text:
2014. XXIX. törvény Magyarország Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya között Magyarország fegyveres erői és a Németországi Szövetségi Köztársaság fegyveres erői tagjainak a másik állam területén történő ideiglenes tartózkodásáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Németországi Szövetségi
Köztársaság Kormánya között Magyarország fegyveres erői és a  Német Szövetségi Köztársaság fegyveres erői
tagjainak a  másik állam területén történő ideiglenes tartózkodásáról szóló megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
A törvényt az Országgyűlés a 2014. június 30-i ülésnapján fogadta el.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
(signatures) Megállapodás Magyarország Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya
között Magyarország fegyveres erői és a Németországi Szövetségi Köztársaság fegyveres erői
tagjainak a másik állam területén történő ideiglenes tartózkodásáról
(Magyar–német katonai jogállási megállapodás)
Magyarország Kormánya
és
a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya
(a továbbiakban együttesen: „Felek”),
tekintettel az  Észak-atlanti Szerződés részes államai között, fegyveres erőik jogállásáról 1951. június 19-én
Londonban létrejött megállapodásra (a továbbiakban: NATO SOFA),
attól az óhajtól vezérelve, hogy megteremtsék Magyarország fegyveres ereje tagjainak a Németországi Szövetségi
Köztársaság és a  Németországi Szövetségi Köztársaság fegyveres ereje tagjainak Magyarország területén történő
ideiglenes tartózkodásainak kiegészítő szabályait,
tekintettel arra, hogy jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a Felek nemzetközi törvényszékeket létrehozó
nemzetközi megállapodásokból, beleértve a  Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát is, eredő jogait és
kötelezettségeit,
az alábbiakban állapodtak meg:
1. cikk
Értelmező rendelkezések (1) A Felek megállapodnak, hogy jelen Megállapodás tekintetében a  NATO SOFA I.  cikk (1)  bekezdésében szereplő
fogalmakat és meghatározásokat alkalmazzák.
(2) A „fegyveres erők tagjai” kifejezés alatt a  Felek fegyveres erői személyi állományának katona és polgári jogállású
tagjait kell érteni.
2. cikk
A Megállapodás tárgya (1) Jelen Megállapodás tárgya kiterjed a Magyar Honvédség és a Németországi Szövetségi Köztársaság Fegyveres Ereje
(Bundeswehr) (a továbbiakban együttesen: „Fegyveres Erők”) tagjainak a másik állam területére történő beutazására,
az onnan történő kiutazására és ideiglenes tartózkodására.
(2) Jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a NATO SOFA rendelkezéseit.
3. cikk
A tartózkodások fajtája, célja és időtartama
(1) A Fegyveres Erők tagjainak jelen Megállapodás szerinti ideiglenes tartózkodásai gyakorlatok, katonai szervezetek
kiképzéseinek, valamint szárazföldi áthaladásainak, továbbá a  Fogadó Állam illetékes hatóságainak felelősségi
körében végrehajtandó humanitárius segítségnyújtási tevékenységeknek és kutató-mentő műveleteknek
a végrehajtását szolgálják, amely tevékenységekben a Küldő Állam fegyveres erőinek legfeljebb háromezer (3000)
tagja vesz részt, általános szabályként harminc (30) napot nem meghaladó időtartamban.
(2) A Fegyveres Erők egyéni összekötői és tanácsadói beosztásokban szolgáló, valamint képzésben résztvevő egyes
tagjai vonatkozásában legfeljebb két (2) év, meghosszabbítható időtartamú tartózkodásban is meg lehet állapodni.
(3) A felsorolt tartózkodások fajtájának, céljának és időtartamának részleteit a Felek illetékes hatóságai egyeztetik.
4. cikk
A be- és kiutazás és a tartózkodás szabályai
(1) A NATO SOFA III.  cikkének rendelkezéseit nem érintve, a Küldő Állam fegyveres erői tagjainak jelen Megállapodás
szerinti be- és kiutazásának és ideiglenes tartózkodásának engedélyezése tekintetében a  Fogadó Állam nemzeti
jogszabályait kell alkalmazni.
(2) A Küldő Állam fegyveres erői által a Fogadó Államba behozott vagy ott szállított fegyverekre az alábbi rendelkezések
vonatkoznak:
a) A Németországi Szövetségi Köztársaság illetékes hatóságai Magyarország illetékes hatóságaival konzultálva
meghatározzák a  Németországi Szövetségi Köztársaságba behozható vagy annak területén szállítható
háborús és egyéb fegyverek mennyiségét és típusait, valamint az  e  fegyverekre érvényes nyilvántartási,
illetve bejelentési követelményeket. A  Németországi Szövetségi Köztársaság háborús fegyverek
ellenőrzéséről szóló törvényei rendelkezéseinek értelmében szükséges, valamint a  külkereskedelmi
engedélyeket megadottnak kell tekinteni Magyarország fegyveres erői tagjai által behozatalra vagy szállításra
kerülő valamennyi háborús fegyver vonatkozásában [a  háborús fegyverek ellenőrzéséről szóló törvény 1. §
(1) bekezdéséhez tartozó melléklet – Háborús Fegyverek Jegyzéke B része szerint], amennyiben e fegyverek
nem gyalogsági taposóaknák vagy kazettás lőszerek. Magyarország fegyveres erői nem szállíthatnak be
a  Németországi Szövetségi Köztársaság területére vagy nem szállíthatnak a  Németországi Szövetségi
Köztársaság területén nukleáris, biológiai és vegyi fegyvereket (Háborús Fegyverek Jegyzéke A rész), valamint
gyalogsági taposóaknákat és kazettás lőszereket.
b) Magyarország illetékes hatóságai a  jelen Megállapodás keretében a  Németországi Szövetségi Köztársaság
fegyveres erői által Magyarország területére behozott, beszállított vagy Magyarország területén szállított
fegyverek vonatkozásában nem követelhetnek engedélyeket vagy jóváhagyásokat. Magyarország illetékes
hatóságai a  Németországi Szövetségi Köztársaság illetékes hatóságaival konzultálva meghatározhatják
e  fegyverek mennyiségét és típusait, valamint az  e  fegyverekre érvényes nyilvántartási, illetve bejelentési
követelményeket. A  Németországi Szövetségi Köztársaság fegyveres erői vagy az  annak nevében eljáró
személyek nem jogosultak Magyarország területére nukleáris, biológiai és vegyi fegyvereket, valamint
gyalogsági taposóaknákat és kazettás lőszereket behozni, beszállítani vagy Magyarország területén szállítani.
5. cikk
Közrend és közbiztonság
Amennyiben a  Küldő Állam fegyveres erejének valamely tagja veszélyezteti a  Fogadó Állam közbiztonságát vagy
közrendjét, úgy a  Fogadó Állam jogosult az  érintett személynek a  Fogadó Állam területéről való haladéktalan
távozását kérni. A  Küldő Állam hatóságai a  távozásra vonatkozó igényeknek harminc (30) napon belül eleget
tesznek.
6. cikk
Közegészségügy (1) A  Küldő Állam vállalja a  nemzetközi és a  Fogadó Államban alkalmazandó nemzeti egészségügyi szabályok
tiszteletben tartását. A Küldő Állam fegyveres erejének tagjaitól a Fogadó Állam területére ideiglenes tartózkodás
céljából való belépésükkor megkövetelhetik a  Küldő Állam hatóságai által kiállított, a  fertőző betegségektől való
mentességet igazoló hivatalos egészségügyi tanúsítvány bemutatását. A Fogadó Állam illetékes katonai hatóságai
legalább harminc (30) nappal a  belépés tervezett időpontját megelőzően értesítik az  igazolási kötelezettséggel
kapcsolatos valamennyi követelményről a Küldő Állam illetékes katonai hatóságait.
(2) A Felek illetékes katonai hatóságai biztosítják az (1) bekezdés tárgyát érintő információcsere kölcsönös elősegítését.
 (3) A  Fogadó Állam területén az  emberek, állatok és növények hordozta fertőző betegségek megelőzése és
a növényeket valamint a növényi eredetű termékeket veszélyeztető organizmusok kezelése tekintetében a Fogadó
Állam megfelelő nemzeti jogszabályait kell alkalmazni. A Fogadó Állam illetékes hatóságai a  járvány megelőzési,
fertőző járvány kezelési és élelmiszerügyi jogszabályaik keretében teendő intézkedéseiket, a növényekre és növényi
eredetű és egyéb termékekre vonatkozó növény egészségügyi intézkedéseiket, valamit gyógyszerekkel, gyógyászati
eszközökkel és közegészségügyi ellenőrzéssel kapcsolatos jogszabályaik keretében teendő intézkedéseiket
a nemzetközi szerződésekben vállalt köztelezettségeikkel összhangban hozzák meg.
7. cikk
Büntető joghatóság és kényszerítő intézkedések (1) Azon esetekben, amikor a  NATO SOFA VII.  cikk (3)  bekezdés b)  pontja szerint a  Fogadó Állam elsődleges joga
a büntető joghatóság gyakorlása a Küldő Állam fegyveres erejének tagjai felett, a Fogadó Állam illetékes hatóságai
lemondanak e  joguk gyakorlásáról, kivéve ha a  Fogadó Állam alapvető igazságszolgáltatási érdekei a  büntető
joghatóság gyakorlását szükségessé teszik.
(2) Az alapvető igazságszolgáltatási érdekek különösen az alábbi esetekben tehetik a büntető joghatóság gyakorlását
szükségessé:
a) a Fogadó Állam biztonságát veszélyeztető jelentős súlyú bűncselekmények,
b) halált okozó, a testi épség és a nemi élet szabadsága elleni súlyos bűncselekmények.
Az a) és b)  pontban felsorolt bűncselekmények tekintetében a  büntetőjogi felelősséget a  Fogadó Állam joga
szabályozza.
(3) A  büntető joghatóság gyakorlásáról való lemondás esetén, a  Fogadó Állam kérelmére, a  Küldő Állam a  terheltet
haladéktalanul eltávolítja a Fogadó Állam területéről. A büntető joghatóság gyakorlásáról való lemondást követően
a (korábbi) Fogadó Állam meghatározott egyedi esetekben tájékoztatást kérhet a Küldő Államba visszatért terhelttel
szembeni büntetőeljárásról.
(4) A  Felek államainak illetékes bíróságai és hatóságai a  vonatkozó nemzeti jogszabályaik és a  nemzetközi
szerződésekben vállalt kötelezettségeik keretein belül kölcsönösen jogsegélyt nyújtanak egymásnak a  büntető
eljárások támogatása érdekében. Amennyiben a Fogadó Állam nem mond le a büntető joghatóság gyakorlásáról,
a  Küldő Állam a  nemzeti jogrendszere által lehetővé tett mértékig mindent megtesz, hogy a  fegyveres erejének
azon tagjait, akiket a Fogadó Állam területén való tartózkodásuk idején elkövetett bűncselekménnyel gyanúsítanak,
rábírja a  Fogadó Állam bíróságai és hatóságai előtti megjelenésre, amennyiben őket erre a  Fogadó Állam joga
kötelezi. Amennyiben a  terhelt a  Küldő Államba visszatért, és a  (3)  bekezdés rendelkezései nem alkalmazandóak,
a  Fogadó Állam kérelmére a  Küldő Állam az  ügyet a  Küldő Állam illetékes hatóságai elé terjeszti a  büntetőeljárás
megindításával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében.
(5) A  Fogadó Állam bíróságai és illetékes hatóságai joghatóságuk és illetékességük keretei között a  Küldő Állam
fegyveres erejének tagjaival szemben a  Fogadó Állam területén való tartózkodásuk idején kényszerítő
intézkedéseket rendelhetnek el és hajthatnak végre.
(6) Ha a  Küldő Állam fegyveres ereje tagját a  Fogadó Állam hatóságai őrizetbe vették vagy vele szemben személyi
szabadságot korlátozó egyéb kényszerítő intézkedést hoztak, a  Fogadó Állam illetékes hatósága haladéktalanul
értesíti a  Küldő Államnak a  Fogadó Államban működő diplomáciai képviseletét. Az  értesítés tartalmazza, hogy
az ügyben a további eljárásra mely bíróság vagy hatóság illetékes.
(7) A Küldő Állam bíróságai és hatóságai büntető joghatóságukat a Fogadó Államban nem gyakorolhatják.
 (8) Amennyiben a  Fogadó Államban a  Küldő Állam fegyveres erejének tagjával szemben a  Fogadó Államban
folyamatban lévő büntetőeljárás során szükségessé válik annak megállapítása, hogy valamely cselekményt vagy
mulasztást szolgálati feladat végrehajtása során követtek-e el, úgy ennek megállapítása során a Küldő Állam jogával
összhangban kell eljárni. Erről a Fogadó Állam kérelmére a Küldő Állam által kijelölt hatóság a Fogadó Állam illetékes
hatóságaihoz történő benyújtás céljából igazolást állíthat ki, amelyet azok a nemzeti jogszabályaiknak megfelelően
vesznek figyelembe.
8. cikk
Távközlés (1) A  Fogadó Államban biztosított nyilvános távközlési szolgáltatások használatára egyaránt vonatkoznak a  Fogadó
Állam általános szabályai és a  szolgáltató megfelelő általános szerződési feltételei is. E  rendelkezés hatálya
különösképpen a díjak kiszámításának, elszámolásának és megtérítésének módjaira terjed ki.
(2) A  Küldő Állam fegyveres erejének tagjai, amennyiben ezt a  tartózkodásuk céljának elérése szükségessé teszi,
a  Fogadó Állam illetékes hatóságainak engedélyével, ideiglenes jelleggel távközlési létesítményeket, beleértve
a rádió rendszereket is, telepíthetnek és üzemeltethetnek.
(3) A  Fogadó Állam területén a  Küldő Állam fegyveres ereje által üzemeltetendő vagy a  nyilvános távközlő hálózat
kapcsolati vagy átviteli vonalaihoz csatlakoztatandó rádió rendszereinek és távközlő végberendezéseknek meg
kell felelniük a Fogadó Állam jogszabályai szerint, a rádió rendszerekre és távközlő végberendezésekre általánosan
vonatkozó alapvető műszaki követelményeknek. A  követelményeknek való megfelelést megfelelőségi értékelési
eljárás során kell tanúsítani, és a megfelelőségi jelöléseket az eszközökön el kell helyezni.
(4) A  Küldő Állam fegyveres erejének tagjai a  Fogadó Államban való tartózkodásuk idején kizárólag a  Fogadó Állam
illetékes hatóságai által részükre kijelölt rádiófrekvenciákat használhatják, kivéve, ha az  eszközök az  egyéni
engedélyhez nem kötött frekvenciákon működnek. A rádiófrekvenciák kijelöléséhez szükséges kérelmet legkésőbb
negyvenkét (42) nappal az  üzemeltetés megkezdésének tervezett időpontja előtt kell benyújtani. A  tartózkodás
befejezésekor a rádiófrekvenciákat vissza kell adni a Fogadó Állam illetékes hatóságainak.
(5) A  Küldő Állam fegyveres erejének tagjai minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy
a  Fogadó Állam távközlő rendszereinek az  ő távközlő vagy egyéb elektronikus berendezéseik általi zavarását
elkerüljék. Amennyiben a Küldő Állam fegyveres erejének rádióállomásai károsan zavarják a Fogadó Állam területén
kívüli rádióállomásokat, illetve azok általi zavarásnak vannak kitéve, úgy a  Fogadó Állam illetékes hatóságai
a Nemzetközi Távközlési Egyesület egységes szerkezetbe foglalt Alapokmánya és Egyezménye és Rádiószabályzata
szerint járnak el. A  Fogadó Állam illetékes hatóságai a  hatályos rendelkezések biztosította hatáskörük mértékéig
megtesznek minden szükséges intézkedést a Küldő Állam fegyveres ereje távközlő berendezéseinek a Fogadó Állam
távközlő vagy egyéb elektronikai eszközei általi zavarásának elkerülése érdekében. Elektromágneses interferencia
esetén az eszközök elektromágneses kompatibilitására vonatkozó nemzeti szabályokat kell alkalmazni. Amennyiben
ennek eredményeként a  zavarás forrását üzemen kívül kell helyezni, úgy a  Küldő Állam fegyveres ereje ezt
haladéktalanul végrehajtja.
9. cikk
Környezetvédelem (1) A  Felek elismerik és elfogadják a  környezetvédelem jelentőségét a  fegyveres erőik tagjai által a  másik állam
területén végrehajtott tevékenységeik során. A Küldő Állam fegyveres erejének tagjai kötelesek betartani a Fogadó
Állam környezetvédelmi jogszabályait.
(2) A  Felek illetékes hatóságai szorosan együttműködnek a  környezetvédelmi ügyekben, különösen a  gyakorlatok
előkészítése során.
(3) A Fogadó Állam jogszabályi előírásain túlmenően is el kell kerülni a környezet károsítását, illetve ahol a környezet
károsítása nem elkerülhető a  károsítás kiegyenlítése érdekében megfelelő környezetvédelmi intézkedéseket kell
foganatosítani.
(4) A  fegyverzeti eszközök, nehéz technikai eszközök és veszélyes anyagok szállítását elsődlegesen vasúton és vízi
úton kell biztosítani. A  védelmi minisztériumok a  Fogadó Állam illetékes hatóságaival egyeztetve megállapodnak
a szállítási útvonalakban és eszközökben.
(5) A  Küldő Állam fegyveres erejének tagjai légijárműveiket, vízi járműveiket és gépjárműveiket a  Fogadó Államban
kizárólag a  Fogadó Állam szabályozói szerinti alacsony szennyezőanyag kibocsátású üzem- és kenőanyagokkal,
valamint adalékokkal üzemeltetik, amennyiben ezek megfelelnek a  légijárműveikre, vízi járműveikre és
gépjárműveikre vonatkozó műszaki követelményeknek. A  személy- és haszonjárművek alkalmazása során be kell
tartani a  Fogadó Állam zajártalom és kipufogógáz kibocsátás korlátozására vonatkozó jogszabályait, amennyiben
azok betartása nem jelent indokolatlan terhet.
(6) A  kiképzési létesítmények igénybe vétele során a  Küldő Állam fegyveres erejének tagjai kötelesek betartani
az  igénybe vételi, különösen a  biztonsági, tűzvédelmi és környezetvédelmi rendszabályokat. A  Fogadó állam
fegyveres erejének adminisztratív rendelkezései tekintetében ugyanez vonatkozik a  gyakorlatokra is. A  Felek
védelmi minisztériumai saját hatáskörükben eljárva, külön adminisztratív szabályokban állapodnak meg az éjszakai,
szombati, vasárnapi és ünnepnapi lövészetekre vonatkozóan.
(7) A Küldő Állam fegyveres erejének tagjai a Fogadó Állam hulladékok környezetbarát újrahasznosítására vagy egyéb
kezelésére vonatkozó jogszabályai szerint járnak el. A fel nem használt lőszerek robbantással vagy égetéssel történő
megsemmisítése a nem erre kijelölt létesítmények területén nem engedélyezett.
10. cikk
A Küldő Állam fegyveres ereje gépjárműveinek üzemeltetése és a Fogadó Állam repülőtereinek
igénybe vétele
(1) A  Küldő Állam fegyveres erejének gépjárműveit és vontatmányait a  Küldő Állam illetékes hatósága a  közúti
forgalomban való részvétel céljából nyilvántartásba veszi és engedélyezi.
(2) A  Küldő Állam fegyveres ereje tagjainak a  Fogadó Állam hatályos nemzeti jogszabályai, a  Felek között létrejött
vonatkozó nemzetközi megállapodások, beleértve a  megfelelő technikai megállapodások és eljárási szabályok,
valamint az Európai Unió jogszabályai szerint végrehajtott szállításait és mozgásait engedélyezettnek kell tekinteni.
Amennyiben a  katonai szállítások és mozgások végrehajtásához a  veszélyes anyagok szállítása miatti külön vagy
rendkívüli jóváhagyások és engedélyek megadása szükséges, úgy ezek kiadását a Fogadó Állam illetékes hatóságai
végzik. A  Küldő Állam illetékes hatóságai megfelelő időben tájékoztatják a  Fogadó Állam katonai hatóságait
a mozgások és szállítások technikai részleteiről.
(3) A  Fogadó Állam katonai hatóságai koordinálják a  Küldő Állam katonai érdekeinek képviseletét a  szállítások
megszervezése során a polgári hatóságok és vállalkozások irányában.
(4) A  Küldő Állam saját, a  fegyveres erői tagjainak és hadfelszerelésének szállításához szükséges teher- és
személyszállító vasúti kocsijainak nyilvántartása, továbbá a Fogadó Állam vasúti infrastruktúrájának igénybe vételét
szabályozó és arra vonatkozó biztonsági előírások tekintetében az  Európai Unió jogi aktusait és azok Fogadó
Állam nemzeti jogába átültetett rendelkezéseit, valamint a  Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF)
rendelkezéseit kell alkalmazni. Amennyiben fennáll a Fogadó Államnak a Küldő Állam vasúti járműveinek minőségi
állapotára és alkalmazására vonatkozó jogszabályaitól való eltérés szándéka, úgy a  Küldő Állam vasúttársasága
a szükséges engedélyek kiadását a Fogadó Állam közlekedési hatóságainál kérelmezi.
(5) A  Küldő Állam fegyveres erejének tagjai betartják a  Fogadó Állam közlekedési szabályait, beleértve a  balesti
helyszínen való magatartást és a  veszélyes anyagok szállítását szabályozó rendelkezéseket is. A  Fogadó
Állam illetékes hatóságai felügyelik az  előzőekben felsorolt szabályok betartását. A  Küldő Állam illetékes
hatóságai segítséget nyújtanak e  felügyelet végrehajtásához. A  Küldő Állam figyelembe veszi a  Fogadó Állam
közlekedésbiztonsági szabályait. Az e szabályok által lehetővé tett keretek között a Küldő Állam fegyveres erejének
tagjai alkalmazhatják a gépjárművek, vontatmányok, belvízi vízi járművek és légijárművek tervezésére, gyártására,
kialakítására és felszerelésére vonatkozó nemzeti szabványaikat. A  Felek hatóságai szoros egyeztetést folytatnak
az előzőekben felsorolt rendelkezések alkalmazásának tárgyában.
(6) A  Fogadó Állam közúti közlekedési jogszabályaiban rögzített méretekre, tengelyterhelésre, össztömegre vagy
mennyiségre vonatkozó korlátozásokon túllépő gépjárművek és vontatmányok üzemeltetése, a szükséghelyzeteket
kivéve, a  Fogadó Állam illetékes hatóságainak engedélyével történhet. Általános rendelkezésként a  lánctalpas
járművek a  gyakorlóterek területén kívül kizárólag vasúton vagy szükség esetén nyitott tréleren mozgathatóak.
Gumibetétes lánctalppal nem rendelkező lánctalpas járművekkel közúton tilos közlekedni.
(7) A szükséghelyzeteket kivéve a Küldő Államban ilyenként bejegyzett katonai légijárművekkel a Fogadó Állam polgári
vagy polgári és katonai rendeltetésű repülőtereinek a Küldő Állam fegyveres erejének tagjai általi igénybe vételére
kizárólag a  Fogadó Állam illetékes hatósága által, a  Fogadó Állam hatályos jogszabályaival összhangban kiadott
engedéllyel kerülhet sor.
(8) A Felek illetékes hatóságai koordinálják az általuk telepített és üzemeltetett repülésirányítási és a kapcsolódó híradó
rendszereket a  légiközlekedés biztonságának szavatolásához és a  fegyveres erőik tagjai tartózkodásának céljai
eléréséhez szükséges mértékben.
11. cikk
Kárigények rendezése (1) A  Felek kölcsönösen tájékoztatják egymást a  kárigények rendezésében illetékes hatóságaikról. E  hatóságok
a  jóhiszeműség elve alapján együttműködnek. A  hatóságok minden lehetséges segítséget megadnak egymásnak
annak érdekében, hogy biztosítsák a  Fogadó Állam bíróságai és hatóságai által a  fegyveres erők személyi
állományának katona és polgári jogállású tagjai polgári jogi kötelezettségeivel kapcsolatosan hozott ítéletek és
közigazgatási határozatok teljesítését.
(2) Harmadik fél kárigényének rendezésére a  NATO SOFA VIII.  cikk (5)–(7)  bekezdések rendelkezésein túl, a  VIII.  cikk
(6)  bekezdés a)–c)  pontjaiban meghatározott, és jelen bekezdés f )  pontjában foglaltakkal kiegészített eljárásban,
az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni:
a) A Fogadó Állam kártérítési igény átvételére és kivizsgálására jogosult hatósága a  kártérítési igény
kézhezvételét követően haladéktalanul megkezdi saját vizsgálatát.
b) A Fogadó Állam hatósága a lehető leghamarabb, de legkésőbb a kártérítési igény kézhezvételét követő négy
héten belül értesíti a Küldő Állam hatóságát a kártérítési igény kézhezvételéről. Az értesítés szükség szerint
tartalmazza a Fogadó Állam hatósága által adott nyilvántartási számot, a kárigényt bejelentő nevét és címét,
az  esemény rövid leírását, bekövetkezésének helyét és időpontját, az  igényelt kártérítés összegét, a  kár
jellegét, valamint a  fegyveres erők káreseményben érintett tagjainak nevét és az  alegység megnevezését.
Az értesítést két példányban kell kiállítani.
c) A Küldő Állam hatósága visszaigazolja az  értesítés beérkezését, és a  kézhezvételt követő hat héten belül
megküldi a Fogadó Állam hatóságának az összes rendelkezésre álló információt és bizonyítékot. Amennyiben
ezek az  információk és bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, úgy erről a  tényről a  Küldő Állam hatósága
értesíti a Fogadó Állam hatóságát. A Küldő Állam hatósága továbbá tájékoztatja a Fogadó Állam hatóságát,
hogy a  megítélése szerint a  kárt olyan tevékenység vagy mulasztás okozta, amely tekintetében a  Küldő
Állam fegyveres ereje jogilag felelős, vagy a fegyveres erők gépjárműveinek igénybevételével kapcsolatosan
következett-e be a káresemény, illetve hogy jogszerű vagy jogszerűtlen volt-e a gépjármű igénybe vétele.
d) A rendelkezésre álló összes információ és bizonyíték elemzését követően a Fogadó Állam hatósága a Fogadó
Állam jogszabályai szerint dönt a kárigény jogszerűségéről, illetve annak jogos mértékéről.
e) A Fogadó Állam hatósága nemzeti valutájában fizeti meg a  kártérítés összegét. A  Fogadó Állam a  NATO
SOFA VIII. cikk (5) bekezdés e) pontja szerint kéri a Küldő Állam hatóságától a Küldő Államot terhelő összeg
megtérítését. A  Küldő Állam hatósága az  összeg megtérítését három hónapon belül teljesíti. Amennyiben
a  Fogadó Állam jogszabályai szerint a  kártérítés járadék formájában fizetendő, úgy a  két Állam illetékes
hatóságai megállapodhatnak egy tőkésített összeg kifizetéséről a  Fogadó Államban alkalmazandó
rendelkezések szerint.
f ) A nem szolgálati feladat végrehajtása során okozott kár esetén a  Fogadó Állam hatósága jelentést készít
a  Küldő Állam hatóságának, amelyik haladéktalanul megvizsgálja azt, és dönt az  esetleges kártérítés
felajánlásáról vagy a  kárigénynek a  kárfelelősség elismerésével nem járó (ex gratia) juttatással való
rendezéséről, illetve kedvező döntés esetén annak mértékéről. A  Fogadó Fél hatósága, a  Küldő Állam
döntésétől függetlenül, a károsultaknak a kárrendezés érdekében ex gratia juttatást ajánlhat fel. Amennyiben
a  károsult a  felajánlást kárigényének maradéktalan rendezéseként elfogadja, a  Fogadó Állam hatósága
teljesíti a kifizetést. A Küldő Állam hatósága az így kifizetett összeget megtéríti a Fogadó Állam hatóságának.
A jelen cikk a)–d) pontjainak rendelkezéseit továbbra is alkalmazni kell.
12. cikk
Gyakorlatok (1) A gyakorlatokat a Fogadó Állam jogszabályai és fegyveres erejének szolgálati szabályzatai szerint kell végrehajtani.
 (2) Általános szabályként a  szárazföldi gyakorlatokat katonai gyakorlótereken, lőtereken és egyéb katonai kiképzési
létesítményekben kell végrehajtani.
 (3) A  légtérben a  gyakorlatokat a  Fogadó Államnak a  légterébe való berepülést, légterének használatát, a  repülési
létesítményeinek igénybe vételét szabályozó előírásai, valamint a  Fogadó Állam vonatkozó szabályaiban
meghatározott értesítési, engedélyezési és koordinációs eljárások szerint kell végrehajtani. A  mindenkori
Fogadó Állam szabályozói magukban foglalják a  hatályos magyar és a  német légiközlekedési törvényt, valamint
az  alkalmazandó magyar és német polgári és katonai szabályzatokat és közigazgatási rendelkezéseket.
A  gyakorlatot végrehajtó hajózó személyzetnek, valamint a  gyakorlatban résztvevő légiforgalmi és légvédelmi
irányító szolgálat állományának a  repülésbiztonsági és repülésirányítási követelményeknek megfelelő angol
nyelvismerettel kell rendelkezniük.
(4) Hadihajókkal és katonai úszólétesítményekkel a parti tengereken és belföldi víziutakon a Fogadó Állam jogszabályai
szerint kell végrehajtani a gyakorlatokat.
(5) A  gyakorlatok végrehajtása előtt a  Felek illetékes hatóságai részletesen meghatározzák a  biztosítandó
szolgáltatásokat és keletkező költségeket.
13. cikk
Viták rendezése
Jelen Megállapodás alkalmazásából és értelmezéséből eredő, a NATO SOFA alkalmazására és értelmezésére ki nem
terjedő vitákat a Felek békés úton, konzultációk útján, harmadik fél bevonása nélkül rendezik.
14. cikk
Végrehajtási rendelkezések
Jelen Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos rendelkezésekben a  Felek államainak illetékes minisztériumai
állapodhatnak meg.
15. cikk
Hatálybalépés, módosítás és megszűnés (1) Jelen Megállapodás attól a  naptól számított egy hónap múlva lép hatályba, amelyen a  Felek kölcsönösen
tájékoztatják egymást a hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelmények teljesüléséről. Ezen értesítési időszak
az utolsó értesítés kézhezvételének időpontjával kezdődik.
(2) Jelen Megállapodás a  Felek kölcsönös egyetértésével írásban bármikor módosítható vagy kiegészíthető.
A  módosítások és kiegészítések jelen cikk (1)  bekezdésének rendelkezései szerint lépnek hatályba, és ezek jelen
Megállapodás elválaszthatatlan részét képezik.
(3) Jelen Megállapodás határozatlan időre jön létre. Jelen Megállapodást bármelyik Fél diplomáciai úton tett írásbeli
nyilatkozatával felmondhatja. A felmondás a nyilatkozat kézhezvételétől számított egy év elteltével lép hatályba.
Készült Budapesten, 2014. február 27-én két eredeti példányban, mindkettő magyar, német és angol nyelven,
valamennyi szöveg egyaránt hiteles. A  magyar és a  német nyelvű szövegek eltérő értelmezése esetén az  angol
nyelvű változat az irányadó.
Magyarország Kormánya nevében
a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya nevében
(aláírások)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 15. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
31/2017. (XII. 22.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezet 2018. évre vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzatai és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek a kijelöléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdésében foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XV.  Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok, az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján, továbbá az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 38. §-a alapján létrehozott fejezeti kezelésű előirányzatok, valamint a 2017. évben
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok maradványa (a továbbiakban együtt: fejezeti kezelésű előirányzatok)
szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes felhasználásáért, a  rendelkezési jogosultságok betartásáért,
a  jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatok ellátásáért, valamint azok
ellenőrzéséért – ha a  Kvtv. vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kormányrendeletben, miniszteri
rendeletben és az  adott előirányzatra vonatkozó külön utasításban foglaltak figyelembevételével kijelölt vezetők
a felelősek.
2. § A  Kvtv. 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetébe sorolt központi kezelésű előirányzat, továbbá
a Kvtv. 8. § (1) és (4) bekezdése alapján létrehozott központi kezelésű előirányzat (a továbbiakban együtt: központi
kezelésű előirányzatok) szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes felhasználásáért, a  rendelkezési
jogosultságok betartásáért, a  jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatok
ellátásáért, valamint azok ellenőrzéséért – ha a  Kvtv. vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik –
kormányrendeletben, miniszteri rendeletben és az  adott előirányzatra vonatkozó külön utasításban foglaltak
figyelembevételével a kijelölt vezetők a felelősek.
3. § A fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit az 1. és 2. melléklet jelöli ki.
4. § A központi kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit a 3. melléklet jelöli ki.
5. § Ez az utasítás 2018. január 1-jén lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a  Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezet 2017. évre vonatkozó fejezeti kezelésű
előirányzatai és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről szóló 9/2017. (III. 10.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
343/2007. (HK 2/2008.) MH GEOSZ intézkedése a Magyar Honvédség Geoinformációs Szolgálat csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, illetve a
csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi
és formai követelményeiről, valamit az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/205. (HK 2/2006.) HM utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás
alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési
Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM
rendelet rendelkezéseire – az MH Geoinformáicós Szolgálat (a továbbiakban: MH GEOSZ) csapatkarjelzésének
rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH GEOSZ személyi állományára terjed ki.
2. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és
felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viseletét az MH
GEOSZ hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
3. Az MH geoinformációs szolgálatfőnök által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés mellékletei tartalmazzák.
4. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik a
jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről és az MH GEOSZ személyi
állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
5. Jelen intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Szabó Gyula okleveles mérnök ezredes s. k.,
geoinformációs szolgálatfőnök


text:
73/2007. (HK 11.) HM határozata a Magyar Honvédség Katonai Közlekedési Központ költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 10. §-ában,
valamint a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 1997. szeptember 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1957. november 1.
2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Katonai Közlekedési Központ.
Rövidített megnevezése: MH KKK 3.3 A költségvetési szerv székhelye: 1101 Budapest X., Zách u. 4.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. 4.4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
MH Katonai Szállítási Főigazgatóság, 1134 Budapest XIII., Lehel u. 33–35.
5.5 6 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; egyes
logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.7 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751450 HM (MH) hivatalok és háttérintézmények tevékenysége. 7.8 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, ezred jogállású szervezet. Állománya az MH
költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére biztosított létszámkeretbe
tartozik. 8.9 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
1 Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 35. pont.
7 Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8 Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9 Módosította: 52/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9.10 A költségvetési szerv az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnok közvetlen szolgálati alárendeltségébe
tartozik. 10.11 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.12 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.13 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képesség fenntartása; 842203 Védelmi képesség fejlesztése;
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő (hazai) tevékenysége;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvíz esetén);
842192 Nemzetközi katonai és rendészeti szerepvállalás béketámogató és válságkezelő műveletekben.
13.14 15 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: parancsnok; b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14.16 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 15.17 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
16.18 A költségvetési szerv vezetési rendjét, szervezeti felépítését, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot az MH Katonai Közlekedési Központ
parancsnoka ezen határozat hatálybalépését követő 30 napon belül módosítja és azt jóváhagyásra felterjeszti a HM
Honvéd Vezérkar főnökhöz. 17.19 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba, egyidejűleg a Magyar Honvédség Katonai Közlekedési Központ
alapításáról szóló 129/1997. HM határozat, valamint az azt módosító 11/2005. (HK 5.) HM határozat és 124/2006.
(HK 23.) HM határozat hatályát veszti. A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1146/2016. (III. 25.) Korm. határozata Magyarország Árvízi Országos Kockázatkezelési Tervéről.
A Kormány az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvben foglalt tagállami kötelezettség teljesítése érdekében elfogadta Magyarország Árvízi
Országos Kockázatkezelési Tervét, és a  vizek többletéből eredő kockázattal érintett területek meghatározásáról,
a veszély- és kockázati térképek, valamint a kockázatkezelési tervek készítéséről, tartalmáról szóló 178/2010. (V. 13.)
Korm. rendelet 10. § (3) bekezdése alapján elrendeli annak Hivatalos Értesítőben történő közzétételét.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
130/2014. (IV. 18.) Korm. rendelete az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodás kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad az  Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező
képviselői között az  AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a  2014–2020 közötti időtartamra szóló
többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az  Európai
Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára
nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
BELSŐ MEGÁLLAPODÁS
AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI KÖZÖTT
AZ AKCS–EU PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL ÖSSZHANGBAN A 2014–2020 KÖZÖTTI IDŐTARTAMRA
SZÓLÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET ÉRTELMÉBEN NYÚJTANDÓ EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁS
FINANSZÍROZÁSÁRÓL, VALAMINT AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
NEGYEDIK RÉSZÉNEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TENGERENTÚLI ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK SZÁMÁRA NYÚJTANDÓ
PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS ELOSZTÁSÁRÓL AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK A  TANÁCS KERETÉBEN
ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
az Európai Beruházási Bankkal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) Az egyrészről az  afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az  Európai Közösség és
tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt1, először Luxembourgban 2005. június 25-én2, másodszor
Ouagadougouban 2010. június 22-én3 módosított partnerségi megállapodás (a továbbiakban: az  AKCS–EU
partnerségi megállapodás) pénzügyi jegyzőkönyvek meghatározásáról rendelkezik minden ötéves időtartamra.
(2) A tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői 2006. július 17-én belső megállapodást fogadtak
el az AKCS–EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi
keret értelmében nyújtandó közösségi támogatások finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya
alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról4 .
(3) A tengerentúli országok és területek, valamint az  Európai Közösség társulásáról szóló, 2001. november 27-i
2001/822/EK tanácsi határozat (a továbbiakban: tengerentúli társulási határozat)5 2013. december 31-ig
alkalmazandó. Ezen időpontot megelőzően új határozatot kell elfogadni.
(4) Az AKCS–EU partnerségi megállapodás és a  tengerentúli társulási határozat végrehajtása érdekében létre kell
hozni a 11. Európai Fejlesztési Alapot (EFA), és eljárást kell kialakítani a források elosztásának és a tagállamok ezen
forrásokhoz történő hozzájárulásának meghatározására
(5) Az Európai Unió és tagállamai az  afrikai, karibi és csendes-óceáni államokkal (AKCS-államok) közösen
teljesítményértékelést végeztek az  AKCS–EU partnerségi megállapodás Ib.  mellékletével összhangban, amelynek
során többek között a kötelezettségvállalások és kifizetések megvalósulásának mértékét vizsgálták.
(6) Meg kell határozni a pénzügyi együttműködés igazgatási szabályait.
 (7) A Bizottságon belül létre kell hozni a  tagállamok kormányainak képviselőiből álló bizottságot (a továbbiakban:
az EFA-bizottság), és az Európai Befektetési Bankon (EBB) belül is hasonló bizottságot kell kialakítani. A Bizottságnak
és az  EBB-nek az  AKCS–EU partnerségi megállapodás és a  tengerentúli társulási határozat vonatkozó
rendelkezéseinek alkalmazása érdekében végzett munkáját össze kell hangolni.
(8) Az Európai Unió fejlesztési együttműködési politikáját az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése által 2000.
szeptember 8-án elfogadott millenniumi fejlesztési célok vezérlik, beleértve minden későbbi módosításukat is.
(9) A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság
2005. december 22-én elfogadták az  Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló együttes nyilatkozatot: az  európai
konszenzust6.
(10) A Tanács 2010. december 9-én következtetéseket fogadott el „Kölcsönös elszámoltathatóság és átláthatóság:
Az  EU segélyhatékonysági működési keretének negyedik fejezete” címmel. Ezek a  következtetések
a  segélyhatékonyság működési keretének egységes szerkezetbe foglalt szövegébe kerültek beillesztésre
megerősítve a  segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozatban (2005), az  Európai Uniónak a  fejlesztési politika
terén való komplementaritásról és munkamegosztásról szóló magatartási kódexében (2007), valamint az  accrai
cselekvési programra irányuló uniós iránymutatásokban (2008) meghatározott megállapodásokat. A Tanács 2011.
november 11-én közös uniós álláspontot fogadott el a  segélyhatékonyságról – az  uniós átláthatósági garanciára,
valamint az átláthatóság és az elszámoltathatóság más aspektusaira is kiterjedően – a dél-koreai Busanban tartott
magas szintű fórumra, amely, többek között, a busani záródokumentumot is eredményezte. Az Unió és tagállamai
jóváhagyták a  busani záródokumentumot. A  Tanács 2012. május 14-én elfogadta „A változás programja: az  EU
fejlesztéspolitikájának hatékonyabbá tétele” és „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás
jövőbeli megközelítése” című következtetéseket.
(11) A hivatalos fejlesztési támogatásra (ODA) vonatkozó, a (10) preambulumbekezdésben említett következtetésekben
szereplő célokat szem előtt kell tartani. A  tagállamok és az  OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága számára
a 11. EFA keretében végrehajtott kiadások jelentésekor a Bizottságnak indokolt különbséget tennie az ODA és a nem
ODA-tevékenységek között.
(12) 2009. december 22-én a Tanács következtetéseket fogadtak el a  tengerentúli országokkal és területekkel fennálló
uniós kapcsolatokról.
(13) Ez a  megállapodás az  Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a  megállapításáról szóló, 2010.
július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozattal7 összhangban alkalmazandó.
(14) Annak érdekében, hogy a  2020 márciusa és decembere közötti időszakban elkerülhető legyen a  finanszírozás
bármilyen megszakadása, indokolt a  11. EFA többéves pénzügyi keretének alkalmazási időtartamát az  Unió
általános költségvetésére vonatkozó, 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretével
azonos időtartamban megállapítani. Célszerű ezért 2020. december 31-ét megjelölni a  11. EFA-forrásokra
vonatkozó kötelezettségvállalások végső időpontjaként 2020. február 28-a helyett, amely az AKCS–EU partnerségi
megállapodás alkalmazásának végső határideje.
(15) A 11. EFA céljai – az  AKCS–EU partnerségi megállapodás alapelveire építve – a  szegénység felszámolása,
a fenntartható fejlődés és az AKCS-államok fokozatos integrálása a világgazdaságba. A legkevésbé fejlett országok
különleges bánásmódban részesítendők.
(16) Az Unió legkülső régiói és az  AKCS-államok, valamint a  Karib-térségben, Nyugat-Afrikában és az  indiai-óceáni
térségben fekvő tengerentúli országok és területek közötti gazdasági-társadalmi együttműködés fokozása
érdekében az  Európai Regionális Fejlesztési Alap és az  európai területi együttműködéssel kapcsolatos rendeletek
tartalmazzák a  keretösszegek megerősítését az  Unión kívüli ezen régiók és partnerek közötti együttműködésre
a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. FEJEZET
PÉNZÜGYI FORRÁSOK 1. CIKK
A 11. EFA forrásai
(1) A tagállamok létrehozzák a tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot (a továbbiakban: 11. EFA).
 (2) A 11. EFA az alábbiakat tartalmazza:
a) 30 506 millió EUR (folyó áron), amely a tagállamok hozzájárulásaiból származik, az alábbiak szerint
Tagállam Hozzájárulási kulcs (%) Hozzájárulás EUR-ban Belgium 3,24927 991 222 306
Bulgária 0,21853 66 664 762 Cseh Köztársaság 0,79745 243 270 097
Dánia 1,98045 604 156 077 Németország 20,5798 6 278 073 788
Észtország 0,08635 26 341 931 Írország 0,94006 286 774 704
Görögország 1,50735 459 832 191 Spanyolország 7,93248 2 419 882 349
Franciaország 17,81269 5 433 939 212 Horvátország () 0,22518 68 693 411
Olaszország 12,53009 3 822 429 255 Ciprus 0,11162 34 050 797
Lettország 0,11612 35 423 567 Litvánia 0,18077 55 145 696
Luxemburg 0,25509 77 817 755 Magyarország 0,61456 187 477 674
Málta 0,03801 11 595 331 Hollandia 4,77678 1 457 204 507
Ausztria 2,39757 731 402 704 Lengyelország 2,00734 612 359 140
Portugália 1,19679 365 092 757 Románia 0,71815 219 078 839
Szlovénia 0,22452 68 492 071 Szlovák Köztársaság 0,37616 114 751 370
Finnország 1,50909 460 362 995 Svédország 2,93911 896 604 897
Egyesült Királyság 14,67862 4 477 859 817 ÖSSZESEN 100,00000 30 506 000 000
() Becsült összeg. A 30 506 millió EUR a  többéves pénzügyi keret hatálybalépésétől kezdődően áll rendelkezésre a  2014 és 2020
közötti időszakra vonatkozóan, az alábbi felosztás szerint:
i. 29 089 millió EUR az AKCS-államok csoportja számára;
ii. 364,5 millió EUR a tengerentúli országok és területek számára;
iii. 1 052,5 millió EUR a  Bizottság számára a  6.  cikkben említett, a  11. EFA programozásával és
végrehajtásával kapcsolatos támogatási kiadások fedezésére; amelyből legalább 76,3 millió EUR
a  Bizottság számára a  6.  cikk (3)  bekezdésében említett EFA-programok hatásosságának javítását
célzó intézkedésekre.
b) A kamattámogatás finanszírozását célzó vissza nem térítendő támogatások kivételével az  AKCS–EU partnerségi
megállapodás I. és Ib.  mellékletében és a  tengerentúli társulási határozat II. A. és Aa.  mellékletében
említett, és a  9. és 10. EFA keretén belül a  tengerentúli társulási határozat beruházási kerete forrásainak
finanszírozására elkülönített forrásokra nincs hatással a  9. és 10. EFA felhasználhatóságának utolsó napját
meghatározó, a  2005/446/EK határozat8 és az  AKCS–EU partnerségi megállapodás Ib.  mellékletének
(5) bekezdése. Ezen forrásokat az AKCS–EU partnerségi megállapodás értelmében – az AKCS–EU partnerségi
megállapodás I. és Ib.  mellékletében említett források tekintetében – a  2014–2020-as időszakra szóló
többéves pénzügyi keret, valamint – az  AKCS–EU partnerségi megállapodás II. A. és II. Aa.  mellékletében
említett források tekintetében – a  2014–2020-as időszakra a  tengerentúli országokba, illetve területekre
irányuló pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatok hatálybalépését követően átcsoportosítják
a 11. EFA-ba, és az arra vonatkozó végrehajtási intézkedések szerint kezelik.
(3) 2013. december 31-ét vagy – amennyiben az  esik későbbre – a  2014 és 2020 közötti időtartamra szóló többéves
pénzügyi keret hatálybalépését követően a  10. EFA-ból vagy korábbi EFA-kból megmaradt egyenlegek már
nem köthetők le – hacsak a  Tanács a  Bizottság javaslata alapján egyhangúlag másként nem dönt – kivéve
a hatálybelépést követően visszavont azon forrásokat és egyenlegeket, amelyek a 9. EFA előtti EFA-k keretén belül
a  mezőgazdasági nyersanyagokból származó exportbevételek stabilizációját biztosító rendszerből (STABEX) és
a (2) bekezdés b) pontjában említett forrásokból származnak.
(4) A 10. vagy azt megelőző EFA-k keretén belüli projektekből 2013. december 31-ét vagy – amennyiben az  esik
későbbre – a  2014 és 2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret hatálybalépését követően visszavont
források nem köthetők le – hacsak a  Tanács a  Bizottság javaslata alapján erről egyhangúlag másképp nem
határoz – kivéve a vonatkozó időpontot követően visszavont és a 9. EFA előtti EFA-k keretén belül a mezőgazdasági
nyersanyagokból származó exportbevételek stabilizációját biztosító rendszerből (STABEX) származó azon forrásokat,
amelyeket automatikusan át kell csoportosítani a 2. cikk a) pontjának i. alpontja és a 3. cikk (1) bekezdése szerinti
megfelelő nemzeti indikatív programokba, valamint azon forrásokat, amelyek az  ezen cikk (2)  bekezdése
b) pontjában említett beruházási keretek forrásainak finanszírozására fordítanak.
(5) A 11. EFA forrásainak teljes összege a  2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozik.
A  11.  EFA forrásai és a  beruházási keret esetében a  visszaáramlásokból származó források 2020. december 31-ét
követően nem köthetőek le, hacsak a Tanács a  Bizottság javaslata alapján egyhangúlag másképpen nem határoz.
Azonban a  tagállamok által a  9., 10. és 11. EFA keretében a  beruházási keret finanszírozására jegyzett források
2020. december 31-ét követően is folyósíthatóak a  10.  cikk (2)  bekezdésében említett költségvetési rendeletben
megállapítandó időpontig.
(6) A korábbi EFA-k keretén belüli kötelezettségvállalások alapján finanszírozott műveletekből, valamint a 11. EFA-nak
a Bizottság által kezelt források utáni kamatbevétel a Bizottság nevében nyitott egy vagy több bankszámlán kerül
jóváírásra, és azokat a  6.  cikk feltételei szerint kell felhasználni. Az  EBB által kezelt források kamataiból származó
bevételek felhasználásáról a 10. cikk (2) bekezdésében említett költségvetési rendelet keretén belül kell rendelkezni.
(7) Amennyiben egy állam csatlakozik az  Unióhoz, a  (2)  bekezdés a)  pontjában említett összegek és hozzájárulási
kulcsok elosztását a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangú határozattal módosítja.
(8) A pénzügyi forrásokat a  Tanács – különösen az  AKCS–EU partnerségi megállapodás 62.  cikke (2)  bekezdésének
megfelelően – egyhangúlag hozott határozattal kiigazíthatja.
(9) Az AKCS–EU partnerségi megállapodás célkitűzéseinek támogatása céljából bármely tagállamnak lehetősége van
– a  8.  cikkben meghatározott döntéshozatali szabályok és eljárások sérelme nélkül – önkéntes hozzájárulásokat
biztosítani a  Bizottság vagy az  EBB részére. A  tagállamok társfinanszírozhatnak is projekteket vagy programokat,
például a  Bizottság vagy az  EBB által igazgatott egyedi kezdeményezések keretében. A  kezdeményezések
tekintetében nemzeti szinten biztosítani kell az AKCS-államok szerepvállalását.
(10) A 10.  cikkben említett végrehajtási rendelet és költségvetési rendelet magában foglalja a  11. EFA általi
társfinanszírozásra, valamint a  tagállamok által végrehajtott társfinanszírozási tevékenységekre vonatkozóan
szükséges rendelkezéseket. A tagállamok önkéntes hozzájárulásaikról előre tájékoztatják a Tanácsot.
(11) Az Unió és tagállamai teljesítményértékelést végeznek, amelynek során megvizsgálják a  kötelezettségvállalások
és kifizetések megvalósulásának mértékét, valamint a  nyújtott támogatás eredményeit és hatását. Az  értékelést
a Bizottság javaslata alapján végzik el.
8 A Tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek határozata (2005. május 30.) a 9. Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzeszközei
terhére történő kötelezettségvállalások határidejének meghatározásáról (HL L 156., 2005.6.18., 19. o.).
2. CIKK
Az AKCS-államok számára elkülönített források
Az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett 29 089 millió EUR az együttműködési eszközök között
a következőképpen kerül elosztásra:
a) 24 365 millió EUR a  nemzeti és regionális indikatív programok finanszírozására. Ez  az  összeg a  következők
finanszírozására szolgál:
i. az AKCS-államoknak az  AKCS–EU partnerségi megállapodás IV.  melléklete 1–5.  cikke szerinti
nemzeti indikatív programjai;
ii. az AKCS-államoknak az  AKCS–EU partnerségi megállapodás IV.  melléklete 6–11.  cikke szerinti,
a  regionális és interregionális együttműködést és integrációt támogató regionális indikatív
programjai;
b) 3 590 millió EUR az  AKCS-n belüli és a  több vagy valamennyi AKCS-állam közötti interregionális
együttműködés finanszírozására, az  AKCS–EU partnerségi megállapodás IV.  melléklete 12–14.  cikkének
megfelelően. Ez  a  keret fedezheti az  AKCS–EU partnerségi megállapodás alapján létrehozott intézmények
és szervek strukturális támogatását. Ez  a  keret fedezi az  AKCS–EU partnerségi megállapodáshoz csatolt
1. jegyzőkönyv 1. és 2. pontjában említett AKCS-titkárság működési költségeinek támogatását;
c) az a) és b)  pontban említett források egy része felhasználható előre nem látható váratlan szükségletek
fedezésére és a  külső sokkhatások rövid távú kedvezőtlen hatásainak enyhítésére az  AKCS–EU partnerségi
megállapodás 60., 66., 68., 72., 72a. és 73.  cikkével, valamint az  AKCS–EU partnerségi megállapodás
IV.  mellékletének 3. és 9.  cikkével összhangban, ideértve a  rövid távú humanitárius segítségnyújtást és
gyorssegélyt olyan esetekben, amikor az ilyen jellegű támogatás az EU költségvetéséből nem finanszírozható;
d) 1 134 millió EUR-t kell elkülöníteni az  EBB számára a  beruházási keret finanszírozására az  AKCS–EU partnerségi
megállapodás II.  mellékletében szereplő feltételekkel összhangban, amelyből 500 millió EUR a  beruházási
keret forrásaihoz való kiegészítő hozzájárulás, amelyet megújuló alapként kell kezelni, 634 millió
EUR pedig az  AKCS–EU partnerségi megállapodás II.  mellékletének 1., 2. és 4.  cikkében szabályozott,
a  kamattámogatások és projektekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtás finanszírozására szolgáló vissza
nem térítendő támogatás a 11. EFA időtartama folyamán.
3. CIKK
A tengerentúli országok és területek számára elkülönített források
(1) Az 1.  cikk (2)  bekezdése a)  pontjának ii.  alpontjában említett 364,5 millió EUR-t el kell különíteni a  Tanács
2013.  december 31. előtt meghozandó új tengerentúli társulási határozatával összhangban, és abból 359,5 millió
EUR-t el kell különíteni a területi és regionális programok finanszírozására, 5 millió EUR pedig az EBB részére kerül
elkülönítésre a  kamattámogatások és a  technikai segítségnyújtás finanszírozására az  új tengerentúli társulási
határozatnak megfelelően.
(2) Ha egy tengerentúli ország vagy terület függetlenné válik, és csatlakozik az AKCS–EU partnerségi megállapodáshoz,
a  Tanácsnak a  Bizottság javaslata alapján hozott egyhangú döntésével az  (1)  bekezdésben megjelölt összeget,
nevezetesen 364,5 millió EUR-t, csökkenteni, a 2. cikk a) pontjának i. alpontjában megjelölt összegeket pedig ennek
megfelelő mértékben növelni kell.
4. CIKK
Az EBB saját forrásaiból folyósított kölcsönök
(1) Az 1.  cikk (2)  bekezdésének b)  pontjában említett 9., 10. és 11. EFA keretén belüli beruházási keretre elkülönített
összeget és a  2.  cikk d)  pontjában említett összeget egy legfeljebb 2600 millió EUR-s indikatív összeggel kell
kiegészíteni az EBB által folyósított, saját forrásaiból nyújtott kölcsönök formájában. Ezekből a forrásokból legfeljebb
2500 millió EUR összeget – amely összeg az EBB irányító szerveinek határozatát követően félidőben megnövelhető –
az AKCS–EU partnerségi megállapodás II. mellékletében megállapított célokra kell elkülöníteni, valamint legfeljebb
100 millió EUR összeget – a bank alapokmányában meghatározott feltételekkel, valamint az AKCS–EU partnerségi
megállapodás II.  mellékletében és a  tengerentúli társulási határozatban a  beruházásfinanszírozás feltételeire
vonatkozóan megállapított rendelkezésekkel összhangban – a  tengerentúli társulási határozatban meghatározott
célokra kell elkülöníteni.
(2) A tagállamok – lemondva kifogásolási jogukról és az  EBB tőkéjéhez való hozzájárulásaik arányában – jótállási
kötelezettséget vállalnak az  EBB felé a  hitelfelvevőknek a  bankkal a  saját forrásból nyújtott hitelekről az  AKCS–EU
partnerségi megállapodás II.  melléklete 1.  cikkének (1)  bekezdése, valamint a  tengerentúli társulási határozat
vonatkozó rendelkezései szerint kötött szerződéseikből felmerülő összes pénzügyi kötelezettségére vonatkozóan.
(3) A (2)  bekezdésben említett jótállás az  EBB által az  összes kölcsönszerződés alapján nyújtott összes hitel
összegének 75%-ára korlátozódik, azonban valamennyi kockázatra kiterjed a  közszektorbeli projektek esetében.
A magánszektorbeli projektek esetében a jótállás minden politikai jellegű kockázatra kiterjed, azonban az EBB visel
minden kereskedelmi kockázatot.
(4) A (2) bekezdésben említett kötelezettségvállalások az egyes tagállamok és az EBB között kötött jótállási szerződések
tárgyát képezik.
5. CIKK
Az EBB által igazgatott műveletek (1) Az AKCS-államoknak, a  tengerentúli országoknak, illetve területeknek és Franciaország tengerentúli megyéinek
nyújtott, különleges kölcsönökkel kapcsolatban az  EBB részére történő befizetéseket, valamint a  9. EFA előtti
EFA-k keretén belül indított, kockázatitőke-műveletekből származó bevételeket és jövedelmet jóvá kell írni
a  tagállamoknak az  azon EFA-hoz való hozzájárulásaik arányában, amelyekhez az  összegek kapcsolódnak, hacsak
a Bizottság javaslatára a Tanács nem dönt egyhangúlag úgy, hogy ezeket az összegeket tartalékba helyezi, vagy más
célokra elkülöníti.
(2) A kölcsönök és az (1) bekezdésben említett műveletek kezeléséért az EBB-nek járó bármilyen jutalékot előzetesen le
kell vonni a tagállamok részére jóváírandó összegből.
(3) A 9., 10. és 11. EFA keretén belül a  beruházási keret műveleteiből az  EBB-hez befolyó bevételeket és jövedelmet
az  AKCS–EU partnerségi megállapodás II.  mellékletének 3.  cikkével összhangban és a  beruházási kerettel
kapcsolatban felmerülő, rendkívüli költségek és tartozások levonása után a  keret további műveleteihez kell
felhasználni.
(4) Az EBB-t a  beruházási keret (3)  bekezdésben említett műveleteinek kezeléséért a  teljes kártalanítás elve szerint
illeti meg a  javadalmazás az  AKCS–EU partnerségi megállapodás II.  melléklete 3.  cikkének (1a)  bekezdése és
a tengerentúli társulási határozat vonatkozó rendelkezései szerint.
6. CIKK
Az EFA-hoz kötődő bizottsági támogatási kiadásokra elkülönített források
(1) A 11. EFA forrásai fedezik a  kísérő intézkedések költségeit. Az  1.  cikk (2)  bekezdése a)  pontjának iii.  alpontjában
és az  1.  cikk (6)  bekezdésében említett források az  EFA programozásához és végrehajtásához kapcsolódó
olyan költségeket fedezik, amelyeket az  e  megállapodás 10.  cikk (1)  bekezdésével összhangban elfogadandó
végrehajtási rendeletben hivatkozott stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok nem feltétlenül
fedeznek. A  Bizottság kétévente tájékoztatást nyújt e  források felhasználásáról, valamint a  hatékonyságból
eredő megtakarítások és többlet érdekében tett további erőfeszítésekről. A  Bizottság előzetesen tájékoztatja
a tagállamokat az uniós költségvetésből az EFA végrehajtására fordított további összegekről.
(2) A kísérő intézkedésekre szánt források az alábbi bizottsági kiadásokat fedezhetik:
a) az EFA forrásainak programozásához és végrehajtásához közvetlenül szükséges előkészítési, nyomon
követési, számviteli, pénzügyi ellenőrzési és értékelési tevékenységek, beleértve az  eredményekről szóló
jelentéstételt is;
b) az EFA célkitűzéseinek elérését fejlesztéspolitikai kutatási tevékenységek, tanulmányok, ülések, tájékoztató,
tudatosító, képzési és publikációs tevékenységek révén, beleértve a  – többek között az  EFA programjainak
eredményeivel kapcsolatos – tájékoztatást és kommunikációt is. Az  ezen megállapodás keretében
kommunikációs tevékenységekre elkülönített források fedezik az  Európai Uniónak az  EFA-val kapcsolatos
politikai prioritásairól szóló intézményi kommunikációt is; továbbá
c) az információcserét szolgáló számítógépes hálózatok, és minden olyan igazgatási vagy technikai
segítségnyújtási költség, amely az EFA programozásához és végrehajtásához szükséges.
Az 1.  cikk (2)  bekezdése a)  pontjának iii.  alpontjában és az  1.  cikk (6)  bekezdésében említett források fedezik
a  Bizottság székhelyén és a  küldöttségeknél felmerülő, az  AKCS–EU partnerségi megállapodás és a  tengerentúli
társulási határozat keretén belül finanszírozott műveletek programozásához és irányításához szükséges igazgatási
támogatási költségeket is.
Ezeket az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában és az 1. cikk (6) bekezdésében említett forrásokat nem
lehet az európai közszolgálat alapvető feladataira elkülöníteni.
(3) Az EFA-programok hatásosságának javítását célzó kísérő intézkedések számára biztosított, az 1. cikk (2) bekezdése
a)  pontja iii.  alpontjában foglalt források fedezik azokat a  bizottsági kiadásokat is, amelyek egy átfogó
eredményességi keret megvalósításával, valamint az  EFA-programok 2014-ben kezdődő fokozott nyomon
követésével és értékelésével kapcsolatosak. Ezek a  források szolgálnak továbbá a  Bizottság azon erőfeszítéseinek
támogatására, amelyek az  elért eredményekről szóló jelentések rendszeres készítése révén az  EFA keretében
a pénzgazdálkodás és az előrejelzés javítására irányulnak.
II. FEJEZET
VÉGREHAJTÁSI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 7. CIKK
Hozzájárulások a 11. EFA-hoz
(1) Figyelembe véve az EBB-nek a beruházási keret irányításával és működésével kapcsolatos előrejelzéseit, a Bizottság
minden évben összeállítja és október 20-ig átadja a Tanácsnak a kötelezettségvállalásokról, a kifizetésekről, valamint
az aktuális és a következő két költségvetési évben esedékes hozzájárulások éves összegéről szóló kimutatást. Ezeket
az összegeket úgy kell meghatározni, hogy ténylegesen megfeleljenek a források javasolt szintjének.
(2) A Bizottság javaslata alapján, a  Bizottság és az  EBB részének megállapításával, a  Tanács a  8.  cikkben
megállapítottaknak megfelelően minősített többséggel meghatározza a  hozzájárulások éves összegének felső
határát a  Bizottság javaslatát követő második évre vonatkozóan (n+2), és az  előző évben meghatározott felső
összeghatáron belül az esedékes hozzájárulások éves összegét a Bizottság javaslatát követő első évre vonatkozóan
(n+1).
(3) Amennyiben a (2) bekezdés szerint meghatározott hozzájárulások eltérnek a 11. EFA tényleges igényeitől a szóban
forgó pénzügyi évben, a  Bizottság a  (2)  bekezdésben említett felső összeghatáron belül a  hozzájárulási összegek
módosítására irányuló javaslatokat nyújt be a  Tanácsnak, amely a  8.  cikkben megállapítottaknak megfelelően
minősített többséggel határoz.
(4) A kért hozzájárulás nem haladhatja meg a (2) bekezdésben említett felső összeghatárt, és a felső összeghatár nem
emelhető fel, kivéve akkor, ha rendkívüli vagy előre nem látható körülményekből eredő különleges szükségletek
esetén – például válságot követő helyzetekben – a  Tanács erről a  8.  cikkben megállapítottaknak megfelelően
minősített többséggel határoz. Ez esetben a Bizottság és a Tanács biztosítja, hogy a hozzájárulások megfeleljenek
a várt kifizetéseknek.
(5) A Bizottság az EBB előrejelzéseit figyelembe véve, minden évben október 20-ig közli a Tanáccsal a következő három
költségvetési évre vonatkozóan egyenként a  kötelezettségvállalások, kifizetések és hozzájárulások általa becsült
összegét.
(6) A korábbi EFA-kból az 1. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a 11. EFA-ba átcsoportosított pénzeszközök
tekintetében az egyes tagállamok hozzájárulásait az adott tagállamnak a szóban forgó EFA-hoz való hozzájárulása
arányában kell kiszámítani.
A 10. és korábbi EFA-k azon forrásainak tekintetében, amelyek nem kerültek átcsoportosításra a 11. EFA-ba, az egyes
tagállamok hozzájárulásaira gyakorolt hatást az egyes tagállamok 10. EFA-hoz való hozzájárulásának arányában kell
kiszámítani.
(7) A hozzájárulások tagállamok általi befizetésére vonatkozó részletes szabályokat a 10. cikk (2) bekezdésében említett
költségvetési rendeletben kell meghatározni.
8. CIKK
Az Európai Befektetési Alap Bizottsága (1) A Bizottság keretein belül a  11. EFA azon forrásai vonatkozásában, amelyeket a  Bizottság kezel, a  tagállamok
kormányainak képviselőiből álló bizottságot (a továbbiakban: az  EFA-bizottság) kell létrehozni. Az  EFA-bizottság
elnöki tisztét a  Bizottság egy képviselője tölti be, és a  titkárságot a  Bizottság biztosítja. Az  EBB egy megfigyelője
részt vesz a bizottságnak a bankot érintő kérdésekkel kapcsolatos eljárásaiban.
(2) A tagállamok szavazatait az EFA-bizottságban a következőképpen kell súlyozni:
Tagállam Szavazatok Belgium 33 Bulgária 2 Cseh Köztársaság 8
Dánia 20 Németország 206 Észtország 1 Írország 9
Görögország 15 Spanyolország 79 Franciaország 178 Horvátország () [2]
Olaszország 125 Ciprus 1 Lettország 1 Litvánia 2
Luxemburg 3 Magyarország 6 Málta 1 Hollandia 48
Ausztria 24 Lengyelország 20 Portugália 12 Románia 7
Szlovénia 2 Szlovákia 4 Finnország 15 Svédország 29
Egyesült Királyság 147 EU27 összesen: 998 EU28 összesen (): [1 000]
() Becsült szavazat. (3) Az EFA-bizottság a  998 szavazatból 720 szavazatos minősített többséggel jár el, amely legalább 14 tagállam igen
szavazatát fejezi ki. A blokkoló kisebbség 279 szavazatból áll.
(4) Amennyiben új tagállam csatlakozik az Unióhoz, a (2) bekezdésben megállapított súlyozást és a (3) bekezdésében
említett minősített többséget a Tanács egyhangúlag hozott határozattal módosítja.
(5) A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangú szavazással elfogadja az EFA-bizottság eljárási szabályzatát.
9. CIKK
A beruházási keret bizottsága (1) Az EBB égisze alatt a  tagállamok kormányainak képviselőiből és a  Bizottság egy képviselőjéből álló bizottságot
(a továbbiakban: beruházási keret bizottsága) kell létrehozni. Az EBB biztosítja a bizottság titkárságát és a támogató
szolgáltatásokat. A beruházási keret bizottságának elnökét saját tagjai közül a bizottság maga választja.
(2) A Tanács a beruházási keret bizottsága eljárási szabályzatát egyhangúlag fogadja el.
 (3) A beruházási keret bizottsága minősített többséggel jár el, a 8. cikk (2) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésében
megállapított módon. 10. CIKK
Végrehajtási rendelkezések (1) Ezen megállapodás 8.  cikkének és a  tagállamok 8.  cikk szerinti szavazati jogainak sérelme nélkül, az  AKCS–EK
partnerségi megállapodás alapján létrehozott 10. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról szóló, 2007. május 14-i
617/2007/EK tanácsi rendeletben9 és a  tengerentúli országok és területek számára nyújtandó támogatásról szóló
2001/822/EK tanácsi határozat végrehajtásáról szóló, 2002. december 20-i 2304/2002/EK bizottsági rendeletben10
foglalt minden vonatkozó rendelkezés hatályban marad addig, amíg a  Tanács elfogadja a  11. EFA-ra vonatkozó
végrehajtási rendeletet (a továbbiakban: 11. EFA végrehajtási rendelet) és a  tengerentúli társulási határozatra
vonatkozó végrehajtási szabályokat. A 11. EFA végrehajtási rendeletéről a Tanács – a Bizottság javaslatára, az EBB-vel
folytatott konzultációt követően – egyhangúlag határoz. A  tengerentúli országok és területek számára nyújtandó
uniós pénzügyi támogatásra vonatkozó végrehajtási szabályokat az új tengerentúli társulási határozat elfogadását
követően a Tanács – az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően – egyhangúlag fogadja el.
A 11. EFA végrehajtási rendeletbe és a  tengerentúli társulási határozat végrehajtási szabályaiba be kell építeni
a  programozási és döntéshozatali eljárások megfelelő módosításait és javításait az  Unió és a  11. EFA eljárásainak
további, lehető legteljesebb összehangolása érdekében. A  11. EFA végrehajtási rendeletben ezenkívül meg kell
tartani az  afrikai békefenntartási mechanizmusra vonatkozó egyedi igazgatási eljárásokat. Emlékeztetve arra,
hogy az  AKCS–EU partnerségi megállapodás 11b.  cikkének végrehajtására vonatkozó pénzügyi és technikai
segítségnyújtás finanszírozása az  AKCS–EU együttműködés finanszírozására szántaktól eltérő, célirányos eszközök
révén fog történni, az  e  rendelkezések szerinti tevékenységeket előre meghatározott költségvetési eljárással kell
jóváhagyni.
A 11. EFA végrehajtási rendeletének megfelelő intézkedéseket kell tartalmaznia a  11. EFA-hitelek és az  Európai
Regionális Fejlesztési Alap azon hitelei finanszírozásának összekapcsolására vonatkozóan, amelyeket az  Unió
legkülső régiói és az AKCS-államok, valamint a Karib-térségben, Nyugat-Afrikában és az indiai-óceáni térségben lévő
tengerentúli országok és területek közötti együttműködési projektek finanszírozására fordítanak, mindenekelőtt
az ilyen projektek közös igazgatására szolgáló egyszerűsített mechanizmusok révén.
(2) A Tanács – a  Bizottság javaslata alapján és a  8.  cikkben megállapítottaknak megfelelően minősített többséggel
eljárva – költségvetési rendeletet fogad el azt követően, hogy a  Számvevőszék, valamint az  EBB a  rá vonatkozó
rendelkezések tekintetében véleményt nyilvánított.
(3) A Bizottság az  (1) és a  (2)  bekezdésben említett rendeletre vonatkozó javaslatában rendelkezik többek között
a feladatok végrehajtása harmadik felekre történő átruházásának lehetőségéről.
11. CIKK
Pénzügyi végrehajtás, elszámolás, pénzügyi ellenőrzés és felmentés
(1) A Bizottság az általa kezelt keretek pénzügyi végrehajtását, valamint különösen a projektek és programok pénzügyi
végrehajtását a  10.  cikk (2)  bekezdésében említett költségvetési rendeletnek megfelelően végzi. A  jogosulatlanul
kifizetett összegek visszafizettetésére vonatkozó bizottsági határozatok az  Európai Unió működéséről szóló
szerződés (EUMSZ) 299. cikkével összhangban végrehajthatók.
(2) Az Európai Unió nevében az  EBB kezeli a  beruházási keretet, és hajtja végre annak keretében a  műveleteket
a  10.  cikk (2)  bekezdésében említett költségvetési rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban. Ennek
során az EBB a tagállamok felelősségére jár el. Az ilyen műveletekből eredő bármely jog, különösen a hitelező vagy
a tulajdonos jogai, a tagállamokat illetik meg.
(3) Alapokmányának és a legjobb banki gyakorlatnak megfelelően az EBB vállalja a saját forrásaiból származó kölcsönök
révén elvégzett műveletek pénzügyi végrehajtását, a 4. cikkben említettek szerint, adott esetben az EFA támogatási
forrásaiból lehívott kamattámogatással összekapcsolva.
(4) A Bizottság minden egyes költségvetési évre elkészíti és jóváhagyja az EFA elszámolását, és azt megküldi az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek.
(5) Az EBB minden évben megküldi a  Bizottságnak és a  Tanácsnak az  EFA általa kezelt forrásaiból finanszírozott
műveletek végrehajtásáról szóló éves jelentését.
(6) E cikk (8)  bekezdésére figyelemmel, az  EFA műveleteire vonatkozóan a  Számvevőszék gyakorolja az  EUMSZ
287. cikke által ráruházott hatásköröket. A Számvevőszékre ruházott hatáskörök gyakorlására vonatkozó feltételeket
a 10. cikk (2) bekezdésében említett költségvetési rendelet állapítja meg.
(7) Az EFA pénzügyi igazgatása alóli felmentést, az EBB által kezelt műveleteket kivéve, az Európai Parlament adja meg
a Bizottságnak a Tanács ajánlása alapján, amely a 8. cikkben meghatározott minősített többséggel jár el.
(8) Az EBB által kezelt EFA-forrásokból finanszírozott műveletekre azon ellenőrzési és mentesítési eljárások
vonatkoznak, amelyeket az EBB alapokmánya az EBB által végzett valamennyi műveletre megállapít.
12. CIKK
Felülvizsgálati záradék
Az 1.  cikk (3)  bekezdését és a  II. fejezet cikkeit – a  8.  cikk kivételével – a  Tanács a  Bizottság javaslata alapján
egyhangúlag módosíthatja. Az EBB csatlakozik a Bizottság javaslatához a tevékenységével és a beruházási kerettel
kapcsolatos ügyekben.
13. CIKK
Európai Külügyi Szolgálat
E megállapodást az  Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról szóló,
2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozatnak megfelelően kell alkalmazni.
14. CIKK
Megerősítés, hatálybalépés és időtartam (1) Ezt a  megállapodást az  egyes tagállamok saját alkotmányos előírásaiknak megfelelően hagyják jóvá. Az  egyes
tagállamok kormányai értesítik az  Európai Unió Tanácsának Főtitkárságát a  megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges eljárások lezárásáról.
(2) Ez a megállapodás az utolsó tagállamnak a megállapodás jóváhagyásáról szóló értesítését követő második hónap
első napján lép hatályba.
(3) A megállapodás időbeli hatálya megegyezik az  AKCS–EU partnerségi megállapodáshoz csatolt, a  2014 és 2020
közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretével és a tengerentúli társulási határozatéval (2014–2020). Azonban
az  1.  cikk (4)  bekezdése ellenére ez  a  megállapodás annyi ideig marad hatályban, ami az  AKCS–EU partnerségi
megállapodás, a  tengerentúli társulási határozat és a  többéves pénzügyi keret értelmében finanszírozott
valamennyi művelet teljes mértékű végrehajtásához szükséges.
15. CIKK
Hiteles nyelvek
E megállapodást, amely egy-egy eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, román, szlovák, szlovén, portugál, spanyol és svéd nyelven készült,
és amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles, az  Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának levéltárában helyezik
letétbe, amely minden aláíró állam kormánya részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.
4. § A  Kormány jóváhagyja a  Megállapodásnak – a  Megállapodás szerződő államai ideiglenes alkalmazásról szóló
döntésében meghatározott időponttól kezdődő – ideiglenes alkalmazását.
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  2.  § és a  3.  § Megállapodás szerződő államai ideiglenes alkalmazásról szóló döntésében meghatározott
időpontban lép hatályba.
 (3) A 4. § a Megállapodás 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban hatályát veszti.
 (4) A  Megállapodás hatálybalépésének naptári napját, valamint a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott időpontok
naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – azok ismertté válását követően – a  Magyar Közlönyben
haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(5) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
344/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Borombós Anitát
2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
57/2017. (XI. 6.) HM utasítása a Magyar Honvédség katonai egységes felderítő rendszer átalakításával kapcsolatos egyes feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és
c) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti szervezetekre
[a továbbiakban az a)–c) pont együtt: honvédségi szervezetek] terjed ki.
2. Az MH önálló felderítő ezred kialakításával kapcsolatos feladatok
2. § (1) Az MH 5. Bocskai István Lövészdandár (a továbbiakban: MH 5. B.I. l.dd.) feladatrendszere 2018. január 1-jén
00.00 órakor módosul, létszáma csökken. Az MH 5. B.I. l.dd. szervezeti elemeként működő 24. Bornemissza Gergely
Felderítő Zászlóalj (a továbbiakban: 24. BGFZ) az MH 5. B.I. l.dd.-ból kiválik.
(2) Az (1) bekezdés szerint az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnokának közvetlen
szolgálati alárendeltségében, a Katonai Egységes Felderítő Rendszer koncepcióban szereplő fejlesztési elgondolásnak
megfelelően a  hadműveleti-harcászati felderítő rendszer korszerűsítése, a  feladatok hatékonyabb végrehajtása
érdekében azokat ellátó új, az  MH hadrendje szerinti ezred jogállású szervezetként létrehozásra kerül
az MH 24. Bornemissza Gergely Felderítő Ezred (a továbbiakban: MH 24. BGFE).
(3) A megszűnő MH 5. B.I. l.dd. 24. BGFZ változatlan feladatrendszere és rendszeresített létszáma átadásra kerül
az MH 24. BGFE részére.
(4) Az MH 24. BGFE az MH 5. B.I. l.dd. székhelyével azonos székhelyen kerül megalakításra, és feladatrendszerébe kerül
az  MH ÖHP felderítő támogatása, az  MH ÖHP parancsnokának alárendeltségébe tartozó dandárok felderítő
rendszerének megerősítése, valamint az  MH kialakítandó felderítő „C4ISR” – Command, Control, Communications,
Computers, Intelligence, Surveillance and Reconnaissance – rendszerének üzemeltetésével kapcsolatos egyes
feladatok végrehajtása.
3. § (1) Az MH 5. B.I. l.dd. rendszeresített létszámkeretét úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy az új szervezeti rend szerinti
működés kezdőnapját megelőző napon az MH 5. B.I. l.dd. részére meghatározott létszámkeret az átszervezést követő
napon a 2. § (3) bekezdése szerint az MH 5. B.I. l.dd. 24. BGFZ részére meghatározott létszámkerettel csökkentésre
kerüljön.
(2) Az MH 24. BGFE rendszeresített létszámkeretét úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy az a költségvetési szervként
történő működtetéséhez feltétlenül szükséges létszámon felül nem haladhatja meg az  új szervezeti rend szerinti
működés kezdőnapját megelőző napon a 2. § (3) bekezdése szerint az MH 5. B.I. l.dd. 24. BGFZ részére meghatározott
létszámkereteket.
4. § (1) A szervezési tevékenység, időszak
a) kezdete: ezen utasítás hatálybalépését követő nap,
b) befejezése: 2018. június 30.
(2) Az átalakítás következtében az új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapja 2018. január 1.
 (3) Az átalakítás következtében esetlegesen kiválók felmentése kezdetének vagy az  átszervezéssel összefüggésben
a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 46. § (1) bekezdés k), p) és r) pontja szerint az érintett állomány
rendelkezési állományba helyezésének, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban:
Kjt.) 25. § (2) bekezdés e) pontja és a Kjt. 30. §-a szerint a közalkalmazott közalkalmazotti jogviszonya felmentéssel
történő megszüntetésének vagy a Kjt. 30/A. és 30/C. §-a szerinti állásfelajánlást követően a Kjt. 25. § (2) bekezdés
b) pontja szerinti áthelyezésnek vagy a kinevezésmódosítás hatálybalépésének legkorábbi időpontja a (2) bekezdés
szerinti új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapja, legkésőbbi időpontja megegyezik a  (2)  bekezdésben
meghatározott szervezési időszak utolsó napjával.
3. Az átalakítás végrehajtásának irányítása és a működési alapokmányok előkészítése
5. § Az átalakítás során az  MH 5. B.I. l.dd. feladatrendszerének módosítására, az  MH 24. BGFE alapító okiratának és
az MH 5. B.I. l.dd. alapító okirat módosításának (a továbbiakban együtt: okiratok) előkészítése során a honvédelmi
szervezetek alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.) HM utasítás 6/A. §-át és 11/A. §-át
az alábbi határidők figyelembevételével kell alkalmazni:
a) az okiratokra vonatkozó javaslatok kidolgozása és azoknak a  HM Tervezési és Koordinációs Főosztály
(a továbbiakban: HM TKF) részére történő megküldése az utasítás hatálybalépését követő tizedik munkanapig,
b) az okiratok véleményeztetése, pontosítása és jóváhagyásra történő felterjesztése az utasítás hatálybalépését
követő huszadik munkanapig. 6. § (1) Az MH 24. BGFE új állománytábláját és az  MH 5. B.I. l.dd. állománytábla-helyesbítő ívét a  Honvéd Vezérkar
főnöke  (a  továbbiakban: HVKF) feladatszabása alapján a  munkaköri jegyzékekről, az  állománytáblákról
és  a  létszámgazdálkodásról szóló 13/2014. (II. 14.) HM utasítás 12.  § (2)  bekezdése alapján az  alábbi határidők
figyelembevételével kell előkészíteni:
a) az okmányokra vonatkozó javaslat összeállítása és megküldése a  Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK)
Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HTCSF) részére az  utasítás hatálybalépését követő
tizenötödik munkanapig,
b) az okmányok egyeztetése, véglegesítése és jóváhagyásra történő felterjesztése az  utasítás hatálybalépését
követő harmincadik munkanapig,
c) az okmányok jóváhagyása az utasítás hatálybalépését követő harmincötödik munkanapig,
d) a jóváhagyott okmányok kiadása az utasítás hatálybalépését követő negyvenedik munkanapig.
(2) Az (1) bekezdés szerinti új állománytábla és állománytábla-helyesbítő ív hatálybalépésének időpontja megegyezik
a 4. § (2) bekezdése szerinti új szervezeti rendnek megfelelő működés kezdőnapjával.
4. Az utasításban meghatározottakkal összefüggő egyéb feladatok 7. § (1) Az MH 5. B.I. l.dd. a  részére kiadott 2018. évi költségvetési tervezési keretek terhére összeállítja a  saját, valamint
– az MH 24. BGFE megalakításáért felelős vezetőjével együttműködve – az MH 24. BGFE 2018. évi elemi költségvetési
tervjavaslatát, és azokat az  – intézményi és központi, valamint fejezeti kezelésű előirányzatok elemi költségvetési
javaslatainak elkészítésére vonatkozó feladatokat és követelményeket tartalmazó – eljárásrendben meghatározott
módon és határidőig jóváhagyásra felterjeszti.
(2) A HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH)
a) legkésőbb 2017. november 30-ig előkészíti a honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli ellátási-utaltsági
rendjéről szóló 14/2014. (HK 6.) HM VGHÁT szakutasítás módosítását, és azt jóváhagyásra felterjeszti a  HM
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) részére, és
b) a Magyar Államkincstárnál 2018. január 1-jei hatállyal kincstári számla nyitását kezdeményezi az MH 24. BGFE
részére.
(3) MH 24. BGFE rendszeresített beosztásainak 2018. évi feltöltésére az MH 24. BGFE 2018. évi elemi költségvetésében
jóváhagyott létszám figyelembevételével kerül sor.
(4) Az MH 24. BGFE megalakításáért felelős vezetője az  MH 5. B.I. l.dd. parancsnokával együttműködve összeállítja
az  utasításban meghatározott feladatrendszer módosításával összefüggő MH 24. BGFE infrastrukturális igényét,
és azt az utasítás hatálybalépését követő hónap negyedik munkanapig megküldi az MH ÖHP részére. Az MH ÖHP
az  MH 24. BGFE infrastrukturális igénye alapján felméri az  igényelt infrastrukturális feladatok műszaki tartalmát,
a végrehajtás becsült forrás- és időszükségletét, és azt a HM VGH, a HM védelempolitikáért felelős helyettes államtitkár
és a HM VGHÁT útján döntésre felterjeszti a HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT) részére.
(5) A HVKF intézkedik az MH Hadrendjének módosítására és a 3. § (2) bekezdése szerinti új szervezeti rendnek megfelelő
működés kezdőnapját megelőző ötödik napig annak jóváhagyásra történő felterjesztésére.
(6) A HVK HTCSF Magyarország nemzetközi szerződésekben vállalt kötelezettsége teljesítése érdekében az utasításban
meghatározott szervezeti változásokkal összefüggő, az  Európai Hagyományos Fegyveres Erőkről szóló Szerződés
és  kiegészítő dokumentumainak együttes kihirdetéséről szóló 1999. évi VI. törvényben meghatározott adatokról
az  új  szervezeti rend szerinti működés kezdőnapját megelőző ötvenedik napig a  HM TKF útján tájékoztatja
a HM Védelempolitikai Főosztályt.
5. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A 9. § (1) és (3) bekezdése 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (3) Ezen utasításban meghatározott feladatok végrehajtását HM KÁT–HVKF együttes intézkedés szabályozza, amelynek
tervezetét a HM TKF főosztályvezetője ezen utasítás hatálybalépését követő tizenötödik munkanapig készíti elő.
 (4) A (3) bekezdés szerinti HM KÁT–HVKF együttes intézkedés tartalmazza ezen utasítás hatálya alá tartozó honvédségi
szervezetek utasítás rendelkezéseihez kapcsolódó további szakfeladatait.
 (5) Ezen utasítás végrehajtásával összefüggő feladatok következtében szükségessé váló jogszabályok és közjogi
szervezetszabályozó eszközök módosításainak tervezeteit az  azok kidolgozásáért felelős honvédségi szervezetek
ezen utasítás hatálybalépését követő hónap tizedik munkanapjáig előkészítik és megküldik a  HM Jogi Főosztály
részére.
9. § (1) A szolgálati beosztások rendszeresítésével kapcsolatos szabályokról szóló 28/2015. (VI. 22.) HM utasítás
(a továbbiakban: 28/2015. HM utasítás) 1. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
(2) A 28/2015. HM utasítás 3. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
 (3) A 28/2015. HM utasítás 3. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
10. § Ez az utasítás 2018. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
392/2018. (VIII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az alapítvány keretein belül Magyarország jó hírnevének erősítése érdekében végzett magas színvonalú,
értékteremtő munkája elismeréseként
Fodor István Széchenyi-díjas villamosmérnök, a Magyarország Barátai Alapítvány kuratóriumi tagja részére,
jelentős nemzetközi visszhangot kiváltó tudományos eredményei, évtizedek óta kiemelkedő, iskolateremtő oktatóikutatói munkája, valamint a magyar felsőoktatás érdekében végzett szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Hatvani László Széchenyi-díjas matematikus, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Szegedi
Tudományegyetem Természettudományi és Informatikai Kar Bolyai Intézete Analízis Tanszékének professor
emeritusa részére,
a magyar–holland politikai, valamint egyházi kapcsolatok fejlesztését szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr. Jan Peter Balkenende, a Holland Királyság volt miniszterelnöke, a Károli Gáspár Református Egyetem Hittudományi
Karának tiszteletbeli díszdoktora részére,
a hazai etnomuzikológia Kodály-iskolájának egyik legjelentősebb képviselőjeként a  magyar hangszeres népzene,
valamint a népi hangszerek kutatásában elért kimagasló eredményei elismeréseként
dr. Sárosi Bálint Széchenyi-díjas népzenekutató, a  zenetudomány doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia
Zenetudományi Intézetének nyugalmazott osztályvezetője
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata; a magyar–azeri stratégiai partnerségi kapcsolatok létrehozása és fejlesztése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Elmar Mammadyarov, az Azerbajdzsáni Köztársaság külügyminisztere részére,
gazdag műfordítói és írói pályája, valamint a magyar irodalom külföldi népszerűsítését, illetve hazánk és a skandináv
országok közötti kulturális kapcsolatok elmélyítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Gombár Endre író, költő, műfordító, irodalomtörténész részére,
a diofantikus számelmélet neves kutatójaként elért, nemzetközileg is elismert tudományos eredményei, valamint
az egyetem vezetésében és Debrecen város közéletében betöltött jelentős szerepe elismeréseként
dr. Győry Kálmán Széchenyi-díjas matematikus, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Debreceni Egyetem
Természettudományi és Technológiai Kar Matematikai Intézete Algebra és Számelmélet Tanszékének professor
emeritusa részére,
a komolyzenei műfajokat kivételesen magas színvonalon tolmácsoló, világszerte elismert művészi munkája
elismeréseként
Kovács János Kossuth-díjas és Liszt Ferenc-díjas karmester, érdemes művész, a Magyar Állami Operaház örökös tagja
és mesterművésze, a Rádiózenekar állandó karmestere részére,
magas színvonalú oktatói munkája, valamint a  magyar számítástechnika-oktatás megteremtése és a  műszaki
egyetemek korszerűsített matematika-tananyagának bevezetése érdekében végzett publikációs, továbbá
generációk számára meghatározó tankönyvszerzői tevékenysége elismeréseként
dr. Obádovics J. Gyula, az  egykori Gödöllői Agrártudományi Egyetem tanszékvezető egyetemi tanára, a  Kodolányi
János Főiskola professor emeritusa, a Scolar Kiadó társalapítója részére,
nemzetközileg is kiemelkedő biofizikai, mikrofluidikai és nanobiotechnológiai kutatásai, valamint a  Szegedi
Biológiai Kutatóközpont tudományos profiljának kialakítása és infrastrukturális fejlesztése érdekében végzett
értékes munkája elismeréseként
dr. Ormos Pál Széchenyi-díjas biofizikus, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar Tudományos
Akadémia Szegedi Biológiai Kutatóközpontjának kutatóprofesszora, korábbi főigazgatója, egyetemi tanár részére,
a közigazgatás-tudomány területén folytatott magas színvonalú munkája, valamint a magyar közszolgálati képzési
rendszer megújításában betöltött jelentős szerepe elismeréseként
prof. dr. Patyi András, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektora részére,
a mezőgazdasági tudományok területén végzett kimagasló színvonalú, több évtizedes kutatói-oktatói munkája,
valamint szerteágazó társadalmi és kulturális közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Tenk Antal, a Széchenyi István Egyetem professor emeritusa részére,
az igazságszolgáltatás területén végzett több évtizedes, kimagasló színvonalú szakmai munkája, valamint jelentős
oktatói és jogi szak-, illetve tankönyvírói tevékenysége elismeréseként
dr. Tóth Éva Erzsébet nyugalmazott kúriai bíró, a Fővárosi Ítélőtábla tanácselnöke, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Jog- és Államtudományi Karának címzetes egyetemi tanára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. augusztus 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
324/2009. (XII. 29.) Korm. rendelete az adómentes természetbeni juttatásnak minősülő, fogyasztói árkiegészítést nem tartalmazó közlekedési kedvezményekről.
A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továb biak ban: Szja tv.) 80. §-ának c) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában közlekedési kedvezmény az a természetbeni juttatás, amelyet
a) az egyes vasúti utazási kedvezményekről szóló közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszteri rendelet
(a továb biak ban: miniszteri rendelet) szerint utazási kedvezményre jogosult személy,
b) a helyközi közúti, vagy helyi személyszállítási közszolgáltatást, vagy menetrend alapján vízi személyszállítási
tevékenységet végző társaság (a továb biak ban: közlekedési szolgáltató)
ba) munkavállalója,
bb) nyugdíjasa,
bc) munkavégzésével összefüggésben szerzett egészségkárosodása miatt rokkantsági járadékban részesülő
vagy jogszabály alapján súlyosan fogyatékosnak minősülő volt munkavállalója,
bd) halálos üzemi balesetet szenvedett volt munkavállaló igényjogosult hozzátartozója,
be) a ba)–bc) pontban említett személy igényjogosult hozzátartozója,
c) a közlekedési szolgáltatónál szakmai gyakorlaton tanulószerződés vagy hallgatói szerződés alapján részt vevő
szakképző iskolai tanuló, illetve felsőfokú szakképzésben részt vevő hallgató, valamint tanulószerződés nélkül
a szorgalmi idő befejezését követő összefüggő szakmai gyakorlaton részt vevő szakképző iskolai tanuló,
d) a közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium, a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központi Hivatala,
Kiemelt Ügyek Igazgatósága és Pályaalkalmassági Vizsgálat Igazgatósága, valamint a Közlekedésbiztonsági
Szervezet köztisztviselője és ügykezelője, továbbá a Nemzeti Közlekedési Hatóság területi szerveinek hatósági
feladatkörben eljáró köztisztviselője,
e) az országos, térségi vagy elővárosi vasúti közszolgáltatást végző, valamint az országos vasúti pályahálózatot
működtető vasúti társaságok, illetve azok jogelődjei és a helyközi közúti és helyi személyszállítási közszolgáltatást,
valamint menetrend alapján vízi személyszállítási tevékenységet végző társaságok, illetve azok jogelődjei az
általuk kötött, a jelen rendelet hatálybalépésekor hatályos viszonossági megállapodásokban jogosultként
meghatározott személy
részére díjmentes vagy kedvezményes utazás céljára a 2. §-ban foglalt feltételek mellett biztosítanak.
(2) Az (1) bekezdés b) pont bd) és be) alpontjai alkalmazásában igényjogosult hozzátartozó a magánszeméllyel közös
háztartásban élő házastárs, az élettárs, a bejegyzett élettárs, az eltartott gyermek (ideértve a mostoha, a nevelt és
örökbe fogadott gyermeket is) 18 éves koráig, vagy nappali tagozatos iskolai tanulmányainak befejezéséig, vagy
a családi pótlék folyósításának idejéig.
2. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közlekedési kedvezmény akkor minősül az Szja tv. 1. számú melléklet 8.21. pontja szerinti
adómentes természetbeni juttatásnak, ha azt
a) az 1. § (1) bekezdés a) pontja tekintetében a miniszteri rendelet alapján a jogosult kérelmére kiállított igazolvány,
b) az 1. § (1) bekezdés b), c) és d) pontja tekintetében a szolgáltatást nyújtó társaság által a jogosult kérelmére
kiállított igazolás,
c) az 1. § (1) bekezdés e) pontja tekintetében a viszonossági megállapodásban részes társaságok által a jogosult
kérelmére kiállított igazolás,
birtokában veszik igénybe. (2) Az igazolást a közlekedési szolgáltató által működtetett, ille tő leg a viszonossági megállapodásban foglaltak szerinti
vonalra, viszonylatra, járatra kell kiadni.
(3) A közlekedési szolgáltató a (2) bekezdésben említett igazolás kiadását az érvényességi területet és az érvényesség
időtartamát is tartalmazóan nyilvántartja.
3. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az adómentes természetbeni juttatásnak minősülő, fogyasztói árkiegészítést nem tartalmazó
közlekedési és postai kedvezményekről szóló 179/1994. (XII. 28.) Korm. rendelet.
(3) E rendelet alkalmazásában közlekedési kedvezménynek minősül az e rendelet hatálybalépését megelőzően hatályos
rendelkezések szerint kibocsátott, kedvezményre jogosító igazolványok, igazolások alapján igénybe vett közlekedési
kedvezmény az igazolvány, igazolás érvényességi időtartamán belül.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
433/2017. (XI. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Biró
Ágnes Györgyit 2017. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. október 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök