text:
2014. XCIX. törvény Magyarország 2015. központi költségvetésének megalapozásáról.
I. FEJEZET
AZ ÁLLAMHÁZTARTÁST SZABÁLYOZÓ JOGANYAG MÓDOSÍTÁSA 1. A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény módosítása
1. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„10.  § (1) Az önkormányzat érvényesen kizárólag a  Kormány előzetes hozzájárulásával vállalhat a  Polgári
Törvénykönyv szerinti kezességet és garanciát, valamint köthet adósságot keletkeztető ügyletet.
(2) Települési önkormányzat adósságot keletkeztető ügyletet csak abban az esetben köthet, ha a  hatályos
helyi adó rendelete alapján a  helyi iparűzési adót vagy a  helyi adókról szóló törvény szerinti vagyoni típusú
adók közül legalább az egyiket vagy a  magánszemélyek kommunális adóját bevezette. E rendelkezést nem kell
alkalmazni a települési önkormányzat olyan adósságot keletkeztető ügyletére, amelyhez nincs szükség a Kormány
hozzájárulására, illetve amelynek célja meglévő adósság visszafizetése, ha annak összege megegyezik az adósságot
keletkeztető ügylet összegével.
(3) Nincs szükség a Kormány hozzájárulására az önkormányzat
a) jogszabályon alapuló, kötelező kezesség-, illetve garanciavállalásához,
b) naptári éven belül lejáró adósságot keletkeztető ügyletéhez,
c) olyan adósságot keletkeztető ügylete megkötéséhez, amely
ca) – ha a  10/C.  § (1) bekezdése szerinti tájékoztatásban a  megkötni tervezettel megegyező vagy annál nagyobb
összeggel szerepel – a  központi költségvetésből nyújtott európai uniós vagy más nemzetközi szervezettől az
önkormányzat által megnyert támogatás előfinanszírozásának biztosítására szolgál,
cb) az adósságrendezési eljárás során a  hitelezői egyezség megkötéséhez igénybe vett reorganizációs hitelre
vonatkozik,
cc) – ha a  10/C.  § (1) bekezdése szerinti tájékoztatásban a  megkötni tervezettel megegyező vagy annál nagyobb
összeggel szerepel – fejlesztési célt szolgál és nem haladja meg a  fővárosi önkormányzat és megyei jogú város
önkormányzata esetében a  100 millió forintot, országos nemzetiségi önkormányzat esetében a  20 millió forintot,
egyéb önkormányzat esetében az adott évi saját bevételeinek 20%-át, de legfeljebb a 10 millió forintot,
d) olyan kezesség- és garanciavállalásához, amely a  b) és a  c) pont ca)–cc) alpontja szerinti, bármely jogi személy
által megkötött ügylethez kapcsolódik.
(4) Az ugyanazon
a) fejlesztési cél megvalósítását szolgáló fejlesztésekhez kapcsolódó ügyletek értékét a  (3) bekezdés c) pont
cc) alpontjának alkalmazásakor,
b) adósnak nyújtott kezesség- és garanciavállalások értékét a (3) bekezdés d) pontjának alkalmazásakor
egybe kell számítani.
(5) Az önkormányzat adósságot keletkeztető ügyletből származó tárgyévi összes fizetési kötelezettsége az
adósságot keletkeztető ügylet futamidejének végéig egyik évben sem haladhatja meg az önkormányzat adott évi
saját bevételeinek 50%-át.
(6) Az (5) bekezdés szerint megállapítandó fizetési kötelezettség mértékébe nem számítható be a naptári éven belül
lejáró futamidejű adósságot keletkeztető ügylet, az európai uniós vagy nemzetközi szervezettől elnyert támogatás
előfinanszírozásának biztosítására szolgáló adósságot keletkeztető ügyletből, a  víziközmű-társulattól annak
megszűnése miatt átvett hitelből és az adósságrendezési eljárás során a hitelezői egyezség megkötéséhez igénybe
vett reorganizációs hitelből származó fizetési kötelezettségek összege, de beleszámítandó a  kezesség-, illetve
garanciavállalásból eredő, jogosult által érvényesített fizetési kötelezettség összege.
A törvényt az Országgyűlés a 2014. december 15-i ülésnapján fogadta el.
(7) Az önkormányzat – uniós jogi aktusból következő vagy nemzetközi szervezettel szemben vállalt kötelezettségből
eredő fejlesztés kivételével – nem indíthat új fejlesztést, ha adósságot keletkeztető ügyletéhez kapcsolódó tárgyévi
összes fizetési kötelezettsége eléri vagy meghaladja az (5) bekezdés szerinti mértéket.
(8) Az önkormányzati társulás adósságot keletkeztető ügylethez kapcsolódó kötelezettségeinek teljesítését
a társulásban részt vevő önkormányzatok kezességvállalása biztosítja.”
2. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 3. alcíme a  következő 10/A–10/E.  §-sal
egészül ki:
„10/A. § (1) Az önkormányzat működési célra – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – csak naptári éven belül
lejáró adósságot keletkeztető ügyletet köthet.
(2) Az önkormányzat a  Kormány előzetes hozzájárulásával jogerős és végrehajtható bírósági határozatban foglalt
fizetési kötelezettségének teljesítésére éven túli futamidejű működési célú hitelt vehet fel. A Kormány az ehhez
szükséges előzetes hozzájárulást a 10. § (5) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén adja meg.
(3) Az önkormányzat az adósságrendezési eljárás során a  hitelezői egyezség megkötéséhez igénybe vett
reorganizációs hitelre naptári éven túli, működési célú ügyletet köthet.
(4) Az önkormányzat fejlesztésnek nem minősülő, a  központi költségvetésből nyújtott európai uniós vagy más
nemzetközi szervezettől az önkormányzat által megnyert pályázat önrészének és az így megnyert támogatás
előfinanszírozásának biztosítására szolgáló, naptári éven túli működési célú ügyletet köthet.
10/B.  § (1) Az önkormányzat adósságot keletkeztető ügyletéhez – e törvény eltérő rendelkezése hiányában –
a Kormány a következő feltételek együttes fennállása esetén járul hozzá:
a) az adósságot keletkeztető ügylet az államháztartás adósságának a  központi költségvetésről szóló törvényben
meghatározott mértéke teljesítését nem veszélyezteti,
b) az adósságot keletkeztető ügylet az önkormányzat törvényben meghatározott feladatának ellátásához szükséges
kapacitás létrehozását eredményezi, azzal, hogy a működési kiadások folyamatos teljesítése biztosított, és
c) teljesül a 10. § (2) és (5) bekezdése szerinti feltétel.
(2) Az önkormányzat kezesség-, illetve garanciavállalásához a  Kormány abban az esetben járul hozzá, ha teljesül
a 10. § (5) bekezdésében meghatározott feltétel, azzal, hogy e feltétel alkalmazása során az adósságot keletkeztető
ügylet futamidejének vége alatt a kezesség, illetve garancia érvényesíthetőségét kell érteni.
(3) A Kormány az önkormányzat olyan adósságot keletkeztető ügyletéhez, amelynek célja azzal megegyező összegű
meglévő adósság visszafizetése, abban az esetben járul hozzá, ha teljesül a 10. § (5) bekezdésében meghatározott
feltétel. Kivételes vagy az önkormányzat működését veszélyeztető esetben a  Kormány a  10.  § (5) bekezdésében
meghatározott feltétel alkalmazásától eltekinthet.
(4) A Kormány az egyes ügyletekhez részben is hozzájárulhat vagy azokat elutasíthatja. A Kormány a több fejlesztési
cél megvalósítását szolgáló ügyletek esetében a  fejlesztési célok vizsgálata alapján fejlesztési célonként hozhat
döntést. A Kormány a  fejlesztési cél figyelembevételével dönthet úgy is, hogy az annak teljesülését szolgáló
ügylethez az önkormányzat által tervezettnél alacsonyabb összegben járul hozzá.
(5) A Kormány az (1)–(3) bekezdés szerinti hozzájárulást megtagadhatja, ha az ügylet nem kötelező önkormányzati
feladat ellátásához szükséges kapacitás létrehozását eredményezi.
10/C.  § (1) Az önkormányzat a  tárgyévre vonatkozó költségvetési rendeletében, határozatában szerepeltetett
adósságkeletkeztetési szándékáról, az adósságot keletkeztető ügyletéhez – kivéve az adósságrendezési eljárás során
a hitelezői egyezség megkötéséhez igénybe vett reorganizációs és a 10/B. § (3) bekezdése szerinti adósságmegújító
ügyleteket, valamint a  naptári éven belül lejáró futamidejű adósságot keletkezető ügyleteket – kapcsolódó
fejlesztési céljáról és az ügylet várható értékéről a Kormányt előzetesen tájékoztatja.
(2) Az önkormányzat a hozzájárulás iránti kérelméhez
a) hitel felvételének szándéka esetén a  hitelt folyósító pénzügyi szolgáltató és az önkormányzat közötti
hitelszerződés tervezetét,
b) kötvény nyilvános kibocsátásának szándéka esetén a  Magyar Nemzeti Bank, illetve az egyes törvényeknek
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló törvénnyel összefüggő, valamint egyéb célú módosításáról szóló 2013.  évi
CXLIII.  törvény hatálybalépése előtt a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére jóváhagyásra benyújtandó
tájékoztatót, illetve a jóváhagyott engedélyt,
c) kötvény zártkörű kibocsátásának szándéka esetén a  befektető és az önkormányzat közötti, a  kötvény
lejegyzéséről vagy megvásárlásáról szóló megállapodás tervezetét,
d) kezesség-, illetve garanciavállalás esetén a kezesi szerződés, illetve a garanciaszerződés és a kezességgel, illetve
garanciával biztosított ügyletről szóló szerződés tervezetét és az adósnak az ügylet futamidejének végéig tartó
időszakra vonatkozó pénzügyi információit,
e) egyéb adósságot keletkeztető ügylet esetén az ügyletet alátámasztó dokumentumokat
mellékeli.
10/D.  § (1) A megkötött adósságot keletkeztető ügyletekre, valamint a  kezesség-, illetve garanciavállalásra
vonatkozó szerződésmódosításokhoz a Kormány engedélyét kell kérni, ha
a) a  szerződésmódosítást követően előálló kondíciók mellett kötött ügylet a  szerződésmódosítás időpontjában
engedélykötelesnek minősül, és
b) a  módosított szerződés az eredetihez képest hosszabb futamidejű vagy nagyobb ügyletértékű, vagy az
önkormányzatot terhelő fizetési kötelezettség az új futamidő lejártáig valamely évben meghaladja az eredeti
szerződés szerinti értéket, vagy a kezesség, illetve garancia összege nő.
(2) A szerződésmódosításra vonatkozó, az (1) bekezdés szerinti ügyletekre a 10/B. § (3) bekezdése szerinti ügyletekre
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
10/E. § (1) A 100%-os önkormányzati tulajdonban álló olyan gazdasági társaság, amely nem minősül a kormányzati
szektorba sorolt egyéb szervezetnek, adósságot keletkeztető ügyletét – a  naptári éven belül lejáró futamidejű
adósságot keletkeztető ügylet kivételével – az önkormányzat olyan adósságot keletkeztető ügyletének kell
tekinteni, amely a 10. § (1) bekezdése szerint a Kormány hozzájárulásához kötött. A hozzájárulás iránti kérelmet az
adott gazdasági társaságban legnagyobb tulajdoni részesedéssel vagy hányaddal rendelkező önkormányzat nyújtja
be. Egyenlő tulajdoni részesedés vagy hányad esetén a kérelmet az érintett önkormányzatok megállapodása szerinti
önkormányzat nyújtja be.
(2) A Kormány a hozzájárulást abban az esetben adja meg, ha az adósságot keletkeztető ügylet visszafizetése
a) fejlesztési célú ügylet esetében – különösen a megvalósított fejlesztésből származó bevételek révén – biztosított,
b) működési célú ügylet esetében a gazdasági társaságot tulajdonoló önkormányzat támogatása nélkül biztosított.”
3. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény III. Fejezete a  13.  §-át megelőzően
a következő alcímnek megfelelő címmel egészül ki:
„4/A. Az Államadósság Kezelő Központ feladatai”
4. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény V. Fejezete a  28.  §-át megelőzően
a következő alcímnek megfelelő címmel egészül ki:
„8/A. A közterhek”
5. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény a következő 38/A. §-sal egészül ki:
„38/A.  § A 32–36.  §-tól és a  38.  §-tól csak különleges jogrend idején, az azt kiváltó körülmények okozta
következmények enyhítéséhez szükséges mértékben vagy a nemzetgazdaság tartós és jelentős visszaesése esetén,
a nemzetgazdasági egyensúly helyreállításához szükséges mértékben lehet eltérni.”
6. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény a következő alcímmel egészül ki:
„8/B. A bírságfizetési kötelezettség
38/B.  § (1) Törvény jogellenes magatartással összefüggésben pénzügyi joghátránnyal járó jogkövetkezményt
(a továbbiakban: bírságfizetési kötelezettség) állapíthat meg.
(2) Bírságfizetési kötelezettséget előírni, a  fizetésre kötelezettek körét, a  kedvezmények, mentességek körét és
mértékét, a korlátlan enyhítés vagy a jogellenes magatartás csekély súlya miatt a kiszabás mellőzésének lehetőségét
megállapítani kizárólag törvényben vagy törvény felhatalmazása alapján önkormányzati rendeletben lehet, kivéve
ha az Európai Unió kötelező jogi aktusa vagy nemzetközi szerződés eltérően rendelkezik.
(3) Törvény felhatalmazása alapján a  Kormány rendeletben állapíthatja meg a  bírság mértékét, megállapításának
szempontrendszerét és a bírság megfizetése módjának részletszabályait.
(4) A bírságfizetési kötelezettséget megállapító törvényben meg kell határozni, hogy a  bevétel az államháztartás
mely alrendszerének bevételét képezi.
(5) A bírságfizetési kötelezettséget megállapító, fizetésre kötelezettek körét bővítő, a  fizetési kötelezettség terhét
növelő, a kedvezményt, mentességet megszüntető vagy korlátozó jogszabály kihirdetése és hatálybalépése között
legalább 15 napnak el kell telnie.
(6) Jogszabály a  hatálybalépését megelőző időszakra vonatkozóan nem növelheti a  bírságfizetési kötelezettséget,
nem bővítheti a  bírságfizetésre kötelezettek körét, illetve nem szüntethet meg vagy korlátozhat kedvezményt,
mentességet.
(7) Az e §-tól való eltérésre a 38/A. §-t kell alkalmazni.”
7. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény V. Fejezete a  39/A.  §-át megelőzően
a következő alcímnek megfelelő címmel egészül ki:
„8/C. A Stabilitási Megtakarítási Számla”
8. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV.  törvény 45. § (1) bekezdése a következő d) ponttal
egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg)
„d) a  10/E. § (1) bekezdése szerinti gazdasági társaság adósságot keletkeztető ügyletéhez történő kormányzati
hozzájárulás, valamint az erről benyújtandó önkormányzati kérelem részletszabályait.”
9. § (1) A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 46.  § (4) bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(4) A 4. § (2) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.”
(2) A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 46.  §-a a  következő (5) bekezdéssel
egészül ki:
„(5) A 38. § 2016. január 1-jén lép hatályba.”
10. § (1) A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény
 1. 2.  § (3) bekezdésében az „a többcélú kistérségi társulások és az egyéb, jogi személyiséggel rendelkező”
szövegrész helyébe az „az önkormányzati” szöveg,
 2. 5. § (2) bekezdésében az „értékek” szövegrész helyébe az „érték” szöveg,
 3. 9.  § (1) bekezdésében a „likvid hitel” szövegrész helyébe a „naptári éven belül lejáró futamidejű adósságot
keletkeztető ügylet” szöveg,
 4. 9. § (2) bekezdés a) pontjában az „a kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezetek” szövegrész helyébe az
„az államháztartás” szöveg,
 5. V. Fejezetének  címében az „alapvető szabályai” szövegrész helyébe az „alapvető szabályai, a  pénzügyi
joghátránnyal járó jogkövetkezményre és a Stabilitási Megtakarítási Számlára vonatkozó szabályok” szöveg,
 6. 39/A. § (1) bekezdésében a „külön jogszabály szerinti” szövegrész helyébe az „a” szöveg,
 7. 39/C. § (1) bekezdésében a „külön jogszabályban” szövegrész helyébe a „jogszabályban” szöveg,
 8. 39/C. § (2) bekezdésében a „külön jogszabály” szövegrész helyébe a „jogszabályban meghatározottak” szöveg,
 9. 45. § (1) bekezdés a) pontjában a „(3)” szövegrész helyébe az „(5)” szöveg,
10. 46. § (1) bekezdésében a „(2)–(4)” szövegrész helyébe a „(2)–(5)” szöveg,
11. 53. §-ában az „V.” szövegrész helyébe a „8/A. alcíme” szöveg
lép.
(2) A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény
1. 6. alcímének címében a „feladata, hatásköre, működésének szabályai” szövegrész helyébe a „feladatai” szöveg,
2. 7. alcímének címében a „Tanács” szövegrész helyébe a „Költségvetési Tanács” szöveg
lép.
(3) A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény
1. 28. § (1) bekezdés a) pontjában az „illeték, bírság, pótlék” szövegrész helyébe az „illeték, pótlék” szöveg,
2. 28.  § (1) bekezdés b) pontjában az „eljárásért fizetendő eljárási” szövegrész helyébe az „eljárásért fizetendő
felügyeleti díj, eljárási” szöveg,
3. 29. § (2) bekezdésében a „bírság, pótlék” szövegrész helyébe a „pótlék” szöveg,
lép.
11. § (1) Hatályát veszti a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény
1. 4.  § (1) bekezdésében a  „központi alrendszerének, az államháztartás önkormányzati alrendszerének és
a kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezetek” szövegrész,
2. 13. § (6) bekezdésében a „(4) bekezdés d) pontja” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény
1. 1. § c) pontja,
2. 13. § (4) bekezdés d) pontja,
3. 14. alcíme.
(3) Hatályát veszti a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 39. §-a.
2. Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítása
12. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény I. Fejezete helyébe a következő Fejezet lép:
„I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. Értelmező rendelkezések
1. § E törvény alkalmazásában
1. agrártámogatás: a részben vagy egészben az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott közvetlen,
piaci, valamint intervenciós intézkedésekhez kapcsolódó kifizetések, továbbá az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból, az Európai Halászati Alapból, az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból finanszírozott
támogatások, valamint a  központi költségvetésből tagállami hatáskörben nyújtott mezőgazdasági, halászati,
erdészeti, vadgazdálkodási és vidékfejlesztési támogatások,
2. állami támogatás: az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 107. cikk (1) bekezdése szerint vagy csekély
összegű támogatásként az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa alapján nyújtott támogatás,
3. átlagos statisztikai állományi létszám: a  Központi Statisztikai Hivatal által közétett módszertan szerint
a folyamatosan vezetett létszámnyilvántartás alapján számított mutató,
4. átlátható szervezet: a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI.  törvény (a  továbbiakban: Nvt.) 3. § (1) bekezdés
1. pontja szerinti fogalom,
5. előirányzat-átcsoportosítás: az átcsoportosítást végrehajtó költségvetésének – az Országgyűlés vagy a  Kormány
intézkedése, és a  fejezetet irányító szervek megállapodása esetén a  központi költségvetés, a  fejezetet irányító
szerv intézkedése esetén a  fejezet, az államháztartás önkormányzati alrendszerében a  költségvetési rendelet,
határozat összesített – kiadási előirányzatai főösszegének változatlansága mellett a kiadási előirányzatok egyidejű
csökkentésével és növelésével végrehajtott módosítás,
6. előirányzat-módosítás: a bevételi előirányzat vagy a kiadási előirányzat növelése vagy csökkentése,
7. európai uniós forrás: az Európai Unió költségvetéséből, az Európai Gazdasági Térség Európai Unión kívüli
tagállamának költségvetéséből, valamint a Svájci Hozzájárulás programból származó forrás,
8. gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti fogalom,
9. irányító szerv: a  költségvetési szerv tekintetében az e törvényben meghatározott irányítási hatáskört gyakorló
szerv,
10. Kormány irányítása alá tartozó  fejezet: a  központi költségvetésről szóló törvény  fejezete a  11. pontban
meghatározott fejezetek kivételével,
11. Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv: az államháztartás központi alrendszerébe
tartozó költségvetési szervek az Országgyűlés, a  Köztársasági Elnökség, az Alkotmánybíróság, az Alapvető Jogok
Biztosának Hivatala, az Állami Számvevőszék, a  Bíróságok, az Ügyészség, a  Gazdasági Versenyhivatal, a  Magyar
Tudományos Akadémia és a Magyar Művészeti Akadémia fejezetekhez tartozó költségvetési szervek kivételével,
12. kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezet: a  3.  § (2) és (3) bekezdésében foglaltakon kívül az Európai
Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a  túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv
alkalmazásáról szóló 2009. május 25-i 479/2009/EK rendelet (a  továbbiakban: 479/2009/EK rendelet) szerint
a kormányzati szektorba sorolt szervezet,
13. kormányzati szektor egyenlege: a 479/2009/EK rendelet alapján számított egyenleg,
14. költségvetési támogatás: a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kivételével az államháztartás központi
alrendszeréből ellenérték nélkül, pénzben nyújtott támogatások, ide nem értve
a) az adományokat, segélyeket, felajánlásokat,
b) a  pártok és pártalapítványok támogatását, az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek
támogatásait,
c) a tanulóknak, hallgatóknak biztosított ösztöndíjakat,
d) kitüntetéshez kapcsolódóan nyújtott pénzjutalmakat,
e) a  fogyatékos és a  súlyos mozgáskorlátozott személyeknek ezen élethelyzetére tekintettel nyújtott pénzbeli
ellátásokat,
f ) a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény, valamint a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi
igazgatásról szóló törvény szerinti pénzbeli és természetbeni szociális és gyermekvédelmi ellátásokat,
g) a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló törvény szerinti foglalkoztatást elősegítő
képzési támogatásokat,
h) a  jogszabály alapján nyújtott családtámogatásokat, korhatár alatti ellátásokat, jövedelempótló és
jövedelemkiegészítő szociális támogatásokat, az apákat megillető pótszabadsággal összefüggő költségek
megtérítését, az energiafelhasználási támogatásokat,
i) a helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatásait,
j) a közfoglalkoztatási támogatásokat,
k) a szociálpolitikai menetdíj-támogatásokat,
l) a vis maior támogatásokat,
m) a szomszédos államokban nyújtható oktatási támogatásokat,
15. kötelezettségvállalás: a kiadási előirányzatok, és – ha jogszabály azt lehetővé teszi – a 49. § szerinti lebonyolító
szerv számára a  Kormány rendeletében meghatározottak szerinti rendelkezésre bocsátott összeg terhére fizetési
kötelezettség vállalásáról szóló – így különösen a  foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésére, szerződés
megkötésére, költségvetési támogatás biztosítására irányuló – szabályszerűen megtett jognyilatkozat,
16. középtávú költségvetési cél: a  költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a  gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet szerint készített aktuális
konvergenciaprogramban a  strukturális egyenlegre meghatározott célérték, ami összhangban van a  stabilitási és
növekedési paktum követelményeivel,
17. maradvány: a költségvetési év során a bevételek és kiadások különbözete, amely az alaptevékenység bevételei
és kiadásai tekintetében a  költségvetési maradvány, a  vállalkozási tevékenység bevételei és kiadásai tekintetében
a vállalkozási maradvány,
18. önkormányzati hivatal: a  polgármesteri hivatal, a  főpolgármesteri hivatal, a  megyei önkormányzati hivatal és
a közös önkormányzati hivatal,
19. strukturális egyenleg: a kormányzati szektornak a gazdaság ciklikus hatásaitól és egyedi tételektől megtisztított
egyenlege,
20. zárolás: a  költségvetési kiadási előirányzatok felhasználásának időlegesen, feltételhez kötötten történő
korlátozása, felfüggesztése.
2. Az államháztartás rendszere
2.  § Az államháztartás a  közfeladatok ellátásának egységes szervezeti, tervezési, gazdálkodási, ellenőrzési,
finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási szabályok szerint működő rendszere.
3. § (1) Az államháztartás központi és önkormányzati alrendszerből áll.
(2) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozik
a) az állam,
b) a központi költségvetési szerv,
c) a törvény által az államháztartás központi alrendszerébe sorolt köztestület, és
d) a c) pont szerinti köztestület által irányított köztestületi költségvetési szerv.
(3) Az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozik
a) a helyi önkormányzat,
b) a  helyi nemzetiségi önkormányzat és az országos nemzetiségi önkormányzat (a  továbbiakban együtt:
nemzetiségi önkormányzat),
c) a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény (a  továbbiakban: Mötv.) és
a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény (a továbbiakban: Njt.) szerint létrehozott társulás, valamint
a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvény alapján létrejött területfejlesztési önkormányzati társulás
(a továbbiakban együtt: társulás),
d) a térségi fejlesztési tanács, és
e) az a)–d) pontban foglaltak által irányított költségvetési szerv.
3. A közfeladatok
3/A. § (1) Közfeladat a jogszabályban meghatározott állami vagy önkormányzati feladat.
(2) A közfeladatok ellátása költségvetési szervek alapításával és működtetésével vagy az azok ellátásához szükséges
pénzügyi fedezet e törvényben meghatározott eszközökkel, részben vagy egészben történő biztosításával
valósul meg. A közfeladatok ellátásában államháztartáson kívüli szervezet jogszabályban meghatározott rendben
közreműködhet.
(3) A közfeladatot meghatározó jogszabályban meg kell határozni a  közfeladat ellátásának módját és egyidejűleg
rendelkezni kell az annak ellátásához szükséges pénzügyi fedezet biztosításáról. Új közfeladat kizárólag az
annak ellátásához megfelelő pénzügyi fedezet rendelkezésre állása esetén írható elő vagy vállalható. Ha
a pénzügyi fedezet már nem áll rendelkezésre, intézkedni kell a pénzügyi fedezet biztosításáról vagy a közfeladat
megszüntetéséről.
4. A tervezés, gazdálkodás és beszámolás alapvető szabályai, az államháztartás bevételei és kiadásai
4. § (1) Az államháztartásban a tervezést, a gazdálkodást és a beszámolást középtávú tervezés és ezen alapuló éves
költségvetés alapján kell folytatni. A költségvetés végrehajtásának éve megegyezik a naptári évvel.
(2) A tervezés során biztosítani kell a tervezett bevételek közgazdasági megalapozottságát, és azt, hogy csak annyi
kiadás kerüljön megtervezésre, amennyi a közfeladatok ellátásához indokoltan szükséges.
(3) A gazdálkodás során biztosítani kell a  bevételek és kiadások tervezés során meghatározott célhoz kötött
felhasználását.
(4) A beszámolás során biztosítani kell, hogy valamennyi bevétel és kiadás teljes összegében, a költségvetési évek
között összehasonlítható módon kerüljön számbavételre.
4/A. § (1) Az államháztartásban a bevételek és kiadások
a) a 6. § (2)–(6) bekezdése szerinti költségvetési bevételek és kiadások, és
b) a 6. § (7) bekezdése szerinti finanszírozási bevételek és kiadások.
(2) A költségvetési bevételek és kiadások különbözete a  költségvetési többlet vagy a  költségvetési hiány
(a továbbiakban együtt: költségvetési egyenleg).
(3) A költségvetési többlet felhasználása és a  költségvetési hiány finanszírozása finanszírozási bevételeken és
kiadásokon keresztül valósul meg.
(4) A bevételeket és a kiadásokat pénzforgalmi szemléletben kell számba venni. A pénzforgalomban megvalósuló
tételek mellett a  Kormány rendeletében meghatározott pénzforgalommal nem járó kiegészítő tételeket is el kell
számolni bevételként vagy kiadásként.
(5) Nem lehet bevételként és kiadásként elszámolni a pénzeszközök olyan változásának hatását, amelyek előlegként
nem jelentik azok végleges felhasználását, az azonosításhoz szükséges feltételek hiánya miatt átmenetileg nem
számolhatók el, továbbá a pénzeszközök közötti pénzforgalommal, a  letéti és más megőrzésre, biztosítékul átvett
pénzeszközök kezelésével, az államháztartáson belüli támogatások vagy a  bevételek beszedésének, kiadások
teljesítésének lebonyolításával kapcsolatosak.
5. § (1) A költségvetési évben teljesülő költségvetési bevételek előirányzott összegét (a továbbiakban: költségvetési
bevételi előirányzat) és költségvetési kiadások előirányzott összegét (a  továbbiakban: költségvetési kiadási
előirányzat) az államháztartás központi alrendszere esetében a  központi költségvetésről szóló törvény, az
államháztartás önkormányzati alrendszere esetében a költségvetési rendelet, határozat állapítja meg.
(2) A központi költségvetés többletének felhasználásáról, hiányának finanszírozásáról és az államadósság
kezeléséről – a finanszírozási bevételek és finanszírozási kiadások központi költségvetésről szóló törvényben történő
megállapítása nélkül – az államháztartásért felelős miniszter gondoskodik. Az államháztartás önkormányzati
alrendszerében a  költségvetési többlet felhasználásáról, a  hiány finanszírozásáról a  finanszírozási bevételek
előirányzott összegének (a  továbbiakban: finanszírozási bevételi előirányzat) és a  finanszírozási kiadások
előirányzott összegének (a  továbbiakban: finanszírozási kiadási előirányzat) megállapításával a  költségvetési
rendelet, határozat rendelkezik.
(3) A költségvetési bevételi előirányzatok és a finanszírozási bevételi előirányzatok (a továbbiakban együtt: bevételi
előirányzatok) a  költségvetési bevételek beszedésének kötelezettségét és a  finanszírozási bevételek teljesítésének
jogosultságát, a költségvetési kiadási előirányzatok és a finanszírozási kiadási előirányzatok (a továbbiakban együtt:
kiadási előirányzatok) az azok felhasználásának jogosultságát jelentik.
(4) A költségvetési kiadások – a  központi költségvetés előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető
költségvetési kiadásai kivételével – a  költségvetésben megállapított (a  továbbiakban: eredeti előirányzat) vagy az
év közben módosított (a  továbbiakban: módosított előirányzat) költségvetési kiadási előirányzatok mértékéig
teljesíthetők. A költségvetési bevételek a költségvetési bevételi előirányzatokon felül is teljesíthetők.
6.  § (1) A tervezés, gazdálkodás, beszámolás során a  bevételi előirányzatokat és a  kiadási előirányzatokat azok
közgazdasági jellege szerinti közgazdasági és felmerülési helyük szerinti adminisztratív, a bevételeket és kiadásokat
közgazdasági, adminisztratív és a kormányzati funkciók szerinti funkcionális osztályozás szerint kell nyilvántartani és
bemutatni.
(2) A költségvetési bevételek és kiadások azok közgazdasági jellege szerint működési és felhalmozási bevételekre és
kiadásokra, ezen belül kiemelt előirányzatokra oszthatók.
(3) Működési bevételek – és azok kiemelt előirányzatai – azok közgazdasági jellege szerint
a) a működési célú támogatások államháztartáson belülről, amelyek az államháztartáson belülről működési célból
kapott támogatásokból és más ellenérték nélküli bevételekből származnak,
b) a közhatalmi bevételek, amelyek az adókból, illetékekből, járulékokból, hozzájárulásokból, bírságokból, díjakból
és más fizetési kötelezettségekből származnak,
c) a működési bevételek, amelyek a készletek és szolgáltatások értékesítésekor kapott ellenértékből, a  tulajdonosi
bevételekből, a kapott kamatokból és más hasonló, a működés során keletkező bevételekből származnak,
d) a  működési célú átvett pénzeszközök, amelyek az államháztartáson kívülről működési célból kapott
támogatásokból és más ellenérték nélküli bevételekből származnak.
(4) Felhalmozási bevételek – és azok kiemelt előirányzatai – azok közgazdasági jellege szerint
a) a  felhalmozási célú támogatások államháztartáson belülről, amelyek az államháztartáson belülről felhalmozási
célból kapott támogatásokból és más ellenérték nélküli bevételekből származnak,
b) a  felhalmozási bevételek, amelyek az immateriális javak, tárgyi eszközök értékesítésekor kapott ellenértékből,
valamint a részesedések értékesítésekor, megszűnésekor kapott bevételekből származnak,
c) a  felhalmozási célú átvett pénzeszközök, amelyek az államháztartáson kívülről felhalmozási célból kapott
támogatásokból és más ellenérték nélküli bevételekből származnak.
(5) Működési kiadások – és azok kiemelt előirányzatai – azok közgazdasági jellege szerint
a) a személyi juttatások, amelyek a foglalkoztatottaknak kifizetett illetményből, munkabérből és más juttatásokból,
valamint a nem foglalkoztatott természetes személyeknek juttatott más jövedelmek megfizetéséből származnak,
b) a munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó, amelyet a kifizetést teljesítő megfizetni köteles,
c) a  dologi kiadások, amelyek a  készletek és szolgáltatások vásárlása, más befizetési kötelezettségek teljesítése,
kamatfizetés és más, a működés során keletkező kiadások teljesítéséből származnak,
d) az ellátottak pénzbeli juttatásai, amelyek a  társadalombiztosítási ellátásokból, családi támogatásokból és
a  természetes személyeknek betegséggel, lakhatással vagy más okból megfizetett ellátási típusú kifizetésekből
származnak,
e) az egyéb működési célú kiadások, amelyek a  nemzetközi kötelezettségek teljesítéséből, az államháztartáson
belülre vagy kívülre működési célból adott támogatásokból és más ellenérték nélküli kifizetésekből, valamint a más
kiemelt előirányzaton nem szerepeltethető működési jellegű kiadásokból származnak.
(6) Felhalmozási kiadások – és azok kiemelt előirányzatai – azok közgazdasági jellege szerint
a) a  beruházások, amelyek az ingatlanok, tárgyi eszközök és más tartósan használt eszközök megszerzéséből,
részesedések megszerzéséhez vagy növeléséhez kapcsolódó kiadások teljesítéséből származnak,
b) a felújítások, amelyek a tartósan használt eszközök felújításának kiadásaiból származnak,
c) az egyéb felhalmozási célú kiadások, amelyek az államháztartáson belülre vagy kívülre felhalmozási célból adott
támogatásokból és más ellenérték nélküli kifizetésekből származnak.
(7) Finanszírozási bevételek és kiadások azok közgazdasági jellege szerint
a) az államháztartás mindkét alrendszerében:
aa) a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény (a továbbiakban: Gst.) 3. § (1) bekezdés
a)–e) pontja szerinti ügyletből származó bevételek és kiadások, továbbá a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
vásárlásából, értékesítéséből, beváltásából származó bevételek és kiadások,
ab) a szabad pénzeszközök betétként való elhelyezése és visszavonása,
ac) finanszírozási bevételként a költségvetési maradvány, vállalkozási maradvány,
ad) a  költségvetési szerv,  fejezeti kezelésű előirányzat bevételi előirányzatainak és kiadási előirányzatainak
különbségeként az államháztartás központi alrendszerében központi támogatásként, az államháztartás
önkormányzati alrendszerében irányító szervi támogatásként folyósított támogatás kiutalása és fizetési számlán
történő jóváírása,
b) kizárólag az államháztartás központi alrendszerében:
ba) a  Magyar Nemzeti Bank Részvénytársaságról szóló törvény alapján a  Magyar Nemzeti Bank és a  központi
költségvetés közötti elszámolásokból a Magyar Nemzeti Bank deviza-árfolyamváltozásból származó eredményének
(ideértve az eredménytartalékot is) és az értékpapírok értékesítéséből származó realizált eredményének
tulajdonítható rész, előjelre való tekintet nélkül,
bb) a  Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001.  évi XX.  törvény 5.  § (2) bekezdése alapján vállalt
árfolyam-garanciából eredő, a Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB
Zrt.) és az állam közötti elszámolások előjelre tekintet nélkül,
bc) az állam nevében a  többségi állami tulajdonú gazdasági társaságnak nyújtott tulajdonosi kölcsön és annak
visszatérülése, ha a  kölcsön visszafizetése a  kötelezett pénzügyi helyzetére vonatkozó információk – különösen
a  pénzügyi, számviteli kimutatások és előrejelzések – alapján a  közfeladatok ellátásáért fizetendő összegen felüli
központi költségvetési többlettámogatás biztosítása nélkül kellően megalapozott,
bd) a 78. § (4) bekezdése szerinti megelőlegezések és azok visszatérítése.
(8) A kiemelt előirányzatokat és a finanszírozási bevételeket és kiadásokat a Kormány rendeletében meghatározott
részletes közgazdasági jogcímekre (a továbbiakban: rovat) kell bontani. A rovatok egységes rovatrendet képeznek.
4/A. Az államháztartás alrendszerei működtetésének alapvető szabályai
6/A.  § (1) A központi költségvetésről szóló törvényben a  költségvetési bevételi előirányzatok és a  költségvetési
kiadási előirányzatok
a) központi kezelésű előirányzatként,
b) fejezeti kezelésű előirányzatként,
c) társadalombiztosítás pénzügyi alapjai előirányzataiként,
d) elkülönített állami pénzalapok előirányzataiként,
e) az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek előirányzataiként
jelennek meg.
(2) A központi kezelésű előirányzatok – a  (3)–(5) bekezdésben meghatározott kivételekkel – az állam nevében
beszedendő költségvetési bevételek és teljesítendő költségvetési kiadások elszámolására szolgálnak.
(3) A  fejezeti kezelésű előirányzatok a  fejezetet irányító szerv sajátos szakmai, ágazati feladatai ellátása vagy az
államnak a  fejezethez tartozó költségvetési szervek tevékenységével kapcsolatban felmerülő, illetve szakmailag
ahhoz kapcsolódó sajátos kötelezettségei teljesítése során felmerülő költségvetési bevételek és költségvetési
kiadások elszámolására szolgálnak.
(4) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai a  társadalombiztosítás rendszerének működtetése során az állam
nevében beszedendő költségvetési bevételek és teljesítendő költségvetési kiadások elszámolására szolgálnak.
(5) Az elkülönített állami pénzalapok a  közfeladatok ellátása során az állam nevében beszedendő költségvetési
bevételek és teljesítendő költségvetési kiadások alapszerű elszámolására szolgálnak. Elkülönített állami pénzalapot
közfeladat részben vagy egészben államháztartáson kívüli forrásból történő ellátásának biztosítása céljából törvény
hozhat létre. Az elkülönített állami pénzalapot létrehozó törvényben meg kell határozni
a) az elkülönített állami pénzalap rendeltetését,
b) az elkülönített állami pénzalap bevételi forrásait, teljesíthető kiadásai körét,
c) az elkülönített állami pénzalapért felelős személyt, testületet és – ha kijelölésre kerül – az elkülönített állami
pénzalap kezelő szervét, és
d) az elkülönített állami pénzalap kezeléséhez szükséges kiadások finanszírozásának mértékét.
(6) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek bevételeit és kiadásait a  költségvetési
szervek vagy a fejezeti kezelésű előirányzatok bevételi előirányzatai és kiadási előirányzatai tartalmazzák.
6/B.  § (1) A központi kezelésű előirányzatokhoz, a  fejezeti kezelésű előirányzatokhoz, az elkülönített állami
pénzalapokhoz és a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjaihoz kapcsolódó tervezési, gazdálkodási, ellenőrzési,
adatszolgáltatási és beszámolási feladatokat a fejezetet irányító szerv látja el a következők figyelembevételével:
a) törvénnyel vagy kormányrendelettel alapított költségvetési szerv az alapításáról rendelkező törvény vagy
kormányrendelet ilyen rendelkezése alapján a  Kormány rendeletében meghatározott szabályok szerint  fejezetet
irányító szervi jogállással bír,
b) a fejezetet irányító szerv feladatait
ba) a  központi költségvetésről szóló törvény azon  fejezetei tekintetében, amelyek kizárólag központi kezelésű
előirányzatokat tartalmaznak, a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott szerv, ennek hiányában
az államháztartásért felelős miniszter,
bb) az elkülönített állami pénzalap tekintetében az elkülönített állami pénzalapért felelős személy, testület
látja el.
(2) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai esetében az (1) bekezdés szerinti feladatokat törvényben kijelölt kezelő
szerv látja el.
(3) A központi kezelésű előirányzat, a fejezeti kezelésű előirányzat és az elkülönített állami pénzalapok előirányzata
esetében jogszabály a fejezetet irányító szerv (1) bekezdésben meghatározott feladatai ellátására – a tervezéssel, az
előirányzatok módosításával, átcsoportosításával és az éves költségvetési beszámoló jóváhagyásával kapcsolatos
feladatok kivételével – kezelő szervet jelölhet ki. Ha e törvény központi kezelésű előirányzat,  fejezeti kezelésű
előirányzat vagy elkülönített állami pénzalapok előirányzata kezelő szervéről rendelkezik, azon – kezelő szerv
kijelölése hiányában – a fejezetet irányító szervet kell érteni.
6/C.  § (1) A helyi önkormányzat bevételeit és kiadásait a  helyi önkormányzat költségvetése tartalmazza. A helyi
önkormányzat bevételeivel és kiadásaival kapcsolatban a  tervezési, gazdálkodási, ellenőrzési, finanszírozási,
adatszolgáltatási és beszámolási feladatok ellátásáról az önkormányzati hivatal gondoskodik.
(2) Az (1) bekezdést a helyi nemzetiségi önkormányzatra, az országos nemzetiségi önkormányzatra, a társulásra és
a térségi fejlesztési tanácsra is alkalmazni kell, azzal, hogy
a) helyi önkormányzaton helyi nemzetiségi önkormányzatot, országos nemzetiségi önkormányzatot, társulást,
illetve térségi fejlesztési tanácsot kell érteni,
b) a helyi nemzetiségi önkormányzat bevételeivel és kiadásaival kapcsolatban a tervezési, gazdálkodási, ellenőrzési,
finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladatok ellátásáról a  helyi nemzetiségi önkormányzattal kötött
szerződés alapján az az önkormányzati hivatal gondoskodik, amelyik a helyi nemzetiségi önkormányzat székhelye
szerinti helyi önkormányzat önkormányzati hivatali feladatait ellátja,
c) a társulás, térségi fejlesztési tanács bevételeivel és kiadásaival kapcsolatban a tervezési, gazdálkodási, ellenőrzési,
finanszírozási, adatszolgáltatási és beszámolási feladatok ellátásáról a  társulási tanács munkaszervezeti feladatait
ellátó költségvetési szerv, illetve a térségi fejlesztési tanács munkaszervezete gondoskodik.
(3) Az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó költségvetési szervek bevételeit és kiadásait
a költségvetési szervek bevételi előirányzatai és kiadási előirányzatai tartalmazzák.”
13. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 7. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„7. § (1) A költségvetési szerv jogszabályban vagy alapító okiratban meghatározott közfeladat ellátására létrejött jogi
személy.
(2) A költségvetési szerv tevékenysége lehet
a) alaptevékenység, amely a létrehozásáról rendelkező jogszabályban, alapító okiratában a szakmai alapfeladataként
meghatározott, valamint a  szakmai alapfeladatai ellátását elősegítő más, nem haszonszerzés céljából végzett
tevékenység,
b) vállalkozási tevékenység, amely haszonszerzés céljából, államháztartáson kívüli forrásból, nem kötelezően végzett
termelő-, szolgáltató-, értékesítő tevékenység.”
14. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 6. alcíme a következő 7/A. §-sal egészül ki:
„7/A. § Költségvetési szerv akkor alapítható, ha a közfeladat alaptevékenységként való ellátása ekként biztosítható,
a működéséhez szükséges feltételek adottak, az ellátandó feladat hatékonyan teljesíthető és a költségvetési szerv
működtetéséhez szükséges pénzügyi fedezet rendelkezésre áll.”
15. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 6. alcíme a következő 8/A. §-sal egészül ki:
„8/A.  § (1) Az Országgyűlés vagy a  Kormány által alapított költségvetési szerv alapításáról jogszabályban, más
alapító szerv által alapított költségvetési szerv esetén alapító okiratban kell rendelkezni. Jogszabállyal alapított
költségvetési szerv esetén – a  jogszabályban megjelölt alapítási időpontot megelőzően – a  költségvetési szerv
alapításáról alapító okiratot is ki kell adni.
(2) Az alapító okiratot és annak módosítását az alapító szerv – az Országgyűlés vagy a  Kormány által alapított
költségvetési szerv alapító okiratát és annak módosítását az irányító szerv, a minisztériumét és a kormányhivatalét
a miniszterelnök – adja ki a kincstár által rendszeresített formanyomtatvány alkalmazásával.
(3) A Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv alapító okiratának kiadásához és
módosításához – a miniszterelnök által kiadott alapító okirattal rendelkező költségvetési szerv és a honvédelemért
felelős miniszter által alapított költségvetési szerv kivételével – az államháztartásért felelős miniszter előzetes
egyetértése szükséges.”
16. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 9. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„9.  § Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a  költségvetési szerv irányítása a  következő hatáskörök gyakorlásának
jogát jelenti:
a) a költségvetési szerv alapítása, átalakítása és megszüntetése,
b) a költségvetési szerv alapító okiratának kiadása, szervezeti és működési szabályzatának jóváhagyása,
c) a  költségvetési szerv vezetésére kinevezés vagy megbízás adása, a  költségvetési szerv vezetőjének felmentése
vagy a  vezetői megbízás visszavonása, és – ha törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik –
a költségvetési szerv vezetőjével kapcsolatos egyéb munkáltatói jogok gyakorlása,
d) a  költségvetési szerv gazdasági vezetőjének kinevezése vagy megbízása, felmentése vagy megbízásának
visszavonása,
e) a  költségvetési szerv tevékenységének törvényességi, szakszerűségi és hatékonysági ellenőrzése, ennek
keretében
ea) a  bevételi előirányzatokkal és a  kiadási előirányzatokkal való gazdálkodás rendszeres figyelemmel kísérése,
a  végrehajtás, illetve a  költségvetési szerv által ellátandó közfeladatok meg nem valósításának veszélye esetén
a jogszabályban meghatározott szükséges intézkedések megtétele,
eb) a költségvetési szerv által ellátandó közfeladatok ellátására vonatkozó, és az erőforrásokkal való szabályszerű és
hatékony gazdálkodáshoz szükséges ágazati szakmai és a  gazdálkodási tevékenységre vonatkozó követelmények
érvényesítése, betartásának számonkérése, ellenőrzése,
f ) a költségvetési szerv döntésének megsemmisítése, szükség szerint új eljárás lefolytatására való utasítás,
g) jogszabályban meghatározott esetekben a költségvetési szerv döntéseinek előzetes vagy utólagos jóváhagyása,
h) egyedi utasítás kiadása feladat elvégzésére vagy mulasztás pótlására,
i) jelentéstételre vagy beszámolóra való kötelezés, és
j) a költségvetési szerv kezelésében lévő közérdekű adatok és közérdekből nyilvános adatok, valamint a c)–i) pont
szerinti irányítási hatáskörök gyakorlásához szükséges, törvényben meghatározott személyes adatok kezelése.”
17. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 7. alcíme a következő 9/A. §-sal és 9/B. §-sal egészül ki:
„9/A.  § (1) Az irányító szerv feladatkörének gyakorlásához szükséges irányítási hatásköröket – ha törvény vagy
kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – az irányító szerv vezetője, a  fejezetet irányító szervnek  címzett
hatásköröket a fejezetet irányító szerv vezetője gyakorolja.
(2) Ha törvény kivételt nem tesz, az irányítási hatáskör gyakorlója az irányított költségvetési szerv hatáskörét nem
vonhatja el és döntését nem változtathatja meg.
(3) Törvény vagy kormányrendelet – a  költségvetési szerv tevékenységének törvényességi és szakszerűségi
ellenőrzése (ide nem értve a költségvetési szerv tevékenységének a pénzügyi ellenőrzését), valamint a 9. § f ) pontja
szerinti irányítási hatáskör kivételével –
a) a Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv esetén az irányítási jogkört korlátozhatja,
b) meghatározhatja azokat az irányítási hatásköröket, amelyek a központi költségvetési szerv irányítása alá tartozó
más költségvetési szervre mint középirányító szervre átruházhatók.
(4) Törvény vagy kormányrendelet a Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv esetén az
irányítási jogkör gyakorlásával más szervet vagy személyt ruházhat fel. A költségvetési szerv tevékenységének
törvényességi és szakszerűségi ellenőrzése (ide nem értve a  költségvetési szerv tevékenységének a  pénzügyi
ellenőrzését), valamint a 9. § f ) pontja szerinti irányítási hatáskör tekintetében kormányrendelet kizárólag törvény
erre vonatkozó rendelkezése alapján adható ki.
(5) Jogszabállyal alapított költségvetési szerv esetén jogszabály, más költségvetési szerv esetén az átadó irányító
szerv és az átvevő irányító szerv közötti megállapodás alapján a  költségvetési szerv az államháztartás azonos
alrendszerébe tartozó más irányító szerv irányítása alá kerülhet.
(6) Törvény elrendelheti, hogy a költségvetési szerv az irányító szervtől az államháztartás más alrendszerébe tartozó
irányító szerv irányítása alá kerüljön.
9/B. § Ha jogszabály költségvetési szerv felügyeletét említi, azon
a) – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a 9. § b)–d) pontjában,
b) a 9. § e) pontjában, és
c) – kizárólag az a) és b) ponttal összefüggésben – a 9. § i) és j) pontjában
meghatározott hatáskörök együttesét kell érteni.”
18. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. §-a a következő (4a) és (4b) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A gazdasági szervezet feladatait, ha a költségvetési szerv éves átlagos statisztikai állományi létszáma a 100 főt
nem éri el, az irányító szerv, az államháztartás önkormányzati alrendszerében az önkormányzati hivatal vagy – az
irányító szerv döntése alapján – az irányító szerv irányítása alá tartozó más költségvetési szerv látja el. E rendelkezést
nem kell alkalmazni az irányító szervre, az önkormányzati hivatalra, az alaptevékenységként költségvetési szerv
gazdálkodási feladatainak ellátására létrehozott költségvetési szervre és az olyan költségvetési szervre, amely
törvény, kormányrendelet alapján vagy az állam nemzetközi kötelezettségére tekintettel gazdasági szervezettel
rendelkezik.
(4b) Az irányító szerv döntése alapján a (4a) bekezdést a 100 fő éves átlagos statisztikai állományi létszámot elérő
költségvetési szervre is alkalmazni kell.”
19. § (1) Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 11.  § (1)–(3a) bekezdése helyébe a  következő rendelkezések
lépnek:
„(1) Az alapító szerv a költségvetési szervet jogutóddal vagy jogutód nélkül megszüntetheti. A költségvetési szervet
meg kell szüntetni, ha az alapítás 7/A. §-ban meghatározott valamely feltétele tartósan nem áll fenn.
(2) A költségvetési szerv általános jogutódlással történő megszüntetése átalakítással történhet. Átalakítás
az egyesítés, a  szétválás, vagy ha az alapító szerv a  költségvetési szervet megszünteti, és az átalakítás során
a megszüntetett költségvetési szerv jogutódjaként új költségvetési szervet alapít.
(3) A költségvetési szerv más költségvetési szervvel összeolvadás vagy beolvadás útján egyesíthető.
Összeolvadásnál az összeolvadó költségvetési szervek megszűnnek, jogutódjuk az átalakítással létrejövő új
költségvetési szerv. Beolvadásnál a beolvadó költségvetési szerv megszűnik, jogutódja az egyesítésben részt vevő
másik költségvetési szerv.
(3a) Az alapító dönthet a költségvetési szerv különválás vagy kiválás útján több költségvetési szervvé szétválásáról.
Különválás esetén a  különváló költségvetési szerv megszűnik, jogutódjai az átalakítással létrejövő költségvetési
szervek. Kiválás esetén a  kiválással érintett költségvetési szerv fennmarad, és a  kiválással érintett szervezeti
egységéből önálló költségvetési szerv jön létre.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 11. §-a a következő (3b) és (3c) bekezdéssel egészül ki:
„(3b) A költségvetési szerv szétválására akként is sor kerülhet, hogy
a) a kiváló szervezeti egység már működő költségvetési szervbe mint jogutódba olvad be (beolvadásos kiválás),
b) a különváló költségvetési szervből a különváló szervezeti egységek az átalakítás során már működő költségvetési
szervbe mint jogutódokba olvadnak be (beolvadásos különválás).
(3c) Költségvetési szerv közös átalakítására a 8/A. §-t alkalmazni kell, azzal, hogy az alapító szerven kívül a Kormány
is jogosult az irányítása vagy felügyelete alá tartozó, továbbá miniszter vagy miniszterek által alapított költségvetési
szerv átalakítására.”
20. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 23. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A helyi önkormányzat költségvetése tartalmazza
a) a helyi önkormányzat költségvetési bevételi előirányzatait és költségvetési kiadási előirányzatait
aa) működési bevételek és működési kiadások, felhalmozási bevételek és felhalmozási kiadások, kiemelt
előirányzatok, és
ab) kötelező feladatok, önként vállalt feladatok és államigazgatási feladatok
szerinti bontásban,
b) a  helyi önkormányzat által irányított költségvetési szervek költségvetési bevételi előirányzatait és költségvetési
kiadási előirányzatait
ba) kiemelt előirányzatok,
bb) kötelező feladatok, önként vállalt feladatok és államigazgatási feladatok
szerinti bontásban,
c) a  költségvetési egyenleg összegét működési bevételek és működési kiadások egyenlege és a  felhalmozási
bevételek és a felhalmozási kiadások egyenlege szerinti bontásban,
d) a  költségvetési hiány belső finanszírozására szolgáló, a  6.  § (7) bekezdés a) pont ab) és ac) alpontja szerinti
finanszírozási bevételi előirányzatokat,
e) a d) ponton túli költségvetési hiány külső finanszírozására vagy a költségvetési többlet felhasználására szolgáló
finanszírozási bevételi előirányzatokat és finanszírozási kiadási előirányzatokat,
f ) a költségvetési év azon fejlesztési céljait, amelyek megvalósításához a Gst 3. § (1) bekezdése szerinti adósságot
keletkeztető ügylet megkötése válik vagy válhat szükségessé, az adósságot keletkeztető ügyletek várható együttes
összegével együtt,
g) a  Gst 3.  § (1) bekezdése szerinti adósságot keletkeztető ügyletekből és az önkormányzati garanciákból és
önkormányzati kezességekből fennálló kötelezettségeit az adósságot keletkeztető ügyletek futamidejének végéig,
illetve a  garancia, kezesség érvényesíthetőségéig, és a  Gst 45.  § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján kiadott jogszabályban meghatározottak szerinti saját bevételeit, és
h) a  költségvetés végrehajtásával kapcsolatos hatásköröket, így különösen a  Mötv. 68.  § (4) bekezdése szerinti
értékhatárt, a finanszírozási bevételekkel és a finanszírozási kiadásokkal kapcsolatos hatásköröket, valamint a 34. §
(2) bekezdése szerinti esetleges felhatalmazást.”
21. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„28. § (1) A fejezetet irányító szerv vezetője az általa irányított fejezetbe sorolt kiadási előirányzat felhasználásának
szabályait – az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek kiadási előirányzata és
a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjai előirányzatai kivételével – az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével kiadott rendeletben állapítja meg. Jogalkotási jog hiányában a fejezetet irányító szerv vezetője – az
államháztartásért felelős miniszter egyetértésével – belső szabályzatot ad ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendeletben, belső szabályzatban a felhasználást – a költségvetési évre tekintet nélkül –
mindaddig szabályozni kell, amíg annak eredeti vagy módosított kiadási előirányzatai terhére kifizetés teljesíthető.”
22. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 19. alcíme a következő 28/A. §-sal egészül ki:
„28/A. § (1) A központi költségvetésről szóló törvényben foglaltak alapján az államháztartás központi alrendszerébe
tartozó költségvetési szerv, a  központi kezelésű előirányzat, a  fejezeti kezelésű előirányzat, az elkülönített
állami pénzalap és a  társadalombiztosítás pénzügyi alapja bevételeiről és kiadásairól kiemelt előirányzatok és
finanszírozási bevételi előirányzatok és finanszírozási kiadási előirányzatok bontású kincstári költségvetést kell
készíteni.
(2) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv, központi kezelésű előirányzat,  fejezeti
kezelésű előirányzat, elkülönített állami pénzalap, társadalombiztosítás pénzügyi alapja kincstári költségvetésben,
a  helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, társulás, térségi fejlesztési tanács, valamint az általuk irányított
költségvetési szerv költségvetési rendeletben, határozatban megállapított bevételi és kiadási előirányzatai egységes
rovatrend szerinti részletezéséről a  Kormány rendeletében foglaltak szerint elemi költségvetést kell készíteni.
A Kormány rendelete elrendelheti az elemi költségvetésben egyéb, a  gazdálkodással összefüggő tervadatok
szerepeltetését is.
(3) A kincstári költségvetésnek és az elemi költségvetésnek, illetve a költségvetési rendeletnek, határozatnak és az
elemi költségvetésnek kiemelt előirányzati és finanszírozási bevételi előirányzati, finanszírozási kiadási előirányzati
szinten meg kell egyeznie.
(4) A helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, a társulás, a térségi fejlesztési tanács és az általuk irányított
költségvetési szerv elemi költségvetését a  polgármester, a  nemzetiségi önkormányzat elnöke, a  társulási tanács
elnöke vagy a  térségi fejlesztési tanács elnöke hagyja jóvá. E bekezdés alkalmazásában a  közös önkormányzati
hivatal esetén polgármester alatt a közös önkormányzati hivatal irányító szervének vezetőjét kell érteni.”
23. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 30. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A Kormány – a nemzetbiztonsági szolgálatok alaptevékenységével összefüggő, nemzetbiztonsági szempontból
speciális többletbevételei kivételével – rendeletben meghatározhatja a  költségvetési szerv és a  fejezeti kezelésű
előirányzat bevételi előirányzatain felüli többletbevétel felhasználásának korlátait.”
24. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 31. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„31. § (1) A központi kezelésű előirányzatok, az elkülönített állami pénzalapok és a  társadalombiztosítás pénzügyi
alapjai költségvetési bevételi előirányzatait – és szükség szerint ezzel összhangban a  költségvetési kiadási
előirányzatait – módosítani kell, ha az adott költségvetési bevételre vonatkozó jogszabályi előírások év közben
változnak.
(2) Az elkülönített állami pénzalapok és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai költségvetési bevételi előirányzatait
és költségvetési kiadási előirányzatait az (1) bekezdésben meghatározott eseten kívül – a  86.  § (4) bekezdése
szerint esetben az államháztartásért felelős miniszter hozzájárulásával – a  fejezetet irányító szerv módosíthatja,
ha a  költségvetési bevételi előirányzatok túlteljesítése vagy a  felülvizsgált és jóváhagyott előző évi költségvetési
maradvány erre fedezetet biztosít.
(3) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv és a fejezeti kezelésű előirányzat bevételi
előirányzatai és kiadási előirányzatai a Kormány rendeletében foglalt esetekben módosíthatók.”
25. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„33.  § (1) A  fejezetet irányító szerv a  Kormány rendeletében meghatározott esetekben a  költségvetési évben
a  fejezeten belül új alcímet, jogcímcsoportot, jogcímet hozhat létre. Más esetben a  fejezet  címrendjének és
a  címrend alá rendezett alcímek, jogcímcsoportok módosítására, kiegészítésére a  Kormány irányítása alá
tartozó fejezetek esetén a Kormány, a Kormány irányítása alá nem tartozó fejezetek esetén az Országgyűlés egyedi
határozatban jogosult.
(2) A központi költségvetésről szóló törvény és e törvény eltérő rendelkezése hiányában a központi költségvetésről
szóló törvény által megállapított kiadási előirányzatok közötti előirányzat-átcsoportosításra a  Kormány irányítása
alá tartozó  fejezet terhére történő előirányzat-átcsoportosítás esetén a  Kormány, a  nem a  Kormány irányítása alá
tartozó fejezet terhére történő előirányzat-átcsoportosítás esetén az Országgyűlés egyedi határozatban jogosult.
(3) A központi költségvetésről szóló törvény eltérő rendelkezése hiányában a  fejezetet irányító szerv az általa
irányított fejezetbe sorolt
a) költségvetési szervek kiadási előirányzatai terhére előirányzat-átcsoportosítást hajthat végre, ha a  költségvetési
szerv kiadási előirányzatain megtakarítás keletkezik vagy az átcsoportosítás a  közfeladatok változásával,
költségvetési szervek alapításával, átalakításával vagy megszüntetésével kapcsolatban szükséges,
b)  fejezeti kezelésű előirányzatok és elkülönített állami pénzalapok kiadási előirányzatai terhére előirányzatátcsoportosítást hajthat végre, ha
ba) azokon megtakarítás keletkezik,
bb) az előirányzat-átcsoportosítás a közfeladatok változásával kapcsolatban szükséges,
bc) a  fejezeti általános tartalék  fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosítása előre nem valószínűsíthető és nem
tervezhető költségvetési kiadás teljesítéséhez szükséges,
bd) az az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv részére költségvetési támogatás
biztosításával kapcsolatban szükséges,
be) az európai uniós források felhasználásához kapcsolódik vagy
bf) elkülönített állami pénzalap javára feladatátadással kapcsolatban szükséges.
(4) A (3) bekezdés alapján
a) fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításra a fejezetet irányító szerv egyoldalú jognyilatkozata alapján,
b) fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításra az érintett fejezetet irányító szervek megállapodása alapján
kerülhet sor.
(5) Az államháztartásért felelős miniszter előzetes hozzájárulására van szükség a  (3) bekezdés a) pontja szerinti
előirányzat-átcsoportosításhoz, ha az fejezetek között történik és a (3) bekezdés b) pont ba) és bb) alpontja szerinti
előirányzat-átcsoportosításhoz. Nem kell az államháztartásért felelős miniszter hozzájárulása, ha az előirányzatátcsoportosítás a Kormány irányítása alá tartozó fejezetet nem érint.
(6) A kincstár a  központi költségvetésről szóló törvény szerinti szerkezetben és bontásban havonta közzéteszi
a  honlapján az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek, továbbá a  központi kezelésű
előirányzatok,  fejezeti kezelésű előirányzatok, elkülönített állami pénzalapok és társadalombiztosítás pénzügyi
alapjai eredeti előirányzatait, módosított előirányzatait, valamint teljesítési adatait.
(7) Az előirányzat-átcsoportosítás formai követelményeit a Kormány rendeletben állapítja meg.”
26. § Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 34.  § (4) és (5) bekezdése helyébe a  következő rendelkezések
lépnek:
„(4) A képviselő-testület a  (2) és (3) bekezdés szerinti előirányzat-módosítás, előirányzat-átcsoportosítás
átvezetéseként – az első negyedév kivételével – negyedévenként, a döntése szerinti időpontokban, de legkésőbb
az éves költségvetési beszámoló elkészítésének határidejéig, december 31-i hatállyal módosítja a  költségvetési
rendeletét. Ha év közben az Országgyűlés – a  helyi önkormányzatot érintő módon – a  14.  § (3) bekezdése
szerinti  fejezetben meghatározott támogatások költségvetési kiadási előirányzatait zárolja, azokat csökkenti, törli,
az intézkedés kihirdetését követően haladéktalanul a képviselő-testület elé kell terjeszteni a költségvetési rendelet
módosítását.
(5) A nemzetiségi önkormányzat, a  társulás, a  térségi fejlesztési tanács, valamint az általuk irányított költségvetési
szervek bevételi előirányzatainak és kiadási előirányzatainak módosítására, átcsoportosítására az (1)–(4) bekezdést
kell alkalmazni, azzal hogy a  képviselő-testület hatáskörét a  nemzetiségi önkormányzat testülete, közgyűlése,
a társulási tanács, illetve a térségi fejlesztési tanács tagjai gyakorolják, polgármesteren a nemzetiségi önkormányzat
elnökét, a társulási tanács elnökét, illetve a térségi fejlesztési tanács elnökét kell érteni.”
27. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 40. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A zárolás nem vonatkozhat a 32. § szerinti költségvetési kiadási előirányzatokra és az európai uniós forrásokból
finanszírozott költségvetési kiadási előirányzatokra.”
28. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 41. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az államháztartás központi alrendszerében a kiadási előirányzatok terhére nem köthető olyan jogi személlyel,
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezettel érvényesen visszterhes szerződés, illetve létrejött ilyen szerződés
alapján nem teljesíthető kifizetés, amely szervezet nem minősül átlátható szervezetnek. A kötelezettséget vállaló
ezen feltétel ellenőrzése céljából, a  szerződésből eredő követelések elévüléséig az 55.  § szerint jogosult a  jogi
személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet átláthatóságával összefüggő, az 55.  §-ban meghatározott
adatokat kezelni azzal, hogy ahol az 55. § kedvezményezettről rendelkezik, azon a jogi személyt, jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezetet kell érteni. Jogszabály más feltételeket is megállapíthat a  visszterhes szerződések
megkötésének vagy azok alapján történő kifizetések feltételeként.”
29. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény a következő 41/A. §-sal egészül ki:
„41/A.  § Valamely természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli más szervezet fizetési
kötelezettségének az állam vagy az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv által történő
átvállalásáról kizárólag az Országgyűlés dönthet a központi költségvetésről szóló törvényben.”
30. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 30. alcíme helyébe a következő alcím lép:
„30. Személyi juttatások, illetményszámfejtés
43.  § (1) A személyi juttatások kiemelt előirányzatot a  foglalkoztatottak jogviszonyaira és a  személyi juttatások
kiemelt előirányzaton elszámolandó egyéb juttatásokra vonatkozó szabályok alapján kell megállapítani. A személyi
juttatások kiemelt előirányzata a  megfelelő összegű munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó
kiemelt előirányzat nélkül nem tervezhető és hagyható jóvá.
(2) A költségvetési szervnél foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez kapcsolódóan legfeljebb az
(1) bekezdés szerint számított személyi juttatások kiemelt előirányzat törvény alapján járó munkabérek, illetmények
fedezetére szolgáló részének megfelelő mértékéig, a  munkavégzésre irányuló más jogviszony létesítéséhez
kapcsolódóan legfeljebb az (1) bekezdés szerint számított személyi juttatások kiemelt előirányzat munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban nem saját foglalkoztatottnak fizetett juttatások fedezetére szolgáló részének
megfelelő mértékéig vállalható kötelezettség.
44.  § (1) Az államháztartásban a  személyi juttatások kiemelt előirányzaton elszámolandó kiadásokkal kapcsolatos
számfejtési és az ehhez kapcsolódó kifizetőhelyi feladatok ellátása és – a  nemzetiségi önkormányzat, a  térségi
fejlesztési tanács kivételével – a  törvényben meghatározott, az állami adóhatóság felé teljesítendő bevallási
és befizetési kötelezettségek teljesítése központosítottan, a  kincstár által működtetett központosított
illetményszámfejtés útján történik. Az állami adóhatóság felé teljesítendő bevallási és befizetési kötelezettségek
központosított teljesítésére a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig kerül sor.
(2) A kincstárral kötött megállapodás alapján a  központosított illetményszámfejtéshez az államháztartásba nem
tartozó szerv, szervezet is csatlakozhat. A megállapodás alapján végzett központosított illetményszámfejtés nem
terjed ki az állami adóhatóság felé teljesítendő bevallási és befizetési kötelezettségek központosított teljesítésére.
(3) A központosított illetményszámfejtésre alkalmazott rendszer a  költségvetési szervekre, a  helyi
önkormányzatokra, a  nemzetiségi önkormányzatokra, a  társulásokra és a  térségi fejlesztési tanácsokra vonatkozó,
a törzskönyvi nyilvántartásban szereplő adatokat a törzskönyvi nyilvántartásból veszi át.”
31. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 45. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az állam nevében hitelt, kölcsönt az állam többségi befolyása alatt álló gazdasági társaság részére
–  a  törvényben vagy miniszteri rendeletben kijelölt, valamint az Nvt. 8.  § (7) bekezdése szerinti meghatalmazott
tulajdonosi joggyakorló esetén annak kezdeményezésére – az MNV Zrt., a  Magyar Fejlesztési Bank
Részvénytársaságról szóló törvényben az MFB Zrt. tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok
esetében az MFB Zrt. nyújthat.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 45. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A 6.  § (7) bekezdés b) pont bc) alpontja alapján nyújtott tulajdonosi kölcsön vissza nem térülő összegét
költségvetési kiadásként kell elszámolni a  visszafizetés elmaradásának – így különösen a  kölcsön, követelés
elengedésének, beszámításának vagy tőkévé alakításának – időpontjában.”
32. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény VI. Fejezete helyébe a következő Fejezet lép:
„VI. FEJEZET
A KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOK
34. A költségvetési támogatás általános szabályai
48.  § (1) Költségvetési támogatás törvény, kormányrendelet, a  Kormány egyedi határozata vagy támogatási igény
alapján nyújtható. A támogatási igény formája lehet pályázat vagy kérelem. Pályázatot pályázati kiírás alapján lehet
benyújtani.
(2) A támogatási igényről jogszabályban, ennek hiányában a  fejezetet irányító szerv belső szabályzatában
meghatározott személy, testület dönt.
(3) A kincstár által működtetett monitoringrendszerben nem rögzített támogatási döntés alapján érvényesen
költségvetési támogatás nem nyújtható.
48/A. § (1) Törvény, kormányrendelet vagy a Kormány egyedi határozata alapján nyújtott költségvetési támogatás,
valamint a  támogatási igény elbírálása és elfogadása (a  továbbiakban együtt: támogatási döntés) esetén
a kötelezettségvállalási jogkört gyakorló személy (a továbbiakban: támogató) és a kedvezményezett között
a) közigazgatási hatósági határozattal vagy hatósági szerződéssel közigazgatási jogi jogviszony,
b) támogatói okirattal vagy támogatási szerződéssel polgári jogi jogviszony
[az a) és b) pont a továbbiakban együtt: támogatási jogviszony] jön létre.
(2) A támogatási jogviszonyban a  támogató költségvetési támogatás nyújtására, a  kedvezményezett pedig
a számára megállapított kötelezettség teljesítésére köteles.
(3) Támogatói okirat alkalmazása esetén a  támogatási jogviszony a  támogatói okirat közlésével jön létre. Ha
a  támogatói okiratban meghatározott valamely feltétel eltér a  támogatási igénytől, a  támogatási jogviszony
létrejöttéhez a  kedvezményezett elfogadó nyilatkozata is szükséges. Elfogadásnak kell tekinteni azt is, ha
a  kedvezményezett a  támogatói okiratban meghatározott határidőn belül nem tesz nyilatkozatot. Ha a  támogató
a  kedvezményezett nyilatkozatában foglaltakat elfogadja, a  támogatási jogviszony a  nyilatkozat tartalmának
megfelelő támogatói okirat közlésével jön létre.
(4) Ha a költségvetési támogatás biztosítására fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosítással kerül sor, a támogatási
szerződésre a  33.  § (4) bekezdése szerinti megállapodás kormányrendeletben meghatározott tartalmi és formai
követelményeit is alkalmazni kell.
(5) A támogatási szerződést a  támogató a  kedvezményezett javára egyoldalúan módosíthatja. A támogatási
szerződésnek a  kedvezményezett hátrányára történő módosítására akkor van lehetőség, ha a  támogatási
szerződésben a  felek ekként állapodtak meg, vagy ha a  támogató általános szerződési feltételt alkalmaz, és az
általános szerződési feltételben a támogató ezt kikötötte.
(6) A támogatási szerződés alapján létrejött támogatási jogviszonyra – ha e törvény eltérően nem rendelkezik  –
az e  törvényben meghatározott feltételeket a  közigazgatási hatósági határozattal, hatósági szerződéssel vagy
támogatói okirattal létrejött támogatási jogviszonyra is alkalmazni kell.
48/B.  § A 14.  § (3) bekezdése szerinti  fejezet költségvetési kiadási előirányzatai terhére nyújtott költségvetési
támogatások esetén a  helyi önkormányzat a  támogatóval szembeni kötelezettségeit a  kincstár útján teljesíti
a Kormány rendeletében meghatározottak szerint.
49. § A fejezetet irányító szerv a költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatok ellátásával lebonyolító szervet,
az európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatok ellátására közreműködő
szervezetet is megbízhat, ha azt jogszabály lehetővé teszi.
35. A költségvetési támogatás biztosításának és rendelkezésre bocsátásának módja
50. § (1) Költségvetési támogatás abban az esetben biztosítható, ha a támogatási igény benyújtója
a) megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményeinek,
b) a  köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló törvényben foglalt közzétételi
kötelezettségének eleget tett, és
c) jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet esetén átlátható szervezetnek minősül.
(2) Ha a  költségvetési támogatás magyarországi beruházások ösztönzéséhez kapcsolódóan közvetlenül nyújtott
fejlesztési célú költségvetési támogatásként kerül biztosításra, az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott
feltételről a Kormány egyedi határozatban dönt.
(3) Nem részesülhet költségvetési támogatásban
a) az, aki a  támogatási döntést meghozta vagy aki a  támogatási döntés meghozatalában döntés-előkészítőként
részt vett,
b) az, aki a  támogatási döntés időpontjában a  Kormány tagja, államtitkár, közigazgatási államtitkár, helyettes
államtitkár, megyei közgyűlés elnöke, főpolgármester, polgármester, regionális fejlesztési ügynökség vezető
tisztségviselője,
c) az a) és b) pont szerinti személy közeli hozzátartozója,
d) az a) és b) pont szerinti személy tulajdonában álló gazdasági társaság,
e) az olyan gazdasági társaság, alapítvány, egyesület, egyházi jogi személy vagy szakszervezet, illetve ezek
önálló jogi személyiséggel rendelkező olyan szervezeti egysége, amelyben az a)–c) pont szerinti személy vezető
tisztségviselő, az alapítvány kezelő szervének, szervezetének tagja, tisztségviselője, az egyesület, az egyházi jogi
személy vagy a szakszervezet ügyintéző vagy képviseleti szervének tagja.
(4) A támogatási igény benyújtásának feltételéül előírható, hogy a  támogatási igény benyújtójának ne legyen
esedékessé vált és még meg nem fizetett adótartozása – ide nem értve az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe
tartozó adókat –, valamint járulék-, illeték- vagy vámtartozása (a továbbiakban együtt: köztartozás).
(5) Jogszabály, pályázati kiírás az (1)–(4) bekezdésben meghatározottakon kívül további kizáró okokat is
megállapíthat.
50/A.  § A visszafizetési kötelezettséggel nyújtott költségvetési támogatás visszafizetésének biztosítása, valamint
a  költségvetési támogatás visszavonása, a  támogatási szerződés felmondása vagy az attól történő elállás esetén
visszafizetendő költségvetési támogatás visszakövetelése céljából – a Kormány rendeletében foglalt kivételekkel –
a támogatási szerződésben megfelelő biztosítékot kell kikötni.
50/B. § Ha a költségvetési támogatás részben vagy egészben az Európai Unió valamely közvetlenül alkalmazandó
jogi aktusában meghatározott feltételek szerint kerül nyújtásra, a  költségvetési támogatás az 50.  §-tól és az
50/A.  §-tól eltérően akkor biztosítható, ha a  támogatási igény benyújtója megfelel az uniós jogi aktusban
meghatározott feltételeknek. Jogszabály, pályázati kiírás további feltételeket csak abban az esetben állapíthat meg,
ha azt az uniós jogi aktus nem zárja ki.
51. § (1) A költségvetési támogatás rendelkezésre bocsátása egy összegben vagy részletekben, időarányosan vagy
teljesítésarányosan történhet.
(2) Az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusának eltérő rendelkezése hiányában az államháztartáson
kívüli természetes személynek és jogi személynek folyósításra kerülő költségvetési támogatásból
a  kedvezményezettet terhelő köztartozás összegét – a  Kormány rendeletében meghatározott kivétellel és
módon, az állami adó- és vámhatóság adatszolgáltatása alapján – az agrártámogatások esetén a  mezőgazdasági
és vidékfejlesztési támogatási szerv, más költségvetési támogatás esetén a  kincstár visszatartja, és az állami
adóhatóság megfelelő bevételi számláján jóváírja.
(3) A központi költségvetésről szóló törvény alapján nem állami intézmény fenntartójának az általa vagy intézménye
útján ellátott köznevelési, szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatra tekintettel biztosított költségvetési
támogatás esetében a  (2) bekezdést a  nem állami intézmény fenntartója és az általa fenntartott intézmény
köztartozására is alkalmazni kell.
52. § (1) A költségvetési támogatások felhasználását – ha ennek a közbeszerzésekről szóló törvény szerinti feltételei
fennállnak – közbeszerzés alkalmazásához kell kötni.
(2) A költségvetési támogatás nem köthető olyan feltételhez, hogy a közbeszerzési eljárás ajánlattevőjét előzetesen
válasszák ki. Ez a  rendelkezés nem zárja ki, hogy a  támogatási igény elbírálását megelőzően közbeszerzési eljárás
kerüljön megindításra, vagy a támogató annak megindítását határozza meg a költségvetési támogatás feltételeként.
(3) A támogató a  támogatási döntésre vonatkozó tájékoztatásban a  támogatási szerződés megkötésének
feltételeként előírhatja a  támogatási szerződéskötést megelőzően közbeszerzési eljárás lefolytatását vagy
a  támogatási szerződésben a  közbeszerzési eljárás megindításának előfeltételéül a  közbeszerzési dokumentumok
ellenőrzését és annak megindítását a támogató egyetértéséhez kötheti.
52/A. § Ha a központi költségvetésről szóló törvény eltérően nem rendelkezik, a 14. § (3) bekezdése szerinti fejezet
terhére nyújtott költségvetési támogatást a folyósítását követő év december 31-éig lehet felhasználni.
36. Beszámolás, visszakövetelés
53.  § A kedvezményezettet beszámolási kötelezettség terheli a  költségvetési támogatás rendeltetésszerű
felhasználásáról. Ha a  kedvezményezett a  beszámolási kötelezettségének határidőben nem vagy nem megfelelő
módon tesz eleget, e kötelezettségének teljesítéséig a  költségvetési támogatás folyósítása felfüggesztésre kerül.
A felfüggesztett költségvetési támogatás – ha annak feltételei egyébként fennállnak – a beszámolási kötelezettség
teljesítését követően kerülhet folyósításra.
53/A.  § (1) A költségvetési támogatás jogosulatlan igénybevétele, jogszabálysértő vagy nem rendeltetésszerű
felhasználása esetén a támogató a költségvetési támogatást visszavonhatja, a támogatási szerződéstől elállhat, azt
felmondhatja vagy kezdeményezheti annak módosítását.
(2) A költségvetési támogatások jogosulatlan igénybevétele, jogszabálysértő vagy nem rendeltetésszerű
felhasználása, továbbá a  költségvetési támogatás visszavonása, a  támogatási szerződéstől történő elállás vagy
annak felmondása esetén a  kedvezményezett a  jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatás összegét
a Kormány rendeletében meghatározott ügyleti kamattal, késedelem esetén késedelmi kamattal növelt mértékben
köteles visszafizetni. Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv kedvezményezettet
kamatfizetési kötelezettség nem terheli.
(3) Nemteljesítés esetén a  visszafizetési kötelezettség érvényesítése elsősorban a  biztosíték érvényesítésével
történik. Ennek eredménytelensége esetén a  visszafizetendő összeget és annak kamatait az állami adóhatóság
a  támogató megkeresésére adók módjára hajtja be. Ha a  nem természetes személy kedvezményezett jogszabály
alapján mentesül a  biztosíték nyújtása alól és a  jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatással
összefüggésben keletkező visszafizetési kötelezettségét a  támogató által meghatározott határnapig nem teljesíti,
illetve annak részletekben történő teljesítése esetén a  részletfizetési kötelezettségét elmulasztja, a  támogató
kezdeményezése alapján az állami adóhatóság a kedvezményezett és a kedvezményezettben többségi befolyással
rendelkező szervezet adószámát törli.
37. A költségvetési támogatás felhasználásának ellenőrzése
54. § (1) A támogató a költségvetési támogatás felhasználását
a) a 48/A. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási jogviszony esetében a hatósági ellenőrzés szabályai,
b) a 48/A. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatási jogviszony esetében a Kormány rendeletében meghatározott
szabályok
szerint ellenőrzi.
(2) A kedvezményezett köteles a  költségvetési támogatások lebonyolításában részt vevő és a  költségvetési
támogatást ellenőrző szervezetekkel együttműködni, az ellenőrzést végző szerv képviselőit ellenőrzési
munkájukban a megfelelő dokumentumok, számlák, a megvalósítást igazoló okmányok, bizonylatok rendelkezésre
bocsátásával, valamint a fizikai teljesítés vizsgálatában a helyszínen is segíteni. Ha a kedvezményezett az ellenőrző
szerv munkáját ellehetetleníti, a  támogató a  költségvetési támogatást visszavonhatja, a  támogatási szerződéstől
elállhat.
38. Nyilvánosság
54/A. § A kincstár monitoringrendszert működtet a költségvetési támogatásokról, és közreműködik a költségvetési
támogatások felhasználásának összehangolásában.
54/B. § (1) A támogató a monitoringrendszerbe történő adatátadással gondoskodik
a) a  támogatási igényhez kapcsolódóan a  támogatási igény benyújtója nevére, a  támogatási igény céljára és az
igényelt költségvetési támogatás mértékére, a  pályázati úton biztosított támogatás esetében a  pályázati kiírás
tárgyára,
b) a  támogatási döntéshez kapcsolódóan a  támogatási döntés meghozatalára jogosult személy, testület esetén
a testület tagjainak nevére és a költségvetési támogatás megállapított mértékére,
c) a  költségvetési támogatás felhasználásához kapcsolódóan bekövetkezett vagy a  támogató által megállapított,
a támogatási jogviszonyt érintő lényeges tényekre, körülményekre
vonatkozó adatoknak az e célra rendszeresített honlapon való közzétételéről.
(2) A monitoringrendszerben kezelt adatok a  támogatási döntés naptári évének utolsó napjától számított öt év
elteltével törölhetők.
(3) A monitoringrendszerben nyilvántartott adatok kereshetőségét, pályázatonként, pályázónként, összeghatár
szerint és más módon csoportosított lekérdezhetőségét bárki számára, ingyenesen biztosítani kell.
54/C. § (1) Közérdekből nyilvános a pályázati kiírást előkészítő, a pályázatot kiíró, a támogatási igényről meghozott
döntést előkészítő és a döntéshozó személy, testület által a pályázattal, a pályázati eljárással, a támogatási döntéssel
összefüggésben kezelt, közérdekű adatnak és különleges adatnak nem minősülő adat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatok megismerésére a  közérdekű adatokra vonatkozó törvényi rendelkezéseket kell
alkalmazni.
39. Egyéb szabályok
55. § A támogató és a támogató nevében eljáró szervezet az 50. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltétel
ellenőrzése céljából, a  kedvezményezett nyilatkozata alapján a  költségvetési támogatás folyósításától számított
öt évig, vagy – ha az későbbi – a költségvetési támogatás visszakövetelésére vonatkozó igény elévüléséig kezeli
a) a kedvezményezettnek az Nvt. 3. § 1. bekezdés 1. pont a) alpontja szerinti jogállására vonatkozó adatot,
b) ha a kedvezményezett az Nvt. 3. § 1. bekezdés 1. pont b) alpontja szerinti szervezet,
ba) a  kedvezményezett tényleges tulajdonosainak természetes személyazonosító adatait, tulajdoni hányadát,
befolyásának és szavazati jogának mértékét,
bb) a kedvezményezettben közvetlenül vagy közvetve több mint 25%-os tulajdoni részesedéssel, befolyással vagy
szavazati joggal rendelkező jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet nevét, tulajdoni
hányadának, befolyásának és szavazati jogának mértékét,
bc) a bb) alpont szerinti jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet tényleges tulajdonosainak
természetes személyazonosító adatait, tulajdoni hányadát, befolyásának és szavazati jogának mértékét,
bd) a  kedvezményezett és a  bb) alpont szerinti jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
adóilletőségét,
be) a  kedvezményezett és a  bb) alpont szerinti jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
ellenőrzött külföldi társaság jogállásának megítéléséhez szükséges, a  társasági adóról és az osztalékadóról szóló
1996. évi LXXXI. törvény 4. § 11. pontjában meghatározott adatokat,
c) ha a kedvezményezett az Nvt. 3. § 1. bekezdés 1. pont c) alpontja szerinti szervezet,
ca) a kedvezményezett vezető tisztségviselőinek természetes személyazonosító adatait,
cb) a kedvezményezett és a kedvezményezett vezető tisztségviselőinek 25%-ot meghaladó tulajdoni részesedésével
működő szervezet nevét,
cc) a  kedvezményezettnek és a  kedvezményezett vezető tisztségviselőjének a  cb) alpont szerinti szervezetben
fennálló tulajdoni hányadának mértékét,
cd) a  cb) alpont szerinti szervezet tényleges tulajdonosának természetes személyazonosító adatait, tulajdoni
hányadát, befolyásának és szavazati jogának mértékét,
ce) a cb) alpont szerinti szervezet átláthatóságának vizsgálatához e §-ban előírt, a cd) alpontban meghatározottakon
kívüli adatokat és
cf ) a kedvezményezett székhelyét.
56.  § A támogató a  költségvetési támogatás folyósításától számított öt évig a  honlapján vagy – ha a  támogató
honlappal nem rendelkezik – a  támogató irányító szervének honlapján közzéteheti a  jogi személy vagy jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezet kedvezményezettre vonatkozóan
a) az 55. § a) pontja szerinti adatot,
b) az 55. § b) pont bb) és bd) alpontja szerinti adatot,
c) az 55. § b) pontja szerinti kedvezményezett tényleges tulajdonosainak nevét, tulajdoni hányadát, befolyásának és
szavazati jogának mértékét,
d) az 55. § b) pont bb) alpontja szerint szervezet tényleges tulajdonosainak nevét, tulajdoni hányadát, befolyásának
és szavazati jogának mértékét,
e) az 55. § c) pontja szerinti kedvezményezett vezető tisztségviselőjének nevét,
f ) az 55. § c) pont cb), cc) és cf ) alpontja szerinti adatot és
g) az 55. § c) pont cb) alpontja szerinti szervezet tényleges tulajdonosainak nevét, tulajdoni hányadát, befolyásának
és szavazati jogának mértékét.
56/A. § A Kormány rendeletben a költségvetési támogatásokra vonatkozó további szabályokat állapíthat meg.”
33. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény VII. Fejezete helyébe a következő Fejezet lép:
„VII. FEJEZET
A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK ÁLTALÁNOS MŰKÖDÉSÉNEK ÉS ÁGAZATI FELADATAINAK TÁMOGATÁSA
40. A helyi önkormányzatok általános működéséhez és ágazati feladataihoz kapcsolódó támogatások
igénylése
57.  § (1) A helyi önkormányzat az általános működéséhez és ágazati feladataihoz kapcsolódó támogatásokat
(e  Fejezet alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) a  kincstár útján igényli, azok módosítását a  kincstár útján
kezdeményezi, és azokról a kincstár útján mond le.
(2) A kincstár a  rendelkezésére álló adatok alapján, illetve helyszíni ellenőrzés során ellenőrzi a  támogatások
igénylésének és módosításának megalapozottságát.
(3) Ha a kincstár az igénylésben meghatározott mutatószámot megalapozatlannak tartja, a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL.  törvény (a  továbbiakban: Ket.) 94. § (1) bekezdés
b) pontja alapján hivatalból megindított eljárás keretében legkésőbb a  költségvetési év október 15-éig kötelezi
a  helyi önkormányzatot, hogy a  mutatószámon a  kincstár által meghatározott változtatásokat a  soron következő
mutatószám módosításkor vezesse át. Nem kell határozatot hozni, ha a helyi önkormányzat a kincstár álláspontját
alátámasztó bizonyítékok ismertetése során az eltérés jogszerűségét igazolja.
(4) Ha a  helyi önkormányzat a  határozatban foglaltaknak nem tesz eleget, a  kincstár jogosult az általa
meghatározott mutatószámok átvezetésére.
(5) A helyi önkormányzat a  soron következő mutatószám módosításkor a  kincstár (3) bekezdés szerinti
határozatában szerepeltetett mutatószámhoz képest eltérő mutatószámot szerepeltethet, ha azt a  helyi
önkormányzatnak a  határozat jogerőre emelkedését követően átvett vagy átadott feladat indokolja. A feladat
átvételének, átadásának helyi önkormányzat általi bizonyítása alapján a kincstár a (3) bekezdés szerinti határozatát
módosíthatja, visszavonhatja.
(6) A kincstár (3) bekezdés szerinti határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, a határozat felülvizsgálata bíróságtól
kérhető. A perre a  helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes közigazgatási és munkaügyi bíróság illetékes.
A bíróság a határozat felülvizsgálata során a polgári perrendtartásról szóló törvény közigazgatási perekre vonatkozó
rendelkezéseit – a (7) bekezdésben meghatározott eltérésekkel – alkalmazva, soron kívül jár el.
(7) A keresetlevelet a kincstárnál a felülvizsgálni kért döntés közlésétől számított tizenöt napon belül kell benyújtani
vagy ajánlott küldeményként postára adni. A keresetlevélben a  kincstár (4) bekezdés szerinti intézkedésének
felfüggesztése nem kérelmezhető. A bíróság a kincstár (3) bekezdés szerinti határozatát megváltoztathatja.
41. A helyi önkormányzatok általános működéséhez és ágazati feladataihoz kapcsolódó támogatások
elszámolása és felülvizsgálata
58.  § A helyi önkormányzat az éves költségvetési beszámolójában számol el a  számára a  költségvetési évben
folyósított támogatásokkal.
59. § (1) A kincstár a helyi önkormányzat éves költségvetési beszámolója alapján a Ket. szerinti hatósági ellenőrzés
keretében felülvizsgálja a  támogatások elszámolását, felhasználását. A felülvizsgálat során a  kincstár az Állami
Számvevőszék jelentéseiben foglalt megállapításokat is figyelembe veszi.
(2) A felülvizsgálat megszervezése során biztosítani kell, hogy valamennyi helyi önkormányzatnál a  felülvizsgálat
esetében legalább négyévente – a  kincstár által meghatározott támogatási jogcímek tekintetében – helyszíni
ellenőrzésre kerüljön sor, amely a  Polgári Törvénykönyv szerinti általános elévülési időn belül, a  korábban nem
vizsgált időszakra és jogcímekre is kiterjeszthető.
(3) A felülvizsgálat kiterjed az éves költségvetési beszámoló alapjául szolgáló dokumentumoknak a  helyi
önkormányzatnál, a  helyi önkormányzat által alapított költségvetési szervnél, továbbá – szükség esetén  –
valamennyi érintett gazdálkodó szervezetnél és más jogi személynél történő ellenőrzésre is.
(4) A felülvizsgálat szakmai szabályait, módszereit a  kincstár az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével
alakítja ki.
60. § Ha a kincstár a felülvizsgálat során az éves költségvetési beszámolóban közölt adatokhoz képest eltérést tár fel,
a Ket. 94. § (1) bekezdés b) pontja szerinti eljárásban megállapítja a helyi önkormányzatot megillető vagy az általa
visszafizetendő támogatás összegét. A határozat bíróság általi felülvizsgálatára az 57.  § (6) és (7) bekezdését kell
alkalmazni.
42. Egyéb szabályok
60/A. § (1) Ha a helyi önkormányzat
a) a támogatáshoz valótlan adatot szolgáltatott,
b) az igénybe vett támogatást nem a megjelölt célra használta fel,
c) a jogszabályban meghatározott arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, illetve
d) a támogatásra vonatkozó valamely feltételt megszegett
[e Fejezet alkalmazásában az a)–d) pont a  továbbiakban együtt: jogosulatlan igénybevétel], a  támogatásról vagy
annak a jogosulatlan igénybevétellel érintett részéről haladéktalanul köteles lemondani és azt visszafizetni.
(2) Jogosulatlan igénybevétel esetén és a  visszafizetési kötelezettség késedelmes teljesítése esetén a  helyi
önkormányzat jogszabályban meghatározott mértékű ügyleti, illetve azon felül késedelmi kamatot fizet. Ha
a  helyi önkormányzat visszafizetési kötelezettségnek nem tesz eleget, a  kincstár – az engedélyezett részletfizetés
kivételével – beszedési megbízást nyújt be a kötelezett fizetési számlájára.
(3) A helyi önkormányzat kérelme alapján a  visszafizetési és kamatfizetési kötelezettségére vonatkozóan
– a késedelmi kamat kivételével – a kincstár legfeljebb tizenkét havi részletfizetést engedélyezhet, ha a kérelmező
igazolja, hogy kötelező feladatainak ellátását az egyösszegű visszafizetés veszélyeztetné. A részletfizetésről hozott
határozattal szemben nincs helye fellebbezésnek. A részletfizetési kérelem benyújtására meghatározott határidő
elmulasztása esetén igazolási kérelem benyújtásának nincs helye.
(4) Ha a  helyi önkormányzat a  részletfizetést engedélyező határozatban foglalt fizetési kötelezettségének
a  határozatban foglaltak szerint nem tesz eleget, a  visszafizetési és kamatfizetési kötelezettség egy összegben,
azonnal esedékessé válik. Ha az így keletkezett egyösszegű fizetési kötelezettséget a kötelezett az esedékessé válást
követő tizenöt napon belül nem teljesíti, a  kincstár beszedési megbízást nyújt be a  kötelezett fizetési számlájával
szemben.
60/B.  § A helyi önkormányzat kérelme alapján a  kincstár által e törvény alapján benyújtott beszedési megbízást
a  kincstár nem nyújtja be vagy a  már benyújtott beszedési megbízást visszavonja, ha a  kérelmező igazolja,
hogy az általa fizetendő munkabérek, illetmények és ellátások kifizetését a  beszedési megbízás érvényesítése
veszélyeztetné.”
34. § Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 61.  § (1) és (2) bekezdése helyébe a  következő rendelkezések
lépnek:
„(1) Az államháztartási kontrollok célja az államháztartás pénzeszközeivel és a  nemzeti vagyonnal történő
szabályszerű, gazdaságos, hatékony és eredményes gazdálkodás, a beszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségek
szabályszerű teljesítésének biztosítása.
(2) Az államháztartás külső ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat az Állami Számvevőszék látja el. Az Állami
Számvevőszék ellenőrzési tevékenységének korlátozása nélkül e törvényben meghatározott esetben külső
ellenőrzést a kincstár is végezhet.”
35. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 45. alcíme a következő 68/A. §-sal egészül ki:
„68/A. § Az európai támogatásokat auditáló szerv által végzett ellenőrzésre a 63. § (2) és (4) bekezdését, 64. § (1) és
(2) bekezdését, 65. § (1) bekezdését, (2) bekezdés a) pontját és (3)–(5) bekezdését alkalmazni kell.”
36. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény a következő 45/A. alcímmel egészül ki:
„45/A. A kincstári ellenőrzés
68/A.  § (1) A kincstár ellenőrzési jogköre a  helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, társulás, térségi
fejlesztési tanács és az általuk irányított költségvetési szerv
a) számviteli szabályok szerinti könyvvezetési kötelezettségének,
b) a 70. alcím alapján teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségek szabályszerű teljesítésének,
c) az éves költségvetési beszámoló megbízható, valós összképének
vizsgálatára terjed ki.
(2) A kincstár ellenőrzésére a  63.  § (2) és (4) bekezdését, a  64.  §-t, a  65.  § (1)–(5) bekezdését és a  66.  §-t kell
alkalmazni.
(3) A kincstári ellenőrzés szakmai szabályait, módszereit a  kincstár az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével alakítja ki.”
37. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 78. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A kincstár a  Kormány rendeletében meghatározott esetekben és módon a  Kincstári Egységes Számla
terhére megelőlegezheti egyes kiadások teljesítésének fedezetét. A megelőlegezésre a  Kormány rendeletében
meghatározott feltételekkel és módon, díj és kamat felszámítása nélkül kerülhet sor.”
38. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 83. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A helyi önkormányzat kérelme alapján, ha a  helyi önkormányzat bizonyítja, hogy az általa fizetendő
munkabérek, illetmények és ellátások kifizetésének fedezete nem áll rendelkezésére, a  kincstár megállapodást
köthet a  helyi önkormányzattal, hogy az önkormányzat megbízása alapján a  kérelmező helyi önkormányzatnak
a  nettó finanszírozás keretében járó támogatások, egyéb támogatások, illetve önkormányzati befizetések terhére
közvetlenül fizesse ki a  megállapodásban meghatározott időszakban a  helyi önkormányzat által fizetendő
munkabéreket, illetményeket és ellátásokat.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 83. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Ha az e törvényben foglaltak alapján a  kincstár által a  helyi önkormányzat fizetési számlájára benyújtott
beszedési megbízás kilencven napon belül nem teljesül, a követelés és annak kamata köztartozásnak minősül és azt
az állami adóhatóság adók módjára hajtja be.”
(3) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV.  törvény 83. § (6) és (6a) bekezdése helyébe a következő rendelkezések
lépnek:
„(6) Ha a  helyi önkormányzat a  Mötv. 111/A.  §-a szerinti valamely kötelezettségének nem tesz eleget, a  helyi
önkormányzatokért felelős miniszter a  kötelezettség teljesítésére meghatározott határidő utolsó napját követő
hónap első napjától a mulasztás megszüntetéséig a nettó finanszírozás alapján a helyi önkormányzatot megillető
támogatás folyósítását felfüggeszti. E rendelkezést kell alkalmazni a nemzetiségi önkormányzat Njt. 134. §-a szerinti
valamely kötelezettségének elmulasztására is, azzal, hogy a  nemzetiségi önkormányzatot megillető támogatás
folyósításának felfüggesztésére a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter jogosult.
(6a) Ha a  helyi önkormányzat, illetve a  nemzetiségi önkormányzat a  kötelezettségnek a  költségvetési évben
legkésőbb december 5-éig nem tesz eleget, a költségvetési év során felfüggesztett támogatások összege az adott
költségvetési évben nem folyósítható részére. Az előző évről vagy évekről áthúzódóan felfüggesztett támogatások
abban az évben folyósíthatók a  helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat számára, amelyik évben
a kötelezettségét teljesíti.”
39. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 83/A. § (3) és (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések
lépnek:
„(3) A kincstár (1a) és (2) bekezdés szerinti határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, a  határozat bírósági
felülvizsgálatára az 57. § (6) és (7) bekezdését kell alkalmazni, azzal, hogy a bíróság határozata ellen felülvizsgálatnak
nincs helye. A kincstár (1a) és (2) bekezdés szerinti határozatában foglaltak részletekben történő teljesítése a 60/A. §
(3) és (4) bekezdése szerint kérhető és engedélyezhető.
(4) Az engedélyezett részletekben történő teljesítés kivételével, ha a  települési önkormányzat, illetve az
önkormányzati hivatal a kincstár (1a) és (2) bekezdés szerinti határozatában foglaltaknak a határozat közlését követő
tizenöt napon belül nem tesz eleget, a meg nem fizetett összeg és a bírság együttes összegének erejéig a kincstár
– a  határozat bírósági felülvizsgálatára tekintet nélkül – beszedési megbízást nyújt be a  települési önkormányzat
fizetési számlájával szemben. A beszedési megbízás visszavonására a 60/B. §-t kell alkalmazni.”
40. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 60. alcíme helyébe a következő alcím lép:
„60. A beszámolás általános szabályai
87. § A vagyonról és a költségvetés végrehajtásáról
a) a számviteli jogszabályok szerinti éves költségvetési beszámolót,
b) az éves költségvetési beszámolók alapján évente, az elfogadott költségvetéssel összehasonlítható módon, az év
utolsó napján érvényes szervezeti, besorolási rendnek megfelelő záró számadást (a továbbiakban: zárszámadás)
kell készíteni.”
41. § (1) Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 90.  § (3) bekezdés i) és j) pontja helyébe a  következő
rendelkezések lépnek:
(Az Országgyűlés részére zárszámadáskor tájékoztatásul a következő mérlegeket és kimutatásokat kell bemutatni:)
„i) a helyi önkormányzatok által kibocsátott garanciák és kezességek állományát,
j) az államháztartás központi alrendszerében és önkormányzati alrendszerében, valamint a kormányzati szektorba
sorolt egyéb szervezeteknél a nem teljesítő hitelkövetelések állományát, és”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 90. § (3) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki:
(Az Országgyűlés részére zárszámadáskor tájékoztatásul a következő mérlegeket és kimutatásokat kell bemutatni:)
„k) a központi költségvetés címrendjének évközi változásait.”
42. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 91. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A helyi önkormányzat költségvetésének végrehajtására vonatkozó zárszámadási rendelet tervezetét a  jegyző
készíti elő és a  polgármester terjeszti a  képviselő-testület elé úgy, hogy az a  képviselő-testület elé terjesztését
követő harminc napon belül, de legkésőbb a költségvetési évet követő ötödik hónap utolsó napjáig hatályba lépjen.
A zárszámadási rendelet tervezetével együtt a  képviselő-testület részére tájékoztatásul be kell nyújtani a  kincstár
68/A.  § szerinti ellenőrzése keretében a  helyi önkormányzat éves költségvetési beszámolójával kapcsolatosan
elkészített jelentését.”
43. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 92. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Egyedi állami kezesség nemzetközi pénzügyi intézmények felé a Polgári Törvénykönyvtől eltérő feltételekkel,
az e szervezetekkel kölcsönösen elfogadott tartalommal és formában is vállalható.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 92. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Egyedi állami kezesség és jogszabályi állami kezesség nem vállalható olyan kötelezettség biztosítására,
amelynek jogosultja az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv.”
44. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 94. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Kiállítási garancia és kiállítási viszontgarancia állami tulajdonban álló kiállítási tárgyra nem vállalható.”
45. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 96. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„96.  § (1) A Polgári Törvénykönyv szerinti kezességet, garanciát a  helyi önkormányzat érvényesen hitel, kölcsön
visszafizetésére vagy kötvény megfizetésére vállalhat, ha a visszafizetés a kötelezett pénzügyi helyzetére vonatkozó
információk alapján és a rendelkezésre álló fedezetre tekintettel – a kezesség beváltása, garancia érvényesítése és
a kezességet, garanciát vállaló általi egyéb többlettámogatás nélkül – kellően biztosított.
(2) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a  kezesség, garancia vállalásának feltétele az állami támogatási
szabályoknak megfelelő, támogatástartalmat nem, vagy azt az állami támogatási szabályokkal összeegyeztethető
módon tartalmazó garanciavállalási vagy kezességvállalási díj kikötése.”
46. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 105. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„105. § (1) A költségvetési szerv a törzskönyvi nyilvántartásba való bejegyzésével, a bejegyzés napjával jön létre és
a  törzskönyvi nyilvántartásból való törlésével, a  törlés napjával szűnik meg. A költségvetési szerv létrehozásáról,
átalakításáról, illetve megszüntetéséről rendelkező alapító okirat későbbi időpontot, törvény vagy kormányrendelet
más időpontot is megállapíthat a  létrejövetel, átalakítás, illetve megszüntetés napjaként, ez esetben a  kincstár
a  költségvetési szervet ezen időponttal jegyzi be a  törzskönyvi nyilvántartásba, illetve törli a  törzskönyvi
nyilvántartásból.
(2) Átalakítás esetén a  megszűnő költségvetési szervet a  jogutód költségvetési szerv vagy szervek bejegyzésével
egyidejűleg, a jogutód vagy jogutódok feltüntetésével kell törölni a törzskönyvi nyilvántartásból.
(3) A költségvetési szerv alapító okiratának a  költségvetési szerv átalakítását, megszüntetését nem eredményező
módosítása a  bejegyzés napjától alkalmazandó, kivéve ha törvény vagy kormányrendelet más időpontot vagy az
alapító okirat módosítására irányuló kérelem későbbi időpontot állapít meg.
(4) A költségvetési szerv törzskönyvi nyilvántartásba való bejegyzését megelőzően, a  költségvetési szerv alapító
okirata (3) bekezdés szerinti módosításának törzskönyvi nyilvántartásba való bejegyzése hiányában, illetve
a  költségvetési szerv törzskönyvi nyilvántartásból való törlését követően a  költségvetési szerv által megkötött
szerződés semmis.”
47. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 68. alcíme a következő 105/A. §-sal és 105/B. §-sal egészül ki:
„105/A.  § (1) A helyi önkormányzat, a  nemzetiségi önkormányzat, a  társulás, a  térségi fejlesztési tanács és
a  jogszabály alapján a költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó szabályokat alkalmazó egyéb jogi személy
(e § alkalmazásában a továbbiakban: nem költségvetési szerv törzskönyvi jogi személy) az alapító szerv által vagy
törvényben meghatározott napon jön létre és szűnik meg.
(2) A kincstár jogutód nélküli megszűnés esetén a  megszüntető szerv bejelentésétől vagy a  megszűnést
meghatározó törvényi rendelkezés hatálybalépésétől, jogutóddal történő megszűnés esetén a  jogutód
bejelentésétől számított tizenöt napon belül, a  jogutód feltüntetésével törli a nem költségvetési szerv törzskönyvi
jogi személyt a törzskönyvi nyilvántartásból.
(3) A nem költségvetési szerv törzskönyvi jogi személyre vonatkozó bejegyzés módosítása a  bejegyzés napjától
alkalmazandó, kivéve ha törvény más időpontot, vagy az adatmódosításra irányuló kérelem későbbi időpontot
állapít meg.
105/B.  § (1) A kincstár a  jogszabálysértő bejegyzést akkor törölheti, a  hibás bejegyzést akkor javíthatja vagy az
elmulasztott bejegyzést akkor pótolhatja, ha az annak alapjául szolgáló adat, körülmény jogszabályból következik,
arról a kincstárnak hivatalos tudomása van, illetve a törzskönyvi jogi személy vagy az irányító szerv adatszolgáltatása
alapján megállapítható.
(2) A bejelentési, adatszolgáltatási vagy nyilatkozattételi kötelezettségét késedelmesen, hibásan, valótlan
adattartalommal vagy ugyanabban az eljárásban több alkalommal hiányosan teljesítő szerv ötszázezer
forintig terjedő bírsággal sújtható. A bírság kiszabásánál a  kincstár mérlegeli az eset összes körülményét,
a kötelezettségszegő jogellenes magatartásának súlyát, gyakoriságát. A körülmények mérlegelése alapján a kincstár
a kötelezettségszegés súlyához igazodó, arányos bírságot szab ki, vagy indokolt esetben a bírság kiszabását mellőzi.”
48. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 106. § (5) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
(Az egységes szociális nyilvántartásból)
„f ) a  települési önkormányzat képviselő-testülete a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény
szerint a hatáskörébe tartozó pénzbeli és természetbeni ellátások feltételeinek meghatározása érdekében szükséges
adatokat”
(közvetlen lekérdezéssel díjmentesen elérheti.)
49. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 106/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kincstár a  központosított illetményszámfejtés keretében jogosult a  munkabér, az illetmény, a  tiszteletdíj,
a  költségtérítés, egyéb pénzbeli juttatás és a  megállapodás alapján biztosítottnak minősülő személy juttatásának
számfejtése, kifizetése és annak ellenőrzése céljából az érintett
a) természetes személyazonosító adatainak, állampolgárságának, nemének, lakcímének, társadalombiztosítási
azonosító jelének, adóazonosító jelének, fizetési számlaszámának,
b) munkabére, illetménye, tiszteletdíja, költségtérítése és egyéb pénzbeli juttatása, mindezek után fizetendő adók és
járulékok, valamint az ezekből behajtandó követelések mértékének,
c) a  b) ponttal összefüggésben házastársa, élettársa és eltartott gyermeke természetes személyazonosító
adatainak, lakcímének, társadalombiztosítási azonosító jelének és adóazonosító jelének, valamint a  munkabér,
illetmény, tiszteletdíj, költségtérítés és egyéb pénzbeli jutatás után fizetendő adókhoz és járulékokhoz kapcsolódó
kedvezményekhez szükséges személyes adatainak,
d) iskolai és egyéb végzettségére vonatkozó adatának,
e) foglalkoztatásával összefüggésben a fennálló és a korábbi munkahely megnevezésének, a jogviszony jellegének,
a beosztásának, a besorolásának, a munkakörének, a jogviszonya kezdete és befejezése időpontjának
kezelésére.”
50. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 108. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„108.  § (1) A Kormány rendeletében meghatározott szerv (e § alkalmazásában a  továbbiakban: adatszolgáltatás
kötelezettje)
a) az elemi költségvetésről és az éves költségvetési beszámolóról az államháztartás információs rendszere keretében
adatszolgáltatást teljesít,
b) a költségvetési év során a Kormány rendeletében meghatározott gyakorisággal időközi költségvetési jelentést és
időközi mérlegjelentést készít
a kincstár számára.
(2) A helyi önkormányzat, a  nemzetiségi önkormányzat és a  társulás (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatása akkor
tekinthető teljesítettnek, ha azt az általa irányított költségvetési szervek is teljesítették.
(3) Ha az adatszolgáltatás kötelezettje, a (2) bekezdés szerinti esetben a helyi önkormányzat
a) adatszolgáltatása az adatszolgáltatás tárgyával kapcsolatos lényegesnek minősülő információt nem tartalmaz
vagy tévesen mutat be, vagy
b) adatszolgáltatási kötelezettségét neki felróható okból nem vagy késedelmesen teljesíti,
a Kormány rendeletében meghatározott mértékű bírságot fizet, amelyet a kincstár határozatban szab ki.
(4) A (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásában lényegesnek minősül az adatszolgáltatás szempontjából minden
olyan információ, amelynek elhagyása vagy téves bemutatása – közvetlenül és hátrányosan – befolyásolja az
adatszolgáltatásban közölt adatokat felhasználók döntéseit.
(5) Ha a  bírság kiszabására okot adó körülmény az irányító szerv vagy a  helyi nemzetiségi önkormányzat
érdekkörében merül fel, a bírságot az irányító szervvel, a helyi nemzetiségi önkormányzattal szemben kell kiszabni.
Az adatszolgáltatásnak a  határozat közlésétől számított 15 napon belül történő teljesítése esetén a  (3) bekezdés
alapján kiszabott bírság korlátlanul mérsékelhető. A kincstár e bekezdés szerinti határozata tekintetében az 57.  §
(6) és (7) bekezdését kell alkalmazni, azzal hogy a bíróság határozata ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
(6) Azon központi kezelésű előirányzatok esetében, amelyek tekintetében a Kormány rendeletében foglaltak szerint
a  beszámolási és könyvvezetési feladatokat a  kincstár látja el, a  bírságot a  Kormány rendeletében meghatározott
részletező nyilvántartások vezetésére és azok adatai alapján a  kincstár számára adatszolgáltatásra köteles
szervezetekkel szemben kell kiszabni, ha a  bírság kiszabására okot körülmény e szervezet mulasztása miatt
keletkezett.
(7) A kincstár jogosult az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szerv, az elkülönített állami
pénzalap, a  társadalombiztosítás pénzügyi alapja kezelő szerve, a  központi kezelésű előirányzat kezelő szerve és
a fejezeti kezelésű előirányzat kezelő szerv fizetési számláját a bírság összegével megterhelni.”
51. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 15. pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg)
„15. a költségvetési támogatások tekintetében
a) a támogatási igények benyújtásának, elbírálásának, folyósításának – ideértve a köztartozás-mentesség vizsgálatát
is –, felhasználásának, a  költségvetési támogatás felhasználására vonatkozó beszámolásnak, a  felhasználás
ellenőrzésének és a jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatás visszakövetelésének,
b) a költségvetési támogatások biztosításának e törvény előírásain felüli további feltételeit,
c) a 49. § szerinti lebonyolító szerv megbízásának, feladatellátásának, elszámoltatásának,
d) a kincstár által működtetett monitoring rendszer működtetésének
részletes szabályait, ideértve az a) és b) ponttal összefüggésben az európai strukturális és beruházási alapokból
származó források felhasználására vonatkozó sajátos szabályait,”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdése a következő 42. ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg)
„42. a  109.  § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján megalkotott jogszabály formai megszerkesztésének
részletes szabályait.”
(3) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki
a) a kincstárt,
b) a kormányzati ellenőrzési szervet, és
c) az európai támogatásokat auditáló szervet
és megállapítsa feladat- és hatáskörét és ellenőrzései részletes szabályait.”
(4) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Felhatalmazást kap a Kormány tagja, hogy – ha azt törvény, kormányrendelet vagy a Kormány egyedi határozata
nem állapítja meg, az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek kiadási előirányzata
és a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjai előirányzatai kivételével – az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg az általa irányított fejezetbe sorolt
a) kiadási előirányzat terhére nyújtott költségvetési támogatások
aa) elbírálására jogosultak körét,
ab) felhasználási célját és lehetséges kedvezményezettjei körét,
ac) pályázati úton vagy kérelem alapján történő biztosításának és rendelkezésre bocsátásának módját,
ad) a támogatási előleg folyósításának lehetőségét,
ae) visszafizetésének határidejét, ha az visszafizetési kötelezettséggel kerül rendelkezésre bocsátásra,
af ) biztosítékait, és
ag) kezelő szervét vagy lebonyolító szerve igénybevételének lehetőségét, az európai uniós forrásból nyújtott
költségvetési támogatások esetében a közreműködő szervezetet,
b) olyan kiadási előirányzat a) pontba nem tartozó felhasználási cél szerinti igénylésének, döntési rendszerének,
folyósításának, felhasználásának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályait, amelynek meghatározására
más nem kapott felhatalmazást.”
52. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111. §-a a következő (26)–(30) bekezdéssel egészül ki:
„(26) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 8/A. § (2) bekezdése nem érinti a Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról
szóló 2014. évi XCIX. törvény hatálybalépésekor már megalapított költségvetési szervek alapításának érvényességét,
azonban a  költségvetési szerv alapító okiratának a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének
megalapozásáról szóló 2014. évi XCIX. törvény hatálybalépését követő módosításánál az alapító okiratot a kincstár
által közzétett formanyomtatványnak megfelelően módosítani kell.
(27) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 10. § (4a) bekezdésének a Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló
2014.  évi XCIX.  törvény hatálybalépésekor a  törzskönyvi nyilvántartásban szereplő költségvetési szerv legkésőbb
2015. április 1-jén kell, hogy megfeleljen.
(28) A honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium, a  nemzetbiztonsági szolgálatok és a  nem
a  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek kincstár útján történő központosított
illetményszámfejtése 2015. április 1-jétől valósul meg. E határnapot megelőzően a honvédelemért felelős miniszter
által vezetett minisztérium, a  nemzetbiztonsági szolgálatok és a  nem a  Kormány irányítása vagy felügyelete alá
tartozó költségvetési szervek a  központosított illetményszámfejtéshez a  kincstárral kötött megállapodás alapján
csatlakozhatnak.
(29) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 105. § (4) bekezdésének a költségvetési szerv által megkötött szerződés érvénytelenségére vonatkozó
rendelkezését a 2015. február 28-át követően megkötött szerződések tekintetében kell alkalmazni. Az irányító szerv
e határidőt megelőzően köteles gondoskodni a költségvetési szerv alapító okiratának a törzskönyvi nyilvántartásba
elmulasztott bejegyzésének pótlásáról.
(30) A kincstár által működtetett monitoringrendszer keretében a pályázati kiírásra vonatkozó adatok közzétételét és
a monitoringrendszerben nyilvántartott adatok csoportosított lekérdezhetőségét 2016. január 1-től kell biztosítani.”
53. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111/E. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Kormány 29.  § (1) bekezdése szerinti határozatának közzététele hiányában a  36.  § (4) bekezdés a) pontját
azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy több év vagy a  költségvetési éven túli év kiadási előirányzata terhére
kötelezettségvállalás és más fizetési kötelezettség
a) a  személyi juttatások, a  munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó, a  dologi kiadások és az
ellátottak pénzbeli juttatásainak kiadási előirányzatai terhére azoknak a  költségvetési évben jóváhagyott eredeti
előirányzatának mértékéig,
b) az egyéb működési célú kiadások és a felhalmozási kiadások előirányzatai terhére azoknak a költségvetési évben
jóváhagyott eredeti előirányzatának ötven százalékáig
vállalható.”
54. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
 1. 8.  § (1) bekezdés b) pontjában a  „tanács,” szövegrész helyébe a  „tanács, az átalakult nemzetiségi
önkormányzat,” szöveg,
 2. 10. § (4) bekezdésében az „A Kormány rendeletében meghatározott költségvetési szerv” szövegrész helyébe
az „A költségvetési szerv – a (4a) és (4b) bekezdésben meghatározott kivétellel –” szöveg,
 3. 10. § (6) bekezdésében a „szerv vezetője” szövegrész helyébe a „költségvetési szerv vezetője” szöveg, a „szerv
vezetőjének” szövegrész helyébe a „költségvetési szerv vezetőjének” szöveg,
 4. 11. § (7) bekezdésében a „8. § (4)–(8) bekezdését” szövegrész helyébe a „8/A. §-t” szöveg,
 5. 11/A.  § (1a) bekezdésében, 45/B.  § (9) bekezdésében a „Ptk.” szövegrész helyébe a „Polgári Törvénykönyv”
szöveg,
 6. 11/A.  § (7) bekezdésében a  „(6) bekezdés szerinti” szövegrész helyébe a  „jogszabályban meghatározott”
szöveg,
 7. 11/B.  § (7) bekezdésében az „alkalmazni.” szövegrész helyébe az „alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
a  záróleltár és a  tevékenységet lezáró beszámoló mérlege értékhelyesbítést, értékelési tartalékot, időbeli
elhatárolást, közvetített szolgáltatás nem tartalmazhat.” szöveg,
8. 11/C.  § (2) bekezdésében, 13/A.  § (2) bekezdés a) és c) pontjában és (3) bekezdésében, 22.  §
(1)  bekezdésében, 29/A.  § a) és b) pontjában, 40.  § (1) bekezdésében, 41.  § (4) bekezdésében, 90.  §
(3)  bekezdés c) pontjában és 91.  § (2) bekezdés b) pontjában a „Stabilitási tv.” szövegrész helyébe a „Gst.”
szöveg,
9. III. Fejezetének címében a „TERVEZÉS ÉS A KÖLTSÉGVETÉS SZERKEZETE” szövegrész helyébe a „KÖLTSÉGVETÉS
ELŐKÉSZÍTÉSE ÉS ELFOGADÁSA” szöveg,
10. 13. § (4) bekezdésében a „központi költségvetésről szóló törvény tervezete a  29. § (1) bekezdése szerinti
tervszámoktól a  makrogazdasági feltételeknek a  tervszámok elfogadását követően bekövetkezett lényeges
változása esetén vagy a Kormány hatáskörén kívül eső más esemény bekövetkezésekor térhet el a változás,
illetve az esemény által indokolt mértékben. Az” szövegrész helyébe a  „29. § (1) bekezdése szerinti
tervszámoktól való” szöveg,
11. 14. § (4) bekezdés b) pontjában a „Vtv., továbbá a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló törvény
hatálya alá tartozó, a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (a továbbiakban: MFB Zrt.)” szövegrész helyébe a „Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.)” szöveg,
12. 15.  § (6) és (7) bekezdésében a „bevételi és kiadási előirányzatokat” szövegrész helyébe a „költségvetési
bevételi előirányzatokat és költségvetési kiadási előirányzatokat” szöveg,
13. 16.  § (1) bekezdésében a „kiadási előirányzatait előirányzat-csoportok” szövegrész helyébe a „költségvetési
kiadási előirányzatait működési kiadások és felhalmozási kiadások” szöveg,
14. 16.  § (2) bekezdésében a „bevételi és kiadási előirányzatait” szövegrész helyébe a „költségvetési bevételi
előirányzatait és költségvetési kiadási előirányzatait” szöveg, az „előirányzat-csoport” szövegrész helyébe
a „működési bevételek és működési kiadások, felhalmozási bevételek és felhalmozási kiadások” szöveg,
15. 19. § (1) bekezdésében a „73. § (1) bekezdése” szövegrész helyébe a „6. § (7) bekezdésének” szöveg,
16. 20.  § (1) bekezdésében az „időpontjáig idegen pénzeszközként kell nyilvántartani” szövegrész helyébe az
„időpontjában lehet költségvetési bevételként elszámolni” szöveg,
17. 20.  § (2) bekezdésében a  „költségvetésről szóló törvényben biztosított előirányzat terhére korábban”
szövegrész helyébe a „költségvetésből” szöveg, a „bevételei” szövegrész helyébe a „költségvetési bevételei”
szöveg,
18. 21.  § (4) bekezdésében a „kiadási” szövegrész helyébe a „költségvetési kiadási” szöveg, az „az előirányzat”
szövegrész helyébe az „a költségvetési kiadási előirányzat” szöveg,
19. 21. § (6) bekezdésében az „egyedi” szövegrész helyébe az „az államháztartásért felelős miniszter előterjesztése
alapján egyedi” szöveg,
20. 22. § (3) bekezdés a) pontjában az „előirányzatait” szövegrész helyébe a „költségvetési kiadási előirányzatait”
szöveg,
21. 22.  § (3) bekezdés b) pontjában az „előirányzatainak” szövegrész helyébe a  „költségvetési bevételi
előirányzatainak és költségvetési kiadási előirányzatainak” szöveg,
22. 22. § (4) bekezdés a) pontjában a „bevételeit és kiadásait” szövegrész helyébe a „költségvetési bevételeit és
költségvetési kiadásait” szöveg,
23. 24.  § (4) bekezdés d) pontjában az „előirányzatainak” szövegrész helyébe a  „bevételi előirányzatainak és
kiadási előirányzatainak” szöveg,
24. 29.  § (1) bekezdésében az „április 30-áig” szövegrész helyébe a „december 31-éig” szöveg, a „bevételeinek
és kiadásainak” szövegrész helyébe a „költségvetési bevételeinek és költségvetési kiadásainak” szöveg, az
„összegét. A Kormány ezen határozatában indokolja, ha egy adott év vonatkozásában eltér a  megelőző
évben az adott évre meghatározott főösszegek valamelyikétől.” szövegrész helyébe az „összegét.” szöveg,
25. 30.  § (1) bekezdésében az „Az előirányzatok” szövegrész helyébe az „A bevételi előirányzatok és a  kiadási
előirányzatok” szöveg,
26. 30. § (3) bekezdésében a „bevételi” szövegrész helyébe a „költségvetési bevételi” szöveg,
27. 34. § (3) bekezdésében a „bevételi” szövegrész helyébe a „bevételi előirányzatai” szöveg,
28. 24. alcímének címében az „Az előirányzat-csoportok,” szövegrész helyébe az „A” szöveg,
29. 35. §-ában az „Az előirányzat-csoportok, a” szövegrész helyébe az „A” szöveg,
30. 36.  § (4) bekezdésében az „alapján idegen pénzeszközként nyilvántartott pénzeszközök terhére vállalt
kötelezettségek” szövegrész helyébe a „szerinti pénzeszközök terhére vállalt kötelezettségek” szöveg,
31. 36. § (4) bekezdés a) pontjában a „(2)” szövegrész helyébe az „(1)” szöveg,
32. 36. § (4a) bekezdésében az „előirányzatok” szövegrész helyébe a „költségvetési kiadási előirányzatok” szöveg,
33. 36. § (5) bekezdésében a „kiadási” szövegrészek helyébe a „költségvetési kiadási” szöveg, a „meg, a” szövegrész
helyébe a „meg. A” szöveg,
34. 40. § (1) bekezdésében az „előirányzatait” szövegrész helyébe a „költségvetési kiadási előirányzatait” szöveg,
az „előirányzatok” szövegrész helyébe a „költségvetési kiadási előirányzatok” szöveg,
35. 40. § (3) bekezdésében, 45/A. § (1) bekezdésében az „előirányzat” szövegrész helyébe a „költségvetési kiadási
előirányzat” szöveg,
36. 40. § (4) bekezdésében a „kiadásokat” szövegrész helyébe a „költségvetési kiadásokat” szöveg,
37. 41. § (1) és (5) bekezdésében a „pénzeszközei” szövegrész helyébe a „kiadási előirányzatai” szöveg,
38. 41. § (2) bekezdésében a „költségvetéséből” szövegrész helyébe a „kiadási előirányzatai terhére” szöveg,
39. 41.  § (3) bekezdésében a  „költségvetéséből a  foglalkoztatottak” szövegrész helyébe a  „foglalkoztatottjai”
szöveg,
40. 45.  § (3) bekezdésében az „az államháztartáson kívüli, (1) bekezdés szerinti tulajdonosi joggyakorló saját
számláján” szövegrész helyébe az „a tulajdonosi joggyakorló saját nyilvántartásaiban” szöveg,
41. 45/A.  § (2) és (3) bekezdésében és 45/B.  § (8) bekezdésében a „gazdaságpolitikáért” szövegrész helyébe
a „kormányzati tevékenység összehangolásáért” szöveg,
42. 46. § (1) bekezdésében a „pénzeszközeiből” szövegrész helyébe a „kiadási előirányzatai terhére” szöveg,
43. 47. § (1) bekezdésében a „bevételi előirányzatai” szövegrész helyébe a „költségvetési bevételei” szöveg,
44. 61. § (3) bekezdésében, 45. alcímének címében és 68. §-ában az „ellenőrző” szövegrész helyébe az „auditáló”
szöveg,
45. 63.  § (1) bekezdés b) pontjában az „a Kormány irányítása alá tartozó  fejezetekbe sorolt központi kezelésű
előirányzatok,  fejezeti kezelésű előirányzatok, az elkülönített állami pénzalapok és a  társadalombiztosítás
pénzügyi alapjai felhasználásának” szövegrész helyébe az „az európai uniós forrásból, illetve az állam nevében
kötött nemzetközi szerződés alapján finanszírozott egyéb programból nyújtott támogatás felhasználásának,
a  Kormány irányítása alá tartozó  fejezetbe sorolt központi kezelésű előirányzat,  fejezeti kezelésű
előirányzat, társadalombiztosítás pénzügyi alapjai előirányzata, elkülönített állami pénzalapok előirányzata
felhasználásának” szöveg,
46. 63. § (1) bekezdés h) pontjában az „a)–g)” szövegrész helyébe az „a)–f )” szöveg,
47. 76.  § (2) bekezdés d) pontjában az „a kincstári körbe tartozók” szövegrész helyébe az „az államháztartás
központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek” szöveg,
48. 79. § (2) bekezdés a) pontjában a „tanácsok” szövegrész helyébe a „tanácsok és azok költségvetési szervként
működő munkaszervezetei” szöveg,
49. 79.  § (4a) bekezdésében az „a bevett egyház megbízása esetén a  bevett egyház számára fizetési számlát
vezet” szövegrész helyébe a  „fizetési számlát vezet a  bevett egyház megbízása esetén a  bevett egyház
számára, illetve a  törvény által az államháztartás központi alrendszerébe sorolt köztestület kizárólagos
tulajdonában álló gazdasági társaság megbízása esetén az ilyen gazdasági társaság számára” szöveg,
50. 79.  § (4b) bekezdésében a  „Kincstár a  72.  § (2) bekezdése” szövegrész helyébe a  „kincstár a  4/A.  §
(5) bekezdése” szöveg,
51. 81.  § (1) bekezdésében a  „működési költségvetésre jutó központi támogatás időarányos, a  felhalmozási
költségvetésre eső központi támogatás teljesítésarányos” szövegrész helyébe a  „működési bevételi
előirányzatok és a  működési kiadási előirányzatok különbségére jutó központi támogatás időarányos,
a  felhalmozási bevételi előirányzatok és felhalmozási kiadási előirányzatok különbségére eső központi
támogatás teljesítésarányos” szöveg,
52. 82. § (1) bekezdésében a „törvény” szövegrész helyébe a „kormányrendelet” szöveg,
53. 83.  § (1) bekezdésében a „továbbá” szövegrész helyébe az „a közfoglalkoztatáshoz nyújtott támogatásnak
– a  jogszabály alapján előlegként folyósított támogatás kivételével – a  közfoglalkoztatási bér és annak
közterhei megfizetésére szolgáló részét és” szöveg,
54. 83. § (3) bekezdésében az „a jegybanki” szövegrész helyébe az „az előző évi átlagos jegybanki” szöveg,
55. 84. § (1) bekezdésében a „megyei önkormányzat kivételével a helyi” szövegrész helyébe a „települési” szöveg,
56. 84.  § (3) bekezdésében a  „munkaszervezete” szövegrész helyébe a  „költségvetési szervként működő
munkaszervezete” szöveg,
57. 86.  § (4) bekezdésében a „Ha törvény másként nem rendelkezik, az” szövegrész helyébe az „Az” szöveg,
az „a következő években felhasználható” szövegrész helyébe a  „felhasználásának engedélyezésére az
államháztartásért felelős miniszter hozzájárulása esetén a fejezetet irányító szerv jogosult” szöveg,
58. 62. alcímének  címében az „A zárszámadásról szóló törvény” szövegrész helyébe a  „Zárszámadás az
államháztartás központi alrendszerében” szöveg,
59. 92.  § (1) bekezdésében az „Egyedileg meghatározott szerződéses kötelezettséghez az állam nevében
állami kezességet, állami garanciát” szövegrész helyébe az „A Polgári Törvénykönyv szerinti kezességnek,
garanciának megfelelő, az állam nevében egyedileg meghatározott szerződéses kötelezettséget” szöveg,
60. 92. § (3) bekezdésében az „állami kezesség, állami garancia” szövegrész helyébe az „a Polgári Törvénykönyv
szerinti kezességnek, garanciának megfelelő, az állam nevében vállalt kötelezettség” szöveg,
61. 106. § (5) bekezdés e) pontjában az „elérheti.” szövegrész helyébe az „elérheti, és” szöveg,
62. 107. § (2) bekezdésében a „nyomtatványt,” szövegrész helyébe az „okirati mintát, nyomtatványt,” szöveg,
63. 109. § (1) bekezdés 16. pontjában az „57/A. §” szövegrész helyébe a „60/A. §” szöveg, a „kamatok” szövegrész
helyébe a „kamat” szöveg, a „nettósításban” szövegrész helyébe a „nettó finanszírozás keretében” szöveg,
64. 109. § (1) bekezdés 20. pontjában a „megelőlegezések” szövegrész helyébe a „finanszírozási igényeket és azok
megelőlegezése” szöveg,
65. 111.  § (9) bekezdésében az „alkalmazni.” szövegrész helyébe az „alkalmazni. Az e törvény alapján nyújtott
költségvetési támogatásra a  közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007.  évi
CLXXXI. törvényt nem kell alkalmazni.” szöveg,
66. 111. § (15) bekezdésében a „(12)–(14)” szövegrész helyébe a „(13) és (14)” szöveg
lép.
55. § (1) Hatályát veszti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
 1. 14. § (3) bekezdésében az „a helyi önkormányzatok központi adókból származó részesedését,” szövegrész,
 2. 20. § (1) bekezdésében az „Az európai uniós források felhasználásukat követően számolhatók el költségvetési
bevételként abban az esetben, ha annak végső kedvezményezettje az államháztartás központi alrendszerébe
tartozó költségvetési szerv, vagy a  forrás felhasználásának tekintetében az államháztartás központi
alrendszerébe tartozó költségvetési szerv tényleges döntési jogkörrel bír.” szövegrész,
3. 29.  § (2) bekezdésében az „  , illetve javaslatot tesz az államháztartásért felelős miniszternek a  fejezet
költségvetési évet követő három évre vonatkozó szakmai és költségvetési tervéről” szövegrész,
4. 42. § (2) bekezdésében a „kiadási előirányzatainak” szövegrész,
 5. 46.  § (3) bekezdésében az „A felsőoktatási intézmény mentesül a  befizetési kötelezettség teljesítése alól,
ha a  vállalkozási maradványt annak keletkezésétől számított három éven belül a  vagyonkezelésében lévő
állami vagyon fejlesztésére, állami vagyonhoz kapcsolódó beruházásra, vagy e törvény hatálybalépése előtt
beruházást helyettesítő szolgáltatásvásárlásra (PPP) kötött szerződésből származó fizetési kötelezettség
teljesítésére használja fel.” szövegrész,
6. 63. § (1) bekezdés c) pontjában az „ , a térségi fejlesztési tanácsoknak” szövegrész,
 7. 63. § (4) bekezdésében az „az (1) bekezdés szerinti” szövegrész,
 8. 84.  § (4) bekezdésében az „Ez az előírás nem vonatkozik az európai uniós forrásból finanszírozott
költségvetési támogatás előfinanszírozása céljából felvett hitelre, amelynek fedezetéül az európai uniós
forrásból finanszírozott költségvetési támogatás felhasználható, továbbá a  likvid hitel igénybevételére,
amelynek fedezetéül a  helyi önkormányzat általános működésének és ágazati feladatai támogatása
felhasználható.” szövegrész,
9. 106. § (5) bekezdés d) pontjában az „és” szövegrész,
10. 109. § (1) bekezdés 9. pontjában az „a 33. § (2) bekezdése szerinti eseteket,” szövegrész,
11. 109.  § (1) bekezdés 31. pontjában az „  , a  Civil Alap – 2014 pályázati program keretében nyújtott
támogatásoknak és az európai strukturális és beruházási alapokból nyújtott támogatásoknak” szövegrész,
12. 111. § (23) és (24) bekezdésében a „60. § szerinti” szövegrész.
(2) Hatályát veszti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
 1. 8. § (4)–(7) bekezdése,
 2. 10. alcíme,
 3. 14. § (5) bekezdése,
 4. 17. §-a,
 5. 18. §-a,
 6. 18. alcíme,
 7. 30. § (2) bekezdése,
 8. 34. § (6) bekezdése,
 9. 38. § (1a) bekezdése,
10. 40/A. §-a,
11. 63. § (1) bekezdés g) pontja,
12. 49. alcíme,
13. 78. § (5) bekezdése,
14. 79. § (2) bekezdés g) pontja,
15. 81. § (3) bekezdése,
16. 83. § (6b) bekezdése,
17. 61. alcíme,
18. 103. § (3) bekezdése,
19. 109. § (1) bekezdés 6. és 13. pontja, (2a) bekezdése, (3) bekezdés 3. pontja, (5a) és (5b) bekezdése,
20. 111. § (3), (5)–(7), (12) és (16)–(19) bekezdése,
21. 111/B. §-a,
22. 111/C. §-a,
23. 111/D. §-a,
24. 111/F. §-a.
II. FEJEZET
A NYUGDÍJREFORM ÉS ADÓSSÁGCSÖKKENTŐ ALAP MEGSZÜNTETÉSE
56. § A Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap (a továbbiakban: Alap) 2015. január 31-én megszűnik.
57. § (1) Az Alap a fennálló magánjogi szerződéseit az 56. §-ban meghatározott határnapig megszünteti vagy gondoskodik
az ilyen jogviszonyból származó jogok és kötelezettségek összességének az Államadósság Kezelő Központ
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: ÁKK Zrt.) mint a  szerződésbe belépő fél részére történő
átruházásáról.
(2) Az Alap záró beszámolóját az ÁKK Zrt. az Alap megszűnését követő 60 napon belül elkészíti, és azt a honlapján az
Országgyűlés általi elfogadását követően haladéktalanul közzéteszi.
(3) Az Alap pénzeszközeit az ÁKK Zrt. 2015. január 31-éig átutalja a  központi költségvetés javára, amelyet
a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény 1. melléklet XLII. A költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai  fejezet, 4. Egyéb költségvetési bevételek  cím, 1. Vegyes bevételek alcímen belül
önálló jogcímcsoportként kell elszámolni.
(4) Az Alap megszűnésének időpontjáig keletkezett iratokat, valamint a  (2) bekezdés szerinti záró beszámolót és az
ahhoz kapcsolódó iratokat az ÁKK Zrt. a vonatkozó belső szabályzataiban foglaltak szerint megőrzi.
58. § Az Alap megszűnésével összefüggésben az 56. §-ban meghatározott határnapot követően felmerülő költségek az
ÁKK Zrt.-t terhelik.
59. § (1) A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 24.  §-a a  következő
(21) bekezdéssel egészül ki:
„(21) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe 2011. május 31. napjával, illetve 2012. május 31. napjával visszalépő
tagok után a  magánnyugdíjpénztárak által a  Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap részére függő tételként
átadott és utóbb beazonosított, a pénztártagot illető tagdíjbefizetéseket és ahhoz kapcsolódó hozamok összegét
a) az átadó magánnyugdíjpénztárak (vagy jogutódjuk) havonta, az adott hónapot követő hónap 8. napjáig,
b) az átadó magánnyugdíjpénztár jogutód nélküli megszűnése esetén – a  függő tételekből az átadó
magánnyugdíjpénztár adatait kezelő szervezet által beazonosított, a  pénztártagot illető tagdíjbefizetések és
kapcsolódó hozamok összegének hitelt érdemlő igazolásával – a  társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe
visszalépett tag
legkésőbb 2015. január 10-éig visszaigényelheti a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alaptól.”
(2) A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény
1. 24.  § (21) bekezdésében a  „Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alaptól” szövegrész helyébe
a „Nyugdíjbiztosítási Alaptól” szöveg, a „2015. január 10-éig” szövegrész helyébe a „2017. december 31-éig”
szöveg,
2. 83. § (7) bekezdésében és 84. § (4) bekezdésében a „Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alapba” szövegrész
helyébe a „Nyugdíjbiztosítási Alapba” szöveg
lép. 60. § Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény a következő 69/B. §-sal egészül ki:
„69/B. § (1) A Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap által az állam tulajdonába térítésmentesen átadott eszközök
felett a tulajdonosi jogokat az MNV Zrt. gyakorolja.
(2) Az MNV Zrt. az átadott vagy az azok helyébe lépő eszközöket elkülönítetten köteles nyilvántartani.
(3) Az átadott vagy – a  vagyongazdálkodási tevékenység eredményeként bármely típusú tranzakcióval – az  azok
helyébe lépő eszközök MNV Zrt. általi értékesítéséből, hasznosításából, hozamából származó bevételt az
államadósság csökkentésére kell fordítani. E cél megvalósulása érdekében az Államadósság Kezelő Központ Zrt.
az értékesítési, hozam- vagy más hasznosítási bevétellel egyező összegű államadósság-csökkentési műveletet hajt
végre.
(4) A (3) bekezdés szerinti bevételt képező pénzeszközök költségvetési bevételként nem számolhatók el, azok az
államháztartásról szóló törvény szerinti finanszírozási bevételnek minősülnek.
(5) Az MNV Zrt. a  (3) bekezdés szerinti bevételek összegéről, azok beérkezését követő hónap 15. napjáig írásos
tájékoztatást küld az Államadósság Kezelő Központ Zrt. részére.”
61. § Hatályát veszti
1. a magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 24.  § (12) bekezdése,
89. § (8) bekezdése és 124. §-a,
2. a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alapról, és a  szabad nyugdíjpénztár-választás lebonyolításával
összefüggő egyes törvénymódosításokról szóló 2010. évi CLIV. törvény,
3. a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény, valamint a Nyugdíjreform
és Adósságcsökkentő Alapról, és a  szabad nyugdíjpénztár-választás lebonyolításával összefüggő egyes
törvénymódosításokról szóló 2010. évi CLIV. törvény módosításáról szóló 2012. évi LXIV. törvény.
III. FEJEZET
A SZOCIÁLIS ELLÁTÁSOK RENDSZERÉNEK ÁTALAKÍTÁSA 3. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosítása
62. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 3.  § (6) bekezdés g) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(E törvény hatálya nem terjed ki)
„g) a 18/B. § alapján vezetett országos nyilvántartás vezetésével összefüggő rendelkezések kivételével a gyermekek
védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.), és”
(hatálya alá tartozó ellátásokra.)
63. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 4.  § (1) bekezdés d) pont dd) alpontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában
közeli hozzátartozó:)
„dd) a  18. életévét be nem töltött gyermek vonatkozásában a  vér szerinti és az örökbe fogadó szülő, a  szülő
házastársa vagy élettársa, valamint a db) vagy dc) alpontban meghatározott feltételeknek megfelelő testvér;”
64. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4/A. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„4/A. § (1) Az e törvényben meghatározott szociális feladat- és hatásköröket
a) a helyi önkormányzat képviselő-testülete,
b) a települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző),
c) a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala (a továbbiakban: járási hivatal), vagy
d) a szociális hatóság
gyakorolja [az a)–d) pontokban foglaltak a továbbiakban együtt: szociális hatáskört gyakorló szerv].
(2) A fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében az e törvényben
a) a  helyi önkormányzat képviselő-testülete számára meghatározott feladat- és hatásköröket a  fővárosi
önkormányzat közgyűlése,
b) a jegyző számára meghatározott feladat- és hatásköröket a fővárosi főjegyző
gyakorolja.”
65. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 18.  § l) pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A jegyző a  települési önkormányzat és a  jegyző feladat- és hatáskörébe tartozó szociális tartozó szociális ellátásokra
való jogosultság megállapítása, az ellátások biztosítása, fenntartása és megszüntetése céljából nyilvántartást vezet.
A nyilvántartás tartalmazza)
„l) a lakhatáshoz kapcsolódó rendszeres kiadások viseléséhez nyújtott települési támogatás természetbeni szociális
ellátás formájában történő nyújtása esetén
la) a  támogatott szolgáltatást szolgáltatási vagy közszolgáltatási szerződés alapján szerződőként igénybe vevő
fogyasztónak és a fogyasztási helynek a szolgáltató általi azonosításához szükséges adatot,
lb) a  lakáscélú kölcsönszerződés adósának és adóstársának a  kölcsönt nyújtó pénzintézet általi azonosításához
szükséges adatot.”
66. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 18/A. §-a a következő k) ponttal egészül ki:
(A járási hivatal a  feladat- és hatáskörébe tartozó szociális ellátásokra való jogosultság megállapítása, az ellátás
biztosítása, fenntartása és megszüntetése céljából nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza)
„k) az aktív korúak ellátására jogosult személynek a  foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges
jognyilatkozatok hiányában vagy a  jognyilatkozatok alakszerűségére vonatkozó rendelkezések megsértésével
végzett keresőtevékenységére (a továbbiakban: jogellenes munkavégzés) vonatkozó törvényben foglalt adatokat.”
67. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 18/B. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A Kormány által kijelölt szerv az ellátásokra való jogosultság fennállásának ellenőrzése céljából országos
nyilvántartást vezet
a) az időskorúak járadékáról, az aktív korúak ellátásáról, az ápolási díjról, a  közgyógyellátásról, az egészségügyi
szolgáltatásra való jogosultságról és a települési támogatásról,
b) a  Gyvt. szerinti rendszeres gyermekvédelmi kedvezményről, gyermektartásdíj megelőlegezésről és
otthonteremtési támogatásról (a továbbiakban együtt: gyermekvédelmi ellátások),
c) az a) és b) pont szerinti ellátásra jogosult személyekről, és
d) az a) és b) pont szerinti ellátás megállapítása során e törvény, illetve a Gyvt. rendelkezései alapján figyelembe vett
személyekről.”
(2) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 18/B. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3) Az országos nyilvántartásba az adatokat a  jegyző, a  járási hivatal, valamint a  járási hivatal gyermekvédelmi és
gyámügyi feladatokat ellátó szakigazgatási szerve rögzíti. A jegyző rögzíti a  települési önkormányzat hatáskörébe
tartozó ellátásokkal összefüggő azon adatokat, amelyeket érintően a  18.  § szerinti nyilvántartás vezetésének
kötelezettsége őt terheli.”
68. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 19.  § (2)–(4) bekezdése helyébe
a következő rendelkezések lépnek:
„(2) Ha a  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy három hónapnál hosszabb ideig részesül
időskorúak járadékában, továbbá ha az aktív korúak ellátására való jogosultsága három hónapot meghaladó
időtartamban fennáll, a  járási hivatal erről a  tényről értesíti a  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező
személy lakóhelye szerint illetékes területi idegenrendészeti hatóságot.
(3) A 18/B.  § szerinti országos nyilvántartást vezető hatóság az aktív korúak ellátására jogosultak tekintetében az
aktív korúak ellátására jogosult személynek a  18/A.  § a), b), d) és e) pontjában meghatározott adatairól az állami
foglalkoztatási szervet – annak az Flt. 57/B.  §-ában meghatározott nyilvántartási és adatszolgáltatási feladatai
teljesítésének elősegítésére – folyamatos elektronikus adatkapcsolat keretében tájékoztatja.
(4) A jegyző – a  képviselő-testületnek a  lakhatáshoz kapcsolódó rendszeres kiadások viseléséhez természetben
nyújtott települési támogatás érvényesítésével kapcsolatos feladata teljesítése céljából – a  pénzbeli és
természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes szabályairól
szóló kormányrendeletben meghatározott módon átadja a  18.  § l) pont la) alpontja szerinti szolgáltató részére
a  lakhatáshoz kapcsolódó rendszeres kiadások viseléséhez természetben nyújtott települési támogatásra jogosult
személy 18.  § a) pont aa) és ab) alpontjában, d) és e) pontjában, valamint a  18.  § l) pont la) alpontjában foglalt
adatait.”
69. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 24. § (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(4) A képviselő-testület a  18.  § l) pont la) alpontjában foglaltak körében adatot kérhet a  lakhatáshoz kapcsolódó
rendszeres kiadások viseléséhez természetben nyújtott települési támogatással támogatott szolgáltatást
szolgáltatási vagy közszolgáltatási szerződés alapján nyújtó szolgáltatótól.”
70. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 25. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3) Szociális rászorultság esetén a jogosult számára
a) a járási hivatal – az e törvényben meghatározott feltételek szerint –
aa) időskorúak járadékát,
ab) foglalkoztatást helyettesítő támogatást,
ac) egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatást,
ad) a  41.  § (1) bekezdése szerinti ápolási díjat, a  43.  § szerinti ápolási díjat (a  továbbiakban: kiemelt ápolási díj),
a 43/A. § (1) bekezdése szerinti ápolási díjat (a továbbiakban: emelt összegű ápolási díj);
b) a  képviselő-testület – az e törvényben és a  települési önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek
szerint – települési támogatást
állapít meg (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások).”
(2) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 25.  §-a a  következő (14) bekezdéssel
egészül ki:
„(14) A jogosultnak a  hatóság illetékességét érintő lakcímváltozása esetén a  (3) bekezdés a) pontja szerinti
ellátásokra való jogosultságot a lakcímváltozás hónapjának utolsó napjával meg kell szüntetni.”
71. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 32/B. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) Az aktív korúak ellátására való jogosultságnak a nyugdíjkorhatár betöltésére tekintettel történő megszüntetése
esetén a  járási hivatal a  döntés jogerőre emelkedését követően haladéktalanul, hivatalból eljárást indít az
időskorúak járadékára való jogosultság megállapítása iránt. A jogosultság megállapítása esetén annak kezdő napja
az aktív korúak ellátására való jogosultság megszűnését követő nap.”
72. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 37. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„37. § (1) Az az aktív korúak ellátására jogosult személy, aki az ellátásra való jogosultság kezdő napján
a) egészségkárosodott személynek minősül, vagy
b) 14 éven aluli kiskorú gyermeket nevel – feltéve, hogy a  családban élő gyermekek valamelyikére tekintettel
más személy nem részesül a  Cst. szerinti gyermekgondozási támogatásban, vagy gyermekgondozási díjban,
csecsemőgondozási díjban – és a  gyermek ellátását napközbeni ellátást biztosító intézményben [Gyvt. 41.  §
(3) bek.], illetve nyári napközis otthonban, óvodában vagy iskolai napköziben nem tudják biztosítani,
egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatásra jogosult.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti valamely feltétel az aktív korúak ellátására való jogosultság megállapítását
követően következik be, a  jogosult részére az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatást a  feltétel
bekövetkezésének időpontját követő hónap első napjától kell megállapítani.
(3) Ha az (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti valamely feltétel megszűnik, a feltétel megszűnését követő hónap
első napjától a 35. § (1) bekezdése szerinti ellátást kell megállapítani és a 35. § (3) bekezdése szerinti kötelezettséget
kell előírni. A feltétel megszűnésének hónapjára – ha az aktív korúak ellátására való jogosultság továbbra is fennáll –
egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás jár.
(4) Az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás havi összege a  családi jövedelemhatár összegének
és a  jogosult családja havi összjövedelmének különbözete, de nem haladhatja meg a  közfoglalkoztatási bér
mindenkori kötelező legkisebb összege személyi jövedelemadóval, munkavállalói, egészségbiztosítási és
nyugdíjjárulékkal csökkentett összegének (e § alkalmazásában: nettó közfoglalkoztatási bér) 90%-át azzal, hogy ha
az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatásra jogosult családja tagjának foglalkoztatást helyettesítő
támogatásra való jogosultságot állapítottak meg, az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás
összege nem haladhatja meg a nettó közfoglalkoztatási bér 90%-ának és a  foglalkoztatást helyettesítő támogatás
összegének különbözetét. A családi jövedelemhatár összege megegyezik a család fogyasztási egységeihez tartozó
arányszámok összegének és az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege 92%-ának szorzatával.”
73. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 37/B. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A 36.  § (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti esetben az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás
folyósítása szünetel.”
74. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 37/C. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„37/C.  § (1) A hajléktalan személy részére megállapított aktív korúak ellátására való jogosultságról rendelkező
határozatot közölni kell a kijelölt kerületi hivatallal.
(2) A kijelölt kerületi hivatal az aktív korúak ellátására jogosult hajléktalanokról a  18/A.  §-ban szabályozott
nyilvántartást vezeti és gondoskodik a  foglalkoztatást helyettesítő támogatásnak vagy az egészségkárosodási és
gyermekfelügyeleti támogatásnak a  hajléktalan személy által meghatározott, határozatban foglalt  címre történő
folyósításáról.
(3) Ha a  hajléktalan személy a  (2) bekezdés szerint folyósított ellátást három hónapos időtartamon keresztül nem
veszi át, a  kijelölt kerületi hivatal szünetelteti a  folyósítást és az erről szóló végzését közli az ellátást megállapító
járási hivatallal, amely dönt az ellátás fenntartásáról, illetve megszüntetéséről.
(4) Ha ugyanazon hajléktalan személy részére két vagy több járási hivatal döntése szerint egyidejűleg kellene
a  (2)  bekezdés szerinti ellátást folyósítani, csak az utóbb megállapított ellátás folyósítható. Ilyen esetben a  kijelölt
járási hivatal közli az ellátásra való jogosultságot korábban megállapító járási hivatallal az általa megállapított ellátás
folyósításának megszüntetéséről szóló határozatát.
(5) A foglalkoztatást helyettesítő támogatásra jogosult hajléktalan személy együttműködési kötelezettsége az
ellátást megállapító járási hivatal székhelye szerint illetékes állami foglalkoztatási szervvel áll fenn.”
75. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 41. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) Az ápolást végző személy számára egyidejűleg csak egy ápolási díjra való jogosultság állapítható meg, továbbá
egy ápolt személyre tekintettel csak egy ápolást végző személy számára állapítható meg ápolási díj.”
76. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 42. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) Nem jogosult ápolási díjra a hozzátartozó, ha
a) az ápolt személy két hónapot meghaladóan fekvőbeteg-gyógyintézeti, valamint nappali ellátást nyújtó vagy
bentlakásos szociális intézményi ellátásban, óvodai elhelyezésben vagy gyermekvédelmi szakellátást nyújtó
bentlakásos intézményi elhelyezésben részesül, illetve köznevelési intézmény tanulója vagy felsőoktatási intézmény
nappali képzésben részt vevő hallgatója, kivéve, ha
aa) a köznevelési intézményben eltöltött idő a nemzeti köznevelésről szóló törvényben a köznevelési intézményben
való kötelező tartózkodásra meghatározott időtartamot nem haladja meg,
ab) az óvoda vagy a nappali ellátást nyújtó szociális intézmény igénybevételének, illetve a felsőoktatási intézmény
látogatási kötelezettségének időtartama átlagosan a napi 5 órát nem haladja meg,
ac) a  köznevelési, illetve a  felsőoktatási intézmény látogatása, vagy a  nappali ellátást nyújtó szociális intézmény
igénybevétele csak az ápolást végző személy rendszeres közreműködésével valósítható meg,
b) rendszeres pénzellátásban részesül, és annak összege meghaladja az ápolási díj összegét, ide nem értve
a (4) bekezdés szerinti esetet, valamint azt a táppénzt, amelyet az ápolási díj folyósításának időtartama alatt végzett
keresőtevékenységéből adódó biztosítási jogviszony alapján – keresőképtelenné válása esetén – folyósítanak,
c) szakiskola, középiskola nappali rendszerű képzésének tanulója, illetve felsőoktatási intézmény nappali képzésben
részt vevő hallgatója,
d) keresőtevékenységet folytat és munkaideje – az otthon történő munkavégzés kivételével – a  napi 4 órát
meghaladja.”
(2) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 42. § (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(4) A 41. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, valamint a kiemelt ápolási díjra való jogosultság továbbra is fennáll, ha az
ápolási díjban részesülő személy
a) a  Tny. szerint saját jogú nyugdíjnak minősülő ellátásban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban,
balettművészeti életjáradékban, átmeneti bányászjáradékban, rokkantsági ellátásban, vagy a  megváltozott
munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi CXCI.  törvény 33.  §
(1) bekezdése alapján, a törvény erejénél fogva rehabilitációs ellátásban részesül,
b) az a) pont szerinti ellátásra való jogosultság keletkezését megelőző napon a 41. § (1) bekezdés a) pontja szerinti
vagy kiemelt ápolási díjra volt jogosult, és
c) az a) pont szerinti ellátásra való jogosultság kezdő napját megelőző húsz éven belül a 41. § (1) bekezdés a) pontja
szerinti vagy a kiemelt ápolási díjra való jogosultsága legalább tíz évig fennállt.”
(3) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 42.  §-a a  következő (5) bekezdéssel
egészül ki:
„(5) A (4) bekezdés alkalmazása során a  41.  § (1) bekezdés a) pontja szerinti, valamint kiemelt ápolási díjra való
jogosultság időtartamát össze kell számítani.”
77. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 43/A. § (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(5) Fellebbezési eljárás során a  (3) bekezdés szerinti szakvélemény felülvizsgálatát a  szociális hatóság által külön
jogszabály szerint kijelölt szakértő végzi.”
78. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény a  következő 43/D.  §-sal és 43/E.  §-sal
egészül ki:
„43/D.  § (1) Az ápolási díj iránti kérelem benyújtására szolgáló formanyomtatványon az ápolási díj megállapítása
egyidejűleg több jogcímen is kérhető.
(2) Ha az igénylő a  kiemelt ápolási díj mellett egyidejűleg az alapösszegű vagy az emelt összegű ápolási díj
megállapítása iránt is kérelmet nyújt be, először a kiemelt ápolási díjra való jogosultság feltételeit kell vizsgálni.
43/E.  § Ha az ápolási díjban részesülő személy az ápolási díjra való jogosultság fennállása alatt az ápolási díj
más jogcímen történő megállapítása iránt nyújt be kérelmet, és a  kérelem alapján az ápolási díj az új jogcímen
megállapítható, a  korábbi jogcímen megállapított ellátást az új jogcímen megállapított ellátásra való jogosultság
kezdő időpontját megelőző napon meg kell szüntetni. A visszamenőleges időszakra járó összeget úgy kell
meghatározni, hogy a  visszamenőleges időszakra járó ellátás bruttó összegéből le kell vonni az azonos időszakra
kifizetett, a korábbi jogcímen megállapított ápolási díj bruttó összegét.”
79. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 44. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) Az ápolási díj havi összege a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott alapösszeg
a) 100%-a a 41. § (1) bekezdésében meghatározott esetben,
b) 180%-a a kiemelt ápolási díj esetében,
c) 150%-a az emelt összegű ápolási díj esetében.”
(2) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 44. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) Az ápolási díj havi összege a  más rendszeres pénzellátásban – ide nem értve a  42.  § (4) bekezdés a) pontja
szerinti rendszeres pénzellátásokat, ha a  42.  § (4) bekezdésében foglalt feltételek fennállnak – részesülő jogosult
esetén az (1) bekezdés szerinti összegnek és a  jogosult részére folyósított más rendszeres pénzellátás havi bruttó
összegének a különbözete. Ha a különbözet az ezer forintot nem éri el, a jogosult részére ezer forint összegű ápolási
díjat kell megállapítani.”
80. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 45. §-a és az azt megelőző alcím helyébe
a következő rendelkezés lép:
„Települési támogatás
45.  § (1) A képviselő-testület az e törvény rendelkezései alapján nyújtott pénzbeli és természetbeni ellátások
kiegészítéseként, önkormányzati rendeletben meghatározott feltételek alapján települési támogatást nyújt.
Települési támogatás keretében nyújtható támogatás különösen
a) a lakhatáshoz kapcsolódó rendszeres kiadások viseléséhez,
b) a 18. életévét betöltött tartósan beteg hozzátartozójának az ápolását, gondozását végző személy részére,
c) a gyógyszerkiadások viseléséhez,
d) a lakhatási kiadásokhoz kapcsolódó hátralékot felhalmozó személyek részére.
(2) Más jogszabály alkalmazásában az (1) bekezdés a) pontja szerinti célra nyújtott települési támogatást
lakásfenntartási támogatásnak kell tekinteni.
(3) A képviselő-testület a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint az időszakosan vagy
tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére rendkívüli települési támogatást köteles nyújtani.
(4) Rendkívüli települési támogatásban elsősorban azokat a személyeket indokolt részesíteni, akik önmaguk, illetve
családjuk létfenntartásáról más módon nem tudnak gondoskodni vagy alkalmanként jelentkező többletkiadások
– így különösen betegséghez, halálesethez, elemi kár elhárításához, a  válsághelyzetben lévő várandós anya
gyermekének megtartásához, iskoláztatáshoz, a  gyermek fogadásának előkészítéséhez, a  nevelésbe vett gyermek
családjával való kapcsolattartásához, a  gyermek családba való visszakerülésének elősegítéséhez kapcsolódó
kiadások – vagy a gyermek hátrányos helyzete miatt anyagi segítségre szorulnak.
(5) A rendkívüli települési támogatás kérelemre és hivatalból – különösen nevelési-oktatási intézmény,
gyámhatóság vagy más családvédelemmel foglalkozó intézmény, illetve természetes személy vagy a  gyermekek
érdekeinek védelmét ellátó társadalmi szervezet kezdeményezésére – is megállapítható.
(6) Ha a  fővárosi önkormányzat és a  kerületi önkormányzat nem állapodik meg ettől eltérően, a  fővárosban
a hajléktalanok számára nyújtott rendkívüli települési támogatás megállapítása a fővárosi önkormányzat feladata.
(7) A települési önkormányzat rendeletében a  havi rendszerességgel nyújtott települési támogatás – ide nem
értve az (1) bekezdés d) pontja szerinti célra nyújtott támogatást – havi összegét úgy kell szabályozni, hogy az nem
haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét.”
81. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III.  törvény 47. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„47. § (1) Természetbeni szociális ellátásként a járási hivatal
a) az 50.  § (1) bekezdése szerinti alanyi közgyógyellátást, illetve az 50.  § (2) bekezdése szerinti normatív
közgyógyellátást, és
b) egészségügyi szolgáltatásra való jogosultságot
állapít meg.
(2) A 32–32/A. §-t az e Fejezet szerinti ellátásokra – az 55/D. §-ban meghatározott kivétellel – alkalmazni kell.”
82. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 50.  § (4) és (4a) bekezdése helyébe
a következő rendelkezések lépnek:
„(4) Az alanyi és a normatív közgyógyellátásra való jogosultságról a járási hivatal dönt. Az alanyi közgyógyellátásra
való jogosultságot két évre, a  normatív közgyógyellátásra való jogosultságot egy évre állapítják meg.
A  közgyógyellátásra való jogosultság kezdő időpontja – az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel –
a jogosultságot megállapító határozat meghozatalát követő 15. nap.
(4a) A közgyógyellátásra való jogosultság ugyanazon időszakra vonatkozóan csak egy jogcímen állapítható meg.”
(2) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 50. § (6) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(6) Ha a normatív közgyógyellátás iránti kérelmet jogerősen elutasították, és az újabb kérelem benyújtásáig
a) a gyógykezelést szolgáló terápiában, illetőleg a gyógyszerek térítési díjában nem következett be olyan változás,
amelynek következtében a havi rendszeres gyógyító ellátás költsége megnőtt, és
b) a kérelmező jövedelme nem változott,
a járási hivatal a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.”
83. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 50/A. § (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(4) A háziorvos igazolását a  járási hivatal öt napon belül továbbítja az egészségbiztosítási szervnek. A normatív
közgyógyellátás megállapítását kérelmező személy esetében az igazolást a  járási hivatal csak akkor továbbítja, ha
a kérelmező megfelel az előírt jövedelmi feltételeknek.”
84. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 115. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) Az intézményi térítési díj a  személyes gondoskodás körébe tartozó szociális ellátások ellenértékeként
megállapított összeg (a  továbbiakban: intézményi térítési díj). Az intézményi térítési díjat a  fenntartó tárgyév
április 1-jéig állapítja meg. Az intézményi térítési díj összege nem haladhatja meg a  szolgáltatási önköltséget.
Az  intézményi térítési díj év közben egy alkalommal korrigálható. Az intézményi térítési díjat integrált intézmény
esetében is szolgáltatásonként kell meghatározni, ilyen esetben az önköltség számítása során a  közös
költségelemeket a szolgáltatásonkénti közvetlen költségek arányában kell megosztani.”
85. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 124. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) Az időskorúak járadéka, a foglalkoztatást helyettesítő támogatás, az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti
támogatás, valamint az ápolási díj teljes összegét a központi költségvetés biztosítja.”
86. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 127/A.  § (4) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(4) Ha a  nem állami fenntartó a  fenntartásában működő, és a  finanszírozási rendszerbe az 58/A.  § alapján
befogadott vagy támogatásra befogadás nélkül is jogosító szolgáltatót, intézményt egyházi fenntartónak adja át,
vagy a  nem állami fenntartó által fenntartott szolgáltató, intézmény megszűnésétől számított tizenkét hónapon
belül egyházi fenntartó a  (2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltaknak megfelelő új szolgáltatót, intézményt hoz
létre, a nem állami fenntartó köteles az egyházi kiegészítő támogatás öt évre számított átalányösszegét a központi
költségvetésnek megtéríteni, függetlenül attól, hogy az átadó fenntartó azt igénybe vette-e. Az átalányösszeg
a központi költségvetésről szóló törvényben biztosított támogatás, az 58/A. § alapján befogadott vagy támogatásra
befogadás nélkül is jogosító szolgálatszámra, ellátotti számra, férőhelyszámra – törtéves működés esetén egész
évre  – számított összegének, és az egyházi kiegészítő támogatás akkor hatályos mértékének szorzata alapján
számított összeg ötszöröse. A teljes átalányösszeg megfizetéséig a  fenntartóváltozás, illetve az új szolgáltató,
intézmény nem engedélyezhető.”
87. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 132.  § (4) bekezdés g) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a települési önkormányzat, hogy rendeletben szabályozza)
„g) a  települési támogatás keretében nyújtott ellátások jogosultsági feltételeit, valamint az ellátások
megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint felhasználása ellenőrzésének szabályait.”
88. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 134. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„134. § (1) A 2015. március 1-jén a  jegyzőnél aktív korúak ellátásával összefüggésben folyamatban lévő ügyekben
a  járási hivatal jár el. A folyamatban lévő ügyek iratait a  jegyző darabszintű iratjegyzékkel ellátott átadás-átvételi
jegyzőkönyvvel adja át 2015. március 6-áig az illetékes járási hivatal számára.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően a  járási hivatal jár el a  2015. február 28-áig meg nem szűnt vagy
jogerős határozattal meg nem szüntetett aktív korúak ellátásával összefüggő ügyekben. Ezen ügyek ügyiratait
a  jegyző darabszintű iratjegyzékkel ellátott átadás-átvételi jegyzőkönyvvel adja át 2015. március 6-áig az illetékes
járási hivatal számára. Az átvételről a járási hivatal 60 napon belül értesíti az ügyfelet.
(3) Az (1) bekezdés szerinti ellátással összefüggésben a  jegyző által kezelt adatok és működtetett adatbázisok
kezelésére, illetve működtetésére 2015. március 1-jétől az illetékes járási hivatal jogosult. Az adatok és adatbázisok
átadásáig az adatokat a jegyző a járási hivatal feladatellátásának biztosítása céljából tartja nyilván.”
89. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény a következő 134/A–134/E. §-sal egészül ki:
„134/A. § (1) A Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014. évi XCIX. törvénnyel
megállapított 18/B. § (1) bekezdését – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a 2015. március 31-ét követően
indult ügyekben kell alkalmazni.
(2) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 18/B.  § (1) bekezdését az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság és a  települési támogatás
tekintetében alkalmazni kell a  2015. április 1-jét megelőzően indult ügyben megállapított jogosultság esetén is,
azzal, hogy a  18/B.  § szerinti nyilvántartásba az azon ellátásokra vonatkozó adatokat kell utólag, 2015. május  1-je
és július 31-e között rögzíteni, amelyek esetében a  rájuk való jogosultság megállapított időtartama legalább
2015. szeptember 30-áig tart.
(3) A 2014. december 31-én hatályos 41. § (2) bekezdésének a Magyarország 2015. évi központi költségvetésének
megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel történő módosításából eredő, az ápolási díjjal összefüggésben
eljáró hatóság illetékességét érintő rendelkezéseket az ápolási díj megállapítására 2014. december 31-ét
követően indult ügyekben, továbbá az ápolási díjra való jogosultságnak, vagy az ápolási díj összegének a  2014.
december 31-ét követő legközelebbi felülvizsgálatakor kell alkalmazni.
(4) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 42. § (4) bekezdését azon ápolási díjban részesülő személyre kell alkalmazni, aki 2014. december 31-ét
követően szerez a 42. § (4) bekezdés a) pontja szerinti ellátásra való jogosultságot.
(5) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 44. § (2) bekezdését
a) az ápolási díj megállapítása iránt 2015. január 1-jét megelőzően benyújtott, de 2014. december 31-éig el nem
bírált kérelem alapján indult ügyekben is alkalmazni kell,
b) a 2015. január 1-jét megelőzően megállapított ellátás esetében az ápolási díj 2015. december 31-ét követő első
felülvizsgálatakor kell alkalmazni.
(6) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 50.  § (1) bekezdés g) pontját a  2014. december 31-ét követően indult, illetve a  2015. január 1-jén
folyamatban lévő ügyekben kell alkalmazni.
134/B. § (1) Az aktív korúak ellátásának megállapítása iránt 2015. március 1-jén folyamatban lévő ügyben e törvény
2015. március 1-jén hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) 2015. február 28-áig e törvény 2015. március 1-jén hatályos rendelkezései szerint felül kell vizsgálni azon
személy aktív korúak ellátására való jogosultságát, akinek a részére 2015. március 1-jét megelőző kezdő időponttal
rendszeres szociális segélyre való jogosultság került megállapításra.
(3) A (2) bekezdés szerinti felülvizsgálat eredményeként az aktív korúak ellátására vonatkozó, 2015. március 1-jén
hatályos rendelkezések szerinti ellátást – ha az egyéb jogosultsági feltételek fennállnak – 2015. március 1-jétől
kell megállapítani, akként, hogy az e törvény 2015. február 28-án hatályos 37. § (1) bekezdés a) pontja és c) pontja
szerinti személy egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatásra, míg a 37. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
személy – feltéve, hogy a  felülvizsgálat során a  foglalkoztatást helyettesítő támogatásra jogosultak számára előírt
együttműködést nyilatkozatban vállalja – foglalkoztatást helyettesítő támogatásra jogosult.
(4) Ha a felülvizsgálattal érintett, e törvény 2015. február 28-án hatályos 37. § (1) bekezdés d) pontja szerinti személy
a  felülvizsgálat során arról nyilatkozik, hogy a  foglalkoztatást helyettesítő támogatásra jogosultak számára előírt
együttműködést vállalja, számára 2015. március 1-jétől foglalkoztatást helyettesítő támogatást kell megállapítani.
(5) 2015. február 28-ával meg kell szüntetni azon, a  (4) bekezdés szerinti személy aktív korúak ellátására való
jogosultságát, aki a  foglalkoztatást helyettesítő támogatásra jogosult személyek részére előírt együttműködési
kötelezettség teljesítését nem vállalja.
134/C.  § (1) A 2015. január 1-jén lakásfenntartási támogatás megállapítása iránt folyamatban lévő, valamint
a  2014. december 31-ét követően lakásfenntartási támogatás megállapítása iránt benyújtott kérelem alapján
indult ügyekben a lakásfenntartási támogatást – a 38. § (8) bekezdésben foglaltaktól eltérően – legfeljebb a 2015.
február 28-áig terjedő időtartamra kell megállapítani.
(2) A 2015. március 1-jét megelőzően megállapított, valamint az (1) bekezdés alapján megállapított lakásfenntartási
támogatás tekintetében – a  jogosultság határozatban megállapított időtartamára, vagy annak megszüntetéséig –
a 2015. február 28-án hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
(3) A 2015. március 1-jét megelőzően megállapított méltányossági közgyógyellátás tekintetében, valamint
a  méltányossági közgyógyellátással összefüggésben 2015. február 28-án folyamatban lévő ügyekben
–  a  jogosultság határozatban megállapított időtartamára, vagy annak megszüntetéséig – a  2015. február 28-án
hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) A 2015. március 1-jét megelőzően megállapított adósságkezelési szolgáltatást – annak megállapított
időtartamára vagy annak megszüntetéséig – a 2015. február 28-án hatályos szabályok szerint kell nyújtani.
134/D.  § A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
hatályon kívül helyezett 125. § c) pontja szerinti támogatást a települési önkormányzat továbbra is igénybe veheti
a) azon lakásfenntartási támogatás kifizetéséhez, amelyre való jogosultság kezdő időpontja 2015. március 1-jét
megelőző időpont,
b) azon adósságcsökkentési támogatás kifizetéséhez, amely 2015. március 1-jét megelőzően került megállapításra.
134/E.  § A települési önkormányzat képviselő-testülete a  települési támogatás megállapításának, kifizetésének,
folyósításának, valamint felhasználása ellenőrzésének szabályairól szóló rendeletét legkésőbb 2015. február 28-áig
megalkotja.”
90. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 68/B.  § (2) bekezdés d) pontjában az
„a szolgáltatási önköltség” szövegrész helyébe az „az intézményi térítési díj” szöveg lép.
(2) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
 1. 4. § (1) bekezdés i) pontjában a „rendszeres szociális segély” szövegrész helyébe a „rendszeres szociális segély
és az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás” szöveg, a  „terhességi-gyermekágyi segély”
szövegrész helyébe a „csecsemőgondozási díj” szöveg,
2. 4.  § (1a) bekezdés 1. pontjában az „önkormányzati segély” szövegrész helyébe az „önkormányzati segély,
rendkívüli települési támogatás” szöveg,
3. 7.  § (1) bekezdésében az „önkormányzati segélyt” szövegrész helyébe a „rendkívüli települési támogatást”
szöveg,
4. 7. § (2) bekezdésében az „a kifizetett önkormányzati segély” szövegrész helyébe az „az (1) bekezdés alapján
kifizetett rendkívüli települési támogatás” szöveg,
5. 10.  § (6) bekezdésében az „az önkormányzat, annak jegyzője vagy a  járási hivatal hivatalos tudomása”
szövegrész helyébe az „a települési önkormányzat vagy a járási hivatal a hivatalos tudomása” szöveg,
6. 17. § (5) bekezdésében a „helyi önkormányzat képviselő-testülete” szövegrész helyébe a „képviselő-testület”
szöveg,
7. 18.  § nyitó szövegrészében a  „települési önkormányzat és a  jegyző” szövegrész helyébe a  „települési
önkormányzat képviselő-testületének” szöveg,
8. 18.  § a) pontjában az „e törvény rendelkezései” szövegrész helyébe az „e törvény rendelkezései, illetve
a települési önkormányzat rendelete” szöveg,
9. 18/A. § f ) pontjában az „egy főre” szövegrész helyébe az „egy főre vagy egy fogyasztási egységre” szöveg,
10. 25. § (4) bekezdésében az „a rendszeres szociális segélyre” szövegrész helyébe az „az egészségkárosodási és
gyermekfelügyeleti támogatásra” szöveg,
11. 25. § (13) bekezdésében az „a rendszeres szociális segély” szövegrész helyébe az „az egészségkárosodási és
gyermekfelügyeleti támogatás” szöveg,
12. 26. §-ában a „települési önkormányzat képviselő-testülete” szövegrész helyébe a „képviselő-testület” szöveg,
13. 33. § (1) bekezdésében, 34. § (4) bekezdésében a „jegyző” szövegrész helyébe a „járási hivatal” szöveg,
14. 33.  § (6) bekezdésében az „a rendszeres szociális segély” szövegrész helyébe az „az egészségkárosodási és
gyermekfelügyeleti támogatás” szöveg,
15. 33. § (7) bekezdésében a „jegyzőnek” szövegrész helyébe a „járási hivatalnak” szöveg,
16. 34. § (1) bekezdés g) pontjában a „közoktatási, illetőleg” szövegrész helyébe a „köznevelési, vagy” szöveg,
17. 37/B. § (1a) bekezdésében az „a rendszeres szociális segélyre” szövegrész helyébe az „az egészségkárosodási
és gyermekfelügyeleti támogatásra” szöveg, az „a rendszeres szociális segély” szövegrész helyébe az
„az egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás” szöveg,
18. 43/C.  §-ában a  „kiemelt ápolási díj, az emelt összegű ápolási díj, valamint a  méltányossági ápolási díj”
szövegrész helyébe a „kiemelt ápolási díj és az emelt összegű ápolási díj” szöveg,
19. 48.  § (1) bekezdésében a  „polgármestere önkormányzati hatáskörben” szövegrész helyébe a  „képviselőtestülete” szöveg,
20. 50. § (1) bekezdés b) pontjában az „a rendszeres szociális segélyben részesülő” szövegrész helyébe az „az aktív
korúak ellátására jogosult” szöveg,
21. 50. § (2) bekezdésében az „egyedül élő” szövegrész helyébe az „egyedülélő” szöveg,
22. 132.  § (1) bekezdés y) pontjában a „32/D.  § (1) bekezdése” szövegrész helyébe a „32/D.  § (1) bekezdése és
37/C. § (1) bekezdése” szöveg
lép. (3) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
1. 18/B.  § (2) bekezdés a) pontjában a  „Gyvt. szerinti rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény” szövegrész
helyébe a „gyermekvédelmi ellátások” szöveg,
2. 18/B.  § (2) bekezdés d) pontjában a  „rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény” szövegrész helyébe
a „gyermekvédelmi ellátások” szöveg
lép. 91. § (1) Hatályát veszti a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 140/P. § (2) bekezdése.
(2) Hatályát veszti a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
1. 50. § (1) bekezdés g) pont gc) alpontja,
2. 68/B. § (1) bekezdésében a „115. § (9) bekezdése szerinti” szövegrész,
3. 75. § (1) bekezdésében a „ , valamint a hajléktalan személyek” szövegrész,
4. 115.  § (2) bekezdésében az „Az önkormányzati fenntartó a  személyi térítési díjat határozattal is
megállapíthatja.” szövegrész és a „Ha az intézményi térítési díj számítása nem eredményez pozitív számot,
a személyi térítési díj összege nulla.” szövegrész,
5. 115. § (9) és (10) bekezdése,
6. 119. § (3) bekezdésében a „folyó évi” szövegrész,
7. 140/V. §-a.
(3) Hatályát veszti a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
 1. 17. § (4) bekezdésében az „a jegyző, illetve” szövegrész,
 2. 17. § (6) bekezdésében a „jegyző vagy a” szövegrész,
 3. 18. § h), i) és k) pontja,
 4. 25. § (12) bekezdés c) pontja,
 5. 32. § (1) bekezdés a) pontjában az „a jegyző vagy” szövegrész,
 6. 34.  § (2) bekezdés e) pontjában a „  , vagy a  37/B.  § (2) bekezdése alapján a  rendszeres szociális segélyre”
szövegrész,
 7. 37/A. §-a,
 8. 37/B. § (2) bekezdése,
 9. 38. §-át megelőző alcímének címe, 38. §-a és 39. §-a,
10. 43/B. §-a,
11. 50. § (3) bekezdése,
12. 50/A. § (6) bekezdésében a „települési önkormányzat képviselő-testületének, illetve” szövegrész,
13. 50/A. § (10) bekezdésében a „települési önkormányzat képviselő-testülete, illetve a” szövegrész,
14. 50/B. § (1) bekezdésében a „vagy a méltányossági” szövegrész,
15. 50/C. § (3) bekezdés h) pontjában a „ , méltányossági” szövegrész,
16. 50/D. §-ában a „települési önkormányzat képviselő-testületénél, illetve” szövegrész,
17. 52. § (1) bekezdésében a „jegyző, illetve a” szövegrész és az „a 18., illetve” szövegrész,
18. 52. § (2) bekezdésében a „jegyző, illetve a” szövegrész,
19. 53. §-a,
20. 55. §-át megelőző alcímének címe és 55–55/C. §-a,
21. 124. § (4) bekezdése,
22. 125. § c) pontja,
23. 132. § (4) bekezdés b), c), e) és f ) pontja.
4. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosítása
92. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
1. 68. §-ában a „terhességi-gyermekágyi segélyből” szövegrész helyébe a „csecsemőgondozási díjból” szöveg,
2. 74.  § b) pontjában az „ideértve a  meghatározott célra kapott segélyt is” szövegrész helyébe az „ideértve
a meghatározott célra kapott segélyt is, a rendkívüli települési támogatás” szöveg
lép.
5. A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény módosítása
93. § A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 115/P. § (2) bekezdésében a „rendszeres szociális
segélyt kap” szövegrész helyébe az „aktív korúak ellátására jogosult” szöveg lép.
6. A helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény módosítása
94. § A helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996.  évi XXV.  törvény 1. melléklet 20. pontjában
a „foglalkoztatást helyettesítő támogatás, rendszeres szociális segély” szövegrész helyébe az „aktív korúak ellátása,
rendkívüli települési támogatás” szöveg lép.
95. § (1) Hatályát veszti a  helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996.  évi XXV.  törvény 1. melléklet
20. pontjában az „ , óvodáztatási támogatás” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény 4. § (2) bekezdés
e) pontja.
7. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosítása
96. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 15.  §-a a  következő
(16) és (17) bekezdéssel egészül ki:
„(16) A (3) bekezdésben meghatározott gyermekvédelmi szakellátást nyújtó intézmény és az (5) bekezdésben
meghatározott javítóintézeti ellátást nyújtó intézmény vezetője
a) bejelenti az intézményt a köznevelés információs rendszerébe, és
b) a  köznevelés információs rendszere alkalmazotti nyilvántartásába (a  továbbiakban: alkalmazotti nyilvántartás)
a  pedagógus-munkakörben foglalkoztatottakról a  pedagógus előmeneteli rendszer működtetésével
összefüggésben adatot rögzít.
(17) Az alkalmazotti nyilvántartás a  pedagógiai-szakmai ellenőrzés időpontjának és megállapításainak kivételével
tartalmazza az Nktv. 44. § (7) bekezdésében foglalt adatokat, valamint a szociális szakvizsga megszerzésének idejét.”
97. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 22.  § (3) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(3) A gyámhatóság a  gyermektartásdíj behajthatatlanságát a  gyermektartásdíj fizetésére kötelezett személy
rendszeres jövedelmére, illetve egyéb vagyonára vezetett eredménytelen végrehajtást követően állapítja
meg. Az  eredménytelen végrehajtást a  végrehajtás szünetelését kimondó, hat hónapnál nem régebbi foglalási
jegyzőkönyv igazolja.”
98. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 66/D.  §-a a  következő
(15)–(18) bekezdéssel egészül ki:
„(15) A nevelőszülő kérelmére a  működtető szünetelteti a  nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyt arra a  napra,
amelytől kezdődően a  nevelőszülő öregségi nyugdíjat, korhatár előtti ellátást, szolgálati járandóságot, átmeneti
bányászjáradékot vagy balettművészeti életjáradékot kíván igényelni. Az említett ellátásokra való jogosultság
szempontjából az e bekezdés alapján szüneteltetett nevelőszülői jogviszony a  szüneteltetés napján nem minősül
fennálló – a  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény 5. § (1) bekezdés a) pontja szerinti – biztosítással járó jogviszonynak.
(16) A nevelőszülő a  szüneteltetés iránti kérelméhez csatolja a  nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek az
ellátás igénybevételéhez szükséges szolgálati időt, a  foglalkozáshoz kötött kedvezményre jogosító időt vagy
a korkedvezményes időt igazoló határozatát.
(17) A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony szüneteltetéséről a  működtető értesíti a  gyámhatóságot.
A szüneteltetés a szolgáltatói nyilvántartásba bejegyzett adatok módosítását nem teszi szükségessé.
(18) A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony szüneteltetésének időtartama alatt – feltéve, hogy a  nevelőszülő
a működtetővel történő megállapodása alapján a nyugdíja mellett is folytatni fogja nevelőszülői tevékenységét –,
a) a  nevelőszülőnél elhelyezett gyermek gondozási helyét kizárólag a  jogviszony szüneteltetése miatt
megváltoztatni nem lehet,
b) a nevelőszülő az e törvényben foglaltak szerint folyamatosan biztosítja a nála elhelyezett gyermek gondozását,
nevelését, és
c) a nevelőszülőt a 66/H. § szerinti díjazás nem illeti meg, a nála elhelyezett gyermek után járó ellátásokra azonban
jogosult.”
99. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 68/A. § (1)–(4) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) A gyámhatóság a  Cst. 15.  § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben kezdeményezi a  kincstárnál a  családi
pótlék szüneteltetését és elrendeli a 16. életévét be nem töltött, védelembe vétel hatálya alatt nem álló gyermek
védelembe vételét.
(2) A gyámhatóság
a) három nevelési hónapot vagy tanítási hónapot magában foglaló időszakonként, és
b) – feltéve, hogy a családi pótlék szüneteltetésének kezdő időpontja vagy az utolsó felülvizsgálat óta legalább egy
hónap eltelt – a nevelési év vagy tanítási év lezárását követő 15 napon belül
felülvizsgálja a családi pótlék szüneteltetésének szükségességét.
(3) Ha a gyámhatóság a (2) bekezdés szerinti felülvizsgálati eljárás eredményeként azt állapítja meg, hogy a gyermek
(fiatal felnőtt) a  felülvizsgálattal érintett időszakban háromnál több óvodai nevelési napot, illetve ötnél több
kötelező tanórai foglalkozást igazolatlanul
a) mulasztott, egyidejűleg megállapítja, hogy a családi pótlék szüneteltetése megszüntetéséhez szükséges feltétel
nem áll fenn,
b) nem mulasztott, kezdeményezi a kincstárnál a családi pótlék szüneteltetésének megszüntetését.
(4) A gyámhatóság a  (3) bekezdés b) pontjában foglaltakon túl kezdeményezi a  kincstárnál a  családi pótlék
szüneteltetésének megszüntetését, ha a  gyermeket (fiatal felnőttet) nevelőszülőnél, gyermekotthonban vagy
szociális intézményben helyezték el, vagy a  gyermekvédelmi gondoskodás alatt álló gyermek (fiatal felnőtt)
javítóintézetbe, büntetés-végrehajtási intézetbe került.”
100. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 101. § (2) bekezdése a következő
d) ponttal egészül ki:
[A miniszter az (1) bekezdésben foglalt ágazati irányító jogkörében]
„d) a  megelőző pártfogói tevékenységgel összefüggésben részt vesz annak szakmai módszertani irányításában,
amelynek keretében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 9. § i) pontja alapján
éves beszámoló tételére kötelezheti a  pártfogó felügyelői szolgálatot a  megelőző pártfogói tevékenységről,
valamint az igazságügyért felelős miniszternél kezdeményezheti, hogy
da) az Áht. 9. § i) pontja alapján a pártfogó felügyelői szolgálatot jelentéstételre kötelezze,
db) törvényességi, szakszerűségi, hatékonysági ellenőrzést folytasson,
dc) az Áht. 9. § h) pontja szerinti intézkedést tegyen, és
dd) együttesen módszertani ajánlást adjanak ki, vagy azt vizsgálják felül,”
101. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 137.  § (3a) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(3a) A Kormány által kijelölt szerv az Szt. 18/B.  §-a szerint országos nyilvántartást vezet a  rendszeres
gyermekvédelmi kedvezményről, a  gyermektartásdíj megelőlegezésről és az otthonteremtési támogatásról
(a továbbiakban együtt: pénzbeli és természetbeni ellátás), valamint a pénzbeli és természetbeni ellátásra jogosult
személyről és – az otthonteremtési támogatás kivételével – a pénzbeli és természetbeni ellátásra jogosult személy
gondozó családjáról.”
102. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 138. § (1) bekezdése a következő
f ) ponttal egészül ki:
(A gyámhatóság a  hatáskörébe tartozó ellátásra való jogosultság megállapításához, megváltoztatásához és
megszüntetéséhez nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza)
„f ) a  gyermek, a  nagykorúvá vált gyermek, a  fiatal felnőtt hátrányos vagy halmozottan hátrányos helyzetének
megállapítását, megjelölve a hátrányos, halmozottan hátrányos helyzet megállapításának okát.”
103. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI.  törvény 151. § (10) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(10) Az (5) bekezdés c) pontja szerinti normatív kedvezmény megállapításához közös háztartásban élőként kell
figyelembe venni
a) a tizennyolc éven aluli,
b) a  huszonöt évesnél fiatalabb, köznevelési intézményben nappali rendszerű oktatásban részt vevő vagy
felsőoktatási intézményben nappali képzésben tanuló, és
c) életkortól függetlenül a tartósan beteg vagy súlyos fogyatékos
gyermeket, kivéve a  nevelőszülőnél ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermeket, valamint a  nevelőszülőnél
elhelyezett nevelésbe vett gyermeket és utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőttet.”
104. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 162.  § (1) bekezdés r) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg)
„r) a védelembe vételhez kapcsolódóan a családi pótlék természetbeni formában történő nyújtására, folyósításának
felfüggesztésére, a  folyósítás felfüggesztésének megszüntetésére, valamint a  családi pótlék szüneteltetésének
kezdeményezésére irányuló eljárásra, továbbá a  felfüggesztés és a  szüneteltetés felülvizsgálatára és
a családtámogatási folyószámlán rendelkezésre álló összeg felhasználására vonatkozó részletes szabályokat,”
105. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 170.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„170. § (1) A Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014. évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 22.  § (3) bekezdését és 24.  § (9) bekezdését a  2015. január 1-jén folyamatban lévő ügyben is
alkalmazni kell.
(2) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 137. § (3a) bekezdését – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a 2015. március 31-ét követően
indult ügyekben kell alkalmazni.
(3) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 137.  § (3a) bekezdését alkalmazni kell a  (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó ügyekben is azzal,
hogy az Szt. 18/B. §-a szerinti nyilvántartásba az azon ellátásokra vonatkozó adatokat kell utólag, 2015. május 1-je
és 2015. július 31-e között rögzíteni, amelyek esetében a rájuk való jogosultság megállapított időtartama legalább
2015. szeptember 30-áig tart, vagy amelyek teljes összege 2015. június 30-áig nem kerül kifizetésre.”
106. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény a következő 172. §-sal egészül ki:
„172.  § (1) 2015. június 4-ét követően a  20/C.  § szerinti óvodáztatási támogatás megállapítása iránti kérelem,
– ideértve a támogatás ismételt megállapítása iránti kérelmet is, – nem nyújtható be.
(2) Az óvodáztatási támogatásra való jogosultság megállapítására 2015. június 5-én folyamatban lévő ügyben
a Gyvt. 2015. március 31-én hatályos szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
a) a jogosultságot 2015. október 31-éig terjedő időtartamra kell megállapítani,
b) a támogatás első alkalommal történő folyósítására a 20/C. § (6) bekezdésében foglaltaktól eltérően tárgyév június
30-áig kerül sor.
(3) A települési önkormányzat jegyzője a 2015. június 5-ét megelőzően megállapított óvodáztatási támogatásra való
jogosultságot 2015. október 31-ével megszünteti.”
107. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény a következő 173. §-sal egészül ki:
„173.  § A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
módosított 68/A.  §-át az óvodai nevelésben való részvételi kötelezettség megszegése körében
a 2015. december 31-ét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.”
108. § (1) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
1. 24. § (9) bekezdésében a „csökkentheti vagy” szövegrész helyébe a „csökkentheti, illetve” szöveg,
2. 66/D.  §-át megelőző alcímének  címében a  „megszüntetése” szövegrész helyébe a  „megszüntetése és
szüneteltetése” szöveg
lép. (2) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI.  törvény 34. § (8) bekezdésében „az Szt.
szerinti önkormányzati segély” szövegrész helyébe a „rendkívüli települési támogatás” szöveg lép.
(3) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
1. 138. § (1) bekezdés a) pontjában az „a gyermek, a  szülő” szövegrész helyébe az „a gyermek, a fiatal felnőtt,
a szülő” szöveg,
2. 138. § (1b) bekezdésében a „rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre” szövegrészek helyébe a „pénzbeli és
természetbeni ellátásra” szöveg,
3. 140.  § (1) bekezdés a) pontjában a „pénzbeli ellátásokról” szövegrész helyébe a „pénzbeli és természetbeni
ellátásokról” szöveg
lép. 109. § Hatályát veszti a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
1. 20/C. §-a és az azt megelőző alcím,
2. 158. §-a,
3. 160/A. §-a,
4. 161/P. §-a,
5. 161/Q. § (4) és (5) bekezdése.
8. A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló
2005. évi CXXXV. törvény módosítása
110. § A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005.  évi CXXXV.  törvény 6.  §
(3) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Jövedelmi helyzetére tekintet nélkül rászorulónak tekintendő az az áldozat, aki)
„d) számára egészségügyi szolgáltatás igénybevétele céljából a szociális rászorultságot megállapították,”
9. A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosítása
111. § (1) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény 13.  § (1) bekezdés 8. pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A helyi közügyek, valamint a  helyben biztosítható közfeladatok körében ellátandó helyi önkormányzati feladatok
különösen:)
„8. gyermekjóléti szolgáltatások és ellátások;”
(2) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény 13.  § (1) bekezdése a  következő
8a. ponttal egészül ki:
(A helyi közügyek, valamint a  helyben biztosítható közfeladatok körében ellátandó helyi önkormányzati feladatok
különösen:)
„8a. szociális szolgáltatások és ellátások, amelyek keretében települési támogatás állapítható meg;”
112. § (1) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény 23.  § (5) bekezdés 11. pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A kerületi önkormányzat feladata különösen:)
„11. gyermekjóléti szolgáltatások és ellátások;”
(2) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény 23.  § (5) bekezdése a  következő
11a. ponttal egészül ki:
(A kerületi önkormányzat feladata különösen:)
„11a. szociális szolgáltatások és ellátások, amelyek keretében települési támogatás állapítható meg;”
113. § (1) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény 119.  § (1) bekezdésében a  „Magyar
Államkincstár” szövegrész helyébe a „kincstár” szöveg lép.
(2) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény
1. 128. § f ) pontjában a „Magyar Államkincstár” szövegrész helyébe a „kincstár” szöveg,
2. 132.  § (1) bekezdés g) pontjában a „Magyar Államkincstárnál a  központi költségvetésből járó támogatás
jogszabályban meghatározott részének visszatartását vagy megvonását” szövegrész helyébe a  „helyi
önkormányzatnak a központi költségvetés terhére nyújtott támogatások felülvizsgálatát a 117. § (1) bekezdés
a) pontja szerinti támogatás esetében a  kincstárnál, a  helyi önkormányzatnak nyújtott költségvetési
támogatás esetében a támogatónál” szöveg
lép. IV. FEJEZET
EGYES ÁLLAMI VAGYONTÁRGYAK TULAJDONJOGÁNAK INGYENES ÁTRUHÁZÁSA
10. Egyes köznevelési vagy szociális feladatot ellátó intézmények Esztergom Város Önkormányzatának
tulajdonába adása
114. § (1) A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 13. § (3) bekezdése és 14. § (1) bekezdése alapján
1. az Esztergomi Dobó Katalin Gimnázium,
2. az Esztergomi Arany János Általános Iskola,
3. az Esztergomi Babits Mihály Általános Iskola,
4. az Esztergomi József Attila Általános Iskola,
5. az Esztergomi Zsolt Nándor Alapfokú Művészeti Iskola,
6. az Esztergomi Montágh Imre Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény, Óvoda, Általános Iskola és
Speciális Szakiskola,
7. az Esztergomi Kőrösy László Középiskolai Kollégium,
8. a Szent Imre Általános Iskola, Gimnázium és Szakközépiskola,
9. a Balassa Bálint Gazdasági Szakközépiskola és Szakiskola
működtetését szolgáló, állami tulajdonban lévő ingatlan, ingóság és vagyoni értékű jog 2015. január 1-jén
ingyenesen Esztergom Város Önkormányzatának tulajdonába kerül.
(2) 2015. szeptember 1-jétől Esztergom Város Önkormányzata gondoskodik az (1) bekezdés 1–8. pontjában
meghatározott intézmény – nem szakképzési – feladatainak ellátását szolgáló ingatlan és ingóság a  nemzeti
köznevelésről szóló törvény szerinti működtetéséről.
(3) Az (1) bekezdés szerinti ingatlan, ingóság és vagyoni értékű jog tényleges birtokba adását Esztergom Város
polgármestere és az állami köznevelési közfeladatellátás keretében állami intézményfenntartásra kijelölt szerv
átadás-átvételi jegyzőkönyv felvételével hajtja végre.
(4) Esztergom város polgármestere és az állami köznevelési közfeladatellátás keretében állami intézményfenntartásra
kijelölt szerv az átadás-átvételi jegyzőkönyvet legkésőbb 2015. január 15-éig készíti el. A jegyzőkönyv tartalmi
elemeit az állami köznevelési közfeladatellátás keretében állami intézményfenntartásra kijelölt szerv állapítja meg.
Esztergom város polgármestere és az állami köznevelési közfeladatellátás keretében állami intézményfenntartásra
kijelölt szerv a jegyzőkönyv felvétele során kölcsönösen együttműködve járnak el.
(5) Az állami tulajdonból önkormányzati tulajdonba kerülő vagyonelemek bekerülési értéke megegyezik az adott
vagyonelemre vonatkozó, az átadó szervezet könyveiben szereplő bruttó nyilvántartási értékkel.
115. § (1) Esztergom Város Önkormányzatának képviselő-testülete határozatában vállalhatja a  szociális és gyermekvédelmi
feladatok ellátására a  Kormány által rendeletben kijelölt szerv feladatából a  2011. december 31-én
a Glatz Gyula Szociális Központ által ellátott feladat átvételét. A határozatában meg kell jelölni az átvállalt szociális
és gyermekvédelmi feladatot, valamint a  feladatellátáshoz szükségesnek ítélt, Esztergom Város Önkormányzata
által igényelt ingatlanokat, valamint az ahhoz kapcsolódó vagyonelemeket. A határozatot 2015. március 31-éig
kell a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársasággal (a továbbiakban: MNV Zrt.) írásban
közölni.
(2) Ha Esztergom Város Önkormányzata az (1) bekezdés szerinti határozatban vállalja az (1) bekezdés szerinti feladat
átvételét, a  feladat ellátásához kapcsolódó vagyon és vagyoni értékű jog az MNV Zrt. által megkötött szerződés
alapján e törvény erejénél fogva Esztergom Város Önkormányzatának tulajdonába kerül. A szerződés megkötésében
a  szociális és gyermekvédelmi feladatok ellátására a  Kormány által rendeletben kijelölt szerv közreműködik.
A szerződés legkésőbb 2015. június 30-áig köthető meg.
(3) A (2) bekezdés szerinti szerződésben meg kell határozni az (1) bekezdés szerinti feladatot átvevő szervet, továbbá az
(1) bekezdés szerinti feladatot a szerződés hatálybalépését megelőző napon ellátó olyan személyek körét, akiknek
a jogviszonya az (1) bekezdés szerinti feladat átadásával a foglalkoztató személyében jogutódlás miatt bekövetkező
változásra tekintettel módosul.
(4) Esztergom Város Önkormányzata az (1) bekezdés szerinti feladat tekintetében a  szerződés hatálybalépését
megelőző napon ellátó szerv valamennyi jogának és kötelezettségének általános és egyetemleges jogutódja.
116. § A 114. § és 115. § szerinti nemzeti vagyon tulajdonjogának átruházására a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI. törvény 13. § (4)–(10) bekezdését nem kell alkalmazni.
117. § Hatályát veszti az Esztergom Város Önkormányzata egyes intézményeinek átvételéről szóló 2011.  évi
CLXXXVI. törvény.
11. Egyes állami tulajdonú ingatlanok ingyenes tulajdonába adása közfeladatot ellátó szervezetek
részére
118. § (1) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI.  törvény 13.  § (3) bekezdése alapján, az állam tulajdonában lévő, Szeged 3852 helyrajzi számú ingatlan
5248/10000-ed állami tulajdoni hányada ingyenesen a  Szeged-Csanádi Egyházmegye tulajdonába kerül hitéleti
célokra, azzal a  feltétellel, hogy a  Szeged-Csanádi Egyházmegye az ingatlanokat terhelő kötelezettségeket teljes
körűen átvállalja.
(2) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI.  törvény 13. § (3) bekezdése alapján, az állam tulajdonában lévő, Szeged 25869/1 helyrajzi számú ingatlan,
Szeged 25870 helyrajzi számú ingatlan és Szeged 25883/2 helyrajzi számú ingatlan összterületéből telekalakítással
létrehozott 120 m2 területű ingatlanrész ingyenesen a Szeged-Csanádi Egyházmegye tulajdonába kerül a versenyés tömegsport élénkítése, labdarúgás utánpótlás nevelési és oktatási sportfejlesztési célokra, azzal a feltétellel, hogy
a  Szeged-Csanádi Egyházmegye az ingatlanokat terhelő kötelezettségeket teljes körűen átvállalja. A szerződés
megkötésére csak a telekalakítás ingatlan-nyilvántartásba történő átvezetését követően kerülhet sor.
(3) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI.  törvény 13.  § (3) bekezdése alapján, az állam tulajdonában lévő, Pécs II. Szent István tér 18292/2 helyrajzi
számú ingatlan ingyenesen a  Pécsi Egyházmegye tulajdonába kerül a  Pécsi Egyházmegye Turisztikai és Múzeum
Igazgatósága céljára, azzal a  feltétellel, hogy a  Pécsi Egyházmegye az ingatlant terhelő kötelezettségeket teljes
körűen átvállalja.
(4) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI.  törvény 13.  § (3) bekezdése alapján, az állam tulajdonában lévő, Debrecen 8489/1 helyrajzi számú 256  m2
területű ingatlan 10/11-ed tulajdoni hányada, és a  8481 helyrajzi számon található 472 m2 területű ingatlan
ingyenesen a Debreceni Református Hittudományi Egyetem tulajdonába kerül kert, park céljára, azzal a  feltétellel,
hogy a  Debreceni Református Hittudományi Egyetem az ingatlanokat terhelő kötelezettségeket teljes körűen
átvállalja.
(5) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI.  törvény 13.  § (3) bekezdése alapján, az állam tulajdonában lévő, Budapest, VII. kerület Dohány u. 2.
34520  helyrajzi számú ingatlan ingyenesen a  Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége tulajdonába kerül
múzeum céljára, azzal a  feltétellel, hogy a  Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége az ingatlant terhelő
kötelezettségeket teljes körűen átvállalja.
(6) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI.  törvény 13.  § (3) bekezdése alapján az állam tulajdonában lévő Veszprém 291 helyrajzi számú ingatlan
ingyenesen a  Veszprémi Főegyházmegye tulajdonába kerül a  Veszprémi Érseki és Főkáptalani Levéltár
elhelyezése céljából, azzal a  feltétellel, hogy a Veszprémi Főegyházmegye Veszprémi Érsekség az ingatlant terhelő
kötelezettségeket teljes körűen átvállalja.
(7) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI.  törvény 13.  § (3) bekezdése alapján az állam tulajdonában lévő Kecskemét 3424 helyrajzi számú és a  Baja
470/2 helyrajzi számú ingatlanok ingyenesen a Hajdúdorogi Egyházmegye tulajdonába kerülnek hitéleti és egyéb
közösségi célokra azzal a  feltétellel, hogy a  Hajdúdorogi Egyházmegye az ingatlanokat terhelő kötelezettségeket
teljes körűen átvállalja.
(8) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI. törvény 13. § (3) bekezdése alapján az állam tulajdonában lévő Balatonalmádi 4252 helyrajzi számú ingatlan
ingyenesen a  Dunántúli Református Egyházkerület, Balatonalmádi Református Egyházközsége tulajdonába kerül
hitéleti és egyéb közösségi célokra azzal a  feltétellel, hogy a  Dunántúli Református Egyházkerület, Balatonalmádi
Református Egyházközsége az ingatlant terhelő kötelezettségeket teljes körűen átvállalja.
(9) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI.  törvény 13.  § (3) bekezdése alapján az állam tulajdonában lévő Nyírbátor 2025 helyrajzi számú ingatlan
ingyenesen a  Debrecen-Nyíregyházi Egyházmegye tulajdonába kerül ifjúságnevelési tevékenység céljára azzal
a  feltétellel, hogy a  Debrecen-Nyíregyházi Egyházmegye az ingatlant terhelő kötelezettségeket teljes körűen
átvállalja.
(10) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI.  törvény 13.  § (3) bekezdése alapján az állam tulajdonában lévő Kastélyosdombó 177/1, 177/2, 172, 173,
174, 175 és 176 helyrajzi számú ingatlanok ingyenesen a  Magyar Ökumenikus Segélyszervezet tulajdonába
kerülnek krízishelyzetben lévő családok reintegrációját elősegítő gazdálkodási modellprogram megvalósítása
céljából. A  tulajdonátruházás feltétele, hogy a  Magyar Ökumenikus Segélyszervezet az ingatlanokat terhelő
kötelezettségeket teljes körűen átvállalja és a  tulajdonátruházási szerződés megkötése időpontjában fennálló
megtérítési igényét nem érvényesíti.
(11) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI. törvény 13. § (3) bekezdése alapján az állam tulajdonában lévő Budapest III. kerület 18239/4 helyrajzi számú
ingatlan ingyenesen a Magyar Máltai Szeretetszolgálat tulajdonába kerül az általa átvállalt állami és önkormányzati
közfeladat ellátásának elősegítése érdekében azzal a feltétellel, hogy a Magyar Máltai Szeretetszolgálat az ingatlant
terhelő kötelezettségeket teljeskörűen átvállalja.
(12) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló
2011.  évi CXCVI.  törvény 13.  § (3) bekezdése alapján az állam tulajdonában lévő Budapest VIII. kerület
35233/0/A/1–19 helyrajzi számú ingatlanok ingyenesen az Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség tulajdonába
kerülnek oktatási célokra, azzal a feltétellel, hogy az Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség az ingatlant terhelő
kötelezettségeket teljeskörűen átvállalja.
(13) Az (1)–(12) bekezdés szerinti ingatlanok tekintetében a  tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő
bejegyzésére alkalmas szerződést az állam nevében a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. készíti elő és köti meg.
A szerződésben az ingatlanok forgalmi értékeként a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. által megállapított forgalmi
értéket kell megjelölni.
12. Egyes állami tulajdonú ingatlanok Budapest X. kerület Kőbánya Önkormányzata részére történő
ingyenes tulajdonba adása
119. § (1) Az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése és a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi
CXCVI.  törvény 13.  § (3) bekezdése alapján az állam tulajdonában lévő Budapest X. kerület 38916/7, 38916/8,
38916/9, 38916/10, 38916/11, 38916/12 helyrajzi számú ingatlanok ingyenesen Budapest Főváros X. kerület
Kőbánya Önkormányzata tulajdonába kerülnek lakás- és helyiséggazdálkodási feladatok elősegítése érdekében,
azzal a feltétellel, hogy Budapest Főváros X. kerület Kőbánya Önkormányzata az ingatlant terhelő kötelezettségeket
teljeskörűen átvállalja.
(2) Az (1) bekezdés alapján ingyenesen tulajdonba adott ingatlanok tekintetében nem kell alkalmazni a  nemzeti
vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 13. § (4) bekezdés a) pontját, (5) és (7) bekezdését.
(3) Budapest Főváros X. kerület Kőbánya Önkormányzata a  tulajdonába adott ingatlanokat a  tulajdonátruházási
szerződésben meghatározott lakásgazdálkodási célokra használhatja fel. Ha Budapest Főváros X. kerület Kőbánya
Önkormányzata az ingatlanokat értékesíti, az elidegenítésből származó bevételt a  Budapest Főváros X. kerület
Kőbánya Önkormányzata tulajdonában álló lakáscélú ingatlanok fejlesztésére, korszerűsítésére vagy az ingyenesen
tulajdonba adott ingatlanok vonatkozásában felmerült településfejlesztési feladatok megvalósítására köteles
fordítani.
(4) A célhoz kötött hasznosításra vonatkozó előírások teljesüléséről, az ingatlanok fejlesztéséről, valamint az ingatlanok
értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról Budapest Főváros X. kerület Kőbánya Önkormányzata évente
beszámol a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. felé.
(5) Ha a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. megállapítja, hogy Budapest Főváros X. kerület Kőbánya Önkormányzata
a  célhoz kötött hasznosításra, illetve a  bevételek célhoz kötött felhasználására vonatkozó előírásoknak nem tesz
eleget, köteles a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. felszólítására, az abban meghatározott határidőig a  jogsértő
állapotot megszüntetni. A jogsértő állapot határidőre történő megszüntetésének elmulasztása esetén a  Budapest
Főváros X. kerület Kőbánya Önkormányzat tulajdonában álló ingatlan – ideértve az abból kialakított új ingatlant
is – tulajdonjoga visszaszáll az államra, ha az ingatlan vagy az abból kialakításra kerülő új ingatlan Budapest
Főváros X. kerület Kőbánya Önkormányzata részéről időközben értékesítésre került, úgy az értékesítésből
származó – az adásvétel napjától számított mindenkori jegybanki alapkamattal növelt – bevételt köteles a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. részére átadni. Az állam tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. kérelme alapján be kell jegyezni.
(6) Az (1) bekezdés szerinti ingatlanok tekintetében a  tulajdonváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére
alkalmas szerződést az állam nevében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. készíti el és köti meg.
13. A Tokaji Borvidék Szőlészeti és Borászati Kutatóintézet Nonprofit Kft. tulajdonjogának
a Tokaji Borvidék Hegyközségi Tanácsa részére történő ingyenes átadása
120. § (1) A nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi CXCVI.  törvény 13.  § (3) bekezdése és az állami vagyonról szóló 2007.  évi
CVI.  törvény 36.  § (1) bekezdése alapján, a  Tokaji Borvidék Szőlészeti és Borászati Kutatóintézet Nonprofit Kft.
(a  továbbiakban: Társaság) állam tulajdonában lévő üzletrészének tulajdonjoga ingyenesen a  Tokaji Borvidék
Hegyközségi Tanácsának tulajdonába kerül a borvidék szőlészeti és borászati kutatási tevékenységéhez kapcsolódó
közfeladatok elősegítése érdekében.
(2) Az (1) bekezdés szerinti üzletrész tulajdonátszállásának időpontja a feladatellátást szolgáló állami vagyon – ide nem
értve a  muzeális borkészletet – Társaságba történő apportálásának a  cégjegyzékbe történő bejegyzéséről szóló
cégbírósági végzés jogerőre emelkedésének napja.
(3) A Tokaji Borvidék Hegyközségi Tanácsa a Társaság jogutód nélküli, illetve jogutódlással történő megszüntetéséről,
a  Társaságban fennálló részesedése bármilyen jogcímen történő átruházásáról, a  részesedésre harmadik személy
javára bármilyen jog alapításáról kizárólag az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter előzetes, írásbeli
jóváhagyásával dönthet.
121. § A 120. § (1) bekezdése szerinti üzletrésznek a Tokaji Borvidék Hegyközségi Tanácsának számviteli nyilvántartásaiba
szereplő bekerülési értéke megegyezik az adott vagyonelemre vonatkozó a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
számviteli nyilvántartásaiban szereplő nyilvántartási értékkel.
122. § (1) A 120. § (2) bekezdése szerinti apportálással a  Társaság tulajdonába kerülő ingatlan vagyonelemeken e törvény
erejénél fogva az apportálásnak a  cégjegyzékbe történő bejegyzéséről szóló cégbírósági végzés jogerőre
emelkedésének napjától számított 5 évig elidegenítési tilalom áll fenn. Az elidegenítési tilalomnak az állam javára
szóló ingatlan-nyilvántartásba történő feljegyzését az MNV Zrt. kérelmezi a  120. § (2) bekezdése szerinti végzés
jogerőre emelkedését követően.
(2) Az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter az elidegenítési tilalom hatálya alatt – a  Tokaji Borvidék
Hegyközségi Tanácsának kezdeményezésére – egyedi döntéssel hozzájárulhat az (1) bekezdés szerint elidegenítési
tilalom hatálya alatt álló ingatlanok elidegenítéséhez azzal, hogy a  vagyonelemek elidegenítésének ellenértékét
a 120. § (1) bekezdésében meghatározott közfeladat ellátására kell fordítani.
(3) A 120. § (1) bekezdése alapján ingyenesen tulajdonba adott vagyon tekintetében nem kell alkalmazni a  nemzeti
vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 13. § (4) bekezdés b) pontját.
V. FEJEZET
A HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI KÖZSZOLGÁLTATÁSI TEVÉKENYSÉGET ÉRINTŐ FELADATÉS SZERVEZETRENDSZER ÁTALAKÍTÁSA
14. A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény módosítása
123. § A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011.  évi LXXXV.  törvény 16/A.  § (6) bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(6) A teljesítésben közreműködők az általuk gyűjtött hulladék mennyiségének az ugyanezen hulladéknak
a  termékdíjköteles termékekből keletkező hulladékok gyűjtését és hasznosítását közvetítő, valamint a  hulladékról
szóló törvény végrehajtási rendeletében meghatározott egyes gyűjtési és hasznosítási célok elérését szolgáló
szervezet (a  továbbiakban: állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet) felé elszámolt mennyiségével
csökkentett mennyiségét számolhatják el a szerződött egyéni hulladékkezelők felé.”
124. § A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011.  évi LXXXV.  törvény 16. alcímének  címe helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„16. Az állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet”
125. § A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény a következő 22/C. §-sal egészül ki:
„22/C.  § Nem állapítható meg a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996.  évi
LVII. törvény 11. §-ában foglalt tilalom megsértése az OGyHT-ben meghatározott feladatok végrehajtása érdekében
2012–2013. évben kiírt közbeszerzési eljárások során tanúsított magatartások vonatkozásában.”
126. § A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011.  évi LXXXV.  törvény 29/A.  § (1) bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(1) A vámhatóság az állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet által finanszírozott, a  22/A.  §
(6)  bekezdésében meghatározott hulladékgazdálkodási közszolgáltatás és hulladékhasznosítási szolgáltatások
körébe tartozó ügyletek tényleges megvalósulását, illetve azok végrehajtásának szabályszerűségét ellenőrzi.
Az  ellenőrzést azon személyek vonatkozásában indítja meg, amelyek számára az állami hulladékgazdálkodást
közvetítő szervezet a kifizetést teljesítette. Az állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet által történő kifizetés,
az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 41.  § (2) bekezdésétől eltérően költségvetési támogatásként
(a továbbiakban: támogatás) nyújtható.”
127. § A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011.  évi LXXXV.  törvény 37.  § (1) bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(1) Az állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet a  hulladékgazdálkodási feladatainak elvégzéséhez
költségvetési támogatást kap az e célra szolgáló  fejezeti kezelésű előirányzatból. A hulladékgazdálkodási
feladatokra az állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet által kifizetett összegek az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 41. § (2) bekezdésétől eltérően költségvetési támogatásként nyújthatók.”
128. § (1) A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 38. § (1) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg)
„i) a hulladékról szóló törvényben meghatározott gyűjtési hasznosítási célok elérése érdekében a pályáztatás, illetve
közbeszerzés útján történő szolgáltatás-megrendelés, szerződéskötés, felbontás, felmondás részletes szabályait.”
(2) A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 38. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy az állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezetet rendeletben
jelölje ki.”
129. § A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 40/C. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) E törvénynek a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi
XCIX.  törvény (a  továbbiakban: Módtv. 2.) 125.  §-ával megállapított 22/C.  §-át a  Módtv. 2. hatálybalépésekor
folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.”
130. § A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény
1. 19.  § (3) bekezdésében, 20.  § (2)–(7) bekezdésében, 21.  § (1) bekezdés b) és d) pontjában, 21.  §
(3)  bekezdésében, 22.  § (3), (4) és (6) bekezdésében, 22/A.  § (1), (3), (5) és (7) bekezdésében, 22/B.  §
(2) bekezdésében, 23. § (1) és (2) bekezdésében, 24. § (2) és (3) bekezdésében, 29/A. § (5) bekezdésében, 35. §
(2) bekezdésében és 36.  § (3) bekezdésében az „OHÜ” szövegrész helyébe az „állami hulladékgazdálkodást
közvetítő szervezet” szöveg,
2. 20.  § (1) bekezdés nyitó szövegrészében az „OHÜ” szövegrész helyébe az „állami hulladékgazdálkodást
közvetítő szervezet környezetvédelmi igazgatási feladatkörében” szöveg,
3. 21.  § (2) bekezdésében, 22.  § (1) bekezdésében, 24.  § (1) bekezdésben, 38.  § (1) bekezdés c) pontjában és
3. mellékletében az „OHÜ” szövegrészek helyébe az „állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet” szöveg,
4. 22/A.  § (1) bekezdésében a „települési szilárd hulladékkezelési közszolgáltatást ellátó” szövegrész helyébe
a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatást ellátó” szöveg,
5. 22/A. § (6) bekezdésében a „hulladékkezelési közszolgáltatásra” szövegrész helyébe a „hulladékgazdálkodási
közszolgáltatásra” szöveg,
6. 22/A.  § (7) bekezdés záró szövegrészében a „szelektív települési szilárd hulladékkezelést ellátó” szövegrész
helyébe a „szelektív hulladékgazdálkodási közszolgáltatást ellátó” szöveg,
7. 22/B.  § (1) bekezdésében az „OHÜ-nél” szövegrész helyébe az „állami hulladékgazdálkodást közvetítő
szervezetnél” szöveg,
8. 38. § (2) bekezdés d) pontjában az „Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség” szövegrész helyébe az „állami
hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet” szöveg
lép. 131. § (1) Hatályát veszti a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény
1. 21. § (2) bekezdésében a „vezetőjének” szövegrész,
2. 21. § (3) bekezdésében a „vezetője” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény
1. 19. § (1) és (2) bekezdése,
2. 21. § (4) bekezdése,
3. 40. §-a.
15. A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosítása
132. § (1) A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 34. § (3) és (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(3) A települési önkormányzat hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződést csak a  hulladékgazdálkodási
közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló törvényben meghatározott minősítési engedéllyel
(a továbbiakban: minősítési engedély) rendelkező gazdasági szereplővel köthet.
(4) A települési önkormányzat a  (3) bekezdésben meghatározottaktól eltérően azzal a minősítési engedéllyel nem
rendelkező gazdasági szereplővel is köthet hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződést, amelynek tagjai – az
államot és a települési önkormányzatot kivéve – valamennyien rendelkeznek minősítési engedéllyel.”
(2) A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 34. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) A lakosság tájékoztatása érdekében a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződést az Országos
Környezetvédelmi Információs Rendszer publikus felületén közzé kell tenni. A települési önkormányzat
a közszolgáltatási szerződés közzétételről a helyben szokásos módon gondoskodik.”
133. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 53. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A közszolgáltató az ügyfélszolgálat keretében az Fgytv.-ben meghatározottakon túlmenően)
„a) a minősítési engedélyt,”
(az ügyfélszolgálatán és a honlapján mindenki számára ingyenesen hozzáférhetővé teszi.)
134. § (1) A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 90. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) Hulladékgazdálkodási közszolgáltatást 2014. július 1-jétől csak az a  nonprofit gazdasági társaság végezhet,
amely hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel és minősítő okirattal, vagy – a  34.  § (3) bekezdésben és
a (9) bekezdésben foglaltakra tekintettel – 2015. június 30-át követően kiadott minősítési engedéllyel rendelkezik,
valamint a  települési önkormányzattal az e törvény hatálybalépését követően és minősítési okirat birtokában
hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződést kötött.”
(2) A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 90. §-a a következő (9) és (9a) bekezdéssel egészül ki:
„(9) Hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedély 2015. június 30-át követően nem adható ki. Az e törvény
alapján kiadott hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedély az abban meghatározott ideig, de legkésőbb
2015. december 31-ig hatályos.
(9a) Ha a  környezetvédelmi hatóság 2015. június 30-át követően, de a  (9) bekezdésben meghatározott
hatályvesztést megelőzően minősítési engedélyt ad ki a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel
rendelkező közszolgáltató részére, a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedélyt a  minősítési engedély
kiadásával egyidejűleg visszavonja.”
135. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény
 1. 2.  § (1) bekezdés 38a. pontjában az „az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökséget” szövegrész helyébe
az „a környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény szerinti, a  termékdíjköteles termékekből keletkező
hulladékok gyűjtését és hasznosítását közvetítő, valamint az egyes gyűjtési és hasznosítási célok elérését
szolgáló szervezetet” szöveg,
2. 37.  § (1a) bekezdésében az „érvényes hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel vagy minősítő
okirattal” szövegrész helyébe a „minősítési engedéllyel” szöveg,
3. 42.  § (2) bekezdésében a  „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel” szövegrész helyébe
a „minősítési engedéllyel” szöveg,
4. 45. § (3) bekezdésében a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel és minősítő okirattal” szövegrész
helyébe a „minősítési engedéllyel” szöveg,
5. 53. § (2) bekezdés a) pontjában az „az OHÜ által kiállított” szövegrész helyébe az „a” szöveg,
 6. 62.  § (2) bekezdésében az „a környezetvédelmi hatóság által kiadott hulladékgazdálkodási közszolgáltatási
engedély” szövegrész helyébe a „minősítési engedély” szöveg,
 7. 73. § (1) bekezdésében, 74. § (1) bekezdésében, 75. § (2) és (4) bekezdésében az „Az OHÜ” szövegrész helyébe
az „A környezetvédelmi igazgatási szerv” szöveg,
 8. 73.  § (2) bekezdésében, 75.  § (5) bekezdésében az „az OHÜ” szövegrész helyébe az „a környezetvédelmi
igazgatási szerv” szöveg,
 9. 79.  § (7) bekezdésében a  „hulladékgazdálkodási, illetve hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedély”
szövegrész helyébe a „hulladékgazdálkodási engedély, illetve minősítési engedély” szöveg,
10. 81. § (1) bekezdésében a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedélyt” szövegrész helyébe a „minősítési
engedélyt” szöveg,
11. 84. § (1) bekezdés a) pontjában a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási” szövegrész helyébe a „minősítési”
szöveg,
12. 84. § (2) bekezdésében a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási” szövegrész helyébe a „minősítési” szöveg,
13. 85. § (1) bekezdésében a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási” szövegrész helyébe a „minősítési” szöveg
lép.
136. § (1) Hatályát veszti a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény
1. 2.  § (1) bekezdés 37. pontjában a  „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel rendelkező és a”
szövegrész,
2. 34.  § (3) bekezdésében, 37.  § (1a) bekezdésében és 45.  § (3) bekezdésében az „az OHÜ által kiállított”
szövegrész,
3. 41. § (4) bekezdésében a „ , valamint az OHÜ-nek” szövegrész,
4. 62. § (3) bekezdésében az „a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedély,” szövegrész,
5. 79. § (4) bekezdésében az „a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedélyt” szövegrész,
6. 88.  § (1) bekezdés 1. pontjában a  „  , valamint a  közszolgáltatói hulladékgazdálkodási terv tartalmi
követelményeit” szövegrész.
 (2) Hatályát veszti a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény
1. 53. § (2) bekezdés d) pontja,
2. 34. alcíme,
3. 81. § (2)–(5) bekezdése,
4. 90. § (4) és (5) bekezdése.
(3) Hatályát veszti a  hulladékról szóló 2012.  évi CLXXXV.  törvény 34.  § (4) bekezdésében és 90.  § (8) bekezdésében
az „az OHÜ által kiállított” szövegrészek.
16. A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013. évi CXXV. törvény
módosítása
137. § (1) A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013.  évi CXXV.  törvény 1.  § a) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény hatálya)
„a) a környezetvédelmi hatóságra (a továbbiakban: minősítő),”
(terjed ki.)
(2) A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013.  évi CXXV.  törvény 1.  §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„1. § E törvény hatálya
a) a környezetvédelmi hatóságra (a továbbiakban: minősítő),
b) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenységet végző vagy végezni kívánó, minősítést kérelmező
gazdálkodó szervezetre (a továbbiakban: kérelmező),
c) a minősítés és a minősítés módosításának anyagi és eljárási szabályaira,
d) az osztályba sorolás szempontrendszerére,
e) az ügyfél jogaira és kötelezettségeire,
f ) a minősítési engedély időbeli hatályának meghosszabbítására, valamintg) a minősítési feltételeknek való
megfelelés és a korábban vállalt környezetirányítási célok és programok megvalósításának ellenőrzésére
terjed ki.”
138. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013. évi CXXV. törvény 2. § (1) bekezdés
3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:)
„3. hulladékgazdálkodási közszolgáltatás minősítése: kérelemre induló közigazgatási hatósági eljárás, amelynek során
a  minősítő a  végzett vagy végezni kívánt hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenységet az  e  törvényben
foglalt követelmények alapján, a minősítési osztály meghatározását is magába foglalóan engedélyezi;”
139. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013. évi CXXV. törvény 3. § (1) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kérelmező hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenységét a  minősítő a  szolgáltatás biztonsága
és a  szolgáltatás színvonala alapján minősítési osztályba sorolja, továbbá előírja a  hulladékgazdálkodási
közszolgáltatási tevékenység végzésével összefüggő feltételeket.”
140. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013. évi CXXV. törvény 4. § (2) bekezdése
a következő j)–l) ponttal egészül ki:
(A kérelem tartalma:)
„j) a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatás körébe tartozó hulladék fajtája, típusa, jellege, mennyisége (tonnában
kifejezve), összetétele,
k) a közszolgáltatási terület megnevezése, kiterjedése, valamint
l) nyilatkozat arról, hogy a kérelmező a Ht. 61. § (4) bekezdésében meghatározott esetben a közterületen elhagyott,
jogellenesen elhelyezett hulladék elszállítását és kezelését vállalja.”
141. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013. évi CXXV.  törvény 8. §-a a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„8.  § (1) A minősítő a  minősítési eljárás alapján dönt a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység
minősítési engedélyének kiadásáról. A minősítési engedélyben a  minősítő meghatározza a  hulladékgazdálkodási
közszolgáltatási tevékenység végzésének feltételeit, továbbá elvégzi a tevékenység (3) bekezdés szerinti minősítési
osztályba sorolását.
(2) A minősítési engedély – a Ket.-ben foglalt követelményeken felül – legalább a következőket tartalmazza:
a) a  kérelmező azonosító adatai (név, székhely, cégjegyzékszám, adószám, KÜJ-szám és KTJ-szám, statisztikai
számjel),
b) az engedélyezett közszolgáltatási tevékenység megnevezése,
c) a közszolgáltatással érintett terület megnevezése,
d) a közszolgáltatási tevékenység végzésének időtartama,
e) a bevezetendő biztonsági és elővigyázatossági intézkedésekre vonatkozó követelmények,
f ) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás körébe tartozó hulladék fajtája, típusa, jellege, mennyisége, összetétele,
g) közszolgáltató hulladékgazdálkodási engedélyének vagy engedélyeinek száma.
(3) A minősítő a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenységet annak szolgáltatásbiztonsági funkciója szerint
kategóriába, valamint szakmai funkcionalitása szerint fokozatba sorolja. A minősítő a kategória és a fokozat együttes
alkalmazásával sorolja a kérelmezőt osztályba az 1–4. mellékletben meghatározottak szerint.”
142. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013. évi CXXV. törvény 9. § (3) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A minősítési engedély időbeli hatálya – a  (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – az engedély jogerőre
emelkedésétől számított 36. hónap utolsó napjáig tart.”
143. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013.  évi CXXV.  törvény 11.  §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdés a) pont szerinti esetben a  minősítő megvizsgálja a  minősítési engedély kiadásának alapjául
szolgáló feltételeknek való megfelelést, és kiadja az új minősítési engedélyt.”
144. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013.  évi CXXV.  törvény 17.  §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A minősítési engedély módosítása esetén a minősítő új minősítési engedélyt ad ki, és a módosítással érintett
korábbi minősítési engedélyt visszavonja.”
145. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013.  évi CXXV.  törvény 19.  §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„19. § (1) A minősítő a kiállított minősítési engedélyekről nyilvántartást vezet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza
a) a minősítési engedély számát,
b) a kérelmező nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, adószámát,
c) a minősítési engedélyben megjelölt minősítési osztályt,
d) a minősítési engedély időbeli hatályát.
(3) A minősítési engedélyeket, továbbá a  minősítési eljáráshoz kapcsolódó nyomtatványokat és kitöltési,
módszertani útmutatókat az Országos Környezetvédelmi Információs Rendszer publikus felületén közzé kell tenni.”
146. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013.  évi CXXV.  törvény 22.  §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„22. § Minősítő okirat 2015. június 30-át követően nem adható ki. Az e törvény alapján kiadott minősítő okirat az
abban meghatározott ideig, de legkésőbb 2015. december 31-ig hatályos.”
147. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013.  évi CXXV.  törvény a  következő
22/A. §-sal egészül ki:
„22/A.  § (1) Ha a  környezetvédelmi hatóság 2015. június 30-át követően, de a  22.  §-ban meghatározott
hatályvesztést megelőzően minősítési engedélyt ad ki a minősítő okirattal rendelkező kérelmező részére, a minősítő
okiratot a minősítési engedély kiadásával egyidejűleg visszavonja.
(2) Az e törvény hatálybalépésétől 2016. július 1-jéig terjedő időszakban a minősítő okirat vagy minősítési engedély
időbeli hatálya az okirat vagy engedély kiállításától számított 12. hónap utolsó napjáig tart.”
148. § A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013. évi CXXV. törvény
 1. 4. § (2) bekezdés d) pontjában, 7. alcímének címében, 13. § (3) bekezdésében, 10. alcímének címében, 17. §
(3) bekezdésében a „minősítő okirat” szövegrész helyébe a „minősítési engedély” szöveg,
 2. 9. § (4) bekezdésében, 10. §-ában, 13. § (1) és (2) bekezdésében, 14. § (2) bekezdés b) pontjában a „minősítő
okirat” szövegrészek helyébe a „minősítési engedély” szöveg,
 3. 11. § (1) bekezdésében a „kiállított minősítő okirat” helyébe a „kiadott minősítési engedély” szöveg,
 4. 12. § (1) bekezdésében a „kiállított minősítő okiratban” szövegrész helyébe a „kiadott minősítési engedélyben”
szöveg,
 5. 12. § (2) bekezdésében a „minősítő okiratában” szövegrész helyébe a „minősítési engedélyében” szöveg,
 6. 13. § (2) bekezdésében az „időpontok” szövegrész helyébe az „időpont” szöveg,
 7. 14.  § (1) bekezdésében a  „minősítő okirat kiállításának” szövegrész helyébe a  „minősítési engedély
kiadásának” szöveg,
 8. 14.  § (2) bekezdés a) pontjában a  „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedélyében
a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenységére kiható változás” szövegrész helyébe
a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenységében olyan változás” szöveg,
9. 16. § (1) és (2) bekezdésében a „minősítő okiratot” szövegrész helyébe a „minősítési engedélyt” szöveg,
10. 1. mellékletébe foglalt táblázat A:1., B:1. és C:1. mezőjében az „A kérelmező hulladékgazdálkodási
közszolgáltatási engedéllyel rendelkezik.” szövegrész helyébe az „A kérelmező a  hulladékgazdálkodási
tevékenység ellátásához szükséges hulladékgazdálkodási engedéllyel rendelkezik.” szöveg
lép. 149. § (1) Hatályát veszti a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013. évi CXXV. törvény
1. 2.  § (1) bekezdés 7. pontjában a  „kérelmező hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedélyében
megnevezett,” szövegrész,
2. 4.  § (3) bekezdés a) pontjában a  „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedély alapját képező,
a környezetvédelmi hatóság által kiadott” szövegrész,
3. 7.  § (3) bekezdésében az „a kérelmezett minősítési osztályhoz rendelt követelményrendszer keretei között”
szövegrész.
(2) Hatályát veszti a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013. évi CXXV. törvény
1. 4. § (2) bekezdés g) pontja,
2. 4. § (3) bekezdés b) pontja,
3. 4. § (3) bekezdés c) pontja,
4. 9. § (1) és (2) bekezdése,
5. 12. alcíme,
6. 6. melléklete.
17. Az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2013. évi CXXXIV. törvény módosítása
150. § Az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi CXXXIV. törvény
1. 1. § (3) bekezdésében és 1. § (9) bekezdés a) pontjában a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel”
szövegrész helyébe a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel vagy minősítési engedéllyel” szöveg,
2. 1.  § (8) bekezdésében a  „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedélyében” szövegrész helyébe
a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedélyében vagy minősítési engedélyében” szöveg
lép.
151. § Hatályát veszti az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi
CXXXIV. törvény
1. 1. § (3) bekezdésében és 1. § (9) bekezdés a) pontjában a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel
vagy” szövegrész,
2. 1. § (8) bekezdésében a „hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedélyében vagy” szövegrész,
3. 3. § (1) bekezdésében az „az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség,” szövegrész.
VI. FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSRŐL SZÓLÓ TÖRVÉNY VÉGREHAJTÁSÁHOZ KAPCSOLÓDÓ TOVÁBBI
TÖRVÉNYMÓDOSÍTÁSOK
18. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény módosítása
152. § A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 32. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A 8. § (1) bekezdés a) pontja 3. alpontjában, a 11. § (2) bekezdésében, a 34. § (1) bekezdésében, valamint más
jogszabályban meghatározott, az országos közúthálózat üzemeltetésére, fenntartására és fejlesztésére, a díjpolitika
megalapozására, valamint a használati díj- és pótdíjszedésre, a pótdíj behajtására és a díj ellenőrzésére vonatkozó
állami feladatok pénzügyi forrásait a központi költségvetésről szóló törvényben kell megállapítani.”
153. § A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 33/A. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A használati díjakból származó bevétel a  32.  § (4) és (5) bekezdésében meghatározott célokra, valamint
a közlekedési infrastruktúra fejlesztésében állami feladatokat ellátó NIF Zrt. más forrásból meg nem térülő működési
költségeinek fedezetét biztosító, továbbá a  29.  § (1) bekezdése szerinti építtetői feladatok ellátása körében az
országos közutak felújítását és fejlesztését szolgáló projektek megvalósítását biztosító támogatás nyújtására
használható fel.”
154. § A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 33/A. §-a a következő (5a) és (5b) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) A használati díjból származó bevétel az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 14.  § (4) bekezdés
d) pontja szerinti fejezet javára számolandó el mint költségvetési bevétel.
(5b) A használati díjból származó bevételt
a) nettó díjak összege,
b) általános forgalmi adó
jogcímeken kell elszámolni és befizetni a központi költségvetésbe.”
155. § A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 33/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A használati díjfizetéssel érintett országos közutakat vagy azok egyes szakaszait, a  használati díj mértékét,
a fizetés módját és feltételeit a miniszter az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben, rendeletben állapítja
meg.
(2) A használati díj nem tartalmazhat sem közvetett, sem közvetlen megkülönböztetést, így különösen tilos
a  diszkrimináció a  gépjárművek nemzetisége vagy a  gépjárművek tulajdonosának (üzemben tartójának)
nemzetisége, illetve letelepedési országa, valamint a  járművek nyilvántartásba vételi helye, illetve a  közlekedési
tevékenység kiindulási pontja vagy rendeltetési helye alapján.
(3) A használati díj tekintetében díjellenőrzésre a rendőrség, díjellenőrzés támogatásra a NÚSZ Zrt. jogosult.
(4) A NÚSZ Zrt. a díjellenőrzés támogatási tevékenysége során:
a) adatgyűjtést végez a  díjköteles útszakaszon közlekedő gépjárművekről, telepített fix vagy mobil eszközök
felhasználásával,
b) az a) pont szerinti eszközök útján felvételezett, azonosításra alkalmas adatokat és a rendszám adatokat összeveti
az úthasználati jogosultsággal rendelkezőkről rendelkezésére álló adatokkal, valamint a  külön jogszabály szerinti
közúti közlekedési nyilvántartó szerv által vezetett útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében
használható közutak díjmentes használatára jogosultak nyilvántartásának mentességre vonatkozó adataival,
c) a  b) pont szerinti összevetés alapján összeállított adatállományt – kivéve a  jogosult úthasználatra vonatkozó
adatokat – átadja a díjellenőrzésre jogosult hatóság számára,
d) az átadott adatokat az átadást követő 180 napig jogosult tárolni a  jogosulatlan úthasználat miatt esetlegesen
megindult közigazgatási eljárásban való felhasználás céljából.
(5) A NÚSZ Zrt. a  díjellenőrzés-támogatási feladatai ellátása érdekében közvetlen adathozzáféréssel díjmentesen
átveheti az útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében használható közutak díjmentes használatára
jogosultak nyilvántartásának mentességre vonatkozó adatait.”
156. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pontja a következő 36. alponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap
a Kormány, hogy)
„36. a  33/A.  § szerinti használati díj és pótdíj központi költségvetésbe történő befizetésének rendjét, részletes
szabályait, továbbá az elszámolás számviteli szabályait;”
(rendeletben állapítsa meg.)
(2) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés m) pontja a következő mc) alponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap
a közlekedésért felelős miniszterrel egyetértésben)
„mc) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal felügyeletét ellátó miniszter, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal állományának
tagjai, járművei és magánútjai, valamint az általuk üzemben tartott járművek forgalomba helyezése és időszakos
vizsgálata tekintetében az eltérő rendelkezéseket;”
(rendeletben állapítsa meg.)
157. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 48.  § (3) bekezdés a) pont 5. alpontjában a „továbbá a  járművek
üzemeltetésének általános feltételeit” szövegrész helyébe az „ezen tevékenységek végzéséhez használható járművek
üzemeltetésének általános feltételeit, továbbá az e járművek vezetőinek képzésére vonatkozó feltételeket” szöveg
lép.
(2) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
1. 2. § (4) bekezdésében a „valamint” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, valamint” szöveg,
2. 29.  § (14) bekezdésében az „az Állami Autópálya Kezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: ÁAK Zrt.)” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: NÚSZ Zrt.)” szöveg,
3. 33/A. § (6) bekezdésében az „az ÁAK Zrt.” szövegrész helyébe az „a NÚSZ Zrt.” szöveg,
4. 33/A. § (6) bekezdésében az „az ÁAK Zrt.-vel” szövegrész helyébe az „a NÚSZ Zrt.-vel” szöveg,
5. 33/B. § (8) bekezdésében az „az ÁAK Zrt.” szövegrész helyébe az „a NÚSZ Zrt.” szöveg
lép.
(3) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
1. 20. § (1) bekezdés m) pontjában az „útdíjköteles útszakaszok használatáért fizetendő, megtett úttal arányos
útdíjra” szövegrész helyébe az „út- és használati díjköteles útszakaszok használatáért fizetendő díjra” szöveg,
2. 21.  § (1) bekezdés h) pontjában az „a díjköteles útszakaszok használatáért fizetendő, megtett úttal arányos
útdíjra” szövegrész helyébe az „az út- és használati díjköteles útszakaszok használatáért fizetendő díjra”
szöveg,
3. 21.  § (3a) bekezdésében az „üzemeltetője” szövegrész helyébe a  „működtetője, és az úthasználati díj
megfizetésének ellenőrzésére kijelölt szervezet” szöveg,
4. 33/C.  § (1) bekezdés nyitó szövegrészében a  „díjköteles országos közutak díjfizetés ellenében történő
használatának ellenőrzésére jogosult szervezetek a  díjköteles utak használati díja megfizetésének helyszíni
ellenőrzése, valamint a  megengedett” szövegrész helyébe a  „hatósági ellenőrzés lefolytatására jogosult
szervezetek a megengedett” szöveg
lép. 158. § (1) Hatályát veszti a  közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 33/A.  § (1) bekezdésében az „ennek elmulasztása
esetén pótdíjat kell fizetni” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
1. 33/A. § (4) és (4a) bekezdése,
2. 33/C. § (1) bekezdés d) és e) pontja.
19. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosítása
159. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 74/A. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Ha az illetékbélyeget tartalmazó iratot jogszabály rendelkezése alapján nem az eljáró hatóság veszi át és
érkezteti, az illetékbélyeget az irat átvételére és érkeztetésére jogosult szerv értékteleníti.”
20. A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény módosítása
160. § A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 8. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az adóból származó bevétel – a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti forrásmegosztásról
szóló törvényben meghatározott kivétellel – az azt megállapító önkormányzat bevétele.”
161. § A helyi adókról szóló 1990.  évi C.  törvény IV. Fejezet az „Az adókötelezettség, az adó alanya” alcíme a  következő
36/A. §-sal egészül ki:
„36/A.  § A helyi iparűzési adóból származó bevétel különösen a  települési önkormányzat képviselő-testületének
hatáskörébe tartozó szociális ellátások finanszírozására használható fel. A helyi iparűzési adóból származó bevétel
az önkormányzati hivatal állományában foglalkoztatottak személyi juttatásai és az ahhoz kapcsolódó munkaadókat
terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó finanszírozására nem fordítható azt meghaladó mértékben, mint
amilyen mértékben a  települési önkormányzatot az adóerő-képessége szerint a  központi költségvetésről szóló
törvényben meghatározott hivatali működési támogatáshoz kapcsolódó beszámítás terheli.”
162. § A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 43. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Ha az adó alanya a vagyoni értékű jog jogosítottja és a 2012. december 31-ét követő időszakra vonatkozó adóját
nem fizette meg és a végrehajtás vele szemben eredménytelenül zárul, vagy az adózó bármely okból – különösen
az adózás rendjéről szóló 2003.  évi XCII.  törvény 134.  §-a szerinti eljárás alapján engedélyezett adómérséklés
esetére – megfizetni nem képes, az adóhatóság az így előállt adó, adótartozás megfizetésére határozattal kötelezi az
építmény, telek tulajdonosát.”
163. § A helyi adókról szóló 1990.  évi C.  törvény 1/A.  § (5) bekezdésében a „bevétele.” szövegrész helyébe a „bevétele,
amelyet fejlesztési célra és a települési önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartozó szociális ellátások
finanszírozására használhat fel.” szöveg lép.
21. A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
módosítása
164. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 7. § (8) bekezdés e) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
[A (7) bekezdés szerinti előzetes megállapodásnak tartalmaznia kell]
„e) a foglalkoztatásra irányuló jogviszony várható kezdő és befejező időpontját,”
(2) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 7.  § (8) bekezdése
a következő f ) és g) ponttal egészül ki:
[A (7) bekezdés szerinti előzetes megállapodásnak tartalmaznia kell]
„f ) a foglalkoztatás helyének megjelölését, valamint
g) ha a  foglalkoztatásra várhatóan nem az általános teljes napi munkaidőben kerül sor, a  részmunkaidős
foglalkoztatás munkaidejét.”
165. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 13/A.  §-a a  következő
(2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A (2) bekezdésben meghatározott nyilvántartással összefüggő eljárásért igazgatási szolgáltatási díjat kell
fizetni.”
(2) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 13/A.  § (4) bekezdés
b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben határozza meg)
„b) a  munkaerő-piaci szolgáltatásokat, – ideértve az egyes munkaadói és munkavállalói csoportok számára
nyújtható speciális szolgáltatásokat is –,”
(3) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 13/A.  § (4) bekezdés
f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben határozza meg)
„f ) a szolgáltatások igénybevételének időtartama alatt a keresetpótló juttatás nyújtásának, valamint a szolgáltatás
igénybevételének biztosítása érdekében, a szolgáltatás időtartama alatt az arra rászoruló, a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti hozzátartozó gondozásával, ápolásával, továbbá
gyermek (ideértve az örökbefogadott és a  nevelt gyermek) felügyeletével kapcsolatban felmerült indokolt kiadás
megtérítésének feltételeit és szabályait,”
(4) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 13/A.  § (4) bekezdése
a következő h) és i) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben határozza meg)
„h) – az adópolitikáért felelős miniszter egyetértésével – az a) pontban meghatározott nyilvántartással összefüggő
eljárásért járó igazgatási szolgáltatási díj mértékét, a díj megfizetésével, beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával
kapcsolatos szabályokat,
i) az a) pontban meghatározott eljárás során a  szakértő igénybevételének – a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben nem szabályozott – szabályait.”
166. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 14.  § (4) bekezdése
a következő c) ponttal egészül ki:
(Képzési támogatásként)
„c) a képzésben történő részvétel lehetőségének biztosítása érdekében, a képzés időtartama alatt az arra rászoruló,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti hozzátartozó ápolásával,
gondozásával, valamint a gyermek felügyeletével kapcsolatban felmerült indokolt kiadás megtérítése”
(adható.)
167. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 16.  § (2) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás legfeljebb egyévi időtartamra, súlyosan hátrányos helyzetű
személy foglalkoztatásához legfeljebb kétévi időtartamra nyújtható.”
(2) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 16.  § (4) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A (3) bekezdésben meghatározott támogatás esetén a  támogatás és a  továbbfoglalkoztatás együttes
időtartama legfeljebb egy év, súlyosan hátrányos helyzetű személy foglalkoztatása esetén legfeljebb két év lehet.”
168. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 21.  §-a a  következő
(2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Az e törvény, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott foglalkoztatást elősegítő
támogatásról szóló hatósági szerződés alapján támogatásban részesülő munkaadó helyébe jogutódja léphet
feltéve, ha a  jogutód egyoldalú írásbeli nyilatkozatban vállalja a  támogatás jogszabályban, valamint a  hatósági
szerződésben meghatározott feltételeinek teljesítését.”
169. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 27.  § (1) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az álláskeresési járadék folyósításának időtartamát (a  továbbiakban: folyósítási idő) – az (5) bekezdésben
foglaltak, valamint a  25.  § (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – annak az időtartamnak az
alapulvételével kell megállapítani, amely alatt az álláskereső az álláskeresővé válást megelőző három év alatt
munkaviszonyban, közfoglalkoztatási jogviszonyban töltött, vagy egyéni, illetőleg társas vállalkozói tevékenységet
folytatott, feltéve ez utóbbi esetben, hogy vállalkozói tevékenysége alatt járulékfizetési kötelezettségének eleget
tett (a  továbbiakban együtt: jogosultsági idő). A jogosultsági idő tartamába nem számítható be az az időtartam,
amely alatt az álláskereső álláskeresési járadékban vagy vállalkozói járadékban részesült. Az előbbiekben
meghatározott hároméves időtartam meghosszabbodik a  következő időtartamokkal vagy azok egy részével, ha
ezen időtartamok alatt munkaviszony, közfoglalkoztatási jogviszony nem állt fenn, vagy az álláskereső jogosultsági
időnek minősülő vállalkozói tevékenységet nem folytatott:
a) a sor-, valamint tartalékos katonai szolgálat, továbbá a polgári szolgálat,
b) a keresőképtelenséggel járó betegség,
c) a beteg gyermek ápolására igénybe vett táppénzes állomány,
d) a  terhességi-gyermekágyi segély, csecsemőgondozási díj, a  gyermekgondozási díj, a  gyermekgondozási segély
folyósítása,
e) a  megváltozott munkaképességű személyek ellátásai, a  rehabilitációs járadék, a  rokkantsági és a  baleseti
rokkantsági nyugdíj, a  rendszeres szociális járadék, az átmeneti járadék, a bányászok egészségkárosodási járadéka
folyósításának,
f ) az előzetes letartóztatás, valamint a szabadságvesztés- és az elzárásbüntetés,
g) az ápolási díj és a gyermeknevelési támogatás folyósítása,
h) a nappali tagozaton történő tanulmányok folytatásának
időtartamával.”
(2) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 27.  §-a a  következő
(5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony abban az esetben minősül az (1) bekezdés szerinti jogosultsági időnek,
ha annak időtartama alatt a nevelőszülő álláskeresési ellátásban nem részesül.”
170. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 29. § (1) bekezdés e) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(Szünetel az álláskeresési járadék folyósítása, ha az álláskereső)
„e) a 14. § (6) bekezdésében meghatározott keresetpótló juttatásban részesül, a keresetpótló juttatás kezdőnapjától,
vagy olyan képzésben vesz részt, amelynek keretében felzárkózást elősegítő megélhetési támogatásban részesül,
a felzárkózást elősegítő megélhetési támogatás folyósítása alatt,”
171. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 36/B.  §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„36/B. § (1) Az állami adóhatóság az ellátásra való jogosultság igazolása céljából kérelemre igazolást ad ki az egyéni
és társas vállalkozó, valamint a Tbj. 56/A. §-a szerinti járulékfizetés esetén a külföldi vállalkozás által foglalkoztatott
természetes személy részére a munkaerő-piaci járulék alapjáról és a járulék befizetéséről, megjelölve a járulékfizetési
kötelezettség alól mentes időszakokat is.
(2) A 30.  § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feltétel teljesülését az állami foglalkoztatási szerv
megkeresésére a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv igazolja. Az igazolás kiadásához a nyugdíjbiztosítási igazgatóság
egyeztetési eljárást nem folytat le.”
172. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 39.  § (3) bekezdés
d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Nemzeti Foglalkoztatási Alapon belül – a pénzeszközök felhasználásának célja szerint – a következő alaprészeket kell
elkülöníteni:)
„d) bérgarancia alaprészt, a  Bérgarancia Alapról szóló 1994.  évi LXVI.  törvényben meghatározott támogatás,
valamint annak folyósításával kapcsolatos postaköltség finanszírozására;”
(2) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 39.  § (12) bekezdés
g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Nemzeti Foglalkoztatási Alap költségvetésében külön előirányzat tartalmazza:)
„g) a kincstár által terhelt, a számlavezetéssel kapcsolatos működési kiadásokat.”
(3) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 39.  §-a a  következő
(13) bekezdéssel egészül ki:
„(13) A (12) bekezdés b) pontjában meghatározott előirányzatból elszámolhatók az 57/D.  §-ban meghatározott
adatbázishoz és az előfinanszírozással megvalósuló programokban a  résztvevők nyilvántartásához, valamint
a  programokban nyújtott támogatások felhasználásának nyomon követéséhez szükséges informatikai költségek,
továbbá a programok megvalósítását szolgáló módszertani fejlesztés költségei.”
173. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 54.  § (10a) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10a) A 25. életévét betöltött olyan álláskereső esetében, aki sem álláskeresési járadékra, sem nyugdíj előtti
álláskeresési segélyre nem jogosult, és nem vesz részt munkaerő-piaci programban vagy nem részesül
munkaerő-piaci szolgáltatásban a  25.  § (2) bekezdésében foglaltakon kívül a  munkahely abban az esetben is
megfelelő, ha a foglalkoztatás közfoglalkoztatási jogviszonyban történik.”
(2) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 54.  § (11) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(11) Az állami foglalkoztatási szerv álláskeresőként – a (12) bekezdésben foglaltak figyelembe vételével – kérelmére
azt a személyt veszi nyilvántartásba, aki
a) megfelel az 58. § (5) bekezdés d) pont 1–5. alpontjában meghatározott feltételeknek és
b) kötelezettséget vállal arra, hogy az állami foglalkoztatási szervvel a (9) és (10) bekezdés szerint
együttműködik.”
(3) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 54.  §-a a  következő
(12) bekezdéssel egészül ki:
„(12) Az állami foglalkoztatási szerv a  gyermekgondozási segélyben részesülő személyt – kérelmére –
a  (11)  bekezdésben meghatározott feltételek fennállása esetén, akkor veszi álláskeresőként nyilvántartásba, ha
annak folyósítása alatt, a családok támogatásáról szóló törvény szerint keresőtevékenységet folytathat.”
(4) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 54.  §-a a  következő
(13) bekezdéssel egészül ki:
„(13) A közfoglalkoztatott a közfoglalkoztatás időtartama alatt köteles elfogadni az állami foglalkoztatási szerv által
részére felajánlott, 25. § (2) bekezdése szerinti megfelelő munkahelyet.”
(5) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 54.  § (14a) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(14a) Az álláskereső aktív munkahelykereső tevékenysége és álláskeresőként való nyilvántartása
– a (18) bekezdésben foglaltak figyelembe vételével – szünetel, ha az álláskereső
a) a munkaügyi központ által támogatott, vagy az állami felnőttképzési szerv által szervezett képzésben vesz részt,
b) rövid, 90 napot meg nem haladó időtartamú keresőtevékenységet (kivéve az egyszerűsített foglalkoztatást)
folytat,
c) – az időtartamtól függetlenül – közfoglalkoztatásban vesz rész,
d) terhességi-gyermekágyi segélyre, csecsemőgondozási díjra, gyermekgondozási díjra vagy gyermekgondozási
segélyre való jogosultságának megállapítását jelenti be, terhességi-gyermekágyi segély, csecsemőgondozási díj
és gyermekgondozási díj esetén a  jogosultság megállapítását követő naptól, gyermekgondozási segély esetén
a jogosultság megállapításának napjától,
e) önkéntes tartalékos katonai tényleges szolgálatot teljesít, a szolgálatteljesítés időtartama alatt, továbbá
f ) szabadságvesztés időtartama alatt.”
(6) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 54.  §-a a  következő
(14b) bekezdéssel egészül ki:
„(14b) Az álláskereső (9) bekezdés c) pontja szerinti bejelentési kötelezettsége a (14a) bekezdés szerinti szünetelés
időtartama alatt is fennáll.”
(7) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 54.  §-a a  következő
(18) bekezdéssel egészül ki:
„(18) Az álláskereső aktív munkahelykereső tevékenysége a gyermekgondozási segélyre és gyermekgondozási díjra
való jogosultságának bejelentése esetén akkor szünetel, ha annak folyósítása alatt a családok támogatásáról szóló
törvény és a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény szerint nem folytathat keresőtevékenységet,
vagy keresőtevékenységet folytathat, de kéri az aktív munkahelykereső tevékenységének és álláskeresőként való
nyilvántartásának szünetelését.”
174. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 57/A.  § (2) bekezdés
e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdésben meghatározott szervek a  jogszabályban meghatározott feladataik ellátásával összefüggésben
a következő adatok nyilvántartására jogosultak:]
„e) az álláskeresési ellátás, a  foglalkoztatást elősegítő támogatás, valamint a  munkaerő-piaci szolgáltatás
megállapításához és igénybevételéhez és nyújtásához szükséges e törvényben és más törvényben meghatározott
adatok,”
(2) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 57/A.  § (2) bekezdés
l) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdésben meghatározott szervek a  jogszabályban meghatározott feladataik ellátásával összefüggésben
a következő adatok nyilvántartására jogosultak:]
„l) az állami foglalkoztatási szerv által végzett munkaközvetítői tevékenység végzéséhez, valamint a munkaerő-piaci
szolgáltatások igénybevételéhez a  munkavállalással kapcsolatos személyes és szakmai kompetenciákra,
körülményekre és a munkáltató munkaerő-tervezésére vonatkozó adatok,”
(3) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 57/A.  §-a a  következő
(10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) Az e törvény szerinti eljárások során az uniós rendeletek szerinti hozzáférési pontot működtető egészségügyért
felelős miniszter az uniós rendeletek szerinti célból, az ahhoz szükséges mértékben és ideig kezeli az elektronikus
adatcserével érintett, az (1) bekezdés szerinti szervek által e törvény szerint kezelt személyes és különleges adatokat.”
175. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 57/B.  § (1) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az állami foglalkoztatási szerv, a  rehabilitációs hatóság az Szt. szerint foglalkoztatást helyettesítő támogatásra
jogosult személyekről, a  rehabilitációs ellátásban részesülő személyekről, valamint a  közfoglalkoztatásban
résztvevő személyekről a  munkaerő-piaci helyzetük javítása, a  közfoglalkoztatásban való részvételük biztosítása,
a  közfoglalkoztatás megszervezése, a  közfoglalkoztatás feltételeinek biztosítása, a  közfoglalkoztatásért felelős
miniszter, az állami foglakoztatási szerv, a  rehabilitációs hatóság, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatal
járási (fővárosi kerületi) hivatala (a továbbiakban: járási hivatal) ezzel összefüggő feladatai eredményes ellátásának
elősegítése, továbbá a szociális ellátásokra való jogosultságot megállapító törvényben meghatározott jogosultsági
feltételek fennállásának ellenőrzése céljából elektronikus nyilvántartást vezet (a továbbiakban: adatbázis).”
176. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 57/C.  § (1) bekezdés
d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az állami foglalkoztatási szerv az 57/B.  § (1) bekezdésében meghatározott célok teljesülése érdekében folyamatos
elektronikus adatkapcsolat keretében biztosítja]
„d) az állami felnőttképzési intézmény számára a (4) bekezdésben meghatározott adatátvételhez”
(szükséges hozzáférést.)
(2) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 57/C.  § (4) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az állami felnőttképzési intézmény a  képzési igények felmérése és a  képzések szervezésének területi
összehangolása, valamint a közfoglalkoztatás szervezése érdekében az adatbázisnak az 57/B. § (3) bekezdés 2. pont
a) és b) alpontjában és 3. pont a)–e) alpontjában meghatározott adatokat közvetlen hozzáféréssel átveheti.”
177. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 57/D.  §-a a  következő
(6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott adatbázissal kapcsolatos fejlesztéseket a miniszter kezdeményezheti.”
178. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. § (5) bekezdés a) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„a) munkaviszony: a  magyar jog hatálya alá tartozó munkaviszony, közszolgálati jogviszony, kormányzati
szolgálati jogviszony, közalkalmazotti jogviszony, bírósági és igazságügyi, valamint ügyészségi szolgálati viszony,
a közfoglalkoztatási jogviszony, a biztosított bedolgozói – és az 1994. június 1-jét megelőzően létesített – ezzel egy
tekintet alá eső bedolgozói jogviszony, a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony, a szövetkezeti tag munkaviszony
jellegű munkavégzésre irányuló jogviszonya – ide nem értve az iskolaszövetkezet nappali tagozatos tanuló, hallgató
tagját és a  szociális szövetkezet tagi munkavégzésre irányuló jogviszonyban munkát végző tagját –, fegyveres és
rendvédelmi szervek hivatásos és szerződéses állományú tagjának szolgálati viszonya,”
(2) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. § (5) bekezdés c) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„c) munkaadó: az a jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, valamint természetes személy, aki
munkavállalót foglalkoztat, illetve foglalkoztatni kíván,”
(3) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. § (5) bekezdés d) pont
4. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában
álláskereső: az a személy, aki)
„4. az alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszony és a  nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony kivételével
munkaviszonyban nem áll, és egyéb keresőtevékenységet sem folytat, és”
(4) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. § (5) bekezdés e) pont
4. és 5. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában
kereső tevékenység: – az 1–5. pontban foglaltak figyelembevételével – minden olyan munkavégzés, amelyért díjazás jár,
továbbá kereső tevékenységet folytatónak kell tekinteni azt a személyt is, aki külön törvény szerint egyéni vállalkozónak
minősül, valamint aki gazdasági társaság tevékenységében személyes közreműködés vagy mellékszolgáltatás keretében
történő munkavégzés útján vesz részt, illetve aki a  társaság vezető tisztségviselője vagy a  társasági szerződésben
közreműködési/munkavégzési kötelezettsége/joga fel van tüntetve.)
„4. Nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyban álló nevelőszülő e törvény alkalmazása szempontjából nem
tekinthető keresőtevékenységet folytató személynek, ha nevelőszülői jogviszonya mellett más keresőtevékenységet
nem végez.
5. A szociális szövetkezet tagja által a  szövetkezetben végzett személyes közreműködés akkor minősül
keresőtevékenységnek, ha a  személyes közreműködés ellenértékeként megszerzett bevétel meghaladja havonta
a minimálbér összegét.”
(5) A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 58.  § (8) bekezdése
a következő g) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben határozza meg)
„g) a munkaadó munkaerőigénye bejelentése módjának és formájának”
(szabályait.)
179. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991.  évi IV.  törvény 60.  § (1) bekezdése
a következő f ) ponttal egészül ki:
(Ez a törvény)
„f ) a  munkavállalók szabad mozgásával összefüggésben a  munkavállalóknak biztosított jogok gyakorlását
megkönnyítő intézkedésekről szóló 2014. április 16-i 2014/54/EU parlamenti és tanácsi irányelvnek”
(való megfelelést szolgálja.)
180. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény „Fogalommeghatározások
és záró rendelkezések” alcíme a következő 59/E. §-sal egészül ki:
„59/E.  § E törvénynek a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi
XCIX.  törvénnyel megállapított rendelkezéseit a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének
megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági
eljárásban is alkalmazni kell.”
181. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
 1. 14.  § (1) bekezdés c) pontjában a „terhességi gyermekágyi segélyben” szövegrész helyébe a „terhességi
gyermekágyi segélyben, csecsemőgondozási díjban” szöveg,
 2. 29.  § (1) bekezdés a) pontjában a  „terhességi-gyermekágyi segélyre” szövegrész helyébe a  „terhességi
gyermekágyi segélyre, csecsemőgondozási díjra” szöveg, a  „terhességi-gyermekágyi segély” szövegrész
helyébe a „terhességi-gyermekágyi segély, csecsemőgondozási díj” szöveg,
3. 30. § (2) bekezdésében az „(1)” szövegrész helyébe az „(1)–(3)” szöveg,
 4. 54. § (14) bekezdés e) pontjában az „e)–g)” szövegrész helyébe a „c) és e)–g)” szöveg,
 5. 54. § (14) bekezdés h) pontjában a „terheli, vagy” szövegrész helyébe a „terheli.” szöveg,
 6. 54. § (14) bekezdés i) pontjában a „37/B. §” szövegrész helyébe a „37/A. §” szöveg,
 7. 57/B. § (3) bekezdés 1. pontjának nyitó szövegrészében a „foglalkoztatást helyettesítő támogatásra jogosult”
szövegrész helyébe a  „foglalkoztatást helyettesítő támogatásra nem egészségkárosodottként jogosult”
szöveg,
8. 57/C. § (1) bekezdés a) pontjában az „adatrögzítéshez és” szövegrész helyébe az „adatrögzítéshez és a  járási
hivatal számára” szöveg,
9. 57/C. § (3) bekezdésében a „települési önkormányzat jegyzője” szövegrész helyébe a „járási hivatal” szöveg,
10. 58.  § (5) bekezdés k) pont 1. alpontjában a  „terhességi-gyermekágyi segélyben” szövegrész helyébe
a „terhességi-gyermekágyi segélyben, csecsemőgondozási díjban” szöveg,
11. 11. 58.  § (9) bekezdés a) pontjában a „terhességi gyermekágyi segélyt” szövegrész helyébe a „terhességi
gyermekágyi segélyt, csecsemőgondozási díjat” szöveg
lép. 182. § (1) Hatályát veszti a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
1. 7. § (8) bekezdés d) pontjában a „valamint” szövegrész,
2. 8. § (6) bekezdése b) pontjában az „– a miniszter által meghatározott módon –” szövegrész,
3. 13/A. § (2) bekezdésében az „az álláskereső és a szolgáltatást kérő részére” szövegrész,
4. 13/A. § (3) bekezdésében az „álláskeresővel és a munkaerőpiaci szolgáltatást kérővel készített” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
1. 39. § (12) bekezdés a) pontja,
2. 54. § (14) bekezdés g) és i) pontja,
3. 57/A. § – az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi CLXXVI. törvény 154. §-ával
megállapított – (11) bekezdése,
4. 58. § (5) bekezdés – az egyes foglalkoztatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2013. évi CLXXIX. törvény
1. § (25) bekezdésével megállapított – v) pontja.
22. A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosítása
183. § A csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 83/A.  § (8) bekezdésében a  „Módtv.
hatálybalépését megelőzően” szövegrész helyébe a „Módtv. hatálybalépésekor folyamatban lévő, továbbá a Módtv.
hatálybalépését megelőzően” szöveg lép.
23. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosítása
184. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII.  törvény 23/B. § (7) bekezdés b) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdés szerinti kérelem alapján kikötött részmunkaidőben a munkáltató a közalkalmazottat]
„b) legfeljebb a gyermek hároméves koráig, három vagy több gyermeket nevelő közalkalmazott esetén a gyermek
ötéves koráig”
(köteles foglakoztatni.)
185. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény a következő 57/A. §-sal egészül ki:
„57/A.  § Az apának gyermeke születése esetén, legkésőbb a  születést követő második hónap végéig öt,
ikergyermekek születése esetén hét munkanap pótszabadság jár, amelyet kérésének megfelelő időpontban kell
kiadni. A szabadság akkor is jár, ha a gyermek halva születik vagy meghal.”
186. § (1) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.  évi XXXIII.  törvény 59.  § (1) bekezdés a) pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A közalkalmazotti jogviszony tekintetében)
„a) az Mt. munka- és pihenőidőről szóló rendelkezései (XI. Fejezet) közül a 92. § (4) bekezdése, a 116–117. §, a 118. §
(4) bekezdése, a 119. § (2) bekezdése, a 123. § (6) bekezdése és a 135. § (4)–(6) bekezdése nem alkalmazható;”
(2) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 59. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A közalkalmazotti jogviszony tekintetében az Mt. 298. § (7) bekezdése nem alkalmazható.”
187. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (1) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg)
„d) a gyermek születése esetén az apát megillető pótszabadság igénybevételére vonatkozó szabályokat.”
188. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.  évi XXXIII.  törvény 41.  § (5) bekezdésében a  „kutatás-fejlesztésről
és a  technológiai innovációról szóló törvény” szövegrész helyébe a  „tudományos kutatásról, fejlesztésről és
innovációról szóló törvény” szöveg lép.
24. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
módosítása
189. § A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 21. § r) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[E törvény felhatalmazása alapján a 17. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti adatokat jogosultak igényelni:]
„r) az út- és úthasználati díjköteles országos közutak díjfizetés ellenében történő használatának ellenőrzésére
jogosult szervezetek törvényben meghatározott feladataik ellátásához.”
25. A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról
szóló 1993. évi LXXVIII. törvény módosítása
190. § A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993.  évi
LXXVIII. törvény 1/A. §-a a következő (2a) és (2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Az ingatlan tulajdonjogának az (1) bekezdés szerinti megszerzése nem engedélyezhető, ha az a  közérdeket
sértené. A közérdek sérelmének minősül, ha a kérelmező külföldi természetes személy büntetett előéletű. Külföldi
jogi személy kérelmező esetén a közérdek sérelme akkor valósul meg, ha a fióktelep vagy kereskedelmi képviselet
a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvény szerint alkalmazott tevékenység
korlátozására vonatkozó intézkedés hatálya alatt áll. Az e törvény végrehajtására kiadott kormányrendelet
a közérdek sérelmének a tulajdonjog megszerzése engedélyezését kizáró további eseteit állapíthatja meg.
(2b) A külföldi természetes személy kérelmező a  tulajdonjog megszerzésének engedélyezése iránti kérelem
benyújtásával egyidejűleg a  fővárosi és megyei kormányhivatal részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt
a  tényt, hogy büntetlen előéletű, vagy kéri, hogy e tény fennállására vonatkozó adatokat a  fővárosi és megyei
kormányhivatal részére – a  kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján – a  bűnügyi nyilvántartó
szerv továbbítsa. Az adatigénylés során a  fővárosi és megyei kormányhivatal a  (2a) bekezdésben meghatározott
adatokat igényelheti a bűnügyi nyilvántartó szervtől. Az ennek alapján megismert személyes adatokat a fővárosi és
megyei kormányhivatal a kérelem elbírálása iránti eljárás jogerős befejezéséig kezeli.”
26. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993. évi költségvetéséről szóló
1992. évi LXXXIV. törvény módosítása
191. § A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993.  évi költségvetéséről szóló 1992.  évi LXXXIV.  törvény
4. § (3) bekezdés f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kiadások fedezetét a következő bevételek képezik:)
„f ) a központi támogatások;”
192. § A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993.  évi költségvetéséről szóló 1992.  évi LXXXIV.  törvény
5. § (3) bekezdés f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kiadások fedezetét a következő bevételek képezik:)
„f ) a központi támogatások, ideértve a rokkantsági, rehabilitációs ellátások részbeni fedezetére átvett pénzeszköz és
egyéb, törvényben előírt támogatás összegét;”
193. § A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXXIV. törvény
1. 4.  § (2) bekezdésében a  „költségére,” szövegrész helyébe a  „költségére, a  kapcsolattartás elektronikus és
digitális eszközeinek – ideértve a kapcsolódó szolgáltatásokat – fenntartási költségére,” szöveg,
2. 5. § (1) bekezdés b) pontjában a „terhességi-gyermekágyi segélyt,” szövegrész helyébe a „csecsemőgondozási
díjat, terhességi-gyermekágyi segélyt” szöveg
lép. 194. § Hatályát veszti a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993.  évi költségvetéséről szóló 1992.  évi
LXXXIV. törvény
1. 11. § (6) bekezdése,
2. 12–17. §-a,
3. 34.  §-a,
4. 35.  §-a,
5. 1–12. melléklete.
27. A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény módosítása
195. § A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 3. § (2) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó szervek:)
„g) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal;”
196. § A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 9/B. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A közigazgatási bírság összege természetes személy esetében 200  000 forintig, jogi személy és jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezet esetében 100  000 forinttól 2  000  000 forintig terjedhet. A bírság
kiszabása az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglaltak megvalósulása esetén a  jogszabálysértéssel érintett
adatszolgáltatásonként történik.”
197. § A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény a következő 26/A. §-sal egészül ki:
„26/A.  § A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 9/B. § (2) bekezdést a 2015. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
28. A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény módosítása
198. § A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
egyetértésével kiadott rendeletben határozza meg
a) a foglalkozás-egészségügyi szolgálat működésének és feladatainak,
b) a munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatának és véleményezésének,
c) a munkahelyi elsősegélynyújtás célját, tárgyi és szervezési feltételeinek, a személyek kijelölésének, kiképzésének
és továbbképzésének, valamint az elsősegélynyújtás szakmai irányításának és ellenőrzésének
részletes szabályait.”
199. § (1) Hatályát veszti a  munkavédelemről szóló 1993.  évi XCIII.  törvény 58.  § (4) bekezdésében az „a munkavédelmi
hatóság –” és a „közreműködésével –” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (4) bekezdés d) pont do), dq) és dv) alpontja.
29. A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény módosítása
200. § A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995.  évi LIII.  törvény 53.  § (2) bekezdésében a  „kutatásfejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszterrel” szövegrész helyébe a „Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és
Innovációs Hivatal elnökével” szöveg lép.
30. A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló
1995. évi LXVI. törvény módosítása
201. § A köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995.  évi LXVI.  törvény 10.  §
(6)  bekezdésében az „A jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, az önkormányzatok többcélú
kistérségi társulása (a  továbbiakban együtt: önkormányzati társulások)” szövegrész helyébe az „Az önkormányzati
társulás” szöveg lép.
31. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosítása
202. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
1. 3. § 43. pontjában a „terhességi-gyermekágyi segélyben” szövegrész helyébe a „csecsemőgondozási díjban”
szöveg,
2. 1. számú melléklet 1. pont 1.3. alpontjában „az aktív korúak ellátására való jogosultság keretében
megállapított pénzbeli ellátás” szövegrész helyébe „az aktív korúak ellátására való jogosultság keretében
megállapított pénzbeli ellátás, települési támogatás” szöveg
lép. 203. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 1. számú melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
32. A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény módosítása
204. § A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 63. §-a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül
ki:
„(5) A nemzetbiztonsági szolgálatok titkosszolgálati tevékenységéhez, valamint a  titkos információgyűjtés
eszközeinek és módszereinek alkalmazásához közvetlenül kötődő, e célra beszerzett és használt vagyon felett az
államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét a nemzetbiztonsági szolgálatok gyakorolják.
(6) A nemzetbiztonsági szolgálatok titkosszolgálati tevékenységéhez, valamint a  titkos információgyűjtés
eszközeinek és módszereinek alkalmazásához közvetlenül kötődő vagyon értékesítésből származó bevétel
a  nemzetbiztonsági szolgálatok speciális bevétele, amelyet az e tevékenységhez szükséges ingatlan és egyéb
eszközök vételére, felújítására, felszerelésére, illetve bővítésére használhatnak fel.”
33. A területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény módosítása
205. § A területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996.  évi XXI.  törvény 11.  § (1) bekezdés b) pont bf ) alpontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A megyei önkormányzat és a fővárosi önkormányzat területfejlesztési feladatai:)
„bf ) dönt a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapból a  megyei önkormányzat hatáskörébe utalt
pénzeszközök felhasználásáról,”
34. A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény módosítása
206. § A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996.  évi XLIII.  törvény 84/A.  §
(7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az (1) bekezdés szerinti kérelem alapján a  rész-szolgálatteljesítési időt a  fegyveres szerv a hivatásos állomány
tagjának a  kérelemben megjelölt időpontig, de legfeljebb a  gyermek hároméves koráig, három vagy több
gyermeket nevelő a hivatásos állomány tag esetén a gyermek ötéves koráig engedélyezi. Ezt követően a hivatásos
állomány tagjának szolgálatteljesítési idejét a  84.  § szerint kell meghatározni, és az illetményét újra meg kell
állapítani.”
207. § A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996.  évi XLIII.  törvény 342.  §
(1) bekezdés q) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben részletesen szabályozza:)
„q) a gyermek születése esetén az apát megillető pótszabadság igénybevételére vonatkozó szabályokat.”
208. § A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996.  évi XLIII.  törvény 192/A.  §
(2) bekezdésében a  „magánnyugdíjpénztárhoz” szövegrész helyébe a  „magánnyugdíjpénztárhoz, önkéntes
nyugdíjpénztárhoz, önkéntes egészségpénztárhoz” szöveg lép.
209. § Hatályát veszti a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
91/A. § (4) bekezdése.
35. A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
módosítása
210. § (1) A tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996.  évi LVII.  törvény 43/A.  §
(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Gazdasági Versenyhivatal elnöke határozza meg a  Gazdasági Versenyhivatalnál foglalkoztatott közszolgálati
tisztviselők részére adható egyéb juttatásokra, a  céljuttatásra és kutatási megállapodásra vonatkozó részletes
szabályokat, ideértve az ilyen juttatásoknak a  jogszabály szerinti illetmények eredeti előirányzatához viszonyított
arányát.”
(2) A tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996.  évi LVII.  törvény 43/A.  §-a
a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A Gazdasági Versenyhivatal nem tartozik a  közigazgatási személyügyi tevékenységekkel kapcsolatos
adatszolgáltatási körbe.”
36. A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény módosítása
211. § A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996.  évi LXXXI.  törvény 13/A.  § (2) bekezdés b) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
„b) egyesülése, szétválása esetén a jogutódnál – akkor, ha az egyesülés, szétválás miatt a jogelőd bármely tagjával
szemben vagyonhányad-kiadási kötelezettsége keletkezik – az (5) bekezdés szerint az adómentesen képzett saját
tőke csökkentéseként elszámolt összeggel,”
37. A személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról
szóló 1996. évi CXXVI. törvény módosítása
212. § Hatályát veszti a  személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról
szóló 1996. évi CXXVI. törvény 4. § (1) bekezdés c) pontja.
38. A Párizsi Békeszerződésről szóló 1947. évi XVIII. törvény 27. Cikke 2. pontjában foglaltak
végrehajtásáról szóló 1997. évi X. törvény módosítása
213. § A Párizsi Békeszerződésről szóló 1947.  évi XVIII.  törvény 27. Cikke 2. pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló
1997. évi X. törvény 2. § (2) bekezdésében a „2006. május 9-ig” szövegrész helyébe a „2015. december 15-éig” szöveg
lép.
39. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény módosítása
214. § Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 44/A. § (6) bekezdés b) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdés szerinti kérelem alapján kikötött részmunkaidőben a munkáltató az igazságügyi alkalmazottat]
„b) legfeljebb a  gyermek hároméves koráig, három vagy több gyermeket nevelő igazságügyi alkalmazott esetén
a gyermek ötéves koráig”
(köteles foglalkoztatni.)
215. § Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997.  évi LXVIII.  törvény 48.  §-a a  következő
(5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) Az apának gyermeke születése esetén, legkésőbb a születést követő második hónap végéig, öt, ikergyermekek
születése esetén hét munkanap pótszabadság jár, amelyet kérésének megfelelő időpontban kell kiadni. A szabadság
akkor is jár, ha a gyermek halva születik vagy meghal.”
216. § (1) Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997.  évi LXVIII.  törvény 94.  § (1) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) Az igazságügyi alkalmazottak személyi nyilvántartása – e törvény felhatalmazásának hiányában – más
nyilvántartási rendszerrel nem kapcsolható össze. Nem jelenti a személyi nyilvántartás más nyilvántartási rendszerrel
való összekapcsolását a személyi nyilvántartásból a központosított illetményszámfejtéshez szükséges adatoknak az
e célra működtetett számítógépes programba való továbbítása.”
(2) Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997.  évi LXVIII.  törvény 94.  §-a a  következő
(2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2b) Az igazságügyi alkalmazottnak a  személyi nyilvántartásban szereplő adatairól és a  vele kapcsolatos iratok
tartalmáról törvényben meghatározott adatkörök tekintetében a  központosított illetményszámfejtést végző szerv
részére lehet adatot továbbítani.”
217. § Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997.  évi LXVIII.  törvény 135.  §-a a  következő
(2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg a gyermek születése esetén az apát megillető
pótszabadság igénybevételére vonatkozó szabályokat.”
218. § Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény
1. 48. § (1) bekezdésében az „(5)” szövegrész helyébe az „(5) és (5a)” szöveg,
2. 124. § (1) bekezdésében a „118. §-át” szövegrész helyébe a „118. § (1)–(3) bekezdését” szöveg
lép.
40. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény módosítása
219. § A társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény a következő 65/E. §-sal egészül ki:
„65/E.  § Az esedékességet követően a  2015. január 1-jét megelőző időszakra kifizetett (juttatott) járulékalapot
képező jövedelmekre a  2014. december 31-én hatályos 18.  § (1) bekezdés e) pontját, 19.  § (6) bekezdését,
20/A. §-át, 27. § (5) bekezdését, 29. § (8) bekezdését, valamint az egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi
CXXVI. törvény XXVII. Fejezetét kell alkalmazni.”
220. § A társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény
1. 5.  § (1) bekezdés a) pontjában a  „tagja, a  Magyar” szövegrész helyébe a  „tagja, a  Független Rendészeti
Panasztestület tagja, a Magyar” szöveg,
2. 8. § a) pont aa) alpontjában a „terhességi-gyermekágyi segély” szövegrész helyébe a „csecsemőgondozási díj”
szöveg,
3. 9.  § (3) bekezdés a) pontjában a  „terhességi-gyermekágyi segélyben” szövegrész helyébe
a „csecsemőgondozási díjban” szöveg,
4. 14.  § (2) bekezdés b) pont ba) alpontjában a  „terhességi-gyermekágyi segély” szövegrész helyébe
a „csecsemőgondozási díj” szöveg,
5. 16.  § (1) bekezdés a) pontjában a  „terhességi-gyermekágyi segélyben” szövegrész helyébe
a „csecsemőgondozási díjban” szöveg,
6. 28.  § (1) bekezdés a) pontjában a  „terhességi-gyermekágyi segélyben” szövegrész helyébe
a „csecsemőgondozási díjban” szöveg,
7. 29.  § (4) bekezdés a) pontjában a  „terhességi-gyermekágyi segélyben” szövegrész helyébe
a „csecsemőgondozási díjban” szöveg
lép. 221. § (1) Hatályát veszti a  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény
1. 4. § l) pontjában a „ , valamint a korkedvezmény-biztosítási járulék” szövegrész,
2. 34. § (15) bekezdésében az „A járulékokat a Köztársasági Elnöki Hivatal fizeti meg és vallja be, továbbá teljesíti
a biztosítotti bejelentést.” szövegrész,
3. 44/A. § (2) bekezdés első és második mondatában a „települési önkormányzat jegyzője, illetve a” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény
1. 18. § (1) bekezdés e) pontja,
2. 19. § (6) bekezdése,
3. Korkedvezmény-biztosítási járulék alcíme és 20/A. §-a,
4. 27. § (5) bekezdése,
5. 29. § (8) bekezdése.
41. A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosítása
222. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 22.  § (2) bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) Az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset meghatározásánál
a) az álláskeresési járadék, a  munkanélküli-járadék, a  vállalkozói járadék, a  nyugdíj előtti munkanélküli-segély, az
álláskeresést ösztönző juttatás, a keresetpótló juttatás (a továbbiakban együtt: álláskeresési támogatás) összegét,
b) a gyermekgondozási segély, a gyermeknevelési támogatás és a gyermekgondozási díj összegét,
c) a nyugdíjjárulék-köteles szociális és gyermekvédelmi ellátások (gyermeknevelési támogatás, ápolási díj) összegét,
d) a  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004.  évi CXXII.  törvény
(a  továbbiakban: Péptv.) 3–5.  §-a szerinti prémiumévek program, illetve különleges foglalkoztatási állomány
keretében járó juttatás összegét,
e) a rehabilitációs ellátás összegét,
f ) a rehabilitációs járadék összegét, valamint
g) az a)–e) pont szerinti ellátások folyósításának időtartama alatt szerzett, biztosítással járó jogviszonyból származó
jövedelmet, keresetet
– a  kifizetésük, folyósításuk időpontjától függetlenül – csak akkor kell figyelembe venni, ha az az igénylőre
kedvezőbb.”
223. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 22/A.  § (2) bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) A saját jogú nyugellátásban részesülő személy kérelmére a  nyugellátását az (1) bekezdés szerint kell növelni
akkor is, ha arra a  jogosultságot korábban, azóta megszűnt rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíj vagy
rehabilitációs járadék mellett szerezte. A saját jogú nyugellátás mellett folytatott keresőtevékenység időtartama
szolgálati időként nem vehető figyelembe. A sajátjogú nyugellátás mellett folytatott keresőtevékenységgel szerzett,
nyugdíjjárulék alapot képező kereset, jövedelem összege az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset
kiszámítása során nem vehető figyelembe.”
224. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 38.  § (1) bekezdése a  következő k) ponttal
egészül ki:
(Szolgálati időként kell továbbá figyelembe venni)
„k) a szociális szövetkezeti tag tagi munkavégzésének időtartamát, ha az előírt nyugdíjjárulékot megfizették.”
225. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény V. Fejezete az 1. Címet megelőzően a következő
44/E. §-sal egészül ki:
„44/E.  § (1) Aki egyidejűleg több hozzátartozói nyugellátásra jogosult, választhat az őt megillető hozzátartozói
nyugellátások közül.
(2) A jogosult által nem választott hozzátartozói nyugellátás folyósítását szüneteltetni kell.”
226. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 55.  § (3) bekezdés b) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Iskolai tanulmányok címén azt a gyermeket is megilleti az árvaellátás, aki)
„b) huszonöt évesnél fiatalabb, és felnőttképzésben vesz részt, feltéve, hogy a  felnőttképzés nem távoktatási
formában folyik, és a képzés heti átlagos óraszáma eléri a hét órát.”
227. § (1) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 96.  § (2) bekezdése a  következő j) ponttal
egészül ki:
[Az (1) bekezdésben meghatározott célra a társadalombiztosítási jogszabályban, illetve törvényben meghatározott]
„j) a  magánynyugdíjpénztár felszámolással, végelszámolással történő megszűnése esetén a  társadalombiztosítási
nyugdíjrendszerbe visszalépő tagokra vonatkozóan a felszámolótól, végelszámolóktól átvett adatok”
(tarthatók nyilván.)
(2) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 96. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Az érintett személy vagy képviselője a  nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek által vezetett nyilvántartásba
betekinthet, kérelmére a róla nyilvántartott adatokról a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv kivonatot állít ki.”
228. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI.  törvény 96/A. §-a a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„96/A. § (1) A társadalombiztosítási egyéni számla természetes személyenként tartalmazza
a) a biztosított természetes személyazonosító adatait és társadalombiztosítási azonosító jelét,
b) a  biztosított után a  2012. december 31-ét követő időszakra bevallott nyugdíjjárulék összegére vonatkozó, az
állami adóhatóságtól átvett adatokat,
c) a Tbj. 34. §-a alapján kötött megállapodás alapján fizetett nyugdíjjárulék összegét, és a megállapodással érintett
időtartamot, valamint
d) a  rehabilitációs járadék, rehabilitációs ellátás összegéből levont nyugdíjjárulék összegét, és az ellátás
folyósításának időtartamát.
(2) Az (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti adatok a  tárgyévet követően kerülnek feltüntetésre
a társadalombiztosítási egyéni számlán.”
229. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény a következő 102/L. §-sal egészül ki:
„102/L. § (1) A Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014. évi XCIX. törvénnyel
megállapított 38. § (1) bekezdés k) pontját a 2015. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 55.  § (3) bekezdés b) pontjában foglaltakat a  2015. január 1-jét megelőzően elhunyt jogszerző
után járó árvaellátások esetén is alkalmazni kell, ha az a  jogosultra nézve kedvezőbb. Egyéb esetben a  2015.
január 1-jét megelőzően elhunyt jogszerző után járó árvaellátásokra e törvény 2014. december 31-én hatályos 55. §
(3) bekezdés b) pontját kell alkalmazni.
(3) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 96/B. § (4) és (6) bekezdését a 2014. december 31-ét követően indult ügyekben kell alkalmazni.”
230. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
 1. 18.  § (2b) bekezdésében a  „szerzett” szövegrész helyébe a  „  , vagy ezekkel egy tekintet alá eső,
1998.  január  1-jét megelőzően szerzett” szöveg, a „terhességi-gyermekágyi segélyben” szövegrész helyébe
a „terhességi-gyermekágyi segélyben, csecsemőgondozási díjban” szöveg,
2. 18.  § (2c) bekezdésében az „állapítottak meg” szövegrész helyébe az „állapítottak meg, vagy aki 1998.
január 1-jét megelőzően ezzel egy tekintet alá eső szolgálati időt szerzett” szöveg,
3. 38.  § (1) bekezdés e) pontjában a  „terhességi-gyermekágyi segély” szövegrész helyébe a  „terhességigyermekágyi segély és a csecsemőgondozási díj” szöveg,
4. 38.  § (1) bekezdés f ) pontjában az „a munkanélküli-járadék, a  vállalkozói járadék, a  nyugdíj előtti
munkanélküli-segély, az álláskeresést ösztönző juttatás, a  keresetpótló juttatás” szövegrész helyébe az
„az álláskeresési támogatás” szöveg,
5. 41.  § (1) és (2) bekezdésében a  „felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán” szövegrész helyébe
a „felsőoktatási intézményben nappali képzésben” szöveg,
6. 41.  § (5) bekezdésében a  „felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán” szövegrészek helyébe
a „felsőoktatási intézményben nappali képzésben” szöveg,
7. 55.  § (1) bekezdésében az „oktatási intézmény nappali tagozatán tanul” szövegrész helyébe a  „nappali
rendszerű iskolai oktatásban vagy felsőoktatási intézményben nappali képzésben vesz részt” szöveg,
8. 69.  § (2) bekezdésében a  „munkanélküliség esetére járó ellátást” szövegrész helyébe az „álláskeresési
támogatást” szöveg, az „a munkanélküliség esetére járó ellátás” szövegrész helyébe az „az álláskeresési
támogatás” szöveg,
9. 89.  § (3) bekezdés b) pontjában a  „felszámolással, illetve végelszámolással” szövegrész helyébe
a „felszámolással, kényszertörléssel vagy végelszámolással” szöveg,
10. 89.  § (4) bekezdés b) pontjában az „összegét” szövegrész helyébe az „összegét, a  c) pontban foglaltak
kivételével” szöveg,
11. 89.  § (4) bekezdés c) pontjában az „özvegyi nyugdíj” szövegrész helyébe a „megváltozott munkaképesség
alapján járó árvaellátás, özvegyi nyugdíj” szöveg,
12. 89.  § (5) bekezdés b) pontjában a  „felszámolást, illetőleg a  végelszámolást” szövegrész helyébe
a „felszámolást, a kényszertörlést, illetve a végelszámolást” szöveg,
13. 95. § (8) bekezdésében a „szolgálati idő” szövegrész helyébe a „szolgálati idő és a 18. § (2b)–(2d) bekezdése
szerinti jogosultsági idő” szöveg,
14. 96/B.  § (3) bekezdés a) pontjában a „jogosultsági idők” szövegrész helyébe a „jogosultsági idők, valamint
a  korhatár előtti ellátás, az átmeneti bányászjáradék és a  balettművészeti életjáradék igénybevételéhez
szükséges, foglalkozáshoz kötött kedvezményre jogosító idők” szöveg,
15. 96/B. § (4) bekezdésében a „kilencven” szövegrész helyébe a „hatvan” szöveg,
16. 96/B.  § (6) bekezdésében a  „terjedő idő” szövegrész helyébe a  „terjedő idő, valamint a  100.  § szerinti
ellenőrzés lefolytatásának időtartama” szöveg,
17. 96/C. § (1) bekezdésében a „2015.” szövegrész helyébe a „2017.” szöveg,
18. 100.  § (2) bekezdésében az „eljárásban vagy az egyeztetési eljárásban” szövegrész helyébe az „eljárásban,
az egyeztetési eljárásban vagy a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek más eljárásában” szöveg,
19. 101.  § (1) bekezdés o) pontjában a  „jogviszonyokat” szövegrész helyébe a  „jogviszonyokat, valamint
a  gyermekgondozási segélyben vagy súlyosan fogyatékos vér szerinti vagy örökbe fogadott gyermekre
tekintettel megállapított ápolási díjban eltöltött idővel szerzett jogosultsági idővel egy tekintet alá eső,
1998. január 1-jét megelőzően szerzett szolgálati időket” szöveg
lép. 231. § (1) Hatályát veszti a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
1. 66. § (1) bekezdés b) pontjában az „a rehabilitációs járadékban részesülő személy,” szövegrész,
2. 96. § (7) bekezdésében a „másolatot,” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
1. 6. § (1) bekezdés d) pontja,
2. 6. § (3) bekezdése,
3. 101. § (1) bekezdés k) pontja.
42. A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény módosítása
232. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 4.  § (2) bekezdés zsk) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:)
„zsk) visszalépő tagi kifizetések: a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe történő visszalépés esetén a tag jogosult
a  követelésének részét képező egyéniszámla-egyenleg tagdíjbefizetése alapján kiszámított, a  zsj) pontban
meghatározott hozamgarantált tőke összege feletti összegének és a pénztártagságának ideje alatt önkéntes alapon
befizetett tagdíjnak, tagdíj-kiegészítés összegének felvételére, vagy annak önkéntes kölcsönös nyugdíjbiztosító
pénztárnál vezetett tagi számláján történő jóváírásra. Ha a  tag nem rendelkezik a  visszalépő tagi kifizetésekről,
azokat a Nyugdíjbiztosítási Alapba kell utalni.”
233. § A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény 23. § (1) bekezdése a következő
k) ponttal egészül ki:
(A pénztártag tagsági jogviszonya)
„k) a 30/A. § (4) bekezdésében, a 83. § (7) bekezdésében és a 84. § (4) bekezdésében foglalt esetben a pénztártag
társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe történő visszalépése esetén a nyugdíj megállapítását megelőző nappal”
(szűnik meg.)
234. § (1) A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 24.  § (1) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) A pénztártag átlépésére, a  tag erre irányuló írásbeli bejelentése alapján, a  23.  § (4) bekezdésében foglalt
feltételek fennállása esetén kerül sor. Az írásbeli bejelentésben a  tag meghatározhatja azt a  hónapot, amelynek
utolsó napján az átlépésre sor kerül, feltéve, hogy a  tag erre irányuló bejelentése az abban meghatározott hónap
utolsó napját legalább 10 munkanappal megelőzően beérkezik a pénztárhoz. Ha az átlépésre vonatkozó bejelentés
az átlépés hónapját nem határozza meg és az a  hónap fordulónapját megelőzően 10 munkanappal beérkezett
a  pénztárhoz, az átlépés időpontja a  bejelentés hónapjának utolsó napja. A hónap utolsó 10 munkanapján
beérkező, az előzőekben nem említett írásbeli bejelentés alapján – a bejelentés tartalmától függetlenül – a pénztár
a tag tagsági jogviszonyát a pénztár szabályzata szerint a bejelentés hónapjának utolsó napjával vagy az azt követő
hónap utolsó napjával szüntetheti meg. A bejelentést az átlépéssel érintett pénztárakhoz kell benyújtani.”
(2) A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 24.  § (15)–(20) bekezdése
helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(15) Az a  társadalombiztosítási nyugellátásban nem részesülő pénztártag természetes személy, aki teljes összegű
társadalombiztosítási nyugellátásban kíván részesülni, bármikor kezdeményezheti tagsági jogviszonyának
megszüntetését és egyéni számlaegyenlege 4.  § (2) bekezdés zsk) pontja szerinti visszalépő tagi kifizetéssel
csökkentett összegének a  Nyugdíjbiztosítási Alap részére történő átutalását. A pénztártag tagsági jogviszonyát
a bejelentéstől számított 60 napon belül kell megszüntetni (a megszüntetés napja).
(16) A 23.  § (1) bekezdés j) pontjában meghatározott esetben a  tag tagsági jogviszonya megszüntetésének
szándékát annak a magánnyugdíjpénztárnak kell bejelentenie, amelyikben tagsági jogviszonnyal rendelkezik.
(17) A 23. § (1) bekezdés j) pontjában meghatározott esetben a tagokkal való elszámolás során az átlépés szabályait
kell megfelelően alkalmazni. A magánnyugdíjpénztár az átadásra kerülő követelések értékét pénzben teljesíti
a Nyugdíjbiztosítási Alap részére.
(18) A pénztár a tagsági jogviszony megszüntetésével kapcsolatos tényleges költségeket, legfeljebb azonban a tag
követeléséből annak egy ezrelékét vonhatja le.
(19) A tagsági jogviszonyát megszüntető tag jogosult a  követelésének részét képező egyéniszámla-egyenleg
tagdíjbefizetése alapján kiszámított, 4. § (2) bekezdés zs) pont zsj) alpontjában meghatározott hozamgarantált tőke
összege feletti összegének és a  pénztártagságának ideje alatt befizetett tagdíjkiegészítés összegének felvételére
(visszalépő tagi kifizetés), vagy annak az önkéntes nyugdíjpénztárnál vezetett tagi számláján történő jóváírásra, vagy
a  társadalombiztosítási nyugdíjrendszerben történő nyilvántartásra. A tag a  tagsági jogviszony megszűnésének
napjától (megszüntetés napja) kérheti a  visszalépő tagi kifizetés átutalását. Ha a  tag tagsági jogviszonya
megszüntetésének időpontjáig nem rendelkezik a  visszalépő tagi kifizetésekről, azokat a  társadalombiztosítási
nyugdíjrendszerben kell nyilvántartani.
(20) A (15) bekezdése alapján a  társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő tagok esetében a  visszalépő
tagi kifizetések megállapításánál a  hozamgarantált tőke összegét a  3. számú mellékletben szereplő képlet
alkalmazásával kell számítani azzal, hogy a megszüntetés napjára vonatkozó inflációs rátát kell alkalmazni.”
235. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 27.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„27.  § Pénztár a  pénztártag részére nyugdíjszolgáltatást a  pénztártag által választott pénztári járadékként nyújtja,
vagy biztosító intézménytől vagy nyugdíjszolgáltató intézménytől vásárolt életjáradékként folyósítja. A pénztári
járadék jogcímét és mértékét, valamint időpontját e törvény alapján a pénztár szolgáltatási szabályzata határozza
meg. A 28. § (1) bekezdés a) pontja szerinti egyösszegű kifizetés nem minősül szolgáltatásnak.”
236. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény az „A szolgáltatás alapvető
feltételei, a járadék legkisebb összege” alcíme a következő 30/A. §-sal egészül ki:
„30/A.  § (1) A pénztári járadék havi összege a  tag egyéni járadékszolgáltatási számlája egyenlegének és a  tagnak
a járadék meghatározásakor hónapokban kifejezett hátralévő várható élettartama hányadosaként számított összeg.
A járadékkal szemben a  folyósítás költségei érvényesíthetők. A járadék értékét évente, az egyéni számlaértesítő
készítésekor, a hozamok jóváírását követően, újra kell számolni.
(2) A járadékos pénztártag halála esetén, az egyéni járadékszámlán maradó összeg a  kedvezményezettet, annak
hiányában az örököst illeti meg.
(3) Az (1) bekezdésben foglalt szabályokat csak azon összegekre kell alkalmazni, amelyek a  folyósítási költségek
levonása után havi szinten meghaladják a minimum öregségi nyugdíj (az öregségi teljes nyugdíj legkisebb összege)
összegének a  felét. Az ezen összeghatár alatti járadékok esetében, a  kifizetést évente egy alkalommal az egyéni
számlaértesítő kiküldésével egyidejűleg kell teljesíteni. Ha a  járadék havi összege nem éri el a  minimum öregségi
nyugdíj összegének 25 százalékát, a tag kérésére az egyéni számlakövetelés összegét a  járadékra való jogosultság
igazolásakor a tag részére egy összegben kell kifizetni.
(4) A pénztártag a pénztári szolgáltatásra való jogosultsága igazolásakor a pénztártól kapható nyugdíjszolgáltatás
mértékének ismeretében nyilatkozik arról, hogy járadékszolgáltatást kíván igénybe venni, vagy vissza kíván lépni
a  társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe. Visszalépés esetén a  pénztártag jogosult a  követelése részét képező
egyéniszámla-egyenleg tagdíjbefizetése alapján kiszámított, a  4.  § (2) bekezdés zsk) pontjában meghatározott
visszalépő tagi kifizetés felvételére, vagy annak az önkéntes nyugdíjpénztárnál vezetett tagi számláján történő
jóváírásra. Ha a tag nem rendelkezik a visszalépő tagi kifizetésekről, azokat a Nyugdíjbiztosítási Alapba kell utalni.
(5) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe történő visszalépés esetén a  magánnyugdíjpénztár a  pénztártag
egyéni számlán nyilvántartott visszalépő tagi kifizetéssel csökkentett követelését – a  tagsági jogviszony
megszűnése napján fennálló értékben – a  megszűnés napját követő 15 munkanapon belül utalja át
a Nyugdíjbiztosítási Alap részére. Az átutalásnál hivatkozni kell a pénztártag természetes személyazonosító adataira
és társadalombiztosítási azonosító jelére, ezzel egyidejűleg az átutalás megtörténtéről és az átutalt összegről
tájékoztatni kell a volt pénztártagot és a pénztártag lakóhelye szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatási szervet.”
237. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 31.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„31.  § A pénztári járadékszolgáltatás esetén a  választott szolgáltatás fedezetének képzése a  szolgáltatás teljes
fedezetének az egyéni számláról a  választott szolgáltatás szolgáltatási tartalék számlájára egy összegben való
átvezetésével történik.”
238. § A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény 32. § (1)–(3) bekezdése helyébe
a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A pénztár a  járadékszolgáltatási tevékenységét a  Felügyelet által jóváhagyott szolgáltatási szabályzat alapján
kezdheti meg. A pénztár által folyósított járadékszolgáltatást is tartalmazó szolgáltatási szabályzatot a  Felügyelet
a (3) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülése esetén engedélyezi.
(2) A pénztár szolgáltatási szabályzatának a  pénztári járadékra vonatkozó előírásokat, valamint a  szolgáltatások
kifizetéséhez kapcsolódó biztonsági tartalék képzésének és felhasználásának szabályait kell tartalmaznia. Ha
a  pénztár a  járadékot saját maga kívánja folyósítani, úgy ehhez a  szolgáltatás megkezdése előtt be kell szereznie
a Felügyelet engedélyét.
(3) A pénztár által nyújtott saját járadékszolgáltatási tevékenységhez biztonsági tartalékot képez.”
239. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 44.  § (3) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(3) Az ügyvezető elláthatja a  (2) bekezdés c) és f ) pontjában meghatározottak feladatát is, ha a  vonatkozó
feltételeknek egyébként megfelel. A (2) bekezdés a)–g) pontjában meghatározott személyek nem lehetnek az
igazgatótanács vagy az ellenőrző bizottság tagjai.”
240. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 53.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„53.  § (1) A pénztárnak mindenkor az adott időszakra érvényes éves és hosszú távú pénzügyi tervvel kell
rendelkeznie, amelyet első alkalommal az alakuló közgyűlés állapít meg. A továbbiakban az éves pénzügyi
tervet legkésőbb az éves beszámolót elfogadó közgyűlés elé kell terjeszteni és elfogadni. Az éves pénzügyi terv
elfogadásakor a közgyűlés új hosszú távú tervet is meghatároz.
(2) Az éves pénzügyi terv időtávja legalább az éves beszámolót elfogadó közgyűlés félévét követő négy negyedév
végéig tart. A hosszú távú pénzügyi terv az éves pénzügyi tervet elfogadó közgyűlést követő naptári évtől
kezdődően hároméves időtartamra készül. Az éves pénzügyi terv legalább negyedéves bontásban, a  hosszú távú
terv legfeljebb éves bontásban készül.
(3) A pénzügyi tervnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a  pénztártagok és a  Felügyelet meggyőződhessenek
a  pénztár pénzügyi céljainak megvalósíthatóságáról, a  szolgáltatások finanszírozhatóságáról és a  pénztár
működőképességéről.
(4) A pénzügyi tervnek megfelelő alátámasztottsággal és kellő részletezettséggel tartalmaznia kell a  pénztár
bevételeit és kiadásait meghatározó adatokat, különösen a  várható taglétszámot, tagdíjbevételeket (munkáltatói
hozzájárulásokat), adományokat, működési és szolgáltatási kiadásokat, valamint a  befektetéseken elérendő
hozamot, kiegészítve a számításoknál használt a szolgáltatásokhoz kapcsolódó demográfiai, kockázati és gazdasági
feltételezésekkel.
(5) A pénzügyi terv alátámasztja a  pénztár kockázati és szolgáltatási tartalékképzését, beruházási és működési
kiadásainak teljesítését. A működési költségekre, továbbá a  dologi eszközök beszerzésére, valamint a  felújításra
fordított ráfordítások mértékét a  közgyűlés határozza meg, amely költségeknek mindenkor arányban kell állniuk
a pénztár működési teherbíró képességével, általános anyagi helyzetével.
(6) Az önkéntes nyugdíjpénztár által működtetett magánnyugdíjpénztár éves és hosszú távú pénzügyi tervének
megfelelő alátámasztottsággal és részletezettséggel tartalmaznia kell a  magánnyugdíjpénztár működtetésével
összefüggésben felmerült költségek (közös költségek) összegét, és a  pénztárak közötti megosztásának elveit,
módszereit (a megosztás során használt vetítési alapot és annak számítási módját).”
241. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 62.  § (1) bekezdése a  helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) A tartalékok, valamint a  működéssel kapcsolatos bevételek és kiadások elszámolását – ideértve az egyéni és
szolgáltatási tartalékok bevételeinek és kiadásainak elszámolását is – legalább havonta kell elvégezni. A fedezeti
tartalékon belül, az egyéni számlákon külön kell nyilvántartani és elszámolni az önkéntes befizetéseket és az ezekre
vonatkozó bevételeket és kiadásokat.”
242. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 62/A.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„62/A.  § (1) A fedezeti tartalék javára a  pénztár a  tagdíj, tagdíjcélú támogatás legalább 97,5 százalékát köteles
jóváírni.
(2) A tagdíjfizetés elmulasztásának kezdő időpontjától a  pénztár jogosult a  tag egyéni számlájának tárgyhavi
befektetéséből származó hozamát – a mindenkori pénztári egységes tagdíjnak a működési és likviditási tartalékra
jutó hányadnak megfelelő összeggel, de legfeljebb a  hozam összegével – csökkenteni, és azt a  működési és
likviditási tartalék javára jóváírni.”
243. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 66.  § (6) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(6) Ha a  pénztár vagyonkezelését részben vagy egészen önállóan végzi, a  saját kezelésében lévő befektetések
vagyonarányos költségeire elszámolt éves összeg nem haladhatja meg a  saját kezelésű vagyon(rész) napi bruttó
piaci értékei számtani átlagának 0,4 százalékát.”
244. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 83.  §-a a  következő
(1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A pénztár jogutód nélkül végelszámolással megszűnik, ha a  tagdíjfizető tagok száma a megelőző hat hónap
átlagában legalább kettő hónapon keresztül a taglétszám hetven százaléka alá csökken.”
245. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 88.  §-a a  következő
(3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az Alap garanciális feladata a  2010. október 31-éig terjedő időszaki befizetési kötelezettségekre vonatkozó
garanciális kifizetésekre terjed ki.”
246. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 91.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„91.  § (1) Az Alap tagja garanciadíjat fizet az Alapnak. A minden pénztárra nézve azonos elvek szerinti befizetés
mértékét az Alap igazgatósága határozza meg.
(2) Az Alap igazgatósága dönthet úgy is, hogy nem állapít meg garanciadíj-fizetési kötelezettséget. A díjfizetéssel
nem fedezett időszakban keletkezett megtakarításokra az Alap által nyújtott garancia nem terjed ki.”
247. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 93.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„93.  § Az Alap igazgatósága rendkívüli befizetést rendelhet el, ha az Alap eszközei az Alap e törvényben előírt
fizetési kötelezettségének teljesítését nem fedezik. A pénztárnak a  rendkívüli befizetési kötelezettséget az
igazgatóság által meghatározott módon és időben kell teljesítenie.”
248. § A magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény 110.  §-a a  következő
(3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A pénztár tevékenységi engedélyét a 83. § (1a) bekezdése szerinti esetben vissza kell vonni.”
249. § A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény a következő 125. §-sal egészül ki:
„125. § Az Alap garanciális feladata nem terjed ki azon befizetési kötelezettségekből származó kifizetésekre, amelyek
után az Alap tagjai a garanciadíjat nem fizették meg.”
250. § A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény a következő 126. §-sal egészül ki:
„126.  § A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 83.  § (1a) bekezdését először 2015. szeptember 30-át követően kell az ezt megelőző hat hónap
vonatkozásában alkalmazni.”
251. § (1) Hatályát veszti a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény
1. 4.  § (2) bekezdés zs) pont zsj) alpontjában a  „melyet a  Pénztárak Garanciaalapja a  szolgáltatás
megállapításakor az e törvényben meghatározott feltételek szerint garantál,” szövegrész,
2. 33. § (1) bekezdésében a „ , valamely, az ügyfél védelmi alapban tagsággal rendelkező” szövegrész,
3. 81/A. §-át megelőző alcímének címében a „vegyes pénztárrá alakulása,” szövegrész,
4. 90. § (1) bekezdésében az „– a 89. § (3) bekezdésének b) pontjában foglaltak kivételével –” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény
 1. 7. § (2) bekezdése,
 2. 21. § (4) bekezdés a) pontja,
 3. 22. § (5) bekezdése,
 4. 23. § (1) bekezdés i) pontja,
 5. 23. § (3) bekezdése,
 6. 28. § (1) bekezdés b) pontja,
 7. 28. § (2) és (3) bekezdése,
 8. 54. §-a,
 9. 81/A. §-a,
10. 88. § (1) bekezdés b) és c) pontja,
11. 89. § (1) bekezdés b) pontja,
12. 89. § (3) bekezdés b) és c) pontja.
43. Az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény
módosítása
252. § Hatályát veszti az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV.  törvény
14. §-a.
44. A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény
módosítása
253. § A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998.  évi XXVI.  törvény 23/E.  §-a
a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) A jogerősen megállapított és nem teljesített visszafizetési kötelezettség alapján a  jogalap nélkül felvett
fogyatékossági támogatás és annak kamatai – a (9) bekezdésben meghatározott kivétellel – köztartozásnak minősül,
és adók módjára kell behajtani.”
45. A géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény módosítása
254. § (1) A géntechnológiai tevékenységről szóló 1998.  évi XXVII.  törvény 5.  § (2) bekezdés f ) pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A Géntechnológiai Bizottságba)
„f ) Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke egy,”
(képviselőt küldenek.)
(2) A géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény 5. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(7) A Géntechnológiai Bizottság szervezetére és működésére vonatkozó egyéb szabályokat e törvény
felhatalmazása alapján kiadott jogszabály állapítja meg. A jogszabály előkészítése során a  Nemzeti Kutatási,
Fejlesztési és Innovációs Hivatal véleményét ki kell kérni.”
255. § A géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény 8. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(5) A (2) bekezdés c) pontjában meghatározott ellenőrző kísérletek és vizsgálatok elvégzésének költségeit
a  hasznosító viseli. A (3) bekezdésben meghatározott szakértők közreműködésének költségeit a  szakterületüknek
megfelelően a  természetvédelemért, az egészségügyért, valamint az oktatásért felelős miniszter által vezetett
minisztérium, továbbá a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal költségvetési előirányzataiban kell
biztosítani.”
256. § A géntechnológiai tevékenységről szóló 1998.  évi XXVII.  törvény 34.  § (10) bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(10) Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy az oktatásért felelős miniszter és az
egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg a  Géntechnológiai Bizottság
szervezeti felépítésének és működésének részletes szabályait.”
257. § A géntechnológiai tevékenységről szóló 1998.  évi XXVII.  törvény 5.  § (5) bekezdésében a „kutatás-fejlesztésért és
technológiai innovációért felelős miniszterrel” szövegrész helyébe a „Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal elnökével” szöveg lép.
46. A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény módosítása
258. § A családok támogatásáról szóló 1998.  évi LXXXIV.  törvény 7.  § (1) bekezdés a) pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Nevelési ellátásra jogosult)
„a) a vér szerinti vagy örökbe fogadó szülő; a szülővel együtt élő házastárs; az a személy, aki a saját háztartásában
nevelt gyermeket örökbe kívánja fogadni és az erre irányuló eljárás már folyamatban van; a  szülővel együtt
élő élettárs, ha az ellátással érintett gyermekkel közös lakó vagy tartózkodási hellyel rendelkezik és a  szülővel
élettársként legalább egy éve szerepel az Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartásában, vagy a szülővel fennálló élettársi
kapcsolatát az ellátás megállapítására irányuló kérelmet legalább egy évvel megelőzően kiállított közokirattal
igazolja (a  továbbiakban együtt: szülő); a  nevelőszülő; a  gyám; továbbá az a  személy, akihez a  gyermekek
védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény (a  továbbiakban: Gyvt.) 72.  § (1) bekezdése
alapján a gyermeket ideiglenes hatállyal elhelyezték, a saját háztartásában nevelt,”
(még nem tanköteles gyermekre tekintettel, a gyermek tankötelessé válása évének október 31-éig.)
259. § A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 15. §-át megelőző alcíme és 15. §-a helyébe a következő
rendelkezés lép:
„Az óvodai nevelésben való részvételi kötelezettség megszegésével, valamint a tankötelezettség
mulasztásával összefüggő rendelkezések
15. § (1) Ha az óvodai nevelésben való részvételre kötelezett, a tanköteles, vagy a tankötelezettsége megszűnését
követően nevelési-oktatási intézményben tanulmányokat folytató gyermek (személy) – a  (2) bekezdés szerinti
kivétellel – az óvodai nevelésben való részvételi kötelezettségét megszegi vagy a  kötelező tanórai foglalkozások
tekintetében igazolatlanul mulaszt, a nevelési-oktatási intézmény vezetőjének jelzése alapján a gyámhatóság
a) az adott nevelési évben igazolatlanul mulasztott ötödik óvodai nevelési nap, vagy az adott tanítási évben
igazolatlanul mulasztott tizedik kötelező tanórai foglalkozás után felhívja a családi pótlék jogosultját a b) pontban
meghatározott jogkövetkezményre,
b) az adott évben igazolatlanul mulasztott huszadik óvodai nevelési nap, vagy az adott tanítási évben igazolatlanul
mulasztott ötvenedik kötelező tanórai foglalkozás után – a  jelzés beérkezésétől számított 8 napon belül –
kezdeményezi a kincstárnál az ellátás szüneteltetését.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha az óvodai nevelésben való részvételi kötelezettséget
olyan gyermek szegi meg, illetve a kötelező tanórai foglalkozások tekintetében olyan gyermek mulaszt igazolatlanul,
a) akit nevelőszülőnél, gyermekotthonban vagy szociális intézményben helyeztek el, vagy
b) aki gyermekvédelmi gondoskodás alatt áll és javítóintézetben vagy büntetés-végrehajtási intézetben helyezték el.
(3) A kincstár a gyámhatóság kezdeményezésére megszünteti a családi pótlék szüneteltetését, ha
a) a Gyvt. 68/A. § (2) bekezdés szerinti felülvizsgálattal érintett időszakban
aa) a gyermek igazolatlanul mulasztott óvodai nevelési napjainak száma nem haladta meg a három napot, vagy
ab) a gyermek (személy) igazolatlanul mulasztott kötelező tanórai foglalkozásainak száma nem haladta meg az ötöt;
vagy
b) a (2) bekezdésben meghatározott esetek valamelyike következett be.”
260. § A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény a következő 52. §-sal egészül ki:
„52.  § A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 15. §-t és 37. § (7)–(9) bekezdést – a 15. § (1) bekezdés a) pontjának és (2) bekezdésének kivételével –
az óvodai nevelésben való részvételi kötelezettség megszegése körében 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.”
261. § (1) A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény
1. 20. § (1) bekezdésében a „gyám” szövegrész helyébe a „nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony keretében nem
vér szerinti gyermeket nevelő gyám kivételével a gyám” szöveg,
2. 27. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjában a „terhességi-gyermekágyi segélyt” szövegrész helyébe a „nem
ugyanazon gyermek után folyósított csecsemőgondozási díjat” szöveg,
3. 29.  § (1) bekezdés a) pontjában és (3) bekezdésében a  „terhesgondozáson” szövegrész helyébe
a „várandósgondozáson” szöveg,
4. 36/A. § (1) bekezdésében a „megszűnésének várható időpontjáról a név és a TAJ-szám közlésével az oktatási
hivatal évente október 15-éig” szövegrész helyébe a „megszűnéséről a  Kormány által az oktatásért felelős
miniszter köznevelési feladatkörébe tartozó egyes feladatainak ellátására kijelölt szerv” szöveg,
5. 36/A. § (1) és (2) bekezdésében a „közoktatási” szövegrész helyébe a „köznevelési” szöveg,
6. 37.  § (3) bekezdésében a „folyósítani.” szövegrész helyébe a „folyósítani. A folyósított és át nem vett ellátás
ismételt folyósítását az igényelbíráló szerv a  jogosult kérelme alapján, – ha a  folyósítás sikertelensége
a  jogosult érdekkörében fennálló okra vezethető vissza – az ellátás ismételt folyósításával kapcsolatos
költségek legfeljebb jogszabályban meghatározott mértékének ellátásból történő levonásával teljesíti.”
szöveg,
7. 37.  § (9) bekezdésében a  „kezdeményezésének” szövegrész helyébe a  „kezdeményezésben megjelölt
hónapra, ennek hiányában a kezdeményezés” szöveg
lép.
 (2) A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény
1. 37.  § (7) bekezdésében az „Az iskoláztatási támogatás” szövegrész helyébe az „A családi pótlék” szöveg,
valamint az „az iskoláztatási támogatás” szövegrész helyébe az „a családi pótlék” szöveg,
2. 37. § (8) bekezdésében az „az iskoláztatási támogatás” szövegrész helyébe az „a családi pótlék” szöveg,
3. 37. § (9) bekezdésében az „Az iskoláztatási támogatás” szövegrész helyébe az „A családi pótlék” szöveg
lép.
47. A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény módosítása
262. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 2. §-a a következő 16. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazása során)
„16. Útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében használható közutak díjmentes használatára
jogosultak nyilvántartása: az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról
szóló törvény, valamint az autópályák, autóutak és főutak használati díjáról szóló miniszteri rendelet alapján
mentességet élvező szervezetekről és járművekről vezetett nyilvántartás.”
263. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 7. §-a a következő g) ponttal egészül ki:
(A nyilvántartás áll:)
„g) az útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében használható közutak díjmentes használatára
jogosultak nyilvántartásából.”
264. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 9/C. §-sal egészül ki:
„9/C.  § (1) Az útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében használható közutak díjmentes
használatára jogosultak nyilvántartása tartalmazza
a) a jármű forgalmi rendszámát,
b) a jármű azonosító és műszaki adatait,
c) a díjmentes használat jogcímének megjelölését, továbbá
d) a díjmentes használati jogosultság kezdőidőpontját és annak időtartamát.
(2) A nyilvántartó az útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében használható közutak díjmentes
használatára való jogosultság ellenőrzése céljából a  nyilvántartásba vételt megelőzően az érintett gépjármű
rendszámadatát összeveti a járműnyilvántartás 9. § (1) bekezdés szerinti adataival.”
265. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999.  évi LXXXIV.  törvény 14.  § (2) bekezdése a  következő g) ponttal
egészül ki:
(A nyilvántartót értesíti:)
„g) a díjmentes úthasználatra jogosult az útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében használható
közutak díjmentes használatára jogosultak nyilvántartásába felvenni kért járművek 9/C.  § (1) bekezdésben
meghatározott adatairól, valamint – a változástól számított 30 napon belül – azok változásáról.”
266. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999.  évi LXXXIV.  törvény 15.  § (1) bekezdése a  következő f ) ponttal
egészül ki:
(A nyilvántartó kezeli:)
„f ) a  9/C.  §-ban megjelölt adatokat az útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében használható
közutak díjmentes használatára való jogosultság megszűnését követő 2 évig.”
267. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999.  évi LXXXIV.  törvény 19.  § (1) bekezdés p) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A nyilvántartásból igényelheti(k):]
„p) az útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében használható közutak díjfizetés ellenében történő
használatának ellenőrzésére, valamint a  díjszedésre jogosult szervezetek törvényben meghatározott feladataik
ellátásához a 9. § (1) és (1a) bekezdésében, (2) bekezdés a), b), d) és e) pontjában, (3) bekezdésében és a 9/C. §-ban
foglalt adatokat;”
268. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999.  évi LXXXIV.  törvény 27/A.  § (3) bekezdés b) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A (2) bekezdés szerinti automatizált keresés elrendelésére feljogosított hatóságok:]
„b) a  közúti közlekedés szabályainak megsértésével összefüggő közlekedésrendészeti szabálysértési és
közigazgatási eljárások lefolytatása céljából
ba) a szabálysértési ügyekben eljáró szabálysértési hatóság vagy a bíróság,
bb) közigazgatási bírságolási eljárás során a  rendőrség, a  katasztrófavédelmi hatóság, az autópályák, autóutak és
főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló törvény szerinti útdíjellenőrzésre feljogosított
szervezet, valamint az úthasználati díj ellenőrzésére kijelölt szervezet,”
269. § A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999.  évi LXXXIV.  törvény 14.  § (2) bekezdés a) pontjában és 15.  §
(1) bekezdés a) pontjában az „ , illetve” szövegrész helyébe a „vagy” szöveg lép.
270. § Hatályát veszti a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 19. § (4) bekezdése.
48. A gazdasági kamarákról szóló 1999. évi CXXI. törvény módosítása
271. § A gazdasági kamarákról szóló 1999. évi CXXI. törvény 13/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„13/A. § (1) A 12. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott közfeladatokat
a) az országos gazdasági kamara az állam és az országos gazdasági kamara által – 50 százalékot meghaladó állami
tulajdonrésszel – alapított gazdálkodó szervezet, illetve
b) az a) pont szerinti gazdálkodó szervezet 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezet közreműködésével látja
el.
(2) Az államnak az (1) bekezdés a) pontja szerinti gazdálkodó szervezet alapításával kapcsolatos jogait, valamint az
államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét – ide nem értve a (3) bekezdésben foglaltakat –
a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gyakorolja.
(3) A Kárpát Régió Üzleti Hálózat Zártkörűen Működő Részvénytársaság alapítással kapcsolatos jogait, valamint
az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét a  gazdaságpolitikáért felelős miniszter
gyakorolja azzal, hogy a  tulajdonosi döntéseket az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszterrel való egyeztetést
követően hozza meg.”
49. A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény módosítása
272. § A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 26. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A hajózási hatóság statisztikai célra az Európai Bizottság számára évente személyazonosításra alkalmatlan
módon elektronikus úton átadja a tárgyévet megelőző év december 31-éig nyilvántartásába vett tengerész képesítő
okmányok következő adatait:
a) a tengerész születési dátuma,
b) a tengerész állampolgársága,
c) a tengerész neme,
d) a képesítő okmány bejegyzett száma,
e) a képesítő okmány kiadását igazoló érvényesítési száma,
f ) szolgálati minőség,
g) a kiállítás dátuma vagy az újraérvényesítés legutóbbi dátuma,
h) a lejárat dátuma,
i) a képesítő okmányok státusa,
j) korlátozások,
k) elismert képesítések esetén
ka) az eredeti képesítő okmányt kiadó ország megnevezése,
kb) az eredeti képesítő okmány száma,
kc) az elismerést igazoló érvényesítés száma.”
273. § A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 48/A. §-a a következő (6)–(6b) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A hajózási hatóság a  tengerészek jogszerű foglalkoztatásának biztosítása érdekében a  tengerész
munkaközvetítői és munkaerő-kölcsönzési tevékenység feltételeiről szóló kormányrendeletben meghatározottak
szerint a  tengerész munkaközvetítőkről és a  tengerész kölcsönbeadókról nyilvántartást vezet, amely a  következő
adatokat tartalmazza:
a) a nyilvántartásba vételt tartalmazó határozat száma és kelte;
b) a  tengerész munkaközvetítők és a  tengerész kölcsönbeadók szervezeti formája, székhelye, telephelye,
a képviseletre jogosult természetes személy természetes személyazonosító adatai;
c) az állami foglalkoztatási szervnek a  tengerész munkaközvetítő és a  tengerész kölcsönbeadó nyilvántartásba
vételéről rendelkező határozatának száma és kelte;
d) a  tengerész munkaközvetítő és a  tengerész kölcsönbeadó Tengerészeti Munkaügyi Egyezménynek való
megfelelését igazoló, a hajózási hatóság által kiadott bizonyítvány száma;
e) a  tengerész munkaközvetítő és a  tengerész kölcsönbeadó hajózási hatóság nyilvántartásából való törlésére,
tevékenységének felfüggesztésére vonatkozó adatok.
(6a) A tengerész munkaközvetítők és a  tengerész kölcsönbeadók nyilvántartása a  természetes személyazonosító
adatok kivételével közhiteles nyilvántartásnak minősül, amelyet a  hajózási hatóság honlapján bárki számára
ingyenesen és korlátozásmentesen megismerhető módon közzétesz.
(6b) A hajózási hatóság a  nyilvántartásában lévő természetes személyazonosító adatokat a  tengerész
munkaközvetítő vagy a tengerész kölcsönbeadó nyilvántartásból való törlését követő két évig kezeli.”
274. § A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény a követköző 48/C. §-sal egészül ki:
„48/C. (1) Abból a  célból, hogy ellenőrizhetővé váljon, hogy az EGT-állam lobogója alatt közlekedő
úszólétesítmények csak egy európai hajóazonosító számot használnak, a hajózási hatóság a Bizottság elektronikus
hajóadatbázisába a következő adatokat rögzíti:
1. a hajózási hatóság által kibocsátott egységes európai hajóazonosító szám;
2. a 13/2001. (IV. 10.) KöViM rendelet 2. melléklet 1.02. cikk 1. és 2. pontjában meghatározott hajó
a) neve,
b) 13/2001. (IV. 10.) KöViM rendelet 2. melléklet I. Rész 1. fejezete 1.01 cikk szerint meghatározott fajtája,
c) legnagyobb hossza (m), beleértve a kormányberendezést, a propulziós művet, a gépészeti és egyéb szerkezeteket,
d) szélessége (a hajótest legnagyobb szélessége a  külhéj külső éléig mérve, beleértve az összes állandó
szerkezeteket méterben),
e) merülése (T) (a hajótest legalsó pontja – a  gerinc és a  rögzített szerelvények figyelembevétele nélkül – és
a legnagyobb merülési vonal között mért függőleges távolság méterben);
3. annak az okmánynak a  megnevezése, amelyben az egységes európai hajóazonosító szám és a  2. pontban lévő
adatok szerepelnek (közösségi bizonyítvány);
4. áruszállító hajók esetén, azok hordképessége;
5. nem áruszállító hajók esetén a hajó vízbe merült térfogata (m3);
6. tulajdonos neve;
7. az okmányt kiállító hatóság;
8. a közösségi belvízi hajóbizonyítvány száma;
9. a közösségi bizonyítvány érvényességének lejárata;
10. az adatbázis összeállítója;
11. a nemzeti azonosítószám;
12. a  hajó – a  folyami információs szolgáltatások szakmai és működtetési szabályairól szóló 45/2011. (VIII. 25.)
NFM rendelet 2. § 1. pontja szerinti – AIS-készülékben rögzített típusa;
13. annak jelölése, hogy a hajótest egy- vagy kettős héjazatú (ADN szerint);
14. oldalmagasság (m), a  hajótest legalsó pontja vagy a  gerinc és a  fedélzet legalsó pontja között a  hajó oldalán
mért legrövidebb függőleges távolság;
15. tengeri hajóknál
a) bruttó űrtartalom;
b) a Nemzetközi Tengerészeti Szervezettől származó azonosító szám (IMO-szám);
c) hívójel;
16. a  nemzetközi rádióállomás-azonosító MMSI-szám (AIS-készülék felhasználójának mozgószolgálati azonosító
száma);
17. a hajófedélzeti kommunikációs berendezés egyedi azonosító kódja, az ATIS-kód;
18. az egyéb bizonyítványok típusa, száma, kiállító hatósága és lejárati időpontja.
(2) Az adatokat az EGT-államok egységes európai hajóazonosító számot kiadó hatóságai
a) a biztonságos víziközlekedés,
b) a hajóazonosító szám bejegyzése,
c) hajóokmányok kiállítása, érvényességi idejének megállapítása, pótlása, ellenőrzése, adatainak módosítása,
továbbá az
d) üzemképesség vizsgálatára irányuló szemlék lefolytatása
érdekében kezelhetik.
(3) A hajózási hatóság harmadik állam vagy nemzetközi szervezet számára személyes adatot a  (2) bekezdésben
meghatározott célból az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény külföldre
történő adattovábbítás szabályai alapján adhat át.”
275. § A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 90. §-a a következő j)–l) ponttal egészül ki:
(Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„j) az Európai Parlament és a Tanács (2009. április 23.) a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó
biztosításáról szóló 2009/20/EK irányelve a tengeri hajók kötelező biztosításáról szóló kormányrendelettel együtt,
k) az Európai Parlament és a  Tanács (2012. november 21.) a  tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló
2008/106/EK irányelv módosításáról szóló 2012/35/EU irányelve a  hajózási képesítésekről és a  hajózási egészségi
alkalmasság feltételeiről és vizsgálati rendjéről szóló miniszteri rendeletekkel együtt,
l) a  Bizottság (2013. október 11.) a  belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló
2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról szóló 2013/49/EU irányelve.”
276. § A víziközlekedésről szóló 2000.  évi XLII.  törvény 19.  § (1) bekezdésében az „az úszólétesítmények hajózásra
alkalmassága és megfelelősége feltételeiről, az üzemképesség vizsgálatáról és tanúsításáról szóló miniszteri
rendeletekben” szövegrész helyébe az „a belvízi utakon közlekedő úszólétesítmények hajózásra alkalmassága
és megfelelősége feltételeiről, az üzemképesség vizsgálatáról és tanúsításáról szóló 13/2001. (IV. 10.) KöViM
rendeletben [a továbbiakban: 13/2001. (IV. 10.) KöViM rendelet]” szöveg lép.
277. § Hatályát veszti a  víziközlekedésről szóló 2000.  évi XLII.  törvény 90.  §-ának – a  víziközlekedésről szóló 2000.  évi
XLII.  törvény módosításáról, valamint egyes törvények ezzel összefüggő módosításáról szóló 2012.  évi
XCIV. törvénnyel megállapított – i) pontja.
50. A szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény módosítása
278. § Hatályát veszti a  szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001.  évi LXII.  törvény 26.  §-át megelőző
alcímének címe és 26. §-a.
51. Az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok
Történeti Levéltára létrehozásáról szóló 2003. évi III. törvény módosítása
279. § Az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti
Levéltára létrehozásáról szóló 2003. évi III. törvény 8. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Levéltár központi költségvetési szerv, amely az Országgyűlés költségvetési fejezetén belül önálló címet alkot.
A Levéltár gazdasági szervezettel rendelkezik.”
52. Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény módosítása
280. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 24/B. § (1) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(Az állami adóhatóság az adószámot törli, ha)
„d) azt a támogató az Áht. 53/A. § (3) bekezdésében meghatározott esetben kezdeményezi.”
281. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 52. § (7) bekezdés j) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az állami adóhatóság)
„j) megkeresésre elektronikus úton átadja a  költségvetési támogatások kedvezményezettjének nevére
(megnevezésére), lakhelyére (székhelyére), valamint az adatszolgáltatást megelőző hónap utolsó napjáig
esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozásuk jogcímére, összegére vonatkozó adatokat
ja) a köztartozás összegének a költségvetési támogatásból való levonása céljából a kincstár és a mezőgazdasági és
vidékfejlesztési támogatási szerv részére,
jb) a  költségvetési támogatásnak a  köztartozás megfizetéséig történő visszatartása céljából az európai uniós
források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági vagy közreműködő szervezeti feladatokat ellátó szerv,
szervezet és az európai uniós források felhasználásért felelős miniszter által vezetett minisztérium részére,”
282. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 125. §-a a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) A helyi adókról szóló 1990.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Htv.) 1/A.  §-ában, II. Fejezetében és III. Fejezet
1. pontjában szabályozott adók esetében az önkormányzati adóhatóság az adózó bevallását a  közhiteles
nyilvántartások, továbbá e törvény 3. számú melléklet G.) 1. pontjában szereplő adatszolgáltatásból tudomására
jutó adatokkal hivatalból kijavíthatja, kiegészítheti, vagy ha az adózó az adóbevallását nem nyújtja be, úgy az
adóhatóság az adót az e paragrafusban szabályozottak szerint az adózó bevallásának hiányában is kivetheti
(a  továbbiakban: adóhatósági adómegállapítás). Az adóhatósági adómegállapítás az adózót a  bevallási
kötelezettsége alól nem menti fel.”
283. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 129. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az utólagos adómegállapítás során az adóhatóság határozattal)
„a) adónként, költségvetési támogatásonként az egyes bevallási időszakokra elkülönítve állapítja meg a  bevallott
vagy bevallani elmulasztott és az ellenőrzés eredményeként különbözetként feltárt adó, illetve költségvetési
támogatás alapját, az adókülönbözetet, a  következő időszakra átvihető követelés különbözetet, a  költségvetési
támogatás különbözetet, valamint az adókötelezettséget érintő jogszabálysértés jogkövetkezményeit.”
284. § Az adózás rendjéről szóló 2003.  évi XCII.  törvény az „Egyes adókra vonatkozó különös rendelkezések” alcíme
a következő 175/F. §-sal egészül ki:
„175/F. § (1) Ha a helyi önkormányzat rendeletével a Htv. 1/A. §-ában, II. Fejezetében vagy III. Fejezet 1. pontjában
szabályozottak szerinti adót vezet be, az adóhatóság az adózó újabb bevallása nélkül a  nyilvántartásban szereplő
bevallási adatok alapján kivetheti az adót.
(2) Az önkormányzati adóhatóság a Htv. 1/A. §-ában, II. Fejezetében vagy III. Fejezet 1. pontjában szabályozott adók
esetében a  közhiteles nyilvántartás adatai alapján az adózó adófizetési kötelezettségét megszüntetheti, ha ennek
ténye a fentiek alapján megállapítható.”
285. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény a következő 206. §-sal egészül ki:
„206.  § A 2015. január 1-jét megelőző időszakra teljesítendő bejelentési, adómegállapítási, bevallási, adófizetési,
adóelőleg-fizetési, bizonylatkiállítási, adatszolgáltatási és adólevonási kötelezettségre a  2014. december 31-én
hatályos 31. § (2) bekezdés 6. és 13. pontját kell alkalmazni.”
286. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény a következő 207. §-sal egészül ki:
„207. § A 2014. december 31-én hatályos 24/F. § (6) bekezdés d) pontját a 2014. december 31-én hatályos 24/F. §
(6) bekezdés c) pontja szerinti határozatok tekintetében 2014. december 31-ét követően is alkalmazni kell.”
287. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 3. számú melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
288. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
1. 24/F.  § (6) bekezdés d) pontjában az „az (5) bekezdés c) vagy d) pont” szövegrész helyébe az
„a 2014. december 31-én hatályos (5) bekezdés c) pontja vagy az (5) bekezdés d) pontja” szöveg,
2. 175.  § (9) bekezdésében az „előterjesztését elektronikus” szövegrész helyébe az „előterjesztését – a  85/A.  §
(11) bekezdése szerinti igazolás iránti kérelem kivételével – elektronikus” szöveg
lép.
289. § (1) Hatályát veszti az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
1. 31. § (2) bekezdés 13. pontjában az „a korkedvezményre jogosító munkakör tartalmáról,” szövegrész,
2. 178. § 15. pontjában az „a korkedvezmény-biztosítási járulék,” szövegrész.
(2) Hatályát veszti az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 31. § (2) bekezdés 6. pontja.
53. Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosítása
290. § (1) Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 142. § (4) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A tanúsítvány a kiadását követő második naptári év utolsó napjáig érvényes.”
(2) Az elektronikus hírközlésről szóló 2003.  évi C.  törvény 142.  § (10) bekezdés b) pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell:)
„b) informatikai biztonsági funkciókat megvalósító szoftver termékek és -rendszerek biztonságának hazai vagy
nemzetközi informatikai biztonsági módszertanon alapuló tanúsítására vonatkozóan – a  tanúsítvány kiállítását
megelőző 5 évben – legalább 3 évig fennállt akkreditált státusszal.”
(3) Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 142. § (11) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(11) A tanúsítandó szervezetek bizalmas információinak és a nagy tömegű személyes adatok védelme érdekében
a  tanúsító szervezetnek biztonsági szabályzattal, tanúsított informatikabiztonsági irányítási rendszerrel kell
rendelkeznie. A tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell a  minősített adat védelméről szóló 2009.  évi CLV.  törvény
16. §-a alapján kiállított telephely-biztonsági tanúsítvánnyal.”
(4) Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 142. §-a a következő (12) bekezdéssel egészül ki:
„(12) A (3)–(11) bekezdésnek nem megfelelő számlázási rendszerből
a) a havi 200 000 darabot meghaladó mennyiségű számlát kibocsátó szolgáltatók esetében 2015. február 28. után,
b) a havi 200 000 darabot meg nem haladó mennyiségű számlát kibocsátó szolgáltatók esetében 2015. június 30.
után
kiállított számla érvénytelen.”
(5) Az elektronikus hírközlésről szóló 2003.  évi C.  törvény 142.  § (6) bekezdésében az „az engedélyes” szövegrész
helyébe az „a szolgáltató” szöveg lép.
54. A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló
2003. évi CXXVII. törvény módosítása
291. § (1) A jövedéki adóról és a  jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003.  évi CXXVII.  törvény
104. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A jövedéki engedélyre jogosult az a személy,)
„a) aki – az (5) és (8)–(11) bekezdésben meghatározott eltéréssel – az ásványolajtermékek esetében 600 millió  Ft,
dohánygyártmányok esetében 22 millió Ft jövedéki biztosítékot nyújt, továbbá az egyéb jövedéki termékek
esetében éves nettó árbevételének függvényében nyújt jövedéki biztosítékot a következők szerint:
aa) ha éves nettó árbevétele nem haladja meg a 300 millió forintot, a jövedéki biztosíték összege 22 millió forint,
ab) ha éves nettó árbevétele magasabb, mint 300 millió forint, de nem haladja meg a 600 millió forintot, a jövedéki
biztosíték összege 40 millió forint,
ac) ha éves nettó árbevétele magasabb, mint 600 millió forint, de nem haladja meg az 1 milliárd forintot, a jövedéki
biztosíték összege 60 millió forint,
ad) ha éves nettó árbevétele magasabb, mint 1 milliárd forint, de nem haladja meg a 2 milliárd forintot, a jövedéki
biztosíték összege 120 millió forint,
ae) ha éves nettó árbevétele magasabb, mint 2 milliárd forint, a jövedéki biztosíték összege 150 millió forint.”
(2) A jövedéki adóról és a  jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003.  évi CXXVII.  törvény
104. §-a a következő (2a) és (2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) E § alkalmazásában nettó árbevétel
a) a  számviteli törvényben meghatározott értékesítés nettó árbevétele (egyszeres könyvvitelt vezető vállalkozó
esetében: a pénzügyileg rendezett nettó árbevétel és a nem pénzben kiegyenlített értékesítés nettó árbevételének
együttes összege), a b) és c) pontban meghatározott eltérésekkel,
b) a  személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozónál: a  tevékenységvégzéssel
(termékértékesítés, szolgáltatásnyújtás) közvetlen összefüggésben kapott – általános forgalmi adó
nélküli – ellenérték,
c) a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti kisadózó vállalkozás esetén, a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti
kisadózó vállalkozás bevétele.
(2b) A (2) bekezdés a) pontja alkalmazásában a tárgy adóévet megelőző adóév nettó árbevételét, az újonnan alakult
társaságoknál a  tárgy adóévi várható nettó árbevételt kell figyelembe venni. Ha a  megelőző adóév 12 hónapnál
rövidebb, az adóév naptári napjai alapján 12 hónapos időszakra számított nettó árbevételt kell figyelembe venni.”
55. A társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény módosítása
292. § A társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény 65. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„65. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
1. az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságot rendeletben kijelölje,
2. a jegyző társasházak feletti törvényességi felügyelete eljárási szabályait rendeletben állapítsa meg.”
56. A sportról szóló 2004. évi I. törvény módosítása
293. § A sportról szóló 2004. évi I. törvény 19. §-a a következő (7a) bekezdéssel egészül ki:
„(7a) A sportszövetség bírósági nyilvántartás szerint képviseletre jogosult vezető tisztségviselői nem minősülnek
a Civil tv. 53/A. §-a alkalmazásában kötelezettnek.”
57. A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény módosítása
294. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 19/K. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az e § szerinti pontszámok kiszámításakor a filmalkotás magyar elemeire adható egyes pontszámokat az egyes
elemeken belüli magyar részvétel arányához kell igazítani. Ha a filmalkotásban magyar filmelőállító vagy producer
vesz részt, részükre, a magyar hozzájárulás arányától függetlenül a legmagasabb elérhető pontszámot kell adni.”
295. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 25/B. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A moziüzemeltető az általa üzemeltetett „art” mozik, illetve mozitermek szerinti bontásban minden naptári
negyedévet követő hó 20. napjáig köteles a  Hivatalnak, a  Hivatal által meghatározott módon adatot szolgáltatni
az ott vetített filmalkotás  címéről, az 1. melléklet szerinti besorolási kategóriájáról, „art” besorolási kategóriájáról,
a vetítés időpontjáról és helyszínéről, a nézőszámról és az árbevételről.”
296. § (1) Hatályát veszti a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 26/B. § (1) bekezdésében a „vagy a filmgyártó vállalkozás”
szövegrész.
(2) Hatályát veszti a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 36. § (3) bekezdésében az „a korhatárok, illetve” szövegrész
és a „korábbi korhatár-megjelölések, illetve a” szövegrész.
58. A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény
módosítása
297. § A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004.  évi XXXIV.  törvény 16.  § (3) bekezdés
a)  pontjában a  „Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács elnöke, a  kutatás-fejlesztésért és technológiai
innovációért felelős szerv vezetője” szövegrész helyébe a „Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke”
szöveg lép.
59. Az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulásról szóló 2005. évi CXX. törvény módosítása
298. § Az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulásról szóló 2005. évi CXX. törvény
1. 3. § (4) bekezdés a)–c) pontjában a „25” szövegrész helyébe a „60” szöveg,
2. 3. § (4) bekezdés d) pont da) alpontjában a „100” szövegrész helyébe a „125” szöveg,
3. 3. § (4) bekezdés d) pont db) alpontjában az „50” szövegrész helyébe a „125” szöveg
lép.
60. Az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet kiváltságairól és mentességeiről szóló Jegyzőkönyv
kihirdetéséről szóló 2005. évi CXXVIII. törvény módosítása
299. § Az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet kiváltságairól és mentességeiről szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló
2005.  évi CXXVIII.  törvény 4.  § (4) bekezdésében a  „kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős
miniszter” szövegrész helyébe a „Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke” szöveg lép.
61. A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény
módosítása
300. § A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény a következő 11/B. §-sal
egészül ki:
„11/B.  § Az e törvény szerint a  cégeljárásban fizetendő közzétételi költségtérítés, a  számviteli beszámoló
közzétételéért és a  céginformációért fizetendő költségtérítés együttesen – a  cégeljárás, az e törvény szerinti
nemperes eljárások és szolgáltatások során az elektronikus eljárást és ügyintézést támogató rendszer
üzemeltetésével és fejlesztésével, az adatok feldolgozásával, továbbá a  Cégközlöny szerkesztésével, kiadásával
összefüggésben felmerült szükséges és igazolt költségek levonását követően – a  központi költségvetés bevételét
képezi.”
301. § A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V.  törvény 18. § (9) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) A közzétételi költségtérítést külön jogszabályban meghatározott módon kell megfizetni az igazságügyért felelős
miniszter által vezetett minisztériumnak a  kincstárnál vezetett számlájára. A közzétételi költségtérítés befizetését
a  céginformációs szolgálat ellenőrzi. Ha a  közzétételi költségtérítés befizetése nem történt meg, vagy a  befizetési
igazolás nem megfelelően került az elektronikus űrlaphoz csatolásra, a  céginformációs szolgálat haladéktalanul
elektronikus értesítést küld a  beszámolót benyújtó személy részére. Ebben az esetben a  céget úgy kell tekinteni,
mint amely a letétbe helyezési és a közzétételi kötelezettségnek nem tett eleget.”
302. § Hatályát veszti a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V.  törvény 15. §
(2a) bekezdése.
62. A földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény módosítása
303. § A földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006.  évi XXVI.  törvény 8.  § (6) bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(6) Nem kell tagi hozzájárulást fizetni a földgáz biztonsági készletezés céljára beszerzett földgáz után.”
63. A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény módosítása
304. § (1) A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 11. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
(E törvény hatálya kiterjed:)
„c) az Európai Halászati Alap (a  továbbiakban: EHA), továbbá az Európai Tengerügyi és Halászati Alap
(a továbbiakban: ETHA) keretében, valamint”
(hozott intézkedésekben való részvétellel kapcsolatos, az irányítási, valamint a  végrehajtási feladatokat ellátó szervek,
illetve szervezetek hatáskörébe tartozó eljárására.)
(2) A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 11. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az (1) bekezdés a) és c) pontja tekintetében e törvényt – a  III. Fejezet, a  81.  § (1) bekezdés c)–g) pontja,
a  81.  § (1a) és (2) bekezdése, a  81.  § (3) bekezdés b)–d) pontja kivételével – a  2007–2013. programozási időszak
intézkedései tekintetében kell alkalmazni.”
305. § (1) A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. §-a a következő (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1b) Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy az EMVA, az EHA és az ETHA tekintetében rendeletben állapítsa meg
a III. Fejezet végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályokat.”
(2) A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
(Felhatalmazást kap az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter, hogy az agrárpolitikáért felelős miniszterrel
egyetértésben)
„b) az EMVA-ból, az EHA-ból és az ETHA-ból támogatott intézkedések igénybevétele vonatkozásában az
elháríthatatlan külső ok (vis maior) bejelentésével és igazolásával kapcsolatos részletes szabályokat,”
(rendeletben állapítsa meg.)
306. § A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
1. 13.  § (2) bekezdésében az „a központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 2. § (1) bekezdés c), valamint
g) és h) pontjai szerinti irányítási jogköröket” szövegrész helyébe az „az államháztartásról szóló 2011.  évi
CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 9. § e), h) és i) pontjában meghatározott hatásköröket” szöveg,
2. 14.  § (2) bekezdésében az „a Ksztv. 2.  § (1) bekezdés c), g) és h) pontja szerinti irányítási jogköröket”
szövegrész helyébe az „az Áht. 9. § e), h) és i) pontjában meghatározott hatásköröket” szöveg
lép. 64. A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosítása
307. § (1) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 27. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A hálózati engedélyes az átviteli vagy az elosztó hálózathoz való csatlakozást egy adott csatlakozási pontra
kizárólag a hálózat műszaki jellemzőire tekintettel tagadhatja meg.”
(2) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 27. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A rendszerhasználó a  csatlakozás biztosítását megelőzően köteles a  hálózati engedélyes részére megfizetni
a Hivatal elnökének rendeletében megállapított mértékű csatlakozási díjat.”
308. § (1) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 43. § (5) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A tanúsítvány a kiadását követő második naptári év utolsó napjáig érvényes.”
(2) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 43. § (11) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
(A tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell:)
„b) informatikai biztonsági funkciókat megvalósító szoftver termékek és -rendszerek biztonságának hazai vagy
nemzetközi informatikai biztonsági módszertanon alapuló tanúsítására vonatkozóan – a  tanúsítvány kiállítását
megelőző 5 évben – legalább 3 évig fennállt akkreditált státusszal.”
(3) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 43. § (12) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(12) A tanúsítandó szervezetek bizalmas információinak és a nagy tömegű személyes adatok védelme érdekében
a  tanúsító szervezetnek biztonsági szabályzattal, tanúsított informatikabiztonsági irányítási rendszerrel kell
rendelkeznie. A tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell a  minősített adat védelméről szóló 2009.  évi CLV.  törvény
16. §-a alapján kiállított telephely-biztonsági tanúsítvánnyal.”
(4) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 43. §-a a következő (13) bekezdéssel egészül ki:
„(13) A (4)–(12) bekezdésnek nem megfelelő számlázási rendszerből
a) a havi 200 000 darabot meghaladó mennyiségű számlát kibocsátó engedélyesek esetében 2015. február 28. után,
b) a havi 200 000 darabot meg nem haladó mennyiségű számlát kibocsátó engedélyesek esetében 2015. június 30.
után
kiállított számla érvénytelen.”
309. § (1) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 60. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A hálózati csatlakozási szerződésbe foglalt, a  rendszerhasználó által megszerzett jog (a  továbbiakban e §
alkalmazásában: rendelkezési jog)
a) a b) pont szerinti kivétellel, a felhasználási hellyel együtt ruházható át,
b) a hálózati engedélyes által visszavásárolható, vagy
c) a (2b) és (2c) bekezdés szerinti esetekben ingyenesen átszáll a hálózati engedélyesre.”
(2) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 60. §-a a következő (2a)–(2c) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A rendszerhasználó rendelkezési jogát – a (2b) és a (2c) bekezdés szerinti esetek kivételével – nem érinti az, ha
azt nem gyakorolja.
(2b) Ha a  termelő villamosenergia-termelési tevékenysége megszüntetését követően a  betáplálásra rendelkezésre
álló teljesítményét a  tevékenység megszüntetésének napjától számított két évig nem veszi igénybe, és arról
ez idő alatt a  hálózati engedélyes irányába nem rendelkezik, akkor a  rendelkezési jog az adott teljesítmény
vonatkozásában a hálózati engedélyesre átszáll.
(2c) Ha a felhasználó vagy az erőmű vételezési teljesítménye tekintetében a termelő a hálózati engedélyes irányába
nem rendelkezik a rendelkezésre álló teljesítményéről és
a) a hálózathasználati szerződés felmondásának napjától számított öt évig az adott csatlakozási pont tekintetében
nem köt új hálózathasználati szerződést, vagy
b) rendszerhasználatidíj-fizetési kötelezettség elmulasztása miatti kikapcsolása napjától számított öt évig nem
rendezi a tartozását,
akkor a rendelkezési jog az adott teljesítmény vonatkozásában a hálózati engedélyesre átszáll.”
310. § A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 159. § (1) bekezdés 6. pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
(A Hivatal a  villamosenergia-ellátással, a  villamosenergia-ellátás biztonságának és a  villamosenergia-piac hatékony
működésének felügyeletével kapcsolatos feladatai körében:)
„6. rendeletben határozza meg a  rendszerhasználati díjakat és alkalmazásuk szabályait, és a  csatlakozási díjak
meghatározásának szempontjait, a csatlakozási díjak elemeit, valamint a csatlakozási díjak mértékét és alkalmazásuk
szabályait,”
311. § A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 177/A. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A Hivatal a mintaprojekttel összefüggésben a projekttársaságnak a jogszabályokban és a Hivatal határozataiban
foglalt kötelezettségeinek megszegése esetén
a) a jogkövetkezményekre való utalás mellett írásban felszólítja a projekttársaságot kötelezettségei betartására,
b) ismételten is kiszabható bírsággal sújthatja projekttársaságot, a  jogsértés tárgyi súlyára tekintettel egyedi
ügyekben is, vagy
c) azonnali hatállyal eltilthatja a projekttársaságot az adott tevékenység folytatásától.”
312. § A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 184. § (4) bekezdés d) pont da) alpontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
[Ez a törvény
170. § (1) bekezdés 26. pontja]
„da) az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a  Bizottság részére való
bejelentéséről, a 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról és a 736/96/EK parlamenti és tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i, 256/2014/EU rendelet,”
(végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.)
313. § A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény
1. 43.  § (4) bekezdésében az „a szolgáltatónak” szövegrész helyébe az „az engedélyesnek” szöveg, az
„engedélyes értendő” szövegrész helyébe az „engedélyes számlázási rendszere értendő” szöveg,
2. 43. § (9) bekezdésében a „szolgáltató” szövegrész helyébe az „engedélyes” szöveg,
3. 148. § (2) bekezdésében a „0,17 Ft/kWh” szövegrész helyébe a „0,21 Ft/kWh” szöveg,
4. 148. § (3) bekezdésében a „0,20 Ft/kWh” szövegrész helyébe a „0,13 Ft/kWh” szöveg,
5. 148. § (4) bekezdésében az „1,71 Ft/kWh” szövegrész helyébe a „2,08 Ft/kWh” szöveg
lép.
314. § Hatályát veszti a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény
1. 170. § (2) bekezdés 17. pontja,
2. 174. § (4) bekezdése.
65. Az egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi CXXVI. törvény hatályon kívül helyezése
315. § Hatályát veszti az egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi CXXVI. törvény.
66. A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény módosítása
316. § (1) A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 100. § (1c) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A tanúsítvány a kiadását követő második naptári év utolsó napjáig érvényes.”
(2) A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 100. § (1i) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell:)
„b) informatikai biztonsági funkciókat megvalósító szoftver termékek és -rendszerek biztonságának hazai vagy
nemzetközi informatikai biztonsági módszertanon alapuló tanúsítására vonatkozóan – a  tanúsítvány kiállítását
megelőző 5 évben – legalább 3 évig fennállt akkreditált státusszal.”
(3) A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 100. § (1j) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1j) A tanúsítandó szervezetek bizalmas információinak és a  nagy tömegű személyes adatok védelme érdekében
a  tanúsító szervezetnek biztonsági szabályzattal, tanúsított informatikabiztonsági irányítási rendszerrel kell
rendelkeznie. A tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell a  minősített adat védelméről szóló 2009.  évi CLV.  törvény
16. §-a alapján kiállított telephely-biztonsági tanúsítvánnyal.”
(4) A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 100. §-a a következő (1k) bekezdéssel egészül ki:
„(1k) Az (1b)–(1j) bekezdésnek nem megfelelő számlázási rendszerből
a) a havi 200 000 darabot meghaladó mennyiségű számlát kibocsátó engedélyesek esetében 2015. február 28. után,
b) a havi 200 000 darabot meg nem haladó mennyiségű számlát kibocsátó engedélyesek esetében 2015. június 30.
után
kiállított számla érvénytelen.”
317. § A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 105. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A rendszerüzemeltetés díjából származó árbevételt a  földgázszállítás indokolt költségei arányában kell
megosztani. Ennek érdekében a szállítói rendszerüzemeltetői engedélyesek, illetve a földgázszállítói engedélyesek
között kiegyenlítő fizetéseket kell végrehajtani.”
318. § A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133/A. §-a a következő 4. ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Hivatal elnöke, hogy rendeletben állapítsa meg)
„4. a  rendszerüzemeltetési díjból származó árbevétel földgázszállítói engedélyesek, illetve szállítási
rendszerüzemeltető engedélyesek közötti megosztására vonatkozó kiegyenlítő fizetések számítási módszerét,
a kiegyenlítő fizetések részletes szabályait, összegét és mértékét.”
319. § A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény a következő 141/H. §-sal egészül ki:
„141/H.  § A 105.  § (6) bekezdése szerinti kiegyenlítő fizetéseket első alkalommal a  2015. január 1-től 2015. június
30-áig tartó időszakra kell alkalmazni.”
320. § A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 142. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A Hivatal a mintaprojekttel összefüggésben a projekttársaságnak a jogszabályokban és a Hivatal határozataiban
foglalt kötelezettségeinek megszegése esetén
a) a jogkövetkezményekre való utalás mellett írásban felszólítja a projekttársaságot kötelezettségei betartására,
b) ismételten is kiszabható bírsággal sújthatja projekttársaságot, a  jogsértés tárgyi súlyára tekintettel egyedi
ügyekben is, vagy
c) azonnali hatállyal eltilthatja a projekttársaságot az adott tevékenység folytatásától.”
321. § A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény
1. 100.  § (1b) bekezdésében az „a szolgáltatónak” szövegrész helyébe az „az engedélyesnek” szöveg, az
„engedélyes értendő” szövegrész helyébe az „engedélyes számlázási rendszere értendő” szöveg,
2. 100. § (1g) bekezdésében a „szolgáltató” szövegrész helyébe az „engedélyes” szöveg
lép.
67. A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény módosítása
322. § A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 40. § (3) és (4) bekezdésében a „2015.” szövegrész helyébe
a „2016.” szöveg lép.
68. A Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya közötti tudományos
és technológiai együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 2010. évi XXX. törvény módosítása
323. § A Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya közötti tudományos és technológiai
együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 2010.  évi XXX.  törvény 4.  § (4) bekezdésében a  „kutatásfejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter” szövegrész helyébe a „Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és
Innovációs Hivatal elnöke” szöveg lép.
69. A megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben
felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény
módosítása
324. § A megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a  közlekedésben felhasznált energia
üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény
1. 11/A.  § (1) bekezdésében az „az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási
projekteknek az Európai Bizottság részére való bejelentéséről és a  736/96/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2010. június 24-i 617/2010/EU, Euratom európai tanácsi rendelet” szövegrész helyébe az
„az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való
bejelentéséről, 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról és a 736/96/EK tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 256/2014/EU, európai parlamenti és a tanácsi rendelet” szöveg,
2. 15/A.  §-ában az „az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek az
Európai Bizottság részére való bejelentéséről és a  736/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
2010. június 24-i, 617/2010/EU, Euratom európai tanácsi rendelet” szövegrész helyébe az „a Bizottság részére
való bejelentéséről, a  617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról és a  736/96/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i, 256/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet”
szöveg
lép. 70. A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosítása
325. § Hatályát veszti a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 32/T. § (4) bekezdése.
71. A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló
2010. évi CXXVI. törvény módosítása
326. § A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és
a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény
1. 6. § (2) bekezdésében az „a Ksztv. 2. § (1) bekezdés a), b) és d) pontjában meghatározott, valamint” szövegrész
helyébe az „az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 9.  § a)–d) pontjában
meghatározott, valamint a szakszerűségi,” szöveg,
2. 6.  § (3) és (4) bekezdésében az „a Ksztv. 2.  § (1) bekezdés e)–g) pontjában” szövegrész helyébe az „az Áht.
9. § f )–i) pontjában” szöveg,
3. 7. § (2) bekezdésében az „a Ksztv. 2. § (1) bekezdés h) és i) pontja” szövegrész helyébe az „az Áht. 9. § i) pontja”
szöveg
lép. 327. § Hatályát veszti a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi CXXVI.  törvény 4.  §
(1) bekezdése.
72. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet és a Magyar Köztársaság Kormánya közötti
Székhely-megállapodás kihirdetéséről szóló 2010. évi CLXVI. törvény módosítása
328. § Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet és a  Magyar Köztársaság Kormánya közötti Székhely-megállapodás
kihirdetéséről szóló 2010.  évi CLXVI.  törvény 4.  § (4) bekezdésében a  „kutatás-fejlesztésért és technológiai
innovációért felelős miniszter” szövegrész helyébe a „Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke”
szöveg lép.
73. A Bethlen Gábor Alapról szóló 2010. évi CLXXXII. törvény módosítása
329. § A Bethlen Gábor Alapról szóló 2010. évi CLXXXII. törvény 4. § (1) bekezdésében a „nemzetpolitikáért felelős miniszter
irányítása alatt álló helyettes államtitkár” szövegrész helyébe a „nemzetpolitikáért felelős államtitkár” szöveg lép.
74. A közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények
módosításáról szóló 2011. évi CVI. törvény módosítása
330. § (1) A közfoglalkoztatásról és a  közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények módosításáról szóló
2011. évi CVI. törvény 1. § (4a) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az álláskeresőt három hónap időtartamra ki kell zárni a közfoglalkoztatásból, ha)
„b) önkormányzati rendeletben előírt, a  lakókörnyezet (kert, udvar, jogszabályban meghatározott, az ingatlanhoz
kapcsolódó közterület) rendezettségének biztosítására vonatkozó kötelezettségét nem teljesíti, vagy”
(2) A közfoglalkoztatásról és a  közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények módosításáról szóló
2011. évi CVI. törvény 1. § (4a) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Az álláskeresőt három hónap időtartamra ki kell zárni a közfoglalkoztatásból, ha)
„c) a  számára az Flt. alapján felajánlott az álláskeresőkre vonatkozó rendelkezések szerint megfelelő munkahelyet
nem fogadja el.”
331. § A közfoglalkoztatásról és a  közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények módosításáról szóló
2011. évi CVI. törvény 2. §-a a következő (3c) bekezdéssel egészül ki:
„(3c) A közfoglalkoztatott mentesül a rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettségének teljesítése alól az Flt.
szerinti munkaviszony – ide nem értve a  közfoglalkoztatási jogviszonyt – létesítése céljából történő állásinterjún
való részvételhez szükséges időtartamra. A közfoglalkoztatottat az igazolt távollét tartamára az állásidő szabályai
szerint illeti meg díjazás.”
332. § A közfoglalkoztatásról és a  közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények módosításáról szóló
2011.  évi CVI.  törvény 1.  § (4) bekezdés b) pontjában az „1991.  évi IV.  törvény” szövegrész helyébe, az „1991.  évi
IV. törvény (a továbbiakban: Flt.)” szöveg lép.
75. A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény módosítása
333. § A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 140. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból való eljárását az (1) bekezdés szerinti személy vagy szervezet
a jogsértés tudomásra jutásától számított hatvan napon belül, de
a) legkésőbb a jogsértés megtörténtétől számított három éven belül,
b) közbeszerzési eljárás mellőzésével történt beszerzés esetén az a) ponttól eltérően a  szerződés megkötésének
időpontjától, vagy ha ez nem állapítható meg, akkor a  szerződés teljesítésének bármelyik fél által történt
megkezdésétől számított legfeljebb öt éven belül,
c) a  támogatásból megvalósuló beszerzés esetén az a) és b) ponttól eltérően az adott támogatás folyósítására és
felhasználására vonatkozó külön jogszabályban előírt iratmegőrzési kötelezettség időtartamán belül, de legalább
a jogsértés megtörténtétől – közbeszerzési eljárás mellőzésével történt beszerzés esetén a szerződés megkötésének
időpontjától, vagy ha ez nem állapítható meg, akkor a  szerződés teljesítésének bármelyik fél által történt
megkezdésétől – számított öt éven belül
kezdeményezheti.”
334. § A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 181. §-a a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
„(11) A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 140.  § (2) bekezdését azon jogorvoslati eljárások kezdeményezésére kell alkalmazni, amelyek
esetében a jogsértés 2015. január 1-jét követően jutott a kezdeményező tudomására.”
335. § A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény
1. 125.  § (3) bekezdés c) pontjában a  „terhességi-gyermekágyi segélyben” szövegrész helyébe
a „csecsemőgondozási díjban” szöveg,
2. 140. § (1) bekezdés c) pontjában a „Kormány által kijelölt belső” szövegrész helyébe a „kormányzati” szöveg,
3. 140.  § (1) bekezdés j) pontjában az „a kormány által az európai uniós és egyéb nemzetközi támogatások
ellenőrzésére kijelölt” szövegrész helyébe az „az európai támogatásokat auditáló” szöveg
lép.
76. A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény módosítása
336. § A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 76. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Rendeletben az államháztartásra vonatkozó szabályoktól eltérő rendelkezések állapíthatók meg. Rendelet
alapján a  költségvetési  fejezetek között előirányzat-átcsoportosítás hajtható végre, egyes kiadási előirányzatok
teljesítése felfüggeszthető, a  központi költségvetésről szóló törvényben nem szereplő kiadások teljesíthetők,
rendkívüli fizetési kötelezettség írható elő, új bírságnem állapítható meg, valamint a  fizetési kötelezettségek és
a bírságok mértéke módosítható, a mentességek, kedvezményezek köre megszüntethető.”
77. A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló
2011. évi CLV. törvény módosítása
337. § A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 14. § b) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány döntése alapján – erre irányuló kérelem esetén –)
„b) támogatás nyújtható a  Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak
a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet
1.  mellékletében meghatározott vállalkozások körébe nem tartozó hozzájárulásra kötelezett részére olyan
tanműhely létesítéséhez, amelyben a  hozzájárulásra kötelezett az iskolai rendszerű szakképzés keretében az 5.  §
a) pont ab) alpontjában meghatározottak szerint gyakorlati képzés folytatását tervezi,”
338. § A szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011.  évi CLV.  törvény 23.  §
(2) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, hogy – az államháztartásért felelős miniszterrel
és az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben, az oktatásért felelős miniszter és a  szakképesítésért felelős
miniszter véleményének kikérésével – rendeletben állapítsa meg)
„e) az alaprészből a  14.  § alapján nyújtott támogatások mértékére, feltételeire, folyósítására, elszámolására és
ellenőrzésére vonatkozó szabályokat.”
339. § A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény
1. 4.  § (1a) bekezdésében a  „Részmunkaidős foglalkoztatott esetén” szövegrész helyébe a  „Részmunkaidős
foglalkoztatott esetén – kivéve a c) és d) pont szerinti esetet –” szöveg,
2. 12.  § a) pontjában, 14.  §-ának nyitó szövegrészében és 22.  § (1) bekezdésének nyitó szövegrészében
a „Kormány” szövegrész helyébe a „szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter” szöveg
lép.
340. § Hatályát veszti a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény
23. § (1) bekezdés c) pontja.
78. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény módosítása
341. § A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011.  évi CLXI.  törvény 22.  § (3) bekezdésében a  „személy.”
szövegrész helyébe a „személy. Az ítélőtábla gazdasági szervezettel rendelkezik.” szöveg lép.
79. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény módosítása
342. § A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi CLXII.  törvény 49.  § (7) bekezdés b) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdés szerinti kérelem alapján kikötött részmunkaidőben a munkáltató a bírót]
„b) legfeljebb a  gyermek hároméves koráig, három vagy több gyermeket nevelő bíró esetén a  gyermek ötéves
koráig”
(köteles foglalkoztatni.)
343. § A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi CLXII.  törvény 55.  §-a a  következő (3a) bekezdéssel
egészül ki:
„(3a) Az apának gyermeke születése esetén, legkésőbb a születést követő második hónap végéig öt, ikergyermekek
születése esetén hét munkanap pótszabadság jár, amelyet kérésének megfelelő időpontban kell kiadni. A szabadság
akkor is jár, ha a gyermek halva születik vagy meghal.”
344. § A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi CLXII.  törvény 147.  § (4) bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(4) A személyi nyilvántartás – e törvény felhatalmazásának hiányában – más nyilvántartási rendszerrel nem
kapcsolható össze. Nem jelenti a  személyi nyilvántartás más nyilvántartási rendszerrel való összekapcsolását
a  személyi nyilvántartásból a  központosított illetményszámfejtéshez szükséges adatoknak az e célra működtetett
számítógépes programba való továbbítása.”
345. § (1) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi CLXII.  törvény 148.  § (2) bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója, illetve az OBH a  bírónak a  személyi nyilvántartásban szereplő adatai közül
a  bíró hozzájárulása nélkül, közérdekből adhat tájékoztatást a  bíró nevéről, szolgálati helyéről és beosztásáról,
valamint – ha törvény azt megengedi – egyéb adatairól.”
(2) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi CLXII.  törvény 148.  §-a a  következő (3) bekezdéssel
egészül ki:
„(3) A bírónak a személyi nyilvántartásban szereplő adatairól és az iratok tartalmáról
a) igazságügyi szerv részére,
b) törvényben meghatározott adatkörök tekintetében a központosított illetményszámfejtést végző szerv részére,
c) az elektronikus aláírási jogosultságról vezetett nyilvántartás adataiból az elektronikus aláírással kapcsolatos
szolgáltatás biztosításához az Eat. szerint szükséges mértékben a Szolgáltató részére
lehet adatot továbbítani.”
346. § A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi CLXII.  törvény 225.  §-a a  következő (1a) bekezdéssel
egészül ki:
„(1a) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg a gyermek születése esetén az apát megillető
pótszabadság igénybevételére vonatkozó szabályokat.”
347. § (1) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
1. 177. § (2) bekezdésében és 178. § (2) bekezdésében az „engedélyezett” szövegrészek helyébe az „éves átlagos
statisztikai állományi” szöveg,
2. 178.  § (1) bekezdés a)–c) pontjában az „engedélyezett” szövegrész helyébe az „éves átlagos statisztikai
állományi” szöveg,
lép. (2) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi CLXII.  törvény 222.  § (1) bekezdésében a  „118.  §-át”
szövegrész helyébe a „118. § (1)–(3) bekezdését” szöveg lép.
80. A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi
életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény módosítása
348. § A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 55. § (7) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdés szerinti kérelem alapján kikötött részmunkaidőben a munkáltató az ügyészt]
„b) legfeljebb a gyermek hároméves koráig, három vagy több gyermeket nevelő ügyész esetén a gyermek ötéves
koráig”
(köteles foglalkoztatni.)
349. § A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 65. § (3) és (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(3) A vezetői pótlékra való jogosultság szempontjából az a  nagyobb főügyészség, ahol december 31-én
a  helyettesítésre kinevezettek kivételével az ügyészségi alkalmazottak alárendelt járási ügyészségekkel együtt
számított, a  munkaügyi statisztikában meghatározott munkajogi állományi létszáma a  részmunkaidő teljes
munkaidőre átszámításával (a továbbiakban: foglalkoztatottak létszáma) a százhetven főt meghaladja.
(4) A vezetői pótlékra való jogosultság szempontjából kiemelt járási ügyészségnek minősül az a  járási ügyészség,
ahol december 31-én a  foglalkoztatottak létszáma a  harmincöt főt meghaladja, nagyobb járási ügyészségnek
minősül az a járási ügyészség, ahol december 31-én a foglalkoztatottak létszáma a nyolc főt meghaladja.”
350. § (1) A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 79. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Az apának gyermeke születése esetén, legkésőbb a születést követő második hónap végéig öt, ikergyermekek
születése esetén hét munkanap pótszabadság jár, amelyet kérésének megfelelő időpontban kell kiadni. A szabadság
akkor is jár, ha a gyermek halva születik vagy meghal.”
(2) A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 79. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az ügyészt az (1)–(3a) bekezdésben meghatározott szabadságon felül megilleti a munka törvénykönyvéről szóló
törvényben meghatározott pótszabadság is.”
351. § A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 107. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A személyi nyilvántartás – e törvény felhatalmazásának hiányában – más nyilvántartási rendszerrel nem
kapcsolható össze. Nem jelenti a  személyi nyilvántartás más nyilvántartási rendszerrel való összekapcsolását
a  személyi nyilvántartásból a  központosított illetményszámfejtéshez szükséges adatoknak az e célra működtetett
számítógépes programba való továbbítása.”
352. § A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 108. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az ügyésznek a személyi nyilvántartásban szereplő adatairól és az iratok tartalmáról törvényben meghatározott
adatkörök tekintetében a központosított illetményszámfejtést végző szerv részére lehet adatot továbbítani.”
353. § A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény XVII. Fejezete a következő 158/A. §-sal egészül ki:
„158/A.  § Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg a  gyermek születése esetén az apát
megillető pótszabadság igénybevételére vonatkozó szabályokat.”
81. A hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek
lakhatásának biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény módosítása
354. § Hatályát veszti a  hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek
lakhatásának biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény 24/A. § (2) bekezdése.
82. Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény módosítása
355. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 56. § (1) bekezdése a következő l) ponttal egészül ki:
(Az Alap terhére az alábbi célokra teljesíthetők kifizetések:)
„l) civil információs centrumok működésének támogatása.”
356. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 57. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az Alap terhére csak az 56.  § (1) bekezdés b), h) vagy l) pontja szerinti támogatás nyújtható azon civil
szervezetnek, amely a  pályázat megjelenését megelőző utolsó lezárt üzleti évben beszámolóval igazolható éves
összes bevétele eléri vagy meghaladja a miniszter rendeletében meghatározott értéket. E bekezdés szerinti esetben
az 56. § (1) bekezdés b) vagy h) pontja szerinti támogatás csak visszatérítendő formában nyújtható.”
357. § (1) Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 58. § (5) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(5) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti összeg megegyezik az adott költségvetési évet megelőző második évben az
Szftv. 4.  § (1) bekezdés szerinti kedvezményezetteknek felajánlható és az Szftv. alapján adózói rendelkezéseknek
megfelelően az adott költségvetési évet megelőző második évben az Szftv. 4.  § (1) bekezdés szerinti
kedvezményezetteknek ténylegesen kiutalt összeg különbségével.”
(2) Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 58. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az adóhatóság minden év február 1-jéig adatot szolgáltat a  miniszter, valamint az államháztartásért felelős
miniszter számára az (5) bekezdésben foglaltak teljesítése céljából
a) a  tárgyév január 1-jei állapot szerint a  tárgyévet megelőző évben az Szftv. 4.  § (1) bekezdés szerinti
kedvezményezetteknek potenciálisan felajánlható összegről,
b) a  tárgyév január 1-jei állapot szerint a  tárgyévet megelőző évben az Szftv. 4.  § (1) bekezdés szerinti
kedvezményezetteknek ténylegesen kiutalt összegről.”
358. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény
1. 53/A.  § (2) bekezdésében az „A jelentős” szövegrész helyébe a  „Ha törvény eltérően nem rendelkezik,
a jelentős” szöveg,
2. 73. § (3) bekezdésében a „10/D. § (2) bekezdés” szövegrész helyébe a „9/J. § (5) bekezdése” szöveg
lép.
359. § Hatályát veszti az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 2. § 19. pontja és 58. § (4) bekezdése.
83. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosítása
360. § A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 134. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„134.  § Ha a  nemzetiségi önkormányzat a  költségvetési évre vonatkozóan nem rendelkezik elfogadott
költségvetéssel, nem fogadja el a költségvetési évet megelőző évre vonatkozó zárszámadását vagy államháztartási
beszámolási kötelezettségének nem tesz eleget, a részére járó egyes támogatások folyósítása az államháztartásról
szóló törvényben meghatározottak szerint felfüggesztésre kerül.”
361. § A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 143. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„143. § (1) A nemzetiségi önkormányzat a feladatainak hatékonyabb ellátására szabadon társulhat más nemzetiségi
önkormányzattal, illetve helyi önkormányzattal. A társulás feltételeit megállapodásban kell rögzíteni.
(2) A társulásra az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló
törvénynek a helyi önkormányzatok társulásaira vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(3) A társulás nem sértheti az abban részt vevők önkormányzati jogait.”
362. § A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény
1. 80.  § (1) bekezdésében a  „helyi önkormányzat a  helyi nemzetiségi önkormányzat részére – annak
székhelyén – biztosítja az önkormányzati működés személyi és tárgyi feltételeit, továbbá” szövegrész helyébe
a „települési önkormányzat hivatala, illetve az a hivatal, amelyik a helyi nemzetiségi önkormányzat székhelye
szerinti helyi önkormányzat önkormányzati hivatali feladatát ellátja a helyi nemzetiségi önkormányzat részére
biztosítja az önkormányzati működés személyi és tárgyi feltételeit, továbbá” szöveg,
2. 80.  § (2) bekezdésében a  „helyiséghasználatot, valamint a  helyiséghasználatra, a  további feltételek
biztosítására és a feladatok ellátására vonatkozóan megállapodást köt a helyi nemzetiségi önkormányzattal.”
szövegrész helyébe a  „helyiséghasználatot. A települési önkormányzat a  települési nemzetiségi
önkormányzattal, a  területi önkormányzat a  területi nemzetiségi önkormányzattal a  helyiséghasználatra,
a további feltételek biztosítására és a feladatok ellátására vonatkozóan megállapodást köt.” szöveg
lép. 363. § (1) Hatályát veszti a  nemzetiségek jogairól szóló 2011.  évi CLXXIX.  törvény 153.  § (1) bekezdésében az „  , és a  helyi
önkormányzati társulásokra” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény
1. 128. § (3) bekezdése,
2. Intézményi társulás alcíme és 144. §-a,
3. 156. § (1) bekezdés a) és b) pontja.
84. A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény módosítása
364. § A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 5. § (14) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(14) Az OKJ-ban meghatározott, agrárágazathoz tartozó szakképesítésben államilag támogatott iskolai rendszerű
szakképzés kizárólag az agrárpolitikáért felelős miniszter, az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter,
az élelmiszeriparért felelős miniszter, az erdőgazdálkodásért felelős miniszter, a  földügyért felelős miniszter,
a  halgazdálkodásért felelős miniszter, az ingatlan-nyilvántartásért felelős miniszter, a  környezetvédelemért felelős
miniszter, a  természetvédelemért felelős miniszter, a  térképészetért felelős miniszter vagy a  vadgazdálkodásért
felelős miniszter által alapított és fenntartott szakképző iskolában folyhat.”
365. § A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 5. §-a a következő (17) bekezdéssel egészül ki:
„(17) Az OKJ-ban meghatározott, agrárágazathoz tartozó szakképesítésben államilag támogatott iskolai rendszerű
szakképzés nem állami fenntartó esetén – a  (14) bekezdés szerinti miniszter egyetértésével kötött – szakképzési
megállapodás alapján folyhat.”
366. § A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 5/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„5/A. § (1) A köznevelésért felelős miniszter és a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter megállapodnak
azon szakképesítésekről, melyek államilag támogatott iskolai rendszerű szakképzése folyhat 2015. július 1-jét
követően az állami intézményfenntartó központ által fenntartott szakképző iskolában.
(2) Az OKJ-ban meghatározott szakképesítésben államilag támogatott iskolai rendszerű szakképzés – az 5.  §
(14)  bekezdése szerinti miniszter, a  honvédelemért felelős miniszter vagy a  rendvédelemért felelős miniszter által
alapított és fenntartott szakképző iskola, valamint az állami intézményfenntartó központ által fenntartott szakképző
iskolában az (1) bekezdés szerinti szakképzés kivételével – kizárólag a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős
miniszter által alapított és fenntartott szakképző iskolában vagy nem állami fenntartó esetén – a szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter egyetértésével kötött – szakképzési megállapodás alapján folyhat.
(3) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter a  fenntartásában lévő szakképző iskolákat az állami
szakképzési és felnőttképzési szerv útján tartja fenn és működteti.
(4) A nemzeti köznevelésről szóló törvény állami intézményfenntartó központra előírt rendelkezéseit a (3) bekezdés
szerinti fenntartó esetében is alkalmazni kell.
(5) Az 5.  § (14) bekezdése szerinti miniszter által fenntartott szakképző iskolában kizárólag a  miniszter ilyen
hatáskörébe tartozó szakképesítések és az ezeket megalapozó ágazati szakközépiskolai képzések oktathatóak, ezen
túli szakképzések indításához az állami szakképzési és felnőttképzési szerv hozzájárulását kell kérni.”
367. § (1) A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 46. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A gazdasági kamara feladata a tanulószerződés megkötésének elősegítése. Ha megfelelő képzőhely biztosított
és így köthető tanulószerződés, a tanuló gyakorlati képzése a szakiskola 9. évfolyamának összefüggő gyakorlatától
kezdődően, kizárólag ennek keretében szervezhető meg.”
(2) A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 46. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Ha a  gazdasági kamara igazolást ad ki az iskola számára arról, hogy részéről nem biztosított a  megfelelő
képzőhely, akkor a szakképző iskola gondoskodik a tanuló gyakorlati képzéséről.”
368. § A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 55. alcíme a következő 92/B. §-sal egészül ki:
„92/B. § (1) A Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014. évi XCIX. törvénnyel
megállapított 5/A.  § (1) bekezdésében meghatározottak megvalósításához szükséges szakképzési feladat- és
intézményátadást 2015. július 1-jei hatállyal kell végrehajtani. Az átadásra kerülő szakképzési feladatot szolgáló
humán erőforrást, ingatlant, ingóságot és vagyoni értékű jogot a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős
miniszternek az állami intézményfenntartó központ a kezelésében lévő eszköz esetén átadja, a használatában lévő
eszköz esetén rendelkezésére bocsátja az átadás napjától, legalább a 2015. január 1-jei állapot szerint.
(2) Az állami intézményfenntartó központ által fenntartott intézmény esetében az oktatásért felelős miniszter
a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 84. § (7) bekezdése szerinti, szakképzési feladatellátást érintő
döntést kizárólag a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter egyetértésével hozhat.”
369. § A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény a következő 92/C. §-sal egészül ki:
„92/C.  § A Magyarország 2015.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014.  évi XCIX.  törvénnyel
megállapított 46. § (1) és (1a) bekezdését a 2015. július 1-je előtt szakiskolai tanulmányait megkezdett tanulóra is
alkalmazni kell.”
370. § A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény
1. 5. § (14) bekezdésében a „kizárólag” szövegrész helyébe az „– a (17) bekezdésben meghatározott kivétellel –
kizárólag” szöveg,
2. 43. § (2) bekezdés c) pontjában az „agrárpolitikáért felelős” szövegrész helyébe az „5. § (14) bekezdése szerinti”
szöveg,
3. 92. § (9) bekezdésében a „2015. május 31-ig” szövegrész helyébe a „2015. július 31-éig” szöveg,
4. 92/A. § (4) bekezdésében az „agrárpolitikáért felelős” szövegrészek helyébe az „5. § (14) bekezdése szerinti”
szöveg
lép. 85. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosítása
371. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 65. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) Az illetményalap a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott vetítési alap
a) középfokú végzettség esetén százhúsz százaléka,
b) alapfokozat esetén száznyolcvan százaléka,
c) mesterfokozat esetén kétszáz százaléka.”
372. § (1) A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 88. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A központi költségvetés a  2.  § (3) bekezdés b) pont ba) és bb) alpontja szerinti fenntartók számára az állami
fenntartású nevelési-oktatási intézményben és pedagógiai szakszolgálati intézményben pedagógus munkakörben
alkalmazottak elismert létszáma, valamint a  nevelő-oktató munkát közvetlenül segítők jogszabály szerint
finanszírozott létszáma alapján átlagbér alapú költségvetési hozzájárulást biztosít a köznevelési feladat ellátásához
szükséges pedagógusok és a  nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő alkalmazottak illetménye, munkabére
és ezek járulékai kifizetéséhez. A 2.  § (3) bekezdés b) pont bc) és bd) alpontja szerinti fenntartók esetében
a hozzájárulás mértékét a központi költségvetésről szóló törvény állapítja meg.”
(2) A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 88. §-a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A pedagógiai szakszolgálat keretében biztosított ellátás időkereteit jogszabály állapítja meg.
(6) A nem állami fenntartású szakképző iskola esetében a  költségvetési hozzájárulás igénybevételének feltétele,
hogy a fenntartó szakképzési megállapodást kössön a kormányhivatallal.”
373. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (4) bekezdés v) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy)
„v) 2015. szeptember 1. és 2017. augusztus 31. között az egyes tanévekre vonatkozóan az illetményalapnak
a mindenkori költségvetési törvényben rögzített vetítési alap százalékában meghatározott tanévenkénti mértékét,”
(rendeletben állapítsa meg.)
374. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 97. § (20a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(20a) 2015. január 1. és 2015. augusztus 31. között az illetményalap a  központi költségvetésről szóló törvényben
meghatározott vetítési alap
a) 118,9 százaléka középfokú végzettség esetén,
b) 163,3 százaléka alapfokozat esetén,
c) 179,6 százaléka mesterfokozat esetén.”
375. § (1) Hatályát veszti a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 7. § (5) bekezdésében az „A vidékfejlesztésért
felelős miniszter által fenntartott szakképző iskolában kizárólag az agrárpolitikáért, az élelmiszeriparért,
az erdőgazdálkodásért, a  halgazdálkodásért, a  földügyért és térképészetért, a  környezetvédelemért és
vízgazdálkodásért, valamint a  vadgazdálkodásért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések
oktathatóak, ezen túli szakképzések indításához az állami köznevelési közfeladatellátás keretében állami
intézményfenntartásra kijelölt szerv (a  továbbiakban: állami intézményfenntartó központ) hozzájárulását ki kell
kérni.” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 72. § (3) bekezdése.
86. A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosítása
376. § A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A nemzeti vagyon alapvető rendeltetése a  közfeladat ellátásának biztosítása, ideértve a  lakosság
közszolgáltatásokkal való ellátását és e feladatok ellátásához szükséges infrastruktúra biztosítását. A nemzeti
vagyonnal felelős módon, rendeltetésszerűen kell gazdálkodni.”
377. § A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 11. § (13) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(13) Nemzeti vagyon ingyenesen kizárólag közfeladat ellátása, a  lakosság közszolgáltatásokkal való ellátása,
valamint e feladatok ellátásához szükséges infrastruktúra biztosítása céljából az ahhoz szükséges mértékben
hasznosítható, valamint adható vagyonkezelésbe.”
378. § Hatályát veszti a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. § (1) bekezdés 7. pontja.
87. A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosítása
379. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 50.  § (5) bekezdés b) pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdés szerinti kérelem alapján kikötött részmunkaidőben a munkáltató a kormánytisztviselőt]
„b) legfeljebb a  gyermek hároméves koráig, három vagy több gyermeket nevelő kormánytisztviselő esetén
a gyermek ötéves koráig”
(köteles foglalkoztatni.)
380. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 180. § (1) bekezdése a következő m) ponttal egészül ki:
(Az államigazgatási szervnél vezetett közszolgálati alapnyilvántartásba – eljárásában indokolt mértékig – jogosult
betekinteni, illetőleg abból adatokat átvenni:)
„m) az európai támogatásokat auditáló szerv.”
381. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 259.  § (1) bekezdés 18. pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben)
„18. állapítsa meg a  gyermek születése esetén az apát megillető pótszabadság igénybevételére vonatkozó
szabályokat;”
382. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
1. 8. § (4) bekezdésében az „engedélyezett” szövegrész helyébe az „éves átlagos statisztikai állományi” szöveg,
2. 134. § (1) bekezdés 9. pontjában az „uniós támogatások ellenőrzését végző központi hivatalnál” szövegrész
helyébe a „támogatásokat auditáló szervnél” szöveg,
3. 141.  § (6) bekezdésében a „francia és német” szövegrész helyébe a „francia, német, arab, kínai és orosz”
szöveg,
4. 234.  § (2) bekezdésében az „Irodánál és” szövegrész helyébe az „Irodánál, a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatalnál és” szöveg
lép. 383. § Hatályát veszti a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 234.  § (1) bekezdésében az „a Magyar
Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnál,” szövegrész.
88. A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosítása
384. § A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
1. 13.  § (1) bekezdésében a  „hatáskörébe.” szövegrész helyébe a  „hatáskörébe. A 13/A.  § (2) bekezdés
a)–f ) pontjában meghatározott feladatai tekintetében a kancellár a felsőoktatási intézmény vezetőjeként jár
el.” szöveg,
2. 13/A.  § (2) bekezdés f ) pontjában az „ellátásáról,” szövegrész helyébe az „ellátásáról, megbízza a  gazdasági
vezetőt, visszavonja a gazdasági vezető megbízását,” szöveg,
3. 41.  § (1) bekezdés b) pontjában a  „terhességi-gyermekágyi segélyben” szövegrész helyébe
a „csecsemőgondozási díjban” szöveg,
4. 48/L. § a) pontjában a „terhességi-gyermekágyi segély” szövegrész helyébe a „csecsemőgondozási díj” szöveg,
5. 85.  § (3) bekezdésben „a Kormány által a  többciklusú képzés rendjét, a  képzés indításának eljárását
meghatározó jogszabályban megjelölt – képzési és kimeneti követelményei alapján legalább hat hétig
tartó szakmai gyakorlatot is tartalmazó –” szövegrész helyébe az „a jogszabályban meghatározott képzési és
kimeneti követelményei alapján legalább hat hétig tartó szakmai gyakorlatot is tartalmazó” szöveg,
6. 88.  § (2) bekezdésében a  „kutatás-fejlesztésről és a  technológiai innovációról szóló törvényt” szövegrész
helyébe a „tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló törvényt” szöveg,
7. 110.  § (1) bekezdés 3. pontjában az „az egyházi fenntartó vagy alapítvány által fenntartott diákotthonok
minimális, létesítési és működési feltételeit, az alapítással kapcsolatos eljárás rendjét és díját,” szövegrész
helyébe az „a diákotthon minimális, létesítési és működési feltételeit, az alapítással kapcsolatos eljárás
rendjét,” szöveg,
8. 110.  § (1) bekezdés 9. pont b) alpontjában a  „terhességi-gyermekágyi segélyben” szövegrész helyébe
a „csecsemőgondozási díjban” szöveg,
9. 5. melléklet 1. rész e) pontjában a „terhességi-gyermekágyi segély” szövegrész helyébe a „csecsemőgondozási
díj” szöveg,
10. 5. melléklet 7. rész d) pontjában a  „terhességi-gyermekágyi segélynek” szövegrész helyébe
a „csecsemőgondozási díjnak” szöveg
lép. 385. § Hatályát veszti a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 1. mellékletében foglalt táblázat C:46 mezője.
89. A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosítása
386. § (1) A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 63. § (6) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A tanúsítvány a kiadását követő második naptári év utolsó napjáig érvényes.”
(2) A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011.  évi CCIX.  törvény 63.  § (12) bekezdés b) pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell:)
„b) informatikai biztonsági funkciókat megvalósító szoftver termékek és -rendszerek biztonságának hazai vagy
nemzetközi informatikai biztonsági módszertanon alapuló tanúsítására vonatkozóan – a  tanúsítvány kiállítását
megelőző 5 évben – legalább 3 évig fennállt akkreditált státusszal.”
(3) A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 63. § (13) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(13) A tanúsítandó szervezetek bizalmas információinak és a nagy tömegű személyes adatok védelme érdekében
a  tanúsító szervezetnek biztonsági szabályzattal, tanúsított informatikabiztonsági irányítási rendszerrel kell
rendelkeznie. A tanúsító szervezetnek rendelkeznie kell a  minősített adat védelméről szóló 2009.  évi CLV.  törvény
16. §-a alapján kiállított telephely-biztonsági tanúsítvánnyal.”
(4) A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 63. §-a a következő (14) bekezdéssel egészül ki:
„(14) Az (5)–(13) bekezdésnek nem megfelelő számlázási rendszerből
a) a  havi 200 000 darabot meghaladó mennyiségű számlát kibocsátó víziközmű-szolgáltatók esetében
2015. február 28. után,
b) a  havi 200 000 darabot meg nem haladó mennyiségű számlát kibocsátó víziközmű-szolgáltatók esetében
2015. június 30. után
kiállított számla érvénytelen.”
387. § A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 79. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A víziközmű vagy víziközmű létrehozására irányuló beruházás, amely olyan gazdálkodó szervezet tulajdonában
áll, amely felett – ide nem értve a munkavállalói résztulajdont – a tulajdoni részesedés egésze a nemzeti vagyonba
tartozik, 2013. január 1-jén az ellátásért felelős tulajdonába kerül. A tulajdonjog e törvény erejénél fogva
ingyenesen, víziközmű esetében a tulajdonjog tárgyát képező dologhoz vagy beruházáshoz kötődő jogokkal és az
azzal járó vagy kapcsolatos terhekkel együttesen száll át.”
388. § A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény
1. 63. § (5) bekezdésében a „szolgáltatónak” szövegrész helyébe a „víziközmű-szolgáltatónak” szöveg,
2. 63. § (8) bekezdésében az „az engedélyes” szövegrész helyébe az „a víziközmű-szolgáltató” szöveg,
3. 63. § (10) bekezdésében a „szolgáltató” szövegrész helyébe a „víziközmű-szolgáltató” szöveg
lép.
90. A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény módosítása
389. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 61. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A munkáltató a  munkavállaló ajánlatára a  gyermek hároméves koráig – három vagy több gyermeket nevelő
munkavállaló esetén a  gyermek ötéves koráig – köteles a  munkaszerződést az általános teljes napi munkaidő
felének megfelelő tartamú részmunkaidőre módosítani.”
390. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 115. § (2) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
[Munkában töltött időnek minősül az (1) bekezdés alkalmazásban]
„e) a keresőképtelenség,”
(tartama.)
391. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 209. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
(A vezető munkaszerződése)
„b) 65. § (3) bekezdés a), b) és e) pontjában,”
(foglaltaktól nem térhet el.)
392. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 294. § (1) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában)
„k) három vagy több gyermeket nevelő munkavállaló: aki, a családok támogatásáról szóló törvény szerint szülőként
legalább három gyermekre tekintettel
ka) családi pótlékra jogosult és gyermekgondozási díjban vagy gyermekgondozási segélyben részesült vagy
részesül, vagy
kb) gyermeknevelési támogatásban részesült vagy részesül.”
393. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012.  évi I.  törvény 204.  § (1) bekezdésében az „a helyi önkormányzat jogi
személyiséggel rendelkező társulása, többcélú kistérségi társulás, fejlesztési tanács, kisebbségi önkormányzat,
kisebbségi önkormányzat jogi személyiségű társulása” szövegrész helyébe a  „nemzetiségi önkormányzat,
önkormányzati társulás, térségi fejlesztési tanács” szöveg lép.
91. A közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénnyel összefüggő átmeneti, módosuló és hatályát
vesztő szabályokról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi V. törvény
módosítása
394. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénnyel összefüggő átmeneti, módosuló és hatályát vesztő szabályokról,
valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012.  évi V.  törvény 12.  §-ában az „engedélyezett”
szövegrész helyébe az „éves átlagos statisztikai állományi” szöveg, a „közigazgatásért és igazságügyért” szövegrész
helyébe a „közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért” szöveg lép.
395. § Hatályát veszti a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénnyel összefüggő átmeneti, módosuló és hatályát vesztő
szabályokról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi V. törvény 9. § (10) bekezdése.
92. Az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és
visszautalásáról, valamint egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról
szóló 2012. évi CXII. törvény módosítása
396. § Az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról, valamint
egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012.  évi CXII.  törvény 6.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A nyugdíjbiztosítási visszautalás során szolgálati időként – a (2) bekezdésben nem említett esetben – az uniós
intézmény által igazolt szolgálati időt kell figyelembe venni. Ha az uniós tisztviselő ugyanarra a  napra a  magyar
nyugdíjrendszerben is szerzett szolgálati időt, az adott nap legfeljebb egy nap szolgálati időként vehető figyelembe.
Ha az így megállapított szolgálati idővel érintett valamely naptári évben a beszámított jövedelem havi összege nem
éri el az adott év január 1-jén érvényes kötelező legkisebb munkabér összegét, szolgálati időként csak az uniós
intézmény által igazolt szolgálati idő arányos része vehető figyelembe.”
397. § Az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról, valamint
egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012.  évi CXII.  törvény 7.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A beszámított jövedelmet – a (2) bekezdésben nem említett esetben – a nyugdíjbiztosítási visszautalás összege
alapján, az 1. mellékletben foglaltak szerint kell meghatározni.”
398. § Az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról, valamint
egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012.  évi CXII.  törvény 8.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A nyugdíjbiztosítási visszautalás során annak összegéből a Nyugdíjbiztosítási Alapot
a) a korábban nyugdíjbiztosítási átutalással nem érintett időre az uniós intézmény által, illetve a másik tagállamból
az SR. szerinti nyugdíjrendszerbe átadott összeg, a 2013. január 1-jét megelőző időszak egyes éveire
aa) a beszámított jövedelemre jutó nyugdíjjárulék, és
ab) az 1. melléklet alapján, de a  járulékfizetési felső határ figyelmen kívül hagyásával számított éves
jövedelemösszegre jutó nyugdíjbiztosítási járulék és számított szociális hozzájárulási adó
együttes, a visszautalás évében érvényes valorizációs szorzószámokkal növelt összege, és
b) a  korábban nyugdíjbiztosítási átutalással érintett időre a  nyugdíjbiztosítási átutalás összegének a  visszautalás
évében hatályos, az átutalás évéhez tartozó valorizációs szorzószámmal növelt összege
illeti meg. Ha az uniós tisztviselő a  2013. január 1-jét megelőző időszak ugyanazon napjára a  magyar
nyugdíjrendszerben is szerzett szolgálati időt, az a) pont alkalmazása során a  járulékfizetési felső határ helyett
a  járulékfizetési felső határnak a  magyar nyugdíjrendszerben szerzett, nyugdíjjárulék-alapot képező keresettel,
jövedelemmel csökkentett összegét kell figyelembe venni.”
399. § Az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról, valamint
egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012.  évi CXII.  törvény 10.  §
(1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A nyugdíjbiztosítási átutalás és visszautalás során a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv – a nyugdíjbiztosítási átutalással
és visszautalással kapcsolatos feladatainak teljesítése céljából – kezelheti)
„b) az uniós tisztviselő munkavégzésre irányuló jogviszonyaira, jövedelemmel, díjazással járó keresőtevékenységeire
és egyéb, nyugdíjjárulék-fizetéssel fedezett jogviszonyaira, foglalkoztatójára, szolgálati idejére, keresetére,
jövedelmére, a levont és befizetett járulékokra vonatkozó adatokat, valamint az uniós intézmény által a jogviszonyra
és a visszautalt összegre vonatkozóan átadott adatokat,”
400. § Az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról,
valamint egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi CXII.  törvény
a 3. melléklet szerinti 1. melléklettel egészül ki.
401. § Az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról, valamint
egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012.  évi CXII.  törvény 3.  §
(1) bekezdésében a „meg kell állapítani” szövegrész helyébe az „a nyugdíjbiztosítási átutalásra jogosító jogviszony
létrejöttének napját megelőző napig terjedő időre meg kell állapítani” szöveg lép.
402. § (1) Hatályát veszti az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és
visszautalásáról, valamint egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2012. évi CXII. törvény 6. § (3) bekezdésében a „mennyiségű” szövegrész.
(2) Hatályát veszti az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és
visszautalásáról, valamint egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2012. évi CXII. törvény
1. 1. § h) pontja,
2. 7. § (3) bekezdése.
93. Az egyes szociális tárgyú és egyéb kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2012. évi CXVIII. törvény módosítása
403. § Nem lép hatályba az egyes szociális tárgyú és egyéb kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012.  évi
CXVIII. törvény 12. § (4) és (7) bekezdése.
94. A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosítása
404. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 47/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Hivatal a díjmegállapítással, díjváltozással kapcsolatos javaslatát a 88. § (3) bekezdés b) pont be) alpontjában
kapott felhatalmazás alapján megalkotott rendeletben foglaltak szerint küldi meg a miniszter részére.”
405. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 68. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A hulladéklerakó üzemeltetője, illetve a  (2) bekezdésben meghatározott ártalmatlanítási művelet végzője
(a  továbbiakban együtt: járulékfizetésre kötelezett) a  hulladéklerakás csökkentése, valamint az e törvényben
meghatározott hasznosítási arányok teljesítése érdekében hulladéklerakási járulékot fizet. A hulladéklerakási járulék
adók módjára behajtandó köztartozás. A hulladéklerakási járulék nem áthárítható.”
406. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 69. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A környezetvédelmi hatóság megkeresésére a hulladéklerakási járulék adók módjára való behajtása érdekében
az adóhatóság jár el.”
407. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (3) bekezdés b) pontja a következő be) alponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap:
a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj megállapításáért felelős miniszter, hogy)
„be) a  Hivatal hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díjra vonatkozó javaslattételi kötelezettségének időpontjára,
rendjére, módjára, tartalmára vonatkozó részletes szabályokat,”
(rendeletben állapítsa meg.)
408. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 91. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj legmagasabb mértékét a 88. § (3) bekezdés b) pont bb) alpontjában
foglalt felhatalmazás alapján megalkotott rendelet hatálybalépéséig az e §-ban meghatározott eltérésekkel kell
megállapítani.”
409. § (1) Hatályát veszti a  hulladékról szóló 2012.  évi CLXXXV.  törvény 88.  § (3) bekezdés b) pont bc) alpontjában az
„és javaslattételi” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 91. § (13) bekezdése.
95. A Magyarország 2013. évi központi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról
szóló 2012. évi CXCVI. törvény hatályon kívül helyezése
410. § Hatályát veszti a Magyarország 2013. évi központi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló
2012. évi CXCVI. törvény.
96. A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény módosítása
411. § (1) A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 99. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A munkáltatói jogkört gyakorló az állomány tagjának írásbeli kérelmére – legfeljebb a gyermeke 3 éves koráig,
három vagy több gyermeket nevelő állomány tag esetén a  gyermek ötéves koráig – rész-szolgálatteljesítést
engedélyez, ha az állomány tagjának szolgálati beosztása rész-szolgálatteljesítési időben is ellátható.”
(2) A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 99. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Ha a  munkáltatói jogkört gyakorló rész-szolgálatteljesítést engedélyez, az legkorábban a  kérelem
engedélyezését követő hónap első napján kezdődik, és az engedélyben meghatározott ideig, de legfeljebb
a gyermek 3 éves koráig – három vagy több gyermeket nevelő állomány tag esetén a gyermek ötéves koráig – tart.
A rész-szolgálatteljesítés tényét a munkaköri leírásban rögzíteni kell.”
412. § A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg)
„e) a gyermek születése esetén az apát megillető pótszabadság igénybevételére vonatkozó szabályokat,”
413. § Hatályát veszti a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 114. § (4) bekezdésében a „ , melynek kifizetése
– a központi költségvetés terhére – a Kormány rendelete alapján történik” szövegrész.
97. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 94. ülésszakán elfogadott 2006. évi
Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. évi IV. törvény módosítása
414. § A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 94. ülésszakán elfogadott 2006.  évi Tengerészeti
Munkaügyi Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. évi IV. törvény 4. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy a  tengerész munkaközvetítői és munkaerő-kölcsönzési tevékenység
folytatásának különös szabályait rendeletben határozza meg.”
98. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény módosítása
415. § Hatályát veszti a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013.  évi XXII.  törvény 23.  § (4)
bekezdése.
99. Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló
2013. évi L. törvény módosítása
416. § Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013.  évi L.  törvény 10.  §
(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha a biztonsági szint a vizsgálat alapján az 1. szintet nem éri el, az 1. szint eléréséhez szükséges intézkedéseket
az (1) bekezdésben meghatározott szempontok szerint lefolytatott vizsgálatot követő két éven belül meg kell
valósítani.”
417. § Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013.  évi L.  törvény 26.  §-a
a következő (5)–(7) bekezdéssel egészül ki.
„(5) A 2. § (1) bekezdése alá tartozó, 2014. július 1-jét követően jogelőd nélkül létrejött szervezet esetében
a) a  9.  § szerinti biztonsági szintbe sorolást a  létesítést megalapozó döntés hatálybalépésétől számított egy éven
belül kell elvégezni;
b) a (3) bekezdés szerinti adatközlésre megállapított határidőket a létesítést megalapozó döntés hatálybalépésétől
kell alkalmazni.
(6) A 2. § (2) bekezdése alapján a törvény hatálya alá 2014. július 1-jét követően kerülő szervezetek tekintetében
a) a  2.  § (2) bekezdés a) pontja szerinti adatkezelési tevékenység feltétele, hogy az adatkezelést végző az
adatkezelési tevékenység megkezdése előtt a  törvény 7.  § szerinti biztonsági osztályba sorolási, továbbá a  (3)
bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének eleget tegyen;
b) a  2.  § (2) bekezdés b) pontja esetében a  (3) bekezdés szerinti határidőket az adatfeldolgozói tevékenységet
megalapozó jogszabály hatálybalépésétől kell számítani, a  7.  § szerinti biztonsági osztályba sorolást az
adatfeldolgozói tevékenységet megalapozó jogszabály hatálybalépését követő három hónapon belül kell elvégezni;
c) a  2.  § (2) bekezdés c) pontja esetében a  (3) bekezdés szerinti határidőket a  létfontosságú információs
rendszerelemmé kijelölő határozat jogerőre emelkedésétől kell számítani, a  7.  § szerinti biztonsági osztályba
sorolást a kijelölő határozat jogerőre emelkedését számított egy éven belül kell elvégezni.
(7) A (4) szerinti kötelezettség teljesítésére megállapított határidőt a 2014. július 1-jét követően a törvény hatálya alá
kerülő szervezetek esetében
a) a 2. § (1) bekezdés tekintetében a szervezet létesítését megalapozó döntés hatálybalépésétől;
b) a 2. § (2) bekezdés a) pont tekintetében az adatkezelés megkezdésétől;
c) a  2.  § (2) bekezdés b) pont tekintetében az adatfeldolgozói tevékenységet megalapozó jogszabály
hatálybalépésétől;
d) a 2. § (2) bekezdés c) pont tekintetében a létfontosságú információs rendszerelemmé kijelölő határozat jogerőre
emelkedésétől
kell számítani.”
100. Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló
2013. évi LXVII. törvény módosítása
418. § Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
2. §-a a következő 31. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában)
„31. útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében használható közutak díjmentes használatára
jogosultak nyilvántartása: a  közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvény szerinti közúti közlekedési
nyilvántartás.”
419. § Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
9. § (1) bekezdése a következő j) ponttal egészül ki:
(Az útdíjfizetési és bevallási kötelezettség nem terheli:)
„j) a  Magyarországgal szomszédos állam közúthálózatának kezelői feladatait ellátó, a  közút kezelésére létrehozott
szervezetet az általa közútkezelési feladatai ellátása érdekében üzemben tartott gépjármű után, ha az a két érintett
ország államhatártól számított legközelebbi két útdíjköteles elemi útszakaszt használja.”
420. § (1) Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
17. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az útdíjszedő az útdíjellenőrzési feladatokat ellátó általános rendőrségi feladatokat ellátó szerv (a  továbbiakban:
Rendőrség) útdíjellenőrzési tevékenységének támogatása érdekében:]
„b) az a) pont szerinti eszközök útján felvételezett, azonosításra alkalmas adatokat és a rendszám adatokat összeveti
az úthasználati jogosultsággal rendelkezőkről rendelkezésére álló adatokkal, valamint az útdíjköteles elemi
útszakaszok és úthasználati díj ellenében használható közutak díjmentes használatára jogosultak nyilvántartásában
szereplő adatokkal,”
(2) Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
17. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Rendőrség az (1) bekezdés c) pontja szerinti adatok alapján a vélelmezett szabályszegések esetében hivatalból
megindítja a külön törvényben meghatározott hatósági eljárást.”
421. § Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
26. § (5) és (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(5) A Rendőrség jogosult az úthasználati jogosultsággal rendelkezőkről és az érvénytelenített fedélzeti eszközökről
az útdíjszedő által vezetett nyilvántartással, valamint az útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében
használható közutak díjmentes használatára jogosultak nyilvántartásában kezelt adataival összevetni a (4) bekezdés
szerinti adatokat. Az útdíjellenőrzési feladatok ellátása során a  Rendőrség jogosult a  közúti közlekedési
nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 9. § (1) és (1a) bekezdésében, (2) bekezdés a), b), d) és e) pontjában,
továbbá (3) bekezdésében meghatározott adatokat, a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról
szóló 1992. évi LXVI. törvény 17. § (2) bekezdés b) pontja és (6) bekezdése szerinti adatokat, a cégnyilvánosságról,
a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló 2006.  évi V.  törvény III.  fejezet 1. Címében meghatározott
adatokat, valamint a  közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 21/D.  § (1) bekezdésében foglalt adatokat,
továbbá az útdíjköteles elemi útszakaszok és úthasználati díj ellenében használható közutak díjmentes használatára
jogosultak nyilvántartásában szereplő adatokat átvenni.
(6) Az útdíjszedő jogosult a  külföldi hatósági jelzéssel ellátott jármű rendszámát, ha a  jármű fedélzeti eszközzel
felszerelt, annak azonosító adatait; a  vélelmezett szabályszegés elkövetésének helyét és idejét, valamint
a  helymeghatározás egyéb jellemző adatait, az ellenőrzés képi felvételeit az ellenőrzés időpontjától számított
2 évig megőrizni, ha helyszíni ellenőrzésre nem került sor, illetve a jármű üzembentartó személyének automatizált
lekérdezés útján történő megállapítására nincsen mód.”
422. § (1) Hatályát veszti az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi
LXVII. törvény
1. 24. § (1) bekezdésében a „valamint részletes feladatait és működési feltételeit” szövegrész,
2. 28.  § (2) bekezdés e) pontjában a  „valamint a  tanúsító szerv részletes feladatait és működési feltételeit
rendeletben határozza meg;” szövegrész.
 (2) Hatályát veszti az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi
LXVII. törvény
1. 9. § (4)–(6) bekezdése,
2. 11. § (1) bekezdése,
3. 12. §-a.
101. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény módosítása
423. § A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvény 5.  §-a a  következő 22a. ponttal
egészül ki:
(E törvény alkalmazásában)
„22a. rekreációs célú földszerzés: a  földművesnek nem minősülő belföldi természetes személy vagy tagállami
állampolgár által a  települési önkormányzat, a  fővárosban a  fővárosi kerületi önkormányzat (a  továbbiakban
együtt: települési önkormányzat) tulajdonában álló és határozattal ilyen célú megszerzésre kijelölt, legfeljebb
1 hektár területnagyságú föld megszerzése abból a célból, hogy a szerző fél a földet a saját, valamint az együttélő
családtagjai szükségleteit meg nem haladó mértékben használja és szedje annak hasznait;”
424. § A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvény 10.  §-a a  következő (3a) bekezdéssel
egészül ki:
„(3a) A (2) bekezdést nem kell alkalmazni a rekreációs célú földszerzés esetén.”
425. § A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 20. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„20. § Elővásárlási jog nem áll fenn
a) a közeli hozzátartozók közötti adás-vétel,
b) a tulajdonostársak közötti, a közös tulajdon megszüntetését eredményező adás-vétel,
c) a  földnek jogszabályban foglalt módon, támogatás feltételeként más földműves részére való átadásával
megvalósuló adás-vétel,
d) a 11. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott célból történő adás-vétel,
e) rekreációs célú földszerzés
esetén.”
426. § A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvény 38.  §-a a  következő (1a) bekezdéssel
egészül ki:
„(1a) A rekreációs célú földhasználati szerződés a  települési önkormányzat, mint használatba adó, valamint
a  földművesnek nem minősülő belföldi természetes személy vagy tagállami állampolgár, illetve mezőgazdasági
termelőszervezetnek nem minősülő civil szervezet, mint használó között létrejött olyan szerződés, melynek alapján
a használó a  települési önkormányzat tulajdonában álló, legfeljebb 1 hektár területnagyságú földet a saját, illetve
az együttélő családtagjai szükségleteit meg nem haladó mértékben használja, és szedi annak hasznait. A rekreációs
célú földhasználati szerződés határozott időtartamra, legalább 1 gazdasági évre, és legfeljebb 5 évre köthető meg.
Ha a  rekreációs célú földhasználati szerződés alapján a  használó a  földhasználatért ellenszolgáltatással tartozik,
a szerződés megszűnésére a haszonbérleti szerződés megszűnésére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.”
427. § A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény
1. 16.  § (1) bekezdésében a  „(3) bekezdésben meghatározott személy” szövegrész helyébe a  „(3) és
(3a) bekezdésben meghatározott módon szerző személy” szöveg,
2. 11.  § (2) bekezdés c) pontjában a „települési önkormányzat a  fővárosban a  fővárosi kerületi önkormányzat
(a  továbbiakban együtt: települési önkormányzat) közfoglalkoztatás” szövegrész helyébe a  „települési
önkormányzat közfoglalkoztatás és szociális földprogram” szöveg,
3. a 38. § (1) bekezdésében a „földhasználat” szövegrész helyébe a „földhasználat, továbbá az (1a) bekezdésben
meghatározott rekreációs célú földhasználat” szöveg,
4. a 40.  § (1) bekezdésében az „esetek kivételével –” szövegrész helyébe az „esetek, továbbá a  rekreációs célú
földhasználati szerződés kivételével –” szöveg
lép. 102. Az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2013. évi CXXXIV. törvény módosítása
428. § Az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013.  évi
CXXXIV. törvény 3/A. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az átmeneti ellátásra irányuló kijelölés az új kéményseprő-ipari közszolgáltatási szerződés megkötéséig, de
legfeljebb kilenc hónapos időtartamra történhet. A kijelölés ezt követően háromhavonként, legfeljebb egyéves
időtartammal meghosszabbítható.”
103. A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény módosításáról szóló
2013. évi CXXXVIII. törvény módosítása
429. § A temetőkről és a  temetkezésről szóló 1999.  évi XLIII.  törvény módosításáról szóló 2013.  évi CXXXVIII.  törvény
26. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az 1. §, a 4. §, az 5. §, a 10. §, a 11. § (3) bekezdése és a 24. § i) pontja 2016. január 1-jén lép hatályba.”
104. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosítása
430. § Hatályát veszti a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 44/A. § (6) bekezdése.
105. Az egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról
szóló 2013. évi CCLII. törvény módosítása
431. § (1) Az egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013.  évi
CCLII. törvény 191. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A 112. § (33) bekezdése, a 130. § (8) és (16) bekezdése és a 154. § (15) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.”
(2) Az egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013.  évi
CCLII. törvény 191. §-a a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) A 77. § (1) és (2) bekezdése 2016. január 1-jén lép hatályba.”
432. § Az egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013.  évi
CCLII. törvény 191. § (1) bekezdésében a „(2)–(9)” szövegrész helyébe a „(2)–(10)” szöveg, a „2015. december 31-én”
szövegrész helyébe a „2016. január 2-án” szöveg lép.
106. Az egyes törvényeknek a kormányzati szerkezetalakítással összefüggő módosításáról szóló
2014. évi XXXV. törvény hatályon kívül helyezése
433. § Hatályát veszti az egyes törvényeknek a kormányzati szerkezetalakítással összefüggő módosításáról szóló 2014. évi
XXXV. törvény.
107. Az egyes közszolgáltatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2014. évi XLI. törvény módosítása
434. § Nem lép hatályba az egyes közszolgáltatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2014. évi XLI. törvény
1. 2. § (4) bekezdése,
2. 5. § (4) bekezdése,
3. 7. § (5) bekezdése,
4. 9. § (4) bekezdése.
108. Az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a Nemzeti Adó- és
Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2014. évi LXXIV. törvény módosítása
435. § Az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló
2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2014. évi LXXIV. törvény 70. §-a a következő szöveggel lép hatályba:
„70. § Az energiaadóról szóló 2003. évi LXXXVIII. törvény 5. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„5. § (1) Az adófizetési kötelezettség
a) a  3.  § (1) bekezdés b) és c) pontja esetében az általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti teljesítés
időpontjában, az ellenérték, illetve a részkifizetések alapjául szolgáló mennyiségre,
b) a  3.  § (1) bekezdés d) pontja esetében az adóbevallási időszak utolsó napján, az adóbevallási időszakban
beszerzett energia mennyiségre,
c) a  3.  § (1) bekezdés e) pontja esetében a  vámjogi szabadforgalomba bocsátáskor, a  vámjogi szabadforgalomba
bocsátott mennyiségre,
d) a  3.  § (1) bekezdés f ) és g) pontja esetében a  felhasználás időpontjában, a  saját célra felhasznált
energiamennyiségre,
e) a 3. § (1) bekezdés i) pontja esetében a vásárláskor, a vásárolt szén mennyiségére,
f ) a 3. § (1) bekezdés h) pontja esetében az általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti teljesítés időpontjában,
az ellenérték, illetve a  részkifizetések alapjául szolgáló mennyiségre, saját célra felhasznált energia esetében
a felhasználás időpontjában, a saját célra felhasznált energiamennyiségre
keletkezik.
(2) A fizetendő adó megállapítására
a) az adófizetési kötelezettség keletkezésekor érvényes adómértéket kell alkalmazni,
b) az (1) bekezdés rendelkezésétől eltérően az általános forgalmi adóról szóló törvény 58. §-a szerinti ügyletnél az
időszak első napján hatályos adómértéket kell alkalmazni.””
436. § Az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló
2010.  évi CXXII.  törvény módosításáról szóló 2014.  évi LXXIV.  törvény 106.  §-ának a  jövedéki adóról és a  jövedéki
termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 128/L. §-át megállapító rendelkezése
a következő szöveggel lép hatályba:
„128/L. § (1) E törvénynek az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a Nemzeti Adóés Vámhivatalról szóló 2010.  évi CXXII.  törvény módosításáról szóló 2014.  évi LXXIV.  törvénnyel megállapított
104.  §  (2)  bekezdés a) pontja alapján meghatározott jövedéki biztosítékot 2015. február 1-ig kell az ott
meghatározott mértékre kiegészíteni a jövedéki biztosítékot nyújtónak, erre vonatkozó külön felhívás nélkül.
(2) A 7.  § 43. pontja szerinti pénzügyi biztosítékot nyújtó gazdálkodó tevékenységét a  jövedéki biztosíték
megemeléséről szóló vámhatósági döntés meghozataláig, de legkésőbb 2015. április 30-ig jogszerűen végezheti
feltéve, hogy a  jövedéki biztosíték megemelésének pénzintézetnél való kezdeményezéséről szóló iratot
2015. február 1. előtt a vámhatóságnak bemutatja.”
437. § Az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló
2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2014. évi LXXIV. törvény 201. §-ának az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvény 22/E. § (6) bekezdését megállapító rendelkezése a következő szöveggel lép hatályba:
„(6) Mentes az (1)–(5) bekezdés szerinti kötelezettség alól
a) a  Magyar Honvédség, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, továbbá a  honvédelemről és a  Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló törvény szerinti rendvédelmi
szerv és az Országgyűlési Őrség gépjárműve,
b) a  Magyarországon szolgálati céllal tartózkodó vagy átvonuló külföldi fegyveres erők és a  Magyarországon
felállított nemzetközi katonai parancsnokságok hivatali vagy szolgálati gépjárműve, valamint az egyéb szervezetek
nemzetközi szerződés, nemzetközi egyezmény és viszonosság alapján mentességet élvező gépjárműve,
c) a katasztrófavédelemről szóló törvény értelmében meghatározott katasztrófa által okozott károk megelőzésében
vagy elhárításában részt vevő gépjármű,
d) a  nemzetközi szerződés, nemzetközi egyezmény (NATO, Schengheni megállapodás) és viszonosság körébe
tartozó jármű,
e) a nem kereskedelmi jellegű (térítés nélküli) humanitárius segélyszállítmányokat szállító gépjármű,
f ) a kizárólag a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló törvény szerinti
alkoholterméket, sört, bort, pezsgőt, köztes alkoholterméket, dohánygyártmányt, szárított dohányt, ellenőrzött
ásványolajterméket, bioetanolt, biodízelt, E85-öt vagy ezek közül többet szállító gépjármű.”
438. § Az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló
2010. évi CXXII.  törvény módosításáról szóló 2014. évi LXXIV.  törvény 225. § 32. pontja a következő szöveggel lép
hatályba:
(Az Art.)
„32. 1. számú melléklet I/B/ 3. pont ad) alpontjában az „előzetesen felszámított adó különbözete az ac) pontban
meghatározott értékhatárt elérte” szövegrész helyébe az „előzetesen felszámított adó különbözete az aca) pontban
meghatározott értékhatárt elérte, vagy az általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti termékértékesítése,
szolgáltatásnyújtása ellenértékének adó nélküli összege az acb) pontban meghatározott értékhatárt meghaladta”
szöveg,”
(lép.)
439. § Az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló
2010.  évi CXXII.  törvény módosításáról szóló 2014.  évi LXXIV.  törvény 395.  §-a a  következő (4) bekezdéssel
kiegészülve lép hatályba:
„(4) A Ktdt. 2. §-a a következő 33. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában:)
„33. Végfelhasználó: a  terméket tovább már nem értékesítő, a  szükséglete kielégítésére felhasználó természetes,
vagy jogi személy.””
440. § Az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló
2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2014. évi LXXIV. törvény
 1. 10.  § (2) bekezdésében a  személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi CXVII.  törvény 29/B.  § (2) bekezdését
megállapító rendelkezése az „adóelőleg-levonáshoz, adóbevalláshoz” szövegrész helyett az „adóbevalláshoz”
szöveggel,
2. 18. §-ának a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 66. § (1) bekezdés a) pont af ) alpontját
megállapító rendelkezése a „be nem jelentett (a társaság tevékenységében részt nem vevő) tagja” szövegrész
helyett a „be nem jelentett tagja” szöveggel,
3. 26.  §-ának a  személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi CXVII.  törvény 84/Zs.  § (5) bekezdését megállapító
rendelkezése a  „pontját” szövegrész helyett a  „pontjában az eltartott (kedvezményezett eltartott)
adóazonosító jelének közlését előíró rendelkezést” szöveggel,
4. 38.  §-ának a  társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996.  évi LXXXI.  törvény 24/A.  § (13) bekezdés
b) pontját megállapító rendelkezése az „átutalásakor” szövegrész helyett az „átutaláskor” szöveggel,
5. 38.  §-ának a  társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996.  évi LXXXI.  törvény 24/A.  § (17) és
(20)  bekezdését megállapító rendelkezése az „adóévben” szövegrész helyett az „adóév vonatkozásában”
szöveggel,
6. 223. §-ának az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 205. § (6) bekezdését megállapító rendelkezése
az „1-jét követően” szövegrész helyett az „1-jével kezdődő adómegállapítási időszakokra” szöveggel,
7. 223. §-ának az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 205. § (9) bekezdését megállapító rendelkezése
a „2015. január 15-étől” szövegrész helyett a „2015. február 1-jétől” szöveggel,
8. 268. §-ának az egészségügyi hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI. törvény 2/A. §-át megállapító rendelkezése
az „a kifizetőt a  személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi CXVII.  törvény (a  továbbiakban: Szja tv.) 1/B.  §
szerinti külföldi illetőségű magánszemélynek juttatott jövedelem után, a 3/B. §-ban meghatározott esetben”
szövegrész helyett az „a személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi CXVII.  törvény (a  továbbiakban: Szja tv.)
1/B. § szerinti külföldi illetőségű magánszemélyt a 3/B. §-ban meghatározott esetben” szöveggel,
9. 405. § 1. pontja a „kizárólag fémből készült fogyasztói (elsődleges) közvetlen csomagolása” szövegrész helyett
a „kizárólag fémből készült fogyasztói (elsődleges) közvetlen csomagolása, a záróelem kivételével (ide nem
értve a doboz, hordó palásttal egybeépített záróelemét)” szöveggel,
10. 15. mellékletének a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 1. melléklet e) pontjában
foglalt táblázat B:1 mezőjét megállapító rendelkezése a  „Szappanok, szerves felületaktív anyagok,
mosószerek” szövegrész helyett a „Szappanok, szerves felületaktív anyagok, mosószerek kivéve: kézműipari
foglalkozás keretében előállított termékek” szöveggel,
11. 15. mellékletének a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 1. melléklet e) pontjában
foglalt táblázat B:2 mezőjét megállapító rendelkezésében a  „kivéve: a  bruttó 50 kilogrammnál nagyobb
kiszerelésű termékek” szövegrész helyett a „kivéve: a bruttó 50 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű termékek,
illetve kézműipari foglalkozás keretében előállított termékek” szöveggel,
12. 15. mellékletének a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 1. melléklet e) pontjában
foglalt táblázat B:5 mezőjét megállapító rendelkezése a „Szépség- vagy testápoló készítmények” szövegrész
helyett a  „Szépség- vagy testápoló készítmények kivéve: kézműipari foglalkozás keretében előállított
termékek” szöveggel,
13. 15. mellékletének a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 1. melléklet e) pontjában
foglalt táblázat B:6 mezőjét megállapító rendelkezése a „Hajápoló szerek” szövegrész helyett a „Hajápoló
szerek, kivéve: kézműipari foglalkozás keretében előállított termékek” szöveggel,
14. 15. mellékletének a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 1. melléklet e) pontjában
foglalt táblázat B:7 mezőjét megállapító rendelkezése a  „Borotválkozás előtti, borotválkozó vagy
borotválkozás utáni készítmények, dezodorok, fürdőhöz való készítmények, szőrtelenítők és máshol nem
említett illatszerek, szépség- vagy testápolószerek; helyiségszagtalanítók, illatosított vagy fertőtlenítő
tulajdonságúak is” szövegrész helyett a  „Borotválkozás előtti, borotválkozó vagy borotválkozás utáni
készítmények, dezodorok, fürdőhöz való készítmények, szőrtelenítők és máshol nem említett illatszerek,
szépség- vagy testápolószerek; helyiségszagtalanítók, illatosított vagy fertőtlenítő tulajdonságúak is, kivéve:
kézműipari foglalkozás keretében előállított termékek” szöveggel,
15. 15. mellékletének a  környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011.  évi LXXXV.  törvény 1. melléklet f ) pontjába
foglalt táblázat B:28 mezőjét megállapító rendelkezése az „átfolyásos vagy tárolós vízmelegítő” szövegrész
helyett az „átfolyásos vízmelegítő” szöveggel,
16. 15. mellékletének a  környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011.  évi LXXXV.  törvény 1. melléklet f ) pontjába
foglalt táblázat C:28 mezőjét megállapító rendelkezése a  „8516” szövegrész helyett az „ex. 8516  10”
szöveggel,
17. 17. mellékletének a  környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011.  évi LXXXV.  törvény 3. melléklet az
„A  megfizetendő fajlagos rendszerirányítási alapköltség (R) mértékét a  különféle termékdíjköteles termékés anyagáramok esetén az alábbi táblázat tartalmazza:” szövegrészt követő d) pontjába foglalt táblázat
B:2 mezőjét megállapító rendelkezése a „36” szövegrész helyett a „35” szöveggel,
18. 17. mellékletének a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 3. mellékletét megállapító
rendelkezése az „OHÜ” szövegrészek helyett az „állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezet” szöveggel,
a „qOHÜ” és „qOHÜ” szövegrészek helyett a „qáhksz” szöveggel
lép hatályba. 441. § Nem lép hatályba az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2014. évi LXXIV. törvény
1. 250. § (4) bekezdése,
2. 273. §-a,
3. 390. § (1) bekezdése,
4. 398. §-a.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 109. Hatályba léptető rendelkezések
442. § (1) Ez a  törvény – a  (2)–(10) bekezdésben meghatározott kivétellel – a  kihirdetését követő napon lép hatályba, és
2017. szeptember 2-án hatályát veszti.
(2) Az 1. §, a  2. §, a  10. §–53. §, az 54. § 1–45. pontja, 47–52. pontja és 54–66. pontja, az 55. § (1) bekezdése és
(2) bekezdés 1–10. pontja, 12. pontja, 13. pontja és 15–24. pontja, a 63. §, a 75. §–78. §, a 79. § (2) bekezdése, a 84. §,
a 86. §, a 88. §, a 89. §, a 90. § (1) bekezdése, a 91. § (2) bekezdése, a 95. § (2) bekezdése, a 96. §–98. §, a 100. §,
a 102. §, a 103. §, a 105. §, a 106. §, a 108. § (1) bekezdése, a 123. §–131. §, a 132. § (2) bekezdése, a 135. § 1., 5., 7.
és 8. pontja, a 136. § (1) bekezdés 2., 3. és 6. pontja, a 136. § (2) bekezdés 1., 2. és 4. pontja, a 136. § (3) bekezdése,
a 137. § (1) bekezdése, a 149. § (2) bekezdés 3. pontja, a 151. § 3. pontja, a 152. §–154. §, a 157. § (2) bekezdése,
a 158. § (2) bekezdés 1. pontja, a 19. alcím, a 160. §–162. §, a 21. alcím, a 23–37. alcím, a 214. §, a 215. §, a 217. §,
219. §, a 220. §, a 221. § (1) bekezdés 1. és 3. pontja, a 221. § (2) bekezdése, a 41–45. alcím, a 261. § (1) bekezdése,
a  48.  alcím, a  49. alcím, az 51. alcím, az 52. alcím, az 58–63. alcím, a  312. §, a  313. § 3–5. pontja, a  65.  alcím,
a 68–72. alcím, a 74–78. alcím, a 342. §, a 343. §, a 346. §–350. §, a 353. §, a 81–83. alcím, a 364. §, a 368. §, a 370. §
2–4. pontja, a 86–88. alcím, a 90–92. alcím, a 94. alcím, a 96–99. alcím, a 101. alcím, a 104. alcím és az 1–3. melléklet
2015. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 163. § 2015. január 2-án lép hatályba.
 (4) Az 59. § (2) bekezdése 2015. január 11-én lép hatályba.
 (5) Az 54. § 46. pontja, az 55. § (2) bekezdés 11. és 14. pontja, a 60. § és a 61. § 2. pontja 2015. február 1-jén lép hatályba.
 (6) Az 54. § 53. pontja, a  64. §–66. §, a  68. §–74. §, a  79. § (1) bekezdése, a  80. §–83. §, a  85. §, a  87. §, a  90. §
(2) bekezdése, a 91. § (3) bekezdése, a 92. §–94. §, a 108. § (2) bekezdése és a 110. §–112. § 2015. március 1-jén lép
hatályba.
(7) A 62. §, a  67. §, a  90. § (3) bekezdése, a  101. §, a  108. § (3) bekezdése és 221. § (1) bekezdés 2. pontja
2015. április 1-jén lép hatályba.
(8) A 117. §, a  132. § (1) bekezdése, a  133. §, a  134. §, a  135. § 2–4., 6. és 9–13. pontja, a  136. § (1) bekezdés 1.,
4. és 5.  pontja, a  136. § (2) bekezdés 3. pontja, a  137. § (2) bekezdése, a  138. §–148. §, a  149. § (1) bekezdése és
(2) bekezdés 1., 2. és 4–6. pontja, a 150. §, a 155. §, a 157. § (3) bekezdése, a 158. § (1) bekezdése és (2) bekezdés
2. pontja, a 47. alcím, az 55. alcím, a 365. §–367. §, a 369. §, 370. § 1. pontja, a 375. §, a 418. §–421. § és a 422. §
(2) bekezdése 2015. július 1-jén lép hatályba.
(9) A 95. § (1) bekezdése, 99. §, a  104. §, a  107. §, a  109. §, a  259. §, a  260. §, a  261. § (2) bekezdése
2015. szeptember 1-jén lép hatályba.
(10) A 151. § 1. és 2. pontja, a 258. § és az 54. alcím 2016. január 1-jén lép hatályba.
110. Átmeneti rendelkezések 443. § Ahol törvény csecsemőgondozási díjat említ, azon terhességi-gyermekágyi segélyt kell érteni, ha az ellátásra való
jogosultság 2015. január 1-jét megelőzően nyílt meg.
111. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
444. § E törvény
1. 4. §-a, 5. §-a és 10. § (3) bekezdése az Alaptörvény 40. cikke alapján,
2. 10. § (2) bekezdése az Alaptörvény 44. cikk (5) bekezdése alapján,
3. 111. §-a, 112. §-a és 113. § (2) bekezdése az Alaptörvény 31. cikk (3) bekezdése alapján,
4. 116. §-a, 119. § (2) bekezdése, 122. § (3) bekezdése és 376. §–378. §-a az Alaptörvény 38. cikk (1) és
(2) bekezdése alapján,
5. 336. §-a az Alaptörvény T) cikk (1) bekezdése, XXXI. cikk (3) bekezdése, 45. cikk (5) bekezdése és 54. cikk
(4) bekezdése alapján,
6. 342. §-a, 343. §-a és 347. § (1) bekezdése az Alaptörvény 25. cikk (8) bekezdése és 26. cikk (1) és (2) bekezdése
alapján,
7. 348. §–353. §-a az Alaptörvény 29. cikk (7) bekezdése alapján,
8. 360. §–363. §-a az Alaptörvény XXIX. cikk (3) bekezdése alapján,
9. 423. §–427. §-a az Alaptörvény P) cikk (2) bekezdése alapján
sarkalatosnak minősül.
112. Az Európai Unió jogának való megfelelés 445. § Ez a törvény az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére
való bejelentéséről, a 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról és a 736/96/EK tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 256/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához
szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke