a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
6. STANAG 2593 LO EDITION 2 (RATIFICATION
DRAFT 1) EDUCATION AND TRAINING FOR URBAN OPERATIONS – ATrainP-3, EDITION B Version 1
– A városi műveletekre történő képzés és kiképzés című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: Honvéd Vezérkar Kiképzési Csoportfőnökség, b) témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény jövőbeli bevezetéssel a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének szakutasításával, eredetben, angol nyelven, teljes terjedelemben.
7. Ez a szakutasítás az aláírást követő napon lép hatályba.
Dr. Böröndi Gábor altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes