text:
1061/2008. (IX. 19.) Korm. határozata az országos kisebbségi önkormányzati költségvetési szerveknél foglalkoztatottak eseti kereset-kiegészítésének finanszírozásáról.
A Kormány az országos kisebbségi önkormányzati költségvetési szerveknél foglalkoztatottak számára kifizetendő eseti kereset-kiegészítés fedezetére a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX.
törvény 4. § (8) bekezdésében foglaltak alapján a X. Miniszterelnökség fejezet, 20. Tartalékok cím, 2. Céltartalékok
alcím, 1. Különféle személyi kifizetések jogcímcsoport terhére 7173 ezer forint átcsoportosítását rendeli el a melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
oktatási és kulturális miniszter Határidő: azonnal
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
401/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. G. K. és a dr. F. J. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. szeptember 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
,,Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az Országos Igazságszolgáltatási Tanács létszáma
a jelenlegi 15 tag mellett további 6 taggal – a bírósági ülnököket képviselő 2 taggal, a választópolgárokat képviselő 2 taggal
és a jogtanácsosokat képviselő 2 taggal – kiegészülve 21 főből álljon?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (továb biak ban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdése
határozza meg azon tárgyköröket, amelyekben nem lehet országos népszavazást tartani. Ezen bekezdés d) pontja
értelmében nem lehet országos népszavazást tartani az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és
szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről.
Az Országgyűlés döntési jogkörébe tartozó szervezetalakító kérdésekről az Országgyűlés számos formában és
minőségében dönthet. Az Országgyűlés szervezetalakító hatalma kiterjed a szervezetén kívüli egyes intézmények
szabályozására. A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 2. § a) pontja szerint az Országgyűlés törvény ben állapítja
meg – egyebek mellett – a társadalom meghatározó jelentőségű intézményeire, az állam szervezetére, működésére
vonatkozó alapvető rendelkezéseket. Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontja a belső és a külső
szervezetalakítás (-átalakítás, megszüntetés) tekintetében is kizárja az országos népszavazást.
A testület álláspontja szerint eredményes népszavazás esetén az OIT eredeti alkotmányos funkciója változna meg
a módosítással. A szervezet ilyen jellegű bővítése alapvetően átformálná a testület összetételét és ezáltal a szervezet
funkciójának kiüresítését idézné elő. A módosítás struktúraváltást is jelentene, a szervezet funkciója eredeti
rendeltetésétől eltérne.
Az Országos Választási Bizottság Nsztv. 10. § b) pontja értelmében – mivel a kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdése d) pontján, 1987. évi XI. törvény 2. § a) pontja, az Nsztv. 2. §-án, 10. §
b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
29/2019. (VII. 12.) OGY határozata Dr. Serkisian Szeván Simon nemzetiségi szószóló mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Serkisian Szeván Simon nemzetiségi szószóló mentelmi jogát a  Fővárosi Törvényszék
18.B.204/2019/81. számú átiratával érintett ügyben felfüggeszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
27/2013. (XI. 6.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarországon ne létesüljön új atomreaktor?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
Az Országos Választási Bizottság 74/2013. (VII. 9.) számú határozatával az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
hitelesítette, amely ellen kifogást nyújtottak be. A Kúria 2013. szeptember 17-én kelt, Knk.IV.37.480/2013/2. számú
határozatában megállapította, hogy a kezdeményezés nem arra irányul, amelyet az Nsztv. 1. § (1) bekezdése a népi
kezdeményezés céljaként meghatároz – nevezetesen, hogy az  Országgyűlés az  adott kérdést tűzze napirendjére
és tárgyalja meg – hanem a megfogalmazásból eredően azt a  látszatot kelti, hogy a választópolgárok aláírásukkal
népszavazást kezdeményeznek. A  kérdés megfogalmazása azt sugallja, hogy a  választópolgárok fogják a  kérdést
az  Országgyűlésre kötelező módon eldönteni. A  Kúria megállapította továbbá, hogy a  kérdésből nem következik,
hogy ebben az  esetben az  Országgyűlés által tárgyalandó kérdésről van szó, a  választópolgárok számára nem
derül ki egyértelműen, hogy miről is döntenek. A népi kezdeményezésre feltett kérdés ezáltal alkalmas arra, hogy
a  választópolgárokat félrevezesse. Az  Nsztv 17.  §-a szerint a  népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen
tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.
A Kúria megállapította, hogy a választópolgárok számára megtévesztő kérdés az Nsztv. 17. §-ával nem egyeztethető
össze. A  Kúria megerősítette továbbá azt, hogy a  konkrét jogalkotásra és nem napirendre tűzésre irányuló
népi kezdeményezés nem egyeztethető össze az  Nsztv. 17.  §-ával, mivel az  ilyen tartalmú kezdeményezés
megfogalmazása a  választópolgár számára azt a  téves látszatot kelti, mintha az  aláírásgyűjtés alkalmával
népszavazási kezdeményezést támogatna.
A Magyar Közlönyt a Szerkesztőbizottság közreműködésével a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium szerkeszti.
A Szerkesztőbizottság elnöke: dr. Biró Marcell,
a szerkesztésért felelős: dr. Borókainé dr. Vajdovits Éva.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 2–4.
A Határozatok Tára hivatalos lap tartalma a Magyar Közlöny IX. részében jelenik meg.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Majláth Zsolt László ügyvezető.
A fentiekben kifejtettek alapján a  Kúria megsemmisítette az  Országos Választási Bizottság 74/2013. (VII. 9.) számú
határozatát és a Bizottságot új eljárásra utasította.
A Nemzeti Választási Bizottság erre tekintettel az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az Nsztv. 1. §-án, a 2. §-án és a 17. §-án, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.)
131/A. § b) pontján, a 131. §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. § (1) bekezdésén, az illetékekről
szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés
g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. október 29. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
14/2003. (IX. 19.) NKÖM rendelete egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, illetve műemléki védettségének megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV.
törvény 32. §-a alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest III. kerület,
Rozgonyi Piroska utca 2. szám alatti 23113/7 helyrajzi
számú ingatlant, a Római Strandfürdő területét.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) A műemlékvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a római korban emelt
forrásfoglalás, szentélykörzet, kórház, illetve a középkori
malomépület maradványainak védelme.
2. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Székesfehérvár, Rózsa
utca 3—5. szám alatti 107, 108 helyrajzi számú ingatlanokat, amelyeken a Szent Kereszt kápolna rommaradványai
találhatók.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) A műemlékvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a XI. században emelt,
egykor plébániatemplomként működő, különleges alaprajzú román kori Szent Kereszt kápolna építészeti maradványainak megőrzése, helyreállítása, bemutatási lehetőségének biztosítása.
3. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Komárom-Esztergom
megyei Bajna, 439 helyrajzi számú temetőben álló Sándorszarkofágot, valamint az azt körülvevő, kerítéssel körülhatárolt 36 m2 nagyságú területet, valamint az 1836-ban
emelt keresztet.
(2) Műemléki környezetnek a temető többi részét,
valamint a 414 helyrajzi számú árkot és a 438 helyrajzi
számú ároknak a temetővel határos szakaszát jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1820-ban állított
klasszicista stílusú Sándor-szarkofág, valamint az 1836-ban
Hószik Imre esztergomi kanonok által emelt feszület védelme.
4. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Pécs, Perczel utca 14.
szám alatti, 17499 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) A műemlékvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1885 körül emelt
neoreneszánsz lakóépület építészeti értékeinek, iparművészeti részleteinek, 1898-ban készült majolika portáljának védelme.
5. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Zala megyei Nagykanizsa-Miklósfa, 2160 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 2151/1, 2151/2, 2152,
2153, 2156, 2159, 2161, 2162, 2163, 2164, 2165, 2166 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) A műemlékvédelmi bírság megállapításának alapjául szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába sorolom.
(4) A műemléki védelem célja a XV. század második
felében emelt főnemesi castellum építészeti maradványainak megőrzése.
6. § (1) Megszüntetem a Szeged, Nyíl utca 41. szám alatti
20764 helyrajzi számú ingatlan 2685 törzsszámú, valamint
a Szeged, Nyíl utca 45. szám alatti 20768 helyrajzi számú
ingatlan 9256 törzsszámú műemléki védettségét.
(2) A műemléki védelem alatti népi lakóépületek helyreállíthatatlanul elvesztették műemléki értékeiket.
7. § Az e rendeletben műemléki védettség alá helyezett építmények fenntartásáról, jó karban tartásáról a műemlék
tulajdonosa, vagyonkezelője, illetve a tulajdonosi jogok
gyakorlója, továbbá jogszabályban meghatározott esetekben ingyenes használója a kulturális örökség védelméről
szóló 2001. évi LXIV. törvény szerint köteles gondoskodni.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
1/2008. (SK 1.) KSH utasítása a Központi Statisztikai Hivatal 2008. fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználási szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24. § (9) bekezdése és a 49. § o) pontja értelmében a KSH fejezeti kezelésű előirányzatainak (Népszámlálás, Életünk fordulópontjai panelfelvétel, Nemzetközi tagdíjak, Transition
Facility, illetve Fejezeti egyensúlyi tartalék) felhasználási rendjét – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – a következők szerint szabályozom:
1. § (1) A KSH fejezet 2008. évi költségvetésében a „Népszámlálás” elnevezésű feladatra rendelkezésre álló fejezeti kezelésű előirányzat (6. cím 3. alcím):
ÁHT azonosító: 276912
Költségvetési támogatás: 179,3 millió Ft
Kiadási előirányzat: 179,3 millió Ft
Ebből:
Személyi juttatások: 127,1 millió Ft
Munkaadókat terhelő járulékok: 36,9 millió Ft
Dologi kiadások: 15,3 millió Ft
(2) Az előirányzat tartalma:
Az előirányzat a 2011. évi népszámlálás előkészítésének 2008. évi várható kiadásait tartalmazza.
(3) Az előirányzat-módosítás rendje, nyilvántartás:
A jóváhagyott előirányzati összeg – a KSH Költségvetési osztályának vezetője általi – előirányzat-átcsoportosítás Magyar Államkincstárhoz való benyújtását követően beépül a megvalósító költségvetési szerv, a KSH költségvetésébe.
A Magyar Államkincstárhoz benyújtott okmányok alapján bekövetkezett előirányzat-módosításokról a KSH Költségvetési osztálya nyilvántartást vezet.
(4) Rendelkezési hatáskörök:
A feladat végrehajtásához biztosított előirányzati összeg feletti rendelkezési jogosultság – ellenjegyzést követően – a KSH gazdasági elnökhelyettesét illeti meg.
(5) Pénzügyi lebonyolítás:
A biztosított előirányzati összeg felhasználásának pénzügyi lebonyolítása a végrehajtásért felelős KSH – mint költségvetési szerv – feladata a mindenkori érvényes jogszabályok betartása mellett.
Az összeg felhasználásáról a KSH Gazdálkodási főosztályának illetékes osztálya(i) elkülönített nyilvántartást vezet(nek). Az összegből kizárólag 2008. évi kifizetés teljesíthető.
(6) Pénzügyi ellenőrzésre jogosult:
A KSH Ellenőrzési osztálya és a külső ellenőrző szervek ellenőrizhetik a KSH Gazdálkodási főosztályának illetékes osztálya(i) által elkülönítetten vezetett nyilvántartást.
2. § (1) A KSH fejezet 2008. évi költségvetésében a „Nemzetközi tagdíjak”-ra rendelkezésre álló fejezeti kezelésű előirányzat (6. cím 5. alcím):
ÁHT azonosító: 264034
Költségvetési támogatás: 0,3 millió Ft
Kiadási előirányzat: 0,3 millió Ft
Ebből:
Működési (dologi) kiadások: 0,3 millió Ft (2) Az előirányzat tartalma:
A fejezet illetékességébe tartozó, európai uniós tagságból eredő, valamint nemzetközi szervezet felé fennálló fizetési kötelezettségek várható összegét tartalmazza.
(3) Az előirányzat-módosítás rendje, nyilvántartás:
A jóváhagyott előirányzati összeg – a KSH Költségvetési osztályának vezetője általi – előirányzat-átcsoportosítás Magyar Államkincstárhoz való benyújtását követően beépül a megvalósító költségvetési szerv, a KSH költségvetésébe.
A Magyar Államkincstárhoz benyújtott előirányzat-módosításokról a KSH Költségvetési osztálya nyilvántartást vezet.
(4) Rendelkezési hatáskörök:
A feladat végrehajtásához biztosított előirányzati összeg feletti rendelkezési jogosultság – ellenjegyzést követően – a KSH gazdasági elnökhelyettesét illeti meg.
(5) Pénzügyi lebonyolítás:
A Nemzetközi tagdíjakra biztosított előirányzati összeg felhasználásának pénzügyi lebonyolítása a végrehajtásért felelős KSH – mint költségvetési szerv – feladata a mindenkori érvényes jogszabályok betartása mellett.
Az összeg felhasználásáról a KSH Gazdálkodási főosztályának illetékes osztálya(i) elkülönített nyilvántartást vezet(nek). Az összegből kizárólag 2008. évi kifizetés teljesíthető.
(6) Pénzügyi ellenőrzésre jogosult:
A KSH Ellenőrzési osztálya és a külső ellenőrző szervek ellenőrizhetik a KSH Gazdálkodási főosztályának illetékes osztálya(i) által elkülönítetten vezetett nyilvántartást.
3. § (1) A KSH fejezet 2008. évi költségvetésében az „Életünk fordulópontjai panelfelvétel” elnevezésű feladatra rendelkezésre álló fejezeti kezelésű előirányzat (6. cím 6. alcím):
ÁHT azonosító: 277845
Költségvetési támogatás: 66,2 millió Ft
Kiadási előirányzat: 66,2 millió Ft
Ebből:
Személyi juttatások: 47,7 millió Ft
Munkaadókat terhelő járulékok: 13,8 millió Ft
Dologi kiadások: 4,7 millió Ft
(2) Az előirányzat tartalma:
Az előirányzat a feladat elvégzésének 2008. évi várható kiadásait tartalmazza.
(3) Az előirányzat-módosítás rendje, nyilvántartás:
A jóváhagyott előirányzati összeg – a KSH Költségvetési osztályának vezetője általi – előirányzat-átcsoportosítás Magyar Államkincstárhoz való benyújtását követően beépül a megvalósító költségvetési szervek, a KSH, illetve a KSH Népességtudományi Kutató Intézet (továbbiakban: NKI) költségvetésébe.
A Magyar Államkincstárhoz benyújtott okmányok alapján bekövetkezett előirányzat-módosításokról a KSH Költségvetési osztálya nyilvántartást vezet.
(4) Rendelkezési hatáskörök:
A feladat végrehajtásához biztosított előirányzati összeg feletti rendelkezési jogosultság – ellenjegyzést követően – a KSH-nál a
gazdasági elnökhelyettest, az NKI-nál az igazgatót illeti meg a KSH és az NKI között aláírásra kerülő megállapodásban rögzítetteknek megfelelően.
(5) Pénzügyi lebonyolítás:
A biztosított előirányzati összeg felhasználásának pénzügyi lebonyolítása a végrehajtásért felelős KSH – mint költségvetési szerv – és NKI feladata a mindenkori érvényes jogszabályok betartása mellett.
Az összeg felhasználásáról a KSH Gazdálkodási főosztályának illetékes osztálya(i), illetve az NKI elkülönített nyilvántartást vezet(nek).
(6) Pénzügyi ellenőrzésre jogosult:
A KSH Ellenőrzési osztálya és a külső ellenőrző szervek ellenőrizhetik a KSH Gazdálkodási főosztályának illetékes osztálya(i), illetve az NKI által elkülönítetten vezetett nyilvántartást.
4. § (1) A „Transition Facility: Nemzetközileg harmonizált kibocsátási ár megfigyelési rendszer kifejlesztése meghatározott szolgáltató ágazatokban” elnevezésű programra – előirányzat-módosítást követően – a 2008. évi költségvetésben rendelkezésre álló fejezeti kezelésű előirányzat (6. cím 2. alcím 1. jogcímcsoport 1. jogcím 1. előirányzatcsoport):
ÁHT azonosító: 269234
Pénzforgalom nélküli bevétel: 0,9 millió Ft
Kiadási előirányzat: 0,9 millió Ft
Ebből:
Dologi és egyéb folyó kiadások: 0,9 millió Ft
(2) Az előirányzat tartalma:
Az előirányzat a 2007. évben lezárult „Transition Facility: Nemzetközileg harmonizált kibocsátási ár megfigyelési
rendszer kifejlesztése meghatározott szolgáltató ágazatokban” feladat 2007. évi előirányzat-maradványát tartalmazza.
(3) Az előirányzat-módosítás rendje, nyilvántartás:
A 2007. évi kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradvány 2008. évi előirányzatosításáért és az előirányzatok nyilvántartásáért a KSH Költségvetési osztálya felel.
(4) Rendelkezési hatáskörök, pénzügyi lebonyolítás:
A 2007. évben lezárult „Transition Facility: Nemzetközileg harmonizált kibocsátási ár megfigyelési rendszer kifejlesztése meghatározott szolgáltató ágazatokban” feladat fel nem használt összegéről – mint kötelezettségvállalással
nem terhelt előirányzat-maradványról – történő rendelkezés az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet 66. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően történik.
(5) Pénzügyi ellenőrzésre jogosult:
A KSH Ellenőrzési osztálya és a külső ellenőrző szervek ellenőrizhetik a KSH Gazdálkodási főosztályának illetékes osztálya(i) által elkülönítetten vezetett nyilvántartást.
5. § (1) A KSH fejezet 2008. évi költségvetésében a „Fejezeti egyensúlyi tartalék”-ra rendelkezésre álló fejezeti kezelésű
előirányzat (6. cím 10. alcím 2. jogcímcsoport):
ÁHT azonosító: 265290
Költségvetési támogatás: 309,7 millió Ft
Kiadási előirányzat: 309,7 millió Ft
(2) Az előirányzat tartalma, rendelkezési hatáskörök:
A biztosított előirányzati összeg a Kormány engedélyével, az általa meghatározott célra használható fel a kiadások és bevételek várható teljesítésére figyelemmel (2007. évi CLXIX. törvény 52. §)
6. § (1) Ezen utasítás a kiadmányozás napján lép hatályba, előírásait a XXXI. KSH fejezet 2008. évi költségvetésének végrehajtása során folyamatosan kell alkalmazni.
(2) Ezen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a Központi Statisztikai Hivatal 2007. évi fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználási szabályairól szóló 3/2007. (SK 2.) KSH utasítás hatályát veszti.
Dr. Pukli Péter, s. k.,
a KSH elnöke


text:
1180/2012. (VI. 1.) Korm. határozata a Gyöngyös város külterületén fekvő, egyes ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány – az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.)
FVM rendelet 62/A. § (4) bekezdésben foglaltakra tekintettel – a beruházási célterületre történő művelési ág változás
átvezetése céljából beruházási célterületté nyilvánítja a Gyöngyös város külterületén fekvő, az ingatlan-nyilvántartás
szerint 0242/24, 0242/25, 0242/26, 0242/27, 0242/28, 0242/29, 0242/30, 0242/31, 0242/32, 0242/33, 0242/35, 0242/36
helyrajzi számú földrészleteket, valamint az ezen földrészletekből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését
követően kialakított földrészleteket. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2015. (II. 25.) EMMI rendelethez A Jmr. 2. mellékletének B) „Tárgyi eszközök” pont 2. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép: „2. legalább egy vonalas telefonkészülék előfizetett telefonvonallal,” A honvédelmi miniszter 1/2015. (II. 25.) HM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 12.  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben, a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvénynek a  Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban:
HM) fejezetében eredeti előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra, valamint
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján év közben megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) az  előző évekről áthúzódó, az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének irányítása
alá rendelt fejezeti kezelésű előirányzatok a  Kormány által e  rendeletben foglalt célokra jóváhagyott
maradványára, tekintet nélkül annak eredeti előirányzathoz való kapcsolódására, vagy annak hiányára
[az a) és b) pont szerinti előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § Az előirányzatok felhasználásának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
3. § (1) Az  1.  mellékletben foglalt táblázat G:7 mezőjének 1., 6., 12., 19., 23. és 24.  pontja szerinti civil szervezeteknek
nyújtott támogatás az  Európai Bizottság SA. 34770 (2012/N-2) ügyben hozott 2012. július 27-i határozata szerinti
kulturális támogatás.
(2) Az  1.  mellékletben foglalt táblázat G:8 mezője szerinti gazdasági társaságok részére nyújtott támogatás
–  a  közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatás kivételével – az  Európai Bizottság SA.
34770 (2012/N-2) ügyben hozott 2012. július 27-i határozata szerinti kulturális támogatás.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § Az 1. mellékletben foglalt táblázat G:8 mezőjének 1. pontja szerinti gazdasági társaság részére nyújtott költségvetési
támogatás az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági
érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (HL L 7.,
2012.1.11., 3. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
6. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló 3/2013. (VI. 11.)
HM rendelet.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
4/2010. (V. 7.) FVM utasítása a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter irányítása alatt álló központi államigazgatási szervek hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági eljárásokban a bírságok kiszabása tekintetében fennálló mérlegelési jogkör gyakorlásának elveiről szóló a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter 4/2009. (VIII. 12.) FVM utasítása hatályon kívül helyezéséről.
1. § A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter irányítása alatt álló központi államigazgatási szervek hatáskörébe
tartozó közigazgatási hatósági eljárásokban a bírságok kiszabása tekintetében fennálló mérlegelési jogkör
gyakorlásának elveiről szóló a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter 4/2009. (VIII. 12.) FVM utasítása ezen
utasítás közzététele napján hatályát veszti. 2. § Ezen utasítás a közzétételét követő napon hatályát veszti.
Budapest, 2010. május 5. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
159/2004. (V. 21.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya között Budapesten, 1994. március 25-én aláírt közúti személyszállítási és árufuvarozási megállapodás kihirdetéséről.
(A jóváhagyásról szóló jegyzékváltás 2003. november
19-én megtörtént, a Megállapodás 2003. december 19-én
hatályba lépett.) 1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és az Iráni
Iszlám Köztársaság Kormánya között Budapesten, 1994.
március 25-én aláírt közúti személyszállítási és árufuvarozási megállapodást e rendelettel kihirdeti.
2. § A Magyar Köztársaság Kormánya és az Iráni Iszlám
Köztársaság Kormánya között Budapesten, 1994. március
25-én aláírt közúti személyszállítási és árufuvarozási megállapodás hivatalos magyar nyelvű szövege a következő:
,,Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Iráni Iszlám
Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti
személyszállításról és árufuvarozásról Bevezetés A Magyar Köztársaság Kormánya és az Iráni Iszlám
Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
attól az óhajtól vezettetve, hogy megkönnyítsék és elősegítsék a nemzetközi közúti személy- és árufuvarozást
országaik között és a területükön átmenő forgalomban, az
alábbiakban állapodtak meg:
1. cikk Meghatározások A jelen Megállapodás szempontjából: 1. A ,,fuvarozó’’ kifejezés minden olyan természetes
vagy jogi személyt jelent, aki a Magyar Köztársaság, vagy
az Iráni Iszlám Köztársaság állampolgára és annak területén él, valamint a vonatkozó nemzeti törvények és rendelkezések alapján nemzetközi közúti személy- vagy árufuvarozás végzésére jogosult.
2. A ,,gépjármű’’ kifejezés bármely mechanikus önjáró
közúti gépjárművet jelent, amely
a) felépítése alapján a gépjárművezetővel együtt
kilencnél több személy (személyszállító gépjármű), vagy
áru (áruszállító gépjármű) szállítására szolgál,
b) a Szerződő Felek bármelyikének területén van bejegyezve.
Az áruszállító gépjármű esetében a ,,gépjármű’’ kifejezés bármilyen külön gépjárműre, vagy a gépjármű és félpótkocsi vagy pótkocsi kombinációjára vonatkozik.
2. cikk A Megállapodás hatálya A jelen Megállapodás rendelkezései feljogosítják a
fuvarozókat, hogy gépjárművekkel közúton utasokat vagy
árukat szállítsanak a Szerződő Felek területei között vagy
azokon áthaladva vagy harmadik országokba/ból.
3. cikk Személyszállítás Az egyik Szerződő Fél fuvarozójának a másik Szerződő
Fél területén végzendő személyszállítási tevékenységéhez
engedélyre van szüksége, amelyet az utóbbi Fél törvényeivel és rendelkezéseivel összangban kell beszerezni.
4. cikk Árufuvarozás Az egyik Szerződő Fél fuvarozója közúti fuvarozási
engedély birtokában ideiglenesen beléphet üres vagy
rakott gépjárművel a másik Szerződő Fél területére, hogy
árut fuvarozzon
a) a két Szerződő Fél területe között, vagy
b) a másik Szerződő Fél területén átmenő tranzitforga
lomban,
c) harmadik országból/ba. 5. cikk Engedélyek 1. A Szerződő Felek évente 3000 db gépjárműadómentes loco/tranzit engedélyt cserélnek ki, mint alapkontingenst, hacsak a Szerződő Felek másképp nem állapodnak meg.
2. Amennyiben a fenti 1. bekezdésben említett engedélyek nem elegendőek, pótlólagos gépjárműadó-köteles
engedélyko ntingensről állapodhatnak meg. A vegyesbizottság határozza meg a pótlólagos gépjárműadó-köteles engedélyek mennyiségét, továbbá az engedélyek érvényességét.
3. Az engedély át nem ruházható, egy oda- és visszaútra
érvényes.
6. cikk Mentességek A következő fuvarozásokra nem vonatkoznak a jelen
Megállapodás 5. cikkének rendelkezései és ezek engedélyés gépjárműadó-fizetési kötelezettség nélkül végezhetők:
a) esetenkénti árufuvarozás a repülőterekre vagy azokról, ha a légiközlekedési szolgáltatásokat másképpen diszponálják,
b) poggyászfuvarozás a személyszállító gépjárművekhez kapcsolt utánfutókban, poggyászfuvarozás bármilyen
típusú gépjárművel repülőterekre és onnan,
c) postai küldemények,
d) meghibásodott gépjárművek szállítása és az üzem
képtelen gépjármű helyettesítésére és az áruk elszállítására
küldött gépjármű üres futása, valamint a fuvarozás a
helyettesítő gépjárművel történő folytatása, az üzemképtelenné vált gépjármű részére kiállított engedély alapján,
e) művészeti alkotások, kiállítási tárgyak, valamint kiállításokra, vásárokra és cirkuszi rendezvényekre szánt
anyagok és felszerelési tárgyak fuvarozása,
f) kizárólagosan reklám és tájékoztatás céljára szánt
anyagok és felszerelések fuvarozása,
g) szakosított személyzetet és felszerelést használó fuvarozó által elvégzett háztartási tartozékok szállítmányozása,
h) olyan árufuvarozás, ahol a gépjármű legnagyobb
össztömege (az utánfutót is beleértve) 6 tonnát, vagy hasznos terhelése, beleértve az utánfutót is, a 3,5 tonnát nem
haladja meg,
i) veszélyhelyzetben, különösen természeti katasztrófáknál, történő segélynyújtáshoz orvosi ellátást szolgáló
készletek és felszerelések fuvarozása,
j) halottszállítás e célra kialakított gépjárművel,
k) külkereskedelmi forgalomban vásárolt és/vagy el
adott új tehergépjárművek, gépjárműszerelvények, autóbuszok önjáró szállítása (egyszeri üres menete) a gyártás
helyétől az átvevő telephelyéig vagy vissza.
7. cikk A gépjárművek súlya és méretei 1. A közúti gépjárművek súlya és méretei vontakozásában mindkét Szerződő Fél vállalja, hogy a másik Szerződő
Fél területén bejegyzett gépjárművekre nem alkalmaz
olyan feltételeket, melyek szigorúbbak, mint a saját területén bejegyzett járművekre alkalmazott feltételek.
2. Ha a gépjárműve súlya vagy méretei meghaladják
valamelyik Szerződő Fél területén maximálisan engedélyezett határértékeket akkor a gépjárműhöz különleges engedélyt szükséges beszerezni az érintett Szerződő Fél illetékes hatóságától.
Abban az esetben, ha az engedély kijelölt útvonalat ír
elő, akkor a gépjárműnek ezt kell használnia és a fuvarozás
kizárólag ezen az útvonalon megengedett.
8. cikk A belső szállítás tilalma A jelen Megállapodás rendelkezései nem engedélyezik
egyik Szerződő Fél fuvarozói számára sem, hogy utasokat,
vagy árukat szállítsanak a másik Szerződő Fél területének
egyik pontjáról a másikra.
9. cikk Vámeljárások 1. A gépjárművek ideiglenes bevitelére a másik Szerződő Fél területére az adott Szerződő Fél nemzeti törvényei
és rendelkezései vonatkoznak.
2. Az egyik Szerződő Fél országából másik Szerződő
Fél területére ideiglenesen bevitt jármű szabványos tartályaiban levő üzemanyag mentesül a vámok és adók alól,
nem kerül importtilalmak és -korlátozások alá, feltéve,
hogy az üzemanyagtartályok megegyeznek a jármű gyártója
által eredetileg felszereltekkel.
3. A már ideiglenesen belépett meghatározott gépjármű javításának céljára szolgáló pótalkatrészeket az ideiglenes behozatali vámoktól és adóktól mentesen, valamint
beviteli tilalmak és korlátozások nélkül beengedik.
A Szerződő Felek megkövetelhetik, hogy az ilyen alkatrészeket az ideiglenes behozatali engedélyben jegyezzék
be. A kicserélt alkatrészt az illetékes vámhatóságok felügyelete alatt kell engedélyeztetni, visszaküldeni, illetőleg
meg kell semmisíteni, vagy az említett hatóságok rendelkezésére kell bocsátani azon ország belső törvényei és rendelkezése alapján, ahova a fent említett alkatrészeket bevitték.
4. A közúti gépjárművek személyzetének engedélyezni
kell, hogy ideiglenesen magukkal vigyék személyes használati tárgyaikat és szerelőszerszámaikat, melyeket általában
a gépjárművön tartanak és amelyekre az utazás során szükség van.
10. cikk A nemzeti törvények alkalmazása Minden olyan ügyben, amelyeket a jelen Megállapodás
vagy más olyan nemzetközi megállapodás, amelynek mind
két ország részese, nem szabályoz, az egyik Szerződő Fél
fuvarozói és gépjárművezetői kötelesek betartani a másik
Szerződő Fél jogszabályait és rendelkezéseit, miközben az
utóbbi területén haladnak.
11. cikk A rendelkezések megsértése 1. A Szerződő Felek illetékes hatóságai ellenőrzik a
jelen Megállapodás rendelkezéseinek betartását a fuvarozók részéről.
2. A gépjárművet nyilvántartó Szerződő Fél hatóságai
járnak el abban az esetben, ha a fuvarozók vagy a járművek
vezetői miközben a másik Szerződő Fél területén tartózkodnak megsértik a jelen Megállapodás rendelkezéseit és
az adott területen érvényben lévő közlekedési és szállítási
rendelkezéseket, amint és amikor ezt az utóbbi Szerződő
Fél illetékes hatóságai igénylik, az alábbiak szerint:
a) figyelmeztetés,
b) a fuvarozás végzésére jogosító engedély felfüggeszté
se azon Szerződő Fél területén, ahol a jogsértés történt,
vagy időlegesen vagy részlegesen vagy teljes mértékben.
3. Az előző Szerződő Fél illetékes hatóságai értesítik az
utóbbi Szerződő Fél illetékes hatóságait a jelen cikk 2. bekezdésében foglaltak alapján eszközölt intézkedésekről.
4. Ezt a cikket minden olyan egyéb intézkedéstől függetlenül kell alkalmazni, amelyet azon Szerződő Fél bírósága, vagy végrehajtó hatósága törvényesen előírhat,
amelynek területén a jogsértés történt.
12. cikk Illetékes hatóságok A jelen Megállapodás alkalmazására kijelölt illetékes
hatóságok a következők:
a Magyar Köztársaság esetében a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium,
az Iráni Iszlám Köztársaság esetében az Út- és Szállításügyi Minisztérium.
13. cikk Vegyesbizottság 1. A Szerződő Felek illetékes hatóságai képviselőikből
álló vegyesbizottságot hoznak létre, amely szabályozza a
jelen Megállapodás végrehajtására és alkalmazására
vonatkozó kérdéseket.
2. A vegyesbizottság bármelyik Szerződő Fél kérésére
összeül.
14. cikk Hatálybalépés és az érvényesség időtartama 1. A jelen Megállapodás harminc nappal azután lép
hatályba, hogy a Szerződő Felek írásban, diplomáciai csatornákon keresztül értesítették egymást arról, hogy eleget
tettek a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges
alkotmányos követelményeknek.
2. A jelen Megállapodás három éves időtartamra kötötték. Ezt követően is érvényben marad, ugyanakkor bármely
Szerződő Félnek joga van hogy a másik Szerződő Felet
bármikor írásban értesítse arról, hogy hat hónapos lejárattal a Megállapodást felmondja.
Készült Budapesten, 1994. év március hó 25. napján, egy
preambulummal és 14 cikkel két eredeti példányban, magyar, perzsa és angol nyelven, valamennyi szöveg azonos
érvényű. Viták esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság Az Iráni Iszlám Köztársaság
Kormánya nevében Kormánya nevében’’
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
A közúti személyszállítási és árufuvarozási megállapodásban foglaltakat 2003. december 19-től kell alkalmazni.
(2) A rendelet végrehajtásáról a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök