text:
18/2010. (IV. 29.) PM rendelete a pénzügyi szolgáltatás közvetítői hatósági képzés követelményrendszeréről és a hatósági vizsgáról.
A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 235. § (2) bekezdés h) pontjában és
a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 235. § b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § E rendelet határozza meg
a) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továb biak ban: Hpt.) 219/D §
(1) bekezdés b) pont bf) alpontja és a 235. § (2) bekezdés h) pontja szerinti hatósági vizsga (a továb biak ban:
hatósági vizsga) követelményeit,
b) a hatósági vizsgák szervezésére és a hatósági vizsgán vizsgáztatásra jogosultak körét és
c) a hatósági vizsgára felkészítő hatósági képzésre vonatkozó szabályokat.
2. A képző szerv és a hatósági képzés
2. § (1) A pénzügyi szolgáltatás közvetítői tevékenység gyakorlását lehetővé tevő pénzügyi szolgáltatás közvetítői hatósági
vizsgának és az ahhoz szükséges képzésnek az e rendelet feltételeinek megfelelő képzés és vizsga fogadható el.
(2) A hatósági képzés az 1. mellékletben meghatározott vizsgatárgyak ismeretanyagának oktatása révén a hatósági
vizsgára történő felkészítést biztosítja.
(3) A pénzügyi szolgáltatás közvetítői tevékenység gyakorlását lehetővé tevő hatósági vizsga letételéhez azon képzés
fogadható el, amelyet a pénzügyminiszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről
 szóló 23/2008. (VIII. 8.) PM rendelet mellékletében szereplő, az Országos Képzési Jegyzéknek megfelelő valamely
szakképesítés oktatására jogosult, a felnőttképzésről szóló törvény alapján akkreditált intézmény végez, vagy amelyet
a Magyar Köztársaság területén pénzügyi szolgáltatási tevékenységek végzésére jogosult intézmény a saját és a Hpt.
2. számú melléklet III. rész 36. pontja szerint vele egy csoportba tartozó társaságok munkavállalói, közvetítői számára
nyújt.
3. § (1) A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továb biak ban: Hatóság) jegyzéket vezet a 2. § (3) bekezdésben
meghatározott képzést és vizsgáztatást végző képző szervekről.
(2) A Hatóság által vezetett jegyzék azokat a szerveket tartalmazza, amelyek
a) a 2. § (3) bekezdésben meghatározott követelményeknek megfelelnek,
b) megnevezik a 7. § (1) bekezdés szerinti igazolás kiállítására jogosult személyek nevét,
c) rendelkeznek a 4. § szerinti képzési programmal,
d) rendelkeznek a 6. § szerinti képzéshez szükséges, az e rendeletben meghatározott személyi feltételekkel,
e) 8. § (2) bekezdés c) és e) pontjában foglaltak miatti törlésére a jegyzékbe való felvételére irányuló kérelmének
benyújtását megelőző két éven belül nem került sor és
f) rendelkeznek a képzéshez és vizsgáztatáshoz szükséges, az e rendeletben meghatározott tárgyi feltételekkel.
(3) A képző szervekről vezetett jegyzék tartalmazza:
a) a képző szerv megnevezését, székhelyét, levelezési címét, a képzés helyszínének címét,
b) a jegyzékszámot,
c) a jegyzékbe való felvétel időpontját és
d) a jegyzékből való törlés időpontját és okát.
(4) A képző szerv a (2) bekezdésben foglalt feltételek és a (3) bekezdés a) pontjában foglaltak változását a Hatóságnak
a változástól számított 5 munkanapon belül bejelenti.
(5) A képző szerv jegyzékben foglalt adatait a tevékenység ellenőrzése és egyéb hatósági, bírósági eljárásban történő
felhasználás céljából a Hatóság a képző szerv jegyzékből való törlését köve tően 5 évig megőrzi.
4. § A képzési program tartalmazza:
a) a képzés során megszerezhető ismereteket,
b) a képzésben való részvétel feltételeit,
c) a képzés időtartamát, amely vizsgatárgyanként nem lehet kevesebb 5 óránál,
d) a képzés módszereit,
e) a maximális csoportlétszámot, amely legfeljebb 30 fő lehet és
f) a résztvevők jelenléti nyilvántartásának rendjét.
5. § A képzésben való részvétel feltétele, hogy a résztvevő legalább középfokú végzettséggel rendelkezzen, és
hozzájáruljon az igazolás kiállítása céljából természetes személyazonosító adatai és lakcímadatai képző szerv általi
kezeléséhez.
6. § A képző szervnél oktatóként az a személy foglalkoztatható, aki felsőfokú végzettséggel rendelkezik, és hitelintézetnél,
pénzügyi vállalkozásnál, pénzforgalmi intézménynél, pénzügyi közvetítői tevékenységet folytató vállalkozásnál,
az államigazgatásban pénzügyi vagy gazdasági területen, vagy hitelintézetek, pénzügyi vállalkozások, pénzügyi
szolgáltatás közvetítők szakmai érdekképviseleti szervénél legalább 3 éves pénzügyi szakmai tapasztalatot szerzett.
7. § (1) A képző szerv a képzésen részt vevő mindazon személyek részére igazolást állít ki, akik a nyilvántartás szerint igazolt
módon az oktatott vizsgatárgyhoz rendelt óraszám legalább 80%-ában a képzésen részt vettek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolás tartalmazza:
a) a képző szerv pontos megnevezését,
b) az oktatott vizsgatárgyak 1. melléklet szerinti felsorolását,
c) a képzésben részt vett személy 3. mellékletben meghatározott adatait,
d) az igazolás kiállításának helyét, dátumát,
e) az igazolás aláírására jogosult személy nevét, aláírását és
f) a képzés befejezésének időpontját.
(3) A képző szerv a képzésen résztvevők jelenléti nyilvántartását a képzés befejezésének időpontjától számított
12 hónapig megőrzi, és ugyaneddig az időpontig vezet nyilvántartást az (1) bekezdés szerinti igazolásokról.
8. § (1) A jegyzékben szereplő képző szervek által szervezett képzés és vizsgáztatás e rendeletben foglalt feltételeknek való
folyamatos megfelelését a Hatóság ellenőrzi.
(2) A Hatóság törli a jegyzékből a képző szervet, ha
a) a képző szerv kéri a törlését,
b) a képző szerv jogutód nélkül megszűnik,
c) az ellenőrzés során a Hatóság ismételt vagy súlyos jogszabálysértést, vagy a vizsgaszabályzat ismételt vagy súlyos
megsértését állapítja meg,
d) a képző szerv a változás-bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget vagy
e) a képző szerv a képzési programban foglaltakat megszegi.
9. § (1) A képzés időpontjairól és a képzéssel kapcsolatos egyéb tudni valókról a képző szerv az internetes honlapján nyújt
tájékoztatást.
(2) A képző szervek jegyzékéről, elérhetőségéről, a képzések időpontjairól a Hatóság az internetes honlapján nyújt
tájékoztatást.
3. A pénzügyi szolgáltatás közvetítői hatósági vizsga 10. § Hatósági vizsgát az tehet, aki legalább középfokú végzettséggel rendelkezik, és a hatósági képzést a hatósági vizsgát
megelőző 12 hónapon belül befejezte, amelyet a 7. § (1) bekezdés szerinti igazolással bizonyít.
11. § (1) A hatósági vizsga a 1. mellékletben meghatározott vizsgatárgyakból áll. A hatósági vizsgát valamennyi vizsgatárgyból
egyidejűleg kell letenni.
(2) A hatósági vizsga az 1. mellékletben meghatározott vizsgatárgyak alapszintű szakmai ismeretét kéri számon.
4. A hatósági vizsga általános szabályai 12. § (1) A Hatóság által kijelölt vizsgabiztos kizárólag az a természetes személy lehet, aki legalább középfokú végzettséggel
rendelkezik, és hozzájárul a kijelölés céljából természetes személyazonosító adatai és elérhetősége Hatóság általi
kezeléséhez.
(2) Akivel szemben a Hatóság az ellenőrzése során ismételt vagy súlyos jogszabálysértést, vagy a vizsgaszabályzat
ismételt vagy súlyos megsértését állapítja meg, a megállapítástól számított két évig vizsgabiztosnak nem jelölhető ki.
(3) A vizsgabiztos nem működhet közre a vizsgáztatásban annál a képző szervnél, amellyel munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll.
(4) A vizsgabiztos és a vizsgáztatást ellenőrző személy nem lehet olyan személy, aki a vizsgázóval a Polgári
Törvénykönyvről szóló törvény szerinti hozzátartozói kapcsolatban áll, vagy aki a vizsgázó hatósági képzésében részt
vett.
13. § (1) A hatósági vizsga előre meghatározott helyszínen és időben, számítógépes vizsgaprogram igénybevételével vagy
írásban, magyar nyelvű feleletválasztós feladatlap kitöltésével tehető le.
(2) A képző szervnek rendelkeznie kell a képzés és a hatósági vizsga helyszínén az azon részt vevők létszámának megfelelő
számú számítógéppel és a szükséges számítógépes programokkal.
(3) A hatósági vizsga időtartama alatt a vizsgahelyiségben kizárólag a vizsgázók, vizsgabiztosok, a vizsgáztatást ellenőrző
személyek tartózkodhatnak. A vizsgahelyiségben a hatósági vizsga időtartama alatt a hatósági vizsga biztonságos
lebonyolítása érdekében a vizsgabiztos engedélyével segítő személy is tartózkodhat, ha vele szemben nem állnak
fenn a 12. § (4) bekezdésében foglalt kizáró okok.
(4) A hatósági vizsgára jelentkező személyazonosságának vizsgálata személyazonosító igazolvány vagy
személyazonosság igazolására alkalmas más, arcképes igazolvány adatai alapján történik.
(5) A hatósági vizsga lebonyolítására vonatkozó szabályokat tartalmazó vizsgaszabályzatot a Hatóság elkészíti, és
az internetes honlapján közzéteszi. A pénzügyi szolgáltatás közvetítői hatósági vizsgával kapcsolatos egyéb
tudni valókról a Hatóság az internetes honlapján közleményt tesz közzé.
14. § (1) A hatósági vizsgára történő jelentkezést – a tervezett hatósági vizsga helyszínének és elő ze tes időpontjának
megjelölésével – a képző szerv útján a Hatósághoz kell benyújtani úgy, hogy a jelentkezés a hatósági vizsga megjelölt
elő ze tes időpontját legalább 15 nappal megelőzően megérkezzen a Hatósághoz.
(2) A jelentkezés a 3. mellékletben megjelölt jelentkezési lap kitöltésével történik, amelyet a Hatóság az internetes
honlapján közzétesz. A jelentkezési laphoz csatolni kell a középfokú végzettséget igazoló okirat hiteles másolatát, és
a 19. §-ban meghatározott vizsgadíj megfizetésére vonatkozó igazolást, és a képző szerv által kiállított, a 7. §
(1) bekezdésében meghatározott igazolást. A hatósági vizsgára jelentkező köteles nyilatkozni a jelentkezési lapon
a vizsgaszabályzat elfogadásáról és arról, hogy hozzájárul a jelentkezési lapon szereplő adatainak a tanúsítvány
kiállítása céljából Hatóság általi kezeléséhez.
(3) A hiányosan benyújtott jelentkezést a Hatóság nem fogadja el, azt hiánypótlásra visszaküldi.
(4) A Hatóság minden hatósági vizsgára jelentkező részére a jelentkezéstől számított két hónapon belül köteles
vizsgaidőpontot biztosítani, és arról a jelentkezőt a képző szerv útján írásban értesíteni.
(5) A Hatóság köteles szükséges számú, de havonta – augusztus és december hónapok kivételével – legalább két hatósági
vizsgát szervezni, és azok elő ze tes időpontjait legalább 3 hónappal előre, közlemény formájában az internetes
honlapján közzétenni.
15. § (1) A hatósági vizsgáról vizsgajegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a vizsgabiztos a hatósági vizsgát követő munkanapon
továbbít a Hatóság részére. A vizsgajegyzőkönyv tartalmazza a vizsgázók nevét, aláírását, a hatósági vizsga helyszínét,
kezdő és befejező időpontját, a vizsgabiztos és a vizsgáztatást ellenőrző személyek aláírását, a hatósági vizsga
eredményét vizsgázók szerint. A vizsgajegyzőkönyv tartalmazza továbbá a felfüggesztett vizsgázó nevét,
a felfüggesztés okát és a körülményekre vonatkozó rövid ismertetést.
(2) A hatósági vizsga akkor sikeres, ha a vizsgázó a feladatok megoldására adható összes pontszám legalább 75%-át
elérte.
(3) A pénzügyi szolgáltatás közvetítői hatósági vizsga sikeres letételét a 2. melléklet szerinti tanúsítvány igazolja, amelyet
a Hatóság a vizsgajegyzőkönyvek beérkezését követő 15 napon belül állít ki. A Hatóság az általa a 2. mellékletnek
meg fele lően kiállított tanúsítványokról és a vizsgázókról nyilvántartást vezet. A hatósági vizsga sikeres letételét
igazoló tanúsítványokra a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szabályait kell alkalmazni.
(4) Az elveszett vagy megsemmisült tanúsítvány pótlására igény esetén a Hatóság a nyilvántartása alapján másodlatot
állít ki, amit az igénylő a jelentkezési lapon megjelölt személyes adatainak megadásával igényelhet.
16. § A Hatóság érvényteleníti annak a vizsgázónak a vizsgáját, aki a hatósági vizsgát a Hatóság félrevezetésével, hamis
adatok közlésével, jogszabályban meghatározott feltételek hiányában vagy a vizsgáztatás szabályainak megsértésével
tette le. Amennyiben a tanúsítványt a Hatóság már kiadta, úgy intézkedik annak visszavonásáról.
17. § Sikertelen hatósági vizsgát követő újabb hatósági vizsgára történő jelentkezés a 3. mellékletben megjelölt jelentkezési
lap megfelelő kitöltésével történik, amelyhez csatolni kell a vizsgadíj újbóli befizetésére vonatkozó igazolást.
18. § A hatósági képzéssel és vizsgával kapcsolatban felmerült sérelem esetén a tudomásszerzéstől számított
8 munkanapon belül a képző szervnél benyújtandó kifogásnak van helye. A képző szerv a kifogást – annak
beérkezésétől számított 8 munkanapon belül – megküldi a Hatóságnak kivéve, ha a képző szerv a kifogás tárgyát
képező intézkedését visszavonja, vagy a kifogásnak meg fele lően jár el. A Hatóság a kifogás beérkezésétől számított
22 munkanapon belül a kifogást megvizsgálja, és annak eredményéről értesíti az érintettet.
5. A hatósági vizsga díjának mértékére, megfizetésére és visszatérítésére vonatkozó szabályok
19. § (1) A pénzügyi szolgáltatás közvetítői hatósági vizsga díja kilencezer forint.
(2) A díjat a jelentkező a Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000–00283834–00000000 számú kincstári
előirányzat felhasználási keretszámlájára fizeti be, a közlemény rovatban a jelentkező neve és a „pénzügyi szolgáltatás
közvetítői hatósági vizsgadíj” megjegyzés feltüntetésével. A Hatóság az igazgatási jellegű szolgáltatási díjat
az államháztartásról szóló törvény szerint igazgatási szolgáltatási díjbevételként számolja el.
20. § (1) Ha a jelentkező a hatósági vizsgán nem vesz részt, a képző szerv útján a Hatósághoz a vizsgaidőpontot 2 munkanappal
megelőzően írásban benyújtott kérelmében kérheti a díj visszatérítését. A Hatóság a díjat visszatéríti, ha a kérelem
határidőben megérkezik.
(2) Ha a vizsgázó a hatósági vizsgán önhibáján kívüli váratlan okból nem jelent meg, az akadály megszűnésétől számított
8 munkanapon belül, de legkésőbb az elmulasztott vizsgaidőpontot követő 45 munkanapon belül írásban a képző
szerv útján benyújtott kérelemben – a körülményekre vonatkozó igazolás csatolásával – kérheti a díj utólagos
visszatérítését, vagy térítésmentesen új vizsgaidőpont biztosítását.
6. Záró rendelkezés 21. § E rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
22. § (1) A függő és független biztosításközvetítői hatósági képzés követelményrendszeréről és a hatósági vizsgáról szóló
18/2008. (VI. 13.) PM rendelet (a továb biak ban: Rendelet) 2. § (4) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(Hatóság által vezetett jegyzék azon feltételekkel rendelkező szerveket tartalmazza, melyek)
„e) az 5. § (3) bekezdésének c) és e) pontjában foglaltak miatti törlésére a jegyzékbe való felvételére irányuló
kérelmének benyújtását megelőző két éven belül nem került sor.”
(2) A Rendelet 8. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Hatóság által kijelölt vizsgabiztos kizárólag az a természetes személy lehet, aki
a) felsőfokú végzettséggel rendelkezik, továbbá vagy biztosítási szakjogász képzettséggel rendelkezik, vagy
biztosítónál, biztosításközvetítői tevékenységet folytató gazdasági társaságnál, illetve az államigazgatás pénzügyi,
 illetve gazdasági területén vagy biztosítók, biztosításközvetítők, szaktanácsadók szakmai érdekképviseleti szervénél
legalább 5 éves biztosításszakmai tapasztalatot szerzett, vagy
b) középfokú végzettséggel rendelkezik, és biztosítónál, biztosításközvetítőnél vagy szaktanácsadónál legalább
10 éves biztosításszakmai tapasztalatot szerzett, és
hozzájárul a természetes személyazonosító adatainak (családi és utóneve, születési családi és utóneve, születési helye,
ideje, anyja születési családi és utóneve), továbbá elérhetőségének a Hatóság általi kezeléséhez.”
(3) A Rendelet 8. §-a az (1) bekezdést köve tően a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Akivel szemben a Hatóság az ellenőrzése során ismételt vagy súlyos jogszabálysértést, vagy a vizsgaszabályzat
ismételt vagy súlyos megsértését állapítja meg, ennek megállapításától számított két évig vizsgabiztosnak nem
jelölhető ki.”
(4) A Rendelet 9. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A jelentkezés az 5. számú mellékletben megjelölt jelentkezési lap kitöltésével történik, amelyhez csatolni kell
az érettségi bizonyítvány hiteles másolatát, vagy a 7. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott, a munkáltató által
kiállított, biztosításszakmai tapasztalatra vonatkozó eredeti igazolást. A jelentkezési laphoz csatolni kell továbbá
a 11/A. §-ban meghatározott vizsgadíj megfizetésére vonatkozó igazolást, valamint – a 7. § (4) bekezdésében
meghatározott személyek kivételével – a képző szerv által kiállított, a 4. § (1) bekezdésében meghatározott igazolást.
A vizsgára jelentkező a jelentkezési lapon köteles nyilatkozni a vizsgaszabályzat elfogadásáról és arról, hogy hozzájárul
a természetes személyazonosító adatainak a Hatóság általi kezeléséhez.”
(5) A Rendelet 9. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A Hatóság minden vizsgára jelentkező részére a jelentkezéstől számított két hónapon belül köteles
vizsgaidőpontot biztosítani, és arról a jelentkezőt a képző szerv útján írásban értesíteni.”
(6) A Rendelet 11. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„11. § A hatósági képzéssel, illetve vizsgával kapcsolatban felmerült sérelem esetén a tudomásszerzéstől számított
8 munkanapon belül a képző szervnél benyújtandó kifogásnak van helye. A képző szerv a kifogást – annak
beérkezésétől számított 8 munkanapon belül – megküldi a Hatóságnak, kivéve, ha a képző szerv a kifogás tárgyát
képező intézkedését visszavonja, illetve a kifogásnak meg fele lően jár el. A Hatóság a kifogás beérkezésétől számított
22 munkanapon belül a kifogást megvizsgálja, és annak eredményéről értesíti az érintettet.”
(7) A Rendelet 11/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A vizsgadíjat a jelentkező a Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00283834-00000000 számú
kincstári előirányzat felhasználási keretszámlájára fizeti be, a közlemény rovatban a jelentkező neve és
a „biztosításközvetítői hatósági vizsgadíj” megjegyzés feltüntetésével.”
(8) A Rendelet 11/A. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A Hatóság az igazgatási jellegű szolgáltatási díjat az államháztartásról szóló törvény szerint igazgatási szolgáltatási
díjbevételként számolja el.”
(9) A Rendelet 11/B. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha a jelentkező a hatósági vizsgán nem vesz részt, a képző szerv útján a Hatósághoz a vizsgaidőpontot
2 munkanappal megelőzően írásban benyújtott kérelemben kérheti a vizsgadíj visszatérítését. A Hatóság a vizsgadíjat
visszatéríti, ha a kérelem határidőben megérkezik.”
(10) A Rendelet a következő 12/A. §-sal egészül ki:
„12/A. § A pénzügyi szolgáltatás közvetítői hatósági képzés követelményrendszeréről és a hatósági vizsgáról szóló
18/2010. (IV. 29.) PM rendelet 22. és 23. § által módosított rendelkezéseket a hatályba lépését köve tően indult képzések
és vizsgák esetén kell alkalmazni.”
23. § (1) A Rendelet 9. § (7) bekezdésében a „90 nappal” szövegrész helyébe a „3 hónappal” szövegrész lép.
(2) A Rendelet 11/B. § (2) bekezdésében a „15 napon” szövegrész helyébe a „8 munkanapon”, a „60 napon” szövegrész
helyébe a „45 munkanapon” szövegrész lép. 24. § A hatálybalépést követő napon hatályát veszti az e rendelet 22. és 23 §-a.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
15/2017. (VI. 7.) MvM rendelete a minimális építőipari rezsióradíj 2017. mértékéről.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (2)  bekezdés 6.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 10.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Építőipari Ágazati Párbeszéd Bizottság ajánlása alapján az  építőipari rezsióradíj 2017. évre meghatározott,
általános forgalmi adó nélküli legkisebb mértéke 2870 forint/óra.
2. § A minimális építőipari rezsióradíj egyes költségnemeire vonatkozó értékeket az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a minimális építőipari rezsióradíj 2016. évi mértékéről szóló 27/2016. (IX. 14.) MvM rendelet.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1035/2012. (II. 21.) Korm. határozata Magyarország Nemzeti Biztonsági Stratégiájáról.
1. A kormány elfogadja a határozat 1. mellékletében foglalt Magyarország Nemzeti Biztonsági Stratégiáját.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Ezzel egyidejűleg a Magyar Köztársaság nemzeti biztonsági stratégiájáról szóló 2073/2004. (IV. 15.) Korm. határozat
hatályát veszti. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
12/2013. (II. 12.) EMMI rendelete a felsőoktatási, valamint az államilag elismert nyelvvizsgarendszer működésével kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjáról, azok mértékéről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (3) bekezdés d) pontjában és a 110. § (4) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –, a 9. § a) és b) pontja tekintetében
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A felsőoktatási tárgyú eljárásokban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjra vonatkozó szabályok
1. § (1) Az Oktatási Hivatal felsőoktatási eljárásai során az 1. mellékletben meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat
kell fizetni. (2) Az (1) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjat az eljárás kezdeményezőjének az Oktatási Hivatal kincstárnál
vezetett 10032000-00282637-00000000 számú fizetési számlájára, az eljárás kezdeményezésével egyidejűleg kell
megfizetni. 2. § (1) Az 1. § szerint megfizetett igazgatási szolgáltatási díj – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az Oktatási Hivatal
bevétele. (2) A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságot illeti
a) a felsőoktatási intézmény működési engedélyezése, valamint alapképzési, illetve mesterképzési szak
indításának, felsőoktatási szakképzés indításának, doktori iskola létesítésének nyilvántartásba vétele céljából
indított, b) – ha tudományos és ehhez kapcsolódó oktatási, kutatási kérdések tekintetében a Magyar Felsőoktatási
Akkreditációs Bizottság szakvéleménye szükséges – az alapító okiratban szereplő és ahhoz kapcsolódó adatok
nyilvántartásba vétele, módosítása céljából indított, c) a külföldi felsőoktatási intézmény magyarországi működésének engedélyezése, továbbá a működési
engedéllyel rendelkező külföldi felsőoktatási intézmény képzésindításának nyilvántartásba vétele céljából
indított elsőfokú közigazgatási hatósági eljárás esetén fizetendő igazgatási szolgáltatási díjnak az 1. mellékletben
meghatározott része. 3. § (1) Az Oktatási Hivatal felsőoktatási eljárásban hozott döntése elleni fellebbezés esetén az oktatásért felelős miniszter
által lefolytatott másodfokú eljárásért az 1. mellékletben meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell
fizetni. (2) Az (1) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjat az elsőfokú döntés elleni fellebbezés benyújtójának az oktatásért
felelős miniszter által vezetett minisztérium kincstárnál vezetett 10032000-01425190-00000000 számú fizetési
számlájára, a fellebbezés benyújtásával egyidejűleg kell megfizetnie. (3) Az (1) és (2) bekezdés szerint megfizetett igazgatási szolgáltatási díj – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel –
az oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium bevétele. A fellebbezéssel befizetett díjat vissza kell fizetni,
ha a felülvizsgált elsőfokú döntés az ügyfél hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult.
(4) A Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságot illeti a) a felsőoktatási intézmény működési engedélyezése, valamint alapképzési, illetve mesterképzési szak
indításának, felsőoktatási szakképzés indításának, doktori iskola létesítésének nyilvántartásba vétele céljából
indított, b) – ha tudományos és ehhez kapcsolódó oktatási, kutatási kérdések tekintetében a Magyar Felsőoktatási
Akkreditációs Bizottság szakvéleménye szükséges – az alapító okiratban szereplő és ahhoz kapcsolódó adatok
nyilvántartásba vétele, módosítása céljából indított, c) a külföldi felsőoktatási intézmény magyarországi működésének engedélyezése, továbbá a működési
engedéllyel rendelkező külföldi felsőoktatási intézmény képzésindításának nyilvántartásba vétele céljából
indított másodfokú közigazgatási hatósági eljárás esetén fizetendő igazgatási szolgáltatási díjnak az 1. mellékletben
meghatározott része. 2. Az államilag elismert nyelvvizsgarendszer működésével kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárásban
fizetendő igazgatási szolgáltatási díjra vonatkozó szabályok 4. § (1) Az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatásról és a külföldön kiállított, idegennyelv-tudást
igazoló nyelvvizsga-bizonyítványok Magyarországon történő honosításáról szóló 137/2008. (V. 16.) Korm. rendelet
szerinti a) akkreditáció és b) külföldön kiállított nyelvvizsga-bizonyítványok honosítása
kapcsán a 2. mellékletben meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjat az Oktatási Hivatal kincstárnál vezetett
10032000-00282637-00000000 számú fizetési számlájára, az eljárás kezdeményezésével egyidejűleg kell megfizetni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerint megfizetett igazgatási szolgáltatási díj az Oktatási Hivatal bevétele.
5. § (1) Az Oktatási Hivatal államilag elismert nyelvvizsgarendszer működésével kapcsolatos közigazgatási hatósági
eljárásban hozott döntése elleni fellebbezés esetén az oktatásért felelős miniszter által lefolytatott másodfokú
eljárásért a 2. mellékletben meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjat az elsőfokú döntés elleni fellebbezés benyújtójának az oktatásért
felelős miniszter által vezetett minisztérium kincstárnál vezetett 10032000-01425190-00000000 számú fizetési
számlájára, a fellebbezés benyújtásával egyidejűleg kell megfizetnie. (3) Az (1) és (2) bekezdés szerint megfizetett igazgatási szolgáltatási díj az oktatásért felelős miniszter által vezetett
minisztérium bevétele. A fellebbezéssel befizetett díjat vissza kell fizetni, ha a felülvizsgált elsőfokú döntés az ügyfél
hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult. 3. Közös szabályok
6. § Az e rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjak tekintetében
a) az igazgatási szolgáltatási díjfizetési kötelezettségre az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
(a továbbiakban: Itv.) 28. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat,
b) az igazgatási szolgáltatási díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (1) bekezdésének
fizetési alanyára vonatkozó rendelkezését, valamint 31. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon e rendelet alkalmazásában igazgatási szolgáltatási díjat kell
érteni. 4. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
8. § E rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő a) felsőoktatási eljárásban az igazgatási szolgáltatási díjfizetési kötelezettségre, az igazgatási szolgáltatási
díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására és az igazgatási szolgáltatási díj mértékére a felsőoktatási
hatósági eljárási díjakról szóló 8/2006. (IX. 7.) OKM rendelet,
b) államilag elismert nyelvvizsgarendszer működésével kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárásban
az igazgatási szolgáltatási díjfizetési kötelezettségre, az igazgatási szolgáltatási díjfizetésre kötelezettek
körének megállapítására és az igazgatási szolgáltatási díj mértékére az államilag elismert nyelvvizsga egységes
követelményrendszeréről és annak felülvizsgálatáról, az akkreditációs eljárásról, valamint a nyelvvizsga díjairól
szóló 30/1999. (VII. 21.) OM rendelet e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos szabályait kell alkalmazni.
9. § Hatályát veszti a) az államilag elismert nyelvvizsga egységes követelményrendszeréről és annak felülvizsgálatáról,
az akkreditációs eljárásról, valamint a nyelvvizsga díjairól szóló 30/1999. (VII. 21.) OM rendelet,
b) a külföldön kiállított, idegennyelv-tudást igazoló nyelvvizsga-bizonyítványok Magyarországon történő
honosításáról szóló 26/2000. (VIII. 31.) OM rendelet, c) a felsőoktatási hatósági eljárási díjakról szóló 8/2006. (IX. 7.) OKM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
1559/2017. (VIII. 21.) Korm. határozata a Népművészet Mestere díj 2017. adományozásáról.
Magyarország Kormánya 2017-ben Gilyén Miklós táncosnak,
ifj. Kalló Ferenc táncosnak,
Kovács Zoltán csont- és szarufaragónak,
Les Gábor fazekasnak,
Paranai Józsefné hímzőnek,
Szakáll Miklósné énekesnek,
Szilágyi Anna énekesnek,
Szolga-Géczi Julianna fazekasnak,
Takács Piroska énekesnek,
Tankó Dezső furulyásnak
a Népművészet Mestere díjat adományozza. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
76/2010. (HK 18.) HM FLÜ intézkedése „Kiegészítés az An-26 típusú repülőgép Egységes Műszaki Kiszolgálási Szakutasításához 2. könyv” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján a „Kiegészítés az An-26 típusú repülőgép
Egységes Műszaki Kiszolgálási Szakutasításához 2.
könyv” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az
alábbi
adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség An-26 típusú repülőgépeket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. A „Kiegészítés az An-26 típusú repülőgép Egységes
Műszaki Kiszolgálási Szakutasításához 2. könyv” című
főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az An-26 típusú repülőgépeket alkalmazó katonai szervezetek repülő mérnök-műszaki szakszemélyzete részleteiben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Keszthelyi Gyula s. k.,
vezérigazgató


text:
13/2013. (II. 1.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Jordánia Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és Jordánia Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló
megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozását követően
a megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
35/2008. (I. 30.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök
előterjesztésére
az európai színvonalú közigazgatás megteremtése, a
polgárbarát központú hivatalok kialakítása érdekében végzett tevékenysége, életútja elismeréseként
dr. Sinka József Mártonnak, a Budapest Főváros
XIII. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala címzetes főjegyzőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
LOVAGKERESZTJE polgári tagozata posztumusz kitüntetést adományozom.
Budapest, 2008. január 17. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
535/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy Gábort
2019. január 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
104/2011. (VII. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva S. R. M.
magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 15-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyet ért Ön azzal, hogy az Önkormányzatok Polgármesterei kiemelt szerepet kapjanak a munkahelyek teremtésében,
a Törvény által?” Az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. §
(3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
melléklete határozza meg. Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került meghatározásra az aláírásgyűjtés célja, azaz
hogy az indítványozó országos népszavazáshoz vagy országos népi kezdeményezéshez kíván aláírást gyűjteni.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, ha az
nem felel meg a Ve.-ben foglalt követelményeknek. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának e) pontján, a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésein, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
149/2011. (VIII. 10.) Korm. rendelete a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásában és felszámolási eljárásában közreműködő állami felszámoló adatainak nyilvántartásba vételével és közigazgatási hatósági ellenőrzésével összefüggő eljárási szabályokról.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (1) bekezdésében, valamint (2) bekezdés
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 66. § (2) bekezdése
szerinti – a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásában és
felszámolási eljárásában közreműködő és e minőségében eljáró – állami felszámoló adatainak, továbbá a Cstv.
27/C. §-ában meghatározott személyek adatainak nyilvántartásba vételére vonatkozóan az adatokat és azok
változását az állami felszámoló vezetője jelenti be a felszámolói névjegyzéket vezető közigazgatási szervnek
(a továbbiakban: közigazgatási szerv). A bejelentéshez csatolni kell azon adatokat igazoló okiratokat is, melyeket
a közigazgatási szerv a külön jogszabályok szerint nem ismerhet meg. A közigazgatási szerv eljárásában az ügyintézési
határidő 15 nap. Az adatok nyilvántartásba vételére és törlésére a felszámolók névjegyzékéről szóló 114/2006. (V. 12.)
Korm. rendeletet – a Cstv.-ben és e rendeletben foglalt eltérésekkel – kell alkalmazni.
2. § (1) A közigazgatási szerv hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja, hogy az állami felszámoló megfelel-e a Cstv. szerinti
feltételeknek. Ezzel összefüggésben külön adatszolgáltatást rendelhet el és helyszíni ellenőrzést is végezhet.
Az ellenőrzés során megvizsgálhatja azt is, hogy az állami felszámoló szervezeti felépítése, belső döntéshozatali rendje
és ellenőrzési rendszere biztosítja-e, hogy a felszámoló a rá vonatkozó jogszabályi feltételeket teljesíti, és biztosítja-e,
hogy felszámoló, illetve az általa kinevezett felszámolóbiztosok nem esnek a törvényben meghatározott kizáró ok alá,
illetve azt haladéktalanul megszüntetik. Indokolt esetben intézkedési terv készítését is előírhatja a közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben (a továbbiakban: Ket.) meghatározott
intézkedések keretében, illetve a Ket.-ben és a Cstv.-ben meghatározott jogkövetkezmények alkalmazása mellett.
(2) A közigazgatási szerv akkor is hatósági ellenőrzést tart, ha az (1) bekezdés szerinti eljárása során határozatban rendelte
el a jogszabályi kötelezettségek teljesítését. 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § A felszámolók névjegyzékéről szóló 114/2006. (V. 12.) Korm. rendelet 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § Felszámoló az a 2. § (1) bekezdése szerinti gazdasági társaság lehet,
a) amely a felszámolók névjegyzékében szerepel, vagy b) amelyet a Kormány a Cstv. 66. § (2) bekezdésében és 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltak alapján állami
felszámolóként kijelöl.” Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
278/2018. (VI. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pincze Tamást
a 2018. június 15. napjától 2021. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
520/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Fuér Angéla Máriát 2019. május 27-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
11/2013. (IV. 24.) KüM közleménye a Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 152/2012. (VII. 10.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 152/2012. (VII. 10.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2012. július 10-én megjelent, 89. számában kihirdetett,
a Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az Európai Közösség és
Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló,
Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv 11. cikk (1) bekezdése a
hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„E Végrehajtási Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás 18. cikke szerinti visszafogadási vegyes bizottságnak az
Eljárási Szabályzat elfogadásáról szóló 1/2008. számú, az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina között az engedély
nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás alapján felállított visszafogadási vegyes bizottsági
határozata 7. cikkével összhangban történő értesítését követő harmincadik (30.) napon lép hatályba. A visszafogadási
vegyes bizottság értesítésére haladéktalanul azt követően kerül sor, hogy a Szerződő Felek e Végrehajtási Jegyzőkönyv
kötelező hatályának elismeréséhez szükséges belső jogi eljárásaik lefolytatásáról kölcsönösen értesítették egymást.”
A visszafogadási vegyes bizottsági értesítés időpontja: 2013. március 25.
A hatálybalépés időpontja: 2013. április 24.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 152/2012. (VII. 10.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom,
hogy a Magyar Közlöny 2012. július 10-én megjelent, 89. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya
és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa
között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án aláírt
Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 152/2012. (VII. 10.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a
2013. április 24-én, azaz kettőezer-tizenhárom április huszonnegyedikén lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
1940/2017. (XII. 8.) Korm. határozata a részben térítésköteles mezőgazdasági vízszolgáltatás biztosítása érdekében szükséges intézkedésről, valamint a vízügyi igazgatási szervek 2017. május 1. és 2017. október 15. közötti időszakban jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvíz, belvíz, és helyi vízkár elleni védekezési, továbbá vízminőség-védelmi tevékenységének finanszírozásáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a részben térítésköteles mezőgazdasági vízszolgáltatás
finanszírozása érdekében egyszeri jelleggel 251 997 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
17. Vízügyi Igazgatóságok cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. a  Kvtv. 4.  melléklet 2.  pontjában meghatározott jogkörében eljárva jóváhagyja a  vízügyi igazgatási szervek
2017. május 1. és 2017. október 15. közötti időszakban jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvíz, belvíz és helyi
vízkár elleni védekezési, valamint vízminőség-védelmi tevékenységének finanszírozása céljából a Kvtv. 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 50. Víz-,
környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás jogcímcsoportnak 227 821 000 forint összeggel történő túllépését.
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2010. (VIII. 4.) VM rendelete a zöldség-gyümölcs termelői szervezetek kiegészítő nemzeti támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. feldolgozóipari tevékenység: üzletszerű gazdasági tevékenység keretében egy terméknek a termék eredeti
állapotát lényegesen megváltoztató élelmiszer-előállítási műveletekkel fogyasztásra kész állapotba hozatala;
2. forgalomba hozott termék értéke: a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és
az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i
1580/2007/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: bizottsági rendelet) 44. és 52. cikke szerint számított érték;
3. kiskereskedelmi tevékenység: üzletszerű gazdasági tevékenység keretében termékek forgalmazása és az ezzel
közvetlenül összefüggő szolgáltatások nyújtása a végső felhasználó részére, ideértve a vendéglátást is.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdések tekintetében a zöldség-gyümölcs termelői csoportok és termelői
szervezetek nemzeti szabályozásáról szóló 67/2009. (VI. 9.) FVM rendeletben (a továbbiakban: R.) és a bizottsági
rendeletben foglaltak az irányadók.
2. § A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletének I. melléklete szerinti Közép-Magyarország (HU1), és Alföld és Észak (HU3),
valamint a Dunántúl (HU2) NUTS1 régióban működő termelői szervezetek a mezőgazdasági piacok közös
szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az
egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet
(a továbbiakban: tanácsi rendelet) 103e. cikkében meghatározott kiegészítő nemzeti támogatást vehetnek igénybe
2010. évi működési alapjuk kiegészítésére, a termelői szervezetek társulása keretében meg valósított
együttműködéseik érdekében.
3. § (1) Az e rendelet szerinti támogatás forrása a 2010. évben a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi
CXXX. törvény 1. számú melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 4. alcím, 8. jogcímcsoport, Egyes
speciális szövetkezések (TÉSZ, BÉSZ) támogatása 1. előirányzat, 5. kiemelt előirányzata, valamint az Európai
Mezőgazdasági Garancia Alap.
(2) A termelői szervezetek társulásának termelői szervezet tagját megillető támogatás mértéke az általa a tárgyévet
megelőző évben forgalomba hozott termék értékének három százaléka. A támogatás alapjába be kell számítani az
R. 4. § (4) bekezdésének megfelelően forgalomba hozott termék értékét is.
4. § (1) A 3. § (2) bekezdésében meghatározott támogatáson felül többlettámogatást vehetnek igénybe azok a termelői
szervezetek, amelyek a (2) és (3) bekezdés szerint 2010. évben a termelői szervezetek társulása közreműködésével
közvetlenül kiskereskedelemi, feldolgozóipari tevékenységet főtevékenységként folytató vállalkozások részére vagy
külföldi székhelyű kereskedelmi vállalkozások részére értékesítenek.
(2) Termelői szervezetek társulása közreműködésével történő értékesítés valósul meg az elismerés hatálya alá tartozó
termékek vagy azok egy része vonatkozásában, amennyiben
a) a termelői szervezet társulása a tagjának termékét maga értékesíti, vagy
b) a tag a termelői szervezet társulásával szerződött partner részére közvetlenül értékesít.
(3) A többlettámogatás szempontjából a termelői szervezetek társulása közreműködésével közvetlenül
kiskereskedelemi, feldolgozóipari tevékenységet főtevékenységként folytató vállalkozások részére vagy külföldi
székhelyű kereskedelmi vállalkozások részére történő értékesítés akkor vehető figyelembe, ha 2010-ben a forgalomba
hozott termék értékén belül az ilyen értékesítés a társulás minden egyes termelői szervezet tagja tekintetében
meghaladja az általa 2010. második félévében forgalomba hozott termék értékének
a) ötven százalékát a 2010. július 1-je előtt elismert társulások esetében,
b) huszonöt százalékát a 2010. július 1-jén vagy azt követően elismert társulások vagy korábban elismert
társulásokba azt követően belépő termelői szervezetek esetében.
(4) A többlettámogatás mértéke a társulás termelői szervezet és zöldség-gyümölcs termelői csoport tagjai által az elmúlt
három év átlagában forgalomba hozott termék értékének legfeljebb négy százaléka. A támogatás alapjába be kell
számítani az R. 4. § (4) bekezdésének megfelelően forgalomba hozott termék értékét is.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott többlettámogatás szempontjából azon termelői szervezetek társulásai vehetők
figyelembe, amelyek az R 11. § (3) bekezdése szerinti elismerési kérelmüket legkésőbb 2010. augusztus 31-ig
benyújtják.
(6) E § szerinti többlettámogatás az 5. § (1) bekezdése szerinti kérelem alapján a termelői szervezetek társulásában részt
vevő termelői szervezetek között kerül felosztásra az elmúlt három év átlagában általuk forgalomba hozott termék
értékének arányában.
5. § (1) A kiegészítő nemzeti pénzügyi támogatás igénybevétele érdekében a működési program módosítása iránti kérelmet
az R. 15. § (6) bekezdésének megfelelően 2010. augusztus 31-ig a Vidékfejlesztési Minisztériumhoz kell benyújtani.
A kérelemmel együtt kell benyújtani a 3. § (2) bekezdésben és a 4. §-ban meghatározottak fennállását igazoló,
az 1. mellékletben felsorolt dokumentumokat és a 2. mellékletben szereplő kitöltött táblázatot.
(2) A 4. § (4) bekezdésében meghatározott mértékű, a 2010. évi működési alapot kiegészítő nemzeti támogatási összeg
a működési program azon intézkedéseire hagyható jóvá, amelyek kapcsolódnak azon termelői szervezetek társulása
elismeréséhez, amelynek a termelői szervezet tagja.
(3) A módosítás eredményeképpen a működési alap a bizottsági rendelet 67. cikk (2) bekezdésének c) pontjában
szabályozottakon felül legfeljebb a nemzeti kiegészítő támogatás, illetve ennek legnagyobb mértékét meghatározó,
a tanácsi rendelet 103b. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás mértékével nőhet.
(4) Többlettámogatás legfeljebb a termelői szervezeteknek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatásról szóló, 2010. június
30-i C(2010)4314. Bizottsági Határozat szerint kifizethető támogatási összeg és a 3. § (2) bekezdése alapján
jóváhagyható támogatási keret különbségének mértékéig hagyható jóvá. Amennyiben az (1) bekezdésnek
megfelelően benyújtott kérelmek alapján összesen jóváhagyható többlettámogatás meghaladja ezt az összeget, úgy
az agrárpolitikáért felelős miniszter arányos visszaosztást követően hagyja jóvá a kérelmeket.
(5) A 3. § (2) bekezdésében meghatározott mértékű, a 2010. évi működési alapot kiegészítő nemzeti támogatási összeg
húsz százalékát az intézkedések meg valósításához szükséges szaktanácsadási, kutatási, oktatási tevékenységek
végrehajtásához kell felhasználni.
6. § (1) A termelői szervezetek társulása termelői szervezet tagjainak a kiegészítő nemzeti támogatás kifizetése iránti kérelmét
a bizottsági rendelet 95. cikkének megfelelően a tanácsi rendelet 103d. cikkében hivatkozott támogatás igénylésével
együtt, egységes kérelemben a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített
és az MVH honlapján legkésőbb 2010. szeptember 30-ig közzétett, a 3. mellékletben meghatározott adattartalmú
formanyomtatványon kell benyújtani az MVH-hoz. A bizottsági rendelet 73. cikke szerinti részleges kifizetés iránti
kérelem egy vagy több naptári hónapra vonatkozhat. Adott hónapra egy alkalommal nyújtható be részleges kifizetés
iránti kérelem.
(2) A támogatás kifizetése iránti kérelemhez csatolni kell a 4. § (3) bekezdésében meghatározottak bizonyítását szolgáló,
az értékesítés irányát és mértékét bemutató összesítő kimutatásokat és dokumentumokat. Az összesítő kimutatásnak
tartalmaznia kell a vevő nevét, székhelyét, statisztikai számjelét, és a részére forgalomba hozott termék összesített
értékét.
(3) A nemzeti kiegészítő támogatás felhasználását a működési program kapcsán 2010-ben felmerült kiadásokkal kell
igazolni. A termelői szervezet az elszámolni kívánt számla értékét, mint a támogatás felhasználásának igazolását
a tanácsi rendelet 103d. cikk szerinti közösségi pénzügyi támogatás és a kiegészítő nemzeti támogatás között
megoszthatja.
(4) A kiegészítő nemzeti támogatás a felhasználását igazoló számla elszámolni kívánt nettó értékének 100%-áig terjedhet.
(5) Ha a többlettámogatásnak a 4. § (1)–(3) bekezdés szerinti feltételei nem teljesülnek, a működési program kiadása
a többlettámogatás felhasználásaként nem számolható el. Záró rendelkezések
7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) A zöldség-gyümölcs termelői szervezetek kiegészítő nemzeti támogatásáról szóló 69/2009. (VI. 18.) FVM rendelet
2010. október 15-én hatályát veszti. Az Európai Unió jogának való megfelelés
8. § Ez a rendelet
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) szóló, 2007. október 22-i
1234/2007/EK tanácsi rendelet,
b) a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó
végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
27/2013. (I. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nikula Valériát 2012. július 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1068/2012. (III. 20.) Korm. határozata a Nemzeti Önkéntes Stratégia 2012–2020 elfogadásáról és a végrehajtásához szükséges középtávú feladatokról.
A Kormány a személyeknek és közösségeiknek más vagy mások javára a társadalmi szolidaritás jegyében végzett önkéntes
tevékenységét elismerve, annak elősegítésére – építve és számítva az állami és az önkormányzati szervek, az egyházak, a helyi
közösségek, a civil szervezetek együttműködésére – a következő határozatot hozza:
1. A Kormány elfogadja a jelen határozat 1. mellékletét képező „Nemzeti Önkéntes Stratégia 2012–2020” című
dokumentumot (a továbbiakban: Stratégiai terv). 2. A Kormány a Stratégiai tervben foglaltak végrehajtása céljából felkéri az önkéntességgel foglalkozó civil szervezeteket,
egyházakat, egyéb érintett szervezeteket, hogy tevékenységükkel működjenek közre és vállaljanak aktív szerepet
a Stratégiai terv célkitűzéseinek megvalósulásában. 3. A Kormány a Stratégiai terv végrehajtása érdekében az alábbi középtávú feladatokat állapítja meg:
a) a pedagógusok továbbképzésének szakmai, tartalmi elemei közé be kell emelni az önkéntesség oktatását,
az önkéntes programok megszervezésére vonatkozó jó gyakorlatok ismertetését;
Felelős: oktatásért felelős miniszter Határidő: 2014. december 31.
Forrás: nincs pénzügyi forrásigénye b) az önkéntes tevékenység végzéséhez az önkéntesek felkészítése céljából – a költségvetési források
függvényében – meg kell vizsgálni a pályázati források biztosításának lehetőségét;
Felelős: önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter
Határidő: 2013. június 30. Forrás: Európai Unió 2014–2020 közötti költségvetése, központi költségvetés
c) a hazai pályázati források felosztása során kiemelt figyelmet kell fordítani az önkéntesség szempontjainak
érvényesítésére; Felelős: társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter
önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter Határidő: folyamatos
Forrás: nincs pénzügyi forrásigénye d) az önkéntesség szakterületén összegyűlt hazai és nemzetközi jó gyakorlatok megismertetésére, az egyházi, civil,
gazdasági és kormányzati szektor együttműködésének elősegítése érdekében meg kell vizsgálni, hogy milyen
pályázati források biztosíthatóak közreadásukra; Felelős: társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter
önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter Határidő: folyamatos
Forrás: Európai Unió 2014–2020 közötti költségvetése központi költségvetés
e) felül kell vizsgálni a munkavégzéssel kapcsolatos jogszabályokat annak érdekében, hogy kialakításra kerülhessen
egy „önkéntesbarát” jogszabályrendszer; Felelős: foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter Határidő: 2013. június 30.
Forrás: nincs pénzügyi forrásigénye f) felül kell vizsgálni a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi LXXXVIII. törvényben meghatározott
ellenszolgáltatásnak nem minősülő juttatások körét, az általa biztosított kedvezmények kiterjesztésének
lehetőségét a közhasznú minősítéssel nem rendelkező szervezetek számára, továbbá az önkéntes
tevékenységben részt vevő felek szabályozásának meghatározását; Felelős: önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter
Határidő: 2013. június 30. Forrás: nincs pénzügyi forrásigénye
g) meg kell vizsgálni a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi LXXXVIII. törvény szabályozási rendszere
és a gazdasági társaságok szabályozása közötti kapcsolódási lehetőségeket;
Felelős: önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter
Határidő: 2013. június 30. Forrás: nincs pénzügyi forrásigénye
h) informatikai szempontból tovább kell fejleszteni a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi
LXXXVIII. törvény szerint nyilvántartott szervezetek adatbázisát a hatékonyabb felhasználhatóság érdekében;
Felelős: társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter
önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter Határidő: 2013. június 30.
Forrás: Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet
XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet 20/20/3 címrendi besorolású a „Család, esélyteremtési
és önkéntes házak támogatása” megnevezésű fejezeti kezelésű előirányzat
i) meg kell vizsgálni pályázati források biztosításának lehetőségét az Európai Unió 2014–2020 közötti
költségvetésének terhére, az önkéntes tevékenységet koordináló megyei és kistérségi hatókörű országos
szolgáltató hálózat működtetésére és fejlesztésére; Felelős: társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter
önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter gazdaságpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2013. június 30. Forrás: Európai Unió 2014–2020 közötti költségvetése
központi költségvetés j) meg kell vizsgálni az ÖTLET hosszú távú önkéntes program újraindításának lehetőségeit;
Felelős: önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter
Határidő: 2012. december 31. Forrás: Európai Unió 2014–2020 közötti költségvetése
központi költségvetés k) a költségvetési lehetőségek függvényében meg kell vizsgálni egy olyan pályázati program elindításának
lehetőségét, amely az önkéntességen keresztül integrálja a hátrányos helyzetű csoportokat;
Felelős: egyenlő bánásmód biztosításáért és társadalmi felzárkózásért felelős miniszter
önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter Határidő: 2013. június 30.
Forrás: Európai Unió 2014–2020 közötti költségvetése l) a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) ajánlásait be kell építeni a Központi Statisztikai Hivatal önkéntességre
vonatkozó, lakosság körében végzett kutatásaiba, adatgyűjtéseibe, és azt kétévenként kiegészítő felvétel
formájában a költségvetési lehetőségek függvényében kell lekérdezni; Felelős: Központi Statisztikai Hivatal elnöke
társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter Határidő: 2013. december 31.
Forrás: az adott évi központi költségvetésben az önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika
kidolgozásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumhoz tartozó fejezeti kezelésű előirányzat
m) országos, reprezentatív kutatást kell ötévente – első ízben 2013-ban – készíteni az önkéntességről;
Felelős: önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter
Határidő: 2013. december 31., ezt követően ötévente Forrás: az adott évi központi költségvetés
n) Önkéntességért Díjat kell alapítani, évenként történő rendszeres átadás mellett;
Felelős: önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter
Határidő: 2012. december 31. Forrás: Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet
XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet 20/20/3 címrendi besorolású a „Család, esélyteremtési
és önkéntes házak támogatása” megnevezésű fejezeti kezelésű előirányzat, ezt követően
a költségvetési lehetőségek függvényében az adott évi központi költségvetésben
az önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter által vezetett
minisztériumhoz tartozó fejezeti kezelésű előirányzat o) meg kell vizsgálni az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest felállításába és működésébe
történő magyar bekapcsolódás lehetőségeit, valamint meg kell kezdeni az önkéntesség külkapcsolati – így
különösen a határon túli magyarságot érintő –, nemzetközi fejlesztési együttműködés, nemzetközi humanitárius
segítségnyújtás vonatkozásainak kidolgozását; Felelős: külügyminiszter Határidő: folyamatos Forrás: nemzetközi humanitárius területen társadalmi társ-finanszírozás
adományozás p) népszerűsíteni kell az önkéntes tevékenységet az elektronikus és nyomtatott sajtóban, illetve a média egyéb
csatornáin. Felelős: önkéntességgel kapcsolatos kormányzati politika kidolgozásáért felelős miniszter
társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter Határidő: folyamatos
Forrás: nincs pénzügyi forrásigénye 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1429/2012. (X. 8.) Korm. határozata a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének a megállapításáról.
A Kormány
1. megállapítja a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akciótervét az
1. melléklet szerint,
2. jóváhagyja az 1. pontban szereplő prioritások vonatkozásában a 2007–2008. közötti időszakra és a 2009–2010. közötti
időszakra szóló akciótervek végrehajtása során keletkezett maradványok áttervezését a 2011–2013. közötti időszakra
szóló akciótervbe,
3. visszavonja a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének és a Társadalmi
Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének módosításáról szóló 1453/2011. (XII. 22.)
Korm. határozat 2. pontját, és 2. mellékletét.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
105/2008. (HK 20.) HM utasítása a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonái, közalkalmazottai és köztisztviselői 2008. megajándékozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a 97. § (1) bekezdésének
n) és o) pontjaiban foglalt feladatok végrehajtása érdekében – a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 125. §-a, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992.
évi XXIII. törvény 49/H. §-a, valamint a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 165. §-a alapján –
a személyi állomány 2008. évi megajándékozásáról a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói
irányítása és közvetlen felügyelete alá tartozó, valamint a
HM államtitkára által felügyelt szervezetekre, a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A honvédelmi szervezetek állományába tartozó hivatásos és szerződéses katonák (ideértve a rendelkezési állományban lévőket is), köztisztviselők, közalkalmazottak
és ügyészségi alkalmazottak – a 3. §-ban foglaltak kivételével – az egész évben végzett kiemelkedő munkájuk elismeréseként, a karácsonyi, valamint az újévi ünnepekre tekintettel élelmiszer-utalvány formájában 3 tömb, tömbönként 6000 Ft értékű ajándékutalványt kapnak.
(2) Az ajándékutalványokra a részmunkaidőben foglalkoztatottak is teljes összegben jogosultak.
(3) Az ajándékutalványok közül az elsőt 2008. december 19-én, a másodikat 23-án, a harmadikat pedig 29-én
kell átadni.
3. § Nem jogosultak ajándékutalványra azok, akiknek a jogviszonya a 2. § (3) bekezdés szerinti napokon nem állt
fenn, valamint akik ezekben az időpontokban
a) felmentési idejüket töltik, és mentesítve vannak a
szolgálatteljesítés (munkavégzés) alól,
b) gyermekgondozási díjban, illetve gyermekgondozási
segélyben részesülnek kivéve, ha a gyermekgondozási se-
gély folyósítása mellett honvédelmi szervezetnél szolgálatot teljesítenek, munkát végeznek,
c) bármilyen jogcímen igénybe vett 30 napot meghaladó
illetmény nélküli szabadságon vannak,
d) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya alá tartoznak,
e) megbízási szerződés alapján kerülnek foglalkoztatásra,
f) a Hjt. 46. § (3) bekezdése alá tartozó más szervhez ve
zényeltek, kivéve, ha illetményüket közvetlenül a HM fejezet költségvetése személyi kiadások előirányzata terhére
kapják.
4. § Az ajándékutalványokat központi megrendelés alapján
az illetékes vállalat december 15-ig szállítja ki a katonai
szervezetek részére.
5. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba és 2009.
január 1-jén a hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1/2016. (I. 13.) MNB rendelete a jegybanki információs rendszerhez egyes devizaalapú, fogyasztói kölcsönszerződésekből eredő követelések forintra átváltásához kapcsolódóan teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (6)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya az  egyes fogyasztói kölcsönszerződésekből eredő követelések forintra átváltásával
kapcsolatos kérdések rendezéséről szóló 2015.  évi CXLV.  törvény (a  továbbiakban: 2015.  évi CXLV.  törvény)
3.  §-a értelmében a  törvény hatálya alá tartozó devizaalapú kölcsönszerződés alapján fennálló, valamint a  már
felmondott, fogyasztóval kötött devizaalapú kölcsönszerződésből eredő, devizában nyilvántartott követelésének
forintkövetelésre való átváltására kötelezett, a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) által adatszolgáltatásra
kijelölt pénzügyi intézményre (a továbbiakban: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az adatszolgáltató a „Jelentés a  jelzáloghiteleken kívüli fogyasztói hitelek forintosított állományáról” megnevezésű
adatszolgáltatást (MNB azonosító: HIT) az  1.  mellékletben meghatározott tartalommal és táblaszerkezetben,
a 2. mellékletben foglalt kitöltési előírások szerint teljesíti az MNB részére.
(2) Az  adatszolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét az  MNB által meghatározott
elektronikus formában, fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva, az  MNB „Kihelyezett
Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó rendszerén (a  továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti.
Az  adatszolgáltatás KAP rendszeren való teljesítése során a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki
információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő
adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 51/2015. (XII. 9.) MNB rendelet 14.  § (2)  bekezdésében foglaltak
az irányadók.
(3) Az adatszolgáltató az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatást egy alkalommal, 2016. március 31-éig teljesíti.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba és 2016. április 1-jén hatályát veszti.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1148/2010. (VII. 8.) Korm. határozata a 2010. május–június hónapokban kihirdetett veszélyhelyzetek időszakában felmerült védekezési költségekről és károk enyhítéséről.
1. A Kormányt jogszabály alapján terhelő megtérítési kötelezettségek, vagy a Kormány által önként vállalt kárenyhítési
döntések és azok összesített finanszírozási igénye az alábbi:
a) a Kormány tudomásul veszi, hogy a védekezésben közreműködő állami szervek felmért és ellenőrzött, a kapott
előleg figyelembevételével fennmaradó költségei mindösszesen 14 013 760 000 forint összeget tesznek ki. Ebből
a Kormány 60%, de a jogszabályon alapuló személyi juttatásnál nem kevesebb – a 2010. évi központi költségvetés
általános tartaléka terhére – előleget finanszíroz, összesen 9 212 190 000 forint összegben, az 1. mellékletben
felsorolt állami szervek részére. A Kormány egyúttal felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy a vízügyi szervek
ezt követően fennmaradó, a későbbiekben finanszírozásra kerülő igényét tételesen vizsgálja felül.
Felelős: belügyminiszter
honvédelmi miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal, illetve 2010. július 15.
b) Az önkormányzatok igazolt és ellenőrzött védekezési költségeit a vis maior tartalék felhasználásának részletes
szabályairól szóló 8/2010. (I. 28.) Korm. rendelet alapján téríti meg. A veszélyhelyzet kihirdetésében érintett
megyékben a védekezés költsége mindösszesen 4 154 776 000 forint, melyből a Kormány jelenleg 50%-ot
finanszíroz előleg formájában, összesen 2 077 388 000 forint összegben. A többi megye és a főváros igazolt és
ellenőrzött védekezési költsége 885 055 000 forint, ennek a Kormány 70%-át téríti meg, és jelenleg 50%-át
finanszírozza előlegként, összesen 309 769 000 forint összegben a 2. melléklet szerint, mindösszesen
2 438 358 000 forint összegben, a Költségvetési törvény IX. fejezete előirányzatai közötti átcsoportosítással.
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal c) A Kormány elősegíti a megsemmisült, vagy helyreállíthatatlanul károsodott magán lakóingatlanokban élők
legfeljebb a korábbi körülményeknek megfelelő elemi lakhatási feltételeinek megteremtését, kizárólag
a biztosításból, vagy a más módon (pl. adományok) megtérülő károk felett összesen 3 170 000 000 forint
összegben, melynek 50%-át 1 585 000 000 forintot – a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére –
előlegként biztosítja a 3. mellékletben foglaltak figyelembevételével.
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2010. augusztus 10. d) Az 1. pont a), illetve c) alpontjára tekintettel a Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a belügyminiszterrel és a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben a jelzett összegek tekintetében
a központi költségvetés általános tartaléka terhére készítsen előterjesztést.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal, illetve 2010. augusztus 10.
2. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy soron kívül vizsgálják meg és kezdeményezzék a helyreállítási és
újjáépítési feladatok engedélyezéséhez szükséges hatósági eljárások gyorsításának, illetékmentességének
a lehetőségét.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter Határidő: 2010. július 8.
3. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy készítsen előterjesztést az „Út a munkához” központi
munkaerő program vállalkozók által történő igénybevételi lehetőségének a biztosítására.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2010. július 8.
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján gyorsítsa fel
a fejlesztési források felhasználását, és gondoskodjon a gyorsítást megalapozó jogszabályok előkészítéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2010. július 8., illetve folyamatos
5. A Kormány felhívja a vidékfejlesztési minisztert a szükséges védekezéssel (gátátvágással, vízkormányzással)
összefüggésben okozott károk értékének meghatározására, annak ellenőrzését követően kormány-előterjesztés
készítésére.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2010. július 15. 6. A Kormány felhívja a belügyminisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert az önkormányzati kötelező
feladatokat ellátó ingatlanokban keletkezett károk pontosítására és ellenőrzésére, ezt követően kormány-előterjesztés
benyújtására a károk enyhítésének mértékére és módjára, külön központi fejlesztési program indítására vonatkozóan.
Felelős: belügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2010. július 29. (a károk ellenőrzésére)
7. Az 1. a) és c), valamint a 6. pontban megjelölt összegeket a biztosításból és más módon megtérülő összegek
csökkentik.
8. A Kormány felhívja a belügyminisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert az állami utakban, hidakban, kompokban,
továbbá az önkormányzati utakban, hidakban keletkezett károk felmérésének befejezésére és ellenőrzésére, továbbá
kormány-előterjesztés készítésére a károk enyhítésének módjára és mértékére vonatkozóan.
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2010. július 15.
9. A Kormány felhívja a vidékfejlesztési minisztert az agráriumban, továbbá a vízvédművekben keletkezett károk pontos
felmérésére és ellenőrzésére, ezt követően kormány-előterjesztés benyújtására a károk enyhítésének mértékére és
módjára vonatkozóan.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2010. július 15. 10. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegyenek
javaslatot az árvízkárok enyhítésére, illetve a károsult roma lakosság lakáshoz juttatásához felhasználható európai
uniós források átcsoportosítására, szükség szerint a jogszabályi előírások módosítására.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2010. július 15.
11. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy egyes települések, magánházak kárainak helyreállítási keretösszegét
határozza meg. A megállapított támogatási összegből képezzen az előre nem látható károsodások támogatására
10%-os központi tartalékot. A támogatás igénylésének feltételeit és rendszerét e határozat 4. melléklete tartalmazza.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2010. július 15. 12. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy vizsgálja felül és határozza meg az árvízi veszély sújtotta területeken
az építmények helyreállításának, felújításának településrendezési és építési követelményeit. Az árvízzel
veszélyeztetett területeken megsemmisült lakóingatlanok újjáépítéséhez felkéri az önkormányzatokat telekcsere
biztosítására.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2010. július 15. 13. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy vizsgálja felül az építési engedélyezési eljárást a szakhatósági
közreműködés lehetséges kiterjesztése, különös tekintettel a vízügyi és a polgári védelmi szakhatóság tekintetében.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2010. július 15. 14. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy a külügyminiszterrel közösen kezdeményezze az EU Szolidaritási Alapból
(EUSZA) való támogatás igénylését. Az Európai uniós források igénybevételeinek lehetőségével kapcsolatos uniós
tárgyalásokon Magyarország képviseletét a külügyminiszter és a belügyminiszter közösen látja el.
Felelős: belügyminiszter
külügyminiszter Határidő: azonnal, 2010. július 17-ig
15. A Kormány felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy vizsgáltassa meg az árvízi védekezés során kiépített
önkormányzati ideiglenes védművek átmeneti tartós fenntartásának lehetőségét és módját.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2010. december 31.
16. A Kormány felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg a Vásárhelyi Terv végrehajtásának helyzetét, és
a jelen árvízi helyzet tapasztalatai alapján kezdeményezze a Terv szükség szerinti módosítását, továbbfejlesztését.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2010. december 31. 17. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy közmunkaprogram szervezésével támogassa a károsult
lakóingatlanok újjáépítésével kapcsolatos bontási, romeltakarítási, kivitelezési munkálatokat.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: azonnal 18. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy részletes tájékoztató, minta önkormányzati rendelet és szerződés minta
kiadásával segítse a helyreállítás és újjáépítés területi és helyi feladatainak szervezéséért felelős Megyei Védelmi
Bizottság elnököket és polgármestereket a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes
anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény végrehajtásáról szóló
179/1999. (XII. 10.) Korm. rendelet 13. § (4), illetve 14. § (3) bekezdésben meghatározott felelősségük gyakorlásában.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 19. A Kormány felkéri a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei első és másodfokú építésügyi hatóságokat, hogy az engedélyvagy bejelentés-köteles építőipari munkálatokra vonatkozó kérelmeket soron kívül bírálják el, továbbá a tömeges
lakóingatlan kárt elszenvedett településeken a kivitelezések előkészítésének időszakában kihelyezett építési
hatóságokat hozzanak létre.
Felelős: a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének Borsod-Abaúj-Zemplén
megyében illetékes vezetője
Határidő: azonnal
20. A Kormány felkéri a polgármestereket, hogy vízügyi terület-alkalmassági vizsgálat és összehangolt bel- és külterületi
vízgazdálkodási terv készítése mellett vizsgálják felül a vízjárta területeket és vizsgálják meg, hogy az újjáépítés, illetve
a felújítás, helyreállítás szempontjából szükség van-e településrendezési eszköz módosítására vagy
településrendezési sajátos jogintézmény (építési tilalom) alkalmazására.
21. A Kormány felkéri az érintett polgármestereket a károsult lakosság, továbbá – amennyiben a károk nagy számban
érintenek kisebbségeket – a kisebbségi önkormányzatok képviselőinek részletes tájékoztatására.
22. A Kormány felkéri a Magyar Kereskedelmi és Iparkamarát, hogy elsősorban az érintett térségekben működő építőipari
termelők, kereskedők, kivitelezők, vállalkozások közvetítésével segítsék a nagy számban jelentkező munkálatok
gördülékeny végrehajtását.
23. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy tárgyalásokat folytasson és állapodjon meg a karitatív szervezetek
vezetőivel a fedél nélkül maradtak átmeneti elhelyezési, ellátási feltételeinek megteremtése, a helyi önkormányzatok
aránytalan terheinek csökkentése érdekében, illetőleg arról, hogy a karitatív szervezetek saját lehetőségeikkel
támogassák a károsultak otthonteremtését, életvitelük normalizálását.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 24. A Kormány felkéri Borsod-Abaúj-Zemplén megye és az érintett települések önkormányzatait, hogy az adományok
felhasználását a legszélesebb nyilvánosság és a teljes átláthatóság biztosításával végezzék. Az elosztás során
részesítsék előnyben a fedél nélkül maradtak otthonhoz juttatását.
25. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy a Kós Károly Egyesülés és más társadalmi és szakmai szervezetek
építészeiből jelöljön ki a legnagyobb kárt szenvedett településekre az önkormányzatok helyreállítást szervező
munkájának támogatására építésvezetőt, és műszaki ellenőrt.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
75/2010. (IX. 2.) ME határozata a Magyar Köztársaság, valamint Barbados, Bermuda, a Brit Virgin-szigetek, Gibraltár, Guernsey, Jersey és a Man-sziget között adóügyi információcsere egyezmények létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság, valamint Barbados, Bermuda, a Brit Virgin-szigetek, Gibraltár, Guernsey, Jersey és
a Man-sziget között adóügyi információcsere egyezmények (a továbbiakban: Egyezmények) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmények létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmények létrehozását követően
az Egyezmények végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök