text:
113/2010. (IV. 13.) Korm. rendelete a közbeszerzési eljárásokban alkalmazható átláthatósági megállapodásról és az átláthatósági biztosok nyilvántartásának vezetéséről.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 404. § (1) bekezdés p) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Az átláthatósági megállapodás 1. § (1) Az átláthatósági megállapodás a közbeszerzési eljárás megindítását megelőzően, a közbeszerzési eljárás
előkészítésekor az ajánlatkérő és az átláthatósági biztos között írásban megkötött szerződés.
(2) Az átláthatósági megállapodás az átláthatósági biztos monitoring tevékenységére vonatkozó kötelezettségek
rögzítésével a közbeszerzési eljárás jogszerűsége és átláthatósága érdekében biztosítja a gazdasági verseny
tisztaságát, valamint elősegíti, hogy az arra kötelezett a közérdekből nyilvános adatok nyilvánosságra hozatalára és
a közérdekű adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó kötelezettségét teljesítse.
(3) A közbeszerzési eljárás nyertes ajánlattevője az eredményhirdetéskor – vagy ha a közbeszerzési eljárásban új
átláthatósági megállapodás megkötésére kerül sor, a megállapodás megkötésével – az átláthatósági
megállapodásban szerződő féllé válik.
(4) Egy közbeszerzési eljárásban egyidejűleg csak egy átláthatósági megállapodás köthető; átláthatósági megállapodás
csak egy átláthatósági biztossal köthető.
2. § (1) Az átláthatósági megállapodás tartalmazza:
a) a szerződő felek azonosítására alkalmas adatokat és az átláthatósági biztos nyilvántartási számát,
b) az ajánlatkérő és az átláthatósági biztos elfogadó nyilatkozatát arra nézve, hogy a nyertes ajánlattevő
az eredményhirdetéskor – vagy ha a közbeszerzési eljárásban új átláthatósági megállapodás megkötésére kerül
sor – a megállapodás megkötésével szerződő féllé válik,
c) a szerződő felek kötelezettségvállalását annak lehetővé tételére, hogy az átláthatósági biztos a közbeszerzési
eljárás, a jogorvoslati eljárás, valamint a közbeszerzési szerződés teljesítése és módosítása során valamennyi
iratába betekintsen, valamennyi eljárási cselekménynél jelen legyen,
d) a szerződő felek kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy az átláthatósági biztos számára valamennyi olyan
információt, tájékoztatást, adatot haladéktalanul megadnak vagy rendelkezésére bocsátanak, amely
a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény ben (a továb biak ban: Kbt.) és az e rendeletben meghatározott
feladatának ellátásához szükséges,
e) az ajánlatkérő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy haladéktalanul az átláthatósági biztos tudomására
hoz minden olyan kiadást, amelyet a közbeszerzési eljárással vagy az annak alapján megkötött szerződéssel
kapcsolatban teljesített, valamint az ajánlatkérő nyilatkozatát annak tudomásul vételéről, hogy az átláthatósági
biztos ezen adatokat a Közbeszerzések Tanácsa honlapján és – ha azzal rendelkezik – a saját honlapján is
nyilvánosságra hozza,
f) a szerződő felek nyilatkozatát az átláthatósági megállapodás nyilvánosságának tudomásul vételéről,
g) az átláthatósági biztos tevékenységének meghatározását, tevékenysége dokumentálásának rendjét,
h) az átláthatósági biztos tevékenységéért járó ellenszolgáltatás összegét,
i) az átláthatósági megállapodás megszegésének a szerződő felek által meghatározott jogkövetkezményeit,
j) az átláthatósági biztos nyilatkozatát arról, hogy a szerződés megkötésekor az adott eljárásban nem áll fenn vele
szemben összeférhetetlenségi vagy kizárási ok, és kötelezettségvállalását arra, hogy ha később következik be
ilyen ok, akkor arról haladéktalanul tájékoztatja a többi szerződő felet,
k) az átláthatósági biztos titoktartási nyilatkozatát, valamint kötelezettségvállalását arra, hogy a tudomására jutott
adatokat csak a jogszabályokban és megállapodásban használt célra használja fel,
l) az ajánlatkérő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy az ajánlati felhívásban előírja az ajánlattevők
részére, hogy az ajánlatukban tudomásul veszik az átláthatósági biztos c) és d) pontban foglalt jogait,
m) az ajánlatkérő kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy az ajánlatokat elektronikus formában
az átláthatósági biztos rendelkezésére bocsátja az eredményhirdetéssel egyidejűleg, továbbá
n) utalást arra vonatkozóan, hogy az átláthatósági megállapodásban, a Kbt.-ben és az e rendeletben nem
szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv szabályai irányadók.
(2) Az átláthatósági megállapodást a Közbeszerzések Tanácsa és az átláthatósági biztos honlapján, és – ha azzal
rendelkezik – az ajánlatkérő honlapján is közzé kell tenni a megkötését követő három munkanapon belül a név
(cégnév).
3. § (1) Ha az átláthatósági megállapodás megkötése kötelező, az átláthatósági biztos díját úgy kell meghatározni, hogy az ne
haladja meg a munkaóránkénti bruttó 4800 Ft-ot.
(2) Ha az átláthatósági megállapodás megkötése kötelező, az (1) bekezdésben meghatározott díjon felül az átláthatósági
biztos részére költségtérítés és egyéb juttatás nem állapítható meg.
4. § (1) Az átláthatósági biztos súlyos szerződésszegő magatartása esetén az átláthatósági megállapodást rendkívüli
felmondással meg kell szüntetni. Az átláthatósági megállapodást mind az ajánlatkérő, mind az ajánlattevő
megszüntetheti. Az átláthatósági megállapodás megszüntetéséről a másik szerződő felet, valamint a Közbeszerzések
Tanácsát értesíteni kell.
(2) Az átláthatósági biztos súlyos szerződésszegésének minősül, ha
a) megszegi a titoktartási kötelezettségét,
b) nem teszi meg a tőle elvárható intézkedéseket a jogsértések feltárása és azok megszüntetése érdekében, vagy
c) ha az e rendelet szerinti véleményezési és jelentéstételi kötelezettségének neki felróhatóan nem tesz eleget.
(3) Az átláthatósági megállapodás megszüntetése vagy megszűnése esetén – ha annak megkötése e rendelet szerint
kötelező – az ajánlatkérő három munkanapon belül gondoskodik új átláthatósági megállapodás megkötéséről.
5. § Az átláthatósági megállapodás megsértésének ténye és az azt megalapozó adatok nem minősülnek üzleti titoknak.
2. Az átláthatósági megállapodás megkötésének kötelező esetei 6. § (1) Az egymilliárd forintot elérő vagy meghaladó becsült értékű, a Közlekedési Operatív Programból finanszírozott
közbeszerzési eljárásokban – ide nem értve a vasúti pályahálózat létesítésére, felújítására és fejlesztésére irányuló
beruházásokkal összefüggő eljárásokat – az átláthatósági megállapodás megkötése és alkalmazása kötelező.
(2) Az átláthatósági megállapodás megkötése és alkalmazása kötelező a 200 millió forintot elérő vagy meghaladó becsült
értékű
a) többségi részben állami költségvetési forrásból, európai uniós vagy más nemzetközi forrásból, vagy
b) többségi részben az a) pont szerinti forrásokból együttesen
meg valósuló közbeszerzési eljárásban.
7. § Ha az átláthatósági megállapodás megkötése és alkalmazása kötelező, hatályos átláthatósági megállapodás nélkül
a közbeszerzési eljárást nem lehet megindítani és lefolytatni.
3. Az átláthatósági biztos kötelezettségei 8. § (1) Az átláthatósági biztos az eredményhirdetést köve tően a Közbeszerzések Tanácsa honlapján és a saját honlapján is öt
munkanapon belül közzéteszi az elbírált ajánlatokat, kivéve az ajánlatban elkülönített, üzleti titoknak minősülő, a Kbt.
szerint nem nyilvános adatokat.
(2) Az átláthatósági biztos a nyilvánosság követelményének érvényesülése érdekében a közbeszerzési eljárás előkészítő
szakaszát értékelő, így különösen a verseny tisztaságát és nyilvánosságát, továbbá az ajánlattevők közötti
esélyegyenlőséget veszélyeztető körülmények fennállását vizsgáló írásos véleményt készít, amelyet a Közbeszerzések
Tanácsa honlapján, és – ha azzal rendelkezik – saját honlapján is, az eredményhirdetésig közzétesz.
(3) Az átláthatósági biztos a nyilvánosság követelményének érvényesülése érdekében a 2. § (1) bekezdés c) és d) pontja
alapján jelen van a közbeszerzési szerződés teljesítése során is, ha a szerződő felek a közbeszerzési szerződést
módosítani kívánják, vagy ha a nyertes ajánlattevő helyébe projekttársaság lép. Az átláthatósági biztost
a szerződésmódosítás előkészítésébe is e rendelet szabályainak megfelelő alkalmazásával be kell vonni.
(4) Ha a Kbt. 11/A. § (4) bekezdése szerinti figyelemfelhívást köve tően az ajánlatkérő vagy az átláthatósági
megállapodásban részt vevő ajánlattevő a jogszabálysértés megszüntetése iránt haladéktalanul nem intézkedik,
az átláthatósági biztos a honlapján közzéteszi a közbeszerzési eljárásban tapasztalt jogszabálysértés tényét, valamint
a megsértett jogszabályi rendelkezést.
(5) Az átláthatósági biztos az átláthatósági megállapodás teljesítése során megszerzett, a közbeszerzési eljárásra
vonatkozó vagy a szerződő felekkel kapcsolatos nem nyilvános adatokat, információkat – az átláthatósági
megállapodás megszűnését köve tően is – harmadik személynek csak jogszabályban meghatározott esetben vagy
az érintettek írásbeli hozzájárulásával adhatja át, és azokat nem használhatja fel.
(6) Az átláthatósági biztos az átláthatósági megállapodás hatálya alatt félévenként, valamint a megállapodás
megszűnését követő 60 napon belül a közbeszerzési eljárásról nyilvános jelentést készít a Közbeszerzések Tanácsának,
amely azt a honlapján közzéteszi.
9. § (1) Az átláthatósági biztos három munkanapon belül bejelenti a Közbeszerzések Tanácsa elnökének, ha átláthatósági
megállapodást kötött, és azt is, ha az általa kötött átláthatósági megállapodás megszűnt, azt megszüntették vagy
felbontották.
(2) Ha az adott közbeszerzési eljárásban új átláthatósági biztossal kell átláthatósági megállapodást kötni, az addig eljáró
átláthatósági biztos köteles haladéktalanul valamennyi olyan adatot, információt az új átláthatósági biztos
rendelkezésére bocsátani, amely a feladatának ellátásához szükséges.
4. Az átláthatósági biztosi tevékenység végzésének feltételei 10. § (1) Átláthatósági biztos az a természetes személy lehet, aki rendelkezik
a) jogi, közgazdasági vagy mérnöki szakirányú felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel,
b) legalább három éves, az a) pontban foglalt szakképzettséggel betölthető munkakörben vagy ilyen
szakképzettséggel gyakorolható tevékenységi körben szerzett szakmai gyakorlattal, továbbá
c) átláthatósági biztosi vizsgával.
(2) Nem lehet átláthatósági biztos, aki
a) a tevékenység megkezdését megelőző öt évben politikai pártban tisztséget viselt,
b) közbeszerzési biztos,
c) a Közbeszerzések Tanácsának tagja, vagy
d) országgyűlési, európai parlamenti, helyi önkormányzati, kisebbségi önkormányzati képviselő vagy polgármester.
(3) Nem járhat el átláthatósági biztosként az a személy,
a) akinek az átláthatósági megállapodás megkötését megelőző egy évben az adott közbeszerzési eljárás
ajánlatkérőjével vagy nyertes ajánlattevőjével átláthatósági megállapodása volt hatályban, továbbá
b) aki az adott közbeszerzési eljárásban hivatalos közbeszerzési tanácsadóként részt vesz.
(4) A (3) bekezdés a) pontjában foglalt egyéves korlátozás kezdő időpontja a korábbi átláthatósági megállapodás
megszűnésének napja.
(5) Átláthatósági megállapodás megkötésében átláthatósági biztosként nem vehet részt az a személy, aki
a (2)–(3) bekezdésben foglaltakon túl a Kbt.-ben meghatározott kizáró ok hatálya alatt áll, vagy akivel szemben
az adott közbeszerzési eljárásban összeférhetetlenségi ok áll fenn.
11. § (1) Az átláthatósági biztos a végzettségét és a szakmai gyakorlatát okirattal köteles igazolni. Ha az átláthatósági biztos
munkaviszony, közszolgálati, közalkalmazotti vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében szerezte
a szakmai gyakorlatot, ezt a munkáltatói jogkör gyakorlója által kiállított okirattal is igazolhatja.
(2) A végzettséget és a gyakorlatot igazoló okiratokat egyszerű másolatban is be lehet nyújtani.
(3) Az átláthatósági biztosi tevékenység végzése feltételeként meghatározott vizsgakötelezettségnek az érintett személy
a tevékenysége megkezdése előtt köteles eleget tenni. 5. Az átláthatósági biztosi vizsga
12. § (1) Az átláthatósági biztosi vizsga (a továb biak ban: vizsga) célja annak felmérése, hogy a vizsgázó rendelkezik-e
az átláthatósági biztosi tevékenységhez szükséges szakismerettel.
(2) A vizsgát a Közbeszerzések Tanácsa (a továb biak ban: vizsgaszervező) szervezi.
(3) A vizsga témaköreit az 1. melléklet határozza meg. A vizsga szabályzatát a 2. melléklet tartalmazza.
13. § (1) A vizsga írásbeli és szóbeli vizsgarészből áll. Az írásbeli vizsgarész megelőzi a szóbeli vizsgarészt. Szóbeli vizsgarészt az
a vizsgázó tehet, aki az írásbeli vizsgát sikeresen teljesítette.
(2) A vizsgára való jelentkezést a vizsgázó nevére, anyja nevére, születési helyére és idejére, végzettségére és
szakképzettségére vonatkozó adattartalommal rendszeresített és a vizsgaszervező honlapján közzétett
formanyomtatványon vagy elektronikus űrlapon lehet benyújtani a vizsgaszervezőhöz.
(3) A vizsgaszervező a jelentkezések számának figye lembe véte lével vizsganapokat jelöl ki. A vizsgára kijelölt napokról,
a vizsga helyéről és a vizsgával kapcsolatos egyéb információkról a vizsgaszervező legalább 15 nappal az első
vizsganapot megelőzően írásban tájékoztatja a vizsgázót, és a vizsga időpontját a honlapján is közzéteszi. Az írásbeli és
szóbeli vizsgarész időpontjait három munkanap időköz biztosításával kell meghatározni. Az e bekezdésben
meghatározott határidőktől a vizsgázó kérésére el lehet térni.
(4) A vizsgázó a vizsga napjától számított tizedik nap elteltével, de legfeljebb kilencven napon belül a sikertelen
vizsgarészt megismételheti. Ha a megismételt vizsgarész is sikertelen, a jelölt további ismételt vizsgára nem
bocsátható. Ez a rendelkezés nem akadálya újabb vizsgára való jelentkezésnek.
(5) A vizsgázó az írásbeli vizsga kijelölt napját megelőző harmadik munkanapig kérheti a vizsgaszervezőtől a vizsga
elhalasztását. Halasztási kérelem esetén a vizsgaszervező a soron következő vizsgaidőpontot jelöli ki. A vizsga
elhalasztását jelentkezésenként egy alkalommal lehet kérni.
14. § (1) A szóbeli vizsgarészt háromtagú vizsgabizottság előtt kell letenni, a bizottság tagjait és elnökét a vizsgaszervező jelöli
ki. A vizsgáztatók jegyzékét a vizsgaszervező a honlapján közzéteszi. A vizsgabizottság összetételét a vizsga napját
megelőző harmadik munkanap végéig a vizsgaszervező a honlapján közzéteszi.
(2) A vizsgabizottság tagja és elnöke nem lehet
a) a vizsgázó házastársa, bejegyzett élettársa, élettársa, leszármazottja, felmenője vagy testvére,
b) a vizsgázó felett munkáltatói jogkört gyakorló vezető, vagy
c) akitől a vizsgázó elfogulatlan vizsgáztatása nem várható.
(3) Az összeférhetetlenséget vagy elfogultságot a vizsgabizottság tagja, elnöke és a vizsgázó is bejelentheti, legkésőbb
a vizsga napját megelőző második munkanap végéig. Ha a vizsgaszervező az összeférhetetlenséget vagy
az elfogultságot megállapítja, a vizsgázó vizsgáztatására másik vizsgabizottságot jelöl ki.
15. § (1) A vizsga eredményes, ha a jelölt az írásbeli és a szóbeli vizsgát is sikeresen teljesítette. A vizsga eredményéről
a vizsgabizottság az írásbeli és a szóbeli vizsga együttes értékelése alapján dönt.
(2) Az írásbeli vizsgarész sikertelensége esetén a vizsgázót írásban értesíteni kell. Az írásbeli vizsga megtekintését a szóbeli
vizsga időpontját megelőző harmadik munkanaptól a vizsgaszervező honlapján közzétett időpontban és helyszínen
a vizsgázó megtekintheti.
(3) Az eredményes vizsgát tett vizsgázó tanúsítványt kap, amely tartalmazza
a) a vizsgázó családi és utónevét, születési családi és utónevét, anyja nevét, születési helyét és idejét,
b) a vizsga-típus megjelölését, a vizsgaszervező megnevezését,
c) a vizsga minősítését,
d) annak tényét, hogy a tanúsítvány kiállítása e rendelet alapján történt,
e) a tanúsítvány kiállításnak napját, valamint
f) a vizsgabizottság tagjainak és elnökének nevét és aláírását.
16. § (1) A vizsgaszervező
a) évente legalább hat alkalommal vizsgát szervez,
b) összegyűjti és nyilvántartja a jelentkezési lapokat, a vizsgajelentkezések alapján gondoskodik a jelentkezők
vizsgára való beosztásáról, és az ezzel kapcsolatos szervezési feladatok ellátásáról,
c) megállapítja a vizsgakérdéseket,
d) a vizsga napját megelőző harmadik munkanap végéig összeállítja a vizsgabizottságot,
e) vezeti a vizsganyilvántartó-könyvet,
f) a szóbeli vizsga eredményes letételéig őrzi a vizsgadolgozatot és biztosítja a vizsgázó részére az értékelést követő
betekintést, továbbá
g) gondoskodik a vizsgajegyzőkönyv vezetéséről, a tanúsítvány kitöltéséről.
(2) A vizsganyilvántartás sorszámot, a vizsgázás napját, a vizsgázó családi és utónevét, születési családi és utónevét, anyja
nevét, születési helyét és idejét, a vizsga eredményeket és a vizsgával kapcsolatos megjegyzést tartalmaz.
(3) A vizsgáról készült jegyzőkönyv tartalmazza
a) a vizsga helyét és időpontját,
b) a vizsgázó nevét, születési családi és utónevét, anyja nevét, születési helyét és idejét,
c) a vizsgázó személyazonossága ellenőrzésének tényét, az azonosításra bemutatott okmány számát, típusát,
d) a vizsga eredményét,
e) szükség szerint a vizsgával kapcsolatos megjegyzéseket, valamint
f) a jegyzőkönyv keltét, a bizottság tagjainak és elnökének aláírását.
6. Az átláthatósági biztosok nyilvántartásának vezetése 17. § (1) Az átláthatósági biztosok nyilvántartásába való felvételre irányuló kérelmet a Közbeszerzések Tanácsánál kell írásban
benyújtani.
(2) A nyilvántartás tartalmazza az átláthatósági biztosok nyilvántartásába való bejegyzés időpontját. Az átláthatósági
biztos kérelmére a nyilvántartásban fel kell tüntetni az átláthatósági biztos felsőfokú végzettségére vonatkozó
adatokat, és ha van, honlapjának elérhetőségét.
18. § (1) Az átláthatósági biztost a Közbeszerzések Tanácsa törli a névjegyzékből, ha
a) a nyilvántartásba vétel feltétele megszűnt vagy felhívásra a feltétel meglétét nem igazolta,
b) a nyilvántartásból való törlését kéri,
c) az átláthatósági biztos nem teljesítette a 11. § (3) bekezdésében, valamint neki felróhatóan nem teljesítette a 8. §
(2) és (6) bekezdésében vagy a 9. § (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségét,
d) a bíróság jogerős határozatával megállapította, hogy az átláthatósági biztos e jogkörében eljárva szándékosan
jogszabályt sértett,
e) az átláthatósági biztos meghalt. (2) Az átláthatósági biztost kérelmére nem lehet törölni a nyilvántartásból, ha folyamatban levő közbeszerzési eljárásban
hatályos átláthatósági megállapodás alapján átláthatósági biztosként vesz részt.
(3) Az átláthatósági biztos a névjegyzékből való törléséről szóló határozat jogerőre emelkedését köve tően haladéktalanul
köteles a folyamatban levő átláthatósági biztosi tevékenységét megszüntetni és a felekkel elszámolni.
7. Záró rendelkezések 19. § (1) Ez a rendelet a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel 2010. május 15-én lép hatályba.
(2) 2010. július 1-jén lép hatályba a 6. § (1) bekezdése és a 21. § (3) bekezdése.
(3) 2011. január 1-jén lép hatályba a 6. § (2)–(3) bekezdése, a 10. § (1) bekezdés c) pontja, a 11. § (3) bekezdése, az 5. alcím,
a 18. § (1) bekezdés c) pontjában az „és a 11. § (3) bekezdésében” szövegrész, a 21. § (4) bekezdése, valamint az 1. és
2. melléklet.
20. § E rendelet rövidítése: Ábr. 21. § (1) Az átláthatósági biztosok nyilvántartásába 2011. január 1-je előtt bejegyzettek 2011. július 1-jéig kötelesek vizsgát
tenni.
(2) A vizsgaszervező a vizsgát első ízben legkésőbb 2011. január hónapban köteles megtartani.
(3) A 6. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettséget a 2010. július 1-jét köve tően előkészített közbeszerzési eljárásokra kell
alkalmazni.
(4) A 6. § (2) bekezdésében foglalt kötelezettséget a 2011. január 1-jét köve tően előkészített közbeszerzési eljárásokra kell
alkalmazni. 22. § (1) 2011. július 1-jéig beérkezett kérelem alapján az is felvehető az átláthatósági biztosok névjegyzékébe, aki megfelel
a 10. § (1) bekezdés a)–b) pontjában foglaltaknak és
a) közbeszerzési gyakorlatot,
b) érdekvédelmi szervezetben vagy társadalmi szervezetben, az annak nyilvántartásba vett – a közérdekű adatok
nyilvánosságának érvényre juttatására irányuló – tevékenységében való legalább kétéves részvételt,
c) a személyes adatok védelmére és a közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó, vagy közbeszerzés tárgykörben
végzett igazgatási, oktatói, kutatói vagy tudományos tevékenységet, vagy
d) legalább kétéves költségvetési belső ellenőri, számvevői vagy a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalnál folytatott
ellenőri tevékenységet
okirattal igazol. (2) Közbeszerzési gyakorlatnak minősül
a) legalább három éven keresztül legalább tíz közbeszerzési eljárással kapcsolatban kifejtett, a Kbt. hatálya alá
tartozó, a közbeszerzési eljárás előkészítésével vagy lefolytatásával kapcsolatos tevékenység,
b) a Közbeszerzések Tanácsával fennálló, összesen legalább három éves tagsági viszony,
c) a Közbeszerzések Tanácsa Titkárságán – közszolgálati jogviszony keretében – a közbeszerzéssel összefüggő
szakmai feladatok ellátására irányuló, összesen legalább három évig tartó munkavégzés,
d) közbeszerzési biztosként végzett, összesen legalább három évig tartó tevékenység, vagy
e) legalább három éven keresztül legalább tíz közbeszerzési eljárással kapcsolatban kifejtett, a Közbeszerzési
Döntőbizottság által a közbeszerzési ügy érdemében hozott határozat bírósági felülvizsgálatára irányuló perben
bíróként, ügyvédként vagy szakértőként történt részvétel.
23. § Ha a kérelmező munkaviszony, közszolgálati, közalkalmazotti vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony
keretében fejtette ki a közbeszerzési gyakorlat alapjául szolgáló tevékenységét, a munkáltatói jogkör gyakorlója által
kiállított igazolás igazolja a közbeszerzési gyakorlatot.
24. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK (2006. december 12.) európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
25. § A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény hatálya alá tartozó ügyekben eljáró
hatóságok kijelöléséről, valamint a nyilatkozattételi kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról szóló 33/2008.
(II. 21.) Korm. rendelet 1. melléklete a következő 35. sorral egészül ki:
[Sorszám Szabályozott szakma megnevezése
 Hatóság kijelölése, amelyhez a bejelentést meg
kell tenni] „35. Átláthatósági biztos Közbeszerzések Tanácsa” 26. § (1) A 6. § (1) bekezdése, a 21. § (3) bekezdése 2011. január 1-jén hatályát veszti.
(2) A 21–23. § 2011. július 2-án hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
25/2014. (IV. 30.) NFM rendelete a veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadóról.
A Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN)
csatolt Szabályzat kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról szóló 2013. évi CXI. törvény 6. §-ában,
a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Melléklete kihirdetéséről, valamint
a belföldi alkalmazásának egyes kérdéseiről szóló 2013. évi CX. törvény 5. §-ában, valamint
a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) módosításáról Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt Jegyzőkönyv
C Függeléke 2011. évi módosításokkal és kiegészítésekkel egységes szerkezetbe foglalt szövegének kihirdetéséről szóló 2011. évi
LXXX. törvény 5. §-ában
kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 5.  § tekintetében az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § q) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. ADN: a Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai
Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat kihirdetéséről és belföldi alkalmazásáról szóló törvény szerinti
szabályzat;
2. ADR: a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Melléklete
kihirdetéséről, valamint a belföldi alkalmazásának egyes kérdéseiről szóló törvény szerinti szabályzat;
3. RID: a  Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) módosításáról Vilniusban elfogadott, 1999. június
3-án kelt Jegyzőkönyv C Függeléke Mellékletének kihirdetéséről, valamint a  belföldi alkalmazásának egyes
kérdéseiről szóló törvény szerinti szabályzat;
1. Az R. 11. melléklet 3. táblázat A:39 mezője helyébe a következő mező lép:
(A
1 Hivatkozás)
(39) „Ptk.” 2. Az R. 11. melléklet 4. táblázat A:37 mezője helyébe a következő mező lép:
(A
1 Hivatkozás)
(37) „Ptk.” 4. szaktanfolyam: az ADN, az ADR és a RID 1.8.3 szakaszában meghatározott, a veszélyes áru szállítási biztonsági
tanácsadónak (a továbbiakban: tanácsadó) a bizonyítvány megszerzéséhez előírt képzése;
5. vállalkozás: az ADN, az ADR és a RID által meghatározott vállalkozás, aki vagy amely veszélyes áru szállítással
kapcsolatos tevékenységet végez;
6. veszélyes áru szállítással kapcsolatos tevékenység: veszélyes áru nemzetközi vagy belföldi szállítása, fuvarozása
vagy ahhoz kapcsolódó áru feladás, csomagolás, berakás, kirakás, töltés vagy ürítés, függetlenül attól, hogy
a vállalkozás a saját nevében vagy megbízásból végzi a tevékenységet.
2. § (1) A rendelet hatálya a Magyarország területén székhellyel vagy telephellyel rendelkező vállalkozásra, a tanácsadóra,
a  közlekedési hatóságra, a  katasztrófavédelmi hatóságra, valamint az  e  rendelet szerinti képzést nyújtó szervre
terjed ki.
(2) Az  ADN, az  ADR és a  RID 1.8.3 szakasza, valamint e  rendelet előírásait nem kell alkalmazni arra a  vállalkozásra,
amelynek tevékenysége csak olyan veszélyes áru szállítással kapcsolatos, amely nem tartozik az ADN, az ADR vagy
a RID hatálya alá vagy:
a) közúti szállítás esetében az  ADR 1.1.3.6 vagy 1.7.1.4 bekezdése, vagy 3.3, 3.4 vagy 3.5 fejezete szerint
mentességet élvez;
b) vasúti fuvarozás esetében a  RID 1.1.3.6 vagy 1.7.1.4 bekezdése, vagy 3.3, 3.4 vagy 3.5 fejezete szerint
mentességet élvez;
c) belvízi szállítás esetében ca) az ADN 1.7.1.4 bekezdése, vagy 3.3, 3.4 vagy 3.5 fejezete szerint mentességet élvez,
cb) a  veszélyes áru mennyisége egy közúti szállítóegységben, vasúti kocsiban vagy konténerben nem
haladja meg az ADR, illetve a RID 1.1.3.6 bekezdésében meghatározott értéket vagy
cc) a  cb)  alpont szerintiektől eltérő esetben a  veszélyes áru mennyisége egy hajón nem haladja meg
az ADN 1.1.3.6 bekezdésében meghatározott értéket. 2. A tanácsadóra és a vállalkozásra vonatkozó rendelkezések
3. § (1) A tanácsadót a vállalkozás írásban jelöli ki, kivéve, ha a vállalkozás vezető tisztségviselője maga látja el a tanácsadói
feladatot. A  tanácsadói feladat ellátására vonatkozó kijelölésben rögzíteni kell a  tevékenység megkezdésének
időpontját, valamint több tanácsadó kijelölése esetén feladataik megosztását. A  kijelölést a  vállalkozás vezető
tisztségviselőjének és a tanácsadónak alá kell írnia.
(2) A  vállalkozás köteles a  tanácsadó személyének kijelöléséről, a  tanácsadói kijelölést érintő változásról a  kijelöléstől
vagy a  kijelölést érintő változástól számított tizenöt napon belül a  közlekedési hatósághoz bejelentést tenni.
A bejelentéshez csatolni kell a kijelölésnek vagy a kijelölést érintő változásnak a tanácsadó általi elfogadásáról szóló
nyilatkozatot. Ha a  tanácsadó nem Magyarországon szerezte a  tanácsadói bizonyítványát, akkor annak másolatát
a  bejelentéshez csatolni kell. A  tanácsadó megbízatásának megszűnését a  vállalkozásnak és a  tanácsadónak
a megbízatás megszűnésétől számított tizenöt napon belül a közlekedési hatósághoz be kell jelentenie.
(3) A vállalkozás a kijelölt tanácsadója személyéről, annak megváltozásáról köteles
a) minden érintett munkavállalóját dokumentált módon értesíteni, valamint
b) a  veszélyes áru szállításához kapcsolódó tevékenységével érintett üzleti partnereit az  általa megválasztott
módon (például a honlapján való közzététellel) tájékoztatni.
 (4) A  tanácsadó kijelölésével a  vállalkozás nem mentesül a  veszélyes áruk szállításával kapcsolatos tevékenységért
fennálló felelőssége alól. 4. § (1) Ha a  tanácsadó az  ADN, az  ADR vagy a  RID 1.8.3.3 bekezdésében meghatározott feladataival kapcsolatban
hiányosságot, mulasztást vagy egyéb szabálytalanságot tapasztal, azt írásban jelzi a vállalkozásnak.
(2) A  tanácsadó által az  ADN, az  ADR és a  RID 1.8.3.3 bekezdése szerint készített éves jelentésnek legalább
az 1. mellékletben foglaltakat kell tartalmaznia.
(3) Az  éves jelentést a  tárgyévet követő év május 31-éig kell elkészíteni. A  jelentést öt évig kell megőrizni, és
az ellenőrzésre jogosult hatóság kérésére be kell mutatni.
5. § (1) A tanácsadónak az ADN, az ADR vagy a RID 1.8.3.6 bekezdése szerinti esetekben előírt baleseti jelentésében ki kell
térnie az eseményt előidéző lehetséges okok leírására, elemzésére, valamint a hasonló események vagy mulasztások
megelőzéséhez javasolt intézkedések leírására is. A  jelentést a  vállalkozásnak a  baleset vagy káresemény
napjától számított tizenöt napon belül meg kell küldenie a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóságnak a  baleset vagy a  rendkívüli esemény helye szerint illetékes területi szerve (a továbbiakban:
katasztrófavédelmi hatóság) részére.
(2) Ha veszélyes áru közúti, vasúti vagy belvízi szállítása, berakása, töltése vagy kirakása közben bekövetkezett baleset
vagy rendkívüli esemény során az ADN, az ADR vagy a RID 1.8.5 szakasza által meghatározottak szerint a veszélyes
áru kiszabadult, személyi sérülés, anyagi kár vagy a környezet károsodása következett be, az érintett vállalkozásnak
a  baleset vagy rendkívüli esemény napjától számított tizenöt napon belül a  katasztrófavédelmi hatóság részére
a közlekedési alágazattól függően az ADN, az ADR vagy a RID 1.8.5 szakaszában meghatározott tartalmú jelentést
kell küldenie. Vasúti vagy belvízi szállítás érintettsége esetén a  jelentést a közlekedési hatóság részére is meg kell
küldeni. A jelentést öt évig meg kell őrizni.
(3) A  katasztrófavédelmi hatóság – amennyiben az  szükséges – a  baleseti jelentés kiegészítésére hívja fel az  érintett
vállalkozást a  határidő megjelölésével, valamint indokolt esetben kezdeményezi a  balesetben vagy rendkívüli
eseményben érintett vállalkozás székhelye vagy telephelye szerint illetékes hivatásos katasztrófavédelmi szervnél
az érintett vállalkozás soron kívüli hatósági ellenőrzését.
3. Az alap szaktanfolyam és vizsga 6. § (1) A tanácsadói bizonyítvány megszerzéséhez a jelöltnek alap szaktanfolyamon kell részt vennie.
 (2) Alap szaktanfolyam szervezhető közúti, vasúti vagy belvízi közlekedési alágazatra, ezeken belül a  következő
árucsoportokra:
a) 1 osztály (robbanóanyagok és -tárgyak),
b) 2 osztály (gázok),
c) 7 osztály (radioaktív anyagok),
d) 3, 4.1, 4.2, 4.3, 5.1, 5.2, 6.1, 6.2, 8 és 9 osztály,
e) az UN 1202, az  UN 1203, az  UN 1223 és az  UN 3475 azonosító számú anyagok, valamint az  UN 1268 és
az UN 1863 alá tartozó repülőgép tüzelőanyagok.
 (3) Alap szaktanfolyamra az jelentkezhet, aki
a) felsőfokú végzettséggel rendelkezik és legalább két évig veszélyes áru szállítással kapcsolatos feladatot látott
el,
b) középfokú végzettséggel rendelkezik és legalább öt évig veszélyes áru szállítással kapcsolatos feladatot látott
el vagy
c) az ADN-nel, ADR-rel vagy RID-del kapcsolatos hatósági feladatot lát el.
 (4) A  7 osztályra (radioaktív anyagok) vonatkozó képesítés megszerzésére irányuló alap szaktanfolyamra való
jelentkezésnek a  (3) bekezdésben foglaltakon kívül feltétele a munkavállalók sugárvédelmi oktatásáról rendelkező
jogszabály szerinti, legalább alap fokozatú sugárvédelmi képzettség igazolása is.
7. § (1) A  tanácsadói bizonyítvány megszerzéséhez a  jelöltnek vizsgát kell tennie. Vizsgára az  bocsátható, aki az  alap
szaktanfolyamot elvégezte.
(2) A vizsga a 2. mellékletben foglaltak szerint írásbeli tesztből és esettanulmányból, valamint szóbeli részből áll.
 (3) A vizsga arra a közlekedési alágazatra és árucsoportra sikeres, amelyikre a vizsgázó a hozzá tartozó vizsga elemekből
megfelelt.
 (4) A  vizsga előkészítése és tárgyi feltételeinek biztosítása a  közlekedési hatóság vagy az  általa megbízott képzést
nyújtó szerv feladata. 4. Az ismeretfelújító szaktanfolyam és vizsga
8. § (1) A  tanácsadói bizonyítvány hatályának meghosszabbításához a  jelöltnek ismeretfelújító szaktanfolyamon kell részt
vennie és írásbeli tesztvizsgát kell tennie. Vizsgára az bocsátható, aki az ismeretfelújító szaktanfolyamot elvégezte, és
bizonyítványa hatályának időtartamából kevesebb, mint egy év van hátra.
(2) Ismeretfelújító vizsga kizárólag arra a  közlekedési alágazatra és árucsoportra vonatkozóan tehető, amelyre
a vizsgázó bizonyítványa érvényes.
(3) A vizsga megtartására és értékelésére az alap vizsgára vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
5. A kiterjesztő szaktanfolyam és vizsga 9. § (1) Az  a  tanácsadó, aki bizonyítványa érvényességét további közlekedési alágazatra vagy árucsoportra kívánja
kiterjeszteni, a megfelelő szaktanfolyam elvégzését követően kiterjesztő vizsgát tehet.
(2) A  kiterjesztő vizsgán azokból a  tárgyakból kell vizsgát tennie, amelyek a  választott közlekedési alágazathoz vagy
árucsoporthoz az  alap vizsgán szükségesek, azzal a  kivétellel, hogy a  2.  melléklet 1.1.  pontja szerinti tesztvizsga
elemet nem kell megismételni.
(3) A vizsga megtartására és értékelésére az alap vizsgára vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
 (4) A sikeres kiterjesztő vizsga a tanácsadó bizonyítványa hatályának időtartamát nem módosítja.
6. A szaktanfolyamokra vonatkozó közös rendelkezések 10. § (1) Szaktanfolyamot a  közlekedési hatóság engedélyével rendelkező képzést nyújtó szerv szervezhet. A  közlekedési
hatóság annak a  képzést nyújtó szervnek ad közigazgatási eljárás keretében engedélyt, aki a  3.  mellékletben
meghatározott személyi és tárgyi feltételeket biztosítja. A  szaktanfolyamok tantervét és óraszámait a  közlekedési
hatóság határozza meg.
(2) Alap és ismeretfelújító szaktanfolyam összevontan is szervezhető.
 (3) A képzés során a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának részletes
szabályairól szóló 24/2005. (IV. 21.) GKM rendelet 33. § (1)–(5) és (9) bekezdésében, valamint 33/G. §-ában foglaltakat
kell alkalmazni.
7. A vizsgákra vonatkozó közös rendelkezések 11. § (1) A vizsga kérdéseiből a közlekedési hatóság kérdésgyűjteményt készít.
 (2) A vizsga során a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának részletes
szabályairól szóló 24/2005. (IV. 21.) GKM rendelet 33. § (5)–(9) bekezdésében foglalt rendelkezéseit kell alkalmazni.
 (3) A sikeres vizsgáról az ADN, az ADR és a RID 1.8.3.18 bekezdésének megfelelő formájú bizonyítványt a közlekedési
hatóság állítja ki. A  bizonyítvány címét és a  közlekedési alágazat megnevezését magyar és angol nyelven is
fel kell tüntetni. A  bizonyítványban az  ADN, az  ADR és a  RID 1.8.3.18 bekezdésében foglaltakon túlmenően
a 6. § (2) bekezdés a)–e) pontja szerinti korlátozott érvényességet is fel kell tüntetni.
(4) Sikertelen vizsga esetében legkorábban öt nap eltelte után és legfeljebb egy éven belül javítóvizsgát lehet tenni.
Két sikertelen javítóvizsga esetében a jelölt csak újabb szaktanfolyam elvégzése után bocsátható vizsgára.
8. A névjegyzékbe vétel 12. § (1) A hatályos bizonyítvánnyal rendelkező tanácsadót kérelmére a közlekedési hatóság felveszi a veszélyes áru szállítási
biztonsági tanácsadók névjegyzékébe.
(2) A névjegyzéket a közlekedési hatóság az internetes honlapján naprakészen hozzáférhetővé teszi.
 (3) Azt a tanácsadót, akinek a bizonyítványa hatályát vesztette, a közlekedési hatóság hivatalból törli a névjegyzékből.
 (4) A tanácsadót kérelmére és halála esetén a névjegyzékből törölni kell.
9. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet 2014. július 1-jén lép hatályba.
14. § (1) Az a vállalkozás, amelynek a tanácsadóját nem a 3. § előírásainak megfelelően jelölték ki, e rendelet hatálybalépését
követő három hónapon belül köteles tanácsadóját e rendelet előírásai szerint kijelölni.
(2) A  6–11.  § szaktanfolyamra vonatkozó előírásait e  rendelet hatálybalépését követően engedélyezett
szaktanfolyamokra kell alkalmazni.
(3) A  6–11.  § vizsgára vonatkozó előírásait e  rendelet hatálybalépését követően engedélyezett szaktanfolyamokat
követő vizsgákra kell alkalmazni.
15. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
16. § A  veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó képzésének, vizsgáztatásának szabályairól és díjairól szóló
8/2002. (I. 30.) KöViM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1.  § A  rendelet hatálya a  veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadóról szóló jogszabály által meghatározott
veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó képzésére és vizsgáztatására terjed ki.”
17. § Hatályát veszti az R. 2–6. §-a.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
49/2014. (IV. 29.) VM rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyezőanyagokra és természetes eredetű ártalmas anyagokra vonatkozó határértékekről, valamint az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő egyes anyagokkal, tárgyakkal kapcsolatos követelményekről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (4) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII.1.)
Korm. rendelet 94. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41.  § d)  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazási köre egyes technológiai, környezeti eredetű szennyezőanyagokra, valamint természetes
eredetű ártalmas anyagokra vonatkozó határértékekre és az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő
egyes anyagokkal, tárgyakkal kapcsolatos követelményekre terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. élelmiszer: az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Éltv.)
Mellékletének 10. pontja szerinti fogalom; 2. élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyag és tárgy: az Éltv. Mellékletének 14/A. pontja szerinti
fogalom;
3. forgalomba hozatal: az Éltv. Mellékletének 29. pontja szerinti fogalom;
4. határérték: a  szennyezőanyag és természetes eredetű ártalmas anyag fogyasztó egészségére
ártalmas esetleges bomlástermékeinek, kísérő anyagainak, átalakulási termékeinek, anyagcsere- és
reakciótermékeinek még megtűrhető legnagyobb együttes mennyisége az élelmiszerben;
5. helyes műveleti gyakorlat: a  műveletek minden egyes fázisában olyan technológiák alkalmazása, olyan
termelési és technikai eszközök használata, amelyek élelmezés-egészségügyi szempontból elfogadhatóak,
és a kívánt cél elérése mellett az élelmiszerben a  lehető legkisebb szennyezőanyag és természetes eredetű
ártalmas anyag maradékot eredményezi;
6. szennyezőanyag: az  élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi
eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott fogalom;
7. technológiai eredetű szennyezőanyag: minden olyan szennyezőanyag, amely termelési és technikai
eszközökből, berendezésekből, csomagoló- és tárolóedényekből rendeltetésszerű érintkezés során
jut az  élelmiszerbe, illetve a  technológia hatására keletkezik az  élelmiszerben, ideértve a  termelési és
technológiai műveletek során felhasznált tisztító- és fertőtlenítőszerekből, valamint segédanyagokból
visszamaradt szennyezőanyagokat, amelyek ártalmasak lehetnek az ember egészségére;
8. környezeti eredetű szennyezőanyag: minden olyan szennyezőanyag, amely a  környezetből
az  élelmiszertermelés, feldolgozás, csomagolás, illetve raktározás során elkerülhetetlenül jut be
az élelmiszerbe és ártalmas lehet az ember egészségére;
9. természetes eredetű ártalmas anyag: az  élelmiszer olyan természetes alkotórésze, amely eredeti
mennyiségében vagy feldúsulás következtében az emberi egészségre ártalmas lehet.
3. § (1) Az élelmiszerek szennyezőanyag és természetes eredetű ártalmas anyag tartalmát az előállítás teljes folyamatában
alkalmazott helyes műveleti gyakorlattal elérhető lehető legalacsonyabb szinten kell tartani.
(2) Az  élelmiszerek szennyezőanyag és természetes eredetű ártalmas anyag tartalmát, valamint az  élelmiszerekkel
rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak jogszabályoknak való megfelelőségét az  előállítás
és forgalomba hozatal teljes folyamatában egybehangolt hatósági ellenőrzéssel és az  ellenőrző hatóság éves
programja szerint végzett monitoring vizsgálatokkal ellenőrizni kell.
4. § Az élelmiszerekben előforduló
a) technológiai eredetű szennyezőanyagokra vonatkozó határértékeket, valamint az  élelmiszerekkel
rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő egyes anyagokkal, tárgyakkal kapcsolatos követelményeket
az 1. melléklet,
b) környezeti eredetű szennyezőanyagokra vonatkozó határértékeket a 2. melléklet,
c) természetes eredetű ártalmas anyagokra vonatkozó határértékeket a 3. melléklet
tartalmazza.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
6. § Ebben a  rendeletben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie azon termékeknek,
amelyeket az  Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak forgalomba,
vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak elő, az  ott
irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az  irányadó előírások a  fogyasztók védelme vonatkozásában
az ezen előírásban meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
7. § A rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és
az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv – 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 8–10. cikke
szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
8. § Hatályát veszti az  élelmiszerek vegyi szennyezettségének megengedhető mértékéről szóló 17/1999. (VI. 16.)
EüM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
53/2012. (XII. 18.) BM utasítása a Belügyminisztérium és a belügyminiszter által irányított szervek nem hivatásos szolgálati jogviszonyban álló dolgozóinak a munkáltatói, a Belügyminisztérium és a belügyminiszter által irányított szervek nyugállományba helyezett, valamint szolgálati járandóságban részesülő egykori dolgozóinak a nyugdíjas, illetve a szolgálati járandóságra jogosultságot igazoló igazolványainak kiadásáról és nyilvántartásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában biztosított jogkörömben a következő utasítást
adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. Ezen utasítás alkalmazásában:
a) belügyi szerv: a Belügyminisztérium hivatali szervezetei, a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzatában meghatározott önálló belügyi szervek, valamint a rendészeti szakközépiskolák;
b) személyi állomány: a belügyi szervnél nem hivatásos jogviszonyban foglalkoztatottak összessége;
c) igazolvány: ca) a személyi állomány munkáltatói igazolványa;
cb) a belügyi szervtől nyugállományba helyezettek nyugdíjas igazolványa;
cc) a belügyi szervtől nyugállományba helyezett, 2012. január 1-től szolgálati járandóságban részesülők szolgálati
járandóságra jogosultságát igazoló igazolványa; d) megszemélyesítést végző szerv: az adatok nélküli igazolványt a belügyi szervre, valamint az igazolvány
birtokosára vonatkozó adattartalommal ellátó szerv; e) központi személyügyi szerv: a belügyi szerv központi szervének személyügyi szerve;
f) hatáskörrel rendelkező személyügyi szerv: a belügyi szerv vagy annak szervezeti egysége szervezeti és működési
szabályzatában az igazolvány megrendelésére, elkészíttetésére, kiadására, nyilvántartására, visszavonására és
selejtezésére kijelölt személyügyi szerve; g) központi személyügyi nyilvántartó program: a belügyi szervnél alkalmazott, a központi személyügyi szerv
felügyelete alatt álló, a hatáskörrel rendelkező személyügyi szerv által kezelt személyügyi adminisztrációs
program; h) közeli hozzátartozó: a házastárs, a bejegyzett élettárs, az egyeneságbeli rokon, a házastárs egyeneságbeli rokona,
a bejegyzett élettárs egyeneságbeli rokona, az örökbefogadott, a mostoha és a nevelt gyermek, az örökbefogadó,
a mostoha és a nevelőszülő, a testvér, valamint az élettárs;
2. Az igazolvány – ezen utasítás eltérő rendelkezése hiányában –
a) a belügyi szerv személyi állományába tartozást, b) a személyi állománynak, valamint a nyugállományba helyezetteknek és a szolgálati járandóságban részesülőknek
a belügyi szerv kezelésében álló objektumba – a be- és kiléptetés, valamint a benntartózkodás szabályainak
megtartásával – történő belépés jogosultságát, c) a nyugállományba helyezettek és szolgálati járandóságban részesülők esetében a korábban a belügyi szervnél
hivatásos vagy nem hivatásos jogviszonyban történő foglalkoztatását tanúsítja.
3. A személyi állomány tagja köteles igazolványát megőrizni, munkavégzése során magánál tartani és jogszerűen
használni, ezért anyagi, fegyelmi és kártérítési felelősséggel tartozik. Hivatalos eljárása során jogosult hivatalos
minőségét ezzel igazolni. 4. A személyi állomány igazolványa adattartalmának leírását az 1-9. melléklet, a belügyi szervtől nyugállományba
helyezett nem hivatásos állományúak nyugdíjas igazolványa adattartalmának leírását a 10. melléklet, a belügyi
szervtől nyugállományba helyezett hivatásos állományúak nyugdíjas igazolványa adattartalmának leírását a
11. melléklet, amennyiben a 10–11. mellékletben meghatározott igazolvány kiállításának technikai akadálya van, úgy a
belügyi szervtől 1999. december 31. előtt nyugállományba helyezettek nyugdíjas igazolványa adattartalmának
leírását a 12. melléklet tartalmazza. A szolgálati járandóságban részesülők szolgálati járandóságra jogosultságát
igazoló igazolványa adattartalmának leírását a 13. melléklet tartalmazza.
2. Az igazolvány érvényessége 5. A személyi állomány igazolványa, valamint a belügyi szervtől nyugállományba helyezettek nyugdíjas igazolványa
visszavonásig, a szolgálati járandóságban részesülők igazolványa nyugdíjas igazolványuk átvételéig érvényes.
3. Az igazolvány elkészítése 6. Az igazolvány megrendeléséért, elkészíttetéséért, kiadásáért, nyilvántartásáért, visszavonásáért és selejtezéséért a
hatáskörrel rendelkező személyügyi szerv felel. 7. Az igazolvány megszemélyesítéséhez szükséges adatokat a hatáskörrel rendelkező személyügyi szerv az
adatforgalom biztonságát biztosító védett informatikai hálózaton a megszemélyesítést végző szervnek küldi el.
Amennyiben a megszemélyesítést végző szervnél az adatforgalom biztonságát biztosító védett informatikai hálózat
nem áll rendelkezésre, a hatáskörrel rendelkező személyügyi szerv képviselője az igazolványok megszemélyesítéséhez
szükséges adatokat adathordozón adja át. A megszemélyesítést végző szerv az elkészült igazolványt az igazolványt
megrendelő hatáskörrel rendelkező személyügyi szervnek küldi el. 8. Az igazolvány előállítási és megszemélyesítési költségét az igazolványt megrendelő belügyi szerv a saját
költségvetéséből biztosítja. A 17. pontban foglalt felelősség megállapítása esetén az új igazolvány elkészítésének
költségét a személyi állomány tagja megtéríti. A nyugállományba helyezettek és a szolgálati járandóságban részesülők
esetében az igazolvány előállítási és megszemélyesítési költségét a belügyi szerv az igazolvány első kiállítása
alkalmával biztosítja. 4. Az igazolvány kiadása, cseréje 9. Az igazolvánnyal történő ellátás során
a) a személyi állomány tagja személyesen megjelenik a hatáskörrel rendelkező személyügyi szervnél fényképezés és
aláírásminta rögzítése céljából, b) a fényképezésre, valamint az arc- és aláírásfényképének központi személyügyi nyilvántartásban történő
rögzítésére a személyi állomány tagjának írásbeli hozzájárulását követően kerül sor,
c) a személyi állomány tagja az igazolvány átvételének tényét aláírásával igazolja.
10. Az igazolvány első alkalommal történő kiadásával egyidejűleg, valamint az arckép, illetve a név megváltozása
esetén az arckép mását és a saját kezű aláírásminta másolatát a személyi állomány tagjának személyi anyagában el kell
helyezni. 11. A munkaviszonyt nyugállományba helyezés miatt megszüntető határozat átadásával egyidejűleg a hatáskörrel
rendelkező személyügyi szerv a nyugállományba helyezett személy arcképmását és saját kezű aláírásmintája
másolatát – az érintett írásbeli hozzájárulását követően – a személyi anyagában elhelyezi, ezzel egy időben a
nyugállományba helyezett részére a nyugdíjasigazolványt megrendeli. 12. A hatáskörrel rendelkező személyügyi szerv a belügyi szervtől nyugállományába helyezettnek az alkalmazási
jogviszony megszűnése napján a nyugdíjasigazolványt kiadja. 13. Az igazolványt cserélni kell, ha érvényessége lejárt, ha az azon feltüntetett adatokban változás következett be, vagy
ha az igazolvány megrongálódott. Az igazolványt pótolni kell, ha elveszett vagy megsemmisült.
14. A személyi állomány a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározott kirendelés alapján más
szervnél foglalkoztatott tagja a kirendelés tartama alatt a munkáltatói igazolványát megtartja. Amennyiben a
kirendelés tartama alatt a munkáltatói igazolvány adatváltozás miatti cseréje vagy egyéb okból pótlása válik
szükségessé, ennek végrehajtásáról annak a belügyi szervnek a személyügyi szerve gondoskodik, ahonnan a személyi
állomány tagja kirendelésre került. 5. Eljárás az igazolvány elvesztése, megrongálódása, megsemmisülése esetén
15. A munkáltatói igazolványa elvesztéséről, megrongálódásáról, megsemmisüléséről a személyi állomány tagja a
tudomására jutást követően haladéktalanul köteles tájékoztatni a közvetlen vezetőjét.
16. A közvetlen vezető a tudomására jutást követően azonnal intézkedik az elvesztés, megsemmisülés tényének a
központi személyügyi nyilvántartásba történő bejegyzése, valamint a munkáltatói igazolványhoz kapcsolódó
jogosultságok letiltása iránt. A közvetlen vezető a hatáskörrel rendelkező személyügyi szervnél kezdeményezi a
munkáltatói igazolvány érvénytelenítését és pótlását. 17. A munkáltatói igazolvány elvesztésének, megsemmisülésének, illetve megrongálódásának körülményeit a
munkáltatói jogkör gyakorlója, az érintett közvetlen vezetőjének jelzése alapján, az esetleges fegyelmi és kártérítési
felelősség megállapítása érdekében köteles kivizsgálni. 18. A nyugállományba helyezett és a szolgálati járandóságban részesülő az igazolványa elvesztését, megrongálódását,
megsemmisülését az utolsó munkavégzés helye szerint hatáskörrel rendelkező személyügyi szervnek köteles
haladéktalanul jelezni. Aki a nyugállományba helyezésekor berendelt vagy vezényelt állományúként látta el feladatát,
igazolványa elvesztését, megrongálódását, megsemmisülését a belügyi szerv azon személyügyi szervének köteles
haladéktalanul jelezni, amely nyugállományba helyezte. 19. A lecserélt, az eltűnt vagy megsemmisült igazolványt a központi személyügyi szerv tiltja le.
20. Az elveszett, de később megtalált igazolványt birtokosa visszavonás és a 22–24. pontban szabályozottak szerinti
selejtezés és megsemmisítés céljából haladéktalanul köteles leadni a hatáskörrel rendelkező személyügyi szervnek.
6. Az igazolvány visszavonása 21. A hatáskörrel rendelkező személyügyi szerv
a) a belügyi szervvel fennálló jogviszony megszűnése esetén, a jogviszony megszűnése napján – amennyiben ez
hétvégére vagy ünnepnapra esik, az ezt követő első munkanapon – az igazolványt,
b) a személyi állomány tagja, a belügyi szervtől nyugállományba helyezett vagy a szolgálati járandóságban
részesülő személy halála esetén a közeli hozzátartozó által átadott igazolványt
c) a szolgálati járandóságra való jogosultság megszűnése esetén, a jogosultság megszűnése napján – amennyiben
ez hétvégére vagy ünnepnapra esik, az ezt követő első munkanapon – az igazolványt
d) az érvénytelenített, a megrongálódott, illetve az adatváltozás miatt cserére szoruló igazolványt
visszavonja, és ennek tényét a központi személyügyi nyilvántartásban rögzíti.
7. A visszavont igazolványok selejtezése 22. A hatáskörrel rendelkező személyügyi szerv a visszavont igazolványokat – a központi személyügyi nyilvántartásnak
történő adatszolgáltatást követően – évente selejtezi. 23. A selejtezésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek adatait a központi személyügyi nyilvántartásban kell
rögzíteni. A selejtezési jegyzőkönyv egy példányát a selejtezéstől számított tíz évig meg kell őrizni. A központi
személyügyi nyilvántartásban az igazolvány visszavonásának okát, a selejtezés tényét, a selejtezési jegyzőkönyv
nyilvántartási számát és az igazolvány adataihoz tartozó tételszámot kell rögzíteni.
24. A selejtezett igazolványok megsemmisítéséről a központi személyügyi szerv gondoskodik a veszélyes hulladékok
kezelésére, valamint a szigorú számadási kötelezettség alá tartozó okiratok selejtezésére vonatkozó szabályok szerint.
8. Az érvénytelen igazolvány átadása 25. A személyi állomány tagja, a szolgálati járandóságban részesülő vagy a nyugállományba helyezett halála esetén
igazolványa – a közeli hozzátartozó kérelmére, kegyeleti okból – a nyugállományba helyezésről határozó belügyi szerv
munkáltatói jogkör gyakorlójának engedélyével átadható a közeli hozzátartozónak, az alábbi eljárási szabályok
megtartásával: a) az átadás előtt az igazolványt a hologram közepén átlyukasztva kell visszavonhatatlanul érvényteleníteni,
b) az igazolvány sorszámát vissza kell vonni, c) az igazolványt selejtezni kell,
d) az érvénytelenítés tényét az igazolvány adatait tartalmazó nyilvántartásokban rögzíteni kell, valamint
e) a közeli hozzátartozónak aláírásával igazolnia kell az érvénytelenített igazolvány átvételét.
26. A belügyi szervnél legalább 20 év szolgálati időt szerzett szolgálati járandóságban részesülő és a nyugállományba
helyezett számára az érvénytelenített igazolvány a 25. pont a)–d) pontjában meghatározott eljárási szabályok
megtartása mellett, átvételi elismervény ellenében átadható. 27. Az érvénytelenített és selejtezett igazolványt a hatáskörrel rendelkező személyügyi szerv átvételi elismervény
ellenében a személyi állomány elhunyt tagja, illetve a belügyi szervtől nyugállományba helyezett vagy szolgálati
járandóságban részesült elhunyt személy közeli hozzátartozójának, valamint a személyi állomány nyugállományba
helyezett vagy a szolgálati járandóságban részesülő tagjának átadja, majd az átvételi elismervényt az elhunyt, illetve
a nyugállományba vonult személyi anyagában elhelyezi. 9. Záró rendelkezések
28. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
29. Ezen utasítás hatályba lépésekor érvényes igazolványok az igazolványban meghatározott érvényességi idő
lejártáig vagy visszavonásukig érvényesek. 30. A szolgálati járandóságban részesülő nyugdíjas igazolványát a hatáskörrel rendelkező személyügyi szerv
haladéktalanul, de legkésőbb 2013. március 31-ig visszavonja és a szolgálati járandóságban részesülőt a
13. mellékletben foglalt adattartalommal bíró igazolvánnyal látja el. A szolgálati járandóságban részesülők nyugdíjas
igazolványa visszavonásig, de legkésőbb 2013. március 31-ig érvényes.
31. A BÁH berendelt hivatásos állományú tagjai kiegészítő igazolványát a BÁH személyügyi szerve, a Belügyminisztérium
Ellenőrzési Főosztály ügyintéző állománya kiegészítő igazolványát a Belügyminisztérium személyügyi szerve
2013. február 28. napjáig a 22–24. pontban meghatározottak szerint visszavonja és selejtezi.
32. Hatályát veszti a belügyminiszter által irányított szervek kormánytisztviselői, köztisztviselői, közalkalmazotti,
munkáltatói, valamint a Belügyminisztérium jogkörébe tartozó igazolványok kiadásának szabályairól és a nyilvántartás
rendjéről szóló 28/2011. (X. 21.) BM utasítás. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
274/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdésének j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
4/A. §-a alapján a miniszterelnök előterjesztésére a hazafias helytállással példát mutató, a magyar függetlenséget szolgáló, a társadalmi párbeszéd, a társadalmi béke,
a nemzet egységének megvalósítása, a békés rendszerváltoztatás megteremtése érdekében kifejtett tevékenysége
elismeréseként Bácsi Józsefnek, Dózsa Lászlónak, Jecsmenik Andornak a
NAGY IMRE ÉRDEMREND kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. október 5.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
186/2011. (VIII. 31.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján a nemzetgazdasági miniszter
előterjesztésére Czikora András nyugállományú pénzügyőr dandártábornokot 2011. augusztus 20-ai hatállyal nyugállományú
pénzügyőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2011. július 29. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
275/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hudák Hedvig
Henriettet 2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
14/2011. (II. 15.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a nemzeti erőforrás
miniszter javaslatára
Hammerstein Juditot a Nemzeti Erőforrás Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2011. február 7-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
20/2008. (HK 6.) HM VTISZÁT intézkedése a STANAG 4107 8. kiadás alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. §-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. §-ában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasításban foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A Honvédelmi Minisztérium védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár 137/2007. (HK 22.) ratifikációs közleménye, illetve a 2007. július 6-án kihirdetett
NATO szabványosítási egyezmény hatálybaléptetése
alapján bevezetésre és alkalmazásra kerül a STANAG
4107 (8. kiadás) „MUTUAL ACCEPTANCE OF GOVERNMENT QUALITY ASSURANCE AND USAGE
OF THE ALLIED QUALITY ASSURANCE PUBLICATIONS (AQAP) – (Kormányzati minőségbiztosítás
kölcsönös elfogadása és a szövetséges minőségbiztosítási
kiadványok használata)” című szabványosítási egyezmény.
3. Az egyezmény rendeltetése:
a) meghatározni azon folyamatokat, eljárásokat, felada
tokat és feltételeket, amelyek alapján védelmi termékek
kölcsönös Állami Minőségbiztosítását (GQA – Govern
ment Quality Assurance) elvégezheti egy NATO tagország kijelölt szervezete egy másik NATO tagország vagy
NATO szervezet kérése alapján;
b) egységesíteni a Szövetségi Minőségbiztosítási Kiadványok (Allied Quality Assurance Publication – AQAP)
kidolgozását, modernizálását és alkalmazását minőségbiztosítási elvek figyelembevételével a védelmi termékek beszerzése területén.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 4107 Egységesítési Egyezményt rendeljék meg a HM FLÜ TI Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
542/2018. (XII. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1) bekezdés a) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Gerőfi Szilárd ezredest 2019. január 1-jei
hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2018. december 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
67/2008. (HK 14.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 32. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a felesleges ingó vagyon vagyonkezelési és
hasznosítási tevékenység leghatékonyabb módon történő
végrehajtása érdekében az alábbi
utasítást
adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetre, valamint a feladattal érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A Magyar Állam tulajdonában, a HM vagyonkezelésében lévő, feleslegesnek minősített ingó vagyon vagyonkezelési és hasznosítási tevékenység leghatékonyabb módon történő végrehajtása érdekében miniszteri biztossá nevezem ki dr. Gömbös Jánost a HM Miniszteri Kabinet politikai főtanácsadóját (a továbbiakban: miniszteri biztos).
(2) A miniszteri biztos e tevékenységét hat hónap időtartamra, 2008. július 1-jével kezdődően látja el.
3. § A miniszteri biztos feladatait a Magyar Állam tulajdonában, a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében
lévő ingó vagyon feleslegesnek minősítésének, vagyonkezelésének és hasznosításának szabályairól, valamint a miniszteri biztos feladat- és hatásköréről szóló 98/2005.
(HK 21.) HM utasításban meghatározottak szerint látja el.
4. § Ez az utasítás 2008. július 1-jén lép hatályba, és 2008.
december 31-én hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
59/2009. (VII. 17.) HM utasítása a Magyar Honvédség telepíthető műveleti dandárjának a NATO-haderőstruktúrán keresztül való szövetségesi felajánlását előkészítő Munkacsoport felállításáról és feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a Magyar Honvédség telepíthető műveleti dandárjának a NATO-haderőstruktúrán keresztül történő szövet
ségesi felajánlását előkészítő Munkacsoport felállításáról
és feladatairól az alábbi utasítást adom ki:
Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe, fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre,
valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
A Munkacsoport létrehozása, összetétele 2. § (1) Az MH telepíthető műveleti dandár – a NATO-haderőstruktúrán keresztül történő – szövetségesi felajánlásának előkészítése érdekében Munkacsoportot (a továbbiakban: MCS) hozok létre.
(2) Az MCS alakuló ülését az utasítás hatálybalépését
követő 3. napon belül megtartja. Az ezt követő ülések az
MCS feladat- és munkatervében foglaltaknak megfelelően
kerülnek lebonyolításra.
3. § (1) Az MCS vezetője: a HM Haderő-tervezési Főosztály
(a továbbiakban: HM HTF) Szövetségesi és Egységesítési
Osztály osztályvezetője.
(2) Az MCS titkára: a HM HTF Szövetségesi és Egységesítési Osztály kijelölt szakembere.
(3) Az MCS tagjai:
a) a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály szakterü
leti képviselői;
b) a HM HTF haderő-tervezési és modernizációs szak
területi képviselője;
c) a HM Személyzeti Főosztály képviselője;
d) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály képvise
lője;
e) a HM Védelempolitikai Főosztály képviselője;
f) a HM Védelmi Tervezési Főosztály képviselője;
g) a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály
képviselője;
h) a HM Jogi Főosztály képviselője;
i) a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség képvi
selője;
j) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség képvi
selője;
k) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka által kijelölt szakterületi képviselők;
l) az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ képviselője;
m) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem képviselője. Az MCS és tagjainak feladatai, felelősségi köre
4. § Az MCS feladata a telepíthető műveleti dandár a
NATO-haderőstruktúrán keresztül való szövetségesi felajánlásával kapcsolatos elgondolások, illetve tervek határidőre történő kidolgozása. Az elgondolásoknak, illetve terveknek tartalmazniuk kell a tárgyban megvalósuló kétoldalú és szövetségesi katonai együttműködés célját, formáját, valamint végrehajtásának módját és ütemezését.
5. § Az MCS tagjai szakterületük vonatkozásában:
a) javaslatot tesznek az MCS munka- és feladattervének
tartalmára, a kidolgozói munka ütemezésére;
b) az MCS-ülésekre való felkészülés keretében tanul
mányozzák a vonatkozó szövetségi dokumentumokat;
c) előkészítik, és az MCS-ülésen képviselik szakterüle
tük vezetőjének álláspontját, az MH 2009-18 közötti időszakra vonatkozó stratégiai tervében rögzített célkitűzések
és korlátozások tükrében, továbbá tevékenységükkel hozzájárulnak a NATO-felajánlással kapcsolatos elgondolások, illetve tervek magas színvonalú kidolgozásához;
d) az MCS-ülésen hozott döntéseknek megfelelően koordinálják a NATO-felajánlással kapcsolatos elgondolások, illetve tervek szakterületükre vonatkozó részének kidolgozását;
e) részt vesznek az elgondolások, illetve tervek kidolgozásához kapcsolódó hazai és szövetségesi rendezvényeken.
6. § (1) Az MCS vezetője a haderő-felajánlásra vonatkozó
kidolgozói munkával kapcsolatban közvetlenül a HM
Honvéd Vezérkar főnökének (a továbbiakban: HM
HVKF) jelent.
(2) Az MCS vezetője felelős az MCS munkarendjének
kidolgozásáért, illetve tevékenységének teljes körű koordinálásáért, valamint a haderő-felajánlással kapcsolatos
elgondolások, illetve tervek határidőre történő elkészítéséért és felterjesztéséért.
(3) Az MCS vezetője feladat- és munkatervet készít,
mely tartalmazza a 3. §-ban felsorolt szervezetek felelős
ségi körét. Az MCS vezetője a tervet jóváhagyásra felterjeszti a HM HVKF részére.
(4) Az MCS vezetője 2010. március 31-ig szöveges jelentést készít a HM HVKF részére a végrehajtott feladatokról, amelyhez csatolja a jelen intézkedésben meghatározott, az MCS által kidolgozott dokumentumokat.
7. § Az MCS titkára felelős az MCS feladat- és munkatervének pontosításáért, és az MCS üléseinek előkészítéséért,
valamint az MCS vezetőjének távolléte esetén végrehajtja
annak teljes jogkörű helyettesítését.
8. § Az MCS-ba kijelölt személyek közvetlen szolgálati
elöljárói biztosítják beosztottaik részvételét az MCS értekezletein.
Az elgondolás, illetve terv jóváhagyása, a
megvalósítás tervezése
9. § (1) A telepíthető műveleti dandár a NATO-haderőstruktúrán keresztül való felajánlásával kapcsolatos elgondolásokat, illetve terveket a HM HVKF – a HM Védelmi Tervező Bizottság állásfoglalásával – a honvédelmi miniszter
részére terjeszti fel jóváhagyásra.
(2) A honvédelmi miniszter jóváhagyását követően az
elgondolások, illetve tervek végrehajtás céljából megküldésre kerülnek az érintett szakmai szervezetek részére.
Záró rendelkezések 10. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, és
2010. december 31-én hatályát veszti.
Budapest, 2009. június 30. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1390/2014. (VII. 18.) Korm. határozata a Sorsok háza Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ funkcióbővítésének, működtetésének és fenntartásának egyes kérdéseiről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  egykori Józsefvárosi pályaudvar helyén létrehozandó Sorsok háza Holokauszt
Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ (a továbbiakban: Sorsok háza) kiállításimúzeumtechnológiai és oktatási-képzési tartalmi-szakmai programja kidolgozásának, az  intézmény
működtetésének, üzemeltetésének és fenntartásának feladatait, az  ehhez szükséges fejlesztéseket a  Közép- és
Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány lássa el, illetve valósítsa meg;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztos közreműködésével tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  MÁV Magyar
Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MÁV Zrt.) mint a  Józsefvárosi pályaudvar
ingatlan-együttesének tulajdonosa, valamint a  beruházás építtetője a  Közép- és Kelet-európai Történelem és
Társadalom Kutatásáért Közalapítvánnyal a  Sorsok háza működtetéséhez, üzemeltetéséhez és fenntartásához
szükséges szerződéseket megkösse;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
határidő: 2014. július 31.
3. egyetért azzal, hogy a Sorsok háza intézményfejlesztési és beruházási programja felnőttoktatási, pedagógusképző
és kutatási központ, valamint kapcsolódó kiszolgáló létesítmények funkciókkal egészüljön ki, és e  program- és
funkcióbővüléshez kapcsolódóan az építési beruházási program a Józsefvárosi pályaudvar valamennyi épületrésze
és a  pályaudvar területén található további három épület teljes körű felújításával és újjáépítésével kibővüljön,
és ezzel összefüggésben felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti
beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával tegye meg a  beruházás megvalósítását biztosító támogatási
szerződés módosításához, valamint a  szükséges közbeszerzési eljárásoknak az  építtető általi haladéktalan
lefolytatásához szükséges intézkedéseket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
határidő: azonnal
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint az egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy a  3.  pontnak megfelelően bővített beruházási program megvalósításához szükséges
667,0 millió forint a MÁV Zrt. által a beruházási célra felhasználható módon rendelkezésre álljon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
149/2011. (XII. 2.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 72/2011. (VI. 24.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 72/2011. (VI. 24.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
hitelesítette az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányát. Az aláírásgyűjtő íven az alábbi
kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az alapszabadság kétharmadát a munkáltató a munkavállaló kérésének megfelelő
időpontban legyen köteles kiadni?”
Az OVB határozatában megállapította, hogy a beadványozók által benyújtott aláírásgyűjtő ív az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvényben (a továbbiakban: Nsztv.) foglalt formai,
valamint a feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tett, ezért a hitelesítésnek nem látta
akadályát.
Az indítványozó – egyike azoknak, akik az aláírásgyűjtő ívet hitelesítés céljából az OVB-hez benyújtották – a törvényes
határidőn belül kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz, s kérte az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra
utasítását. Álláspontja szerint „az Nsztv. 2. §-a szerinti hitelesítésnek nem lett volna helye, hogyha az OVB
következetesen érvényesíti a 70/2011. OVB határozatban foglalt, a választópolgári egyértelműség követelményére
vonatkozó saját érvelését.”
2. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §-a határozza meg.
Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB határozata ellen beérkezett kifogás
megfelel-e a Ve. 77. § (1), illetve (2) bekezdésének a)–c) pontjaiban és a Ve. 130. § (1) bekezdésében foglalt
feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és
az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]
Az Alkotmánybíróság a kifogás megalapozottságának alkotmányossági felülvizsgálata során nem tekinthetett el
a Ve. 3. § d) pontjában foglalt eljárási alapelv érvényesülésének vizsgálatától sem. Az Alkotmánybíróság feladatát
e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
3. Az Alkotmánybíróság alkotmányvédelmi funkciójával összhangban a kifogás vizsgálata kapcsán figyelemmel volt
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének körülményeire.
3.1. A kifogást tevő másokkal együttesen 2011. májusában alapvetően a munkavállalói jogokkal összefüggésben több
kérdésben is népszavazási kezdeményezést nyújtott be az OVB-hez. E kezdeményezések közül a jelen határozat
alapjául szolgáló kérdés volt az egyik, amelyet leszámítva az OVB az összes népszavazásra szánt kérdés hitelesítését
megtagadta. Ezt követően a kifogást tevő az OVB határozatait – köztük a kérdést hitelesítő OVBh.-t –
az Alkotmánybíróság előtt megtámadta.
Az Alkotmánybíróság mindezeket figyelembe véve döntött elsőként abban, hogy az országos népszavazás
Alkotmányban biztosított intézményének rendeltetésével összeegyeztethető-e az eljárás kezdeményezőjének
joggyakorlása.
3.2. Az Alkotmánybíróság korábban már rámutatott a következőkre:
„Az Alkotmány 28/C. § (2) bekezdésében szabályozott kötelező népszavazás egyik fontos intézményi garanciája
az Nsztv. és a Ve. rendszerében a népszavazás kezdeményezésének alapjául szolgáló aláírásgyűjtő ív és az azon
szereplő, népszavazásra bocsátani kívánt kérdés hitelesítése. Az Abh.-ban [52/1997. (X. 14.) AB határozat] alkotmányos
követelményként megfogalmazott funkciójának megfelelően a hitelesítési eljárás az aláírásgyűjtés megkezdése előtt
nyújt garanciát arra, hogy az aláírásgyűjtés kezdeményezői, illetőleg a kérdés népszavazásra bocsátását aláírásukkal
támogató választópolgárok népszavazáshoz való joga ne sérüljön, a megfogalmazott kérdés eredményes
aláírásgyűjtés esetén népszavazásra bocsátható és eredményes népszavazás esetén országgyűlési döntéshozatalra
alkalmas legyen, valamint arra, hogy az aláírásgyűjtő ív technikailag biztosítsa a választópolgári akarat egyértelmű
kifejezésének lehetőségét, az aláírások hitelességének ellenőrzését. Az Nsztv. és a Ve. a hitelesítési eljárásnak ezt
a garanciális szerepét oly módon biztosítja, hogy meghatározza azokat az eljárási, tartalmi és formai követelményeket,
amelyeket az OVB-nek a hitelesítési eljárás és az Alkotmánybíróságnak a jogorvoslat során érvényesítenie kell.”
[18/2008. (III. 12.) AB határozat, ABH 2008, 212, 219.] Az Alkotmánybíróság 32/2001. (VII. 11.) AB határozatában arra is
rámutatott, hogy „[a] jogalkotó célja a hitelesítési eljárás megteremtésével egyértelműen az volt, hogy az Alkotmány
2. § (1) és (2) bekezdésére tekintettel konkrét jogi garanciákkal stabilizálja az alkotmányos demokráciát.” (ABH 2001,
287, 294.)
A fentieknek megfelelően, közvetlenül az Alkotmányból származó követelmény a népszavazás eljárási garanciáinak
megteremtése, amelyeket az Nsztv. és – kiegészítő jelleggel – a Ve. tartalmaz. Az Alkotmánybíróságnak tehát
vizsgálnia kellett azt is, hogy az e törvényekben foglalt garanciák az eljárás során érvényesültek-e, kiváltképp pedig azt,
hogy az eljárási jogok gyakorlása összhangban volt-e ezekkel, s így közvetve a népszavazás intézményével, illetve
a népszavazás kezdeményezésére irányuló eljárás alkotmányos rendeltetésével.
„A kötelező népszavazás alkotmányi szabályozásának megfelelően ezek a garanciák tehát elsősorban eljárási
jellegűek, s azt kell biztosítaniuk, hogy a népszavazás kezdeményezésétől eljuthasson a megtartásig, s ezt kizárólag
az érintett választópolgárok akarata befolyásolhassa.” [52/1997. (X. 14.) AB határozat, ABH 1997, 331, 344.]
„A választópolgárokat a hitelesítési eljárás, az aláírásgyűjtés kezdeményezése tekintetében megillető alanyi
jogosultság célja, rendeltetése a népszavazási eljárás elindítása.” [18/2008. (III. 12.) AB határozat, ABH 2008, 212, 224.]
A Ve. 130. §-a szabályozza az országos népszavazás kapcsán az OVB határozatával szemben kérhető jogorvoslatot.
A 130. § (1) bekezdése kimondja, hogy „az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét
kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet
– az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.” A Ve. szövegszerűen tehát nem
zárja ki, hogy az OVB hitelesítő határozatát az támadja meg, aki eredetileg a hitelesítés iránt kérelemmel élt.
Az OVB hitelesítő határozata megtámadására vonatkozó jogosultság azonban nem korlátlan, hiszen annak gyakorlása
során is érvényesülnie kell a Ve. 3. § d) pontjában foglalt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvének.
Az országos népszavazás kezdeményezése nem az eljárást kezdeményező egyéni jogainak és érdekeinek
érvényesítésére irányul. A népszavazási eljárás célja a demokratikus hatalomgyakorlás közvetlen eszközének
alkalmazása. Ahogy a 987/B/1990. AB határozat is utal rá, „a népszavazás az állampolgároknak, illetve az állampolgárok
közösségének alkotmányos joga”. (ABH 1991, 527, 529.) A népszavazási eljárás megindítása tehát nem öncélú,
az eljárási szabályok alkotmányos rendeltetése éppen az, hogy a nép akarata kinyilvánításának garanciális keretéül
szolgáljon. Ugyanannak az állampolgárnak a népszavazás kezdeményezésére, s ezzel az aláírásgyűjtő ív hitelesítésére
irányuló kérelme, illetve másrészről az OVB hitelesítő határozatának a megtámadása azonban egymással élesen és
nyíltan szemben állnak.
Rendeltetésellenes éppen ezért az eljárási jogosultságok olyan gyakorlása, amely nyilván valóan nem az eljárás
céljának elérésére irányul, hanem attól egyértelműen eltérő, vagyis öncélú joggyakorlást valósít meg.
4. Jelen esetben a népszavazás kezdeményezője által hitelesítés céljából benyújtott kérdést az OVB hitelesítette.
Ezt követően a népszavazást kezdeményezők egyike az OVB számukra kedvező döntését kifogásával megtámadta.
A fentiek alapján a népszavazás kezdeményezésére irányuló kérdés hitelesítése ellen ugyanazon kezdeményezés
benyújtója által emelt kifogás ellentétes a Ve. 3. § d) pontjában foglalt alapelvvel és ezen keresztül a népszavazás
alkotmányos rendeltetésével is.
Ebből következően az Alkotmánybíróság a Ve. 3. § d) pontjának, illetve 130. § (1) bekezdésének együttes
értelmezésével megállapította, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogás nem tekinthető érdemben elbírálhatónak,
mivel nem felel meg a törvényben előírt követelményeknek. Az Alkotmánybíróság ezért az előírásoknak meg nem
felelő kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
A kifogás érdemi vizsgálat nélküli visszautasítása következtében az OVBh. hatályban marad.
Az Alkotmánybíróság végzésének közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1146/2009. (IX. 3.) Korm. határozata a „Távhőszolgáltatás korszerűsítése és kompenzáció” elnevezésű előirányzat terhére történő 2009. átcsoportosításról.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 49. § (26) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján
a) 18 400,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a XI. Önkormányzati Minisztérium fejezet,
12. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 6. Távhőszolgáltatás korszerűsítése és kompenzáció
jogcím-csoport előirányzata terhére, a XXVI. Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezet, 16. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 92. Hozzájárulás a lakossági energiaköltségekhez alcím előirányzata javára,
Felelős: szociális és munkaügyi miniszter
önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal b) 5 000,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a XI. Önkormányzati Minisztérium fejezet,
12. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 6. Távhőszolgáltatás korszerűsítése és
kompenzáció jogcím-csoport előirányzata terhére, a XI. Önkormányzati Minisztérium fejezet, 12. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 4. Lakásügy jogcím-csoport, 3. Lakóépületek és környezetük
felújításának támogatása jogcím javára.
Felelős: önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök