text:
1355/2016. (VII. 7.) Korm. határozata a turizmusfejlesztési célra felhasználható európai uniós források összehangolásáról.
A Kormány a  turizmussal kapcsolatos állami feladat- és intézményrendszer átalakításához szükséges intézkedésekről szóló
1156/2016. (III. 31.) Korm. határozat végrehajtása érdekében
 1. felhívja az  operatív programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy készítsenek áttekintést és ennek
alapján adjanak tájékoztatást a  turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztosnak
és a  Magyar Turisztikai Ügynökség vezérigazgatójának a  hatályos Éves Fejlesztési Keretben és annak tervezett
módosításában foglalt konstrukciók megjelölésével
a) az elsődlegesen turizmusfejlesztésre irányuló, valamint
b) a turisztikai fejlesztési vonatkozású
fejlesztési célokról, a  támogatható tevékenységekről és az  ezekre tervezett forrásokról, továbbá a  megvalósításra
kijelölt szervezetekről vagy pályázói körről, kiegészítve az egyes közbeszerzések státuszával;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2016. július 15. 2. felhívja az operatív programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy vizsgálják meg az egyes prioritásokban
a  turisztikai fejlesztések támogatásának lehetőségét, és tájékoztassák a  turizmussal kapcsolatos állami feladatok
koordinálásáért felelős kormánybiztost és a  Magyar Turisztikai Ügynökség vezérigazgatóját a  vizsgálat
eredményéről, különösen a támogatható tevékenységekről, valamint a rendelkezésre álló források összegéről;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2016. július 15. 3. felhívja az  európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt
minisztereket, hogy az 1. pontban érintett operatív programok prioritásainál gondoskodjanak
a) előzetes egyeztetési lehetőség biztosításáról a  turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért
felelős kormánybiztos részére a  Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság napirendjén szereplő turisztikai
tárgyú előterjesztések tekintetében,
b) egyeztetési, véleményezési és javaslattételi lehetőség biztosításáról a  turizmussal kapcsolatos állami
feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos és a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. vezérigazgatója
számára a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendeletben meghatározott feladatok, különösen
a felhívások előkészítése tekintetében,
Felelős: az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására
kijelölt miniszterek
Határidő: folyamatos c) arról, hogy a  turisztikai tárgyú felhívások döntés-előkészítő bizottságaiban a  turizmussal kapcsolatos állami
feladatok ellátásáért felelős személyek közül egy fő tagként, egy fő megfigyelőként részt vegyen;
Felelős: az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására
kijelölt miniszterek
Határidő: folyamatos 4. felhívja az  operatív programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy az  Emberi Erőforrás Fejlesztési
Operatív Program, a Vidékfejlesztési Program, a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program, az  Integrált
Közlekedésfejlesztési Operatív Program, a Közigazgatás- és Közszolgáltatás Fejlesztési Operatív Program, az Európai
Területi Együttműködés (ETE) Programok prioritásai tekintetében biztosítsák az  egyeztetés, véleményezés
lehetőségét a  turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos és a  Magyar
Turisztikai Ügynökség vezérigazgatója számára, annak érdekében, hogy a  2014–2020 programozási időszakban
az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználása a nemzeti turizmusfejlesztési koncepcióval
összhangban történjen;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegye lehetővé azt, hogy a  Magyar Turisztikai Ügynökség
kijelölt munkavállalói állami projektértékelői jogviszony keretében bevonásra kerüljenek a  turisztikai tárgyú
projektek értékelésébe;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 6. visszavonja a  Balaton Területfejlesztési Koncepció (2014–2030) és a  Balaton Területfejlesztési Stratégiai Program
elfogadásáról, valamint a  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet területén a  2014–2020-as uniós és hazai forrásokból
megvalósuló beruházásokról szóló 1821/2015. (XI. 12.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
24/2010. (III. 19.) FVM rendelete a zöldség-gyümölcs termelői csoportok támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában és (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
– a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában: 1. bekerülési érték: azon összeg, amely a nettó vételár, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba
történő beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési költségek
számlával igazolt együttes nettó értéke, 2. elismerési terv: a zöldség-gyümölcs termelői csoportok és termelői szervezetek nemzeti szabályozásáról szóló 67/2009.
(VI. 9.) FVM rendelet 2. § (1) bekezdés f) pontja szerinti terv,
3. termelői szervezet: a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági
termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”), 2007.
október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: tanácsi rendelet) 122. cikkének a) pont (iii) alpontjában
meghatározott, valamint a 122. cikk b)–c) pontjában foglaltak szerint létrejött és a tanácsi rendelet 125b. cikkében
meghatározott feltételekkel elismert szervezet, figyelemmel a 203a. cikk (2) bekezdésében foglaltakra,
4. zöldség-gyümölcs termelői csoport: a tanácsi rendelet 125e. cikkében meghatározott csoport, figyelemmel a 203a. cikk
(4) bekezdésében foglaltakra. 2. § Az e rendelet szerinti támogatás forrása a 2010. évben a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi
CXXX. törvény 1. számú melléklet XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 10. cím, 4. alcím,
8. jogcímcsoport Egyes speciális szövetkezések (TESZ, BÉSZ) támogatása 1. előirányzat, 5. kiemelt előirányzata,
valamint az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap. 3. § A zöldség-gyümölcs termelői csoportok a tanácsi rendelet 103a. cikk (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatást
vehetnek igénybe a tanácsi rendelet 103a. cikk (3) bekezdésében, valamint a gyümölcs- és zöldségágazatban
a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló,
2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: bizottsági rendelet) 45. cikkében foglaltaknak
megfelelően. 4. § A zöldség-gyümölcs termelői csoportok a tanácsi rendelet 103a. cikk (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatást
vehetnek igénybe legfeljebb a bizottsági rendelet 49. cikk (2) bekezdésében meghatározott mértékig a bizottsági
rendelet 46. cikkében foglaltaknak megfelelően, figyelemmel a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 9. § a) pontjára. A társasági tulajdon, illetve a szavazati jog megszerzésére fordított összeg
beruházásnak minősül és annyiban támogatható, amennyiben az elismerési feltételeknek való megfelelést
közvetlenül szolgálja. 5. § (1) A 4. §-ban meghatározott támogatás költségeihez nyújtott tagállami hozzájárulás mértéke a számlával igazolt
bekerülési érték öt százaléka. (2) A 4. §-ban meghatározott támogatás formája tőketámogatás, amelynek összegét a bekerülési érték
figyelembevételével kell megállapítani. 6. § (1) Használt berendezések, illetve ingatlanok vásárlása esetén a bizottsági rendelet 48. cikkében meghatározottak szerint
a támogatási összegből le kell vonni az eladó vagy bármely korábbi tulajdonos, illetve használó, haszonélvező által
a megelőző öt évben kapott, az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény, valamint
a Tv. felhatalmazása alapján kiadott jogszabály szerint nyújtott támogatás összegét.
(2) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy a megvalósított beruházást csak olyan követelés terhelheti, amely
a zöldség-gyümölcs termelői csoport által kötött jogügyletből ered.
(3) A támogatás igénybevételének további feltétele a zöldség-gyümölcs termelői csoport kötelezettségvállalása arra
vonatkozóan, hogy a támogatással megvalósított beruházást a termelői szervezetként való elismerés megszerzésétől
számított öt évig nem idegeníti el, valamint azt ezen időszakon belül több mint ötven százalékban az elismerés által
érintett termékek érdekében használja. (4) Ha a használt berendezés vagy ingatlan felszámolási eljárás keretében alkalmazott pályázat, árverés vagy egyéb
nyilvános értékesítési forma útján kerül beszerzésre, úgy – eltérően az (1) bekezdésben foglaltaktól – a támogató szerv,
mint hitelező által az érintett vagyontárgy vonatkozásában támasztott – de részben vagy egészben – ki nem elégített,
fennmaradó követelés mértékének megfelelő levonást kell alkalmazni. Ha a támogató szerv az érintett vagyontárgy
vonatkozásában a felszámolónak követelést nem jelent be, úgy az (1) bekezdésben szabályozott levonást nem kell
alkalmazni. 7. § A bizottsági rendelet 48. cikkében meghatározottakra figyelemmel nem jogosult az e rendelet szerinti támogatásra
az a zöldség-gyümölcs termelői csoport, amely tulajdonosainak, szövetkezet esetében tagjainak legalább 60%-a
a támogatás alapjául szolgáló időszak kezdetét megelőző öt évben bármikor egyidejűleg ugyanazon termelői
szervezetnek volt a tagja. 8. § (1) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a zöldség-gyümölcs termelői csoport kérelmére
hatósági bizonyítványt állít ki az elismerési tervben jóváhagyott beruházásokról, azok keretösszegéről és
a végrehajtásuk esetén igénybe vehető támogatási összeg maximumáról.
(2) A hatósági bizonyítvány kiállítása iránti kérelmet az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett
formanyomtatványon lehet benyújtani az MVH-hoz. A hatósági bizonyítvány kiállítása iránti kérelem tartalmazza
a kérelmező azonosító adatait, regisztrációs számát, valamint az elismerési tervnek azt az időszakát, amelyre a kérelem
vonatkozik. 9. § (1) A bizottsági rendelet 47. cikkében szabályozottaknak megfelelő, az 1. és 2. mellékletben meghatározott adattartalmú
támogatási kérelmet az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján legkésőbb a rendelet hatálybalépésének napjáig
közzétett formanyomtatványon kell benyújtani az MVH-hoz. (2) A támogatási kérelemhez csatolni kell a 6. § (2) bekezdésében meghatározott feltétel teljesülésének igazolását,
valamint nyilatkozatot arról, hogy a beruházás tárgyára nem vettek igénybe korábban a 6. § (1) bekezdésében
meghatározott támogatást vagy igazolást arról, hogy korábban mikor és milyen mértékben vettek igénybe ilyen
támogatást. A támogatási kérelemhez csatolni kell egy nyilatkozatot arról, hogy a megvalósított beruházással
kapcsolatban nincs folyamatban támogatás igénybevételével összefüggő egyéb eljárás.
(3) A támogatási kérelemről az MVH dönt és a támogatást a támogatási kérelem kézhezvételétől számított hat hónapon
belül fizeti ki. 10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) A 7. §-ban foglalt rendelkezéseket az e rendelet hatálybalépését követően elismert zöldség-gyümölcs termelői
csoportok esetében kell alkalmazni. 11. § Ez a rendelet
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet), 2007. október 22-i
1234/2007/EK tanácsi rendelet, b) a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó
végrehajtási szabályok megállapításáról szóló 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 12. § (1) Hatályát veszti a zöldség-gyümölcs termelői csoportok támogatásáról szóló 28/2009. (III. 20.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 28/2009. (III. 20.) FVM rendelet]. (2) A 28/2009. (III. 20.) FVM rendelet e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos szabályait – a 28/2009. (III. 20.)
FVM rendelet 2. §-ában foglaltak kivételével – az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben alkalmazni
kell. (3) A 28/2009. (III. 20.) FVM rendelet alapján indult és az e rendelet hatálybelépésekor folyamatban lévő támogatási
ügyekben a támogatás forrása tekintetében e rendelet 2. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
2012. CXXXVI. törvény a Hálózat a Globális Fejlődésért létrehozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Hálózat a Globális Fejlődésért létrehozásáról szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2012. szeptember 17-i ülésnapján fogadta el.
„MEGÁLLAPODÁS
A HÁLÓZAT A GLOBÁLIS FEJLŐDÉSÉRT (GLOBAL DEVELOPMENT NETWORK – GDN)
LÉTREHOZÁSÁRÓL
Jelen Megállapodás Részes Felei az alábbiakban állapodnak meg:
BEVEZETŐ CIKK A Hálózat a Globális Fejlődésért (Global Development Network, a továbbiakban: GDN) nemzetközi szervezetként kerül
létrehozásra és az alábbi rendelkezések szerint működik: I. cikk
Célok és tevékenységek
1. A GDN célja a minőségi, policy-orientált társadalomtudományi kutatás támogatása a fejlesztés elősegítése érdekében.
E célból a GDN támogat a társadalmi-gazdasági kutatóintézetek, egyéni kutatók, politikusok és donorok közötti
minden olyan együttműködést, amely ösztönzi a kapacitásfejlesztést, a hálózatépítést, azon meggyőződés alapján,
hogy a minőségi, policy-orientált kutatás gyorsítja a fejlesztést.
2. A jelen Cikkben megfogalmazott célok előmozdítása érdekében a GDN tevékenysége magában foglalja
a kapacitásfejlesztést, a hálózatépítést, a pénzeszközök mobilizálását, a donortevékenység koordinálásának
megkönnyítését, a tudásmegosztás ösztönzését, a minőségigazolások kibocsátását, valamint a szükségletek
felmérését és a programértékelést. 3. A GDN-t a jelen Megállapodás rendelkezései szerinti valamennyi tevékenységében és döntésében az alábbi irányelvek
vezérlik: Függetlenség: A GDN-t semmilyen tevékenységében és döntésében nem befolyásolják politikai megfontolások.
Nyitottság: A GDN átlátható módon működik és befogadja tagszervezeteinek nézeteit.
Hatékonyság: A GDN céljai hatékony megvalósításával összhangban működik.
Demokrácia: A GDN törekszik a széleskörű érdekképviseletre és részvételre.
Pluralitás: A GDN sokféle tudományágat és paradigmát ölel fel.
II.cikk Definíciók
A jelen Megállapodás szempontjából: a) a „Global Development Network, Inc.” a Hálózat a Globális Fejlődésért Részvénytársaság, amely az Amerikai
Egyesült Államokban Delaware államának joga szerint létesített, részvényeket ki nem bocsátó jogelőd nonprofit
szervezet; b) a „GDN” a Hálózat a Globális Fejlődésért, a jelen Megállapodás által létesített nemzetközi szervezet;
c) a „GDN személyzete” az Elnök, valamint a GDN többi alkalmazottja;
d) a „GDN tisztségviselői” körébe a Közgyűlés Képviselői, valamint az Igazgatótanács igazgatói tartoznak;
e) a „Részes Felek” azon Államok és nemzetközi szervezetek, amelyek aláírták, ratifikálták, elfogadták, jóváhagyták
a jelen Megállapodást, illetve csatlakoztak ahhoz; f) a „Tagállamok” a jelen Megállapodás azon Részes Felei, amelyek Államok;
g) a „nemzetközi szervezet” bármely olyan nemzetközi szervezet, amelynek tagjai Államok vagy egyéb nemzetközi
szervezetek vagy mindkettő; h) a „regionális kutatási közösségek” azon, a jelen Megállapodás Függelékében felsorolt régiókban tevékenykedő
kutatói hálózatok, kutatási intézmények, önálló kutatók és egyéb személyek, amelyek, illetve akik minőségi,
policy-orientált társadalomtudományi kutatást végeznek, illetve érdekeltek annak támogatásában;
i) a „regionális kutatási hálózatok” a jelen Megállapodás Függelékében felsorolt regionális kutatási hálózatok,
amelyek listáját az Igazgatótanács időről-időre módosíthatja. III. cikk
Státusz és jogkörök
1. A GDN státusza nemzetközi szervezet.
2. A GDN teljes jogi személyiséggel, valamint a céljai teljesítéséhez és funkciói gyakorlásához szükséges jogképességgel
rendelkezik. A GDN-nek megvan a jogképessége különösen:
(i) szerződéskötésre;
(ii) ingó és ingatlan vagyonok szerzésére és az azok feletti rendelkezésre;
(iii) személyzet és konzultánsok alkalmazására;
(iv) jogi eljárást kezdeményezni, illetve arra reagálni;
(v) a GDN pénzeszközeit és vagyonát befektetni;
(vi) a GDN céljai teljesítéséhez szükséges egyéb tevékenységre, amennyiben az összeegyeztethető a jelen
Megállapodással. IV. cikk
Finanszírozás 1. A GDN a tevékenysége végzéséhez szükséges pénzügyi erőforrásokat a Részes Felektől származó önkéntes
hozzájárulásokból és adományokból, továbbá más személyektől (kormányoktól, alapítványoktól és gazdasági
társaságoktól), valamint a befektetéseiből, illetve a kiadványai, egyéb termékei és szolgáltatásai értékesítéséből
származó bevételből szerzi meg.
2. A Részes Felek semmilyen értelemben nem kötelesek a GDN részére pénzügyi támogatást nyújtani.
V. cikk
Szervezet és irányítás 1. Szakasz Felépítés
1. A GDN olyan globális kutatási hálózat, amely elsődlegesen regionális kutatási hálózatok révén működik, és
tevékenysége nyitott a regionális kutatói közösségek számára. Semmilyen szervezet vagy egyén nem zárható ki faji,
nemi identitási, vallási vagy kulturális alapon abból, hogy a GDN tevékenységébe bekapcsolódjon.
2. A GDN szervezeti felépítése a Közgyűlésből, az Igazgatótanácsból, az Elnökből, valamint a szükségesnek vélt
személyzetből áll.
2. Szakasz Közgyűlés
1. Jelen Megállapodásnak Részes Feleivé a következő személyek válhatnak:
(i) bármely olyan Állam, amely az Egyesült Nemzetek Szervezetének vagy Egyesült Nemzetek Szervezete valamely
szakosított intézményének tagja; továbbá
(ii) bármely nemzetközi szervezet, amelynek a kapcsolódó területeken kötelezettségei vannak.
2. A Megállapodás egyik Részes Fele sem felelős aláírásánál, a ratifikációjánál, illetve a csatlakozásánál fogva a GDN
cselekedeteiért, adósságaiért, tartozásaiért vagy egyéb kötelezettségeiért.
3. A Közgyűlésbe a valamennyi Részes Fél egy Képviselőt jelöl, az általa meghatározott módon. Valamennyi Képviselő
addig szolgál, ameddig nem történik újabb jelölés. Képviselői közül a Közgyűlés egy Elnököt és egy vagy több
Alelnököt választ.
4. A Közgyűlés hatáskörébe tartozik:
(i) a GDN tevékenységének általános felügyelete és annak biztosítása, hogy a GDN teljesíti céljait és gyakorolja
tevékenységét;
(ii) az első Igazgatótanács kinevezése, valamint ezt követően a jelölési kritériumok és az Igazgatótanácsba történő
kinevezések folyamatára vonatkozó szabályok elfogadása, valamint ezek végrehajtásának figyelemmel kísérése;
(iii) a jelen Megállapodás módosítása;
(iv) új Államok és nemzetközi szervezetek jelen Megállapodáshoz történő csatlakozásra való meghívása és az erre
vonatkozó feltételek meghatározása;
(v) a Megállapodás bármely Részes Fele tagságának felfüggesztése; valamint
(vi) a GDN megszüntetése és eszközeinek szétosztása.
5. A Közgyűlés jelen Szakasz 4 (i) pontjában meghatározott általános felülvizsgálati funkciója magában foglalja a GDN
tevékenysége fejlődésének figyelemmel kísérését, a szervezet hosszú távú finanszírozási igényeinek felmérését,
jövőbeli fejlődési irányainak és stratégiájának megvitatását, az Igazgatótanács részére irányelvek és ajánlások
készítését, valamint a GDN éves auditált pénzügyi mérlegének elfogadását.
6. A Közgyűlés kétévente ülésezik, ennél gyakrabban akkor, ha vagy a Közgyűlés Képviselőinek többsége ezt
kezdeményezi, vagy az Igazgatótanács erre felhívja. A Közgyűlés bármely ülésén akkor határozatképes, ha jelen van
a Képviselők többsége.
7. A Közgyűlés az üléseinek levezetésére vonatkozóan olyan szabályokat fogadhat el, amelyek szükségesnek, illetve
megfelelőnek mutatkoznak számára.
8. A Képviselők képviselőként, a GDN-től kapott fizetség nélkül szolgálnak.
9. Valamennyi Képviselő egy szavazattal rendelkezik. Amennyiben a jelen Megállapodás ettől eltérően nem rendelkezik,
a Közgyűlés döntéseit többségi szavazással hozza. 3. Szakasz Igazgatótanács
1. Az Igazgatótanács felelős a GDN általános működésének irányításáért.
2. Az Igazgatótanács legalább tizenhat és legfeljebb húsz igazgatóból áll, akiket a társadalomtudományi területen elért
szakmai teljesítményük alapján választanak ki a következők közül:
(i) regionális kutatói közösségekből;
(ii) a kapcsolódó területeken felelősséggel bíró nemzetközi szervezetek és szakmai társulások köréből;
(iii) bármely más releváns területről, avagy a széleskörű regionális és tudományos lefedettség biztosítása érdekében.
3. (a) A Közgyűlés a 2. Szakasz 4 (ii) pontjában meghatározott hatásköre alapján eljárva kinevezi az első
Igazgatótanácsot, amely a Hálózat a Globális Fejlődésért Részvénytársaság Igazgatótanácsának tizennyolc
tagjából áll.
(b) Miután a Közgyűlés az első Igazgatótanácsot kinevezte, az Igazgatótanács a 2. Szakasz 4 (ii) pontja szerinti,
a Közgyűlés által jóváhagyott jelölési kritériumokkal és folyamattal összhangban további legfeljebb két igazgatót
nevezhet ki.
4. Az Igazgatótanács felelős a jogutód Igazgatótanácsok kinevezéséért, továbbá az Igazgatótanácsban esetlegesen
keletkező üresedések betöltéséért, a 2. Szakasz 4 (ii) pontja szerinti, a Közgyűlés által jóváhagyott jelölési
kritériumokkal és folyamattal összhangban.
5. Az igazgatókat három éves időtartamra nevezik ki, azzal a kivétellel, hogy – az Igazgatótanács tagsága folyamatos
megújulásának lehetővé tétele érdekében – az első Igazgatótanács igazgatóinak megbízatása úgy van szakaszolva,
hogy biztosítsa az igazgatók körülbelül egyharmadának visszavonulását minden évben.
6. Az Igazgatótanács a GDN tevékenysége által megkívánt gyakorisággal ülésezik. Az Igazgatótanács tagjai közül
megválaszt egy Elnököt és egy vagy több Alelnököt. Az Igazgatótanács bármely ülésén akkor határozatképes, ha jelen
van az igazgatók többsége.
7. Az Igazgatótanács kinevezhet bármely általa szükségesnek ítélt bizottságot. Ezen bizottságok tagsága nem feltétlenül
korlátozódik az igazgatókra.
8. Az Igazgatótanács olyan alapszabályt és szabályozásokat fogad el, amilyenek a GDN működéséhez szükségesek, illetve
megfelelőek.
9. Valamennyi igazgató egy szavazattal rendelkezik. Amennyiben a jelen Megállapodás ettől eltérően nem rendelkezik,
az Igazgatótanács a döntéseit többségi szavazással hozza.
4. Szakasz Elnök és személyzet
1. Az Igazgatótanács Elnököt nevez ki, aki nem lehet Képviselő vagy igazgató. Az Elnök részt vehet a Közgyűlés és az
Igazgatótanács ülésein, de nem szavazhat ezeken az üléseken.
2. Az Elnök a GDN operatív személyzetének vezetője, és az Igazgatótanács irányításának megfelelően vezeti a GDN
szokásos ügymenetét. Az Igazgatótanács általános ellenőrzése mellett az Elnök felel a szervezetért, valamint
a tisztviselők és a személyzet kinevezéséért, illetve felmentéséért.
3. A GDN Elnöke és a személyzet feladataik teljesítése során kizárólag a GDN-nek tartoznak felelősséggel, semmilyen más
hatóságnak nem felelnek. A Közgyűlés valamennyi Képviselője és az Igazgatótanács valamennyi igazgatója
tiszteletben tartja e kötelezettség nemzetközi jellegét, és tartózkodik minden, a személyzet kötelezettségei
teljesítésének befolyásolására irányuló kísérlettől.
4. A GDN személyzetének kinevezésekor az Elnök, miközben érvényesíti azt a szempontot, hogy a legképzettebb és
legtapasztaltabb személyeket választja, minden tőle telhetőt megtesz azért, hogy a legkülönbözőbb nemzetiségű,
a legkülönbözőbb társadalomtudományi területekről érkező, és a nemek egyensúlyát is biztosító személyzetet
alkalmazzon.
VI. cikk
Székhely 1. A GDN székhelye Új Delhi, India, hacsak a Közgyűlés az Igazgatótanács ajánlása alapján úgy nem dönt, hogy
a székhelyet áthelyezi máshová.
2. A GDN további irodákat létesíthet, amennyiben ez szükséges programjának és tevékenységének támogatásához.
VII. cikk
Mentességek és kiváltságok 1. Szakasz A Cikk célja
Annak érdekében, hogy a GDN teljesíthesse azon céljait és gyakorolhassa azon tevékenységeit, amelyekkel megbízták,
valamennyi Részes Állam a területén a jelen Cikkben lefektetett mentességeket és kiváltságokat biztosítja a GDN
részére.
2. Szakasz A jogi eljárással kapcsolatos álláspont
A GDN csak azon Részes Államok illetékes bíróságánál perelhető, ahol a GDN irodával rendelkezik, és megbízottat
nevezett ki a bírósági határozatok, illetve az azokról szóló értesítések kézbesítésének fogadására. A GDN vagyona és
eszközei, bárhol találhatók is helyileg, a GDN elleni jogerős ítélet kihirdetését megelőzően mentesek az elkobzás,
a lefoglalás, illetve a végrehajtás bármely formájától.
3. Szakasz Az eszközök mentessége a lefoglalás alól
A GDN vagyona és eszközei, bárhol találhatók is helyileg, és bárki birtokolja is azokat, mentesek a végrehajtási,
közigazgatási, bírói, illetve törvényhozói aktus általi átvizsgálás, igénybevétel, elkobzás, eltulajdonítás, illetve
a lefoglalás bármely egyéb formájától.
4. Szakasz Az irattár sérthetetlensége
A GDN irattára sérthetetlen.
5. Szakasz Az eszközök mentessége a korlátozások alól
A GDN vagyona és eszközei a jelen Megállapodás által előírt műveletek kivitelezéséhez szükséges mértékben és a jelen
Megállapodás rendelkezéseinek megfelelően mentesek a korlátozás, szabályozás, ellenőrzés és a moratórium bármely
formája alól.
6. Szakasz Érintkezési kiváltság
A GDN hivatalos érintkezését valamennyi Részes Államnak olyan elbánásban kell részesítenie, mint amilyenben az más
Államok hivatalos érintkezését részesíti.
7. Szakasz A Tisztviselők és a személyzet mentességei és kiváltságai
A GDN valamennyi Képviselője, igazgatója és személyzetének valamennyi tagja:
(i) mentes a hivatalos minőségükben kifejtett ténykedéseikkel kapcsolatos peres eljárás alól, kivéve, ha a GDN
lemond erről a mentességről;
(ii) amennyiben nem helyi állampolgárok, a bevándorlási korlátozás alól, a külföldiekre vonatkozó regisztrációs
kötelezettségek alól és a nemzeti szolgálati kötelezettségek alól ugyanazon mentességek, a pénzváltásra
vonatkozó korlátozások terén pedig ugyanazon könnyítések illetik meg, mint amelyeket a Részes Államok más
Államok hasonló rangú képviselőinek, tisztségviselőinek és alkalmazottainak nyújtanak; továbbá
(iii) az utazási könnyítéseket illetően ugyanolyan elbánásban kell részesülniük, mint amilyenben a Részes Államok
más Államok hasonló rangú képviselőit, tisztségviselőit és alkalmazottait részesítik.
8. Szakasz Mentesség az adózás alól
1. A GDN, annak eszközei, vagyona, jövedelme, valamint a jelen Megállapodás által engedélyezett műveletei és
tranzakciói mentesek mindennemű adózás és vám alól. A GDN mentes továbbá az adó- és vámbeszedési, illetve
befizetési kötelezettség alól.
2. A helyi állampolgárok esetét leszámítva a GDN által a GDN személyzetének kifizetett bérek és illetmények mentesek az
adózás alól.
9. Szakasz A jelen Cikk alkalmazása
3. Valamennyi Részes Állam megteszi azon lépéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a jelen Cikkben rögzített elvek
a saját Államának területén érvényesüljenek, és részletesen tájékoztatja a GDN-t ezekről a lépésekről.
VIII. cikk
Értelmezés
A jelen Megállapodás rendelkezéseit illetően a Megállapodás bármely Részes Fele és a GDN között, illetve
a Megállapodás Részes Felei között felmerülő bármely értelmezési kérdést a Közgyűlésnek kell benyújtani, amelynek
döntése végleges.
IX. cikk
Módosítások
A jelen Megállapodást a Közgyűlés a Képviselők háromnegyedes többségi szavazatával módosíthatja, amennyiben:
(i) az Igazgatótanács mérlegelte és ajánlotta a javasolt módosításokat; továbbá
(ii) a Részes Feleknek megküldték e módosítások teljes szövegét legalább százhúsz nappal azelőtt, amikor a javasolt
módosításokat szavazásra bocsátanák. X. cikk
Megszűnés 1. A GDN a Közgyűlés összes Képviselőjének háromnegyedes többségi szavazatával megszüntethető, amennyiben
megállapítják, hogy a GDN már nem teljesíti célját, illetve nem gyakorolja funkcióit hatékonyan. Az ilyen
megszüntetésről a jelen Megállapodás Részes Feleit legalább százhúsz nappal azelőtt, amikor a javasolt
megszüntetést szavazásra bocsátanák, értesíteni kell, annak teljes részletezésével, hogy milyen okok alapján
állapították meg, hogy a GDN már nem teljesíti célját, illetve nem gyakorolja funkcióit hatékonyan.
2. Megszűnés esetén a GDN azon eszközeit, amelyek a jogilag előírt kötelezettségek kifizetése után fennmaradnak, az
Igazgatótanács ajánlására épülően meghozott Közgyűlési döntés alapján a GDN-hez hasonló célokkal rendelkező
intézmények között szétosztják.
XI. cikk
Aláírás, ratifikáció, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás
1. Jelen Megállapodás 2005. január 23-tól számított két évig aláírásra nyitva áll Államok és nemzetközi szervezetek
számára. Azon Államok és nemzetközi szervezetek, amelyek nem írták alá a jelen Megállapodást az első két éven belül,
az V. Cikk, 2. Szakasz, 4 (iv) pont rendelkezése szerint a Közgyűlés meghívása alapján a Megállapodás Részes Feleivé
válhatnak, amennyiben letétbe helyezik csatlakozási okiratukat.
2. Jelen Megállapodás Letéteményese az Indiai Köztársaság Kormánya.
3. Jelen Megállapodás ratifikációja, elfogadása vagy jóváhagyása, illetve az ehhez történő csatlakozás során a Részes
Felek saját törvényeik, alapokmányaik, rendeleteik, illetve saját belső eljárásaik szerint járnak el.
XII. cikk
Hatálybalépés
Jelen Megállapodás azonnal hatályba lép, amint a Letéteményes a Megállapodás három Részes Felétől megkapja az
értesítést arról, hogy teljesítették a Megállapodás ratifikációja, elfogadása, illetve jóváhagyása szempontjából
a nemzeti jogrendjük illetve az egységes elfogadási eljárásaik által előírt formalitásokat.
XIII. cikk
Felmondás
Jelen Megállapodást bármely Részes Fél bármikor felmondhatja, a Letéteményeshez eljuttatott írásbeli értesítés
révén. A felmondás kilencven nappal azután válik hatályossá, hogy a Letéteményes kézhez kapta az említett értesítést.
XIV. cikk Átmeneti intézkedések
Jelen Megállapodás hatálybalépése nyomán a GDN minden szükséges lépést megtesz a Hálózat a Globális Fejlődésért
Részvénytársaság jogainak, követeléseinek, engedélyeinek, vagyonának és érdekeltségeinek megszerzése érdekében.
A FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a Megállapodást, egy eredeti, angol nyelvű
példányban. Kelt Dakar, Szenegál, 2005. január 23-án. Függelék
Régiók és regionális kutatási hálózatok Régió Regionális Kutatási Hálózatok
Független Államok Közössége Közgazdasági Oktatási és Kutatási Konzorcium, Moszkva,
Orosz Föderáció
Kelet-Ázsia Kelet-Ázsiai Fejlesztési Hálózat, Bangkok, Thaiföld Kelet- és Közép-Európa Közgazdasági Kutatási és Diplomás Képzési Központ
– Közgazdasági Intézet, Prága, Cseh Köztársaság
Japán GDN-Japán, Tokió, Japán Latin Amerika és a Karib-tenger Latin Amerikai és Karib-tengeri Közgazdasági Társaság,
Buenos Aires, Argentína
Közel-Kelet és Észak-Afrika Az Arab országok, Irán és Törökország Közgazdasági
Kutatási Fóruma, Kairó, Egyiptom
Észak-Amerika GDN-Észak-Amerika, Washington D.C., Egyesült Államok Dél-Ázsia Dél-Ázsiai Közgazdasági Kutatási Hálózatok, Iszlámábád,
Pakisztán
Dél-Csendes-óceáni térség Óceániai Fejlesztési Hálózat, Suva, Fidzsi Szubszaharai Afrika Afrikai Közgazdasági Kutatási Konzorcium, Nairobi,
Kenya
Nyugat-Európa Európai Fejlesztési Kutatási Hálózat, Bonn,
Németország” 4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás XI. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
438/2016. (XII. 16.) Korm. rendelete az ÁÉKBV-alapkezelő panaszkezelésének eljárásával, valamint panaszkezelési szabályzatával kapcsolatos részletes szabályokról.
A kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2014. évi
XVI.  törvény 201.  § (1)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  ÁÉKBV-alapkezelő a  kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények
módosításáról szóló 2014. évi XVI. törvény 23. § (1) bekezdése szerinti
a) szóbeli panaszt valamennyi, az ügyfelek és a befektetők számára nyitva álló helyiségben, annak nyitvatartási
idejében, ennek hiányában a székhelyén minden munkanapon 8 órától 16 óráig,
b) telefonon közölt szóbeli panaszt minden munkanapon 8 órától 16 óráig, de legalább a hét egy munkanapján
8 órától 20 óráig,
c) írásbeli panaszt elektronikus eléréssel – üzemzavar esetén megfelelő más elérhetőséget biztosítva – folyamatosan
fogadja.
(2) Telefonon történő panaszkezelés esetén az  ÁÉKBV-alapkezelő biztosítja az  észszerű várakozási időn belüli
hívásfogadást és ügyintézést.
(3) Az  ÁÉKBV-alapkezelő a  szóbeli panaszt – a  (4)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – azonnal megvizsgálja,
és szükség szerint orvosolja. Ha a panaszos a panasz kezelésével nem ért egyet, az ÁÉKBV-alapkezelő a panaszról
és az  azzal kapcsolatos álláspontjáról jegyzőkönyvet vesz fel, és annak egy másolati példányát a  személyesen
közölt szóbeli panasz esetén a  panaszosnak átadja, telefonon közölt szóbeli panasz esetén a  panaszosnak
–  az  (5)  bekezdésben foglaltakkal egyidejűleg – megküldi, egyebekben az  írásbeli panaszra vonatkozó
rendelkezések szerint jár el.
(4) Ha a panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges, az ÁÉKBV-alapkezelő a panaszról jegyzőkönyvet vesz fel, és annak
egy másolati példányát a személyesen közölt szóbeli panasz esetén a panaszosnak átadja, telefonon közölt szóbeli
panasz esetén a  panaszosnak – az  (5)  bekezdésben foglaltakkal egyidejűleg – megküldi, egyebekben az  írásbeli
panaszra vonatkozó rendelkezések szerint jár el.
(5) Az  ÁÉKBV-alapkezelő az  írásbeli panasszal kapcsolatos, indokolással ellátott álláspontját a  panasz közlését követő
harminc napon belül megküldi a panaszosnak.
(6) A panasz elutasítása esetén az ÁÉKBV-alapkezelő válaszában tájékoztatja a panaszost arról, hogy panaszával – annak
jellege szerint, illetve attól függően, hogy a  panaszos befektetőként vagy ügyfélként tett panaszt – a  pénzügyi
közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban:
Felügyelet) vagy a  Pénzügyi Békéltető Testület eljárását kezdeményezheti. Az  előbbiektől függően meg kell
adni vagy a  Felügyelet levelezési címét, vagy a  Pénzügyi Békéltető Testület székhelyét, telefonos és internetes
elérhetőségét, valamint levelezési címét.
(7) Az ÁÉKBV-alapkezelő a panaszok hatékony, átlátható és gyors kezelésének eljárásáról, a panaszügyintézés módjáról,
valamint a nyilvántartás vezetésének szabályairól szabályzatot (a továbbiakban: panaszkezelési szabályzat) készít.
(8) Az  ÁÉKBV-alapkezelő a  panaszkezelési szabályzatot az  ügyfelek és befektetők számára nyitva álló helyiségében,
ennek hiányában a székhelyén kifüggeszti és a honlapján közzéteszi.
2. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
59/2011. (VI. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 19/2011. (II. 3.) OVB határozatát – a jelen határozatban foglalt
indokolással – helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 19/2011. (II. 3.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában az országos népszavazás aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a háziorvosi-, fogászati- és járóbeteg
szakellátásért, valamint a fekvőbeteg gyógyintézeti ellátásért a személyi jövedelemadóról szóló törvényben
szerepeltetett hálapénz adása és elfogadása büntethető legyen?”
Az OVBh. indokolása megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek. Az OVB álláspontja szerint a kérdés megtévesztő, mert azt
a látszatot kelti, mintha a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvényben (a továbbiakban: Szja. tv.)
„meghatározásra kerülne a ’hálapénz’ fogalma. A ’hálapénz’ pontos fogalmát a magyar jogszabályok nem ismerik,
ezáltal a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem lenne egyértelmű sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára”.
Az OVBh. utal a 114/2008. (IX. 26.) AB határozatra is, amely elutasította a hálapénz adásának és elfogadásának
büntetését célzó népszavazási kezdeményezést, mert úgy vélte, a hálapénz fogalmának egyértelműsége ellenére nem
lett volna világos, hogy milyen tevékenység, milyen körben, milyen feltételek fennállta esetén vált volna
szankcionálhatóvá.
Az OVBh. szerint az Szja. tv. értelmében a hálapénz jogi sorsa rendezett, hiszen a jövedelem részét képezi. Aki
hálapénzt fogad el, személyi jövedelemadót köteles fizetni, s ennek elmaradása büntetőjogi következményeket von
maga után.
2. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 11. számában, 2011. február 3-án jelent meg. A kifogást 2011. február 15-én,
a törvényben előírt határidőn belül terjesztették elő az OVB-nél.
A kifogástevő álláspontja szerint a kérdés világos, az OVBh. viszont ellentmondásos. Egyfelől ugyanis rögzíti, hogy
a hálapénz pontos fogalmát a jogszabályok nem ismerik, másrészt utal arra, hogy az Szja. tv. alapján a hálapénz jogi
sorsa rendezett. A kifogás szerint a hálapénzzel nemcsak jogszabályok foglalkoznak, hanem a Legfelső Bíróság több
eseti döntése is megállapítja: nincs akadálya annak, hogy a beteg az egészségügyi dolgozókat köszönete jeléül,
gyógykezelésének befejezését követően hálapénzben részesítse. Emellett a Magyar Orvosi Kamara Etikai Kódexe is
meghatározza a hálapénz fogalmát: a beteg vagy hozzátartozója által a kezelést követően az orvosnak önként adott
juttatás. Mindezek miatt a kifogástevő az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra kötelezését kérte
az Alkotmánybíróságtól.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az Nsztv. és a Ve. alábbi rendelkezései alapján vizsgálta:
Nsztv. „13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
Ve. „130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet –
az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. [...]
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontjában
foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság a kifogás alapján lefolytatott jogorvoslati
eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdésében, illetve 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és
az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos
jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság már több döntésében foglalkozott a hálapénzt érintő népszavazási kezdeményezések
alkotmányosságával. A 99/2007. (XII. 6.) AB határozat alapján nem lehetett népszavazás tárgya a kezdeményezés,
amely arra irányult, hogy a választópolgárok szavazzanak: egyetértenek-e a hálapénz kötelezővé tételével.
Az alkotmánybírósági érvelés szerint ugyanis az egészségügyi szolgáltatásokért „a nem jogi kötelezettségből, de
kényszerből [...] adott juttatás nem minősül hálapénznek az orvosi hivatás gyakorlása szempontjából, a jogi
kötelezettségként jelentkező fizetési kötelezettség pedig már nem hálapénz”. (ABH 2007, 815, 818.)
A 114/2008. (IX. 26.) AB határozat által vizsgált népszavazási kérdés a következőképpen szólt: „Egyetért-e Ön azzal,
hogy a Magyar Köztársaság Országgyűlése, jogszabály (a Büntető Törvénykönyv) módosításával tegye
szankcionálhatóvá a hálapénz adását és elfogadását az egészségügyben, a szociális szférában?”. Az Alkotmánybíróság
a kérdést nem tartotta egyértelműnek, mert az a hálapénz adásának és elfogadásának büntetését nem szűkítette le
az egészségügyre, hanem kiterjesztette a szociális szférára. Másfelől, a határozat szerint a hálapénz egyértelműsége
ellenére nem volt világos, hogy pontosan milyen tevékenység, milyen körben és milyen feltételek fennállta esetén vált
volna szankcionálhatóvá.
A jelen ügyben vizsgált kérdés nem szól a szociális szféráról, hanem kifejezetten megjelöli a háziorvosi, fogászati,
járóbeteg szakellátást, valamint a fekvőbeteg gyógyintézeti ellátást. Emellett utal arra is, hogy „a személyi
jövedelemadóról szóló törvényben szerepeltetett hálapénz adása és elfogadása” legyen büntetendő.
Az Szja. tv. 1. számú melléletének 7.2. pontja jelenleg úgy rendelkezik, hogy „nem adómentes a magánszemély által,
hálapénz címén megszerzett vagyoni érték”. A hálapénz adása és elfogadása tehát jogilag nem tiltott cselekmény,
a hálapénz összege azonban nem mentes az adó alól, annak összege a személy jövedelmét növeli.
A népszavazásra bocsátandó kérdés arra irányul, hogy a hálapénz adása és elfogadása jogilag tiltott cselekmény
legyen. A kérdés ellentmondást tartalmaz, mert a kérdésben foglalt tevékenység, a hálapénz adása és elfogadása nem
lehet egyszerre a jog által ismert, adóköteles és a jog által szankcionált cselekmény. Az OVB ezért az OVBh.-ban
az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján jogszerűen tagadta meg, a kérdésben ugyanis
országos népszavazás nem tartható. Következésképpen az Alkotmánybíróság az OVBh.-t helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. június 28. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
156/2014. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szelecki Rita Líviát
2014. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. április 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2018. (X. 11.) ITM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII.  törvény
38. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2018. október 1. napjától 2019. március 31. napjáig
dr. Baranyai Gábort a természeti erőforrások fenntartható használatáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a feladatkörébe tartozó jogszabálytervezetek és vezetői
döntések szakmai előkészítéséért és végrehajtásáért, összehangolja az  abban közreműködő szervezeti egységek
munkáját, ellenőrzi a kiadott feladatok végrehajtását.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét a feladatköre szerint illetékes állami vezetőkkel szoros együttműködésben végzi.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét – fenntarthatóságért felelős államtitkár útján – a miniszter irányítja.
4. § (1) A miniszteri biztos tevékenységéért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.)
3. § (1) bekezdés 6. pontjában meghatározott juttatásokra jogosult.
(2) A miniszteri biztos a Korm. r. 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti juttatás igénybevételére nem jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
1262/2016. (VI. 6.) Korm. határozata a Kínai Népköztársasággal fennálló gazdasági kapcsolatok szorosabbra fűzésével összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. nagyra értékeli a Kínai Népköztársasággal fennálló stabil, kölcsönös előnyöket nyújtó, kiszámítható és hosszú távú
gazdasági együttműködését, különös figyelmet fordítva a kapcsolatok szélesítésére, mélyítésére;
 2. támogatja, hogy az  Európai Unió – a  piacgazdasági státusz megadása útján – szorosabbra fűzze gazdasági
kapcsolatait a Kínai Népköztársasággal;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Európai Unió döntéshozatali mechanizmusa keretében
– különösen a  tagállamok külügyminisztereiből álló Külügyek Tanácsa előtt – támogassa a  piacgazdasági státusz
Kínai Népköztársaság részére történő megadását.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2011. (X. 13.) MNB rendelete a jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk és az információt szolgáltatók köréről, a szolgáltatás módjáról és határidejéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés h) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (6) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § E rendelet hatálya kiterjed a jogi személyre, a gazdasági (termelő, szolgáltató, üzemi, üzleti) tevékenységet folytató
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre, ezen jogalanyok gazdasági tevékenységére vonatkozóan, valamint
a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 17. pontja alapján egyéni vállalkozónak minősülő
személyre (a továbbiakban együtt: adatszolgáltatók). 2. § (1) Az adatszolgáltatók az 1. mellékletében felsorolt információkat az ott meghatározott módon, gyakorisággal és
határidőben szolgáltatják a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló PSZÁF rendeletben 20AB, 20ABB, 20ABU, illetve F20A
táblakód alatt meghatározott információkat a bank, a szakosított hitelintézet, illetve az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes (valamely más) tagállamban székhellyel rendelkező ezen típusú pénzügyi intézmények
magyarországi fióktelepe (a továbbiakban: EGT fióktelep) az ott meghatározott gyakorisággal és határidőben, az MNB
elektronikus adatbefogadási rendszerén (a továbbiakban: EBEAD) keresztül szolgáltatja az MNB részére is.
3. § (1) A szolgáltatandó információkhoz kapcsolódó táblákat és az azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket
– a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A 2. § (2) bekezdése szerinti információkhoz kapcsolódó táblákat és az azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket
a hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló PSZÁF rendelet tartalmazza.
(3) Az információk szolgáltatásához szükséges – a 3. mellékletben meghatározott – technikai segédleteket az MNB
e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg, a honlapján teszi közzé.
4. § (1) A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 136. §
(2) bekezdése szerinti információszolgáltatási kötelezettséget az ott meghatározott adatszolgáltató az EBEAD-on
keresztül teljesíti az MNB részére. (2) A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 147. § (1) és (2) bekezdése szerinti
információszolgáltatási kötelezettséget az ott meghatározott adatszolgáltató az EBEAD-on keresztül teljesíti az
MNB részére. 5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1. melléklet I. pontjában foglalt táblázat 79–81. sorában meghatározott P38, P39 és P40 azonosító kódú
adatszolgáltatások táblái és az azok kitöltésére vonatkozó rendelkezések 2012. július 1-jén lépnek hatályba.
6. § (1) A 2011. évre mint tárgyidőszakra vonatkozó, 2012. január 1-jét követően teljesítendő adatszolgáltatásokra a jegybanki
információs rendszerhez szolgáltatandó információk és az információt szolgáltatók köréről, a szolgáltatás módjáról
és határidejéről szóló 19/2010. (XII. 10.) MNB rendelet szabályait kell alkalmazni.
(2) Az 5. § (2) bekezdés szerinti, a 2012. január 1-jétől 2012. június 30-áig terjedő tárgyidőszakra vonatkozó
adatszolgáltatásokat a jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk és az információt szolgáltatók
köréről, a szolgáltatás módjáról és határidejéről szóló 19/2010. (XII. 10.) MNB rendelet 1. melléklet I. pontjában foglalt
táblázat 79–81. sorában meghatározott P38, P39 és P40 azonosító kódú adatszolgáltatások tábláinak és kitöltési
előírásainak alkalmazásával kell teljesíteni. 7. § (1) Hatályát veszti a jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk és az információt szolgáltatók köréről,
a szolgáltatás módjáról és határidejéről szóló 19/2010. (XII. 10.) MNB rendelet.
(2) A 6. § (2) bekezdése 2012. július 14-én hatályát veszti.
(3) A 6. § (1) bekezdése 2012. október 1-jén hatályát veszti.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
328/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. Ádám Attila, A Magyar Polgári Demokráciáért Alapítvány (6721 Szeged, Vadász u. 4/A.) elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. október 3-án aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bi
zottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Kezdeményezzük a vonatkozó törvények olyan tartalmú módosítását, hogy a forgalomképtelennek illetve korlátozottan forgalomképesnek minősített kizárólagos állami vagyonba tartozó vagyonelemek ilyen minősítésének
megváltoztatásához, valamint azok hasznosításához,
elidegenítéséhez és megterheléséhez az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával meghozott előzetes
jóváhagyó parlamenti döntés legyen szükséges.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-a
alapján a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.
A kezdeményezésben azonban az OVB álláspontja szerint
nem egyértelmű, félrevezető, mert az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadható törvények
tárgykörét az Alkotmány szabályozza, így annak módosítását is szükséges lenne, a kezdeményezés azonban mégsem tartalmazza az Alkotmány módosításának javaslatát.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án, 18. §-ának
b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
370/2014. (HK 11.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3805 ED 9. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 3805 (9. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP), illetve az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 16/2014. (HK 4.) szakutasításában hatályba léptetett STANAG 3805 (EDITION 9)
– ALLIED JOINT DOCTRINE FOR AIRSPACE
CONTROL címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény rendelkezéséit 2014.
november 1-jétől kell alkalmazni.
A távollévő parancsnok helyett
Huszár János vezérőrnagy s. k.,


text:
1514/2012. (XI. 16.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) alapján a Gazdasági Konzultáció eredményeiről történő
tájékoztatásadás feladataihoz 44 328 ezer forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyarország
2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 5. Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatal cím, valamint a 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 1. KIM felügyelete alá tartozó
szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 23. § (4) bekezdése szerint
a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 5. Közigazgatási és Elektronikus
Közszolgáltatások Központi Hivatal cím, valamint a 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím,
1. KIM felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára az 1. pont alapján
nyújtott összeg tekintetében elszámolási kötelezettséget, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettséget állapít meg; az 1. pont szerinti költségvetési forrás jogszerű felhasználását a Kormányzati Ellenőrzési
Hivatal ellenőrzi. Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért: közigazgatási és igazságügyi miniszter
a jogszerű felhasználás ellenőrzéséért: a Miniszterelnökségen működő jogi ügyekért felelős
államtitkár útján a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke Határidő: elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
a jogszerű felhasználás ellenőrzésére: 2013. február 28. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök