text:
1260/2013. (V. 13.) Korm. határozata a „Széchenyi Zsigmond Kárpát-medencei Magyar Vadászati Múzeum létrehozása – a hatvani Grassalkovich-kastély rekonstrukciója és turisztikai célú hasznosítása” című projekttel összefüggő biztosítéknyújtási kötelezettség alóli mentesülésről.
A Kormány
 1. a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és
a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33.  §
(8)  bekezdés h)  pontjában foglalt jogkörében eljárva dönt az  ÉMOP-2.1.1/A-12-k-2012-0003 azonosító számú
projekt (a  továbbiakban: projekt) kedvezményezettjének, a  Széchenyi Zsigmond Kárpát-medencei Magyar
Vadászati Múzeum Beruházó Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaságnak a  projekt tekintetében
a biztosítéknyújtás kötelezettsége alóli mentesüléséről,
2. a „Széchenyi Zsigmond Kárpát-medencei Magyar Vadászati Múzeum létrehozása – a hatvani Grassalkovich-kastély
rekonstrukciója és turisztikai célú hasznosítása” című projekttel összefüggésben nyújtandó biztosítékról szóló
1638/2012. (XII. 19.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
156/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Somogyi Ferenc
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság szingapúri nagykövetségének vezetésével, valamint
a Magyar Köztársaságnak Brunei Darussalamban való képviseletével. Budapest, 2009. szeptember 22.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
349/2019. (VIII. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi
LV. törvény 9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/871/3/2019. számú előterjesztésére –
Dragos Daniel (születési hely, idő: Szilágysomlyó [Románia], 1971. október 11.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2019. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a miniszterelnök és a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával –
a következő utasítást adom ki:
1. § Az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat)
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A  Szabályzatot, valamint az  Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) belső szabályzatait
szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  közigazgatási államtitkár a  felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Miniszterelnökség közigazgatási államtitkárát.
3. § A 2. § (1) bekezdésétől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás fejlesztése okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás
miatt bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását. A módosítás elmulasztása esetén
a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről
és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
4. § (1) Az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2013. (I. 31.) EMMI utasítás
Mellékletének I. Fejezet „A minisztérium szervezete” alcím címsora helyébe a következő rendelkezés lép:
„Az EU fejlesztési és stratégiai helyettes államtitkár irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatai, szervezete”
(2) Az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2013. (I. 31.) EMMI utasítás
Mellékletének 3. § (1)–(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Az  Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) EU fejlesztési és stratégiai helyettes
államtitkárának irányítása alá tartozó szervezeti egységek tekintetében a  szervezeti felépítést az  1/a. függelék
tartalmazza.
(2) A  minisztérium EU fejlesztési és stratégiai helyettes államtitkárának irányítása alá tartozó szervezeti egységek
feladatainak részletes meghatározását az  EU fejlesztési és stratégiai helyettes államtitkár irányítsa alá tartozó
szervezeti egységek feladatairól és eljárásuk rendjéről szóló normatív utasítás tartalmazza.
(3) A  minisztérium EU fejlesztési és stratégiai helyettes államtitkárának irányítása alá tartozó szervezeti egységek
létszámkeretét a 3. függelék tartalmazza.”
(3) Az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2013. (I. 31.) EMMI utasítás
Mellékletének 5. § nyitó szövegrésze helyébe a következő rendelkezés lép:
„Az emberi erőforrások minisztere (a továbbiakban: miniszter)”
(4) Az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2013. (I. 31.) EMMI utasítás
3. függelékének címe helyébe a következő rendelkezés lép:
„Az EU fejlesztési és stratégiai helyettes államtitkár irányítása alá tartozó szervezeti egységek létszámkerete”
5. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról szóló 24/2014.
(VII. 18.) EMMI utasítás 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: Minisztérium) európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős
államtitkárának irányítása alá tartozó szervezeti egységek ideiglenes szervezeti és működési rendjét – az  európai
uniós fejlesztéspolitikáért felelős államtitkár irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatait meghatározó,
a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény 60.  § (2)  bekezdésében foglaltak alapján kiadásra kerülő normatív utasítás hatálybalépéséig terjedő
időre – a Mellékletben foglaltak szerint szabályozom.”
6. § (1) Hatályát veszti az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2013. (I. 31.)
EMMI utasítás Mellékletének
a) 1.  §-a, valamint az  azt megelőző „Az Emberi Erőforrások Minisztériumának jogállása és alapadatai” alcím
címsora,
b) 2. §-a, 3. § (4)–(8) bekezdése, 4. §-a, 5. § a)–n) pontja, 6. és 7. §-a, 51. § a)–m) pontja, 52. §-a és 52/E. §-a,
c) II. Fejezet
ca) 6.1. alcíme,
cb) 14. és 15. §-a, valamint az azt megelőző „Az államtitkárok” alcím címsora,
cc) 6.2.–6.10. alcíme,
cd) 6.0.0.1. alcíme,
ce) 50. §-a, valamint az azt megelőző „Az államtitkár kabinetfőnöke” alcím címsora,
cf ) 6.1.1.–6.10.1. alcíme,
cg) 105. §-a, valamint az azt megelőző „Az Oktatási Jogok Biztosa” alcím címsora,
ch) 106. §-a, valamint az azt megelőző „A miniszteri biztos” alcím címsora,
ci) 107. §-a, valamint az azt megelőző „Az állami vezető titkárságának vezetője” alcím címsora,
d) III–VI. Fejezete.
 (2) Hatályát veszti az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2013. (I. 31.)
EMMI utasítás
a) 1. függeléke,
b) 2. függeléke,
c) 3. függelékének 6. megjelölésű sora, 6.0.0.1.–6.0.0.3.1. megjelölésű sora és 6.1.–6.10.1. megjelölésű sora,
d) 4–8. függeléke.
7. § Hatályát veszti az Emberi Erőforrások Minisztériuma szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról
szóló 24/2014. (VII. 18.) EMMI utasítás Melléklet 1. pont a)–e) és g)–k) alpontja, 2. pont a)–q) alpontja, 3. pontja, 4. pont
a)–e) és g)–i) alpontja, 5. pont a)–j) alpontja, 6–12., 13. és 14. pontja, 15. pont c)–e) alpontja.
8. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról szóló 24/2014.
(VII. 18.) EMMI utasítás Melléklet 16.  pontjában a „szabályzat 4–8.  pontjában” szövegrész helyébe a „szabályzat
4. és 5. pontjában” szöveg lép.
9. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
14/2010. (II. 18.) OGY határozata dr. Szabó Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Szabó Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi
Kerületi Bíróság 33. B.28.773/2009/2-II. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
61/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Taralikné dr. Dajka
Zsuzsannát a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
347/2014. (XII. 29.) Korm. rendelete a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról.
A Kormány a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 153.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és munkavállalóra.
2. § (1) A  teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított alapbér kötelező legkisebb összege
(minimálbér) a  teljes munkaidő teljesítése esetén 2015. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 105 000 forint,
hetibér alkalmazása esetén 24 160 forint, napibér alkalmazása esetén 4830 forint, órabér alkalmazása esetén
604 forint.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározottaktól eltérően a  legalább középfokú iskolai végzettséget, illetve középfokú
szakképzettséget igénylő munkakörben foglalkoztatott munkavállaló garantált bérminimuma a  teljes munkaidő
teljesítése esetén 2015. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 122 000 forint, hetibér alkalmazása esetén
28 080 forint, napibér alkalmazása esetén 5620 forint, órabér alkalmazása esetén 702 forint.
(3) Teljesítménybérezésnél a teljesítménykövetelmények százszázalékos és a teljes munkaidő teljesítése esetén a teljes
munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló havi munkabérének (tiszta teljesítménybér, illetve garantált bér és
teljesítménytől függő mozgóbér együttes)
a) (1) bekezdés szerinti kötelező legkisebb összege 2015. január 1-jétől 105 000 forint,
b) (2) bekezdés szerinti garantált bérminimum összege 2015. január 1-jétől 122 000 forint.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt, ha a teljes munkaidő napi 8 óránál
a) hosszabb [a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a  továbbiakban: Mt.) 92.  § (2)  bekezdése],
arányosan csökkentett mértékben,
b) rövidebb [Mt. 92. § (4) bekezdése], arányosan növelt mértékben
kell figyelembe venni.
(5) Részmunkaidő esetén
a) az  (1)–(3) bekezdésben meghatározott havi, heti és napi bértételt a munkaidő eltérő mértékével arányosan
csökkentve,
b) az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt az ott szereplő összeggel, illetve annak (4) bekezdés
szerint arányosan változó összegével
kell figyelembe venni. 3. § (1) Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
 (2) E  rendelet rendelkezéseit első alkalommal a  2015. január hónapra járó munkabérek megállapításánál kell
alkalmazni.
 (3) E rendelet alkalmazásában a) munkáltatón a költségvetési szervet,
b) munkavállalón a közalkalmazotti, kormányzati szolgálati és közszolgálati jogviszonyban állót,
c) alapbéren a közalkalmazotti jogviszonyban állók esetében illetményt, kormányzati szolgálati és közszolgálati
jogviszonyban állók esetében az alapilletmény és az illetménykiegészítés együttes összegét
is érteni kell.
(4) Hatályát veszti a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló
483/2013. (XII. 17.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2010. (XII. 10.) BM rendelete a Magyar EU elnökségi feladatok végrehajtásának rend őri biztosítására használt speciális gépjárművek fenntartásáról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdésének m) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
37. § n) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti
fejlesztési miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya az Európai Unió más tagállamában forgalomba helyezett és a Magyar Köztársaság Rendőrsége
részére a Magyar EU elnökségi feladatok végrehajtása során szükséges speciális szállítási és biztosítási tevékenység
ellátása céljából üzemeltetésre átadott gépjárművekre (a továbbiakban: speciális szolgálati gépjárművek) terjed ki.
2. § A speciális szolgálati gépjárművek forgalomba helyezéséről a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat a rend őrség erre
a feladatra kijelölt szervével közösen gondoskodik.
3. § (1) A speciális szolgálati gépjárművet forgalomba helyezésekor „MEU” betűjelű és három számjegyből álló hatósági
jelzéssel kell ellátni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott betűjelű hatósági jelzés a rendelet hatálya alá nem tartozó gépjárművekre nem
adható ki.
4. § A speciális szolgálati gépjárművet forgalomba helyezni 2010. december 15-től kezdődően 2011. július 31-ig terjedő
határozott időtartamra lehet.
5. § A speciális szolgálati gépjárművek átrendszámozásával kapcsolatos hatósági eljárások díjainak megfizetése alól
az üzembentartó mentesül.
6. § Az üzembentartó biztosítja, hogy a speciális szolgálati gépjárművek megfeleljenek a 7. §-ban felsorolt
jogszabályokban előírt műszaki, közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi követelményeknek.
7. § A speciális szolgálati gépjárművek átrendszámozása során a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvénynek,
valamint a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról
 szóló 35/2000. (XI. 30.) BM rendeletnek a járművek forgalomba helyezésére és nyilvántartására vonatkozó
rendelkezéseit, a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendeletet, a közúti
járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM
rendeletet, valamint a közúti járművek környezetvédelmi felülvizsgálatának szabályairól szóló 77/2009. (XII. 15.)
KHEM–IRM–KvVM együttes rendeletet nem kell alkalmazni.
8. § Ez a rendelet 2010. december 13-án lép hatályba és 2011. augusztus 15-én hatályát veszti.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
447/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szrogh Csabát
2014. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
144/2012. (XII. 27.) VM rendelete a PCB, valamint a PCB-t tartalmazó berendezések kezelésének részletes szabályairól.
A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (2) bekezdés 6. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § k) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya a) az elhasználódott PCB-re és PCB-t tartalmazó hulladékká vált berendezésekre,
b) a használatban levő, PCB-t tartalmazó anyagokra, a PCB-t tartalmazó berendezésekre, valamint
c) az a) és b) pontban meghatározottak kezelésére
terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. elhasználódott PCB: a hulladékká vált PCB; 2. megtisztítás: minden olyan kezelési művelet, amely lehetővé teszi a PCB-vel szennyezett berendezések, tárgyak
és anyagok környezetvédelmi szempontból biztonságos körülmények között végzett hasznosítását, beleértve
a PCB-t tartalmazó folyadék PCB-t nem tartalmazó alkalmas folyadékkal történő cseréjét is;
3. PCB: a) a poliklórozott bifenil, b) a poliklórozott terfenil,
c) a monometil-tetraklór-difenil-metán, monometil-diklór-difenil-metán, monometil-dibróm-difenil-metán, továbbá d) bármilyen keverék, amely az a)–c) pontokban meghatározott anyagok bármelyikét összesen
0,005 tömegszázaléknál nagyobb koncentrációban tartalmazza; 4. PCB-t tartalmazó berendezés: nem megtisztított, korábban és jelenleg is PCB-t tartalmazó bármilyen berendezés,
így különösen transzformátor, kondenzátor, továbbá maradék PCB-készletet tartalmazó gyűjtőedény.
(2) Azt a berendezést, amely PCB-t tartalmazhat, PCB-t tartalmazó berendezésnek kell tekinteni, kivéve, ha a hulladék
birtokosa igazolja, hogy a berendezés PCB-t nem tartalmaz.
3. Általános rendelkezések 3. § (1) A 0,05 tömegszázaléknál nagyobb koncentrációban PCB-t tartalmazó berendezéseket a tulajdonos vagy
az üzemeltető megtisztítja, és azokat ártalmatlanítja. (2) A PCB-t tartalmazó transzformátor az e rendeletben foglalt előírások betartásával történő megtisztításáig, üzemen
kívül helyezéséig vagy ártalmatlanításáig csak abban az esetben üzemeltethető és szervizelhető, ha a cél annak
biztosítása, hogy a benne lévő PCB eleget tegyen a dielektromos követelményekre vonatkozó műszaki előírásoknak,
feltéve, hogy az ilyen transzformátor jól működik és nem szivárog.
(3) Tilos a PCB más anyagtól történő elkülönítése további felhasználás céljából.
(4) Az e rendelet hatálybalépését követően üzembe helyezett transzformátort PCB-vel vagy PCB-t tartalmazó folyadékkal
feltölteni, továbbá a használatban lévő transzformátort utántölteni vagy újratölteni tilos.
4. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi PCB-vel kapcsolatos tevékenység kizárólag az egyéb jogszabályokban
meghatározott a) tűzvédelmi előírások, valamint b) a munkavállalók egészségét, biztonságát nem veszélyeztető munkavégzésre vonatkozó szabályok
betartása mellett gyakorolható. (2) A PCB-ben, a PCB-t tartalmazó berendezésben, valamint az elhasználódott PCB-ben lévő anyagok
PCB-koncentrációjának meghatározását kizárólag akkreditált laboratóriumok végezhetik. (3) Az elhasználódott PCB, továbbá a PCB-t tartalmazó hulladék, vagy ilyen hulladékot tartalmazó berendezés üzemi
gyűjtésére, szállítására, kereskedelmére, közvetítésére, tárolására, valamint kezelésére a veszélyes hulladékkal
kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló kormányrendelet előírásait kell megfelelően alkalmazni.
4. A PCB-t tartalmazó berendezések megtisztítása 5. § (1) A 0,05 tömegszázaléknál nagyobb koncentrációban PCB-t tartalmazó folyadékkal feltöltött transzformátorok
megtisztítása a következő feltételekkel végezhető: a) a folyadék PCB-koncentrációját 0,05 tömegszázalék alá kell csökkenteni, és ha lehetséges, akkor
0,005 tömegszázalék alá; b) a PCB-t nem tartalmazó, PCB-t helyettesítő folyadékok használatának lényegesen kisebb kockázatot kell magában
hordoznia, mint a PCB-t tartalmazó folyadékok használatának; c) a PCB-t tartalmazó folyadék cseréje után a PCB-t tartalmazó folyadékot ártalmatlanítani kell;
d) a transzformátor címkéjét az 1. mellékletben előírt címkére kell cserélni.
(2) Azokat a transzformátorokat, amelyekben a folyadék 0,05 és 0,005 tömegszázalék közötti koncentrációtartományban
PCB-t tartalmaz, az (1) bekezdés b)–d) pontjában előírt feltételeknek eleget téve
a) meg kell tisztítani, vagy b) hasznos élettartamuk végén ártalmatlanítani kell.
6. § Azt a PCB-t tartalmazó berendezést, amely egy több tagból álló berendezés részegységét képezi, a berendezés
használaton kívül helyezésével, hasznosítását, ártalmatlanítását megelőzően az adott berendezésből el kell távolítani,
és azt elkülönítetten kell gyűjteni, ha a PCB-t tartalmazó részegység eltávolítása ésszerű módon megvalósítható.
5. A PCB-tartalmú hulladék égetése 7. § (1) A PCB, az elhasználódott PCB, valamint a PCB-t tartalmazó berendezések hajókon történő égetése tilos.
(2) A PCB, az elhasználódott PCB, továbbá az elhasználódott PCB-t tartalmazó berendezés ártalmatlanítására az égetésen
kívül más ártalmatlanítási módszerek is elfogadhatók, feltéve, hogy környezetvédelmi biztonságuk legalább
egyenértékű az égetés biztonságával és eleget tesznek a környezetvédelmi előírásoknak, továbbá megfelelnek
az elérhető legjobb technika követelményének is. (3) Az ártalmatlanítási műveletek listáját a 2. melléklet tartalmazza.
6. A PCB-t tartalmazó berendezések nyilvántartásba vétele és jelölése
8. § (1) A tulajdonosnak vagy az üzemeltetőnek a PCB-t tartalmazó berendezésről nyilvántartást kell vezetnie.
(2) A PCB-t tartalmazó berendezésről vezetett nyilvántartásnak – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a következőket kell
tartalmaznia: a) a berendezés tulajdonosának vagy üzemeltetőjének nevét és címét;
b) a berendezés helyét és a berendezés leírását;
c) a berendezésben levő PCB mennyiségét (dm3-ben); d) a tervezett kezelési művelet leírását, a PCB-tartalmú folyadék helyettesítésének (cseréjének) dátumát és
a helyettesítő folyadék típusát; e) a nyilvántartásba vétel dátumát, a nyilvántartásba vevő nevét.
(3) Ha a berendezésben lévő folyadék igazoltan 0,05 és 0,005 tömegszázalék közötti koncentrációban tartalmaz PCB-t,
a berendezés a (2) bekezdés a), b) és e) pontjában előírtak mellett vehető nyilvántartásba, és azt a ”,05% PCB
szennyezettséggel” felirattal, valamint a 3. melléklet 1. pontja szerinti címkével kell ellátni.
(4) A nyilvántartásba vett berendezést, ha 0,05 tömegszázalékot meghaladó koncentrációban tartalmaz PCB-t,
a 3. melléklet 1. pontja szerinti címkével kell ellátni. Azoknak a helyiségeknek az ajtajait, ahol ilyen berendezések
találhatók, a 3. melléklet 2. pontja szerinti címkével kell jelölni.
(5) A PCB kezelésére hulladékgazdálkodási engedély alapján jogosult gazdálkodó szervezet a hulladék átvételekor
az átadó hulladékbirtokosnak átvételi bizonylatot ad, amelyen a) az átadó hulladékbirtokos nevét,
b) az átadó hulladékbirtokos címét, valamint c) az átvett PCB 2. § (1) bekezdés 3. pontja szerinti fajtáját, mennyiségét
feltünteti. (6) A hulladékkezelőnek a kezelésre átvett, elhasználódott PCB és az elhasználódott PCB-t tartalmazó berendezésben
lévő PCB a) mennyiségéről (kilogramm), b) eredetéről (átadó neve, címe),
c) fajtájáról, valamint d) koncentrációjáról nyilvántartást kell vezetnie.
(7) Az (1) és (6) bekezdésben előírt nyilvántartásban a nyilvántartás készítésére kötelezett a bizonylatokkal igazolt
változásokat 8 napon belül átvezeti. 9. § (1) A PCB-t tartalmazó berendezés tulajdonosa vagy üzemeltetője – ideértve a 3. § (2) bekezdésében és a 6. §-ban
meghatározott berendezés tulajdonosát vagy üzemeltetőjét is –, valamint a hulladékkezelő a 8. § szerinti nyilvántartás
alapján a) a berendezés számáról, eredetéről, minőségéről – ideértve a használatban lévő, használaton kívüli vagy
megtisztításra, ártalmatlanításra átvett, megtisztított vagy ártalmatlanított berendezést is –,
b) a berendezésben lévő PCB mennyiségéről, c) a PCB anyagi minőségéről, a PCB tartalmáról, továbbá
d) az elkülönítetten gyűjtött PCB anyagi minőségéről, mennyiségéről és eredetéről (ha van ilyen a birtokában)
a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség részére (a továbbiakban: felügyelőség) bejelentést
tesz. (2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés megtételéről a kötelezett minden év március 31-ig gondoskodik.
(3) A bejelentés során közölt adatok teljeskörűségéért, a bejelentésre kötelezettre vonatkozó számviteli szabályokkal,
statisztikai rendszerrel, valamint saját nyilvántartási rendszereivel, mérési, megfigyelési adataival való egyezésért
a bejelentésre kötelezett felel. (4) A felügyelőség a bejelentett adatokról nyilvántartást vezet. A felügyelőség az adatokat a beérkezésüket követő
30 napon belül az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: OKTVF)
részére továbbítja. (5) Az OKTVF a felügyelőségektől beérkezett adatokat összesíti, majd az összesített adatokat a tárgyévet követő év végéig
a környezetvédelemért felelős miniszter részére megküldi. (6) Az 5 dm3-nél kevesebb PCB-t tartalmazó folyadékkal feltöltött, hulladékká vált berendezések, valamint a bennük lévő
folyadékok kezelésére a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló
kormányrendelet előírásait kell megfelelően alkalmazni. 7. Jogkövetkezmények 10. § Aki elhasználódott PCB-t tartalmazó berendezést használ, üzemeltet, forgalmaz, tárol, továbbá Magyarországra behoz
vagy átszállít, a hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és megállapításának módjáról szóló
kormányrendeletben meghatározott mértékű hulladékgazdálkodási bírság megfizetésére kötelezhető. 8. Záró rendelkezések
11. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
12. § (1) Akinek birtokában 5 dm3-nél több PCB-t tartalmazó berendezés van, 2001. december 31-ig gondoskodik a berendezés
8. § szerinti nyilvántartásba vételéről. Erősáramú kondenzátorok esetén az 5 dm3-es határérték az összekapcsolt
készülékcsoportra vonatkozik, valamennyi részegységre külön-külön és együttesen is.
(2) A 2001. március 1-jén, valamint azt követően üzemeltetett, az (1) bekezdés szerint nyilvántartásba vett PCB-t és
elhasználódott PCB-t tartalmazó berendezések 2010. június 30-ig üzemeltethetők.
(3) A (2) bekezdés szerinti PCB-t tartalmazó berendezések megtisztítását, esetleges hasznosítását, a bennük levő PCB
ártalmatlanítását, valamint a hulladékká vált berendezések megtisztítását és az eltávolított PCB-k ártalmatlanítását
2010. december 31-ig kell elvégezni. 13. § (1) A 9. § (2) bekezdés szerinti kötelezettség alapján teljesített bejelentések adatairól az OKTVF 2013. szeptember 27-ig
összesített elemzést készít. (2) Az (1) bekezdés szerinti elemzés
a) a felügyelőség illetékességi területén 2001. március 1-je és 2013. március 29-e közötti időszakban bejelentett,
használt, továbbá üzemben tartott PCB-t tartalmazó berendezésekre, b) a 2001. március 1-je és 2013. március 29-e közötti időszakban bejelentett, továbbá üzemben tartott PCB-t
tartalmazó berendezések megtisztítására, hasznosítására vagy ártalmatlanítására, az eltávolított, hasznosított
vagy ártalmatlanított PCB mennyiségére, valamint c) a 2010. június 30. után lefolytatott ellenőrzések és intézkedések eredményére
vonatkozó adatokat tartalmazza. (3) A (2) bekezdés szerinti elemzést az OKTVF a környezetvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium részére
2013. november 1-jéig megküldi. 14. § (1) Ez a rendelet a poliklórozott bifenilek és a poliklórozott terfenilek (PCB/PCT) ártalmatlanításáról szóló,
1996. szeptember 16-i 96/59/EK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet a poliklórozott bifenilek és a poliklórozott terfenilek (PCB/PCT) ártalmatlanításáról szóló 96/59/EK tanácsi
irányelv 10. cikkének a) pontja szerinti PCB-mérések két referenciamódszerének megállapításáról szóló, 2001. január
16-i 2001/68/EK bizottsági határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
15. § Hatályát veszti a poliklórozott bifenilek és a poliklórozott terfenilek és az azokat tartalmazó berendezések kezelésének
részletes szabályairól szóló 5/2001. (II. 23.) KöM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
11/2014. (I. 22.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya közötti felsőoktatási és tudományos együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya közötti
felsőoktatási és tudományos együttműködésről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány az Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya közötti felsőoktatási és tudományos
együttműködésről szóló egyezmény
Magyarország Kormánya képviseletében az  Emberi Erőforrások Minisztériuma és Kuvait Állam Kormánya
képviseletében a  Felsőoktatási Minisztérium (a  továbbiakban: a  Szerződő Felek) attól a  szándéktól vezérelve,
hogy megerősítsék kétoldalú kapcsolataikat és együttműködésüket az  oktatás és tudományos kutatás területén,
a következőkben állapodtak meg:
1. cikk
A Szerződő Felek évente tanulmányi ösztöndíjakat bocsátanak egymás rendelkezésére, mind szakmai, mind
felsőoktatási képzési területeken. Az  ösztöndíjak pontos száma és a  szakterületek további egyeztetés tárgyát
képezik a Szerződő Felek között.
2. cikk
A Szerződő Felek ösztönzik az együttműködést az oktatás és kutatás területén az egyetemek, főiskolák, felsőoktatási
intézmények és kutatóközpontok között, mindkét államban.
3. cikk
A Szerződő Felek felsőoktatással és tudományos kutatással kapcsolatos tapasztalatokat, folyóiratokat és egyéb
publikációkat bocsátanak egymás rendelkezésére.
4. cikk
A Szerződő Felek, abból a  célból, hogy erősítsék a  kétoldalú együttműködést a  közös érdeklődésre számot tartó
területeken, ösztönzik a  felsőoktatási tisztviselők, oktatói személyzet, kutatók kölcsönös látogatásait. Továbbá
szorgalmazzák a tudományos és oktatási delegációk kölcsönös cseréjét.
5. cikk
A Szerződő Felek oktatási programokat és a  felsőoktatási rendszer, intézmények, és az  alkalmazott tudományi és
műszaki főiskolák esetleges változásaival kapcsolatos információkat bocsátanak egymás rendelkezésére, valamint
közös szakmai műhelyeket hoznak létre.
6. cikk
A Szerződő Felek tájékoztatják egymást az általuk kiadott diplomák és bizonyítványok egyenértékűségéről.
7. cikk
A Szerződő Felek információt és adatokat szolgáltatnak egymás részére a  két ország oktatási intézményeinek
elismerésével és akkreditációjával kapcsolatban.
8. cikk
A Szerződő Felek ösztönzik a  közvetlen kommunikációt a  két ország felsőoktatási intézményei és tudományos
kutatóintézetei között.
9. cikk
A Szerződő Felek ösztönzik a  tudományos találkozókon, konferenciákon, vitákon, oktatási és tudományos
műhelyekben való részvételt mind helyi, mind nemzetközi szinten.
10. cikk
A Szerződő Felek felsőoktatási intézményi hallgatói delegációkat küldenek egymáshoz a  mindkét országban zajló
oktatási, kulturális és sportrendezvényeken való részvétel céljából.
11. cikk
A Szerződő Felek javasolják, hogy a jelen Egyezmény alapján érkező delegációk angol nyelvtudással rendelkezzenek.
12. cikk
A Vegyes bizottság – a  két szerződő Felet képviselve – 3 évente egyszer felváltva és rendszeresen ülésezik vagy
az egyik vagy a másik Fél kérésére vagy Kuvaitban vagy Magyarországon.
A következő feladatkör tekintetében:
– az Egyezményből fakadó félreértelmezések rendezése,
– az Egyezmény keretén belül fakadó végrehajtási programok aláírása,
– az Egyezményben történő lehetséges változtatások átvezetéséről szóló megbeszélés.
13. cikk
A jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen a  jelen Egyezmény rendelkezései nem értelmezhetőek úgy, mint amelyek
érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják a  Magyarországnak különösen az  Európai
Unió alapját képező szerződésekből, valamint az  Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából származó
kötelezettségeit.
14. cikk
Az Egyezmény végrehajtásával vagy a  szöveg értelmezésével kapcsolatban felmerülő vitákat tárgyalások és
konzultációk útján kell rendezni harmadik Fél vagy nemzetközi bírói fórum bevonása nélkül.
15. cikk
 (1) A  jelen Egyezmény azon utolsó írásbeli jegyzék kézhezvétele utáni 30. napon lép hatályba, amelyben a  Szerződő
Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
belső jogi követelményeknek.
(2) Ezen Egyezmény módosítható a  Szerződő Felek kölcsönös, írásos jegyzőkönyvei útján, mely módosítások
az Egyezmény szerves részét képezik. A módosítás az (1) bekezdés szabályai szerint lép hatályba.
(3) Jelen Egyezmény öt évig marad hatályban és ugyanilyen időszakokra meghosszabbítható, kivéve, ha a  Szerződő
Felek valamelyike az Egyezmény lejárta előtt hat hónappal írásban jelzi a Megállapodás felmondásának szándékát.
Készült Kuvaitvárosban, 2013. december hónap 2. napján, két eredeti példányban, magyar, arab és angol nyelven,
mindegyik szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya nevében Kuvait Állam Kormánya nevében
 Csillag Ferenc Rashid Al-Nuwahedh
 Rendkívüli és Meghatalmazott Államtitkár
 Nagykövet Felsőoktatási Minisztérium
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az oktatásért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2015. CLXXIII. törvény a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2014. egységes költségvetésének végrehajtásáról.
Az Országgyűlés a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2014. évi egységes költségvetéséről szóló 2013. évi CLXXXI. törvényben
meghatározott költségvetések végrehajtásáról a következő törvényt alkotja.
1. A Hatóság költségvetési főösszegeinek alakulása 1. § (1) A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) 2014. évi költségvetése végrehajtását
27 074,2 M Ft, azaz huszonhétmilliárd-hetvennégymillió-kettőszázezer forint bevétellel és 25 380,2 M Ft, azaz
huszonötmilliárd-háromszáznyolcvanmillió-kettőszázezer forint kiadással az Országgyűlés jóváhagyja.
(2) A Hatóság 2014. évi költségvetése végrehajtásának mérlegét e törvény 1. és 2. melléklete tartalmazza.
2. A bevételek részletezése 2. § (1) A Hatóság államháztartáson belülről történő működési támogatása 2261,6 M Ft, azaz kettőmilliárdkettőszázhatvanegymillió-hatszázezer forint.
(2) A közhatalmi bevételek összege 18 523,3 M Ft, azaz tizennyolcmilliárd-ötszázhuszonhárommillió-háromszázezer
forint.
(3) Az igazgatási szolgáltatási díjak bevétele 322,9 M Ft, azaz háromszáz-huszonkettőmillió-kilencszázezer forint.
 (4) A koncessziós és blokkpályázati frekvenciadíjakból származó bevétel összege 7010,4 M Ft, azaz hétmilliárd-tízmillió
négyszázezer forint.
 (5) Az UMTS pályázati frekvenciák díjbevétele 2362,5 M Ft, azaz kettőmilliárd-háromszázhatvankettőmillió-ötszázezer
forint.
 (6) Az egyéb frekvenciadíjak bevétele 2705,4 M Ft, azaz kettőmilliárd-hétszázötmillió-négyszázezer forint.
 (7) A pályáztatandó új frekvenciákból származó bevétel 1588,3 M Ft, azaz egymilliárd-ötszáznyolcvannyolcmillió
háromszázezer forint.
 (8) Az azonosítók használati díja 2456,9 M Ft, azaz kettőmilliárd-négyszáz-ötvenhatmillió-kilencszázezer forint.
 (9) A felügyelt piacokról befolyt felügyeleti díj összege 1869,7 M Ft, azaz egymilliárd-nyolcszázhatvankilencmillió
hétszázezer forint.
 (10) A bírságból befolyt bevétel 206,8 M Ft, azaz kettőszázhatmillió-nyolcszázezer forint.
 (11) A közhatalmi bevételek között nyilvántartott késedelmi pótlék bevétele 0,4 M Ft, azaz négyszázezer forint.
 (12) A működési bevételek összege 6016,2 M Ft, azaz hatmilliárd-tizenhatmillió-kettőszázezer forint.
 (13) A szolgáltatások ellenértékeként kapott bevétel 0,8 M Ft, azaz nyolcszázezer forint.
 (14) Az általános forgalmiadó-bevétel 4392,2 M Ft, azaz négymilliárd-háromszáz-kilencvenkettőmillió-kettőszázezer
forint.
 (15) A Hatóság szabad pénzeszközeinek befektetéséből származó kamatbevételek összege 637,7 M Ft, azaz
hatszázharminchétmillió-hétszázezer forint.
 (16) Az egyéb működési bevételek összege 985,5 M Ft, azaz kilencszáznyolcvanötmillió- ötszázezer forint.
 (17) A Hatóság felhalmozási bevételeinek összege 28,7 M Ft, azaz huszonnyolcmillió-hétszázezer forint.
 (18) A működési célú átvett pénzeszközökből származó forrás 196,4 M Ft, egyszázkilencvenhatmillió-négyszázezer forint.
 (19) Felhalmozási célú átvett pénzeszközökből befolyt bevétel 48,0 M Ft, azaz negyvennyolcmillió forint.
3. A kiadások részletezése 3. § (1) A Hatóság általános működési kiadásai összesen 17 365,0 M Ft, azaz tizenhétmilliárd-háromszázhatvanötmillió
forint, az  egyéb működési célú kiadások 6192,0 M Ft, azaz hatmilliárd-egyszázkilencvenkettőmillió forint,
a felhalmozási kiadás 1823,2 M Ft, azaz egymilliárd-nyolcszázhuszonhárommillió-kettőszázezer forint.
(2) A működési kiadásokból 5669,7 M Ft, azaz ötmilliárd-hatszázhatvankilencmillió-hétszázezer forint a  személyi
juttatások, 1651,5 M Ft, azaz egymilliárd-hatszáz-ötvenegymillió-ötszázezer forint a  munkaadókat terhelő
járulék és szociális hozzájárulási adó, 4915,7 M Ft, azaz négymilliárd-kilencszáztizenötmillió-hétszázezer forint
a  nettó dologi kiadás összege, az  általános forgalmiadó-befizetési kötelezettség 5128,1 M Ft, azaz ötmilliárd
A törvényt az Országgyűlés a 2015. november 3-i ülésnapján fogadta el.
egyszázhuszonnyolcmillió-egyszázezer forint. A  nettó beruházási kiadás 1393,7 M Ft, azaz egymilliárdháromszázkilencvenhárommillió-hétszázezer forint, általános forgalmiadó vonzata 370,5 M Ft, azaz háromszázhetvenmillió-ötszázezer forint, a  nettó felújítás 42,1 M Ft, azaz negyvenkétmillió-egyszázezer forint, melynek
általános forgalmiadó vonzata 11,4 M Ft, azaz tizenegymillió-négyszázezer forint és 5,5 M Ft, azaz ötmillióötszázezer forint az egyéb felhalmozási célú kiadások teljesítése.
4. A pénzmaradvány elfogadása 4. § (1) A Hatóság tartalékainak és kötelezettségvállalással lekötött maradványainak összege 38 205,6 M Ft, azaz
harmincnyolcmilliárd-kettőszázötmillió-hatszázezer forint.
A korábbi években keletkezett, Országgyűlés által jóváhagyott, fel nem használt tartalékok összege 31 081,2 M Ft,
azaz harmincegymilliárd-nyolcvanegymillió-kettőszázezer forint.
A Hatóság 2014. évi költségvetésének pénzmaradványát az  Országgyűlés 7124,4 M Ft, azaz hétmilliárdegyszázhuszonnégymillió-négyszázezer forint értékben fogadja el.
(2) A pénzmaradvány összegéből 1089,6 M Ft, azaz egymilliárd-nyolcvankilencmillió-hatszázezer forint a  2014. évi
kötelezettségek 2015. évre áthúzódó pénzügyi teljesítésének fedezetére, 33,6 M Ft, azaz harminchárommillióhatszázezer forint az  európai uniós támogatás kötelezettségvállalással lekötött kiadásainak fedezetére,
a  működéshez fel nem használt frekvenciadíjakból 4611,0 M Ft, azaz négymilliárd-hatszáztizenegymillió forint
a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alapnak (a továbbiakban: MTVA) átadásra, 600,0 M Ft, azaz
hatszázmillió forint a médiaértés központok létrehozásának kiadásaira, 385,8 M Ft, azaz háromszáznyolcvanötmilliónyolcszázezer forint a  digitális földfelszíni hálózatban tervezett technológiai váltás közfeladati forrásainak
növelésére, a 2014. évi bírság 206,8 M Ft, azaz kettőszázhatmillió-nyocszázezer forint összegben a médiatudatosság
fejlesztésére, 197,6 M Ft, azaz egyszázkilencvenhétmillió-hatszázezer forint pedig a  megváltozott
munkaképességűek számára hírközlési szolgáltatás hozzáférés bizosítására használható fel.
5. A Hatóság Médiatanácsa 2014. évi működési költségvetésének, valamint a Médiatanács kezelésében
lévő, költségvetésen kívüli 2014. évi főösszegek alakulása
5. § (1) A Hatóság Médiatanácsa (a  továbbiakban: Médiatanács) 2014. évi költségvetése végrehajtását 506,9 M Ft, azaz
ötszázhatmillió-kilencszázezer forint költségvetési bevétellel és 452,8 M Ft, azaz négyszázötvenkettőmilliónyolcszázezer forint költségvetési kiadással az Országgyűlés jóváhagyja.
(2) A Médiatanács kezelésében lévő, költségvetésen kívüli 2014. évi bevétel összege 1243,2 M Ft, azaz
egymilliárd-kettőszáznegyvenhárommillió-kettőszázezer forint, a  kiadás pedig 1256,2 M Ft, azaz egymilliárdkettőszázötvenhatmillió-kettőszázezer forint.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megállapított bevételek és kiadások részletezését e törvény 3. és 4. melléklete tartalmazza.
 (4) A Médiatanács 2014. évi működési költségvetése pénzmaradványát a maradvány-kimutatás költségvetési egyenleg
sorában szereplő összeggel egyezően 54,1 M Ft, azaz ötvennégymillió-egyszázezer forint értékben fogadja el
az Országgyűlés. A pénzmaradvány a Hatóság részére történő átutalással tartalékképzésre használható fel.
6. Az MTVA költségvetésének végrehajtása 6. § Az Országgyűlés a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
(a  továbbiakban: Mttv.) 134.  § (10)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően a  Hatóság 2014. évi egységes
költségvetése zárszámadásának 5.  mellékleteként jóváhagyja az  MTVA 2014. évi költségvetése végrehajtásának
mérlegét.
7. Záró rendelkezés 7. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1/2013. (IV. 15.) OEP utasítása az Országos Egészségbiztosítási Pénztár normatív utasításai, valamint egyéb szabályozó eszközei előkészítésének és kiadásának eljárási rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az egészségbiztosítási szervekről szóló 319/2010.
(XII. 27.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdésében, valamint 3. § (4) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) Ezen utasítás hatálya az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) főigazgatója által a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján kiadható normatív utasítások,
valamint az egyéb szabályozó eszközök kiadásának rendjére terjed ki.
(2) Ezen utasítás szervi és személyi hatálya az  egészségbiztosítási szervekről szóló 319/2010. (XII. 27.) Korm  rendelet
(a továbbiakban: Kormányrendelet) 1.  §-ában meghatározott egészségbiztosítási szervekre, továbbá  az  ott
foglalkoztatottakra terjed ki. Ahol ezen utasítás egészségbiztosítási szervet említ, azon az  OEP-et és
az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervet (a továbbiakban: szakigazgatási szerv) kell érteni.
(3) Ezen utasítás tárgyi hatálya kiterjed az  Egészségbiztosítási Alap védelme érdekében az  egészségbiztosítással
összefüggő valamennyi szakmai és egyéb tevékenységre, az ország egész területén érvényesítendő egységes elvek
megvalósítására és az ehhez szükséges szakmai irányításra, felügyeletre.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
a) szakmai előkészítő: az  OEP azon szervezeti egysége, valamint az  egyes önálló feladatot ellátó
kormánytisztviselője, amelynek, illetve akinek az  OEP szervezeti és működési szabályzata az  OEP normatív
utasítással, illetve egyéb szabályozó eszközzel szabályozni kívánt tárgykört a feladat- és hatáskörébe utalja;
b) véleményező: a  szakmai előkészítő által a  véleményezési eljárásba bevont, az  OEP szervezeti és működési
szabályzatában meghatározott önálló feladatot ellátó kormánytisztviselője vagy szervezeti egysége, továbbá
a Kormányrendelet 3. § (4) bekezdésében meghatározott szakmai irányítás keretében kiadott OEP normatív
utasítás esetén a szakigazgatási szerv; azzal, hogy azon szervezeti egység véleményét minden esetben ki kell
kérni, amelynek feladatkörét a szabályozó eszköz tárgyköre érinti;
c) szabályozási eszköz: a normatív utasítás, a szabályzat, a körlevél, a szakmai állásfoglalás, valamint a kézikönyv;
d) normatív utasítás: az  OEP főigazgatója által kiadott, a  Jat. 23.  § (4)  bekezdésében meghatározott közjogi
szervezetszabályozó eszköz;
e) szabályzat: az  OEP főigazgatója által kiadott, az  OEP hatáskörébe tartozó vagy az  OEP-re vonatkozó,
a  jogszabályok által meghatározott feladatok végrehajtásának szervezeti, eljárási rendjét valamennyi
egészségbiztosítási szervre kiterjedően szabályozó eszköz;
f ) szakmai állásfoglalás: az  OEP főigazgatója által kiadott, az  egészségbiztosítási szervek hatáskörébe
tartozó, egységes szakmai vélemény kialakítását igénylő általános kérdésben a  jogszabályok és a  közjogi
szervezetszabályozó eszközök egységes alkalmazását és végrehajtását biztosító eszköz, ideértve a közösségi
joganyag és a magyar jogszabályok együttes alkalmazását; azzal, hogy kiadása különösen indokolt, ha több
szervezeti egység tevékenységének összehangolását célozza;
g) körlevél: az  OEP főigazgatója, főigazgató-helyettese által kiadott, valamennyi egészségbiztosítási szervre
vonatkozó, a  szakmai irányítás operatív eszközeként egy vagy több konkrét feladat ellátásához kapcsolódó
módszereket, esetenkénti feladatmeghatározást, adatok kezeléséhez, közléséhez való útmutatást tartalmazó
eszköz;
h) kézikönyv: az egészségbiztosítási szervek részére készített, a jogszabályok gyakorlati alkalmazását elősegítő,
összefoglaló jellegű, általános iránymutatást nyújtó eszköz, amely önálló normatív tartalmat nem hordoz;
i) OEP intranetes honlapja: ha a szabályozó eszköz hatálya a szakigazgatási szervekre is kiterjed, akkor az OEP
intranetes honlapján a kormányhivatalok részére üzemeltetett intranetes honlapot is érteni kell (Apollo Kh.).
3. A szabályozási eszközökre vonatkozó általános szabályok 3. § (1) A  szakterület szerint illetékes főosztályvezető, illetve a  felügyeletet ellátó OEP főigazgatója, főigazgató-helyettese
felelős a  tervezett szabályozás, illetve szabályozás módosítás előkészítéséért, valamint azért, hogy a  választott
szabályozási eszköz alkalmas legyen a kitűzött cél elérésére, megfelelve a szakmai követelményeknek.
(2) Amennyiben a szabályozási eszköz kidolgozása során más szabályozási eszköz előkészítésének szükségessége merül
fel, az azt észlelő felelősök bármelyike köteles jelezni azt a hatáskörrel rendelkező főosztályvezető, illetve a felügyeletet
ellátó OEP főigazgatója, főigazgató-helyettese irányába. A szabályozási szükséglet kielégítése érdekében az eredeti
szabályozási eszköz kidolgozásában érintett szakterületek határidőt tűznek a szabályozási feladat teljesítésére.
(3) A szabályozó eszköz jogszabállyal és egyéb közjogi szervezetszabályozó eszközzel nem lehet ellentétes.
4. § A szabályozó eszköz címét úgy kell meghatározni, hogy abból pontosan megállapítható legyen a szabályozás tárgya.
5. § Az  ezen utasítás alapján megalkotott szabályozó eszközök szakmai egyeztetése és véleményeztetése során
a 4. melléklet szerinti átadás-átvételi ív használata minden esetben kötelező.
6. § (1) Az ezen utasítás alapján megalkotott szabályozó eszközök papír alapú és elektronikus nyilvántartásának vezetéséről,
továbbá az eredeti kiadmányok megőrzéséről – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az Általános Igazgatási Főosztály
gondoskodik.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  szakmai állásfoglalások papír alapú és elektronikus nyilvántartásáról
a Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztály köteles gondoskodni.
7. § Az  OEP szervezeti egységei kötelesek a  feladat- és hatáskörükbe tartozó szabályozó eszközöket minden év
március  hó  31. napjáig felülvizsgálni és szükség esetén azok módosítását, illetve hatályon kívül helyezését
kezdeményezni.
II. Fejezet
Normatív utasítások megalkotása, elfogadása, közzététele és nyilvántartása
4. Szakmai előkészítés 8. § A szakmai előkészítő a normatív utasítás tervezetét önállóan, illetve amennyiben szükségesnek tartja, más szervezeti
egységek bevonásával készíti el.
5. A normatív utasítás szakmai és jogi szempontú véleményezése
9. § A jogszabályoknak való megfelelés és a jogalkotással szemben támasztott követelmények érvényesítése érdekében
a szakmai előkészítő a 3. és a 4. § rendelkezéseiben foglaltak szerint elkészített tervezetet annak előzetes véleményezése
érdekében elektronikus formában megküldi a Jogi Főosztály részére.
10. § (1) A Jogi Főosztály a tervezet megküldését követő 3 munkanapon belül szakmai szempontból megvizsgálja a tervezetet,
figyelemmel arra, hogy a normatív utasítás
a) feleljen meg az általános jogelveknek, illetve a jogszabályoknak,
b) összhangban álljon az OEP által kiadmányozott valamennyi normatív utasítással és egyéb szabályozó eszközzel,
valamint az OEP szervezeti és működési szabályzatával, továbbá
c) feleljen meg a jogszabály-alkotási követelményeknek.
(2) Ha a Jogi Főosztály megállapítja, hogy a szakmai előkészítő által megküldött tervezet nem felel meg az (1) bekezdésben
foglalt valamely követelménynek, akkor a  tervezetet a  szakmai előkészítő részére észrevételeivel és javaslataival
együtt visszaküldi.
11. § (1) Ha a szakmai előkészítő által megküldött tervezet megfelel a 10. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, akkor a Jogi
Főosztály véleményezésre való megküldés céljából elektronikus úton visszaküldi a szakmai előkészítő részére.
(2) A  szakmai előkészítő a  Jogi Főosztály által előzetesen jóváhagyott tervezetet elektronikus formában megküldi
a  véleményező szervezeti egységek részére. A  szakigazgatási szervek feladatkörét érintő tervezetet előzetes
véleményezés céljából meg kell küldeni a szakigazgatási szervek vezetőinek is.
(3) Az  OEP Általános Igazgatási Főosztálya a  normatív utasítás alaki megfelelőségéért felelős, míg a  pénzügyi
szakterület – tervezetet érintően – hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége az Egészségbiztosítási Alapot, valamint
a költségvetést érintő kérdések tekintetében véleményezi a tervezetet. Azon szervezeti egység véleményét, amelynek
feladatkörét a tervezet érinti, minden esetben ki kell kérni.
(4) A véleményezők kötelesek a tervezet megküldésétől számított, a szakmai előkészítő által meghatározott, megfelelő
határidőn belül – amely nem lehet több 10 munkanapnál – a  részletesen megindokolt, szakmai észrevételeiket
a szakmai előkészítő részére elektronikus formában megküldeni.
(5) A  véleményező a  tervezettel kapcsolatos véleményének előterjesztésére – írásbeli indokolás mellett – jogosult
póthatáridőt kérni a szakmai előkészítőtől. A póthatáridő az 5 munkanapot nem haladhatja meg.
(6) Amennyiben a  (4)  bekezdésben foglalt határidőn vagy az  (5)  bekezdésben meghatározott póthatáridőn belül
a  véleményező az  észrevételeit nem küldi meg, abban az  esetben azt úgy kell tekinteni, mintha a  véleményező
a tervezetben foglaltakkal egyetértett volna.
12. § (1) A szakmai előkészítő köteles a részére megküldött észrevételeket a véleményezésre adott határidő lejártát követő
5 munkanapon belül figyelmesen megvizsgálni, értékelni és az elfogadott észrevételeket a tervezetbe beépíteni.
(2) Amennyiben a szakmai előkészítő valamely észrevétellel részben vagy egészben nem ért egyet, köteles az észrevételt
tett véleményezővel egyeztetést lefolytatni. Az  egyeztetés szóban is lefolytatható, amelynek lényeges elemeiről
feljegyzést kell készíteni az ügyiratban.
(3) Ha a (2) bekezdésben foglalt egyeztetés nem vezet eredményre, akkor a szakmai előkészítőnek a fennmaradó vitás
kérdést az  előterjesztéshez csatolt vezetői összefoglalóban fel kell tüntetnie és OEP főigazgatói egyeztetést kell
kezdeményeznie. A fennmaradó vitás kérdésben az OEP főigazgatója dönt.
6. A normatív utasítás aláírása és közzététele 13. § (1) A  szakmai előkészítő a  12.  § (1)  bekezdésében foglalt határidő lejártát követő munkanapon köteles az  egységes
szerkezetbe foglalt tervezetet és az 1. melléklet szerinti fedlapot kitöltve – elektronikus formában is – a véleményező
részére megküldeni.
(2) A szakmai előkészítő az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl a  tervezethez a  3.  melléklet szerint vezetői összefoglalót
készít, amely a döntéshozó részére összefoglalja a szabályozást és annak szükségességét, továbbá tartalmazza a 12. §
(3) bekezdése szerint fennmaradt vitás kérdéseket is.
(3) A véleményező, amennyiben a tervezetet megfelelőnek találja, 3 munkanapon belül szignálja azt.
 (4) A  (3)  bekezdés szerinti szignálást követően az  Általános Igazgatási Főosztály a  tervezetet, az  1.  melléklet szerinti
fedlapot, a 3. melléklet szerinti vezetői összefoglalót, továbbá a tervezetre érkezett véleményeket és a 4. melléklet
szerinti átadás-átvételi ívet felterjeszti az OEP főigazgatójának aláírásra.
14. § (1) Az OEP főigazgatója dönt a normatív utasítás kiadásáról. Egyetértése esetén a normatív utasítás tervezetét aláírásával
elfogadja és azt megküldi az  Általános Igazgatási Főosztálynak, hogy gondoskodjon annak a  15.  §-ban foglaltak
szerinti közzétételéről.
(2) Az aláírást követően az Általános Igazgatási Főosztály a normatív utasítást naptári évenként folyamatosan, évente
1. sorszámtól kezdődő számmal látja el.
15. § (1) Az elfogadott és az OEP főigazgatója által aláírt normatív utasításnak a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős miniszter által kijelölt felelős szerkesztő vagy helyettese részére – elektronikus formában is – történő
továbbításról a 14. § (1) bekezdésében rögzített időponttól számított 3 munkanapon belül az OEP Általános Igazgatási
Főosztálya gondoskodik. A  normatív utasítás közzétételére a  Magyar Közlöny kiadásáról, valamint a  jogszabály
kihirdetése során történő és a  közjogi szervezetszabályozó eszköz közzététele során történő megjelöléséről szóló
32/2010. (XII. 31.) KIM rendeletben foglaltak szerint kerül sor.
(2) Az Általános Igazgatási Főosztály a normatív utasításnak a Magyar Közlöny mellékletét képező Hivatalos Értesítőben
történő közzétételét követően soron kívül köteles gondoskodni a normatív utasításnak az OEP intranetes honlapján
történő megjelenítéséről.
III. Fejezet
Az OEP főigazgatói szabályzat megalkotása, elfogadása, közzététele és nyilvántartása
7. Szakmai előkészítés, a szabályzat véleményezése 16. § A  szabályzat szakmai előkészítésére, véleményezésére, felterjesztésére a  3–13.  § rendelkezéseit megfelelően
alkalmazni kell.
8. A szabályzat aláírása és közzététele 17. § (1) A szabályzat véleményezését követően a véleményezők által jóváhagyott tervezetet kiadmányozás céljából a szakmai
előkészítő három példányban – egy példányt a  szakmai előkészítő szervezeti egység vezetőjének szignálásával –
terjeszti az OEP főigazgatója elé.
(2) Az  OEP főigazgatói jóváhagyást követően a  szakmai előkészítő a  tervezetet elektronikusan megküldi az  Általános
Igazgatási Főosztály részére.
18. § (1) A szabályzatok helyben szokásos módon történő közzétételéről az Általános Igazgatási Főosztály gondoskodik.
 (2) A közzététel helyben szokásos módja a szabályzatoknak az OEP intranetes honlapján teljes terjedelemben történő
közzététele. 9. Szabályzatok nyilvántartása 19. § (1) A  szabályzatokat évente 1. sorszámtól kezdve folyamatosan kell számozni. A  számozásról az  Általános Igazgatási
Főosztály gondoskodik.
(2) A szabályzatot annak az OEP főigazgatója általi aláírását követően az Általános Igazgatási Főosztály sorszámmal látja
el, majd egy példányt megküld a szakmai előkészítő részére, két példány pedig az Általános Igazgatási Főosztályon
marad nyilvántartásba vétel és megőrzés céljából.
IV. Fejezet
Szakmai állásfoglalás megalkotása, kiadása, közzététele és nyilvántartása
10. A szakmai állásfoglalás előkészítése 20. § (1) Szakmai állásfoglalás kiadását kezdeményezheti:
a) az OEP főosztályvezetője, önálló osztály vezetője, területileg kihelyezett szervezeti egység vezetője;
b) a szakigazgatási szerv vezetője [az a) és a b) pontban említettek a továbbiakban együtt: kezdeményező].
(2) Konkrét jogesetek alapján az  OEP önálló szervezeti egységének vezetője dönt a  szakmai állásfoglalás kiadásának
kezdeményezéséről.
21. § (1) A kezdeményező az állásfoglalás szükségességének elbírálásához releváns tényállás összefoglalásával és a tárgyban
korábban kiadott állásfoglalások, valamint az egyéb szükséges iratok megküldésével a Nyilvántartási és Szakigazgatási
Főosztálynál kezdeményezi az állásfoglalás kiadását.
(2) A Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztály az (1) bekezdés szerinti megkereséstől számított 5 munkanapon belül
köteles az adott kérdésben hatáskörrel rendelkező szakmai főosztály véleményét kikérni.
(3) A szakmai főosztály a (2) bekezdésben foglalt megkereséstől számított 5 munkanapon belül köteles közölni szakmai
álláspontját a  Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztállyal. A  szakmai álláspontban meg kell jelölni a  szakmai
állásfoglalást megalapozó jogszabályokat, valamint le kell vezetni az álláspont indokait.
(4) Ha az  állásfoglalás kiadását a  szakmai főosztály kezdeményezi, akkor a  (2)–(3)  bekezdésben foglaltakat nem kell
alkalmazni.
22. § Amennyiben a  kérdésben hatáskörrel rendelkező szakmai főosztály(ok) vezetője, valamint a  Nyilvántartási és
Szakigazgatási Főosztály vezetője úgy ítéli meg, hogy az  adott tárgykörben szakmai állásfoglalás kiadása nem
indokolt, feljegyzésben tájékoztatja az  OEP főigazgatóját, valamint az  érintett főigazgató-helyettest az  esetleges
szabályozási szükségletről, illetve döntési helyzetről, továbbá intézkedik a kezdeményező írásbeli tájékoztatásáról is.
A tájékoztatásban ki kell fejteni a kezdeményezés elutasításának részletes indokait.
23. § (1) A  Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztály a  21.  § (3)  bekezdése szerinti szakmai álláspont megküldését követő
5 munkanapon belül elkészíti a szakmai állásfoglalás tervezetét.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tervezetet a Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztály megküldi a véleményezők részére, akik
5 munkanapon belül kötelesek véleményezni a tervezetet.
(3) A  (2)  bekezdésben foglalt véleményeztetést követően a  Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztály a  tervezetet
ellenjegyzés céljából megküldi a  Jogi Főosztály részére, aki köteles azt a  megkereséstől számított 5 munkanapon
belül ellenjegyezni vagy véleményét a Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztály részére megküldeni.
(4) Eltérő álláspont esetén a Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztály vezetője konzultációt kezdeményez az érintett
véleményezők és a Jogi Főosztály képviselőjével, szükség esetén bevonja a területi kihelyezett szervezeti egységek,
illetve a szakigazgatási szervek vezetőit is.
(5) A (4) bekezdésben foglalt egyeztetésre az eljárás bármely szakaszában sor kerülhet.
24. § A  szakmai állásfoglalás előkészítése során felmerülő jogalkotási javaslatokat a  Nyilvántartási és Szakigazgatási
Főosztály a véleményezőkkel egyetértésben megküldi a Jogi Főosztály részére.
11. A szakmai állásfoglalás aláírása és közzététele 25. § (1) A  szakmai állásfoglalást két példányban, a  2.  melléklet szerinti előlappal, valamint a  véleményezők javaslataival,
észrevételeivel, továbbá a  4.  melléklet szerinti átadás-átvételi ívvel együtt kell aláírásra az  OEP főigazgatójához
előterjeszteni.
(2) A  2.  melléklet szerinti fedlapot a  Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztály vezetője, a  véleményezők és azok
felügyeletét ellátó főigazgató-helyettesek írják alá, és a Jogi Főosztály vezetője jogi ellenjegyzéssel látja el.
(3) A (2) bekezdés szerinti aláírás, illetve ellenjegyzés határideje a szervezeti egységhez érkezést követő 1 munkanap.
26. § A szakmai állásfoglalás közzétételéről a Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztály gondoskodik.
12. A szakmai állásfoglalások nyilvántartása 27. § A szakmai állásfoglalásokat évenként 11001-től kezdve folyamatosan kell számozni. A sorszámot – kiadmányozást
követően – a Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztály adja és írja a szakmai állásfoglalásra.
28. § A Nyilvántartási és Szakigazgatási Főosztály vezetője köteles az OEP által kiadott szakmai állásfoglalások figyelemmel
kísérésére annak érdekében, hogy eltérő gyakorlat észlelése, vagy az  általános szabályozás szükségessége esetén
szakmai állásfoglalás módosítását, hatályon kívül helyezését vagy új szakmai állásfoglalás kiadását kezdeményezze.
V. Fejezet
A körlevél megalkotása, kiadása, közzététele és nyilvántartása
13. A körlevél előkészítése 29. § A körlevél jogszabállyal, közjogi szervezetszabályozó eszközzel, szabályzattal, valamint szakmai állásfoglalással nem
lehet ellentétes.
30. § (1) Körlevél kiadásának kezdeményezésére az a főosztályvezető, illetve önálló osztály vezetője jogosult, akinek az érintett
kérdés feladat- és hatáskörébe tartozik.
(2) A  szakmai előkészítő a  körlevél tervezetet elektronikus úton megküldi a  véleményezők részére. A  véleményezők
kötelesek a  tervezet megküldését követő 5 munkanapon belül észrevételeiket, javaslataikat a  szakmai előkészítő
részére megküldeni.
14. A körlevél aláírása, közzététele 31. § (1) A  szakmai előkészítő által elkészített körlevél tervezetet a  szakmai felügyeletet ellátó OEP főigazgató, főigazgatóhelyettes kiadmányozza.
(2) A körlevél tervezetet az (1) bekezdésben meghatározott vezetőhöz aláírásra két példányban kell benyújtani. A körlevél
tervezethez mellékelni kell a  véleményezők által tett javaslatokat, észrevételeket, továbbá a  4.  melléklet szerinti
átadás-átvételi ívet is.
32. § (1) A körlevelek közzétételéről az Általános Igazgatási Főosztály köteles gondoskodni.
 (2) Amennyiben a szakmai előkészítő azonnali, sürgős kiadást igénylő esetben szükségesnek tartja, az Általános Igazgatási
Főosztály haladéktalanul köteles gondoskodni a körlevélnek az OEP szervezeti egységei, valamint a szakigazgatási
szervek részére faxon vagy elektronikus levélben történő továbbításáról.
15. A körlevelek nyilvántartása 33. § (1) A  körleveleket évenként 10001-től kezdve folyamatosan kell számozni. A  sorszámot – kiadmányozást követően –
az Általános Igazgatási Főosztály adja és írja a körlevélre.
(2) A  számozást követően az  Általános Igazgatási Főosztály egy példányt megküld a  szakmai előkészítő részére, egy
példány pedig az Általános Igazgatási Főosztályon marad nyilvántartásba vétel és megőrzés céljából.
VI. Fejezet
A kézikönyv megalkotása, kiadása és közzététele
16. A kézikönyv előkészítése 34. § (1) A kézikönyv célja, hogy adott tárgykörben az egészségbiztosítási szervek részére országosan egységes eljárásrendet
és gyakorlati útmutatást határozzon meg.
(2) A kézikönyv olyan elvi iránymutatás, ami az egészségbiztosítási szervekre vonatkozóan kötelező erővel nem bír.
35. § (1) Kézikönyv kiadásának kezdeményezésére az  a  főosztályvezető, illetve önálló osztály vezetője jogosult, akinek
az érintett tárgykör feladat- és hatáskörébe tartozik.
(2) A szakmai előkészítő a kézikönyv tervezetet elektronikus úton megküldi a véleményezők részére. A véleményezők
kötelesek a  tervezet megküldését követő 5 munkanapon belül észrevételeiket, javaslataikat a  szakmai előkészítő
részére megküldeni.
(3) A  Jogi Főosztály – figyelemmel a  10.  § (1)  bekezdés a)–b)  pontjában foglaltakra is – minden esetben köteles
véleményezni a kézikönyv tervezetet.
17. A kézikönyv aláírása, közzététele 36. § (1) A szakmai előkészítő által elkészített kézikönyv tervezetet a szakmai felügyeletet ellátó OEP főigazgató, főigazgatóhelyettes kiadmányozza.
(2) A  kézikönyv tervezetet az  (1)  bekezdésben meghatározott vezetőhöz aláírásra két példányban kell benyújtani.
A kézikönyv tervezethez mellékelni kell a véleményezők által tett javaslatokat, észrevételeket, továbbá a 4. melléklet
szerinti átadás-átvételi ívet is.
37. § (1) A kézikönyvek közzétételéről az Általános Igazgatási Főosztály köteles gondoskodni.
 (2) A kézikönyvet minden esetben teljes terjedelemben közzé kell tenni az OEP intranetes honlapján.
18. A kézikönyvek nyilvántartása 38. § (1) A  kézikönyveket évente 1. sorszámtól kezdve folyamatosan kell számozni. A  számozásról az  Általános Igazgatási
Főosztály gondoskodik.
(2) A kézikönyvet aláírást követően az Általános Igazgatási Főosztály sorszámmal látja el, majd egy példányt megküld
a szakmai előkészítő részére, egy példány pedig az Általános Igazgatási Főosztályon marad nyilvántartásba vétel és
megőrzés céljából.
VII. Fejezet
Záró rendelkezések 39. § Ez  az  utasítás a  Magyar Közlöny mellékletét képező Hivatalos Értesítőben történő közzétételét követő napon lép
hatályba.
40. § Ezt az utasítást a 39. § szerinti közzétételét követően a helyben szokásos módon is közzé kell tenni.
41. § Hatályát veszti az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár közjogi szervezetszabályozó eszközeiről, valamint
a szabályozás egyéb eszközeiről, ezek kiadási és nyilvántartási rendjéről szóló 1/2011. számú OEP szabályzat.
Dr. Sélleiné Márki Mária s. k.,
 főigazgató


text:
55/2008. (HK 10.) HM VTI SZÁT intézkedése NATO Egységesítési Egyezmény (STANAG 4381 1. kiadás „BLACKOUT LIGHTING SYSTEMS FOR TACTICAL LAND VEHICLES”) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. §-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. §-ában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasításban, valamint a NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról,
módosításáról szóló 137/2007. (HK 22.) HM VTISZÁT
közleményben foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A STANAG 4381 Ed. 1. BLACKOUT LIGHTING
SYSTEMS FOR TACTICAL LAND VEHICLES „Katonai szárazföldi járművek fényálcázó rendszerei 1. kiadás” című dokumentumot ezen intézkedés alapján, eredeti nyelven bevezetem.
3. Az egyezmény rendeltetése:
a) útmutató biztosítása a tagállamok számára a katonai
szárazföldi járművek fényálcázó rendszereinek tervezéséhez, alkalmazásához, b) a fényálcázó berendezések jellemzőinek méréséhez
használt módszerek, fotometrikus adatok egységesítése,
c) a katonai szárazföldi járművek/vontatmányok fényálcázó berendezésekkel, valamint elhelyezésükkel szembeni
követelmények egységesítése.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 4381 Egységesítési Egyezményt (angol és magyar nyelvű kiadás) rendeljék meg a HM FLÜ
Technológiai Igazgatóság Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár