text:
190/2018. (V. 17.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Szabó István vezérőrnagyot
2018. május 21-ei hatállyal altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2018. május 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
34/2019. (II. 7.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/816/3/2018. számú előterjesztésére – Peckó Valér
(névmódosítás előtti neve: Peckó Valerij Jurijovics; születési hely, idő: Hátmeg [Szovjetunió], 1988. február 24.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
43/2018. (II. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Mesterházy Istvánt 2018. július 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
280/2010. (IV. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. március 25-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartástól szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon,
hogy bírósági jegyzőkönyv nem készülhet bíró által diktált hangfelvétel útján?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a testület és
az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az egyértelműség követelményének, tekintettel arra, hogy nem tartalmaz iránymutatást arra vonatkozóan, hogy
a „hangfelvétel útján” készült jegyzőkönyv helyett az milyen módon készüljön. Erre tekintettel a kérdés nem határozza
meg pontosan a jogalkotó törvényalkotási feladatát.
A kérdés továbbá azért sem felel meg az egyértelműség követelményének, mert a kérdésben megfogalmazottakkal
ellentétben bírósági jegyzőkönyv nem „hangfelvétel útján”, hanem annak alapján készülhet.
Az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
35/2011. (VII. 7.) NFM rendelete a területfejlesztéssel és fejlesztéspolitikával összefüggő feladatokat szolgáló előirányzat felhasználásának részletes szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont m) alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. mellékletében
meghatározott XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 16. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
7. Területfejlesztéssel és fejlesztéspolitikával összefüggő feladatok alcím (a továbbiakban: előirányzat) felhasználására
és a felhasználás ellenőrzésének rendjére terjed ki.
2. § Az előirányzat jogelődje (a továbbiakban együtt: jogelőd előirányzatok)
a) a terület- és régiófejlesztési célelőirányzat központi fejlesztési feladatok előirányzata,
b) a terület- és régiófejlesztési célelőirányzat decentralizált területfejlesztési programok előirányzata,
c) a terület- és régiófejlesztési célelőirányzat Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése előirányzata,
d) a 2008. évi terület- és régiófejlesztési célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól szóló 148/2008. (V. 26.)
Korm. rendelet 39. § (3) bekezdése szerinti előirányzatok.
3. § (1) Az előirányzat terhére a területfejlesztésért felelős miniszter (a továbbiakban: Támogató) forrást biztosít
a) támogatáspolitikával és fejlesztéspolitikával összefüggő képzésre, elemzésre, kutatásfejlesztésre,
rendezvényekre és kommunikációra,
b) az előirányzat és a jogelőd előirányzatok terhére működtetett támogatási rendszer keretében kötött támogatási
szerződések kezelésével kapcsolatos feladatokra,
c) a 2011-es magyar EU-elnökség fejlesztéspolitikai feladatainak végrehajtására,
d) a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése programhoz kapcsolódó önkormányzati infrastrukturális fejlesztések
támogatására,
e) a központi pályázati rendszer támogatási keretösszegére.
(2) Az (1) bekezdés a)–c) pontjában foglalt feladatok a Támogató támogatáspolitikai és fejlesztéspolitikai
tevékenységének szakmai háttértámogatását szolgálják, amelyek megvalósítására a Támogató szerződést köt
a feladatot ellátó szervezettel.
(3) Az (1) bekezdés a) és c) pontjában foglalt feladatokat ellátó kedvezményezettek a feladat ellátására meghatározott
összeg legfeljebb 50%-áig előlegben részesülhetnek.
(4) Az előirányzat terhére éven túli kötelezettség nem vállalható.
(5) A jogelőd előirányzatok terhére megítélt, azonban szerződésszegés miatt visszavont támogatás visszatérülése az
előirányzat bevételét képezi, amely az előirányzat céljával összhangban, különösen az (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott feladatokra használható fel.
2. Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése program 4. § (1) A 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti feladat megvalósítása az e célra elkülönített forrás lebonyolítás céljából való
átadásával történik. A támogatás felhasználására az e rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül a Támogató
megállapodást köthet
a) az Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Tanáccsal (a továbbiakban: ÉARFT) és
b) az Észak-Magyarországi Regionális Fejlesztési Tanáccsal [az a) és b) pontban foglaltak a továbbiakban együtt:
Lebonyolító].
(2) A Támogató és a Lebonyolító között létrejövő megállapodás mellékletét képezi a Lebonyolító által előkészített,
a támogatás felhasználására és időbeli ütemezésére vonatkozó eljárásrend, melyben rögzíteni kell a támogatási
szerződés megkötésének, a fejlesztés megvalósításának, valamint a szakmai és pénzügyi beszámolók benyújtásának
határidejét is.
(3) A támogatás felhasználásának lebonyolítását a Lebonyolító a regionális fejlesztési ügynökségen keresztül látja el.
(4) A Lebonyolító a Támogatónak, a Lebonyolító által támogatásban részesített kedvezményezett a Lebonyolítónak
szakmai és pénzügyi beszámolási kötelezettséggel tartozik. A kedvezményezett beszámolóját a Lebonyolító juttatja el
a Támogatónak.
(5) A Lebonyolító a lebonyolítás céljából átadott előirányzat összegéből az 1. mellékletben foglalt táblázatban működési
célra meghatározott összeget használhatja fel a feladat ellátásával kapcsolatos kiadása fedezeteként.
(6) A Lebonyolító az e rendelet hatálybalépését követő 5 napon belül postai úton, igazolható módon értesíti az 5–6. §-ban
foglalt kedvezményezetti kört a támogatás igénylésének lehetőségéről, valamint a támogatási lehetőséget honlapján
is közzéteszi.
5. § (1) A 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti feladatra meghatározott forrás kiegészíti a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése
program keretében megvalósuló árvízvédelmi fejlesztéseket, a támogatás az önkormányzati infrastrukturális
beruházások előkészítését és megvalósítását szolgálja.
(2) A 4. § (1) bekezdés a) pontja szerint átadott forrás terhére a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése program keretében
létesülő árapasztó tározóval érintett települések közül Lónya, Mátyus és Tiszakerecseny településeken az alábbi
tevékenységek támogathatók:
a) az önkormányzati belterületi bel- és csapadékvíz-elvezetési, valamint egyes szennyvíz-elvezetési és -tisztítási célú
infrastrukturális fejlesztések engedélyezési tervdokumentációjának elkészítése és az engedélyezési eljárás
lefolytatása;
b) belterületi bel- és csapadékvíz közösségi célú gazdálkodását biztosító rendszer befogadóig történő kiépítése,
fejlesztése, felújítása, tervezése az alábbiak szerint:
ba) a települési belterületi elválasztott rendszerű csapadékvíz-elvezető hálózat kiépítése, felújítása, fejlesztése,
tervezése,
bb) a belterületet védő övárokrendszer, szűrőmezők és egyéb, vízvédelmi szempontból indokolt, a vízelvezető
rendszer részét képező műtárgy, átemelő, átemelő telep, belvíz- és záportározó kiépítése, felújítása,
fejlesztése, tervezése.
(3) A 4. § (1) bekezdés a) pontja szerint átadott forrásból támogatásban a (2) bekezdésben meghatározott települések
önkormányzata vagy a települési önkormányzatok jogi személyiségű társulása részesülhet.
(4) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
(5) A támogatási intenzitás a (2) bekezdés a) pontja szerinti támogatás esetén legfeljebb 100%, a (2) bekezdés b) pontja
szerinti támogatás esetén legfeljebb 95% lehet.
(6) Elszámolható költségnek minősül a projekt költségének a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 47. §-a és 48. §-a,
valamint 51. §-a szerinti bekerülési értéke, valamint a projekt előkészítéséhez és megvalósításához közvetlenül
igénybe vett gazdasági szolgáltatások – közbeszerzés, tervezés, engedélyeztetés, lebonyolítás és műszaki ellenőrzés –
ellenértéke. Az elszámolható költségek esetében a támogatás a támogatási kérelem befogadását követően,
a támogatási szerződés szerinti befejezési határidőig a kedvezményezett nevére kiállított számla, egyéb bizonylat,
fejlesztési célú pénzeszköz átadás esetén az erről szóló megállapodás alapján vehető igénybe. Saját vállalkozásban
végzett beruházás esetén az elszámolás a támogatási szerződésben meghatározott bizonylat alapján történhet, mely
esetben kizárólag a megvalósításhoz szükséges anyagok, valamint az igénybe vett szolgáltatások költsége számolható
el. Szilárd burkolatú belterületi utak (2) bekezdés b) pontja szerinti munkák elvégzése miatt szükségessé váló
burkolat-helyreállítása legfeljebb a beruházás összköltségének 8%-áig számolható el.
(7) A kedvezményezett a megítélt támogatás legfeljebb 25%-áig támogatási előlegben részesülhet.
6. § (1) A 4. § (1) bekezdés b) pontja szerint átadott forrás terhére a Vásárhelyi-terv I. ütemében megvalósuló
Cigánd–Tiszakarádi és Tiszaroffi árvízi tározók területével érintett földrészletek jegyzékéről, valamint az egyszeri
térítés, az igénybevétel és a kártalanítás részletes szabályairól szóló 4/2005. (II. 22.) KvVM–FVM együttes rendelet
mellékletének 1. pontjában szereplő települések közül Nagyrozvágy település önkormányzati szennyvízberuházáshoz
a saját forrás biztosítása céljából felvett hitelállomány csökkentéséhez történő hozzájárulás adható a beruházás
összköltségének 6%-áig, de legfeljebb 56 millió forintig.
(2) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
(3) A támogatási intenzitás legfeljebb 100% lehet.
(4) Elszámolható költségnek minősül az (1) bekezdés szerinti település önkormányzatának szennyvízberuházásához
az önrész biztosítása céljából igazolható módon igénybe vett, a települési önkormányzatot terhelő, visszafizetendő
hitel, kölcsön tőkerésze.
7. § (1) A Támogató és a Lebonyolító közötti megállapodásban rögzített szakmai és pénzügyi szempontok alapján, pályázati
rendszeren kívüli, egyedi támogatási döntést a Lebonyolító hozza meg.
(2) A támogatási szerződés előkészítése, megkötése, módosítása, a támogatási összeg folyósítása, a támogatás
felhasználásának ellenőrzése a Lebonyolító feladata. A támogatási szerződés mintáját a Lebonyolító készíti el, amelyet
egyeztet a Támogatóval.
(3) A támogatott projektek alapadatait – a kedvezményezett nevét, a támogatott fejlesztés megnevezését, a fejlesztés
megvalósulásának helyszínét, a fejlesztés összköltségét és a támogatás összegét – a döntéssel egyidejűleg
a Lebonyolító honlapján és a kormányzati portálon közzé kell tenni.
8. § (1) Az 5. § (2) bekezdés b) pontja szerinti támogatással megvalósult fejlesztés fenntartását, valamint a vizek hasznosítását,
védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról
szóló 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendelet 3. alcíme szerinti üzemeltetését a kedvezményezettnek a projekt befejezésétől
számított 7 éven keresztül folyamatosan biztosítania kell. Ha a kedvezményezett az üzemeltetési kötelezettségét nem
teljesíti, az ÉARFT a megítélt támogatás visszavonásáról dönt.
(2) A támogatott projekt akkor tekinthető befejezettnek, ha a projekt a támogatási szerződésben meghatározottak szerint
teljesült, a megvalósítás során keletkezett számlák kiegyenlítése megtörtént, a támogatással létrehozott vagy
beszerzett eszköz aktiválásra került, és a kedvezményezettnek a projekt befejezését tanúsító, hatósági engedélyekkel
és bizonylatokkal alátámasztott beszámolóját, elszámolását a Lebonyolító jóváhagyta és a támogatás folyósítása
az igazolt támogatás-felhasználásnak megfelelő mértékben megtörtént.
(3) A projekt akkor tekinthető lezártnak, ha a támogatási szerződésben vállalt fenntartási és egyéb, a befejezést követő
időszakra nézve vállalt kötelezettség a Lebonyolító által elfogadott módon teljesült.
9. § Az 5. § (2) bekezdés b) pontja szerinti támogatás esetén a támogatás feltétele a kedvezményezett nyilatkozata arról,
hogy az építési beruházás ajánlati felhívásában bírálati szempontként rögzíti a közbeszerzésekről szóló 2003. évi
CXXIX. törvény 53. § (9) bekezdésében meghatározott szociális feltételek alkalmazását.
10. § (1) Az 5. § (2) bekezdésében foglalt fejlesztés megvalósítása során az ÉARFT a támogatás lehívása előtt helyszíni
ellenőrzést végez, ha az egy alkalommal lehívni kívánt, vagy a több részletben folyósított támogatási összeg eléri
a megítélt támogatás 50%-át.
(2) A kedvezményezett által elkészített szakmai és pénzügyi beszámoló Lebonyolítóhoz történő beérkezését követő
3 hónapon belül a Lebonyolító utóellenőrzést végez.
(3) Az 5. § (2) bekezdés b) pontjában foglalt fejlesztés esetén az ÉARFT kötelezettségvállalási ellenőrzést végez
a kötelezettségvállalás teljesítésének negyedik évét követő 3 hónapon belül, és záró ellenőrzést végez
a kötelezettségvállalás lejáratát követően legfeljebb 3 hónapon belül.
(4) A Támogató és a Lebonyolító a támogatás szabályszerű felhasználását az (1)–(3) bekezdésben meghatározott
ellenőrzésen túl is ellenőrizheti.
11. § (1) A támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a támogatási igény benyújtásának időpontjától a támogatási
jogviszony időtartama alatt a Lebonyolító döntése ellen a Támogató részére címezve, írásban kifogást nyújthat be,
ha a támogatási igény befogadására, a támogatási döntés meghozatalára, a támogatási szerződés megkötésére,
a támogatás folyósítására és visszakövetelésére vonatkozó eljárás jogszabálysértő, vagy a támogatási szerződésbe
ütközik.
(2) A kifogás benyújtására a kifogásolt intézkedésről való tudomásszerzéstől számított 10 napon belül, de legfeljebb
a kifogásolt intézkedéstől számított 60 napon belül egy alkalommal, az indokok megjelölésével van lehetőség.
(3) Amennyiben a kifogás elbírálásának ideje alatt a támogatási szerződés megkötésre kerül, azt a kifogásban foglaltak
kivizsgálása iránti igényről való lemondásnak kell tekinteni.
(4) A kifogást érdemi vizsgálat nélkül kell elutasítani, ha
a) a kifogást a (2) bekezdés szerinti határidőn túl terjesztették elő,
b) a kifogást nem az arra jogosult terjeszti elő,
c) a korábbival azonos tartalmú, ismételt kifogást terjesztenek elő.
(5) A Támogató a beérkezett kifogást a Lebonyolító közreműködésével vizsgálja ki.
(6) A Támogató a részére elbírálásra megküldött kifogással kapcsolatban a következő döntéseket hozhatja:
a) a kifogásban foglaltaknak helyt ad, egyúttal gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról,
b) a kifogást indokolt döntésével elutasítja.
(7) A Támogató a kifogás tárgyában hozott döntésről az indokok megjelölésével értesíti a kifogás benyújtóját és
a Lebonyolítót. A kifogás tárgyában hozott döntés ellen további kifogás előterjesztésének nincs helye.
3. A központi pályázati rendszer támogatásának speciális szabályai
12. § (1) A Támogató a 3. § (1) bekezdés e) pontja szerinti forrás terhére vissza nem térítendő támogatást nyújt technológiai
fejlesztést eredményező beruházáshoz új eszköz beszerzésére.
(2) A támogatási intenzitás legfeljebb 70% lehet.
(3) Elszámolható költségnek minősül a projekt költségének a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 47. §-a és 48. §-a,
valamint 51. §-a szerinti bekerülési értéke. A pályázat keretein belül elszámolható költségnek minősül a jelzálogjog
formájában nyújtott biztosíték esetén a jelzálogszerződés közokiratba foglalásának költsége.
(4) A kedvezményezettnek a támogatás ellenében foglalkoztatási és fenntartási kötelezettséget kell vállalnia.
(5) Foglalkoztatási kötelezettség keretében – a fenntartási kötelezettség mellett – a támogatásban részesített
kedvezményezett arra vállal kötelezettséget, hogy a támogatási szerződésben rögzített foglalkoztatotti
többletlétszámot 2 éven át fenntartja. A foglalkoztatási kötelezettség meghatározásának alapját (bázislétszámot)
a pályázat benyújtását megelőző 12 hónap átlagos statisztikai állományi létszám adja. A kötelezettség teljesítését
leghamarabb a projekt befejezését követő hónapban, legkésőbb a projekt befejezését követő hatodik hónapban meg
kell kezdeni (feltöltési időszak).
(6) A bázislétszám meghatározása során figyelemmel kell lenni az előirányzat korábbi évi forrásaiból, valamit egyéb
forrásokból megítélt támogatásokhoz kapcsolódó foglalkoztatási kötelezettségekre.
(7) A foglalkoztatási kötelezettség teljesítésének mértékét a ténylegesen teljesült és a vállalt foglalkoztatotti
többletlétszám hányadosának százalékban kifejezett értéke adja. Az egyes évek többletlétszáma alatt az adott év
átlagos statisztikai állományi létszámának és a bázislétszámnak a különbségét kell érteni. A foglalkoztatási
kötelezettség teljesítése során az átlagos statisztikai állományi létszámban a részmunkaidőben foglalkoztatottak
a teljes munkaidőben alkalmazottak törtrészének felelnek meg. A foglalkoztatási kötelezettség akkor tekinthető
teljesítettnek, ha a vállalt többletlétszám a kötelezettség teljes időtartamára számított átlagban teljesül, és az egyes
évek átlagos többletlétszáma a kötelezettség időtartamának minden évében meghaladja a szerződésben szereplő
többletlétszám 60%-át.
(8) Fenntartási kötelezettség keretében a kedvezményezettnek a támogatással megvalósuló projektek keretében
létrehozott vagy beszerzett eszközök használati értékét meg kell őriznie, és az azok által nyújtani kívánt
szolgáltatásokat – a szükséges karbantartási időszakokat leszámítva – az eredeti célnak megfelelően folyamatosan
fenn kell tartania. A fenntartási kötelezettség a projekt befejezését követő hónaptól számított 2 éven át tart.
Amennyiben a kedvezményezett nem a projekt befejezését követő hónapban kezdi meg a foglalkoztatási
kötelezettség teljesítését, a feltöltési időszak időtartamával a fenntartási kötelezettség meghosszabbodik.
13. § (1) Támogatásban az a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerint mikro vállalkozásnak
minősülő pályázó részesülhet, amelynek beruházása a területfejlesztési szempontból kedvezményezett, komplex
programmal segítendő leghátrányosabb helyzetű kistérségben fekvő, vidékies besorolású településen valósul meg,
melyben az állandó népesség száma 2010. január 1-jén nem haladta meg az 5000 főt, vagy népsűrűsége
100 fő/km2-nél kevesebb volt.
(2) Nem részesülhet támogatásban az a pályázó, aki a pályázatában bemutatott projekt megvalósítására az e rendelet
alapján meghozott támogatói döntés időpontjáig az államháztartás alrendszereiből támogatást nyert.
14. § (1) A 12. § (1) bekezdése szerinti fejlesztésekhez kizárólag csekély összegű támogatás nyújtható.
(2) A csekély összegű támogatás nyújtásának feltétele, hogy a támogatás a kedvezményezett ezen tevékenységéhez
kapcsolódjon, és a kedvezményezett nyilatkozzon arról, hogy az adott pénzügyi évben és az azt megelőző két
pénzügyi év alatt általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalma nem haladja meg a 200 000
eurónak, a közúti szállítási ágazatban a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget. A több részletben fizetendő
támogatást az odaítélése időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) A támogatás nyújtásakor az adott pénzügyi évben és az azt megelőző két pénzügyi év alatt nyújtott csekély összegű
támogatás teljes összegét kell figyelembe venni.
(4) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti ellenőrzési kötelezettséget a Támogató teljesíti.
15. § (1) A Támogató pályázati felhívást készít és azt a kiválasztási szempontrendszerrel együtt az e rendelet hatályba-lépését
követő 15 napon belül a kormányzati portálon közzé teszi. A pályázati felhívás tartalmazza a támogatás igénylésének
és felhasználásának részletes szabályait.
(2) A pályázatot a felhívás közzétételét követő 45 napon belül lehet személyesen vagy postai úton benyújtani a Magyar
Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) területileg illetékes megyei szervezeteihez. Postai úton történő benyújtás
esetén a pályázatot igazolható módon kell postára adni, és a pályázat benyújtása dátumának a postára adás napját kell
tekinteni. Kétség esetén a határidőn belül történő postára adást a pályázónak kell bizonyítania.
(3) Érvénytelen a benyújtott pályázat, ha
a) azt pályázni nem jogosult pályázó nyújtotta be,
b) a pályázatot határidőn túl nyújtották be, vagy
c) az (5) bekezdésben meghatározott hiánypótlásnak a kedvezményezett nem, vagy nem megfelelően tesz eleget
vagy azt az (5) bekezdésben megadott határidőn túl nyújtja be.
(4) A pályázat érvénytelenségéről a Kincstár a (3) bekezdés a) és b) pontja esetén a pályázat érkeztetését, a (3) bekezdés
c) pontja esetén a hiánypótlás érkeztetést követő 10 napon belül írásban, igazolható módon tájékoztatja a pályázót.
(5) Az érvényes, de nem megfelelően benyújtott pályázat esetén a pályázót a pályázat érkeztetését követő 10 napon belül
a Kincstár írásban, igazolható módon hiánypótlásra szólítja fel. Hiánypótlás teljesítésére csak egyszer, a felszólítás
kézhezvételétől számított 8 napon belül van lehetőség.
(6) A pályázat befogadása időpontjának a pályázati egységcsomagnak hiánytalanul megfelelő pályázat beérkezésének
időpontját, hiánypótlás esetén a hiánypótlás beérkezési időpontját kell tekinteni. A pályázat befogadásáról a Kincstár
írásban, igazolható módon tájékoztatja a pályázót.
16. § (1) A pályázatok értékelését és a támogatási döntések előkészítését a Támogató által kijelölt szakértői bizottság végzi.
A szakértői bizottság legalább 3, legfeljebb 5 szavazati joggal rendelkező tagból, valamint tanácskozási joggal
rendelkező tagokból áll. A szakértői bizottság a munkáját a maga által meghatározott ügyrend alapján végzi.
A szakértői bizottság tagjai e minőségükben nem utasíthatók, és e tevékenységük ellátásáért külön díjazás nem illeti
meg őket. A formailag és tartalmilag értékelt javaslatokról a szakértői bizottság döntési javaslatot és tartaléklistát
készít. A szakértői bizottság javaslata alapján a források odaítéléséről a Támogató legkésőbb a pályázat befogadását
követő 45 napon belül dönt.
(2) A Támogató a támogatott program alapadatait – a kedvezményezett nevét, a támogatott fejlesztés megnevezését,
a fejlesztés megvalósulásának helyszínét, a fejlesztés összköltségét, a támogatás összegét – a döntéssel egyidejűleg
a kormányzati portálon közzéteszi.
(3) A tartaléklista a befogadott, támogatásra javasolt, azonban forráshiány miatt támogatást nem nyert pályázatokat
tartalmazza értékelés szerint rangsorolva.
(4) A Támogató a tartaléklistán szereplő pályázatok tárgyévi előirányzat terhére történő támogatásáról 2011. december
31-ig hoz döntést.
(5) A döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő 45 napon belül a Támogató szerződést köt a kedvezményezettel.
(6) A támogatási szerződés mintáját a Kincstár készíti elő és jóváhagyás céljából megküldi a Támogató részére.
A támogatási szerződés és módosításainak előkészítését, a támogatások folyósítását, valamint a felhasználás nyomon
követésével, ellenőrzésével, a támogatási szerződések nem teljesítéséből adódó visszavont támogatásokkal
kapcsolatos követeléskezelési feladatokat a Kincstár látja el.
(7) Amennyiben a kedvezményezett támogatási szerződésben rögzített azonosító adataiban változás lép fel, azt köteles
a Támogató részére igazolható módon bejelenteni a Kincstár honlapján elérhető, a 2. melléklet szerinti
adatváltozás-bejelentő formanyomtatvány segítségével. Ezen adatváltozások átvezetése a támogatási szerződés
módosítását nem igényli.
(8) A kedvezményezett az azonosító adataiban bekövetkezett változásról a (7) bekezdés szerinti a formanyomtatvány két
eredeti, kitöltött és aláírt példányának, és a változást igazoló, a módosítás szükségességét alátámasztó
dokumentumoknak igazolható módon, a Kincstár részére történő megküldésével tájékoztatja a Támogatót. Ha
a kedvezményezett bankszámlaszáma változik, az adatváltozás bejelentéséhez mellékletként csatolni kell az új
bankszámlára vonatkozó, pénzforgalmi szolgáltató számára adott, a bank által leigazolt (záradékolt) beszedési
megbízás benyújtására szóló felhatalmazó levelet is. A Kincstár a bejelentett adatváltozást ellenőrzi, majd
a hiánytalanul beérkezett formanyomtatvány egy eredeti példányát mellékletekkel együtt írásban, igazolható módon
továbbítja a Támogató felé. A kedvezményezett által megküldött adatváltozás bejelentő lapot és annak mellékleteit
a Támogató és a Kincstár a támogatási szerződéssel együtt, ahhoz csatolva kezeli.
(9) A megítélt támogatási összeg csak a támogatási szerződés hatálybalépését követően folyósítható az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 124. § (6) bekezdés a) pontja
szerint. A támogatás a támogatási szerződésben rögzített ütemezésben az elszámolható költségekről szóló
bizonylatok alapján, a pénzügyi teljesítést követően, utólagosan vehető igénybe. A kedvezményezett a projekt
időtartama alatt felmerült, elszámolható költségekről szóló bizonylatait a Kincstárhoz nyújtja be. A támogatás
folyósítását a kedvezményezettnek a projekt befejezését követő 60. napig, de legkésőbb a tárgyévet követő év május
31-ig kezdeményeznie kell. A kedvezményezett által benyújtott bizonylatok alapján a pénzügyi teljesítésnek
a tárgyévet követő év június 30-ig meg kell történnie.
(10) A támogatott projekt megvalósítását a kedvezményezettnek legkésőbb a tárgyévet követő év május 31-ig be kell
fejeznie.
(11) A kedvezményezett a megítélt támogatás legfeljebb 50%-áig támogatási előlegben részesülhet az Ámr. 150. §
(8) bekezdésében meghatározott szabályok alkalmazása mellett.
17. § (1) A támogatásban részesült projektek esetében legalább a támogatás 120%-ával megegyező összegű ingatlan
jelzálogjog bejegyzésével, bank vagy más, garanciavállalásra jogosult intézmény garanciavállalásával kell biztosítékot
nyújtani.
(2) A támogatás biztosítékaként bejegyzett jelzálogjog és az esetlegesen azt megelőző ranghelyekre bejegyzett
jelzálogjogok összege együttesen nem haladhatja meg az ingatlan forgalmi értékének 70%-át. A harmadik, vagy azt
követő ranghelyekre felajánlott ingatlan jelzálogjogok elfogadhatóságáról a Támogató – az ingatlan
értékesíthetősége, forgalmi értéke, valamint a felajánlott ranghelyet megelőző ranghelyeken bejegyzett
jelzálogjogok összegének mérlegelését követően – a Kincstár szakmai véleményének figyelembe-vételével dönt.
A jelzálogszerződés megkötése és a jelzálogszerződéshez kapcsolódóan benyújtott módosítási kezdeményezésekről
szóló döntések meghozatala során az ingatlan forgalmi értékét három hónapnál nem régebbi, bejegyzett értékbecslő
által kiállított értékbecslés alapján kell megállapítani.
(3) Ingatlan jelzálogjog formájában nyújtott biztosíték esetén a jelzálogszerződést közjegyzői okiratba kell foglalni,
valamint a jelzálogjoggal terhelt ingatlanra biztosítási szerződést kell kötni. A biztosítási szerződésben
kedvezményezettként a Támogatót kell megjelölni.
(4) A garanciavállalásnak legalább a projekt megkezdésétől a támogatási szerződésben vállalt valamennyi kötelezettség
teljesítését követő harmadik hónap végéig kell fennállnia. Ingatlan jelzálogjog biztosíték esetén a jelzálogjognak
a Kincstár törlési nyilatkozatának kiadásáig kell fennállnia. A támogatási szerződésben ki kell kötni, hogy a szerződés
hatálybalépésének feltétele a biztosítékok rendelkezésre állását – ingatlan jelzálogjog esetén a jelzálogjog
bejegyzését – igazoló dokumentum Kincstárhoz történő benyújtása.
(5) Amennyiben a projekt záró ellenőrzése a vállalt kötelezettségek teljes körű teljesítését állapítja meg, a Kincstár a záró
ellenőrzést követő 15 napon belül a nyújtott biztosítékok felszabadítása érdekében nyilatkozatot ad ki.
(6) A támogatási szerződésekhez kapcsolódóan nyújtott biztosítékok jogosultja a Támogató. A biztosítékokról szóló
szerződésekben rögzíteni kell, hogy a biztosítékokról szóló szerződések és módosításaik aláírása, valamint
a biztosítékok érvényesítése során a Támogató képviseletében a Kincstár jár el.
18. § (1) Az előirányzatból támogatott beruházással létrehozott vagyon a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségek
teljesüléséig csak a Támogató előzetes jóváhagyásával idegeníthető el, adható bérbe vagy használatba.
A kedvezményezett által a Támogató részére küldött, jóváhagyást kérő kezdeményezésnek tartalmaznia kell annak
ismertetését, hogy a kedvezményezett vagy más személy a támogatási szerződésben foglalt fenntartási és
foglalkoztatási kötelezettségeit milyen módon fogja a támogatással létrehozott vagyon elidegenítését, bérbe vagy
használatba adását követően teljesíteni.
(2) Ha az előirányzatból támogatott beruházással létrehozott vagyon elidegenítése, bérbe vagy használatba adása
a Támogató előzetes jóváhagyása nélkül történik, akkor az igénybe vett támogatás teljes, kamattal növelt összege
visszafizetésének elrendelésére és az igénybe nem vett támogatás teljes összegének törlésére kerül sor. Ebben az
esetben a támogatást a 19. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint a Kincstár által vezetett, támogatási
szerződésben megjelölt számla javára kell visszafizetni.
(3) Amennyiben a Támogató előzetes jóváhagyásával történő elidegenítésre, bérbe vagy használatba adásra
a támogatási szerződésben vállalt fenntartási és foglalkoztatási kötelezettségek más által történő átvállalásával kerül
sor, úgy a támogatást nem kell visszafizetni az előirányzat javára.
(4) Amennyiben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségek jövőbeni – a Támogató által jóváhagyott módon
történő – teljesítését részben vagy egészben más személy vállalja át, ennek tényét a támogatási szerződés
módosításában rögzíteni kell. Amennyiben a támogatás ellenében vállalt kötelezettségek részlegesen kerülnek
átvállalásra, a támogatási szerződés módosítását mind a kedvezményezett, mind pedig a kötelezettségeket
részlegesen átvállaló személy aláírja, a kedvezményezettnek és az átvállalónak a kötelezettség átvállalásának
arányában kell biztosítékot nyújtaniuk. Amennyiben a támogatás ellenében vállalt kötelezettségek teljes mértékben
átvállalásra kerülnek, az átvállaló személy a támogatási szerződés kedvezményezettje helyébe lép, valamint az
e rendeletben előírtak szerint biztosítékot nyújt.
(5) Amennyiben az előirányzatból támogatott beruházással létrehozott vagyon elidegenítésére, bérbe vagy használatba
adására a Támogató előzetes jóváhagyásával kerül sor a támogatási szerződésben vállalt fenntartási és foglalkoztatási
kötelezettségek más által történő átvállalása nélkül, úgy az igénybe vett támogatást a 19. § (3) bekezdése szerinti
kamattal növelt összegben kell visszafizetni a Kincstár által vezetett, támogatási szerződésben megjelölt számla javára.
19. § (1) Az igénybe vett támogatás arányos része kamattal növelt összegének visszafizetésével és az igénybe nem vett
támogatás visszavonásával és törlésével jár, ha
a) a vállalt fenntartási kötelezettség a kötelezettség teljes időtartamát tekintve csak részben, de 75%-ot meghaladó
mértékben teljesül,
b) a foglalkoztatási kötelezettség a kötelezettség teljes időtartamát tekintve csak részben, de 60%-ot meghaladó
mértékben teljesül, olyan módon, hogy a teljesítés mértéke a kötelezettség minden évében meghaladja a 60%-ot,
vagy
c) a jóváhagyott célkitűzés csak részben, de 75%-ot meghaladó mértékben valósul meg.
(2) Az igénybe vett támogatás teljes, kamattal növelt összegének (3)–(5) bekezdés szerinti visszafizetésével és az igénybe
nem vett támogatás visszavonásával és törlésével jár, ha
a) a projekt 21. § (3) bekezdése szerinti befejezésére nem kerül sor,
b) az elfogadott céltól eltérő projektet valósítanak meg,
c) a fenntartási kötelezettség a kötelezettség teljes időtartamát tekintve 75%-ot meg nem haladó mértékben
teljesül,
d) a foglalkoztatási kötelezettség a kötelezettség bármelyik évében 60%-ot meg nem haladó mértékben teljesül,
e) a kedvezményezett az e rendelet szerinti, illetve a támogatási szerződésben rögzített visszatérítési, visszafizetési,
tájékoztatási, együttműködési vagy egyéb kötelezettségét határidőn belül nem teljesíti,
f) a kedvezményezett vagy biztosítéka ellen végrehajtási eljárást kezdeményeztek vagy
g) a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségek maradéktalan teljesítését megelőzően a kedvezményezett
végelszámolása iránti eljárás veszi kezdetét, felszámolási, vagy egyéb, jogutód nélküli megszűnését
eredményező eljárás indul.
(3) A kedvezményezett a támogatást és annak az Ámr.-ben foglaltak szerint a Kincstár által – a Polgári Törvénykönyvről
szóló 1959. évi IV. törvényben foglaltakkal összhangban – előzetesen meghatározott kamatait a Támogató
visszavonásról szóló döntésében foglaltak szerinti összegben és határidőben köteles visszafizetni.
(4) A visszavont támogatást és kamatait a Kincstár által vezetett, támogatási szerződésben megjelölt számlára,
a visszavonásról szóló értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül kell befizetni.
(5) Abban az esetben, ha a támogatás és kamatai befizetésére a (4) bekezdésben rögzített határidőn túl kerül sor,
a kötelezettség teljes összegére a késedelembe esés napjától a 20. § szerinti részletfizetési kezdeményezés Kincstárhoz
történő igazolható beérkezéséig, ilyen kezdeményezés hiányában a visszafizetési kötelezettség maradéktalan
teljesítéséig a késedelemmel érintett naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamat
harmadával megegyező mértékű késedelmi kamatot kell felszámítani. A Kincstár a kedvezményezett által megküldött
részletfizetési kérelmet szakmai véleményével ellátva továbbítja a Támogató felé.
(6) Az e rendelet által meghatározott visszatérítési vagy visszafizetési kötelezettség méltányossági okokból történő
mérséklésére vagy elengedésére nincs lehetőség.
(7) Amennyiben e rendelet vagy a támogatási szerződés a kedvezményezett számára nem határoz meg határidőt,
a Támogatóval és a Kincstárral való együttműködése keretében fennálló kötelezettségeit 30 napon belül kell
teljesítenie. Az együttműködési kötelezettség határidőben való teljesítésének elmulasztása esetén a (2) bekezdés
e) pontjában szereplő jogkövetkezményektől csak abban az esetben lehet eltekinteni, ha a kedvezményezett az
e rendeletben vagy támogatási szerződésben rögzített határidőtől – ennek hiányában a 30. naptól – számított
10 napon belül késedelmét kimenti. Ezen határidőt követően további igazolásnak helye nincs.
20. § (1) Amennyiben a 19. § (1) vagy (2) bekezdésében foglaltak szerinti visszavonásból adódó visszafizetési kötelezettség
egy összegben történő teljesítése a kedvezményezett gazdálkodását súlyosan veszélyeztetné, a kedvezményezett
19. § (4) bekezdésében foglalt határidőn belül benyújtott kezdeményezése esetén lehetőség van a kötelezettség
részletekben történő teljesítésére. A részletfizetési kezdeményezés elfogadásáról, valamint a törlesztés időbeli
ütemezéséről a Támogató a Kincstár előzetes javaslata alapján dönt. A Támogató a részletfizetés engedélyezéséről
szóló döntését a Kincstár tájékoztatásával egyidejűleg küldi meg a kedvezményezett részére.
(2) Gazdasági társaságok által teljesítendő visszafizetési kötelezettség akkor tekinthető a gazdálkodást súlyosan
veszélyeztető mértékűnek, ha a kötelezettség összege a kedvezményezett utolsó lezárt évi nettó árbevételének 5%-át
meghaladja.
(3) A törlesztési ütemezéshez kapcsolódóan meghozott döntése során a Támogató elfogadhat türelmi időszakot,
a törlesztés futamideje azonban ezzel együtt sem haladhatja meg az Ámr. 127. § (7) bekezdése szerinti időtartamot.
(4) Részleges visszavonás esetén a visszafizetés ütemezését a támogatási szerződés módosításában kell rögzíteni. Teljes
visszavonás esetén külön fizetési megállapodást kell kötni. A támogatási szerződés ilyen irányú módosításában illetve
a fizetési megállapodásban szerepelnie kell, hogy a visszafizetési kötelezettség egyszeri, 30 napot meg nem haladó
késedelmes teljesítése esetén a késedelemmel érintett összeg után a 19. § (5) bekezdése szerinti késedelmi kamat
kerül a késedelem időtartamára felszámításra.
(5) A teljes fennálló tartozás esedékessé válik, és annak összegét a befizetés napjáig terjedő időszakra számított, a 19. §
(5) bekezdése szerinti késedelmi kamat terheli, amennyiben az esedékességtől számított 30 napon belül
a (4) bekezdés szerinti, kamattal növelt összegű részlet visszafizetésére nem kerül sor, vagy a kedvezményezett
második alkalommal esik késedelembe.
(6) A részletfizetésről szóló szerződésmódosítás hatálybalépésének feltétele a 17. § szerinti és legalább a részletfizetési
kérelem benyújtásának időpontjában fennálló visszafizetési kötelezettség 120%-ával megegyező összegű biztosíték
nyújtása.
(7) Részletfizetésre vagy annak átütemezésére vonatkozóan a kedvezményezett csak egy alkalommal nyújthat be
kérelmet.
21. § (1) A támogatási szerződések végrehajtásának és a kötelezettségvállalás teljesítésének ellenőrzését a Kincstár végzi.
Ellenőrzések lefolytatására a Támogató is jogosult. A Kincstár a pályázat benyújtásától a projekt lezárásáig tartó
időszakban – a kedvezményezettel történt előzetes egyeztetést követően – bármikor végezhet helyszíni ellenőrzést.
A fejlesztés megvalósítását követő 3 hónapon belül a kedvezményezett pénzügyi beszámolót nyújt be a Kincstárhoz.
A beszámoló benyújtását követő 3 hónapon belül a Kincstár utóellenőrzést végez. Az utóellenőrzés során felvett
jegyzőkönyvben a kedvezményezettet tájékoztatni kell arról, hogy a fel nem használt támogatás igénybevételére az
utóellenőrzést követően nem jogosult. A támogatási szerződés keretében vállalt kötelezettségek teljesítését a Kincstár
a kötelezettségvállalási időtartam alatt évente ellenőrzi. A projekt záró ellenőrzését a kedvezményezett által vállalt,
legkésőbb véget érő kötelezettségvállalás végét követő harmadik hónap végéig kell végrehajtani.
(2) Az ellenőrzések megállapításait a Kincstár a kedvezményezettel közösen felvett jegyzőkönyvben rögzíti. A támogatás
nem szerződésszerű felhasználása vagy a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségek nem megfelelő teljesítése
esetén a Kincstár javaslatot tesz a szükséges intézkedések megtételére.
(3) A projekt akkor tekinthető befejezettnek, ha a támogatott tevékenység a támogatási szerződésben meghatározottak
szerint teljesült, a megvalósítás során keletkezett számlák kiegyenlítése megtörtént, a költségvetésből nyújtott
támogatással létrehozott vagy beszerzett eszköz aktiválásra került, és a kedvezményezettnek a támogatott
tevékenység befejezését tanúsító, jogerős hatósági engedélyekkel és bizonylatokkal alátámasztott pénzügyi
beszámolóját a Kincstár jóváhagyta, valamint a költségvetésből nyújtott támogatás folyósítása az igazolt
támogatás-felhasználásnak megfelelő mértékben megtörtént, és az utóellenőrzés során a Kincstár szerződésszerű
teljesítést állapít meg.
(4) A projekt akkor tekinthető lezártnak, ha a támogatási szerződésben vállalt fenntartási és egyéb, a befejezést követő
időszakra nézve vállalt kötelezettség a Kincstár által elfogadott módon teljesült. Amennyiben a támogatási
szerződésben vállalt kötelezettségek nem teljesítését állapítja meg a záróellenőrzés, a szükséges intézkedések
megtételéről a Támogató dönt.
22. § (1) A támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a pályázat benyújtásának időpontjától a támogatási jogviszony
időtartama alatt a Támogató felé írásban kifogást nyújthat be, ha a pályázati eljárásra, a támogatási igény
befogadására, a támogatási döntés meghozatalára, a támogatási szerződés megkötésére, a támogatás folyósítására és
visszakövetelésére vonatkozó eljárás jogszabálysértő, vagy a pályázati felhívásba és a támogatási szerződésbe ütközik.
(2) A kifogás elbírálása során a 11. § (2)–(7) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni azzal, hogy ahol a 11. § (5) és
(7) bekezdése Lebonyolítót említ, ott Kincstárt kell érteni.
4. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
24. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12.28., 5–10. o.) hatálya alá tartozó csekély összegű támogatást
tartalmaz.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
2013. CXCIV. törvény a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2012. egységes költségvetésének végrehajtásáról.
Az Országgyűlés a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság, NMHH), 2012. évi egységes költségvetéséről
szóló 2011. évi CLXXXIII. törvényben meghatározott költségvetések végrehajtásáról a következő törvényt alkotja.
A Hatóság költségvetési főösszegeinek alakulása 1. § (1) A Hatóság 2012. évi költségvetése végrehajtását 39 206,1 MFt, azaz harminckilencmilliárd-kétszázhatmillióegyszázezer forint bevétellel és 20 844,6 MFt, azaz húszmilliárd-nyolcszáznegyvennégymillió-hatszázezer forint
kiadással jóváhagyja.
(2) A Hatóság 2012. évi költségvetése végrehajtásának mérlegét az 1. és 2. melléklet tartalmazza.
A bevételek részletezése 2. § (1) A Hatóság frekvenciadíjakból származó bevétele 17 820,9 MFt, azaz tizenhétmilliárd-nyolcszázhúszmilliókilencszázezer forint.
(2) Az új pályázati frekvenciák díjbevétele 993,7 MFt, azaz kilencszázkilencvenhárommillió-hétszázezer forint.
 (3) Az azonosítók használati díja 2 453,8 MFt, azaz kettőmilliárd-négyszázötvenhárommillió-nyolcszázezer forint.
 (4) A felügyelt piacokról befolyt felügyeleti díj összege 2 207,4 MFt, azaz kettőmilliárd-kettőszázhétmillió-négyszázezer
forint.
 (5) Az egyéb alaptevékenységi bevételek eljárási díjaira számolt összeg 68,5 MFt, azaz hatvannyolcmillió-ötszázezer
forint.
 (6) A bírságból befolyt bevétel 169,9 MFt, azaz egyszázhatvankilencmillió-kilencszázezer forint.
 (7) A Hatóság egyéb saját bevételekből származó forrása 3 213,3 MFt, azaz hárommilliárd-kettőszáztizenhárommillió
háromszázezer forint.
 (8) Az általános forgalmiadó-köteles bevételek után befolyt ÁFA összege 5 595,1 MFt, azaz ötmilliárd
ötszázkilencvenötmillió-egyszázezer forint.
 (9) A működési céllal non-profit szervtől átvett pénzeszköz 54,1 MFt, azaz ötvennégymillió-egyszázezer forint.
 (10) A Hatóság felhalmozási és tőke jellegű bevételeinek összege 0,1 MFt, azaz egyszázezer forint.
 (11) A kölcsönök visszatérüléséből befolyt bevétel 9,0 MFt, azaz kilencmillió forint.
 (12) A működési támogatásként kapott pénzeszköz átvételből származó forrás 2 352,7 MFt, azaz kettőmilliárd
háromszázötvenkétmillió-hétszázezer forint.
 (13) A kötelezettségvállalással terhelt előző évi maradvány pénzforgalom nélkül elszámolt bevétele 1 118,2 MFt, azaz
egymilliárd-egyszáztizennyolcmillió-kettőszázezer forint.
 (14) A jognyilatkozat alapján kötelezettségvállalással terhelt előző évek maradványából igénybe vett összeg 3 149,4 MFt,
azaz hárommilliárd-egyszáznegyvenkilencmillió-négyszázezer forint. A kiadások részletezése 3. § (1) A Hatóság általános működési kiadásai összesen 16 045,5 MFt, azaz tizenhatmilliárd-negyvenötmillió-ötszázezer
forint, a  pénzeszközátadás 3 173,9 MFt, azaz hárommilliárd-egyszázhetvenhárommillió-kilencszázezer forint,
a felhalmozási kiadás 1 625,2 MFt, azaz egymilliárd-hatszázhuszonötmillió-kettőszázezer forint.
(2) A működési kiadásokból 5 134,9 MFt, azaz ötmilliárd-egyszázharmincnégymillió-kilencszázezer forint a  személyi
juttatás, 1 368,1 MFt, azaz egymilliárd-háromszázhatvannyolcmillió-egyszázezer forint a  munkaadókat terhelő
járulék, 3 917,3 MFt, azaz hárommilliárd-kilencszáztizenhétmillió-háromszázezer forint a dologi kiadás, az általános
forgalmiadó-befizetési kötelezettség 5 625,2 MFt, azaz ötmilliárd-hatszázhuszonötmillió-kettőszázezer forint.
A felhalmozási kiadásból 1 616,2 MFt, azaz egymilliárd-hatszáztizenhatmillió-kettőszázezer forint a fejlesztési kiadás
és 9,0 MFt, azaz kilencmillió forint a lakástámogatás teljesítése.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. november 11-i ülésnapján fogadta el.
A pénzmaradvány elfogadása 4. § (1) Az Országgyűlés a  Hatóság 2012. évi módosított pénzmaradványát az  éves mérleg források oldalán szereplő
összegével egyezően 18 361,5 MFt, azaz tizennyolcmilliárd-háromszázhatvanegymillió-ötszázezer forint értékben
fogadja el.
(2) A pénzmaradvány összegéből 1 170,2 MFt a 2012. évi kötelezettségek 2013. évre áthúzódó pénzügyi teljesítésének
fedezetére, 5 886,1 MFt a következő évek működési tartalékára, a működéshez fel nem használt frekvenciadíjakból
5 000,0 MFt a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alapnak (a továbbiakban: MTVA, Alap) átadásra,
a  2012. évi bírság 169,9 MFt összege a  médiatudatosság fejlesztésére, 6 135,3 MFt pedig jognyilatkozat által
meghatározott nyilvántartások kialakítása érdekében használható fel.
Az NMHH Médiatanácsa 2012. évi költségvetésének, valamint a költségvetésen kívüli NMHH
Médiatanács kezelésű költségvetési főösszegek alakulása
5. § (1) A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa (a továbbiakban: Médiatanács) 2012. évi költségvetése
végrehajtását 219,4 MFt, azaz kettőszáztizenkilencmillió-négyszázezer forint bevétellel és 179,7 MFt, azaz
egyszázhetvenkilencmillió-hétszázezer forint kiadással az Országgyűlés jóváhagyja.
(2) A költségvetésen kívüli Médiatanács kezelésű 2012. évi bevétel összege 4 116,1 MFt, azaz négymilliárdegyszáztizenhatmillió-egyszázezer forint, a kiadás pedig 4 728,3 MFt, azaz négymilliárd-hétszázhuszonnyolcmillióháromszázezer forint.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megállapított bevételek és kiadások részletezését a 3. és 4. melléklet tartalmazza.
 (4) A Médiatanács 2012. évi költségvetése pénzmaradványát az  éves mérleg források oldalán szereplő összeggel
egyezően 39,7 MFt, azaz harminckilencmillió-hétszázezer forint értékben fogadja el. A  pénzmaradvány
összege a  2012. évi kötelezettségvállalások 2013. évre áthúzódó pénzügyi teljesítésének fedezetére,
a kötelezettségvállalással nem terhelt része pedig tartalékképzésre használható fel.
A Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap költségvetésének végrehajtása 6. § Az Országgyűlés a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
(a  továbbiakban: Mttv.) 134.  § (10)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően a  Hatóság 2012. évi egységes
költségvetése zárszámadásának mellékleteként jóváhagyja az  MTVA 2012. évi költségvetése végrehajtásának
mérlegét (5. melléklet).
Záró rendelkezés 7. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Áder jános s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
296/2012. (XI. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Balajthy Dóra Ágnest
2012. november 15. napjától 2015. november 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. november 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
45/2015. (XI. 2.) MvM rendelete a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról.
A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198.  § (2)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 9. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, valamint a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. Az igazgatási szolgáltatási díj 1. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság kérelemre indult eljárásáért – ideértve a  koncessziós beszerzési eljárással
kapcsolatos jogorvoslati eljárást is – igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(2) Az  igazgatási szolgáltatási díj alapja az  uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárás,
koncessziós beszerzési eljárás, valamint tervpályázati eljárás esetében a  beszerzés becsült értékének, illetve
részajánlattétel esetében a  jogorvoslattal érintett rész értékének 0,5%-a, de legalább 200 000 forint, legfeljebb
25 000 000 forint; uniós értékhatár alatti értékű közbeszerzési eljárás, koncessziós beszerzési eljárás, valamint
tervpályázati eljárás esetében a  beszerzés becsült értékének, illetve részajánlattétel esetében a  jogorvoslattal
érintett rész értékének 0,5%-a, de legalább 200 000 forint, legfeljebb 6 000 000 forint.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben az  igazgatási szolgáltatási díj mértéke a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi
CXLIII. törvény (a  továbbiakban: Kbt.) 3.  § 16.  pontja szerint megjelölt kérelmi elemek számához igazodóan
a következő:
a) 1–3 közötti számú kérelmi elem esetében a  díj mértéke megegyezik a  (2)  bekezdés szerint meghatározott
összeggel;
b) 4–6 közötti számú kérelmi elem esetében a (2) bekezdés szerint meghatározott összeg 125%-a;
c) 7–10 közötti számú kérelmi elem esetében a (2) bekezdés szerint meghatározott összeg 150%-a;
d) 11–15 közötti számú kérelmi elem esetében a (2) bekezdés szerint meghatározott összeg 175%-a;
e) 16 vagy afeletti számú kérelmi elem esetében a (2) bekezdés szerint meghatározott összeg kétszerese.
2. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság az  ügy érdemében hozott határozatában a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a  továbbiakban: Ket.) 158.  § (1)  bekezdésétől
eltérően az  eljárási költségekről való döntés keretében az  igazgatási szolgáltatási díjról a  (2)–(3)  bekezdés szerint
rendelkezik.
(2) Amennyiben a  jogorvoslati ügyet lezáró érdemi határozatban a  Közbeszerzési Döntőbizottság a  Kbt. 165.  §
(2)  bekezdés c)–f )  pontja szerinti döntéseket hoz, a  befizetett igazgatási szolgáltatási díj 200 000 forintot
meghaladó része a  kérelmezőnek a  Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozatának megküldését követő
8 napon belül visszajár. Az igazgatási szolgáltatási díj összegéből 200 000 forint ilyenkor is a Közbeszerzési Hatóság
saját bevétele, amelynek viseléséről a Közbeszerzési Döntőbizottság a Ket. szerint az eljárási költségekre vonatkozó
általános szabályok szerint rendelkezik. Az alaptalan kérelem esetében a díj nem kerül visszatérítésre, a kérelmező
viseli az igazgatási szolgáltatási díj teljes összegét.
(3) Amennyiben a  kérelmező jogorvoslati kérelmében több jogsértés megállapítását is kérte, de a  Közbeszerzési
Döntőbizottság az  ügy érdemében hozott határozatában a  kérelemnek csak részben ad helyt, az  igazgatási
szolgáltatási díjnak a Közbeszerzési Hatóság (2) bekezdés szerinti saját bevételével csökkentett részét az alapos és
alaptalan kérelmek arányának figyelembevételével téríti vissza a kérelmezőnek.
2. Az igazgatási szolgáltatási díj megfizetése 3. § Az igazgatási szolgáltatási díjat a  Közbeszerzési Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-0172036100000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell átutalással megfizetni.
3. Záró rendelkezések 4. § Ez a  rendelet a kihirdetése napján 11 órakor lép hatályba, rendelkezéseit a  hatálybalépése után megkezdett
közbeszerzésekre, illetve azokkal kapcsolatban kérelmezett jogorvoslati eljárásokra kell alkalmazni.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
59/2006. (XII. 20.) OGY határozata a magyar gazdaságban – különösen a közbeszerzések területén – kialakuló vállalkozói „körbetartozások” mérséklése érdekében a társadalmi és szakmai egyeztetések elvégzéséről, valamint a szükséges törvényi szabályozások előkészítéséről.
Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a magyar
gazdaságban – különösen a közbeszerzések területén – kialakuló vállalkozói „körbetartozások” mérséklése érdekében a szükséges társadalmi és szakmai egyeztetéseket végezze el, és ezen egyeztetések alapján a szükséges törvényi szabályozás megalkotásáról szóló javaslatát legkésőbb
2007. március 31-ig terjessze az Országgyűlés elé.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
109/2014. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a három-négyezer évvel ezelőtti sztyeppei lovas nomád kultúrát és életmódot bemutató, az  Emberek aranyban
című kiállítás anyagának feltárásáért és bemutatásáért
Altynbekov Krym régész, restaurátor, az Ostrov Krym Laboratórium igazgatója részére,
kiemelkedő néprajzkutatói és a népi hagyományok megőrzése érdekében végzett tevékenysége, valamint oktatói
munkája elismeréseként
Balázs Antal Lajos néprajzkutató, a  Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem nyugalmazott tanszékvezető
docense részére,
a magyar–holland kulturális és üzleti kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett több évtizedes tevékenysége
elismeréseként
dr. Ballendux-Bogyay Mária egyetemi tanár, író, a hollandiai Hungarian Business Network egyik alapító tagja részére,
az észtországi magyar közösség anyanyelvi fennmaradása és a  magyar kultúra megőrzése érdekében végzett
kiemelkedő tevékenysége, valamint tiszteletbeli konzulként több évtizede végzett önzetlen munkája elismeréseként
Bán István, a Richter Gedeon Rt. képviselet-vezetője, Magyarország észtországi tiszteletbeli konzulja részére,
a magyar kultúra és hagyományok megőrzése, valamint a magyar vasút emlékeinek ápolása érdekében folytatott
tevékenysége elismeréseként
Bilibók Ágoston nyugalmazott vasutas, A Csíkszereda-Gyimesbükk vasútvonal története című könyv szerzője, vasúti
hagyományőrző részére,
a jogelmélet, a nemzetiségi és egyházjog területén végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
dr. Dobai István, a  nemzetközi jog doktora, presbiter, egyházkerületi főgondnok, a  kolozsvári Imitatio Christi
Colloquium alapító tagja részére,
a magyar–olasz kulturális és baráti kapcsolatok elmélyítése terén szerzett érdemei elismeréseként
Giovanni Bana, a Bana Ügyvédi Iroda (Studio Legale Bana) egyik tulajdonosa részére,
több mint négy évtizedes példaértékű lelkipásztori szolgálata és közéletben vállalt szerepe elismeréseként
Hegyi Sándor nyugalmazott református lelkipásztor részére,
Szabadka és környéke természetvédelmi területeinek kutatása és megóvása érdekében végzett tudományosismeretterjesztő, valamint hagyományápoló tevékenysége elismeréseként
Hulló István, a Szabadkai Városi Múzeum igazgatója részére,
az erdélyi magyar könyvkiadásban szerzett elévülhetetlen érdemei elismeréseként
Káli-Király István, a marosvásárhelyi Mentor Kiadó igazgatója részére,
az egységes Kárpát-medencei magyar kulturális értékek megőrzéséhez való hozzájárulása, valamint a  felvidéki
magyarság életében betöltött krónikás szerepe elismeréseként
Keszeli Ferenc költő, író, újságíró részére,
a finn–magyar kulturális kapcsolatok elmélyítése terén szerzett érdemei elismeréseként
Kniivilä Tuula Irmeli, a Finn–Magyar Társaság alelnöke, a tamperei helyi szervezetének elnöke részére,
a Fehér megyei és nagyenyedi magyar közösség érdekeinek képviselete, gazdasági megerősödése és épített
örökségének megőrzése érdekében végzett fáradhatatlan munkája elismeréseként
Krecsák-Szöllősi Adalbert, az RMDSZ nagyegyedi önkormányzati képviselője részére,
a zsoboki és kalotaszegi magyar közösség megmaradása, az  oktatás és gyermekgondozás terén folytatott
tevékenysége, valamint a hitélet erősítése érdekében végzett munkája elismeréseként
Molnár Jánosné református lelkész, a zsoboki Bethesda Gyermekotthon vezetője részére,
a délvidéki magyar pedagógus társadalom, valamint a  délvidéki magyar kultúra és oktatás érdekében kifejtett
önzetlen és eredményes tevékenysége elismeréseként
Nagy Margit, a Vajdasági Magyar Pedagógusok Egyesületének elnöke, az Apáczai Diákotthon igazgatója részére,
a kárpátaljai magyar képzőművészetet gazdagító alkotói és művészetszervezői tevékenysége, valamint a kárpátaljai
magyar sajtókiadásban elért példaértékű eredményei elismeréseként
Riskó György, a Kárpátaljai Magyar Képző- és Iparművészek Révész Imre Társaságának alelnöke, a Kárpátaljai Magyar
Kulturális Szövetség kulturális titkára, a Kárpátalja című hetilap megbízott főszerkesztője részére,
a magyar zeneoktatás, zeneszerzés és előadóművészet terén Finnországban elért kiemelkedő eredményei
elismeréseként
Süle László, a helsinki Metropolia Főiskola oktatója részére,
a BOKRÉTA néptánccsoport megalakításáért, amellyel aktívan részt vesz a  térség kulturális életében, s amely
együttesben közel háromszáz gyermeket és fiatalt tanított hangszeres zenére
Szabó Ferenc, a temesvári Bartók Béla Elméleti Líceum tanítója részére,
a Debreceni Egyetem Egészségügyi Karával való együttműködése, az  amerikai–magyar diákcsere fellendítése
érdekében végzett tevékenysége, valamint tudományos munkája elismeréseként
dr. Thomas R. Lawson, a Kent School of Social Work, University of Louisville egyetemi professzora részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
313/2015. (VII. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a belügyminiszter BM/11525-1/2015. számú előterjesztésére – Virlics Liviu Daniel (születési hely, idő:
Szinérváralja [Románia], 1972. május 3.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1026/2004. (III. 31.) Korm. határozata az iskolatej program újraindításáról.
1. A Kormány támogatja az iskolatej program 2004.
május 1-jétől történő országos bevezetését, amelynek keretében a közoktatásban résztvevő I—VIII. évfolyamos
tanulók, ingyenes ellátásként juthatnak napi rendszerességgel legfeljebb 2,5 dl iskolatejhez.
2. A Kormány felhívja a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert, hogy a belügyminiszter és a pénzügyminiszter bevonásával rendeletben dolgozza ki az iskolatej
program eljárási rendjét, beleértve az EU támogatások
fogadásának igénylési, felhasználási és elszámolási rendjét
is, akképpen, hogy a jövedelemkülönbség mérséklési rendszerében kialakult pozíció, továbbá az önhibájukon kívül
hátrányos helyzetű önkormányzatok támogatási jogosultsága alapján differenciált mértékben részesüljenek a települési önkormányzatok, vagy a közigazgatási területükön
működő közoktatási intézmények az iskolatej programhoz
nyújtott nemzeti támogatási forrásokból.
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
belügyminiszter
pénzügyminiszter Határidő: azonnal
3. Az iskolatej program végrehajtásából származó,
többlet általános forgalmi adó bevétellel azonos összeget
is a program végrehajtására kell fordítani.
Felelős: pénzügyminiszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter Határidő: folyamatos, legkésőbb 2004. október 15.
4. A Kormány elrendeli, hogy a program további finanszírozásáról és addigi tapasztalatairól készüljön előterjesztés.
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
belügyminiszter
pénzügyminiszter Határidő: 2004. október 15.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök