text:
238/2014. (IX. 18.) Korm. rendelete a Magyar Tenisz Szövetség Nemzeti Edzésközpontjának kialakítására irányuló beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és e) pontjában,
az 1. § (4) bekezdése és a 2. melléklet tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 2. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Budapest III. kerület, Folyondár
utca 15. szám alatti Nemzeti Edzésközpont kialakítására irányuló, a  Budapest III. kerület közigazgatási területén
fekvő, 16155/4 helyrajzi számú ingatlanon megvalósuló beruházással összefüggő, az  1.  mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek az (1) bekezdés szerinti beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
(3) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként
az 1. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtákra vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  melléklet szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az 1. melléklet szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés – a környezeti hatásvizsgálati és az egységes
környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendelet szerinti előzetes vizsgálati eljárás tárgyában
hozott döntés kivételével – fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1702/2016. (XII. 2.) Korm. határozata az Ős-Dráva Program nemzeti térségfejlesztési célkitűzéseit biztosító komplex hasznosítású főművi vízellátó rendszer megvalósításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Ős-Dráva Program keretében megvalósítandó, a  vízgazdálkodási fejlesztés részeként kiépítendő,
komplex hasznosítású főművi vízellátó rendszer fejlesztésével;
 2. hozzájárul a  KEHOP-1.3.0-15-2016-00014 azonosító számú, „Vízvisszatartás és tájhasználat-váltás tervezése
az Ős-Dráva Programban” című kiemelt projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának a KEHOP 1. prioritásának
rendelkezésre álló keretén felüli többletkötelezettség-vállalás terhére történő növeléséhez az  1.  melléklet szerint,
az 1. pont szerinti vízgazdálkodási fejlesztés megvalósítása érdekében;
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2016. évi központi költségvetés Környezeti és Energiahatékonysági
Operatív Program előirányzatának hazai forrása terhére biztosítsa – a 2014–2020 programozási időszakban az egyes
európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet
44/C. §-a szerint – a szükséges többlet-kötelezettségvállalások fedezetét;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításához;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  Kormány részére a  Környezeti és
Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1084/2016. (II. 29.)
Korm.  határozat módosítására a  projekt 2.  pont szerinti többlettámogatásához szükséges 2,20 milliárd forint
többletforrás biztosítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az éves fejlesztési keret soron következő módosítására vonatkozó javaslat megtételével
egyidejűleg Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2015. (III. 26.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján Joó Istvánt 2015. március
22. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a Duna Régió Stratégia végrehajtásáért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos koordinálja a  Duna Régió Stratégiával (a továbbiakban: Stratégia) kapcsolatos kormányzati
feladatokat [a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 88. § (2) bekezdés
g) pontja alapján]. Ezen feladatkörében:
a) ellátja a Stratégia nemzeti kapcsolattartói feladatait, koordinálja a magyar álláspont kialakítását Magyarország
Stratégiában való részvételével kapcsolatosan,
b) ellátja a Stratégiával kapcsolatos hazai és külső képviseleti feladatokat,
c) a Duna régió országaiban segíti a vízgazdálkodás területén tevékenykedő magyar vállalkozások szerepvállalását,
továbbá
d) koordinációs feladatkörében eljárva tárcaközi munkacsoportot működtet.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a gazdaságdiplomáciáért felelős államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter
irányítja.
4. § A  miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § A  miniszteri biztos a  Ksztv. 38.  § (8)  bekezdés szerinti titkársága a  Határmenti Gazdaságfejlesztési Főosztályon
működik.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 9/2014. (X. 17.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
106/2015. (II. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–ecuadori politikai, gazdasági, tudományos és kulturális kapcsolatok fejlesztése és Magyarország quitói
nagykövetsége újranyitásának elősegítése érdekében végzett áldozatos tevékenysége elismeréseként
Jaime Augusto Barberis Martinez, az Ecuadori Köztársaság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. január 12.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
35/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter elő ter jesz tésére
dr. Molnár Sándornak, a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Vállalkozásfejlesztési és Belső Piaci Osztály
osztályvezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
46/2010. (VI. 29.) OGY határozata az Állami Számvevőszék elnökének és alelnökének megválasztásáról.
Az Országgyűlés az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény 8. §-a alapján, 2010. július 5-i hatállyal
Domokos Lászlót az Állami Számvevőszék elnökévé, Warvasovszky Tihamért az Állami Számvevőszék alelnökévé
megválasztja. Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
20/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Kossuth-díjról és a Széchenyi-díjról szóló 1990. évi XII. törvény 5. §
(1) bekezdése alapján, a Kormány elő ter jesz tésére
művészi munkássága elismeréseként
Aknay János Munkácsy Mihály-díjas festőművésznek,
maradandó értékű dokumentum- és játékfilmjeiért
Almási Tamás Balázs Béla-díjas filmrendezőnek, Érdemes Művésznek, a Színház- és Filmművészeti Egyetem egyetemi
docensének,
kimagasló színészi és rendezői tevékenysége, izgalmas alakításai és sokszínű színpadi műfajokban való magas
színvonalú alkotói közreműködéséért
Bezerédi Zoltánnak, a Katona József Színház Jászai Mari-díjas színművészének,
művészi életpályája elismeréseként
Békés Italának, a Madách Színház Jászai Mari-díjas színművészének, Kiváló Művésznek,
emlékezetes alakításaiért, színészi életművéért
Csernus Mariannak, a Pesti Magyar Színház Jászai Mari-díjas színművészének, Érdemes Művésznek,
kiemelkedő fotográfusi, fotoriporteri tevékenységéért, valamint az új generáció képzésében, oktatásában és a szakmai
közéletben végzett munkásságáért
Féner Tamás Balázs Béla-díjas fotóművésznek, fotóriporternek, Kiváló Művésznek,
művészi életútja elismeréseként
Harkányi Endrének, a Vígszínház Jászai Mari-díjas színművészének, Kiváló Művésznek,
kiemelkedő operatőri tevékenységéért
Kardos Sándor Balázs Béla-díjas operatőrnek, Kiváló Művésznek,
a magyar költészetet alapvetően gazdagító életművéért
Kovács András Ferenc József Attila-díjas és Babérkoszorú-díjas költőnek, esszéírónak, műfordítónak, a Látó
szépirodalmi folyóirat Szerkesztősége (Marosvásárhely) főszerkesztő-helyettesének, versrovat szerkesztőjének,
képzőművészeti és pedagógiai munkásságáért, életműve elismeréseként
Lantos Ferenc Munkácsy Mihály-díjas festőművésznek, Kiváló Művésznek,
a magyar próza fellendülésében jelentős szerepet játszó regényeiért és novelláiért
Lengyel Péter József Attila-, Füst Milán- és Márai-díjas írónak,
nagy népszerűségnek örvendő zeneszerzői és előadóművészi tevékenysége elismeréseként
Lovasi András zeneszerzőnek, előadóművésznek,
művészi életútja elismeréseként
Maár Gyula Balázs Béla-díjas filmrendezőnek, forgatókönyvírónak,
több mint negyvenéves, sokoldalú művészi pályája elismeréseként
Margitai Ági Jászai Mari-díjas színművésznek, Kiváló Művésznek,
határainkon túl is nagyra becsült, zeneszerzők sokaságát megihlető előadóművészetéért
Matuz István Liszt Ferenc-díjas fuvolaművésznek, zeneszerzőnek, Kiváló Művésznek, a Debreceni Egyetem
Zeneművészeti Kar tanszékvezető egyetemi tanárának,
művészi életműve elismeréseként
Papp Oszkár festőművésznek, Érdemes Művésznek,
művészi életútja, világszerte elismert zongoraművészeket nevelő zenepedagógiai munkássága elismeréseként
Rados Ferenc zongoraművésznek, Érdemes Művésznek,
jelentős költői és figyelemre méltó prózai munkásságáért
Rakovszky Zsuzsa József Attila-, Márai Sándor- és Babérkoszorú-díjas írónak, költőnek, műfordítónak,
zeneszerzői és pedagógiai munkája elismeréséért
Vidovszky László Erkel Ferenc-díjas zeneszerzőnek, Érdemes Művésznek, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem
egyetemi tanárának, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi tanárának a
KOSSUTH-DÍJAT, fél évszázados ipari és középület tervezési munkásságáért, az egyetem és a mesteriskola kereteiben végzett több
generációra kiterjedő szakmai, oktató-nevelő tevékenysége elismeréséért
Arnóth Lajos Ybl Miklós-díjas építészmérnöknek, a Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem címzetes egyetemi tanárának, az Építész Mester Egylet Mesteriskola vezetőjének,
több évtizedes kimagasló színvonalú közgazdasági kutatásáért, a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer
problémáinak nagy fontosságú exponálásáért
dr. Augusztinovics Mária közgazdásznak, az MTA doktorának,
nemzetközileg elismert kutatómunkájáért, több évtizedes egyetemi oktatói munkásságáért és szakmai közéleti
tevékenységéért
dr. Ádám Veronikának, az MTA rendes tagjának, a Semmelweis Egyetem Általános Orvosi Kar Orvosi Biokémiai Intézet
igazgatójának, egyetemi tanárnak,
alapvető irodalomelméleti és baltisztikai munkásságáért
dr. Bojtár Endrének, József Attila-díjas irodalomtörténésznek, műfordítónak, az MTA Irodalomtudományi Intézete
osztályvezetőjének,
az agrár-közgazdaságtanban, különösen a kvantitatív elemzések meghonosításában végzett úttörő jelentőségű
munkásságáért, oktatói és szervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Csáki Csaba agrár-közgazdásznak, az MTA rendes tagjának, a Budapesti Corvinus Egyetem Gazdálkodástudományi
Kar tanszékvezető egyetemi tanárának,
a műszaki informatika és az operációkutatás műszaki alkalmazásának számos területén végzett nemzetközileg is
elismert kutatásaiért, oktató-nevelő munkássága elismeréseként
dr. Friedler Ferenc informatikusnak, a kémiai tudomány doktorának, a Pannon Egyetem Műszaki Informatikai Kar
dékánjának, egyetemi tanárnak,
az anyagtudomány, az anyagvizsgálat, a magas hőmérsékleten üzemelő szerkezeti anyagok élettartam növelése és
on-line jellegű diagnosztikai módszerek fejlesztése terén végzett kutatómunkájáért, iskolateremtő oktatói és sokrétű
szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Ginsztler János kalorikus gépészmérnöknek, hegesztő szakmérnöknek, az MTA rendes tagjának, a Budapesti
Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Anyagtudomány és Technológia Tanszék egyetemi tanárának, MTA-BME
Fémtechnológiai Kutatócsoport vezetőjének,
az analitikai kémia területén végzett, nemzetközileg is nagyra becsült kutatómunkájáért, tudományos eredményeiért,
egyetemvezetői, oktatói és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Horvai György kémikusnak, az MTA levelező tagjának, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Szervetlen és Analitikai Kémiai Tanszék tanszékvezető egyetemi tanárának,
több évtizedes tudományos, oktatói és előadóművészi tevékenységéért
dr. Komlós Katalin Erkel Ferenc-díjas zenetörténésznek, a zenetudomány doktorának, a Liszt Ferenc Zeneművészeti
Egyetem egyetemi tanárának,
tudományos történeti, építészet- és művészettörténeti kutatói tevékenységéért
dr. Koppány Tibor Ybl Mikós-díjas építészmérnöknek, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem címzetes
egyetemi docensének,
a kondenzált anyagok fizikája számos területén, többek között az alacsonydimenziós rendszerek, magashőmérsékletű
szupravezetők különleges elektrontranszportja és a fullerének kísérleti vizsgálatában iskolateremtő kutatásaiért,
valamint a nemzetközi szintű mérnökfizikus képzés létrehozása érdekében végzett tevékenységéért
dr. Mihály György fizikusnak, az MTA rendes tagjának, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Fizikai
Intézete tanszékvezető egyetemi tanárának,
a talaj termékenységének fenntartásához és a szántóföldi növények termésbiztonságához nélkülözhetetlen
környezetkímélő szaktanácsadási rendszer kidolgozásában és a precíziós növénytermesztési rendszer hazai
megalapozásában játszott szerepéért
dr. Németh Tamás agrokémikusnak, az MTA rendes tagjának, az MTA főtitkárának,
a közép-európai összehasonlító művészettudomány terén végzett kutatómunkájáért és a magyar művészet külföldi
népszerűsítéséért
dr. Passuth Krisztina művészettörténésznek, a művészettörténeti tudomány doktorának,
az egyetemes pszichológia tudományának értékeit gazdagító, a magyar pszichológia-történet,
a megismerés-tudomány terén végzett kutatásaiért, határainkon túl is elismert oktatói, publikációs és szakmai-közéleti
tevékenységéért
dr. Pléh Csaba pszichológusnak, az MTA rendes tagjának, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar mb. tanszékvezető egyetemi tanárának,
nemzetközi elismertségű líratörténeti és elméleti munkásságáért
Pór Péter irodalomtörténésznek,
az 1956-os kutatások Magyarországon kiemelkedő és nemzetközileg is elismert műveléséért, a forradalom emlékének
tudományosan is megalapozott ápolásáért
Rainer M. János történésznek, a Magyar Forradalom Történetének Dokumentációs és Kutatóintézete Közalapítvány
(1956-os Intézet) főigazgatójának,
a kombinatorikus számelméletben, az analitikus számelméletben, továbbá a pszeudovéletlen sorozatok elméletében
és kriptográfiai alkalmazásaik terén elért nemzetközi viszonylatban is kiemelkedő eredményeiért, valamint egyetemi
oktatói munkásságáért
dr. Sárközy András matematikusnak, az MTA rendes tagjának, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
Természettudományi Kar Algebra és Számelmélet Tanszék egyetemi tanárának,
az orvostudomány, a gyógyítás, az oktatás és az orvosképzés és továbbképzés terén kivételesen magas színvonalú
hazai és nemzetközi tevékenységéért
dr. Tulassay Zsolt orvosnak, az MTA levelező tagjának, a Semmelweis Egyetem II. sz. Belgyógyászati Klinika
igazgatójának, egyetemi tanárnak,
sokoldalú irodalmi munkássága, életműve elismeréseként
dr. Ungvári Tamásnak, az irodalomtudomány doktorának, József Attila-díjas írónak, kritikusnak, műfordítónak,
nyugalmazott egyetemi tanárnak,
az enzimek stabilitása, flexibilitása és működése közötti összefüggések feltárásában végzett négy évtizedes
tudományos és kutatói munkásságáért, tudományos-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Závodszky Péter biofizikusnak, az MTA rendes tagjának, az MTA Szegedi Biológiai Központ Enzimológiai Intézet
igazgatójának, kutató professzornak a
SZÉCHENYI-DÍJAT adományozom. Budapest, 2010. március 3. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
61/2003. (IV. 25.) Korm. rendelete a nyers gyémánt külkereskedelméről.
A vámjogról, a vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról szóló 1995. évi C. törvény (a továbbiakban: Vtv.)
5. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
figyelembe véve az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Kimberley Folyamat Tanúsítási Rendszerről szóló
1459/2003. számú határozatát, a Kormány a nyers gyémánt
külkereskedelméről az alábbiakat rendeli el:
1. § A jelen rendelet alkalmazásában
a) nyers gyémánt: a Kereskedelmi Vámtarifa
7102100000, 7102210000 vagy 7102310000 vámtarifaszáma alá tartozó osztályozatlan, illetve megmunkálatlan
vagy egyszerűen fűrészelt, hasított vagy nagyjából méretre
csiszolt gyémánt;
b) Kimberley Folyamat: az a fórum, ahol a résztvevők
kialakították a nyers gyémántok nemzetközi tanúsítási
rendszerét;
c) Kimberley Folyamat Tanúsítási Rendszer: a Kimberley Folyamat keretében kitárgyalt nemzetközi tanúsítási rendszer;
d) részes felek: a Kimberley Folyamat Tanúsítási Rendszer részes felei;
e) tanúsítvány: egy részes fél illetékes hatósága által
kiadott és érvényesített dokumentum, amely igazolja, hogy
a nyers gyémánt szállítmány összhangban van a Kimberley
Folyamat Tanúsítási Rendszer követelményeivel;
f) illetékes hatóság: egy részes fél által a tanúsítványok
kiadására és érvényesítésére kijelölt hatóság;
g) illetékes magyar hatóság: a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatala;
h) szállítmány: egy vagy több csomag;
i) csomag: egy vagy több gyémánt ugyanazon csomago
lásban;
j) dézsmálásbiztos csomagolás: a tartalomhoz látható nyom nélküli hozzáférést lehetővé nem tevő csomagolás.
2. § Nyers gyémánt behozatala a Magyar Köztársaság vámterületére tilos, kivéve, ha az alábbi feltételek teljesülnek:
a) a nyers gyémántot egy részes fél illetékes hatósága
által érvényesített tanúsítvány kíséri;
b) a nyers gyémánt dézsmálásbiztos csomagolásban érkezik és az exportáló részes fél illetékes hatósága és/vagy
vámhatósága által elhelyezett pecsét (zár) vagy plomba
sértetlen;
c) a tanúsítvány egyértelműen azonosítja a vonatkozó
szállítmányt.
3. § (1) A nyers gyémánt szállítmányt és az arra vonatkozó
tanúsítványt a vámhatóság a Vtv. előírásait figyelembe véve
a határon történő belépéskor vizsgálja.
(2) Amennyiben a vámhatóság az ellenőrzés során megállapítja, hogy a 2. §-ban rögzített feltételek
a) teljesülnek, úgy a tanúsítványt egy, ezen feltételek
teljesülését igazoló nyilatkozattal az illetékes magyar hatóság részére haladéktalanul megküldi,
b) nem teljesülnek, úgy a szállítmány beléptetését megtagadja, és erről írásban, kitérve annak okára, értesíti az
illetékes magyar hatóságot.
(3) Az illetékes magyar hatóság az importőr részére
— kérésére és költségére — a tanúsítványról hitelesített
másolatot ad ki, valamint értesíti a tanúsítványt kibocsátó
részes fél illetékes hatóságát a szállítmány beérkezéséről.
(4) A 2. §-ban szereplő feltételek bármelyikének nem
teljesüléséről az illetékes magyar hatóság 30 napon belül
értesíti azon részes fél illetékes hatóságát, amely az adott
szállítmányt kísérő tanúsítványon kiadóként vagy hitelesítőként szerepel.
4. § Nyers gyémánt kivitele a Magyar Köztársaság vámterületéről tilos, kivéve, ha az alábbi feltételek teljesülnek:
a) a nyers gyémántot az illetékes magyar hatóság által
kiadott és hitelesített magyar tanúsítvány kíséri,
b) a nyers gyémánt dézsmálásbiztos csomagolásban az
5. §-ban rögzítettek szerint lezárva kerül kivitelre.
5. § (1) Az illetékes magyar hatóság akkor ad ki az exportőrnek magyar tanúsítványt, ha megállapítja, hogy
a) az exportőr megfelelően bizonyította, hogy az exportálni kívánt nyers gyémánt jogszerűen, a 2. § rendelkezéseivel összhangban került behozatalra,
b) az exportőr megadta a tanúsítvány kiállításához
szükséges összes információt,
c) a nyers gyémántok rendeltetési országa egy részes fél.
(2) A magyar tanúsítvány a kiadás napjától számított
60 napig jogosít exportra. Amennyiben az export ezen időszak alatt nem valósul meg, az exportőrnek a tanúsítványt
vissza kell küldenie az illetékes magyar hatóság részére.
Ennek elmulasztása esetén, ugyanezen exportőr újabb
tanúsítványt csak a lejárt tanúsítvány megküldését követően kaphat.
(3) A vámhatóságnak a kiviteli ellenőrzés során a
Vtv.-ben meghatározottak mellett meg kell bizonyosodnia
arról, hogy
a) a szállítmány megfelel-e a magyar tanúsítvány adattartalmának,
b) a szállítmány dézsmálásbiztos csomagolásban kerül
kiszállításra. (4) A (3) bekezdésben foglaltak teljesülése esetén a
vámhatóság a csomagolást vámzárral lezárja. A kiviteli
ellenőrzés, valamint a kiléptetés megtörténtéről a tanúsítvány egyedi azonosító számának feltüntetésével tájékoztatja az illetékes magyar hatóságot.
(5) Az illetékes magyar hatóság a (4) bekezdés szerinti
tájékoztatás beérkezését követően
a) az exportőrnek — kérésére és költségére — a tanúsítványról hitelesített másolatot ad,
b) a tanúsítvány másolatát megküldi a rendeltetési
ország illetékes hatóságának.
(6) Amennyiben a (3) bekezdésben foglaltak nem teljesülnek, a vámhatóság a kiléptetést megtagadja, és erről
írásban, kitérve annak okára, értesíti az illetékes magyar
hatóságot.
6. § Nyers gyémánt tranzitja a Magyar Köztársaság területén
keresztül tilos, kivéve, ha a szállítmány kizárólagos címzettje valamely részes fél, a nyers gyémánt eredeti csomagolása és a valamely részes fél illetékes hatósága által kiadott eredeti tanúsítvány a Magyar Köztársaság területére
való érkezéskor, illetve annak elhagyásakor érintetlen,
valamint a tranzit célt a tanúsítvány egyértelműen rögzíti.
Ezen feltételeknek megfelelő tranzit esetében kizárólag
árutovábbítási vámkezelés kezdeményezhető határvámhivataltól határvámhivatalig.
7. § (1) Az illetékes magyar hatóság a részes felek hozzá
beérkezett tanúsítványairól, valamint az általa kibocsátott
magyar tanúsítványokról nyilvántartást vezet.
(2) Az illetékes magyar hatóság őrzi a részes felek által
kiadásra kerülő tanúsítványok mintáját, amelyekből
1-1 példányt megküld a vámhatóságnak.
(3) Az illetékes magyar hatóság a Kimberley Folyamat
Tanúsítási Rendszer optimális működtetése érdekében
szükség szerint együttműködik a részes felek illetékes
hatóságaival.
8. § (1) Az 5. § (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában
az illetékes magyar hatóság a jelen rendelet hatálybalépését megelőzően importált nyers gyémántot akkor
tekintheti a 2. § rendelkezéseivel összhangban behozottnak, ha a hazai gazdálkodó nyilatkozatot tesz a birtokában
lévő ilyen nyers gyémánt készletről, megadva vámtarifaszámonként az azonosításhoz szükséges adatokat (súly,
érték, behozatal időpontja, származási/szerződő ország).
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat a jelen rendelet
hatálybalépését követő 60 napon belül tehető. A vámhatóság a nyilatkozatban foglaltak valódiságát, illetve a készlet
meglétét ellenőrizheti.
9. § Jelen rendelet hatálya alá eső áru esetében vámeljárást
csak a tanúsítványon feltüntetett importőr vagy annak közvetlen képviselője kezdeményezhet.
10. § (1) A Kimberley Folyamat Tanúsítási Rendszer részes
feleinek listáját (ideértve a lista változását) a külügyminiszter a Magyar Közlönyben közleményben teszi közzé.
(2) Az 1. § e) pontjában meghatározott tanúsítvány
minimálisan szükséges formai és tartalmi követelményeit
a jelen rendelet melléklete tartalmazza.
(3) A 3. § (2) bekezdésében és az 5. § (6) bekezdésében
említett igazoló nyilatkozat, illetve írásos értesítés formáját és adattartalmát, a vámhatósággal egyeztetve, az illetékes magyar hatóság határozza meg.
11. § Jelen jogszabály az Európai Unió Tanácsának a nyers
gyémánt nemzetközi kereskedelmére vonatkozó Kimberley
Folyamat Tanúsítási Rendszer alkalmazásáról szóló
2368/2002 EK sz. rendeletével összeegyeztethető rendelkezéseket tartalmaz.
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba,
és a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1134/2017. (III. 20.) Korm. határozata a Kodály Program I. üteméről és a 2017. programok megvalósításához szükséges források biztosításáról.
1. A  Kormány Kodály Zoltán, a  XX. század világszerte ismert zeneszerzője, zenetudósa és zenepedagógusa
születésének 135., halálának 50. évfordulója alkalmából meghirdeti a Kodály Programot.
2. A Kormány a Kodály Program I. ütemében a 2017. évben megrendezésre kerülő programok sikeres megvalósítása
érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere és a  külgazdasági és
külügyminiszter bevonásával – gondoskodjon a Kodály Programhoz kapcsolódó programsorozat megvalósításához
szükséges
a) 1091,51 millió forint biztosításáról a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi
XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára,
b) 350,0 millió forint biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet javára,
c) 44,5 millió forint biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezet javára.
Felelős: az a) pont tekintetében: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
a b) pont tekintetében: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
a c) pont tekintetében: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
53/2016. (V. 12.) ME határozata a Magyar–Koszovói Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyes Bizottság magyar tagozati elnökének kinevezéséről.
1. A  kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. pont a) alpontja szerinti jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése
alapján
Magyar Leventét a Magyar–Koszovói Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyes Bizottság magyar tagozatának
elnökévé nevezem ki.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2019. (VII. 2.) OGY határozata a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölő eseti bizottság létrehozásáról.
1. Az  Országgyűlés a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
(a  továbbiakban: Mttv.) 124.  §-ára figyelemmel, a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa
(a továbbiakban: Médiatanács) tagjainak megválasztásához szükséges jelölés érdekében − az Országgyűlésről szóló
törvény 2012. évi XXXVI. törvény 14. § (1) bekezdés b) pontja és 23. §-a alapján − eseti bizottságot (a továbbiakban:
bizottság) hoz létre.
2. A bizottság neve: a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölő eseti bizottság.
 3. A bizottság feladata: a Médiatanács tagjainak jelölése az Mttv. 124. §-ában foglaltak szerint.
 4. A  bizottságba valamennyi országgyűlési képviselőcsoport egy-egy tagot jelöl. A  bizottság akkor is megalakul,
ha valamelyik képviselőcsoport nem vesz részt a  jelölésben. A  bizottság megalakulása során tagot nem jelölő
képviselőcsoport a bizottság fennállása alatt bármikor jelölhet tagot, akit az eredeti eljárásnak megfelelően választ
meg az Országgyűlés.
5. A  bizottság elnökére a  kormánypárti, alelnökére az  ellenzéki képviselőcsoportok a  bizottsági tagságra jelöltek
köréből terjesztenek elő javaslatot.
6. A  bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak megválasztására a  képviselőcsoportok vezetőinek – e  határozat
elfogadását követően haladéktalanul megtett – javaslata alapján az  Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot
az Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz.
7. A  bizottság tagja a  jelöltállítás során a  tagot jelölő képviselőcsoport létszámának megfelelő mértékű szavazattal
rendelkezik. A bizottság a jelöltállítás során az Mttv. 124. §-ára figyelemmel jár el.
8. A  bizottság ügyrendjét – e  határozatban foglaltak figyelembevételével – az  egyes házszabályi rendelkezésekről
szóló 10/2014. (II. 24.) OGY határozat vonatkozó rendelkezései alapján maga állapítja meg.
9. A bizottság működésének költségeiről az Országgyűlés Hivatalának költségvetésén belül kell gondoskodni.
 10. A bizottság megbízatása a bizottsági tagok megválasztásáról rendelkező országgyűlési határozat hatálybalépésének
napján kezdődik, és a 2018-ban megválasztott Országgyűlés megbízatásának megszűnéséig, illetve – ha a bizottság
az Mttv. által szabályozott második jelölési körben sem tud jelöltet állítani – az Mttv. 124. § (7) és (9) bekezdésében
meghatározott ideig tart.
11. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelete a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balesetbiztosításáról.
A Kormány
a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 3. és 4. alcím, 5. § (2) bekezdés, 18. § és 20. § tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 6. § tekintetében a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi
LXXVI. törvény 53. § a) pontjában
a II. fejezet, a 7. alcím, a 24. § (1) bekezdés és 1. melléklet tekintetében a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a
tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (1) bekezdés b) pontjában,
a III. fejezet és a 24. § (2) bekezdés tekintetében a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi
XXXI. törvény 47. § (1) bekezdés c) pontjában, valamint a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény
234. § b) pontjában,
a 17. § tekintetében a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 166. § (1) bekezdésében,
a 19. § és a 2. melléklet tekintetében az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény 31. § (4) bekezdés
b) pontjában,
a 21. és 22. §-a tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
174/A. § (1) bekezdés a) pontjában és a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának
gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés b) pontjában,
a 25. § tekintetében a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
A TŰZVÉDELMI HATÓSÁGI FELADATOKAT ELLÁTÓ SZERVEZETEK ÉS A TŰZVÉDELMI HATÓSÁGI TEVÉKENYSÉG
RÉSZLETES SZABÁLYAI
1. Első fokú tűzvédelmi hatóságként eljáró hatóságok 1. § (1) A Kormány első fokú tűzvédelmi hatóságként – a (2) és (3) bekezdésben, az 5. §-ban és más kormányrendeletben
meghatározott kivételekkel – a katasztrófavédelmi kirendeltséget jelöli ki, amely
a) az épületek, építmények tűzvédelmi használati előírásai, valamint a tűzoltóságok beavatkozásával kapcsolatos
követelmények alól eltérést engedélyezhet,
b) a beépített tűzjelző, tűzoltó berendezések létesítési és használatbavételi ügyeiben eljár,
c) a létesítmény, az építmény, a helyiség vagy a szabadtér területén a tűzvédelmi létesítési és használati szabályok
betartását ellenőrzi,
d) a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Ttv.)
20. § (1) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettség ügyében eljár,
e) a jogszabályok keretei között megállapítja a tűzvédelmi kötelezettségeket,
f) az üzemeltetést, a tevékenységet a tűzvédelmi követelmények érvényesítéséig megtilthatja, ha
fa) a helyiségben, az önálló rendeltetési egységben, az építményben, a szabadtéren a megengedett maximális
befogadóképességet 15%-nál nagyobb mértékben meghaladják, vagy azt az arra kötelezettek a
Tűzvédelmi Szabályzatban nem állapították meg, vagy a kiürítési feltételeket nem biztosítják,
fb) a Ttv. 20. § (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségnek nem tettek eleget, vagy az engedélyezett
tevékenységtől kedvezőtlenül eltérnek,
fc) a tűz- vagy robbanásveszélyes munkahelyen azt a munkavállalót, aki a munkakörével kapcsolatos
tűzvédelmi előírásokat, vagy a tűzjelzésre vagy tűzoltásra szolgáló eszközök, felszerelések használatát nem
ismeri, a szükséges ismeretek megszerzéséig az ott folytatott tevékenységtől eltiltja,
g) a jogszabályban előírt hatósági egyeztetéseket lefolytatja.
(2) A Kormány első fokú tűzvédelmi hatóságként a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét (a továbbiakban:
területi szerv) jelöli ki, amely
a) lefolytatja a tűzvizsgálati eljárást,
b) tűzvizsgálati jelentést ad ki,
c) eljár a – (3) bekezdés f) pontjában meghatározott kivétellel – a tűzvédelmi szakvizsgáztatással összefüggő
oktatásszervezői és tűzvédelmi szakvizsgáztatási tevékenységgel kapcsolatos közigazgatási hatósági
eljárásokban,
d) a polgári repülőterek tekintetében az (1) bekezdés a)–g) pontjában meghatározott esetekben eljár,
e) a kormányrendeletben meghatározott nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások
megvalósítása során
ea) a beépített tűzjelző, tűzoltó berendezések létesítési és használatbavételi ügyeiben eljár,
eb) a jogszabályban rögzített tűzvédelmi hatósági egyeztetésekkel kapcsolatos eljárásokat lefolytatja,
f) a 3. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott építmények beépített tűzjelző, tűzoltó berendezések létesítési és
használatbavételi ügyeiben eljár,
g) azon beépített tűzoltó berendezések létesítési és használatbavételi ügyeiben eljár, amelyek tervezése és
kivitelezése jogszabályban, nemzeti szabványban teljes körűen nem szabályozott.
(3) A Kormány első fokú tűzvédelmi hatóságként a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét (a továbbiakban:
központi szerv) jelöli ki, amely
a) engedélyezi azon tűzoltó-technikai termék forgalmazását, aminek tűzvédelmi biztonságossági követelményeire
nincs irányadó jogszabály, honosított harmonizált szabvány,
b) az épületek, építmények tűzvédelmi létesítési előírásai alól eltérést engedélyezhet,
c) a vonatkozó műszaki követelmény előírásától eltérő, de azzal legalább egyenértékű biztonságot nyújtó műszaki
megoldást elbírálja,
d) a külön jogszabályban meghatározott esetekben dönt a védelem egyenértékűségéről,
e) eljár a Ttv. 12. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott tevékenységekkel, valamint a Ttv. 46/A. §-a szerinti
tűzvédelmi szakértői tevékenységekkel összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokban, f) eljár a pirotechnikai termékekhez, tűzoltó készülékekhez, beépített tűzjelző- és oltó berendezésekhez, beépített
hő- és füstelvezető rendszerekhez kötődő tűzvédelmi szakvizsgáztatással összefüggő oktatásszervezői és
tűzvédelmi szakvizsgáztatási tevékenységgel kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárásokban,
g) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok tűzvédelmi ügyeiben eljár,
h) a kormányrendeletben meghatározott nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások
megvalósítása során
ha) azon beépített tűzoltó berendezések létesítési és használatbavételi ügyeiben eljár, amelyek tervezése és
kivitelezése jogszabályban, nemzeti szabványban teljes körűen nem szabályozott,
hb) az épületek, építmények tűzvédelmi használati és létesítési, valamint a tűzoltóságok beavatkozásával
kapcsolatos követelmények alól eltérést engedélyezhet,
hc) a vonatkozó műszaki követelmény előírásától eltérő, de azzal legalább egyenértékű biztonságot nyújtó
műszaki megoldást elbírálja,
i) eljár a területi szerv tűzvédelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezői tevékenységével kapcsolatos
közigazgatási hatósági eljárásokban,
j) eljár az egyedileg tervezett számítógépes szimulációs programmal végzett műszaki megoldás jóváhagyására
indított eljárásban,
k) megállapítja a tűzoltó készülék karbantartó műhelyek különböző tűzoltó készülék típusok karbantartására való
alkalmasságát.
(4) A tűzvédelmi hatóság az ügyfél kérelmére hatósági egyeztetést folytat le.
2. Másodfokú tűzvédelmi hatóságként eljáró hatóságok 2. § (1) A Kormány másodfokú tűzvédelmi hatóságként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik – a területi szervet
jelöli ki.
(2) A Kormány másodfokú tűzvédelmi hatóságként a központi szervet jelöli ki azokban az ügyekben, ahol a területi szerv
első fokú tűzvédelmi hatóságként eljárt.
3. Első fokon eljáró tűzvédelmi szakhatóságok 3. § (1) A Kormány első fokú tűzvédelmi szakhatóságként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik –
a katasztrófavédelmi kirendeltséget jelöli ki.
(2) A Kormány első fokú tűzvédelmi szakhatóságként a területi szervet jelöli ki
a) a kormányrendeletben meghatározott, nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások
megvalósításához szükséges hatósági engedélyezési eljárásokban,
b) a polgári repülőtereket érintő közigazgatási hatósági eljárásokban,
c) az alábbi építmények építésügyi hatósági eljárásaiban:
ca) magas építmények,
cb) a 10 000 m2 összesített szint alapterületűnél nagyobb középmagas építmények,
cc) a 2000 főnél nagyobb befogadóképességű művelődési, kulturális rendeltetésű közhasználatú építmények,
cd) az 5000 főnél nagyobb befogadóképességű sport rendeltetésű közhasználatú építmények,
ce) erőművek,
cf) fekvőbeteg ellátásra, továbbá mozgásukban korlátozattak elhelyezésére szolgáló középmagas
építmények, amennyiben az elhelyezés 13,65 méter felett történik,
cg) metró és földalatti vasúti létesítmények,
ch) Országház, Országgyűlési Irodaház, Miniszterelnökség létesítményei.
(3) A Kormány első fokú tűzvédelmi szakhatóságként a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok létesítményei
vonatkozásában a központi szervet jelöli ki.
4. Másodfokon eljáró tűzvédelmi szakhatóságok 4. § (1) A Kormány másodfokú tűzvédelmi szakhatóságként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik – a területi
szervet jelöli ki.
(2) A Kormány másodfokú tűzvédelmi szakhatóságként a központi szervet jelöli ki azokban az ügyekben, ahol a területi
szerv járt el első fokú tűzvédelmi szakhatóságként.
5. Különös szabályok 5. § (1) A Magyar Honvédség, a honvédelemért felelős miniszter közvetlen irányítása, fenntartói irányítása, valamint közvetlen
felügyelete alá tartozó szervezetek elhelyezését szolgáló létesítmények tekintetében az 1. § (1) bekezdés a)–g) pontja,
a (2) bekezdés a)–b) és g) pontja, a (3) bekezdés b)–c) pontja, valamint h) pont ha) alpontja vonatkozásában országos
illetékességgel első fokon a Honvédelmi Minisztérium Hatósági Hivatal, másodfokon országos illetékességgel
a honvédelemért felelős miniszter jár el.
(2) A Kormány a Magyar Honvédség, a honvédelemért felelős miniszter közvetlen irányítása, fenntartói irányítása,
valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetek elhelyezését szolgáló létesítmények tekintetében
– a tűzvédelmi előírások érvényesülése kérdésében a beruházási és felújítási munkálatokkal kapcsolatos tervek
engedélyeztetése, a használatbavételi, valamint az üzemeltetés-engedélyezési eljárások során – első fokú tűzvédelmi
szakhatóságként, országos illetékességgel a Honvédelmi Minisztérium Hatósági Hivatalt, másodfokon, országos
illetékességgel a honvédelemért felelős minisztert jelöli ki.
6. § (1) A Kormány a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti
szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a központi szervet jelöli ki
a) a Ttv. 12. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott tevékenységek, valamint a Ttv. 46/A. §-a szerinti
tűzvédelmi szakértői tevékenység tekintetében,
b) a pirotechnikai termékekhez, tűzoltó készülékekhez, beépített tűzjelző- és oltó berendezésekhez, beépített hő
és füstelvezető rendszerekhez kötődő tűzvédelmi szakvizsgáztatással összefüggő oktatásszervezői és tűzvédelmi
szakvizsgáztatási tevékenységgel kapcsolatban,
c) a területi szerv tekintetében a tűzvédelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezői tevékenységgel
kapcsolatban.
(2) A Kormány a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti
szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a területi szervet jelöli ki – az (1) bekezdésben foglaltak kivételével –
a tűzvédelmi szakvizsgáztatással összefüggő oktatásszervezői és tűzvédelmi szakvizsgáztatási tevékenységek
tekintetében.
II. FEJEZET
A TŰZVÉDELMI BÍRSÁG 7. § (1) A tűzvédelmi hatóság az 1. mellékletben megjelölt szabálytalanság esetén az ott rögzített mértékben tűzvédelmi
bírságot szabhat ki. Az 1. mellékletben foglalt táblázat 1–8., 12–18., 20–24., 29., 30. és 36. sorában rögzített
szabálytalanságok esetén a tűzvédelmi bírság kiszabása kötelező.
(2) Ha az 1. mellékletben rögzített szabálytalanság ismételten fordul elő, a tűzvédelmi bírságot ki kell szabni.
(3) Több szabálytalanság együttes fennállása esetén a bírság mértéke az egyes szabálytalanságokért kiszabható bírságok
összege, de legfeljebb 10 000 000 forint. 8. § (1) A tűzvédelmi bírság kiszabására elsőfokon – az 1. melléklet 37–39. sorában rögzített eseteket kivéve –
a szabálytalanságot észlelő tűzvédelmi hatóság jogosult abban az esetben, ha az észlelt szabálytalanság a hatóság
adott eljárásához közvetlenül kapcsolódik, vagy a szabálytalanság helyszínének tűzvédelmi hatósági ellenőrzésére
hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik. Az 1. melléklet 37–39. sorában rögzített esetekben a központi szerv jogosult
a bírság kiszabására.
(2) Másodfokon az I. fejezetben megjelölt másodfokú hatóság jár el.
9. § (1) A tűzvédelmi bírság megfizetése nem mentesít a büntetőjogi, illetve a polgári jogi felelősség, valamint a tűzvédelmi
bírság kiszabására okot adó szabálytalanság megszüntetésének kötelezettsége alól.
(2) A tűzvédelmi bírság ugyanazon tényállás mellett – az azonnal megszüntethető szabálytalanságok kivételével –
a tűzvédelmi bírságot kiszabó jogerős határozat közlését követő két hónap elteltével szabható ki ismételten.
(3) A tűzvédelmi bírság kiszabásáról szóló jogerős határozatot – az 1. melléklet 37–40. sorában foglalt esetek kivételével –
statisztikai okokból, illetve a felügyeleti jogosítványok gyakorlásának elősegítése céljából a központi szervvel is
közölni kell.
(4) A tűzvédelmi bírság kiszabására irányuló eljárás a hatóságnak a jogsértésről való tudomásszerzésétől számított három
hónapon belül, de legkésőbb a jogsértés bekövetkezését követő egy éven belül indítható meg. Ha a jogsértő
magatartás folyamatos, a határidő a magatartás abbahagyásakor kezdődik. Ha a jogsértő magatartás azzal valósul
meg, hogy valamely helyzetet vagy állapotot nem szüntetnek meg, a határidő mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a
helyzet vagy állapot fennáll.
III. FEJEZET
AZ ÖNKORMÁNYZATI, A LÉTESÍTMÉNYI TŰZOLTÓSÁGOK, AZ ÖNKÉNTES TŰZOLTÓ EGYESÜLETEK
SZAKTEVÉKENYSÉGET VÁLLALÓ TAGJAIRA VONATKOZÓ KÖTELEZŐ ÉLET- ÉS BALESETBIZTOSÍTÁS
10. § Élet- és balesetbiztosítást kell kötni az önkormányzati és a létesítményi tűzoltóságok készenléti jellegű szolgálatot,
illetve a tűzoltás irányítását ellátó tagjaira, a tűzoltó szakiskolában az önkormányzati és a létesítményi tűzoltóságok
képzésen részt vevő hallgatóira, a szaktevékenységet vállaló önkéntes tűzoltó egyesületek tűzoltásban, műszaki
mentésben részt vevő tagjaira.
11. § E fejezet alkalmazásában tűzoltás irányítását ellátónak kell tekinteni
a) az önkormányzati tűzoltóság tagjai közül: a tűzoltóparancsnokot, a parancsnokhelyettest, egységparancsnokot;
b) a létesítményi tűzoltóság tagjai közül: a tűzoltóparancsnokot és helyettesét.
12. § Az e fejezet alapján megkötött biztosítási szerződésnek ki kell terjednie legalább a tűzeseti beavatkozás, a műszaki
mentés és az erre való felkészítés, illetve a készenléti jellegű szolgálat során bekövetkezett balesetre és halálesetre.
13. § A biztosítást
a) a tűzoltásban, műszaki mentésben részt vevő parancsnokokra, parancsnokhelyettesekre, egységparancsnokokra,
a tűzoltási, műszaki mentési szakterületen dolgozókra, a tűzoltó szakiskolában képzésen részt vevő hallgatókra
szolgálati beosztásra szólóan;
b) a készenléti jellegű szolgálatot ellátók esetében a szolgálatban lévő személyi állományra;
c) az önkormányzati tűzoltók esetében meghatározott létszámra vonatkozóan;
d) a szaktevékenységet vállaló önkéntes tűzoltó egyesületek tagjai esetében személyre szólóan;
e) a létesítményi tűzoltók esetében – a tűzoltóság fenntartójának döntése alapján – meghatározott létszámra vagy
személyre szólóan
kell megkötni. 14. § A biztosítási díjat a 13. § a)–d) pontjában foglaltak esetében a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter által
vezetett minisztérium, az e) pontban foglaltaknál a fenntartó köteles biztosítani. A szerződést a katasztrófák elleni
védekezésért felelős miniszter által vezetett minisztérium köti meg.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 6. Hatálybalépés 15. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1–14. §, a 16–22. §, a 24–25. §, az 1. és 2. melléklet 2012. január 1-jén lép hatályba.
7. Átmeneti rendelkezések 16. § A tűzvédelmi bírságot a szabálytalanság észlelésekor hatályos rendelet alapján kell kiszabni. Amennyiben a
szabálytalanság észlelésének, illetve a bírság kiszabásának időpontjában különböző szabályozás volt érvényben
a tűzvédelmi bírság kiszabására, úgy a szabálytalanságot elkövető számára kedvezőbb jogi szabályozást kell
alkalmazni a tűzvédelmi bírságra vonatkozó rendelkezések közül.
8. Módosuló rendelkezések 17. § Az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 20. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi
szerve hatáskörébe is tartozik, az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a
bányakapitányság tűzvédelmi hatósági jogkörébe tartozó létesítmények tekintetében a bányakapitányság
hatáskörébe is tartozik.”
18. § (1) A Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. R.) 8/B. §
(2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány a polgári repülőtér elvi létesítésének engedélyezésére, létesítésének engedélyezésére, használatbavételének
engedélyezésére, a repülőtér létesítésének, fejlesztésének és megszüntetésének szabályairól szóló kormányrendelet hatálya
alá tartozó általános építmények fennmaradásának engedélyezésére, megszüntetésére és fejlesztésére irányuló
eljárásban]
„b) a katasztrófa- és tűzvédelemmel összefüggő létesítési és használati szabályoknak való megfelelés kérdésében első
fokú eljárásban a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét, másodfokú eljárásban a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv központi szervét,”
[szakhatóságként jelöli ki.]
(2) A Korm. R. 8/B. § (8) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány a leszállóhely létesítésére és megszüntetésére irányuló eljárásban]
„a) a katasztrófa- és tűzvédelemmel összefüggő létesítési és használati szabályoknak való megfelelés kérdésében első
fokú eljárásban a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervét, másodfokú eljárásban a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv területi szervét, valamint”
[szakhatóságként jelöli ki.]
(3) A Korm. R. 8/C. § (8) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány a jogellenes cselekmények megelőzését és felszámolását szolgáló Légiközlekedés Védelmi és Kényszerhelyzeti
Terv jóváhagyására irányuló eljárásban annak elbírálása kérdésében, hogy]
„b) a Légiközlekedés Védelmi és Kényszerhelyzeti Tervben foglaltak megfelelnek-e a katasztrófavédelem erő- és
eszköz rendszerének, beépített mobil, stabil felszerelésének, első fokú eljárásban a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
területi szervét, másodfokú eljárásban a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét”
[szakhatóságként jelöli ki.]
(4) A Korm. R. 4. mellékletében foglalt táblázat 1. sorának „Első fokú eljárásban” oszlopában a „hivatásos önkormányzati
tűzoltóság, Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér területén az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
Repülőtéri Katasztrófavédelmi Igazgatósága” szövegrész helyébe az „a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi
szerve” szöveg lép.
(5) A Korm. R. 4. mellékletében foglalt táblázat 1. sorának „Másodfokú eljárásban” oszlopában a „Megyei
katasztrófavédelmi igazgatóság, a főváros és Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér területén az Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság” szövegrész helyébe az „a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerv”
szöveg lép.
19. § A szakterületek ágazati követelményeiért felelős szervek kijelöléséről, valamint a meghatározott szakkérdésekben
kizárólagosan eljáró és egyes szakterületeken szakvéleményt adó szervekről szóló 282/2007. (X. 26.) Korm. rendelet
4. számú melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
20. § (1) A
a) budapesti központi szennyvíztisztító telep és kapcsolódó létesítményei projekt, a Zalaegerszeg és térsége
szennyvízelvezetési és kezelési projekt és a Veszprém és térsége szennyvízelvezetési és kezelési projekt
megvalósításához szükséges egyes közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló
150/2006. (VII. 21.) Korm. rendelet 2. számú melléklet 1. Vízjogi engedély 11. sorában (Tűzvédelem), a 2. Általános
építésügyi hatósági engedély (kivéve útügyi beruházások) 11. sorában (Tűzvédelem) és a 3. Útügyi építési
engedély 11. sorában (Tűzvédelem),
b) „Pécs 2010 – Európa Kulturális Fővárosa” program fejlesztési kulcsprojektjeihez kapcsolódó beruházások
megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló
74/2008. (IV. 3.) Korm. rendelet 2. számú melléklet 1. Építési engedély (kivéve útügyi beruházások) 11. sorában
(Tűzvédelem), a 2. Útügyi építési engedély 12. sorában (Tűzvédelem) és a 3. Vízjogi engedély 11. sorában
(Tűzvédelem),
c) „Duna projekt” megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé
nyilvánításáról szóló 77/2009. (IV. 8.) Korm. rendelet 2. számú melléklet 1. Vízügyi hatósági engedély 12. sorában
(6. tűzvédelem), a 2. Környezetvédelmi engedély 12. sorában (6. tűzvédelem) és a 3. Építésügyi hatósági engedély
(kivéve útügyi beruházások) 12. sorában (6. tűzvédelem),
d) „Ráckevei (Soroksári)-Duna-ág (RSD) vízgazdálkodásának, vízminőségének javítása” tárgyú projekt
megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló
78/2009. (IV. 8.) Korm. rendelet 2. számú melléklet 1. Vízügyi hatósági engedély 11. sorában (6. tűzvédelem) és a
2. Környezetvédelmi engedély 11. sorában (6. tűzvédelem)
a „Fővárosi Tűzoltó-parancsnokság” szövegrész helyébe a „Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság” szöveg lép.
(2) Az
a) az észak-balatoni hulladékgazdálkodási projekt és a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei hulladékgazdálkodási
projekt megvalósításához szükséges egyes közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé
nyilvánításáról szóló 151/2006. (VII. 21.) Korm. rendelet 2. számú melléklet 1. Egységes környezethasználati
engedély 11. sorában (Lakosság életének védelme), a 2. Építési engedély (kivéve útügyi beruházások) 11. sorában
(Tűzvédelem), a 3. Útügyi építési engedély 12. sorában (Tűzvédelem) és a 4. Vízjogi engedély 11. sorában
(Tűzvédelem),
b) az M3 autópálya Nyíregyháza-Vásárosnamény közötti szakasz megvalósításához szükséges egyes közigazgatási
hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 152/2006. (VII. 21.) Korm. rendelet 2. számú
melléklet 1. Útügyi építési engedély 12. sorában (Tűzvédelem) és a 2. Vízjogi engedély 11. sorában (Tűzvédelem),
c) az M4 autópálya/autóút és a 4. számú főút fejlesztéseihez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 91/2008. (IV. 23.) Korm. rendelet
2. számú melléklet 1. Útügyi építési engedély 12. sorában (Tűzvédelem) és a 2. Vízjogi engedély 10. sorában
(Tűzvédelem),
a „Fővárosi Tűzoltó-parancsnokság” szövegrész helyébe a „Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság” szöveg lép.
(3) A budapesti 4-es metróvonal Kelenföldi pályaudvar-Bosnyák tér közötti szakasza megvalósításával összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 89/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet
2. melléklet 1. Vasúthatósági engedélyek 3. sorában (Tűzvédelem), a 2. Metróállomások építésügyi hatósági
engedélyei 3. sorában (Tűzvédelem), a 3. Felszín feletti építmények általános építésügyi hatósági engedélyei
3. sorában (Tűzvédelem) és a 4. Felszíni rendezési munkák útügyi építési engedélyei 3. sorában (Tűzvédelem)
a „Fővárosi Tűzoltó Parancsnokság” szövegrész helyébe a „Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság” szöveg lép.
(4) A Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér rövid távú fejlesztése projekthez tartozó egyes közigazgatási hatósági
ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 153/2008. (VI. 6.) Korm. rendelet 2. melléklet 1. Építésügyi
hatósági engedélyezési eljárások 13. sorában (-tűzvédelem), a 2. Létesítési engedélyezési eljárás 3. sorában
(- tűzvédelem), 3. Vízjogi engedélyezési eljárás 11. sorában (Tűzvédelem) és a 4. Előzetes vizsgálati eljárás és
környezetvédelmi engedélyezési eljárás 9. sorában (Lakosság életének védelme) az „Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság Repülőtéri Katasztrófavédelmi Igazgatósága” szövegrész helyébe a „Fővárosi Katasztrófavédelmi
Igazgatóság” szöveg lép.
21. § A Vát és Porpác települések közigazgatási területén megvalósuló repülőtér-fejlesztéssel összefüggő közigazgatási
hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 351/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet
a) 1. melléklet 15. sorának Első fokon eljáró hatóság oszlopában,
b) 1. melléklet 17. sorának Első fokon eljáró hatóság oszlopában,
c) 2. melléklet 6. sorának Első fokon eljáró szakhatóság oszlopában
az „Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Repülőtéri Katasztrófavédelmi Igazgatósága” szövegrész helyébe
a „Vas Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság” szöveg lép.
22. § (1) A Pesti Vigadó épületének rekonstrukciójával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé
nyilvánításáról szóló 142/2011. (VII. 21.) Korm. rendelet 1. melléklet D oszlop 7., 8., 9. és 11. sorában, továbbá a
2. melléklet B oszlop 3. sorában az „Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság” szövegrész helyébe a „Fővárosi
Katasztrófavédelmi Igazgatóság” szöveg lép.
(2) A Pesti Vigadó épületének rekonstrukciójával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé
nyilvánításáról szóló 142/2011. (VII. 21.) Korm. rendelet 1. melléklet E oszlop 7., 8., 9. és 11. sorában, továbbá a
2. melléklet C oszlop 3. sorában a „katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter” szövegrész helyébe a „hivatásos
katasztrófavédelmi szerv központi szerve” szöveg lép.
23. § A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény
végrehajtásáról szóló 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„4. § (1) A Kormány a hivatásos katasztrófavédelmi szerv helyi szerveiként a katasztrófavédelmi kirendeltséget jelöli ki.
A katasztrófavédelmi kirendeltség ellátja a részére jogszabályban meghatározott államigazgatási feladat- és
hatásköröket.”
9. Hatályát vesztő rendelkezések 24. § (1) Hatályát veszti a tűzvédelmi bírságról szóló 116/1996. (VII. 24.) Korm. rendelet.
(2) Hatályát veszti a tűzoltóság tagjaira vonatkozó kötelező élet- és balesetbiztosításról szóló 117/1996. (VII. 24.) Korm.
rendelet.
(3) Hatályát veszti a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről és a tűzvédelmi hatósági tevékenység részletes
szabályairól szóló 261/2009. (XI. 26.) Korm. rendelet. 25. § (1) Hatályát veszti
a) a Vát és Porpác települések közigazgatási területén megvalósuló repülőtér-fejlesztéssel összefüggő közigazgatási
hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 351/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. melléklet
Másodfokon eljáró hatóság oszlop 16. sorában és az 1. melléklet Másodfokon eljáró hatóság oszlop 18. sorában,
b) a Pannonia Ethanol Zrt. bioetanol-előállító üzem projekt Dunaföldvár város közigazgatási területén megvalósuló
nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló
15/2010. (II. 5.) Korm. rendelet 1. melléklet E oszlop 19. sorában és az 1. melléklet E oszlop 21. sorában,
c) a DUNA-ETANOL Zrt. Bioetanol-Biogáz-Kiserőmű projekt Dunaalmás község közigazgatási területén megvalósuló
nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló
60/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 1. melléklet E oszlop 19. sorában és az 1. melléklet E oszlop 21. sorában,
d) az EM-Bioetanol Kft. Bioetanol-Biogáz-Kiserőmű projekt Kaba város közigazgatási területén megvalósuló
nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló
61/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 1. melléklet E oszlop 19. sorában és az 1. melléklet E oszlop 21. sorában,
e) a Nabucco Gas Pipeline International GmbH. által megvalósítandó, a Nabucco gázvezeték magyarországi
szakaszának kiépítéséhez és a vezeték üzemszerű működtetéséhez kapcsolódó beruházással összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 174/2010. (V. 13.) Korm. rendelet
1. melléklet D oszlop 14. sorában és az 1. melléklet D oszlop 15. sorában,
f) az AUDI HUNGÁRIA MOTOR KFT. Győr közigazgatási területén megvalósuló nagyberuházásával összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 16/2011. (II. 24.) Korm. rendelet
1. melléklet Másodfokon eljáró hatóság oszlop 18. sorában és 1. melléklet Másodfokon eljáró hatóság oszlop
19. sorában,
g) az ELI (Extreme Light Infrastructure) integrált európai kutatási nagyberendezés magyarországi megvalósításával
összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 97/2011. (VI. 29.) Korm.
rendelet 1. melléklet E oszlop 18. sorában és az 1. melléklet E oszlop 19. sorában
a „katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter” szövegrész. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
231/2016. (VI. 29.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/9523-2/2016. számú előterjesztésére – Pivovar Mária (névmódosítás előtti neve:
Pivovar Mária Romanovna; születési hely, idő: Moszkva [Oroszország], 2011. március 15.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2016. június 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1416/2016. (VII. 29.) Korm. határozata a GINOP-3.4.1-15-2016-00227 azonosító számú („Újgenerációs NGA és felhordó hálózatok fejlesztése a TARR Kft. – Magyar Telekom Nyrt. konzorciumnál a Zalaegerszegi járásban” című) és a GINOP-3.4.1-15-2016-00234 azonosító számú („Újgenerációs NGA és felhordó hálózatok fejlesztése az MVM NET Zrt.-nél a Keszthelyi járásban” című) projektjavaslat támogatásához való hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a) a GINOP-3.4.1-15-2016-00227 azonosító számú, „Újgenerációs NGA és felhordó hálózatok fejlesztése
a TARR Kft. – Magyar Telekom Nyrt. konzorciumnál a Zalaegerszegi járásban” című, és
b) a GINOP-3.4.1-15-2016-00234 azonosító számú, „Újgenerációs NGA és felhordó hálózatok fejlesztése
az MVM NET Zrt.-nél a Keszthelyi járásban” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok (a  továbbiakban: projektek) támogatásához
az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1975/2017. (XII. 19.) Korm. határozata Magyarország Teheránban található nagykövetségének új épületben történő elhelyezésével kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország külpolitikai és külgazdasági érdekeinek érvényesülése érdekében Teheránban
Magyarország Nagykövetsége egy reprezentációs céloknak megfelelő ingatlanba költözzön;
 2. az 1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert,
hogy folytasson tárgyalásokat a  19448-63611 Teherán-Darrous, Saleh Hoseini u. 28. sz. alatt található ingatlan
(a  továbbiakban: Ingatlan) tulajdonosával az  épület – földterülettel együtt történő – megvásárlásáról azzal,
hogy a  tulajdonszerzés és az  épület felújításának költségei – ideértve különösen, de nem kizárólagosan
az  Ingatlan vételárát; a  tranzakcióhoz szükséges szakértők díjazását, valamint a  felújítás és bútorozás költségeit –
a 4 668 470 000 forintot nem haladhatják meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, a nemzetgazdasági minisztert, valamint a nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy az Ingatlan megvásárlásával összefüggő előkészületeket tegye meg;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  tranzakció előkészítésével, engedélyezési eljárásával
és a  lebonyolítással kapcsolatban felmerülő költségek, továbbá az  Ingatlan teljes vételára finanszírozása
érdekében – a  2.  pontban meghatározott összegből – legfeljebb 3 495 670 000 forint forrás biztosításáról
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  kivitelezés, műszaki ellenőrzés, kiviteli terv készítése,
konzuli, biztonsági, kerítés és informatikai beruházások, bútor és kapcsolódó eszközbeszerzések, továbbá
a  lebonyolítással kapcsolatos egyéb költségek finanszírozása érdekében – a  2.  pontban meghatározott összegből –
legfeljebb 1 161 330 000 forint forrás biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi
C. törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetés végrehajtása során a felmerülés ütemében
6. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2019. évi költségvetés
tervezése során gondoskodjanak 11 470 000 forint biztosításáról a  központi költségvetés Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezetben;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. évi költségvetés tervezése során
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján – a  külgazdasági és
külügyminiszter bevonásával gondoskodjon a  2.  pontban megjelölt, a  Magyar Állam tulajdonába kerülő Ingatlan
Külgazdasági és Külügyminisztérium részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a tulajdonjog megszerzését követően azonnal
8. egyetért azzal, hogy Magyarország Teheránban található nagykövetségének új épületben történő elhelyezésével
kapcsolatos kiadások terhére megvalósuló beszerzések lefolytatása során a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit ne kelljen
alkalmazni;
9. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a 2. pontban meghatározott tárgyalások lefolytatásáról, valamint
az Ingatlan megvásárlásáról készítsen jelentést a Kormány részére.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az Ingatlan állami tulajdonba kerülését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
361/2014. (HK 11.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2433 4. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2433 (4. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem az egyes NATO egységesítési egyezmények nemzeti
elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 29/2013.
(HK 6.) HVKFH szakutasítás 3. pontja által fenntartás nélkül elfogadott, és a NATO egységesítési egyezmények
nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló
16/2014. (HK 4.) HVKFH szakutasítás 7. pontjában hatályba léptetett STANAG 2433 (EDITION 4) THE
NATO MILITARY INTELLIGENCE DATA EX
CHANGE STANDARD – AINTP-3 EDITION C VERSION 1 – Szövetségi katonai felderítő adatcsere címen
kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az összhaderőnemi és többnemzetiségű műveletek
végrehajtása eredményességéhez elsőrendű fontosságú az
interoperabilitás, amelynek kulcseleme az a képesség,
mely lehetővé teszi a nagy mennyiségű adatok és felderítési információk cseréjét a nemzetek között valamennyi parancsnoki szinten. Az AINTP-3 NATO dokumentum tartalmazza mindazon előírásokat és útmutatókat, amelyek
biztosítják a nagy mennyiségű felderítési információk
gyors cseréjét egységes adatcsere formátum, közös adat
szabványok és általános szabályok alkalmazásával úgy,
hogy az információk teljességükből ne veszítsenek.
4. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
A távollévő parancsnok helyett
Huszár János vezérőrnagy s. k.,


text:
6/2019. (V. 10.) PM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdése alapján 2019. május 1. napjától
2020. április 30. napjáig terjedő időtartamra a munkaerőpiaci-reform végrehajtásának gyorsítására a foglalkoztatási
osztályok átalakításával elnevezésű program még hatékonyabb megvalósítása céljából, a munkaerőpiaci-reform
végrehajtásának előmozdításáért felelős miniszteri biztossá dr. Karakó László urat nevezem ki. A miniszteri biztos
e megbízatása visszavonással vagy a miniszter hatáskörgyakorlása megszűnésével megszűnik.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében:
a) figyelemmel kíséri a munkaerőpiaci-reform végrehajtását, a foglalkoztatási osztályok átalakításával
kapcsolatos folyamatokat, és szükség esetén intézkedések kiadását kezdeményezheti,
b) figyelemmel kíséri a programban részt vevő navigátorok munkáját, áttekinti az elkészült jelentéseket és
szakmai anyagokat, és szükség esetén intézkedések kiadását kezdeményezheti,
c) az a), b) pontokban foglaltak végrehajtása érdekében kapcsolatot tart, egyeztetéseket szervez az érintett
szervezetek, valamint a Pénzügyminisztérium képviselőinek részvételével,
d) az a), b) és c) pontokban foglaltak végrehajtása érdekében jelentéseket, tájékoztatókat kérhet be,
e) az a), b) és c) pontokban foglaltak végrehajtása érdekében jogszabály módosítására tehet javaslatot,
f ) feladatainak ellátásáról havonta beszámol.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a pénzügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét titkárság nem segíti.
5. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
43/2014. (XII. 23.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv hivatásos állománya munka- és védőruházati ellátási normájáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában, továbbá a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátásra jogosult személyi
állományának ruházati és öltözködési szabályzatáról, valamint a  különleges foglalkoztatási állomány ruházati, fegyverzeti,
kényszerítőeszköz és világítástechnikai felszereléséről szóló 71/2011. (XII. 31.) BM rendelet 31. §-ában kapott felhatalmazás alapján
az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv hivatásos állománya munka- és védőruházati ellátási normájának
meghatározására kiadom az alábbi utasítást:
1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra;
b) a Készenléti Rendőrségre;
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra;
d) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre;
e) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra, valamint
f ) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra
(a továbbiakban együtt: rendőri szerv).
2. A hivatásos állomány munka- és védőruházati ellátási normáit a melléklet tartalmazza.
3. A mellékletben meghatározott munka- és védőruházatot a  jogosultak részére a  rendőri szervek térítésmentesen
biztosítják.
4. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. Hatályát veszti a Rendőrség hivatásos állománya speciális szolgálati egyenruházattal történő ellátásáról szóló 15/2000.
(V. 16.) ORFK intézkedés.
6. Az utasítás 5. és 6. pontja a hatálybalépést követő napon a hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1409/2019. (VII. 9.) Korm. határozata a Pénzmosás Elleni Koordinációs Tanácsról.
1. A Kormány a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 10. § (1) bekezdése alapján,
a) a pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem kormányzati feladatai végrehajtásának
összehangolása és
b) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának
megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló,
2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelés
érdekében – javaslattevő, véleményező vagy tanácsadói tevékenységet végző testületként – létrehozza
a Pénzmosás Elleni Koordinációs Tanácsot (a továbbiakban: Tanács).
2. A Tanács
a) támogatja a  pénzmosás, a  terrorizmus és a  proliferáció finanszírozása elleni küzdelem elősegítésével
kapcsolatos kormányzati feladatok végrehajtását;
b) javaslatot tesz a nemzeti pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni stratégia kialakítására és folyamatos
felülvizsgálatára a pénzügypolitikai célok figyelembevételével;
c) figyelemmel kíséri az  Európa Tanács Moneyval országjelentésben Magyarország részére megfogalmazott
pénzmosás elleni ajánlások végrehajtásáról készített akciótervről szóló 1688/2017. (IX. 22.) Korm. határozat
végrehajtását;
d) utóköveti a Kormány által jóváhagyott szakterületi akciótervek végrehajtását;
e) a szakértői szintű Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság 34.1. Pénzmosás Elleni Szabályozási Alcsoport
javaslata alapján megvitatja a  pénzmosás, a  terrorizmus és a  proliferáció finanszírozása elleni küzdelmet
szolgáló jogszabályok és egyéb kormányzati intézkedések tervezetét;
f ) figyelemmel kíséri a  nemzeti kockázatértékelés minden harmadik évben történő felülvizsgálatát, valamint
a kockázatcsökkentő intézkedések végrehajtását;
g) évente javaslatot tesz az elkészített nemzeti kockázatértékelés felülvizsgálatának szükségességéről;
h) figyelemmel kíséri a  nemzeti kockázatértékelés eredményei alapján indokolt kockázatkezelési eljárásokat,
intézkedéseket, és javaslatot tesz az intézkedési terv előkészítésére (jogi és nem jogi eszközök);
i) figyelemmel kíséri a  nemzetközi szerződésekből és egyéb nemzetközi kötelezettségekből fakadó,
a  pénzmosás, a  terrorizmus és a  proliferáció finanszírozása elleni küzdelmet érintő hazai feladatokat,
javaslatot tesz a szükséges intézkedések meghozatalára, valamint segíti azok végrehajtását;
j) elősegíti és összehangolja a  pénzmosás, a  terrorizmus és a  proliferáció finanszírozás megelőzésével és
megakadályozásával kapcsolatos hazai és nemzetközi szakmai kommunikációt;
k) kapcsolatot tart a  pénzmosás, a  terrorizmus és a  proliferáció finanszírozása elleni küzdelemben érintett
szolgáltatókkal, felügyeleti, érdekképviseleti és szakmai szervezetekkel, szakértői csoportokkal;
l) gondoskodik arról, hogy a  tervezett és javasolt pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása elleni
intézkedéseket a Nemzeti Versenyképességi Tanács is megvizsgálja.
3. A Tanács elnöke a  pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak
a  miniszter pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért való felelősségével kapcsolatos feladatokat ellátó
államtitkára.
4. A Tanács tagja:
a) a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter,
b) a bűncselekmények megelőzéséért felelős miniszter,
c) a külpolitikáért felelős miniszter,
d) az igazságügyért felelős miniszter,
e) a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter,
f ) a szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszter,
g) a kormányzati stratégiák kidolgozásának támogatásáért felelős miniszter,
h) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetője,
i) az országos rendőrfőkapitány,
j) az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatója,
k) a Terrorelhárítási Központ főigazgatója,
l) a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ főigazgatója,
m) az Információs Hivatal főigazgatója,
n) a Nemzeti Védelmi Szolgálat főigazgatója,
o) a Szerencsejáték Felügyelet elnöke,
p) a kereskedelmi hatóságként eljáró Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízott,
q) a Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének vezetője,
r) a Központi Statisztikai Hivatal elnöke
által kijelölt személy.
5. A Kormány felkéri
a) a Magyar Nemzeti Bank elnökét,
b) a legfőbb ügyészt,
c) az Országos Bírósági Hivatal elnökét,
d) a Magyar Könyvvizsgálói Kamara elnökét,
e) a Magyar Ügyvédi Kamara elnökét,
f ) a Magyar Országos Közjegyzői Kamara elnökét,
hogy delegáljon képviselőt a Tanácsba. A delegáltak állandó meghívottként vesznek részt a Tanács ülésein.
6. A pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter eseti jelleggel a  Tanács működésébe más
szervezeteket és személyeket is bevonhat.
7. A 4. pont a)–g) alpontja vonatkozásában a Tanács tagjaként államtitkár jelölhető ki.
 8. A 4.  pont h)–r)  alpontja vonatkozásában a Tanács tagjaként vezetői munkakört betöltő, illetve vezetői álláshelyen
foglalkoztatott személy jelölhető ki.
 9. A Tanács tagjai – e szerepkörükben ellátott tevékenységükért – tiszteletdíjban nem részesülnek.
 10. A Tanács a feladatkörébe tartozó egyes szakkérdések megvitatására munkacsoportot hozhat létre.
 11. A Tanács szükség szerint, de évente legalább három alkalommal tart ülést. A  Tanács ülését a  Tanács elnöke
hívja össze és vezeti. A  Tanács rendkívüli ülésének összehívását a  Tanács bármely tagja az  indok egyértelmű
megjelölésével kezdeményezheti a Tanács elnökénél, a kezdeményezésről az elnök dönt.
12. A Tanács elnöke a Tanács működésének részletes szabályait ügyrendben állapítja meg, a Tanács tagjai véleményének
kikérését követően.
13. A Tanács működési feltételeiről a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter gondoskodik.
 14. A Tanács működtetésével kapcsolatos operatív feladatokat a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős
miniszter által vezetett minisztériumban működő szakmai titkárság látja el.
 15. Ez a határozat a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
 16. A Kormány felhívja a 4. pontban meghatározott személyeket, és felkéri az 5. pontban meghatározott személyeket,
hogy 2019. augusztus 31. napjáig gondoskodjanak a Tanács tagjainak, illetve állandó meghívottjainak kijelöléséről.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1258/2016. (VI. 6.) Korm. határozata a Batthyány–Strattmann-kastély fejlesztésének folytatásához szükséges, európai uniós forrásból nem biztosítható támogatás biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének 16. A  Batthyány–
Strattmann-kastély fejlesztésének támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) elrendeli a  körmendi Batthyány–Strattmann-kastély egykori lovardája fejlesztésének befejezése érdekében
500,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 2. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter az 1. pont b) alpont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat
és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben nyújtson 500,0 millió forint támogatást
Körmend Város Önkormányzata részére, valamint a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeiről támogatási szerződést kössön Körmend Város Önkormányzatával;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti támogatási szerződés megkötését követően folyósítsa
a támogatást Körmend Város Önkormányzata számára;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a támogatási szerződés 2. pont szerinti megkötését követően azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2.  pont szerinti támogatás felhasználásának ellenőrzésében
szakmailag működjön közre és annak elfogadására tegyen javaslatot a belügyminiszternek.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a beszámoló benyújtását követő 60 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1274/2011. (VIII. 10.) Korm. határozata a Smithsonian Folklife Festival-on (Washington, DC, 2013 nyár) való magyar részvételről.
A Kormány a Magyarország-kép és a transzatlanti kapcsolatok javítása érdekében egyetért azzal, hogy Magyarország
díszvendégként részt vegyen a 2013-ban Washingtonban megrendezésre kerülő Smithsonian Folklife Festival-on és ennek
érdekében felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert 1 a Smithsonian Folklife Festival vezetőivel való kapcsolatfelvételre és a fesztivállal kapcsolatos kormányzati teendők
koordinációjára a nemzeti erőforrás miniszter bevonásával; Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter Határidő: a Smithsonian Folklife Festival befejezéséig folyamatosan
2. a Smithsonian Intézet vezetőinek szándéklevélben történő értesítésére a magyar fél részvételi szándékáról;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal 3. a Smithsonian Folklife Festival-on való magyar részvételhez szükséges forrásoknak – a nemzetgazdasági miniszterrel
együttműködve – a központi költségvetés Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetében történő
megtervezésére. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2012-es és a 2013-as költségvetés előkészítése során
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök