type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1149/2016. (III. 25.) Korm. határozata Pécs Megyei Jogú Város kulturális intézményeinek működtetése érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 15. Pécs Megyei Jogú Város
kulturális intézményei működésének támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) a Zsolnay Kulturális Negyed, a  Kodály Központ és a  Pannon Filharmonikusok működéséhez 1170,0 millió
forint egyszeri átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 15. Pécs Megyei Jogú Város kulturális intézményei működésének támogatása cím javára
az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter – az emberi erőforrások minisztere egyetértésével – az 1. pont b) alpontja
szerinti költségvetési támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést
kössön Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatával;
3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont szerinti támogatási szerződés megkötését követően külön pályázat
és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében és egy összegben folyósítsa az 1. pont b) alpontja szerint
biztosított költségvetési támogatást Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata részére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
190/2008. (HK 13.) MH ÖHP intézkedése „A repülőeszközök vizuális felismerésének kézikönyve” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát az MH Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai szervezetei a
légvédelmi szakkiképzés, valamint az idegenhadsereg ismeret foglalkozások oktatása során alkalmazzák.
3. Az intézkedés a közzététel napján, a kiadvány pedig
kiadásakor lép hatályba.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1830/2015. (XI. 21.) Korm. határozata a vajdasági magyar közösségek terület- és gazdaságfejlesztési stratégiájáról.
A Kormány
 1. egyetért a  vajdasági magyar közösségek terület- és gazdaságfejlesztési stratégiájával (a továbbiakban: Stratégia)
és a  Stratégia végrehajtására a  2015–2019-es időszakra készített akciótervben foglalt, tervezett intézkedések
támogatásával;
2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a külgazdasági ügyekért való felelőssége körében gondoskodjon
a Vajdasági Magyar Szövetséggel közösen a Stratégia megvalósításának koordinációjáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter, a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával
Határidő: folyamatos
3. a Stratégiában megfogalmazott célok megvalósításához 2016-ban 5 milliárd forint, 2017-ben 7,5 milliárd forint,
2018-ban 7,5 milliárd forint összegű költségvetési keretet biztosít vissza nem térítendő támogatás formájában;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, a külgazdasági és külügyminiszterrel együttműködésben
Határidő: folyamatos
4. a Vajdasági Magyar Szövetséggel együttműködésben létrehozza a  támogatások kihelyezésének
intézményrendszerét, valamint felállít egy négyfős irányító testületet az  általa biztosított pénzügyi keret
felhasználásának felügyelete céljából. Az irányító testület a Kormány és a Vajdasági Magyar Szövetség által paritásos
alapon delegált személyekből áll;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. december 1.
5. az intézményrendszer felállításához, működtetésének elindításához 2015-ben 80 millió forint, 2016-ban 150 millió
forint, míg az intézményrendszer további működéséhez 2017-től évente 100 millió forint összegű forrást biztosít;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, a külgazdasági és külügyminiszterrel együttműködésben
Határidő: 2015-től folyamatos
6. támogatja a Magyar Export-Import Bank Zrt. tőkéjének megemelését vajdasági vállalkozásoknak szóló, 30 milliárd
forint összegű kedvezményes hitelkeret biztosítása céljából és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert az  ehhez
szükséges költségvetési fedezet biztosítására.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerüléshez igazodóan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2013. XXV. törvény a fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó egészségügyi háttérszolgáltatást nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaságok által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételéről, valamint az ezzel kapcsolatos eljárási kérdések rendezéséről.
Az Országgyűlés az egészségügyi ellátás folyamatos és biztonságos ellátásának biztosítása, a feladatellátás átlátható és hatékony
működésének feltételei megteremtése érdekében a következő törvényt alkotja:
1. § Az 1. mellékletben meghatározott gazdasági társaság (a továbbiakban: társaság) által ellátott feladat központi
költségvetési szerv általi átvételére és a társaság megszüntetésére e törvény alapján kerül sor.
2. § (1) A feladatot átvevő központi költségvetési szervet (a továbbiakban: befogadó intézmény) az 1. melléklet határozza
meg.
(2) A feladat átvételének időpontja 2013. április 1.
3. § (1) A feladat átvételének időpontjában – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a társaságnak valamennyi joga és
kötelezettsége tekintetében jogutódja a befogadó intézmény. A költségvetési szerv általi jogutódlás a követeléseket
nem teszi lejárttá.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. március 18-ai ülésnapján fogadta el.
(2) A társaságnak az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 41. § (4) bekezdése szerinti
ügyleteiből és a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 3. § (1) bekezdése szerinti
adósságot keletkeztető ügyleteiből származó valamennyi joga és kötelezettsége a feladat átvételének időpontjában
e törvény erejénél fogva az államra száll.
(3) A feladat átvételének időpontjától az államot a (2) bekezdés szerinti ügyletek tekintetében a Gyógyszerészeti és
Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) képviseli.
4. § (1) A feladat átvételének időpontjában a társaság tulajdonában álló vagyon e törvény erejénél fogva ingyenesen az
államra száll.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában vagyonon a társaság 6. § (6) bekezdése szerint elkészített beszámolójában szereplő
eszközöket kell érteni a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 2. §-a szerinti vagyonelemek kivételével.
(3) Az állami tulajdonba kerülő vagyonelemek bekerülési értéke megegyezik az adott vagyonelemre vonatkozó, társaság
könyveiben szereplő nyilvántartási értékkel.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározottakat az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban:
Áfa tv.) alkalmazásában olyan jogutódlással történő megszűnésnek kell tekinteni, amely az Áfa tv. 18. §
(1) bekezdésében leírt feltételeknek megfelel.
(5) A feladat átvételének időpontjától az állam tulajdonába kerülő vagyon tekintetében a tulajdonosi jogokat a GYEMSZI
gyakorolja.
(6) A társaság által kezelt nyilvántartások a feladat átvételének időpontjában a befogadó intézmény kezelésébe kerülnek.
(7) Az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény
30. § (5) bekezdésében foglaltaktól eltérően a társaság által kezelt valamennyi egészségügyi dokumentációt
a befogadó intézmény veszi át.
5. § (1) A társaság legkésőbb a feladat átvételének időpontjáig átutalja valamennyi bankszámláján lévő pénzeszközét
a befogadó intézmény kincstárnál vezetett fizetési számlájára, valamint a készpénzállományát átadja a befogadó
intézmény részére. A pénzeszközök átadását a társaság saját tőkéjével (ezen belül az eredménytartalékával) szemben
kell elszámolni.
(2) A feladat ellátásával összefüggő hatósági engedélyek, valamint a feladathoz kapcsolódó – az egészségügyi
államigazgatási szerv nyilvántartásában szereplő – szakellátási kapacitások és az ahhoz tartozó ellátási területek
jogosultjának a feladat átvételének időpontjától a befogadó intézményt kell érteni. A hatósági engedély ennek
megfelelő módosítását – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a befogadó intézmény a feladat átvételét követően
haladéktalanul kezdeményezi.
(3) Az egészségügyi államigazgatási szerv a feladat átvételével egyidejűleg hivatalból rendelkezik a szakellátási
kapacitások és ellátási területek nyilvántartásának a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelő módosításáról.
(4) Az egészségügyi államigazgatási szerv hivatalból módosítja a befogadó intézmény működési engedélyét, illetve új
működési engedélyt ad ki (a továbbiakban: működési engedélyezési eljárás), és hivatalból módosítja a jogszabály
alapján vezetett működési engedélyt tartalmazó nyilvántartást azzal, hogy
a) a működési engedélyezési eljárás során a személyi és tárgyi feltételek tekintetében a társaságtól a befogadó
intézményhez e törvény alapján átkerülő munkavállalókat, közreműködőket és vagyonelemeket kell
figyelembe venni, a személyi és tárgyi feltételekről a befogadó intézménynek a működési engedélyezési eljárás
során nyilatkoznia nem kell,
b) a működési engedélyezési eljárás során a társaság működési engedélyében szereplő telephelyeket és szakmai
struktúrát figyelembe kell venni,
c) a működési engedély végrehajtásának kezdő időpontja 2013. április 1.,
d) a működési engedélyezési eljárás során hozott döntéssel szemben fellebbezésnek nincs helye,
e) a működési engedélyezési eljárás során hozott határozat a bírósági felülvizsgálatra tekintet nélkül
végrehajtható,
f) a működési engedélyezési eljárás során hozott határozat végrehajtása felfüggesztésének nincs helye, és
g) a befogadó intézmény az egészségügyi államigazgatási szerv részére bejelenti az e törvény alapján számára
kiadott működési engedély alapjául szolgáló személyi és tárgyi feltételekben az e törvény végrehajtása
következtében bekövetkező változást az azt követő 30 napon belül.
(5) Az egészségbiztosítási szerv a működési engedély kézhezvételétől számított 5 napon belül kezdeményezi a befogadó
intézmény finanszírozási szerződésének 2013. április 1-jei hatállyal történő módosítását, illetve új finanszírozási
szerződés 2013. április 1-jei hatállyal történő megkötését a (7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével. A társaság
2013. februári korrigált és még ki nem fizetett, valamint az azt követő teljesítménye után járó finanszírozási díjat az
egészségbiztosító a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 34. § (2) bekezdésében
foglaltaktól eltérően a befogadó intézmény részére utalja.
(6) A folyamatos ellátás biztosítása érdekében a befogadó intézmény a társaságtól átvett feladatot a feladat átvételének
időpontjától a működési engedély (4) bekezdés szerinti eljárásban történő kiadásáig is köteles – a (2) bekezdés
alapján – ellátni azzal, hogy ha a működési engedély 2013. április 1-jét követően emelkedik jogerőre, akkor
a (4) bekezdés c) pontja szerinti időpont helyett a működési engedély végrehajtásának kezdő időpontja az engedély
jogerőre emelkedésének időpontja.
(7) A (6) bekezdés alapján végzett ellátások után járó finanszírozási díjra a befogadó intézmény jogosult.
(8) Az egészségügyi államigazgatási szerv – az e törvény alapján bekövetkező változásokra tekintettel – a befogadó
intézmény (4) bekezdés szerinti működési engedélyének jogerőre emelkedésétől számított 60 napon belül hivatalból
módosítja a vele szerződésben álló közreműködők működési engedélyét azzal, hogy
a) a működési engedély módosítása tekintetében a (4) bekezdés d)–f) pontjában foglaltakat alkalmazni kell, és
b) a közreműködő a működési engedélye módosításáig az e törvény hatálybalépésekor érvényes működési
engedélye alapján végezheti a működési engedélye szerinti tevékenységet.
(9) A feladat átvételének időpontjában folyamatban lévő közigazgatási hatósági eljárásokban, valamint polgári peres és
nemperes eljárásokban a társaság helyébe a befogadó intézmény lép, és ezen eljárásokban hozott határozatban
megállapított kötelezettség vagy jogosultság a befogadó intézményt terheli, illetve illeti meg. A befogadó intézmény
a feladat átvételének időpontját követően haladéktalanul gondoskodik arról, hogy a fél személyében történő változás
a feladat átvételének időpontjában folyamatban lévő valamennyi eljárásban bejelentésre kerüljön.
(10) Az európai uniós társfinanszírozású projektek tekintetében a feladat átvételének időpontjában a kedvezményezett
társaság helyébe a befogadó intézmény lép. A jogutódlás miatti szerződésmódosítást a befogadó intézmény a feladat
átvételének időpontjától számított 10 napon belül kezdeményezi. A támogató, illetve a közreműködő szervezet
a szerződésmódosításokat a kezdeményezéstől számított 20 napon belül végrehajtja.
(11) Az európai uniós társfinanszírozású pályázati konstrukciók tekintetében a feladat átvételének időpontjában a pályázó
társaság helyébe a befogadó intézmény lép.
(12) A feladat átvételének időpontjában folyamatban lévő közbeszerzési eljárásokban a feladat átvételének időpontjában
a társaság helyébe a befogadó intézmény lép.
6. § (1) A társaság 2013. április 1-jén e törvény erejénél fogva megszűnik.
(2) A társaság e törvény alapján történő megszűnésére a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és
a végelszámolásról szóló törvény (a továbbiakban: Ctv.) végelszámolásra vonatkozó szabályait, valamint
a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény (a továbbiakban: Csődtv.) felszámolási eljárásra vonatkozó
szabályait nem kell alkalmazni. E törvény hatálybalépését követően a társasággal szemben felszámolási, illetve
csődeljárás nem indítható.
(3) A GYEMSZI e törvény hatálybalépését követő 5 napon belül egy alkalommal a Cégközlönyben felhívást tesz közzé.
A felhívás közzététele közzétételi költségtérítés megfizetése nélkül történik. A felhívásban tájékoztatást kell adni arról,
hogy a társaság megszűnésére e törvény rendelkezései alapján kerül sor, továbbá meg kell jelölni a 3. § (1) és
(2) bekezdése szerinti jogutódot és az állam képviseletét a 3. § (3) bekezdés alapján ellátó szervet. A felhívásnak
tartalmaznia kell, hogy a még le nem járt követelések megtérítését a hitelező nem követelheti, az e törvény szerinti
feladatátvételre hivatkozással a szerződést nem mondhatja fel.
(4) A cégbíróság a társaságot a feladat átvételének időpontját követő 5 munkanapon belül jogutód feltüntetése nélkül
hivatalból törli a cégjegyzékből.
(5) A (4) bekezdés szerinti eljárásban a cégbíróság a társaság cégjegyzékből történő törlése során a Ctv.-ben, illetve
a Csődtv.-ben előírt feltételek fennállását nem vizsgálja, és a törléshez nincs szükség az állami adóhatóságnak az
adózás rendjéről szóló törvény szerinti, a cégbíróság részére a társaság megszűnésével összefüggően nyújtott
tájékoztatására.
(6) A társaság 2012. évre vonatkozó, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény szerinti éves beszámolójának elkészítéséről,
könyvvizsgálatáról, közzétételéről a befogadó intézmény gondoskodik. A befogadó intézmény a társaság
megszűnésének időpontjától számított 60 napon belül gondoskodik a társaság megszűnésének napjára, mint mérleg
fordulónapra vonatkozó, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény szerinti, tevékenységet lezáró számviteli
beszámolójának elkészítéséről, könyvvizsgálatáról, letétbe helyezéséről és közzétételéről, a záró adóbevallások
elkészítéséről és azok illetékes adóhatóságnak történő benyújtásáról.
7. § (1) A társaság munkavállalóját a feladat átvételének időpontjától e törvény erejénél fogva a befogadó intézmény
foglalkoztatja tovább. A társaságnál a feladat átvételének időpontjáig fennállt munkaviszony a (2)–(13) bekezdésben
foglaltak szerint e törvény erejénél fogva közalkalmazotti jogviszonnyá alakul át, vagy – ha a munkavállaló
a továbbfoglalkoztatásához nem járul hozzá – megszűnik, vagy – ha a munkavállalóval közalkalmazotti jogviszony
nem létesíthető – megszüntetésre kerül.
(2) A befogadó intézmény a feladat átvételének időpontját követő 14 napon belül közalkalmazotti kinevezési okmányt ad
át a munkavállalónak, egyidejűleg tájékoztatja a munkavállalót arról, hogy
a) munkaviszonya e törvény erejénél fogva, a kinevezési okmány átvételét követő hónap első napjával
közalkalmazotti jogviszonnyá alakul át,
b) a munkavállaló a kinevezési okmány átvételét követő 15 napon belül nyilatkozhat arról, hogy
továbbfoglalkoztatásához nem járul hozzá, ebben az esetben munkaviszonya átalakulás nélkül e törvény
alapján megszűnik.
(3) A munkavállaló besorolásakor a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.)
87/A. §-át azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a munkavállalónak a társaságnál, valamint közfinanszírozott
egészségügyi szolgáltatónál, 1992. június 30-át követően munkaviszonyban töltött idejét közalkalmazotti
jogviszonyban töltött időnek kell tekinteni.
(4) A kinevezési okmányban megállapított illetmény összege nem lehet alacsonyabb mértékű, mint a Kjt., vagy – az
egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó munkakörben foglalkoztatott közalkalmazott esetén –
az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló törvény alapján járó illetmény. Az alapilletmény, az
illetménykiegészítés és a rendszeres illetménypótlékok együttes összege nem lehet alacsonyabb a társaságnál
2013. január 1-jén érvényes, jogszabály, kollektív szerződés és munkaszerződés alapján járó alapbér és rendszeres
bérpótlékok együttes összegénél.
(5) A munkavállalónak a társaságnál az átadást megelőzően megszakítás nélkül munkaviszonyban töltött idejét
– ideértve a megszakítás nélkül a társaság jogelődeinél munkaviszonyban töltött időt, valamint a Kjt. 25/A. §-a szerinti
átadást megelőzően fennállt közalkalmazotti jogviszony tartamát is – úgy kell tekinteni, mintha azt a befogadó
intézménynél töltötte volna el; ezek együttes figyelembevételével kell a jubileumi jutalmat, valamint a kinevezéssel
létesített közalkalmazotti jogviszony megszűnése vagy megszüntetése esetén a munkavállalót megillető felmentési
időt és végkielégítést megállapítani. A munkavállaló részére ki nem adott szabadságot a befogadó intézmény adja ki
azzal, hogy a 2013. évi szabadság mértékét a közalkalmazotti jogviszony létrejöttéig a munka törvénykönyvéről szóló
2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.), majd az ezt követő időszakra a Kjt. rendelkezései szerint időarányosan kell
megállapítani.
(6) Ha a munkavállaló a befogadó intézménynél történő továbbfoglalkoztatásához a (2) bekezdés b) pontja alapján nem
járul hozzá, akkor a munkaviszonya nem alakul át közalkalmazotti jogviszonnyá, hanem a (2) bekezdés szerinti
kinevezési okmány kézhezvétele hónapjának utolsó napjával megszűnik. A munkaviszony megszűnésének jogcíme az
Mt. 63. § (1) bekezdés e) pontja.
(7) A Kjt. 21. § (1) bekezdésének alkalmazásában a kinevezés elfogadásának minősül, ha a munkavállaló a (2) bekezdés
b) pontja szerinti nyilatkozatot az ott meghatározott – jogvesztő – határidőn belül nem teszi meg.
(8) Ha a munkavállalóval közalkalmazotti jogviszony azért nem létesíthető, mert annak törvényi feltételei nem állnak fenn,
a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a munkavállalót a feladat átvételének időpontját követő 15 napon belül erről
kell tájékoztatni, és a tájékoztatással egyidejűleg munkaviszonyát a munkáltatói felmondás szabályai szerint meg kell
szüntetni.
(9) A társaságnál működő üzemi tanács közalkalmazotti tanácsként működik tovább. A feladat átvételének időpontjában
hatályos kollektív szerződés hatályát veszti.
(10) E törvény hatálybalépése nem érinti a munkavállalóra irányadó próbaidő mértékét. Ha a foglalkoztatott a (2) bekezdés
a) pontja szerinti időpontban a társaságnál és a befogadó intézménynél együttesen három hónapot elérő
jogviszonnyal nem rendelkezik, számára a Kjt. 21/A. §-ának alkalmazásával – a társaságnál történt jogviszony
létesítésétől számítandó – próbaidő kikötése kötelező.
(11) A befogadó intézményben a társaságnál megkezdett munkaidő-keret irányadó.
(12) A munkaviszony e törvény erejénél fogva történő közalkalmazotti jogviszonnyá alakulására tekintettel a Kjt. 20. §
(4) bekezdését nem kell alkalmazni.
(13) A Kjt. 1. §-ában foglaltaktól eltérően az átvett munkavállalók munkaviszonyának közalkalmazotti jogviszonnyá történő
átalakulásáig, a munkaviszony (6) bekezdés szerinti megszűnéséig, vagy (8) bekezdés szerinti megszüntetéséig
a befogadó intézmény munkaviszonyban álló személyt is foglalkoztathat.
(14) Az Áht. 44. § (2) bekezdésétől eltérően 2013. április 30-áig a befogadó intézmény számfejti a vele munkaviszonyban
álló foglalkoztatottak részére a munkabért, egyéb juttatást és az ehhez kapcsolódó adó-, társadalombiztosítási és
egyéb, a munkáltatót terhelő fizetési kötelezettségeket.
8. § (1) A társaság vezető állású munkavállalói közül az intézményvezetőnek (vezérigazgatónak, ügyvezetőnek,
főigazgatónak), az orvos igazgatónak (orvos vezetőnek), az ápolási igazgatónak és a gazdasági vezetőnek – az
1. melléklet 22., 23., 25–29. sorában szereplő társaság kivételével – a vezetői munkakörét, megbízatását a feladat
átvétele nem érinti, részükre a kinevezési, megbízási jogkör gyakorlója – társaságnál vezetőként eltöltött idő
figyelembevételével – határozott idejű, de legfeljebb 5 évre szóló magasabb vezetői megbízást ad, vagy – ha
jogszabály azt előírja –, a Munka Törvénykönyve vezető állású munkavállalóra vonatkozó rendelkezéseinek
alkalmazásával munkaviszonyt létesít. Az 1. melléklet 22., 23., 25–29. sorában szereplő társaság vezető állású
munkavállalói részére a kinevezési, megbízási jogkör gyakorlója magasabb vezetői megbízást adhat.
(2) A feladat átadásáról-átvételéről jegyzőkönyv készül, amelyet a társaságnak az átadással járó feladatok ellátására
kijelölt vezető tisztségviselője (a továbbiakban: kijelölt vezető tisztségviselő), valamint a GYEMSZI képviselője ír alá.
A kijelölt vezető tisztségviselő a jegyzőkönyv aláírásával teljes körű felelősséget vállal az általa tett nyilatkozatok és az
átadott, ismertetett adatok, információk, tények, okiratok, dokumentumok valóságtartalmáért, teljeskörűségéért és
érdemi vizsgálatra alkalmas voltáért.
(3) A kijelölt vezető tisztségviselő felel azért a kárért, amely abból keletkezik, hogy a vagyonátadással, az iratátadással
összefüggő kötelezettségeit nem vagy nem teljeskörűen teljesítette, vagy valótlan tartalmú nyilatkozatot tett.
(4) A társaság megszűnése után a kijelölt vezető tisztségviselővel szembeni, a (3) bekezdés szerinti kártérítési igényt
– a jogerős cégbírósági törléstől számított egyéves jogvesztő határidőn belül – a befogadó intézmény érvényesítheti.
9. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1. melléklet 2013. augusztus 31-én hatályát veszti.
10. § A gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény 68. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Ha a gazdasági társaság megszűnésére a fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó
egészségügyi háttérszolgáltatást nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában lévő
gazdasági társaságok által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételéről, valamint az ezzel
kapcsolatos eljárási kérdések rendezéséről szóló törvény alapján kerül sor, az (1)–(4) bekezdés helyett a jogutód nélküli
megszűnés feltételeire, az eljárás lefolytatására, a társaságot terhelő kötelezettségek rendezésére
a fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó egészségügyi háttérszolgáltatást nyújtó,
100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaságok által ellátott
feladatok központi költségvetési szervek általi átvételéről, valamint az ezzel kapcsolatos eljárási kérdések rendezéséről
szóló törvényt kell alkalmazni.”
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
22/2011. (XII. 5.) MNB rendelete „MAGYARORSZÁG” felirattal ellátott 100 forintos címletű érme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „MAGYARORSZÁG” felirattal ellátott 100 forintos címletű érmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. január 1. 2. § (1) Az érme külső része (körgyűrű) nikkellel, a belső része (mag) réz (75%) és cink (25%) ötvözetével borított acél. Az érme
mindkét része teljes felületén külön-külön galvanizált. Az érme külső átmérője 23,8 mm, a külső és a belső rész
találkozásánál az átmérő 15,3 mm. Az érme peremvastagsága 2,6 mm, súlya 8 gramm, széle recézett.
(2) Az érme előlapján, a középmezőben Magyarország címerének ábrázolása látható. Az érme külső és belső részét díszítő
körvonal választja el. Az érme előlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, köriratban a „MAGYARORSZÁG”
felirat, lent, egy-egy pont között a verési évszám olvasható. Az érme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az érme hátlapján, a középmezőben a – kissé egymásra csúsztatott számjegyekből álló – „100” értékjelzés olvasható,
az értékjelzés bal és jobb oldalán, alul díszítővonal látható. Az érme külső és belső részét – az előlappal azonosan –
díszítő körvonal választja el. Az érme külső szélén található gyöngysor-szegélyen belül, fent, koszorúmotívum között a
„BP.” verdejel, lent a „FORINT” félkörirat olvasható. Az érme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
(4) Az érme különleges – ún. proof – technológiával is készíthető.
3. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az új 100 forintos érmék kibocsátásáról szóló 8/1996. (MK 80.) MNB
hirdetményt és a 100 forintos jubileumi érmék kibocsátásáról szóló 1/2002. (MK 7.) MNB hirdetményt visszavonom.
A visszavont hirdetményekkel kibocsátott érmék továbbra is törvényes fizetőeszközök. Az érmék külső kiállítását a
3. és a 4. melléklet tartalmazza. Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
14/2008. (III. 21.) GKM utasítása egyes miniszteri utasítások hatályon kívül helyezéséről.
1. § A mellékletben felsorolt utasítások az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályukat vesztik.
2. § Ez az utasítás 2008. április 1. napján lép hatályba és a hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
56/2011. (XII. 31.) NGM rendelete a szakfeladatrendről és az államháztartási szakágazati rendről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 109. § (3) bekezdés 6. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII.1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A szakfeladatrend 1. § (1) Az államháztartás központi és önkormányzati alrendszerébe tartozó szervek tevékenységeit, azok bevételeit és
kiadásait az Európai Parlament és a Tanács a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev.
2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai
területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete
(a továbbiakban R.) előírásainak teljesítése érdekében e rendeletben foglaltak szerint nyilvántartja és elszámolja.
(2) A költségvetési szerv tevékenységeit az államháztartási szakfeladatok rendje (a továbbiakban: szakfeladatrend) szerint
– szakfeladatszámmal és megnevezéssel – be kell sorolni, illetve a szakmai alaptevékenységeit az alapító okiratában
– a (3)–(4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – fel kell tüntetni.
(3) A költségvetési szerv által ellátott közfeladatoknak és más végzett tevékenységeknek az Áht. 7. § (2) bekezdése szerinti
elkülönítését, besorolását az ott meghatározott kritériumok alapján kell elvégezni.
(4) A költségvetési szerv alapító okiratában nem kell feltüntetni az alábbi alaptevékenységeket:
a) azokat az önálló szakfeladatot képező kiadási és bevételi elemeket, amelyek a szerv alapító okirat szerinti
alaptevékenységének ellátásához kapcsolódnak, b) a költségvetési szerv 2. § (2)–(3) bekezdés szerint más szervek részére végzett tevékenységeinek szakfeladatait,
c) a támogatási és befektetési célok szakfeladatait, d) a technikai szakfeladatokat és
e) a költségvetési szerv közfeladata ellátására rendelkezésre álló kapacitásának kihasználását célzó, nem
haszonszerzés céljából végzett tevékenységeinek szakfeladatait. 2. § (1) A költségvetési szerv bevételeit és kiadásait, valamint a fejezeti kezelésű előirányzat, elkülönített állami pénzalap és
a társadalombiztosítás pénzügyi alapja bevételeit és kiadásait a kezelő szerv azokon a szakfeladatokon számolja el,
amelyek érdekében azok felmerültek. (2) A költségvetési szerv más költségvetési szervek részére végzett tevékenységeinek bevételeit, kiadásait az ellátott szerv
azon a szakmai, 1. § (4) bekezdés szerinti vagy vállalkozási tevékenység szerinti szakfeladatain kell elszámolni, amelyek
érdekében felmerültek, függetlenül attól, hogy az adott szakfeladatok az elszámolást végző költségvetési szerv alapító
okiratában szerepelnek-e. (3) A (2) bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni
a) az olyan önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szervnek is, amelyet az irányító szerv önállóan működő
költségvetési szerv egyes pénzügyi-gazdálkodási, illetve üzemeltetési feladatainak ellátására jelölt ki,
b) a kifejezetten más szervek pénzügyi-gazdálkodási és üzemeltetési tevékenységei ellátására létrehozott
költségvetési szerveknek a más szervek részére végzett tevékenységei tekintetében,
ha költségvetésükben az ellátott költségvetési szervek működésére, üzemeltetésére szolgáló előirányzat került
meghatározásra, valamint c) a támogatási és a befektetési célok szakfeladatai tekintetében.
3. § (1) Támogatásból nem finanszírozható a szabad kapacitás kihasználását célzó, nem haszonszerzés céljából végzett
alaptevékenység. A költségvetési szerv e tevékenységeiből származó bevételének fedeznie kell a végzett
tevékenységgel összefüggő valamennyi közvetlen kiadást és az ahhoz hozzárendelhető közvetett kiadásokat.
(2) A költségvetési szerv a (1) bekezdés szerinti alaptevékenységeit a szakmai alapfeladataitól elkülönülten tartja nyilván
és számolja el. (3) Támogatásból nem finanszírozható a vállalkozási tevékenység. A költségvetési szerv e tevékenységéből származó
bevételének fedeznie kell a végzett tevékenységgel összefüggő valamennyi közvetlen kiadást, az ahhoz
hozzárendelhető közvetett kiadásokat, valamint az amortizációt. 4. § A közoktatási, a felsőoktatási és a közművelődési költségvetési szerv elkülönítetten jeleníti meg az alapító okiratában,
tartja nyilván és számolja el a könyvtári állománya gyarapításából, valamint a települési, illetve térségi közösségi tér
biztosításából fakadó feladatait, azok bevételeit és kiadásait. 5. § (1) E rendelet alkalmazásában támogatási célnak kell tekintetni a kiadást, ha nem a támogatásnyújtó közfeladatának
ellátását, kiváltását, hanem valamely egyéb közösségi, társadalmi, gazdasági, szakpolitikai cél megvalósulását
szolgálja, függetlenül a támogatásnyújtás konkrét formájától, illetve a támogatást és támogatásértékű bevételt,
ha az nem az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 2. § a) pontja
szerinti támogatás. (2) Államháztartási forrásból nyújtott pályázati vagy egyedi támogatás nyújtáskor a támogatói okiratban, támogatási
szerződésben fel kell tüntetni a támogatási cél szakfeladatrend szerinti besorolását.
6. § E rendelet alkalmazásában akkor kell befektetési célúnak tekintetni a kiadást és a bevételt, ha a befektetés célja nem
a befektető valamely közfeladatának ellátását, kiváltását segítő gazdasági társaság alapítása vagy e célból ilyenben
részesedés vásárlása. 7. § (1) A költségvetési szervek, fejezeti kezelésű előirányzatok, elkülönített állami pénzalapok és a társadalombiztosítás
pénzügyi alapjai költségvetésének szakfeladatonkénti tervezése, elszámolása során az alaptevékenységek,
a vállalkozási tevékenységek, támogatási és befektetési célú, valamint a technikai szakfeladatok megjelölése
elkülönítetten történik. (2) Az (1) bekezdés szerinti elkülönítés a szakfeladat számához illesztett kódokkal történik. A használandó kód
a) szakmai alaptevékenység (közfeladat) esetén „1”, b) szabad kapacitás terhére végzett nem haszonszerzési célú tevékenység esetén „2”,
c) vállalkozási tevékenység esetén „3”, d) befektetési célú szakfeladat esetén „4”,
e) államháztartáson kívüli támogatás esetén „5”, f) államháztartáson belüli támogatás esetén „6”
g) technikai szakfeladat esetén „9”. 8. § (1) A szakfeladatrendet az 1. melléklet, szakfeladatok tartalmi meghatározásait és a hozzájuk kapcsolódó mutatókat
a 2. melléklet, a használatot segítő útmutatót a 3. melléklet tartalmazza.
(2) Azon szakfeladatok esetében, amelyekben a 2. melléklet nem tartalmaz külön meghatározást, az R. hazai alkalmazása,
a Központi Statisztikai Hivatal Tevékenységek Egységes Osztályozási Rendszere (a továbbiakban: TEÁOR) szerinti
meghatározást kell figyelembe venni. 2. Az államháztartási szakágazati rend
9. § (1) Az R. alapján a gazdaságstatisztikák készítéséhez a nemzetgazdaság gazdasági szervezeteit a főtevékenység alapján
ágazatokba kell sorolni. A gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerét és a tevékenységek
tartalmi meghatározását a Központi Statisztikai Hivatal aktualizált TEÁOR módszertan ismerteti.
(2) Az államháztartás szervezeteinek ágazati besorolására, a törzskönyvi nyilvántartásban a főtevékenység
államháztartási szakágazatának megjelölésére – szakágazatszámmal és megnevezéssel – az államháztartási
szakágazati rendet kell használni. (3) Az államháztartási szakágazati rend az államháztartási tevékenységek sajátosságait kifejező, a TEÁOR-hoz illeszkedő,
annál részletesebb osztályozási rend. Az államháztartás szakágazati rendjét a 4. melléklet, a szakágazatok tartalmi
leírását az 5. melléklet tartalmazza. (4) Az államháztartás szervezeteinek szakágazati besorolásakor a főtevékenység meghatározását a tevékenységekre jutó
személyi juttatások és a munkaadókat terhelő juttatások együttes összege alapján kell elvégezni. Ezt az elvet kell
követni olyan társulásoknál is, amely azonos ágazatba (kétszámjegyű TEÁOR) tartozó intézmények működtetésére
szakosodott. A többcélú, több ágazatba (kétszámjegyű TEÁOR) tartozó tevékenységeket ellátó önkormányzati
társulások, illetve önkormányzati ellátó és kisegítő szolgáltató tevékenységek esetében a „841116 Önkormányzati,
valamint többcélú kistérségi társulási intézményeket ellátó, kisegítő szolgálatai” elnevezésű államháztartási
szakágazatba kell besorolni az intézményt. 3. Záró rendelkezések
10. § E rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
11. § Amennyiben e rendelet alapján a költségvetési szerv közfeladatának, szakmai alaptevékenységeinek szakfeladatrend
szerinti besorolása megváltozik, annak átvezetését a szerv alapító okiratában az egyéb okból szükségessé váló soron
következő módosításkor, de legkésőbb 2012. december 31-ig kell az irányító szervnek végrehajtani.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
1374/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata az Audi Hungaria Általános Művelődési Központ működéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Audi Hungaria Általános Művelődési Központ működéséhez és köznevelési feladatainak
ellátásához szükséges támogatásban részesüljön a  fenntartó Audi Hungaria Iskola Intézményfenntartó és
Működtető Közalapítvány által;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  Audi Hungaria Iskola működése kapcsán szükséges költségek
2018. évi biztosítása érdekében, az  ahhoz szükséges 150 000 000 forint összegű forrás rendelkezésre állásáról
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 5. Köznevelési
szerződések jogcímcsoport terhére gondoskodjon;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az adott évre megállapított köznevelési támogatás
egyedi támogatás részének 150 000 000 forinttal történő megemeléséhez szükséges forrás biztosításáról
a  2019–2022. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 5. Köznevelési szerződések jogcímcsoport terhére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019–2022. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2015. (II. 27.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján dr. Grezsa Istvánt a  2015. február 15. napjától
2015. augusztus 14. napjáig terjedő időre a határon átnyúló beruházások ellenőrzéséért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 5/2014. (IX. 10.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
265/2015. (IX. 14.) Korm. rendelete a költségvetési szervek villamosenergia költségének csökkentése érdekében napelemes erőmű létrehozására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), valamint d)–f ) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az MVM Hungarowind Szélerőmű
Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaságnak a  költségvetési szervek villamosenergia költségének csökkentése
érdekében napelemes erőmű létrehozására irányuló, az  ingatlan-nyilvántartás szerint Pécs 23430 helyrajzi számú
ingatlanon megvalósuló beruházásával összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 44. § (8) bekezdése szerint
használja fel.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban – ha a Ket. szerinti ügyintézési határidőhöz képest
jogszabály rövidebb határidőt nem állapít meg – az ügyintézési határidő tizenöt nap. A hatóság vezetője indokolt
esetben az ügyintézési határidőt egy alkalommal, legfeljebb nyolc nappal meghosszabbíthatja.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban – ha a  Ket. szerinti szakhatósági eljárásokra
vonatkozó ügyintézési határidőhöz képest jogszabály rövidebb határidőt nem állapít meg – a  szakhatósági
eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő nyolc nap, amelyet a  szakhatóság vezetője indokolt esetben egy
alkalommal legfeljebb öt nappal meghosszabbíthat.
(4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott elsőfokú határozat elleni fellebbezést soron
kívül, de legfeljebb tíz napon belül el kell bírálni.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
3. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Baranya Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2015. (VIII. 12.) FM rendelete az MFB Agrár Forgóeszköz Hitelprogram 2020 kapcsán kamat megfizetéséhez igénybe vehető csekély összegű támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. csekély összegű támogatás:
1.1. általános csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i
1407/2013/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1407/2013/EU bizottsági rendelet) szerinti
támogatás,
1.2. halászati csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
107. és 108. cikkének a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban:
717/2014/EU bizottsági rendelet) szerinti támogatás,
1.3. mezőgazdasági csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
107.  és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban:
1408/2013/EU bizottsági rendelet) szerinti támogatás;
2. egy és ugyanazon vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
3. hitelprogram: MFB Agrár Forgóeszköz Hitelprogram 2020;
 4. hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelem: e  rendelet hatálybalépését követően, a  hitelprogram
keretében benyújtott hitelkérelemhez kapcsolódóan, azzal egyidejűleg benyújtott kamattámogatási
kérelem, amely a kamattámogatási kérelem beadásától a hitel teljes futamidejére vonatkozik;
5. kezességvállaló intézmény: az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány;
 6. költségátalány: a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz (a továbbiakban: MVH) beérkezett és
elfogadott támogatáslehívási kérelmek esetében az elfogadott kamattámogatási összeg 0,6%-a;
 7. önálló kamattámogatási kérelem: a  kamattámogatási kérelem beadásának időpontjában hatályos,
a  hitelprogram keretében megkötött hitelszerződéshez kapcsolódó kamattámogatási kérelem, amely
legfeljebb a kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyedévét megelőző második naptári negyedév
első napjától kezdődően, a hitel hátralévő futamidejére vonatkozik;
8. pénzügyi intézmény: az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
MFB Zrt.) honlapján közzétett, a hitelprogramhoz csatlakozott hitelintézet, valamint az MFB Zrt.;
9. támogatástartalom: a  vállalkozás számára nyújtott állami támogatás forint fizetőeszközben számolt
támogatási egyenértéke;
10. támogatástartalom-igazolás: a  kamattámogatás támogatástartalmáról szóló, az  MVH által kiállított igazolás,
amely a hitelcél szerint megállapított támogatás csekély összegű támogatás kategóriáját is megjelöli;
11. vállalkozás: a hitelprogramban meghatározott jogosultsági feltételeknek megfelelő hitelfelvevő.
2. A támogatás célja, mértéke és forrása 2. § (1) E  rendelet alapján a  hitelprogram keretében hatályos, 2020. december 31-ig megkötött hitelszerződéssel
rendelkező vállalkozások a hitelek kamatfizetéséhez kamattámogatás igénybevételére jogosultak.
(2) A kamattámogatás mértékét a 3. § (2) bekezdése szerint kell meghatározni azzal, hogy
a) az  nem haladhatja meg a  vállalkozás és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás
rendelkezésére álló szabad csekély összegű támogatási keretet, és
b) legfeljebb a hitelkamat 60%-a lehet, de nem haladhatja meg az évi 4 százalékpontot.
(3) A  kamattámogatás és költségátalány forrása az  agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium
10032000-01220191-51200002 számú, Folyó kiadások és jövedelemtámogatások fejezeti kezelésű előirányzatfelhasználási keretszámla.
3. A támogatás igénylése 3. § (1) A vállalkozás az 1. mellékletben meghatározott adattartalmú, önálló kamattámogatási kérelmét a hitel futamideje
alatt, a  hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelmét pedig legfeljebb 2020. november 30-ig egy
alkalommal a pénzügyi intézményhez nyújthatja be.
(2) Az  önálló kamattámogatási kérelemben és a  hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelemben
(a  továbbiakban együtt: kamattámogatási kérelem) százalékpontban kifejezve, két tizedesjegy pontossággal,
0,05  százalékpontos lépésköz alkalmazásával kell megjelölni a  vállalkozás által igénybe venni kívánt
kamattámogatás mértékét és a kamattámogatás igénybevételének kezdőidőpontját, amely valamely kamatidőszak
első napja lehet, és amely nem lehet korábbi az önálló kamattámogatási kérelem benyújtásának naptári negyedévét
megelőző második naptári negyedév első napjánál.
4. A támogatásra való jogosultság 4. § (1) A kamattámogatás igénybevételére az a vállalkozás jogosult, amely
a) a kamattámogatási kérelem benyújtásának időpontjában
aa) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban:
Törvény) szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb
a kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a Törvény
alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben,
ab) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek,
ac) nem áll felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt;
b) vállalja, hogy haladéktalanul, de legfeljebb öt napon belül írásban tájékozatja a  pénzügyi intézményt, ha
a  ca)  alpont alapján tett általános csekély összegű támogatási adataira vonatkozó nyilatkozatát követően
változás következik be;
c) nyilatkozik arról, hogy
ca) a  vállalkozás és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás mekkora összegű
általános csekély összegű támogatást vett igénybe a  kamattámogatási kérelem benyújtását
megelőző kettő üzleti évben és a folyamatban lévő üzleti évben,
cb) milyen mértékű kamattámogatást és mely időponttól kezdődően kíván igénybe venni,
cc) megfelel az a) pontban foglalt feltételeknek,
cd) a  hitelszerződés módosítása esetén annak bekövetkezésétől számított harminc napon belül az  új
hitelszerződés másolatának megküldését vállalja az MVH részére;
d) csatolja a  kamattámogatási kérelméhez a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A.  §-ában meghatározott
nyilatkozatokat; és
e) meghatalmazza a  pénzügyi intézményt, hogy a  kamattámogatás támogatástartalmának zárolása, lekötése
– szükség esetén – felszabadítása érdekében, továbbá a  megelőlegezett kamattámogatás lehívásával
kapcsolatban az MVH előtt eljárjon.
(2) A vállalkozás részére azon hitelhez nyújtható kamattámogatás, amelynél a pénzügyi intézmény
a) a  kamattámogatási kérelem benyújtását követő öt napon belül – a  vállalkozás hozzájárulása alapján –
lekérdezi az  MVH-tól a  vállalkozás számára rendelkezésre álló szabad csekély összegű támogatási keretet,
amellyel egyidejűleg megküldi az  MVH részére a  vállalkozás 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A.  §
(2)  és  (8)  bekezdése szerinti nyilatkozatát, valamint tájékoztatását [a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.)
Korm.  rendelet szerinti nyilatkozat], ha azok benyújtására a  vállalkozásnak kötelezettsége volt és azokat
a pénzügyi intézményhez nyújtotta be,
b) a  kamattámogatási kérelemben megjelölt támogatás támogatástartalmát a  2.  mellékletben meghatározott
módszertan szerint számolja ki,
c) a  vállalkozás számára rendelkezésre álló szabad csekély összegű keret figyelembevételével – önálló
kamattámogatási kérelem esetén az MVH-tól kapott csekély összegű keretre vonatkozó adatok rendelkezésre
állását követő öt napon belül, hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelem esetén a hitelkérelem
pénzügyi intézmény általi elbírálását követő öt napon belül – záradékkal látja el a kamattámogatási kérelmet,
és
d) a  b)  pont szerint kiszámított támogatástartalmat a  kamattámogatási kérelem adataival együtt megküldi
az MVH részére.
(3) Az MVH a pénzügyi intézmény (2) bekezdés a) pontja szerinti megkeresésének beérkezését követő öt napon belül
köteles tájékoztatást adni a rendelkezésre álló csekély összegű támogatási keretről, amely keret a 37/2011. (III. 22.)
Korm. rendelet 11.  § (8)  bekezdés a)  pontjában előírt összeszámítási szabályok figyelembevétele nélkül kerül
megállapításra, továbbá az eljárás során az MVH a tagállami keretösszeg kihasználtságának rendelkezésre állását is
ellenőrzi.
(4) A  hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelem esetén a  kamattámogatás támogatástartalmáról történő
döntésnél, a  rendelkezésre álló szabad csekély összegű keret meghatározásánál figyelembe kell venni a  hitel
kedvezményes kamatából, a  kezességvállaló intézmény által kedvezményes kezességvállalási díj mellett nyújtott
kezességből és a költségvetési forrásból nyújtott kezességvállalási díjtámogatásból származó támogatástartalmat.
(5) A pénzügyi intézmény és az MVH az eljárás során megvalósuló adatszolgáltatást elektronikus úton teljesíti.
5. A támogatástartalom-igazolásra vonatkozó előírások 5. § (1) Az  MVH a  pénzügyi intézmény által záradékolt kamattámogatási kérelem adatai alapján kiállítja
a támogatástartalom-igazolást és megküldi a vállalkozás részére.
(2) A vállalkozás a támogatástartalom-igazolást annak keltezésétől számított tíz évig köteles megőrizni.
 (3) A támogatástartalom összegét a kamattámogatási kérelem benyújtása hónapjának első napján érvényes, az Európai
Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
6. Egyéb rendelkezések 6. § (1) A  vállalkozás a  kamattámogatási kérelem benyújtásától számított első teljes és az  azt követő kamatidőszakok
tekintetében az  esedékes kamatfizetések időpontjában, a  2.  § (2)  bekezdés figyelembevételével megállapított
kamattámogatás mértékével csökkentett kamatot fizeti meg a pénzügyi intézmény számára.
(2) Ha a  pénzügyi intézmény a  hitel nem rendeltetésszerű felhasználását állapítja meg, arról tizenöt napon belül
tájékoztatja az MVH-t.
(3) A  hitel nem rendeltetésszerű felhasználása – a Törvény 69.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti – intézkedésben való
jogosulatlan részvételnek minősül.
(4) Az  MVH a  már igénybe vett kamattámogatással érintett hitel nem rendeltetésszerű felhasználása esetén
a  vállalkozással szemben – a  pénzügyi intézmény (2)  bekezdés szerinti tájékoztatása alapján – a Törvény alapján
jár el.
7. A támogatás lehívása 7. § (1) A pénzügyi intézmény az általa megkötött, hatályos hitelszerződések adatait összesíti, és az általa megelőlegezett
kamattámogatást az MVH által rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon a támogatáslehívási kérelem
MVH-hoz történő benyújtásával naptári negyedévente, legfeljebb a  támogatáslehívási kérelem benyújtását
közvetlenül megelőző két naptári negyedévben megfizetett kamatok tekintetében a  naptári negyedévet követő
hónapban (I. negyedévre: adott év április 30-ig, II. negyedévre: adott év július 31-ig, III. negyedévre: adott év október
31-ig, IV. negyedévre: adott évet követő naptári év január 31-ig), a vállalkozás meghatalmazása alapján igényelheti.
(2) A támogatáslehívási kérelemben csak hatályos hitelszerződés kamatához kapcsolódó kamattámogatás tüntethető
fel. Egy adott negyedévben megfizetett kamatok csak egy támogatáslehívási kérelemben tüntethetők fel.
(3) A  pénzügyi intézmény által megelőlegezett kamattámogatás, kamattámogatási kérelem benyújtását követő első
alkalommal történő lehívásánál
a) a pénzügyi intézmény által nem megelőlegezett kamattámogatás, de legfeljebb az önálló kamattámogatási
kérelem beadásáig a beadás naptári negyedévében és az azt közvetlenül megelőző két naptári negyedévben
megfizetett kamatok vonatkozásában járó kamattámogatás, továbbá,
b) ha az  önálló kamattámogatási kérelem beadása nem valamely kamatidőszak első napján történt vagy
hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelem esetén, ha a  hitel első kamatidőszaka nem teljes
kamatidőszak, a  beadás napját magában foglaló kamatidőszakra, illetve a  nem teljes kamatidőszakra járó
nem megelőlegezett kamattámogatás is
igényelhető az  MVH-tól a  vállalkozás meghatalmazása alapján, amely kamattámogatást a  pénzügyi intézmény
a számláján történő jóváírást követő 8 napon belül átutal a vállalkozás fizetési számlájára.
(4) Az MVH az (1) bekezdés szerinti, hiánytalan támogatáslehívási kérelemről annak beérkezését követő harminc napon
belül döntést hoz, amely döntésnél figyelembe veszi a támogatástartalomról szóló igazolás meglétét.
(5) A  forrás rendelkezésre állása esetén az  MVH a  (4)  bekezdés szerinti döntését követő tizenöt napon belül
folyósítja a  kamattámogatást és a  költségátalányt a  pénzügyi intézmény részére. Amennyiben az  MVH – a  forrás
rendelkezésre állásának hiánya okán – a  döntést követő tizenöt napon belül nem folyósítja a  kamattámogatást
és a  költségátalányt, a  pénzügyi intézmény ezen összeget lejárt tartozásként az  állam képviseletében eljáró
agrárpolitikáért felelős miniszterrel szemben érvényesítheti.
8. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó általános rendelkezések
8. § (1) A  csekély összegű támogatások nyújtásával kapcsolatos eljárásokra a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
11–11/A. §-ában foglaltak irányadóak.
(2) A  csekély összegű támogatás odaítélése során az  adott üzleti évben, valamint az  azt megelőző két üzleti év alatt
odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Nem nyújtható általános csekély összegű támogatás
a) olyan vállalkozás számára, amely a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről,
az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
szerinti halászati és akvakultúra-ágazatban tevékenykedik;
b) a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével kapcsolatos tevékenység finanszírozásához;
c) a  mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásoknak a  következő
esetekben:
ca) amennyiben a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy az  érintett
vállalkozások által forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre,
cb) amennyiben a  támogatás feltétele az  elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges
továbbadás;
d) harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységek támogatásához,
nevezetesen az  exportált mennyiségek támogatásához; értékesítési hálózat kialakításához és
működtetéséhez vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódó támogatáshoz;
e) az import áruk helyett belföldi áru használatához kötött támogatáshoz;
f ) a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző vállalkozások számára nyújtott,
teherszállító járművek megvásárlásának támogatásához;
g) hitel vagy kezességvállalás formájában, amennyiben a  kedvezményezett az  a  vállalkozás, amelyet kollektív
fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá lenne
vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb helyzetben
van.
(4) Nem nyújtható mezőgazdasági csekély összegű támogatás
a) olyan támogatásként, amelynek összege a piacon forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül
rögzítésre;
b) a  harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységhez nyújtott
támogatásként, nevezetesen az  exportált mennyiségek finanszírozásához, az  értékesítési hálózat
kialakításához és működtetéséhez, vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó
kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatásként;
c) az importáruval szemben belföldi áru használatához kötött támogatásként.
 (5) Nem nyújtható halászati csekély összegű támogatás
a) olyan támogatásként, amelynek összegét a  piacon beszerzett vagy forgalomba hozott termékek ára vagy
mennyisége alapján állapították meg,
b) halászhajók vásárlásához,
c) halászhajók főhajtóműveinek vagy kiegészítő hajtóműveinek korszerűsítéséhez vagy cseréjéhez,
d) hajó halászati kapacitásának növelését célzó műveletek elvégzéséhez vagy halfelderítési képességek
növelését célzó berendezések vásárlásához,
e) új halászhajók építéséhez vagy halászhajók behozatalához,
f ) halászati tevékenységek ideiglenes vagy végleges szüneteltetésére irányuló támogatásként, kivéve, ha
az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a  2328/2003/EK, a  861/2006/EK, az  1198/2006/EK és
a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet erről
kifejezetten rendelkezik,
g) felderítő halászat végzéséhez,
h) vállalkozás tulajdonjogának átadásához,
i) közvetlen újratelepítés elvégzéséhez, kivéve abban az  esetben, ha azt valamely uniós jogi aktus
állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti újratelepítés esetén.
9. Támogatáshalmozódás 9. § (1) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján általános csekély összegű támogatás esetén a  támogatás a  csekély
összegű közszolgáltatási támogatással az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső határig
halmozható.
(2) Az 1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján mezőgazdasági csekély összegű támogatás esetén, a mezőgazdasági
termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  1407/2013/EU bizottsági rendelet
hatálya  alá  tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében
a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások
az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 3.  cikkének (2)  bekezdésében rögzített alkalmazandó felső határig
halmozhatók az  utóbbi tevékenység(ek)re tekintettel nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve,
hogy az  érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek
megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy az  elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(3) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint a  halászati és akvakultúraágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel
az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások a  717/2014/EU bizottsági rendelet 3.  cikk
(2)  bekezdésében rögzített felső határig halmozhatók az  utóbbi tevékenységekre tekintettel az  említett
rendelettel összhangban nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, hogy az  érintett tagállam megfelelő
eszközökkel –  úgymint a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek megkülönböztetése révén – biztosítja,
hogy az elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön a 717/2014/EU bizottsági rendelet alapján
nyújtott csekély összegű támogatásban.
(4) Amennyiben a  halászati és akvakultúra-ágazatban működő valamely vállalkozás az  1407/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban vagy egyéb tevékenységi körökben is folytat
tevékenységet, a  halászati és akvakultúra-ágazatba tartozó tevékenységek tekintetében a  717/2014/EU bizottsági
rendeletnek megfelelően nyújtott csekély összegű támogatások az  1407/2013/EU bizottsági rendelet
3.  cikkének (2)  bekezdésében rögzített felső határig halmozhatók az  utóbbi ágazat(ok) vagy tevékenységi körök
vonatkozásában nyújtott csekély összegű támogatással, feltéve, hogy az  érintett tagállam megfelelő eszközökkel
– úgymint a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy a halászati
és akvakultúra-ágazatban végzett tevékenységek ne részesüljenek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján
nyújtott csekély összegű támogatásban.
(5) Az  általános, a  mezőgazdasági és a  halászati csekély összegű támogatás nem halmozható azonos támogatható
költségek kapcsán vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés kapcsán nyújtott állami támogatással, ha
a  támogatások halmozása túllépi az  Európai Bizottság által elfogadott határozatban vagy csoportmentességi
rendeletben az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített maximális támogatási intenzitást
vagy összeget. A  nem konkrét elszámolható költségekre nyújtott vagy azokhoz hozzá nem rendelhető csekély
összegű támogatás halmozható más, az  Európai Bizottság által elfogadott csoportmentességi rendelet vagy
határozat alapján nyújtott állami támogatással.
10. Az általános csekély összegű támogatás 10. § (1) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá
tartozó, a folyó üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során odaítélt csekély összegű támogatás bruttó
támogatástartalma nem haladhatja meg a  200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás
fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a  100 000 eurónak megfelelő
forintösszeget.
(2) Általános csekély összegű támogatás nem nyújtható a közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző
vállalkozás részére teherszállító jármű vásárlására.
11. A mezőgazdasági csekély összegű támogatás 11. § Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá
tartozó, a folyó üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során Magyarországon odaítélt mezőgazdasági
csekély összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  15 000 eurónak megfelelő
forintösszeget, figyelembe véve az 1408/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (3) bekezdésében foglalt felső határt.
12. A halászati csekély összegű támogatás 12. § Az egy és ugyanazon halászati és akvakultúra-ágazati vállalkozás részére a 717/2014/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, a  folyó üzleti évben, valamint az  azt megelőző két üzleti év során Magyarországon odaítélt halászati
csekély összegű támogatás támogatástartalma nem haladhatja meg a  30 000 eurónak megfelelő forintösszeget,
figyelembe véve a 717/2014/EU bizottsági rendelet 3. cikk (3) bekezdésében foglalt felső határt.
13. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
14. § Ez a rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet,
b) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott
csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet, valamint
c) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati és akvakultúra-ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági
rendelet
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 15. § (1) Az  Agrár Forgóeszköz Hitelprogram kapcsán igénybe vehető kamattámogatásról szóló 120/2012. (XI. 23.)
VM rendelet [a továbbiakban: 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet] 1. § 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:)
„4. költségátalány: a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz (a továbbiakban: MVH) beérkezett és elfogadott
támogatáslehívási kérelmek esetében az elfogadott kamattámogatási összeg 0,6%-a;”
(2) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 1. § 7. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:)
„7. önálló kamattámogatási kérelem: a kamattámogatási kérelem beadásának időpontjában hatályos, a hitelprogram
keretében megkötött hitelszerződéshez kapcsolódó kamattámogatási kérelem, amely legfeljebb a kamattámogatási
kérelem beadásának naptári negyedévét megelőző második naptári negyedév első napjától kezdődően, a  hitel
hátralévő futamidejére vonatkozik;”
(3) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 1. §-a a következő 12. ponttal egészül ki:
(E rendelet alkalmazásában:)
„12. kiegészítő kamattámogatási kérelem: a  hitelprogram keretében felvett hitelhez kapcsolódó, a  korábbi
kamattámogatási kérelemben feltüntetett kamattámogatási mérték növelése érdekében benyújtott, a  benyújtás
időpontjában hatályos hitelszerződéshez kapcsolódó kamattámogatási kérelem, amely legfeljebb a  kiegészítő
kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyédévét megelőző második negyedév első napjától a  hitel
hátralévő futamidejére vonatkozik;”
(4) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 3. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„3.  § A  vállalkozás az  1.  mellékletben meghatározott adattartalmú, hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási
kérelmét 2014. december 31-ig, önálló kamattámogatási kérelmét, valamint kiegészítő kamattámogatási
kérelmét az  1.  mellékletben meghatározott adattartalommal, a  hitel futamideje alatt egy alkalommal
a  pénzügyi intézményhez nyújthatja be. Az  önálló kamattámogatási kérelemben, a  hitelkérelemhez kapcsolódó
kamattámogatási kérelemben, és a  kiegészítő kamattámogatási kérelemben (a továbbiakban együtt:
kamattámogatási kérelem) százalékpontban kifejezve, két tizedesjegy pontossággal, 0,05 százalékpontos
lépésköz alkalmazásával kell megjelölni a  vállalkozás által igénybe venni kívánt kamattámogatás mértékét és
a kamattámogatás igénybevételének kezdőidőpontját, amely valamely kamatidőszak első napja lehet, és nem lehet
korábbi az önálló és a kiegészítő kamattámogatási kérelem benyújtásának naptári negyedévét megelőző második
naptári negyedév első napjánál.”
(5) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 4. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatás igénybevételére az  a  vállalkozás jogosult, amely a  kamattámogatási kérelem benyújtásának
időpontjában)
„a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Törvény) szerinti nyilvántartásba
vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg
kérelmezi nyilvántartásba vételét a  Törvény alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási
Rendszerben;”
(6) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 4. § (1) bekezdés e) pont ed) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatás igénybevételére az  a  vállalkozás jogosult, amely a  kamattámogatási kérelem benyújtásának
időpontjában
nyilatkozik arról, hogy)
„ed) tudomásul veszi, hogy amennyiben az  ea)  alpont alapján tett nyilatkozat támogatási adataiban változás
következik be, úgy arról köteles haladéktalanul tájékoztatni a pénzügyi intézményt;”
(7) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 4. § (1) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatás igénybevételére az  a  vállalkozás jogosult, amely a  kamattámogatási kérelem benyújtásának
időpontjában)
„g) meghatalmazza a  pénzügyi intézményt, hogy a  kamattámogatás támogatástartalmának zárolása, lekötése
– szükség esetén – felszabadítása érdekében, továbbá a  kamattámogatás lehívásával kapcsolatosan az  MVH előtt
eljárjon;”
(8) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 4. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A vállalkozás részére azon hitelhez nyújtható kamattámogatás, amelynél a pénzügyi intézmény)
„b) a vállalkozás számára rendelkezésre álló szabad csekély összegű (de minimis) keret figyelembevételével – önálló
kamattámogatási kérelem és kiegészítő kamattámogatási kérelem esetén az  MVH-tól kapott csekély összegű
(de  minimis) adatok rendelkezésre állását követő 5 napon belül, hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási
kérelem esetén a  hiteldöntést követő 5 napon belül – záradékkal látja el a  kamattámogatási kérelmet, és azzal
egyidejűleg kezdeményezi az MVH-nál a kamattámogatás támogatástartalmának a lekötését,”
(9) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  pénzügyi intézmény a  szervezeti egységei által megkötött, hatályos hitelszerződések adatait összesíti és
az  általa megelőlegezett kamattámogatást az  MVH által rendszeresített és honlapján közzétett támogatáslehívási
kérelem nyomtatvány benyújtásával naptári negyedévente – legfeljebb a  támogatáslehívási kérelem benyújtását
közvetlenül megelőző két negyedévben megfizetett kamatok tekintetében – a  negyedévet követő hónap
végéig (I. negyedévre: adott év április 30-ig, II. negyedévre: adott év július 31-ig, III. negyedévre: adott év
október 31-ig, IV. negyedévre: következő naptári év január 31-ig), első alkalommal 2013. január 1. és 31. között
a  vállalkozás meghatalmazása alapján igényelheti az  MVH-tól. Egy negyedévben megfizetett kamatok csak egy
támogatáslehívási kérelemben tüntethetőek fel. A  támogatáslehívási kérelemben csak hatályos hitelszerződés
kamatához kapcsolódó kamattámogatás tüntethető fel.”
(10) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 7. §-a a következő (1a) és (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  pénzügyi intézmény által megelőlegezett kamattámogatás hitelkérelemhez kapcsolódó vagy önálló
kamattámogatási kérelem benyújtását követő első alkalommal történő lehívásánál
a) a  pénzügyi intézmény által nem megelőlegezett kamattámogatás, de legfeljebb az  önálló kamattámogatási
kérelem beadásáig a  beadás naptári negyedévében és az  azt közvetlenül megelőző két naptári negyedévben
megfizetett kamatok vonatkozásában járó kamattámogatás, továbbá,
b) ha az  önálló kamattámogatási kérelem beadása nem valamely kamatidőszak első napján történt vagy
hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelem esetén, ha a  hitel első kamatidőszaka nem teljes
kamatidőszak, a beadás napját magában foglaló kamatidőszakra, illetve nem teljes kamatidőszakra járó, a pénzügyi
intézmény által nem megelőlegezett kamattámogatás
is igényelhető az  MVH-tól a  vállalkozás meghatalmazása alapján, amely kamattámogatást a  pénzügyi intézmény
a számláján történő jóváírást követő 8 napon belül átutal a vállalkozás fizetési számlájára.
(1b) A  kiegészítő kamattámogatási kérelem esetén legfeljebb annak beadását követő második kamattámogatás
lehívási időpontban
a) a  pénzügyi intézmény által nem megelőlegezett kamattámogatás növekmény, de legfeljebb a  kiegészítő
kamattámogatási kérelem beadásáig a  beadás naptári negyedévében és az  azt közvetlenül megelőző két naptári
negyedévben megfizetett kamatok vonatkozásában járó kamattámogatás növekmény, továbbá,
b) ha a  kiegészítő kamattámogatási kérelem beadása nem valamely kamatidőszak első napján történt, a  beadás
napját magában foglaló kamatidőszakra járó, a  pénzügyi intézmény által nem megelőlegezett kamattámogatás
növekmény
is igényelhető az MVH-tól a vállalkozás meghatalmazása alapján, amely kamattámogatás növekményt a pénzügyi
intézmény a számláján történő jóváírást követő 8 napon belül átutal a vállalkozás fizetési számlájára.”
(11) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet a következő 10. §-sal egészül ki:
„10. § E rendeletnek az MFB Agrár Forgóeszköz Hitelprogram 2020 kapcsán kamat megfizetéséhez igénybe vehető
csekély összegű támogatásról szóló 47/2015. (VIII. 12.) FM rendelettel megállapított 1.  § 4.  pontját 2015. február
1-jétől kell alkalmazni.”
(12) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 1. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
 (13) A 120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 2. melléklete a 4. melléklet szerint módosul.
 (14) A  120/2012. (XI. 23.) VM rendelet 2.  § (2)  bekezdésében a „hitelkamat 50%-a” szövegrész helyébe a „hitelkamat
60%-a” szöveg lép. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
51/2016. (V. 12.) ME határozata a Nemzetközi Távközlési Egyesület Részes Államainak Meghatalmazottak Értekezletein, Nemzetközi Távközlési Világértekezletein, Rádiótávközlési Világértekezletein, valamint Regionális Rádiótávközlési Értekezletein való magyar részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az elektronikus hírközlésért felelős miniszter és a külpolitikáért felelős miniszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy a  Nemzetközi Távközlési Egyesület Részes Államainak Meghatalmazottak Értekezletein,
Nemzetközi Távközlési Világértekezletein, Rádiótávközlési Világértekezletein, valamint Regionális Rádiótávközlési
Értekezletein Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom az  elektronikus hírközlésért felelős minisztert, hogy a  küldöttség tagjait a  külpolitikáért felelős
miniszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívom a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot az adott értekezlet előtt adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1050/2015. (II. 13.) Korm. határozata a Budapest Bank Zrt. tevékenysége feletti befolyás megszerzése érdekében szükséges intézkedésekről szóló 1708/2014. (XII. 4.) Korm. határozat 7. pontja szerinti kezességvállalásról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a Budapest Bank Zrt. tevékenysége feletti befolyás megszerzése érdekében szükséges
intézkedésekről szóló 1708/2014. (XII. 4.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Kormányhatározat) 7. a.  pontja alapján
az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (cégjegyzékszám: Cg. 01-10-041712, székhelye:
1051 Budapest, Nádor u. 31., a  továbbiakban: MFB Zrt.) által a Corvinus Nemzetközi Befektetési Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (cégjegyzékszáma: Cg. 01-10-043547, székhelye: 1065 Budapest, Nagymező u. 46–48. 1. em.,
a  továbbiakban: Corvinus Zrt.) mint vevő és az  állami kezességvállalás kötelezettje részére, a  Budapest Bank Zrt.
tevékenysége feletti befolyás megszerzése érdekében nyújtott legfeljebb 700 millió USD-nek megfelelő összegű forint
hitelhez, a hitel tőkeösszegének 100%-áig a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény
5. § (1) bekezdés b) pontja alapján az államot visszavonhatatlan készfizető kezesi felelősség terheli.
2. A Kormány egyetért azzal, hogy a Kormányhatározat 7. c. pontja szerinti, az MFB Zrt. által − a Corvinus Zrt. garancia
megbízási szerződése alapján − az  eladó részére adott legfeljebb 700 millió USD összegű garanciavállaláshoz
a  garancia összegének 100%-áig a  Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 5.  §
(1) bekezdés b) pontja alapján az államot visszavonhatatlan készfizető kezesi felelősség terheli.
3. Ez a határozat a közzététele napján 14 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2014/2015. (XII. 29.) Korm. határozata a banki hitelezés ösztönzésének irányairól.
A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
 1. gondoskodjon a  2016.  évi gazdaságnövekedés érdekében szükséges fejlesztéspolitikai intézkedésekről szóló
1831/2015. (XI. 24.) Korm. határozat 1.  mellékletében szereplő adatok felülvizsgálatáról a  garanciavállalási
tevékenység arányának indokolt növelése, így az  arra allokált források ezzel együtt járó emelése érdekében
a 2014–2020 programozási időszakra vonatkozóan;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. március 31. 2. készítse elő az  állami garanciavállalás adminisztrációs terheinek csökkentését lehetővé tevő
jogszabály-módosításokat;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. március 31. 3. vizsgálja meg az állami viszontgarancia mértékének 85%-ról 100%-ra való emelése jogi és költségvetési feltételeit.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
288/2010. (XI. 29.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben a honvédelmi miniszter
előterjesztésére Varga Csaba ezredest, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság törzsfőnök-helyettesét
2010. december 2-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. november 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1082/2011. (IV. 12.) Korm. határozata a Közép-európai Funkcionális Légtérblokk létrehozásáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Közép-európai Funkcionális Légtérblokk létrehozásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás végleges szövegének
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány a
nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
55/2015. (VII. 21.) ME határozata Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti kulturális központok kölcsönös nyitásáról, működtetéséről és tevékenységéről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter és az emberi erőforrások minisztere egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és az  Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti kulturális központok
kölcsönös nyitásáról, működtetéséről és tevékenységéről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásával kapcsolatos tárgyalásokon
részt vevő személyt jelölje ki;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy – az  emberi erőforrások
miniszterével egyetértésben – az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök