text:
11/2013. (V. 9.) AB határozata mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapításáról – bírói kezdeményezés alapján – az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. XXXVII. törvénnyel kapcsolatban.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói
kezdeményezés tárgyában – dr. Bragyova András alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság hivatalból eljárva megállapítja, hogy az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdését sértő,
mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenes helyzet keletkezett azáltal, hogy a  törvényhozó az  erdőről,
az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény hatálybalépésekor nem alkotott
átmeneti rendelkezéseket, és ennek következtében az állami tulajdonban álló erdőingatlanokra bejegyzett vagyoni
értékű jogok jogosultjai az  ingatlanok forgalomképtelenné nyilvánítása következtében megfelelő biztosíték nélkül
maradtak.
Az Alkotmánybíróság felhívja az  Országgyűlést, hogy szabályozási kötelezettségének 2013. szeptember 30-ig
tegyen eleget.
2. Az  Alkotmánybíróság a  Gyulai Törvényszék 5.G.40.037/2011. számú ügyében előterjesztett, az  erdőről,
az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 8.  §-a alaptörvény-ellenességének
megállapítására és megsemmisítésére, valamint alkalmazási tilalom kimondására irányuló bírói kezdeményezést
elutasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] Az alapügyben eljárt bíró – a  bírósági eljárás felfüggesztése mellett – az  Alkotmánybíróságról szóló 2011.  évi
CLI.  törvény (a  továbbiakban: Abtv.) 25.  §-ára alapított bírói kezdeményezést terjesztett az  Alkotmánybíróság elé,
melyben az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban:
Erdőtv.) 8. §-a alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Emellett indítványozta, hogy
az Alkotmánybíróság mondja ki, hogy e jogszabályi rendelkezés a Gyulai Törvényszék előtt 5.G.40.037/2011. számon
folyamatban levő ügyben nem alkalmazható.
[2] Az alapügyben a  Magyar Állam alperest a  megyei bíróság, az  ítélőtábla és végül a  Legfelsőbb Bíróság – jogerős
ítéletben – annak tűrésére kötelezte, hogy a  felperes az  általa 1996-ban, azaz az  Erdőtv. hatálybalépését mintegy
13  évvel megelőzően faktorált kölcsönszerződésből eredő tőke- és kamat- valamint költség-követelését
(ami mintegy 517 millió Ft volt) a  Magyar Állam tulajdonát képező, a  bíróság ítéletében pontosan megjelölt
ingatlanokból bírósági végrehajtás útján kielégíthesse. A végrehajtási eljárás megindult, a végrehajtó az ingatlanok
becsértékét megállapította és a  végrehajtási jogok az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzésre kerültek. Közvetlenül
a végrehajtási eljárás megindulását követően – 2009. július 10. napján – hatályba lépett az Erdőtv., melynek 8. §-a
kimondta, hogy „a védelmi és közjóléti elsődleges rendeltetésű, az  állam kizárólagos tulajdonában álló erdő
a  kincstári vagyon részét képezi és forgalomképtelen”. Erre tekintettel az  eljáró bírósági végrehajtó megkereste
a Pest Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Erdészeti Igazgatóságát, amely azt a tájékoztatást adta, hogy
a  végrehajtási eljárásban lefoglalt ingatlanok közül mintegy ötven ingatlan minősülhet ilyen, a  fentiek szerint
forgalomképtelen erdőnek. A  végrehajtási árverezést a  végrehajtó ezt követően a  többi ingatlanra folytatta
le, a  befolyt vételárral a  végrehajtást kérőnek elszámolt, azonban a  többi erdőterület árverezését megtagadta,
tekintettel arra, hogy azok az  Erdőtv. 8.  §-a alapján forgalomképtelen, illetve korlátozottan forgalomképes
ingatlannak minősülnek. A végrehajtást kérő igénye így csak részben került kielégítésre.
[3] Emiatt az  indítványozó az  ingatlanok forgalomképességének megállapítása iránt pert indított, és ebben
az  eljárásban fordult a  bíró az  Alkotmánybírósághoz, melyben az  Erdőtv. 8.  §-a megsemmisítését indítványozta.
Előadta, hogy a  jogbiztonság [Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdés] követelményéből az  következik, hogy a  felperes
jogosan bízhat abban, hogy érvényes jelzálogszerződése alapján a dologi kötelezett a jelzáloggal terhelt ingatlannal
a  tartozásért szerződésszerűen helytáll. Emellett az  indítványozó bíró a  beadványában az  Alaptörvény T)  cikk
(3) bekezdésének (jogszabály nem lehet ellentétes az Alaptörvénnyel), valamint a tulajdonhoz való jogot biztosító
XIII.  cikkének a  sérelmét is megjelölte. Indokolásában arra hivatkozott, hogy a  jogalkotó a  támadott jogszabállyal
forgalomképtelenné (illetve korlátozottan forgalomképessé) nyilvánította az  érintett ingatlanokat, melyeknek
a  végrehajtási értékesítése ezáltal lehetetlenné válik. Ezzel ugyan a  zálogjog nem szűnik meg – érvel a  bíró –,
azonban annak tartalma kiüresedik, „a jogosult számára annullálódik”. Az  indítványában a  visszaható hatályú
jogalkotás tilalmára is hivatkozott. Álláspontja szerint az  ingatlan jogi minősítésének megváltozásával az  Erdőtv.
a  szerződés olyan lényeges tartalmát módosítja, ami a  felperes számára lehetetlenné teszi a  szerződésből eredő
jog érvényesítését, ami által a  jog elvonása ténylegesen bekövetkezik. A  jelen perben – hivatkozik a bíró – éppen
ez történt, hiszen a zálogszerződés megkötésére az Erdőtv. hatálybalépését megelőzően került sor. A jogállamiság
követelményébe ütközőnek véli továbbá azt is, hogy az  államnak a  közhatalmi és tulajdonosi jogosítványai
összemosódnak, hiszen a  szerződéses kötelezettséget kiüresítő jogalkotó és a  szerződéses kötelezettségtől
a  törvényhozás eredményeként szabaduló dologi kötelezett személye azonos. Végül a  hatalommegosztás
alkotmányos elvének sérelmét látja abban, hogy a jogalkotó szerződéses viszonyokba avatkozott be, amivel bírósági
ítéleteket „írt felül”.
[4] Mindezekre tekintettel a támadott törvényi rendelkezés megsemmisítését indítványozta.
II. [5] 1. Az Alaptörvény bírói kezdeményezéssel érintett rendelkezései:
„B) cikk (1) Magyarország független, demokratikus jogállam.”
„T) cikk (3) Jogszabály nem lehet ellentétes az Alaptörvénnyel.”
„XIII. cikk (1) Mindenkinek joga van a tulajdonhoz és az örökléshez. A tulajdon társadalmi felelősséggel jár.
(2) Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben meghatározott esetekben és módon, teljes,
feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet.”
[6] 2. Az Erdőtv.-nek a per megindulásakor hatályos rendelkezései:
„8.  § (1) A  védelmi és közjóléti elsődleges rendeltetésű, az  állam kizárólagos tulajdonában álló erdő a  kincstári
vagyon részét képezi és forgalomképtelen.
(2) A gazdasági elsődleges rendeltetésű természetes erdő, természetszerű erdő és származék erdő természetességi
állapotú, az  állam kizárólagos tulajdonában álló, 5 hektárnál nagyobb, természetben összefüggő erdő a  kincstári
vagyon részét képezi és forgalomképtelen.
(3) Az (1) és (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó, az állam kizárólagos tulajdonában álló erdő és erdőgazdálkodási
tevékenységet közvetlenül szolgáló földterület a kincstári vagyon részét képezi és korlátozottan forgalomképes.”
[7] 3. Az Erdőtv. támadott és érintett, az indítvány elbírálásakor hatályos rendelkezései:
„8.  § (1) A  nemzeti vagyonról szóló törvényben nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti
vagyonként meghatározott
a) védelmi és közjóléti elsődleges rendeltetésű, az állam tulajdonában álló erdő, valamint
b) a gazdasági elsődleges rendeltetésű, természetes erdő, természetszerű erdő és származék erdő természetességi
állapotú, az állam tulajdonában álló, 5 hektárnál nagyobb, természetben összefüggő erdő
a kincstári vagyon részét képezi.
(2)
(3) Az  (1)  bekezdés hatálya alá nem tartozó, az  állam 100%-os tulajdonában álló erdő és erdőgazdálkodási
tevékenységet közvetlenül szolgáló földterület a kincstári vagyon részét képezi és korlátozottan forgalomképes.
(4) Az állam 100%-os tulajdonában álló, gazdasági elsődleges rendeltetésű,
a) 5 hektárnál nem nagyobb, természetben összefüggő, természetes erdő, természetszerű erdő és származék erdő
természetességi állapotú erdő,
b) 5 hektárnál nagyobb, természetben összefüggő, átmeneti erdő, kultúrerdő és faültetvény természetességi
állapotú erdő,
állami tulajdonból történő kikerülésére kizárólag azonos vagy magasabb természetességi állapotú erdővel történő
birtokösszevonási célú önkéntes földcsere vagy csere útján, az optimális állami birtokszerkezet kialakítása céljából
kerülhet sor.
(5) Az állam 100%-os tulajdonában álló,
a) gazdasági elsődleges rendeltetésű, 5 hektárnál nem nagyobb, természetben összefüggő, átmeneti erdő,
kultúrerdő és faültetvény természetességi állapotú erdő,
b) erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterület,
állami tulajdonból történő kikerülésére optimális állami birtokszerkezet kialakítása céljából, elsődlegesen
birtokösszevonási célú önkéntes földcsere, vagy csere útján, ezek sikertelensége esetén vagyonátruházással
kerülhet sor. Az  erdő, erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterület ellenértékét erdő
tulajdonjogának megszerzésére kell fordítani.
(6) A  (4)–(5)  bekezdés szerinti földcseréhez, valamint vagyonátruházáshoz az  erdő védelmi rendeltetése szerint
feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszter egyetértése szükséges.
(7) Az  állam 100%-os tulajdonában álló erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterület állami
tulajdonból csak abban az esetben kerülhet ki, ha nem szomszédos az állam 100%-os tulajdonában álló erdővel.
(8) Az  optimális állami birtokszerkezet kialakítása során végrehajtott birtokösszevonási célú önkéntes földcsere
továbbá csere esetén a védelmi és közjóléti elsődleges rendeltetésű erdők állami tulajdonba kerülését előnyben kell
részesíteni.”
„113.  § (2) E  törvény rendelkezéseit a  hatálybalépését követően megindult közigazgatási eljárásokban kell
alkalmazni.”
[8] 4. A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény érintett rendelkezése:
„6.  § (1) Az  állam vagy a  helyi önkormányzat kizárólagos tulajdonában álló nemzeti vagyon – a  (2) és
(3)  bekezdésben és a  14.  § (1)  bekezdésében foglalt kivétellel – nem idegeníthető el, vagyonkezelői jog,
jogszabályon alapuló, továbbá az  ingatlanra közérdekből külön jogszabályban feljogosított szervek javára
alapított használati jog, vezetékjog, vagy ugyanezen okokból alapított szolgalom, továbbá a  helyi önkormányzat
javára alapított vezetékjog kivételével nem terhelhető meg, biztosítékul nem adható, azon osztott tulajdon nem
létesíthető. Ezen tilalom az  állam vagy a  helyi önkormányzat kizárólagos tulajdonában álló nemzeti vagyonba
tartozó javak teljes terjedelme tekintetében fennáll.
[…]
(4) A  2.  mellékletben megjelölt nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyon e  törvény
erejénél fogva, a  (7)  bekezdésben, valamint a  14.  § (1)  bekezdésében foglalt kivétellel, elidegenítési és
–  vagyonkezelői jog, jogszabályon alapuló, továbbá az  ingatlanra közérdekből külön jogszabályban feljogosított
szervek javára alapított használati jog, vezetékjog, vagy ugyanezen okokból alapított szolgalom, továbbá a  helyi
önkormányzat javára alapított vezetékjog kivételével – terhelési tilalom alatt áll, biztosítékul nem adható, azon
osztott tulajdon nem létesíthető.”
III. [9] A bírói kezdeményezés részben megalapozott.
 [10] 1. Az  Alkotmánybíróság mindenekelőtt a  támadott jogszabályi rendelkezés pontos tartalmát, valamint
bevezetésének indokát vizsgálta meg.
 [11] 1.1. Az Erdőtv. preambuluma értelmében „[a]z erdő fenntartása, gyarapítása és védelme az egész társadalom érdeke,
az  erdő fenntartója által biztosított közérdekű szolgáltatásai minden embert megilletnek, ezért az  erdővel csak
a  közérdekkel összhangban szabályozott módon lehet gazdálkodni.” A  törvényjavaslathoz fűzött indokolás szerint
„[a]z állami tulajdonban álló erdők esetén a  közérdek fokozottabb érvényesítése indokolt. Minden szempontból
törekedni kell az állami erdővagyon megőrzésére és bővítésére”.
[12] Az Erdőtv. alapján az  erdők két nagy csoportja különíthető el: az  egyik az  állami erdő (Erdőtv. 8–10.  §), a  másik
a  szabad rendelkezésű erdő (Erdőtv. 11.  §). A  bírói kezdeményezés által támadott jogszabályi rendelkezés (8.  §)
az állami erdőkre vonatkozik, ezért a jelen alkotmányossági vizsgálat is csak az állami erdőkre irányul, a vizsgálatnak
a szabad rendelkezésű erdők nem tárgyai.
[13] Az erdőingatlanok forgalomképtelenségét, illetve korlátozott forgalomképességét korábban az  Erdőtv.
expressis verbis kimondta. Később, a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi CXCVI.  törvény (a  továbbiakban: Nvt.)
hatálybalépésével e  szabály az  Erdőtv.-ből kikerült és a  forgalmi korlátozás szabályát immár az  Nvt. tartalmazza.
Az  Nvt. 2. számú mellékletének II.  pontja nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak
minősíti az  állami erdőterületek egy részét [a 100%-ban az  állam tulajdonában álló a) védelmi és közjóléti
elsődleges rendeltetésű erdő, valamint b) a  gazdasági elsődleges rendeltetésű természetes erdő, természetszerű
erdő és származék erdő természetességi állapotú 5 hektárnál nagyobb, természetben összefüggő erdő.] Ezek
a vagyonelemek az Erdőtv. 8. § (1) bekezdése alapján a kincstári vagyon részét képezik.
[14] Az Nvt. 6.  § (4)  bekezdése értelmében a  2.  mellékletben megjelölt nemzetgazdasági szempontból kiemelt
jelentőségű nemzeti vagyon e  törvény erejénél fogva elidegenítési és – vagyonkezelői jog, jogszabályon alapuló,
továbbá az  ingatlanra közérdekből külön jogszabályban feljogosított szervek javára alapított használati jog,
vezetékjog, vagy ugyanezen okokból alapított szolgalom, továbbá a helyi önkormányzat javára alapított vezetékjog
kivételével – terhelési tilalom alatt áll, biztosítékul nem adható, azon osztott tulajdon nem létesíthető.
[15] Az állami erdőterületek másik része – az  Erdőtv. 8.  § (3)  bekezdése értelmében az  (1)  bekezdés hatálya alá nem
tartozó, az  állam 100%-os tulajdonában álló erdő és erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló
földterület – szintén a kincstári vagyon részét képezi, azonban az csak korlátozottan forgalomképesnek minősül.
[16] A jelen ügyben érintett állami erdőkre az Erdőtv. 8. § (1) bekezdése vonatkozik.
 [17] 1.2. Az  Alkotmánybíróság a  vizsgálata során áttekintette az  Nvt. 17.  § (1)  bekezdését is, mely szerint az  Nvt.
hatálybalépését megelőzően jogszerűen és jóhiszeműen szerzett jogokat és kötelezettségeket e  törvény
rendelkezései nem érintik. E szabály azonban jelen alapügyben a rendes bíróság által azért nem volt alkalmazható,
mert az alkotmányossági problémát az Nvt. hatálybalépését megelőzően született Erdőtv. okozta, ugyanis e szabály
2009. július 10. napján lépett hatályba és nem tartalmazott az ezt megelőzően jogszerűen és jóhiszeműen szerzett
jogokra és kötelezettségekre vonatkozó rendelkezéseket. Azaz a végrehajtási eljárás megindulásakor ilyen védelem
a jogosultakat nem illette meg.
[18] 1.3. Az  Alkotmánybíróság emellett megvizsgálta az  Erdőtv. 113.  § (2)  bekezdését is – miszerint az  Erdőtv.
rendelkezéseit a  hatálybalépését követően megindult közigazgatási eljárásokban kell alkalmazni – abban
a tekintetben, hogy az jelen ügyben érvényesülő szabálynak tekinthető-e.
[19] E rendelkezés indoka, hogy a  hatálybalépést megelőzően indult közigazgatási eljárásokban az  új törvény
rendelkezései ne kerüljenek alkalmazásra. Ugyanakkor e  jogszabályhelyből nem vonható le olyan következtetés,
hogy maga a törvény kizárólag közigazgatási eljárásokban volna alkalmazandó és más – pl. polgári – eljárásokban
nem. Tekintettel arra, hogy jelen ügyben egy polgári peres eljárás eredményeképpen született jogerős ítélet bírósági
végrehajtásáról van szó, az Erdőtv. 113. § (2) bekezdése nem alkalmazandó.
[20] 2. Az alkotmánybírósági eljárás alapjául szolgáló bírósági alapügy felperese többszörös engedményezést követően
szerezte meg az  egyik kereskedelmi banknak egy állami gazdasággal szemben fennálló követelését, melyet
a  Magyar Állam tulajdonában, de az  állami gazdaság kezelésében álló ingatlanokra bejegyzett jelzálogjogok
biztosítottak. A jelzálogjog bejegyeztetésére, azaz az ingatlanok kezelő általi megterhelésére az állami gazdaságnak
a  földről szóló 1987.  évi I.  törvény 13.  § (4)  bekezdése biztosított lehetőséget, sőt e  törvény 1990-es módosítása
(1990.  évi XLI.  törvény) megengedte azt is, hogy a  bankhitel fedezetéül szolgáló ingatlanokat a  vagyonellenőrző
bizottság jóváhagyása nélkül meg lehessen terhelni.
[21] Ezt követően 1992-ben az  Állami Vagyonügynökség (a  továbbiakban: ÁVÜ) – a  föld tulajdonosának (a  Magyar
Államnak) a képviselőjeként eljárva – az állami gazdaságok átalakulását megelőzően arról döntött, hogy a perbeli
állami gazdaság kezelésében levő termőföldeket elvonja, és azokkal a  továbbiakban az  ÁVÜ rendelkezik. Emiatt
az  állami gazdaság ellen – fizetésképtelensége okán – felszámolási eljárás indult, melynek folyamatban léte
alatt az  állami gazdaság pert indított az  ÁVÜ jogutódja, az  ÁPV Rt. ellen a  termőföldek elvonása miatt okozott
vagyonvesztésre hivatkozással, melyet részben megnyert.
[22] Az alkotmánybírósági eljárás alapjául szolgáló bírósági eljárást megelőző ügyben – melynek tárgya a zálogjogi igény
érvényesítése volt – a felperes pernyertes lett, és a bíróság annak tűrésére kötelezte a Magyar Állam alperest, hogy
a kölcsönszerződések alapján fennálló követeléseket a felperes a jelzálogjoggal terhelt ingatlanokból kielégíthesse.
[23] A végrehajtási eljárás során azonban az erdők árverésére nem került sor, mivel az időközben hatályba lépett Erdőtv.
forgalomképtelenné nyilvánította azokat. Emiatt a  végrehajtási eljárás csak részben (az erdőnek nem minősülő
ingatlanok esetében) vezetett eredményre.
[24] 3. A bírói kezdeményezésben is hivatkozott tényként kell leszögezni azt, hogy az Erdőtv. 8. §-ának hatálybalépésével
a folyamatban levő végrehajtási ügy végrehajtást kérője – a bíróság jogerős ítéleti rendelkezése és az ingatlanokon
fennálló, az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jelzálogjoga ellenére – az  ítélet tárgyainak időközbeni
forgalomképtelenné válása miatt nem juthat hozzá a  követeléséhez (illetve annak egy részéhez). A  végrehajtást
kérőnek – aki kölcsönszerződésekből eredő, jelzálogjoggal biztosított követeléseket faktorált 1996-ban (azaz
az  Erdőtv. hatálybalépését mintegy 13 évvel megelőzően) – az  ítéletben pontosan meghatározott – a  Magyar
Állam tulajdonában álló – ingatlanokon állt fenn a  jelzálogjoga, ezért kielégítést ezen ingatlanok árveréséből
befolyt vételárból kereshetett volna. Az  eljárás tárgyát képező ügyben nem a  Magyar Állam, hanem egy állami
gazdaság volt a  kötelmi adós, a  végrehajtást kérő (mint a  faktorált követelés jogosultja) a  Magyar Állammal mint
dologi adóssal szemben a  faktorált követelés megtérülését biztosító – jelzálogjoggal terhelt – ingatlanok árverési
értékesítését kérhette.
[25] E tekintetben tehát a  jogbiztonság vélt sérelme nem abból adódik, hogy a  jogalkotó az  erdővagyon egy részét
forgalomképtelenné nyilvánította, hanem abból, hogy a jogszabály (az Erdőtv.) a zálogjog alapítása és a végrehajtási
eljárás befejeződése közötti időben úgy módosult, hogy az  megakadályozza a  végrehajtást kérőt abban, hogy
a jelzálogjoggal biztosított követeléséhez árverés útján hozzájusson.
[26] A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) értelmében a zálogjog – mint szerződést
biztosító mellékkötelezettség – vagyoni értékű jog, mely a zálogtárgyból kielégítési elsőbbséget biztosít a jogosult
részére arra az esetre, ha a kötelezett nem teljesít. A zálogjog érvényesítése, vagyis a zálogtárgyból való kielégítés
főszabály szerint bírósági határozat alapján, bírósági végrehajtás útján történik.
[27] A támadott jogszabályi rendelkezés az  indítványozó bíró állítása szerint az  erdőterületek forgalomképtelenné
nyilvánításával nem a  végrehajtási jogot vonta el, hanem az  ingatlanokon fennálló jelzálogjogot mint vagyoni
értékű jogot – annak tényleges elvonása nélkül – kiüresítette, elértéktelenítette. A végrehajtást kérő felperes – érvel
a bíró – ugyanis kellő alappal számíthatott arra, hogy a Magyar Állam mint dologi kötelezett, a  jelzáloggal terhelt
dolog tulajdonosaként a szerződés, illetve a jogerős bírósági ítélet szerinti időben helyt fog állni.
[28] Az Alkotmánybíróságnak tehát azt kellett megvizsgálnia, hogy az  Alaptörvénynek az  indítványozó által felhívott
rendelkezéseivel összeegyeztethető-e a  fenti szabályozás következtében kialakult helyzet, azaz a  jogalkotó
a  forgalomképtelenség kimondásával az Alaptörvénynek megfelelően járt-e el, vagy emellett szükséges lett volna
megalkotni azokat az átmeneti rendelkezéseket is, melyek a jelzálogjogok jogosultjainak egyidejűleg megfelelő más
biztosítékot nyújtanak.
[29] 4. Az alkotmányossági probléma jelen ügyben tehát az, hogy a Magyar Állam egyik minőségében, mint jogalkotó,
a  forgalomképtelenség megállapításával elértéktelenítette a  – másik minőségében – a  saját tulajdonán fennálló,
más személy javára szóló vagyoni értékű jogot anélkül, hogy annak megfelelő ellentételezéséről – akár átmeneti
rendelkezések keretében – gondoskodott volna. Más megközelítésben: következik-e az  Alaptörvényből a  vagyoni
értékű jogok ilyen módon történő kiüresítése esetén a  jogosultaknak nyújtandó kártalanítás, más ellentételezés,
illetve megfelelő biztosíték?
[30] A stabilitás alkotmányos követelményét veszélyeztető tényező lehet ugyanis az, ha a  jogalkotásban az  átmeneti
időre megállapított szabályozás nem megfelelő. Az  átmeneti szabályok megalkotása során követelmény, hogy
az új szabályozásra történő átállás előreláthatóan, kiszámíthatóan történjék. Ezt kívánja meg a jogállamiság lényegi
elemét adó jogbiztonság szempontja is. Az  Alkotmánybíróság álláspontja szerint az, hogy egy adott jogszabály
mikor lép hatályba, tartalmaz-e átmeneti szabályokat, jogalkotói döntés kérdése, amely azon túl, hogy alapvetően
jogalkotói célokat vesz figyelembe, számos egyéb tényezőtől is függ. (Az adott jogszabály tartalmától, alanyi és
tárgyi összefüggéseitől, anyagi és eljárási kérdések összhangjától, az  elérni kívánt gazdasági és egyéb céloktól,
elvárásoktól stb.) Önmagában az, hogy egy adott jogszabály valamilyen rendelkezésére nézve nem tartalmaz
átmeneti szabályt, alkotmányossági kérdést nem vet fel, más szóval egy adott jogszabály hatálybalépéséhez
kapcsolódó átmeneti szabály szükségessége önmagában nem alkotmányossági kérdés. Ugyanakkor az  átmeneti
rendelkezések hiánya abban az  esetben mégis felvet alkotmányossági problémát, amennyiben az  átmeneti
szabályok nélkül sérülne a visszaható hatályú jogalkotás tilalma.
[31] 5. Az  Alkotmánybíróságnak a  konkrét esetben először azt kellett megvizsgálnia, hogy a  vagyoni értékű jogok
tekintetében az  erdőingatlanok forgalomképtelenné nyilvánításával, és az  ezzel nyilvánvalóan együtt járó
értékcsökkenéssel bekövetkezik-e visszaható hatályú jog- és érdeksérelem.
[32] 5.1. A  bírói indítvány az  Erdőtv. 8.  §-a, azaz az  erdőterületek forgalomképtelenségét kimondó jogszabályi
rendelkezés megsemmisítését kérte. Az  Alkotmánybíróság tényként állapítja meg, hogy a  bírói indítvány ebben
a  tekintetben nem megalapozott. Önmagában az  a  tény ugyanis, hogy a  jogalkotó bizonyos, állami tulajdonban
álló egyes vagyontárgyakat – nemzeti-össztársadalmi érdekből – forgalomképtelenné vagy korlátozottan
forgalomképessé minősít, nem hozható közvetlen alkotmányos összefüggésbe a  jogállami jogbiztonság
követelményével [B)  cikk (1)  bekezdés], és az  Alaptörvény T)  cikkének (3)  bekezdésével sem, ezért az  Erdőtv.
8. §-ának a megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezést az Alkotmánybíróság elutasította.
[33] 5.2. Ugyanakkor az  Alkotmánybíróság a  bírói indítványban felvetett, az  átmeneti rendelkezések hiányával
kapcsolatos aggályokat észlelte, és a  szabályozás alkotmányossági vizsgálatát hivatalbóli eljárás keretében
az alábbiak szerint folytatta le.
[34] Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet akkor állapít meg, ha a  jogalkotó
szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta és ezzel alaptörvény-ellenességet
idézett elő. Az  Alkotmánybíróság álláspontja az, hogy a  jogalkotói mulasztásnak és az  alkotmányellenes
helyzetnek együttesen kell fennállnia, a  jogalkotói feladat elmulasztása önmagában nem feltétlenül jelent
alkotmányellenességet. {30/2012. (VI. 27.) AB határozat, Indokolás [30]}
[35] A jogállamiság alaptörvényi követelményével [B)  cikk (1)  bekezdés] összhangban megállapítható, hogy
a magánszemélyek körülményeit hátrányosan érintő visszaható hatályú jogalkotás (vagyis a jogszabály kihirdetését
megelőző időre való kötelezettség-megállapítás) a  jogbiztonságot sértené, a  jogalanyok ugyanis nem tudják
magatartásukat a jog előírásaihoz igazítani. Valamely jogszabály a visszaható hatály tilalmát azonban sérti akkor is,
ha a hatálybaléptetés nem visszaható hatállyal történt, de a jogszabály rendelkezéseit a jogszabály hatálybalépése
előtt létrejött és lezárt jogviszonyokra is alkalmazni kell {32/2012. (VII. 4.) AB határozat, Indokolás [51]}.
[36] Jelen ügyben csak részben van szó lezárt jogviszonyokról, ugyanis a  forgalomképtelenség törvényi deklarálása
a  folyamatban volt végrehajtási eljárás során, annak eredményes befejezését megelőzően történt. A  szerződő
felek a  jelzálogszerződés megkötésekor abban a  tudatban voltak, hogy a  kötelezett nemteljesítése esetén
a jogosult a zálogtárgyból kereshet kielégítést. A jogosult ezen várakozását hiúsította meg a jogalkotó azzal, hogy
a  végrehajtás tárgyát képező ingatlanokat forgalomképtelenné nyilvánította, megfosztva ezzel a  zálogjogot, mint
szerződési biztosítékot annak lényeges tartalmától.
[37] A piacgazdaság körülményei között következetesen el kell határolni egymástól az állam közhatalmi és tulajdonosi
minőségét. A  vagyoni viszonyokban az  állam tulajdonosként szerepelve a  gazdasági élet egyik alanyaként és
nem közhatalmi funkciót gyakorló szervezetként jelenik meg, és ennek megfelelően kell minősíteni. Amikor tehát
az  állam félként magánjogi viszonyokban jelenik meg, a  másik (vele szerződő) félhez képest mellérendelt, vele
egyenjogú viszonyban van. Ebben az esetben nem élvezhet a közhatalma révén nagyobb védelmet a másik (vele
szerződő) félhez képest.
[38] Jelen ügy specialitását az adja, hogy a Magyar Államnak mint az ingatlan tulajdonosának és a jelzálogjogot alapító
szerződés kötelezettjének a  jogalanyisága is elválik egymástól. A  Magyar Állam az  ingatlan tulajdonosaként
„dologi” adós, az állami gazdaság pedig, mint a kölcsönszerződés – és az annak biztosítására alapított jelzálogjog –
kötelezettje „személyes” (kötelmi) adós. A  kötelezetti pozíció ilyen szétválása azonban nem eredményezi egyik
adós tekintetében sem a magánjogi jogalanyiság közjogivá alakulását, sem pedig a kötelezettség alóli szabadulást.
A  perbeli esetben azonban éppen erről volna szó, ha a  Magyar Állam közhatalmi és tulajdonosi minősége
összeolvadna, azaz egyazon szerződésben jogalkotó közhatalomként és „magánfélként” is eljárhatna, hiszen ezzel
egyoldalúan felboríthatná az egyenjogúság és mellérendeltség magánjogi és a jogbiztonság közjogi (alaptörvényi)
követelményét.
[39] A jelzálogjog esetében a  tulajdonos kötelezettsége a  Polgári Törvénykönyvről szóló 1959.  évi IV.  törvény
(a  továbbiakban: Ptk.). szerint nevesítetten abban áll, hogy a  jelzálogjogi fedezetet veszélyeztető magatartástól
tartózkodjon. Ha a  tulajdonos e  kötelezettségének nem tesz eleget és ezzel a  zálogtárgy állagának romlását,
a  követelés kielégítését veszélyezteti, akkor a  jogosult vagy a  zálogtárgy helyreállítását vagy a  veszélyeztetés
mértékének megfelelő biztosíték adását követelheti. Emellett ha a  zálogtárgy értékcsökkenéséért a  tulajdonos
felelős, a  jogosult új zálogtárgyat vagy az  értékcsökkenésének megfelelő fedezetet követelhet [Ptk. 260.  §
(2) bekezdés].
[40] További analógia a  kisajátításról szóló 2007.  évi CXXIII.  törvény 8.  § (3)  bekezdésének azon megoldása, miszerint
pénzbeli kártalanítás esetén a  kisajátított ingatlanra vonatkozóan más személyt megillető jogok és az  ingatlanra
feljegyzett tények megszűnnek. A pénzbeli kártalanítás a zálogjog tárgyaként a kisajátított ingatlan helyébe lép.
[41] Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza, hogy alkotmányos indokként elfogadható az a  jogalkotói cél, hogy az Erdőtv.
hatálybalépésekor is már állami tulajdonban álló erdővagyon a kincstári vagyon részét képezze és forgalomképtelen
dologként az  is maradjon. Ugyanakkor a  tulajdon, a  szerződés és általában a  vagyoni forgalom biztonságának
magánjogi követelményei egyúttal – mint alkotmányos követelmények – a jogállami jogbiztonságból levezethetők.
[42] A vagyoni értékű jog mint szerződést biztosító mellékkötelezettség vállalásával (a  jelzálogjog alapítását
a  törvény megengedte a  kezelői jog jogosultjának) és az  ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyeztetésének
engedélyezésével az  állam nem közhatalmi minőségében, hanem a  gazdasági élet egyik szereplőjeként,
magánfélként járt el.
[43] A Magyar Állam jelen esetben viszont törvényhozóként, közhatalomként eljárva az  ingatlanok
forgalomképtelenségének törvényi kimondásával mentesült a  teljesítési kötelezettség alól azzal, hogy az  árverés
sikertelenségét – ellehetetlenülését – idézte elő. A törvényi előírás, ami a felek jogviszonyában jelentős módosulást
eredményezett, a felektől független külső jogi tényként, közhatalmi aktusként értékelhető.
[44] Jelen ügyben a  jogalkotó az átmeneti szabályok megalkotásának elmulasztásával vagyoni értékű jogokat üresített
ki visszaható hatállyal, anélkül, hogy új zálogtárgyról, más biztosítékról, illetve megfelelő fedezetről gondoskodott
volna, és ezzel megsértette a vagyoni forgalom biztonságán túlmenően a jogállamiságból levezetett jogbiztonság
követelményét is.
[45] Igaz ugyan az  a  tény, hogy a  jelzálogjogok formális törlésére nem került sor, azaz az  ingatlan-nyilvántartásban
azok továbbra is szerepelnek, azonban értékük „ellentételezése” ezek után kizárólag a  zálogkötelezett egyoldalú
döntésétől, (akár dologi adósi, akár törvényhozói-közhatalmi) döntésétől függ.
[46] A forgalomképtelenség kimondásával – átmeneti szabályok beiktatásának hiányában – a  Magyar Állam
törvényhozói, azaz közhatalmi minőségében alkotott olyan szabályt, mellyel a  magánfelek közötti viszonyában őt
magát, mint tulajdonost (dologi adóst) terhelő kötelezettségét egyoldalúan megszüntette, ezzel súlyos érdek- és
vagyoni sérelmet okozva a  szerződés teljesítésében bízó, ellenérdekű félnek. Ez  sérti a  jogbiztonság alaptörvényi
követelményét is, amit a törvényhozónak kell orvosolnia.
[47] 6. A  bírói indítvány az  erdőtulajdonosok vonatkozásában hivatkozik a  tulajdonhoz való jog sérelmére is.
Ez az indítványi elem azonban nem megalapozott, ugyanis a jogalkotó kizárólag a 100%-ban az állam tulajdonában
álló erdők vonatkozásában határozott azok forgalomképtelenségéről. A nem állami (akárcsak részlegesen is magán)
tulajdonba tartozó erdőterületeket a támadott rendelkezés nem érinti. A törvény hatályba lépését megelőzően már
100%-ban állami tulajdonban álló erdők forgalomképtelenségének a kimondása pedig nem veti fel a  tulajdonhoz
való jog sérelmét, e tekintetben tehát az Alkotmánybíróság az indítványt elutasította.
[48] Az Alkotmánybíróság a  bírói indítvánnyal támadott jogszabályi rendelkezéseket nem semmisítette meg, ezek
vonatkozásában az  indítványt elutasította, így a  konkrét ügyben alkalmazási tilalmat sem rendelt el, azonban
a rendelkező részben foglaltak szerint mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet állapított meg.
[49] A határozatnak a Magyar Közlönyben történő közzétételére az Abtv. 44. § (1) bekezdése alapján került sor.
Budapest, 2013. április 30. Dr. paczolay péter s. k.,
 az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
31/2013. (VIII. 1.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között az Európai Unió és Georgia között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2010. november 22-én aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 360/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 360/2012. (XII. 17.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2012. december 17-i, a 171. számában kihirdetett, a
Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között az Európai Unió és Georgia között az engedély nélkül tartózkodó
személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2010. november 22-én aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló
Jegyzőkönyv 12. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„E Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás 18. cikke szerinti visszafogadási vegyes bizottságnak az 1/2011. számú
visszafogadási vegyes bizottsági határozatával összhangban történő értesítését követő harmincadik (30.) napon lép
hatályba. Az értesítésre haladéktalanul azt követően kerül sor, hogy a Szerződő Felek e Végrehajtási Jegyzőkönyv
kötelező hatályának elismeréséhez szükséges belső jogi eljárásaik lefolytatásáról kölcsönösen értesítették egymást.”
Az értesítés megküldésének napja: 2013. február 28.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2013. március 30.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 360/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a
Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között az Európai Unió és Georgia között az engedély nélkül tartózkodó
személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2010. november 22-én aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló
Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 360/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2013. március 30-án, azaz kettőezertizenhárom, március harmincadikán hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
182/2014. (V. 13.) KE határozata a Magyar Tudományos Akadémia elnökének tisztségében való megerősítéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés l)  pontja, valamint a  Magyar Tudományos Akadémiáról szóló 1994. évi
XL.  törvény 13.  § (1)  bekezdése alapján – a  Magyar Tudományos Akadémia Közgyűlésének 20/2014. (V. 6.) számú
határozatára tekintettel – Lovász Lászlót, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját a  Magyar Tudományos
Akadémia elnöki tisztségében megerősítem.
Budapest, 2014. május 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1601/2019. (X. 16.) Korm. határozata a Budapest XVII. kerületi Rákosmenti multifunkcionális csarnok beruházás megvalósításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány, figyelemmel a  Budapest XVII. kerületi Rákosmenti multifunkcionális csarnok, valamint a  csarnokhoz kapcsolódó
szabadtéri sportlétesítmények megvalósításáról szóló 1872/2016. (XII. 28.) Korm. határozatban (a továbbiakban: Korm. határozat)
foglaltakra,
 1. egyetért a  Budapest XVII. kerületi Rákosmenti multifunkcionális csarnok beruházás (a továbbiakban: Beruházás)
megvalósításával, azzal, hogy a  Beruházás – a  Korm. határozatban biztosított támogatáson túlmenően – további,
legfeljebb 4 892 929 991 forint összegű költségvetési támogatással valósuljon meg;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  2020. évben szükséges legfeljebb 4 892 929 991 forint
biztosításáról a  Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Beruházás megvalósítása és a többletforrás biztosítása érdekében
megkötendő támogatási szerződésben a támogatás összegét 4 892 929 991 forintban határozza meg.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
488/2016. (XII. 23.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Varga Zoltánt 2017. június 18-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2004. (I. 28.) FVM rendelete a friss és előhűtött hasított félsertés időszakos export-visszatérítéséről.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény
32. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a pénzügyminiszterrel és a külügyminiszterrel egyetértésben — figyelemmel az Európai Unió közös forrásaiból származó agrártámogatások, az azokhoz kapcsolódó,
nemzeti költségvetésből nyújtott kiegészítő támogatások,
valamint a nemzeti hatáskörben nyújtott agrártámogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 6/2004.
(I. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.), valamint a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari exporttámogatások igénybevételének eljárási rendjéről szóló 110/1997.
(XII. 30.) FM—PM—IKIM együttes rendelet rendelkezéseire — a következőket rendelem el:
1. § (1) Az e rendelet alapján igénybe vehető export-visszatérítés (a továbbiakban: export-visszatérítés) célja a sertéshús piacon jelentkező zavarok enyhítése.
(2) Az export-visszatérítésben részesíthető export árualap az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott,
kizárólag hazai eredetű agrártermékekre legfeljebb
5000 tonna hasított súly kg mennyiségre és legfeljebb
700 millió Ft összegig, 140 Ft/hasított testkilogramm
mértékben vehető igénybe.
2. § (1) Az e rendeletben meghatározott export-visszatérítés
forrása a Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és
az államháztartás három éves kereteiről szóló 2003. évi
CXVI. törvény 1. számú mellékletének XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, kiadások,
10. címszám, 5. alcímszám, 2. jogcímcsoportszám, 2. jogcímszám alatti előirányzaton elkülönített összeg.
(2) Az export-visszatérítés a 10032000-01905245 számú
APEH Mezőgazdasági és élelmiszer-ipari exporttámogatás számláról kell igényelni.
(3) Az igénylést legkésőbb 2004. április 30-ig lehet benyújtani.
3. § Az export-visszatérítésre pályázatot nyújthat be az a jogi
személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
amely csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás alatt nem
áll, illetve az a természetes személy, aki az egyéni vállalkozói tevékenységével összefüggésben végrehajtási eljárás
alatt nem áll és adó-, vám-, egészségbiztosítási, nyugdíj-,
társadalombiztosítási járulék tartozása nincs (a továbbiakban együttesen: pályázó), ha
a) a Korm. r.-ben foglaltak alapján, az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott, a 4. § (7) bekezdés
c) pontjának megfelelő terméket saját számlás formában
vagy bizományos közvetítésével exportálja;
b) nemzeti vagy nemzetközi szervezet által elfogadott
exporthigiéniai minősítésű sertésvágóhíddal rendelkezik,
vagy az innen származó terméket az e rendelet 1. számú
mellékletében meghatározott országokba exportra értékesíti. Az EU tagországok megnevezését e rendelet 2. számú
melléklete tartalmazza;
c) legalább 2004. január 1-jétől a Vágóállat és Hús
Terméktanács tagja és a tagsággal járó kötelezettségeit
teljesítette.
4. § (1) A pályázatokat személyesen a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) Ügyfélszolgálatán (Bp. Alkotmány u. 29.) ügyfélszolgálati időben
(hétfő—csütörtök: 9—12 óra), vagy postai úton (postacím:
1385 Bp. 62., Pf. 867) tértivevényesen kell benyújtani.
A borítékon fel kell tüntetni: ,,Pályázat sertéshús exportvisszatérítésre’’. Postai úton történt benyújtás esetén a
benyújtás időpontját az ajánlott levél igazoló szelvényén
lévő dátumbélyegző kelte igazolja. Az export-visszatérítésről szóló ígérvényt az e rendelet 4. számú mellékletében
foglalt pályázati lappal kell igényelni az MVH-tól.
(2) Az MVH a pályázatokat a rendelet hatálybalépését
követően folyamatosan fogadja az export-visszatérítési keret kimerüléséig. Túlpályázás esetén az egy napon postára
adott, illetve személyesen benyújtott pályázatok tekintetében az MVH arányos visszaosztást alkalmaz. A 1. § (2) bekezdése szerinti keret 90%-os, majd annak teljes kimerülését követően az MVH tájékoztatja a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztériumot.
(3) A pályázóknak minden megpályázott mennyiségre
egységesen 30 Ft/kg pályázati díjat kell fizetniük a
10032000-00281629-20000002 számú MVH letéti számlára. A befizetés, illetve a visszautalás kizárólag pénzintézeti
átutalással történik. A befizetőnek az átutalási megbízáson
a bank által előírt adatokon kívül a ,,közlemény’’ rovatban
fel kell tüntetni a befizető cég nevét, adószámát és e rendelet számát.
(4) Az export-visszatérítés igénybevételének feltétele
— az Európai Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi
végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről szóló 141/2003. (IX. 9.) Korm. rendelet 3. §-a alapján —, hogy a pályázó szerepeljen az MVH nyilvántartásában és rendelkezzen regisztrációs számmal, melyről a pályázónak az e rendelet 4. számú mellékletében foglalt pályázati lapon kell nyilatkoznia.
(5) Ha a pályázó úgy nyilatkozik, hogy nem vették nyilvántartásba és regisztrációs számmal nem rendelkezik, az
MVH a pályázó részére — az ígérvény postázásával egyidejűleg — nyilvántartásba vételre szolgáló formanyomtatványt küld. Ezt a formanyomtatványt a pályázónak legkésőbb az ígérvény elszámolásával — a kiléptetést igazoló
vámáru-nyilatkozat másolatának beküldésével — egyidejűleg be kell nyújtania.
(6) A pályázati díj átutalását igazoló banki dokumentum
csatolása nélkül a pályázat érvénytelen. Ha a pályázati díj
az MVH letéti számláján nem jelenik meg, a pályázó részére az ígérvény nem adható ki. Amennyiben a pályázat nem
felel meg a meghatározott feltételeknek, illetve a rendelkezésre álló keret kimerülése után érkezik be, a pályázó
részére a pályázati díj összege 10 munkanapon belül
visszautalásra kerül.
(7) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a pályázó nevét, címét, levelezési címét, adószámát,
bankszámlaszámát, és amennyiben ettől eltérő, a pályázati
díj átutalásához használt bankszámlaszámát;
b) a pályázó írásbeli nyilatkozatát vagy 30 napnál nem
régebbi igazolást arról, hogy adó-, vám-, egészség-, nyugdíjés társadalombiztosítási járulék tartozása nincs;
c) nyilatkozatot arról, hogy jogi személy vagy jogi
személyiség nélküli gazdasági társaság esetén csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás alatt nem áll, illetve természetes személy esetén az egyéni vállalkozói tevékenységével összefüggésben végrehajtási eljárás alatt nem áll,
továbbá nyilatkozatot arról, hogy az exportra kerülő sertéshúst Magyarországon született és nevelt vágósertésből
állítják elő;
d) az igényelt export mennyiség termékenkénti nagyságát, a termék vámtarifaszáma, az áru megnevezése és a
támogatási kódja (sorszáma) szerint;
e) a pályázati díj átutalását igazoló banki dokumentumot, amelyen fel kell tüntetni a befizető cég nevét, adószámát és e rendelet számát;
f) a pályázó vagy kereskedő cég esetén a sertéshúst
előállító üzem export ellenőrzési számát.
5. § (1) Amennyiben a pályázat megfelel a pályázati feltételeknek, az MVH a pályázati díj letéti számlán való megjelenésétől számított 7 munkanapon belül támogatási
kódonként a pályázó részére másra át nem ruházható ígérvényt bocsát ki. Az ígérvény a kézhezvételtől számított
60 napig érvényes, de legfeljebb 2004. március 31-ig.
Az ígérvény tartalmazza e rendelet számát, a pályázó nevét,
címét, adószámát, az elnyert export termékenkénti
mennyiségét (kvóta), vámtarifaszámát, valamint az ígérvény lejáratának az időpontját.
(2) Az ígérvény érvényességének első napja az ígérvény
kézhezvételének a napja.
(3) Amennyiben a pályázó az ígérvényen szereplő
mennyiségnek legalább 80%-át kiszállította, és ezt az
MVH a pályázó részére igazolta, a teljes pályázati díjról
15 napon belül köteles nyilatkozni az e rendelet 3. számú
mellékletében foglalt nyilatkozat megfelelő részének kitöltésével. Ha a pályázó a vállalt kötelezettségét legalább
80%-os mértékben nem teljesíti, úgy a pályázati díj nem
igényelhető vissza. Ha a pályázó az ígérvényhez kapcsolódó
egységes vámáru-nyilatkozatokkal elszámolt és az ezzel
kapcsolatos jogszabályi feltételeknek eleget tett, de nem
érte el az elnyert kvóta legalább 80%-át, viszont a kvótáját
50%-ban kiszállította és lemond a fennmaradó részről, úgy
az ígérvény lezárható, elszámoltnak tekinthető, a pályázó
részére új ígérvény állítható ki, de a pályázati díj részére
nem utalható vissza.
(4) Új ígérvény a meghirdetett export-visszatérítési keret függvényében adható ki. A pályázó — a rendelkezésre
álló keret függvényében — újabb ígérvényre adhat be pályázatot, de csak akkor kaphatja meg a következő ígérvényt, ha csak egy elszámolatlan ígérvénye van, és az adott
termékre vonatkozó összes megelőző kvótával a vámokmányok alapján már elszámolt.
(5) Amennyiben az elnyert kvótát a pályázó nem tudja
igénybe venni, úgy a teljes kvóta 15 napon belül visszaadható és a pályázati díjat a pályázó részére az MVH a kvóta
visszaadásától számított 30 napon belül visszautalja. Az
ígérvény visszaadása esetén a kvóta visszaadásától számított 60 napig a pályázó részére újabb kvóta nem adható.
6. § (1) Az export-visszatérítésre való jogosultság feltétele — a
mezőgazdasági és élelmiszer-ipari exporttámogatások igénybevételének eljárási rendjéről szóló 110/1997. (XII. 30.)
FM—PM—IKIM együttes rendelet 4. §-ában meghatározottakon felül — az MVH által kiadott igazolás csatolása az
export-visszatérítés igényléséhez.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott MVH igazolás
kiállításának feltétele, hogy a pályázó az ígérvény elszámo
lásával egyidejűleg, de legkésőbb az ígérvény érvényességi
idejének lejártát követő 15 napon belül az MVH-hoz benyújtsa a kiléptetést igazoló vámáru-nyilatkozat 3. számú
példányának másolatát, amelynek hátoldalán nyilatkozni
kell arról, hogy a másolati példány az eredetivel mindenben
megegyezik.
(3) Az igazolást az MVH 15 napon belül adja ki abban
az esetben, ha a vámáru-nyilatkozaton szereplő adatok
megfelelnek az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek.
(4) Amennyiben a vámáru-nyilatkozaton szereplő adatok nem felelnek meg az e rendeletben, valamint az egyéb
jogszabályokban előírt feltételeknek, vagy a nyilatkozat
— a 7. § (3) bekezdésében foglalt előírás kivételével —
más okból kiegészítésre vagy kijavításra szorul, az MVH az
igénylőt a hiányok megjelölése mellett 15 napos határidő
kitűzésével a hibák kijavítására, illetve hiányok pótlására
szólítja fel. Egyben figyelmezteti, hogy amennyiben a vámáru-nyilatkozatot ismét hiányosan adja be, azt az MVH
elutasítja, illetőleg hiányos tartalma szerint bírálja el.
(5) Az export-visszatérítési jogosultság a kiléptetést
követően, a vételár pénzintézeti átutalással — a már kifizetett előleg beszámításával — történő kiegyenlítésekor
(az export-visszatérítés alanyának számláján történő banki
jóváíráskor) keletkezik. Ha az áru vagy egy része bármilyen
okból visszaszállításra kerül, az export-visszatérítés erre a
mennyiségre nem jár, illetőleg a felvett export-visszatérítés
arányos részét 5 napon belül vissza kell fizetni.
(6) A határidőn túl benyújtott kérelmeket az MVH
elutasítja.
7. § (1) Az e rendelet 1. számú mellékletében az adott vámtarifaszám alá sorolható termékekre export-visszatérítés
csak a meghatározott régió országaiba végső rendeltetési
céllal mint célországba kiszállított termékek esetén vehető
igénybe.
(2) Ha az árut vámszabad területre szállítják, az exportőrnek nyilatkoznia kell arról, hogy az árut végső rendeltetési céllal melyik országba mint célországba fogja szállítani.
E rendelet 5. számú melléklete szerinti nyilatkozatot a 6. §
(2) bekezdésében meghatározottak szerint kell az
MVH-nak megküldeni.
(3) Az e rendelet 1. számú mellékletében szereplő termékek exportjánál a kiviteli ellenőrzés során a vámáru-nyilatkozat 33. rovat ötödik (legutolsó) mezőjében kötelezően fel kell tüntetni a mellékletben az adott termék vámtarifaszáma előtt szereplő háromjegyű kódszámot (sorszámot). A kódszám feltüntetésének elmulasztása esetén az
export-visszatérítés abban az esetben sem igényelhető, ha
az igénybevétel további feltételei egyébként teljesültek.
(4) Az ígérvény sorszámát a kiviteli ellenőrzés során a
vámáru-nyilatkozat 44. rovatában fel kell tüntetni.
8. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, és a
Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény
hatálybalépésének napján hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
2029/2017. (XII. 27.) Korm. határozata fejezetek közötti és fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításokról.
1. A Kormány
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének 56. Budapest
X.  kerület, Hős utca 15/A–B szám alatti ingatlan helyzetének rendezése, 57. Budapest VIII.  kerület
városkép rehabilitáció támogatása, 58. Tomajmonostora Község fejlesztési feladatainak támogatása,
59.  Tiszaszőlős Község fejlesztési feladatainak támogatása, 60. Tiszaörs Község fejlesztési feladatainak
támogatása, 61.  Tiszaszentimre Község fejlesztési feladatainak támogatása, 62. Tiszaigar Község fejlesztési
feladatainak támogatása, 63. Tiszaderzs Község fejlesztési feladatainak támogatása, 64. Budapest III. Kerület
parkfejlesztések támogatása, 65. Mezőcsát Város fejlesztési feladatainak támogatása, 66. Ónod Község
fejlesztési feladatainak támogatása és 67. Tiszabábolna Község fejlesztési feladatainak támogatása címmel
történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) az Áht. 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 1 676 010 402
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím,
1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. június 30. c) a Kvtv. 19. § (4) bekezdésében és az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 64 579 119
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím,
2. Országvédelmi Alap alcím terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2018. június 30.
d) a Kvtv. 19. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 18 562 697 846 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
érintett miniszterek, Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke, Központi Statisztikai Hivatal
elnöke, Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: azonnal
e) az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 141 269 995 119 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli az 1. melléklet szerint;
 Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal f ) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 56. Budapest X. kerület, Hős utca 15/A–B szám alatti ingatlan helyzetének rendezése
cím javára átcsoportosított 2 100  000  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül,
előfinanszírozás keretében, egy összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeit meghatározó támogatási szerződés vagy támogatói okirat alapján 2 100 000 000 forint támogatást
nyújtson Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat részére a  támogatási szerződés megkötését,
vagy a támogatói okirat kiállítását követően;
g) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 57. Budapest VIII. kerület városkép rehabilitáció támogatása cím javára átcsoportosított
300  000  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy
összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatási
szerződés vagy támogatói okirat alapján 300  000  000 forint támogatást nyújtson Budapest Főváros
VIII. kerület Józsefvárosi Önkormányzat részére a támogatási szerződés megkötését, vagy a támogatói okirat
kiállítását követően;
h) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 58. Tomajmonostora Község fejlesztési feladatainak támogatása cím javára
átcsoportosított 65  000  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás
keretében, egy összegben a támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó
támogatási szerződés vagy támogatói okirat alapján 65 000 000 forint támogatást nyújtson Tomajmonostora
Község Önkormányzata részére a  támogatási szerződés megkötését, vagy a  támogatói okirat kiállítását
követően;
i) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 59. Tiszaszőlős Község fejlesztési feladatainak támogatása cím javára átcsoportosított
60  000  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy
összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatási
szerződés vagy támogatói okirat alapján 60  000  000 forint támogatást nyújtson Tiszaszőlős Község
Önkormányzata részére a támogatási szerződés megkötését, vagy a támogatói okirat kiállítását követően;
j) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 60. Tiszaörs Község fejlesztési feladatainak támogatása cím javára átcsoportosított
71  200  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy
összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatási
szerződés vagy támogatói okirat alapján 71 200  000 forint támogatást nyújtson Tiszaörs Község
Önkormányzata részére a támogatási szerződés megkötését, vagy a támogatói okirat kiállítását követően;
k) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 61. Tiszaszentimre Község fejlesztési feladatainak támogatása cím javára átcsoportosított
70  300  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy
összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatási
szerződés vagy támogatói okirat alapján 70 300  000 forint támogatást nyújtson Tiszaszentimre Község
Önkormányzata részére a támogatási szerződés megkötését, vagy a támogatói okirat kiállítását követően;
l) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 62. Tiszaigar Község fejlesztési feladatainak támogatása cím javára átcsoportosított
44  000  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy
összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatási
szerződés vagy támogatói okirat alapján 44  000  000 forint támogatást nyújtson Tiszaigar Község
Önkormányzata részére a támogatási szerződés megkötését, vagy a támogatói okirat kiállítását követően;
m) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 63. Tiszaderzs Község fejlesztési feladatainak támogatása cím javára átcsoportosított
60  000  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy
összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatási
szerződés vagy támogatói okirat alapján 60  000  000 forint támogatást nyújtson Tiszaderzs Község
Önkormányzata részére a támogatási szerződés megkötését, vagy a támogatói okirat kiállítását követően;
n) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 64. Budapest III. Kerület parkfejlesztések támogatása cím javára átcsoportosított
470  000  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy
összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatási
szerződés vagy támogatói okirat alapján 470 000 000 forint támogatást nyújtson Budapest Főváros III. Kerület
Óbuda-Békásmegyeri Önkormányzat részére a  támogatási szerződés megkötését, vagy a  támogatói okirat
kiállítását követően;
o) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 65. Mezőcsát Város fejlesztési feladatainak támogatása cím javára átcsoportosított
50  000  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy
összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatási
szerződés vagy támogatói okirat alapján 50  000  000 forint támogatást nyújtson Mezőcsát Város
Önkormányzata részére a támogatási szerződés megkötését, vagy a támogatói okirat kiállítását követően;
p) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 66. Ónod Község fejlesztési feladatainak támogatása cím javára átcsoportosított
15  000  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében,
egy összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó
támogatási szerződés vagy támogatói okirat alapján 15  000  000 forint támogatást nyújtson Ónod Község
Önkormányzata részére a támogatási szerződés megkötését, vagy a támogatói okirat kiállítását követően;
q) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerint a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 67. Tiszabábolna Község fejlesztési feladatainak támogatása cím javára átcsoportosított
10  000  000 forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy
összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatási
szerződés vagy támogatói okirat alapján 10  000  000 forint támogatást nyújtson Tiszabábolna Község
Önkormányzata részére a támogatási szerződés megkötését, vagy a támogatói okirat kiállítását követően;
r) az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok
2016.  évi költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1621/2017. (IX. 7.) Korm. határozatban
megállapított 2016.  évi, további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással nem terhelt
költségvetési maradványokból az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.) 152.  § (5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi
a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetnél keletkezett 630 869 968 forint, a  XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezetnél keletkezett 3 139 062 656 forint, a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezetnél keletkezett 9 492 952 forint és a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett
1 660 820 837 forint felhasználását;
s) a 2016.  évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 2000/2017. (XII.  21.)
Korm.  határozatban megállapított 2016.  évi, további intézkedésig fel nem használható
kötelezettségvállalással terhelt, azonban meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem terheltté
vált költségvetési maradványokból az  Ávr. 153.  §-ban biztosított jogkörében eljárva engedélyezi
a  XII.  Földművelésügyi Minisztérium fejezetnél keletkezett 1 447 951 forint, a  XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezetnél keletkezett 2 255 978 084 forint, a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezetnél keletkezett 24 824 054 forint, a XIX. Uniós Fejlesztések fejezetnél keletkezett 15 272 467 398 forint
és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 1 900 876 523 forint felhasználását;
t) az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el
az r) és s) alpontban felhasználásra engedélyezett maradványok terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
u) a szociális hozzájárulási adóhoz kapcsolódó megtakarítások kezeléséről szóló 467/2016. (XII. 23.)
Korm.  rendelet (a  továbbiakban: Rendelet) 2.  § b)  pontjában meghatározott, adókulcs-csökkentésből
származó szabad forrásokból 1 565 790 674 forint felhasználást engedélyezi és az Áht. 33. § (2) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva abból az 1. melléklet szerint átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
v) az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva és az  Ávr. 34.  § (2)  bekezdés b)  pontja
értelmében felhívja a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap kezelőjét, hogy a  LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap
fejezet, 8. Start-munkaprogram cím előirányzatról 27 500  000  000 forintot a  3.  mellékletben felsorolt
előirányzatok javára utaljon át.
2. A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról és egyes
kormányhatározatok módosításáról szóló 1447/2017. (VII. 7.) Korm. határozat 3.  pontjában a „2017.  december  31.”
szövegrész helyébe a „2018. június 30.” szöveg lép.
3. A VERITAS Történetkutató Intézet többletfeladatainak meghatározásáról és a szükséges források biztosításáról szóló
1550/2017. (V. 31.) Korm. határozat 2.  pontjában a „2017. december 31.” szövegrész helyébe a „2018.  június 30.”
szöveg lép.
4. Az Országvédelmi Alapból történő előirányzat-átcsoportosításról, a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló
tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról és egyes kormányhatározatok módosításáról szóló 1276/2017.
(V.  31.) Korm. határozat 1. pont b) alpontjában a „2018. január 30.” szövegrész helyébe a „2018. június 30.” szöveg lép.
5. A Kormány egyetért azzal, hogy a Nagybereki Vadgazdálkodási Egység vadászati joggyakorlásával összefüggő egyes
kérdésekről szóló 1546/2017. (VIII. 18.) Korm. határozat 1. melléklete szerint – az egyszeri előirányzat-átcsoportosítás
összesen összegének változatlanul hagyása mellett – a XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 14. Nemzeti park
igazgatóságok cím javára átcsoportosított összesen 199 753 900 forintból 2 793 567 forint a K1. Személyi juttatások
kiemelt előirányzaton, 614 585 forint a  K2. Munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kiemelt
előirányzaton, 30 268 756 forint a K3. Dologi kiadások kiemelt előirányzaton, 161 076 992 forint a K6. Beruházások
kiemelt előirányzaton, 5  000  000 forint a  K7. Felújítások kiemelt előirányzaton kerüljön felhasználásra és
elszámolásra.
6. A Kormány egyetért azzal, hogy a  Magyarország Kormánya és Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város
Önkormányzata közötti együttműködési megállapodásról szóló 1840/2017. (XI. 10.) Korm. határozat 1.  melléklete
szerint – az  egyszeri előirányzat-átcsoportosítás összesen összegének változatlanul hagyása mellett  –
a  XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai
feladatok támogatása alcím, 18. Hódmezővásárhelyi ágazati fejlesztések jogcímcsoport, K7. Felújítások kiemelt
előirányzat javára átcsoportosított 132 300  000 forintból 98 878 500 forint a  K5. Egyéb működési célú kiadások
kiemelt előirányzaton, 33 421 500 forint a  K8. Egyéb felhalmozási célú kiadások kiemelt előirányzaton kerüljön
felhasználásra és elszámolásra.
7. A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból, Országvédelmi Alapból és a  szociális hozzájárulási
adóhoz kapcsolódó megtakarítások terhére történő előirányzat-átcsoportosításról, a  fejezeti stabilitási tartalék
előirányzatok felhasználásáról, a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezeten
belüli átcsoportosításról, a  2016.  évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról és egyes
kormányhatározatok módosításáról szóló 1989/2017. (XII. 19.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Határozat)
4. mellékletében az „Országos Közegészségügyi Intézet” szövegrészek helyébe az „Országos Tisztifőorvosi Hivatal és
intézményei, valamint egyéb népegészségügyi intézetek” szöveg lép.
8. A Kormány egyetért azzal, hogy a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból, Országvédelmi
Alapból, a szociális hozzájárulási adóhoz kapcsolódó megtakarítások terhére történő előirányzat-átcsoportosításról,
a  fejezeti stabilitási tartalék előirányzatok felhasználásáról, a  2016.  évi költségvetési maradványok egy részének
felhasználásáról és egyes kormányhatározatok módosításáról szóló 2001/2017. (XII. 21.) Korm. határozat
4. melléklete szerint – az egyszeri előirányzat-átcsoportosítás összesen összegének változatlanul hagyása mellett –
a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 13. Kopp Mária Intézet a  Népesedésért és a  Családokért cím,
K3. Dologi kiadások előirányzat javára átcsoportosított 162 500 000 forint a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 16. Szociális szolgáltatások és egyéb szociális feladatok támogatása
alcím, 3. Család- és ifjúságügyi fejlesztések, szolgáltatások és programok támogatása jogcímcsoport, K3. Dologi
kiadások kiemelt előirányzaton kerüljön felhasználásra.
9. A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból, Országvédelmi Alapból, a  szociális hozzájárulási
adóhoz kapcsolódó megtakarítások terhére történő előirányzat-átcsoportosításról, a  fejezeti stabilitási tartalék
előirányzatok felhasználásáról, a  2016.  évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról és egyes
kormányhatározatok módosításáról szóló 2001/2017. (XII. 21.) Korm. határozat 4.  pontjában az  „a rendkívüli
kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból, Országvédelmi Alapból és a  szociális hozzájárulási adóhoz
kapcsolódó megtakarítások terhére történő előirányzatátcsoportosításról, a fejezeti stabilitási tartalék előirányzatok
felhasználásáról, a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezeten belüli átcsoportosításról,
a 2016. évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról és egyes kormányhatározatok módosításáról
szóló 2001/2017. (XII. 21.) Korm. határozat” szövegrész helyébe az „a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló
tartalékból, az  Országvédelmi Alapból és a  szociális hozzájárulási adóhoz kapcsolódó megtakarítások terhére
történő előirányzat-átcsoportosításról, a  fejezeti stabilitási tartalék előirányzatok felhasználásáról, a XLIII. Az állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezeten belüli átcsoportosításról, a  2016.  évi költségvetési
maradványok egy részének felhasználásáról és egyes kormányhatározatok módosításáról szóló 1989/2017. (XII. 19.)
Korm. határozat” szöveg lép.
10. A Kormány visszavonja a Határozat 13. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
38/2009. (XII. 29.) OKM rendelete a közoktatási szakértői tevékenység, valamint az érettségi vizsgaelnöki megbízás feltételeiről.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 94. § (1) bekezdés j) és n) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az oktatási és
kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a közoktatásról szóló törvény 1993. évi LXXIX. törvény 94. § (2) bekezdés c) pontja szerinti egyes
szolgáltatásokkal összefüggő igazgatási szolgáltatási díj tekintetében a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszter egyetértésével – a következőket
rendelem el: A közoktatási szakértői tevékenység folytatásának feltételei
1. § (1) A közoktatási szakértői tevékenységre jogosult szakértőkről az Oktatási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) Országos
szakértői névjegyzéket állít össze szakterületenkénti csoportosításban, a szakirány megjelölésével.
(2) Közoktatási szakértői szakterületek, szakirányok: a) tanügyigazgatás, aa) általános tanügyigazgatás,
ab) intézménytípus szakirány, ac) térségi (kistérségi, megyei, regionális) tervezés, fejlesztés,
b) szervezet- és minőségfejlesztés, c) pedagógiai értékelés (szakmai gyakorlaton, végzettségen, szakképzettségen alapuló szakirány),
ca) intézményértékelés szakirány, cb) szakrendszerű oktatás szakirány, cc) nem szakrendszerű oktatás szakirány,
cd) alapfokú művészetoktatás, ce) tehetségfejlesztés, cf) fejlesztő pedagógia,
cg) felnőttoktatás, ch) pályaválasztásra felkészítés, ci) óvodai nevelés,
cj) tanórán kívüli tevékenység, d) mérés-értékelés, e) akkreditáció,
ea) pedagógus továbbképzés szakirány, eb) tantervi szakértői tevékenység szakirány,
ec) tankönyv, taneszköz szakértői tevékenység szakirány, f) sajátos nevelési igényű (a továbbiakban: SNI) gyermek óvodai nevelés és tanuló iskolai nevelés és oktatás,
az egyes fogyatékosság típusának megfelelő szakirány, g) nemzeti és etnikai kisebbségi nevelés és oktatás, nemzetiségi szakirány,
h) esélyegyenlőség, ha) szakszolgálat-esélyegyenlőségi szakirány, hb) nemzetiségi szakirány,
hc) hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók integrált oktatása, együtt nevelése szakirány,
hd) SNI gyermek óvodai nevelése, az ilyen tanuló iskolai nevelése és oktatása, valamint integrált nevelés és
oktatás szakirány, he) gyermek- és ifjúságvédelem szakirány, i) szakmai szakértő, szakmacsoport szakirány,
j) közoktatás fejlesztési támogatások, k) iskolai könyvtár. (3) A (2) bekezdés i) pontjában szereplő szakterületen, a szakképzést folytató intézményben szakmai ellenőrzésben való
közreműködésre és más szakértői tevékenységre jogosult szakértőket az Országos Képzési Jegyzékben
meghatározott szakmacsoportonként kell összeállítani. Bejelentés 2. § (1) Aki szakértői tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló szándékát a Hivatalnak a szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolg. tv.)
szerint bejelenteni. (2) A bejelentésnek a Szolg. tv.-ben a szakértői tevékenység folytatásának feltételeként előírt tényeket, adatokat, valamint
a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvényben (a továbbiakban: közoktatási törvény) foglalt adatokat kell
tartalmaznia. (3) A bejelentésnek tartalmaznia kell a közoktatási törvény 101. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott vezető tanári
(gyakorlatvezető óvónői, tanítói) megbízáshoz előírt végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevél számát, keltét,
a kibocsátó intézmény (szak, kar) megnevezését, a végzettség, szakképzettség megnevezésével, illetve a nem magyar
felsőoktatási intézményben szerzett oklevél esetén a Magyarországon megszerezhető oklevéllel való egyenértékűség
elismeréséről szóló határozat számát. (4) A bejelentéshez csatolni kell:
a) a munkáltató által kiállított igazolást a tíz év gyakorlati idő meglétéről, nyugdíjas bejelentő esetén a gyakorlati
időnek az utolsó munkáltató vagy annak jogutódja, jogutód nélkül megszűnt munkáltató esetén a munkáltató
fenntartója általi, ennek hiányában más, hitelt érdemlő igazolását,
b) a 12. § szerint megállapított igazgatási szolgáltatási díj befizetését igazoló csekk másolatát, amennyiben
a befizetés elektronikusan történt, az összeg átutalását igazoló bankkivonatot,
c) az esélyegyenlőségi szakterület megjelölése esetén az esélyegyenlőségi szakterületen szervezett
továbbképzésen való részvételt igazoló oklevelek, bizonyítványok, tanúsítványok másolatát,
d) nemzeti és etnikai kisebbségi nevelés és oktatás szakterület esetén a közoktatási törvény 101. § (9) bekezdésében
meghatározott tíz év szakmai gyakorlat meglétéről szóló, munkáltató által kiállított igazolást.
(5) A szakmai szakterületre benyújtott kérelem esetén a gyakorlati idő beszámításánál figyelembe vehető a megjelölt
szakmacsoport, illetve szakképesítés oktatói feladataiban szerzett legalább tízéves szakmai gyakorlat, amely lehet
oktatói vagy gyakorlatvezetői tevékenység, curriculumfejlesztés, kutatómunka. (6) A tanügy-igazgatási szakértői szakterületre történő bejelentés esetén a gyakorlati idő beszámításánál figyelembe
vehető a közigazgatásban tanügy-igazgatási, térségi (kistérségi, megyei, regionális) tervezés és fejlesztés
szakterületen szerzett szakmai gyakorlat is. (7) A bejelentés a Hivatal honlapján megtalálható adatlapon postai úton, személyesen vagy elektronikusan nyújtható be,
a Hivatal által működtetett elektronikus rendszer segítségével. A szakértői tevékenység folytatására irányuló
bejelentés folyamatos. Engedélyezés 3. § (1) A 2. § (1) bekezdésében meghatározottakon kívül szakértői tevékenységet az a természetes személy folytathat, akinek
kérelmére ezt a Hivatal engedélyezi. (2) A kérelemnek a közoktatási törvényben foglaltakat kell tartalmaznia.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell a közoktatási törvény 101. § (3) bekezdésében előírt végzettséget és szakképzettséget
igazoló oklevél számát, keltét, a kibocsátó intézmény (szak, kar) megnevezését, a végzettség, szakképzettség
megnevezésével, illetve a nem magyar felsőoktatási intézményben szerzett oklevél esetén a Magyarországon
megszerezhető oklevéllel való egyenértékűség elismeréséről szóló határozat számát.
(4) A kérelemhez csatolni kell: a) a 2. § (4) bekezdés a)–d) pontjában meghatározottakat,
b) részletes szakmai önéletrajzot, c) a publikációk jegyzékét,
d) a szakterület elismert képviselőjeként kapott szakmai díjak, címek, kitüntetések jegyzékét,
e) a kérelmet benyújtó szakmai tevékenységét tartalmazó – legalább két – szakmai ajánlást.
(5) A tanügy-igazgatási szakértői szakterületre benyújtott kérelem esetén a gyakorlati idő beszámításánál figyelembe
vehető a közigazgatásban tanügy-igazgatási, térségi (kistérségi, megyei, regionális) tervezés és fejlesztés
szakterületen szerzett tízéves szakmai gyakorlat. (6) A kérelem a Hivatal által rendszeresített adatlapon nyújtható be. A szakértői tevékenység folytatására irányuló
kérelem benyújtása, az engedélyezési eljárás lefolytatása folyamatos. Az Országos szakértői névjegyzék
4. § (1) A Hivatal a Szolg. tv. 23. § (1) bekezdésében meghatározott eljárás lefolytatása után a jogszabályban előírt
feltételeknek megfelelő, bejelentést tevő szakértőkről, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény alapján lefolytatott engedélyezési eljárás után a jogszabályban
előírt feltételeknek megfelelő, engedéllyel rendelkező szakértőkről Országos szakértői névjegyzéket (a továbbiakban:
szakértői névjegyzék) vezet. (2) A szakértői névjegyzék összeállítása és folyamatos frissítése a Hivatal feladata.
(3) A szakértői névjegyzék a közoktatási törvényben foglaltakon túlmenően a szakértő nyilvántartásba vételi számát is
tartalmazza. (4) A nyilvántartásba vétel határozatlan időre szól.
(5) A szakértői névjegyzék következő adatait a Hivatal a honlapon közzéteszi:
a) szakértő családi és utóneve(i), b) szakértői igazolás száma,
c) szakterülete(i), d) szakiránya(i), e) megye, f) elérhetőség (cím, telefon, e-mail),
g) közlemény (a szakértői tevékenységhez kapcsolódó speciális ismeretek, szakmai tevékenység, publikációk,
amelyeket a szakértő nyilvánosságra kíván hozni). (6) A szakértő részére a Hivatal a Szolg. tv. 23. § (2) bekezdésében meghatározott adattartalommal igazolást állít ki.
(7) A szakértői névjegyzéken szereplő közoktatási szakértő a bejelentés, illetve a kérelem benyújtását követően
a bejelentésben, kérelemben foglalt adatokban bekövetkezett változást, a továbbképzési kötelezettség teljesítését
haladéktalanul, de legfeljebb tíz munkanapon belül köteles a Hivatalnak bejelenteni.
(8) Az, aki a szakértői névjegyzéken szerepel, kérheti a nyilvántartásban szereplő szakterület, szakirány módosítását,
kiegészítését. A módosításra, kiegészítésre a nyilvántartásba vételre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
A szakértői tevékenységet folytatók továbbképzési kötelezettsége 5. § (1) A szakértői névjegyzéken szereplő szakértő a szakterületéhez kapcsolódó rendszeres szakmai továbbképzésen köteles
részt venni a névjegyzékbe történő felvételt követően ötévenként.
(2) A szakértő teljesíti a továbbképzést a szakértői tevékenységhez, szakterülethez kapcsolódó legalább harmincórás
akkreditált továbbképzésben való részvétellel, vagy a szakértői szakterületéhez kapcsolódó szakirányú
továbbképzésben, mesterképzésben, vagy új alapképzési szakon szerzett oklevéllel.
(3) Teljesítik az előírt továbbképzésen való részvételi kötelezettségüket azok, akik az adott szakterületre meghatározott
továbbképzéseken oktatóként vettek részt, legalább húsz óra időtartamban.
(4) A szakértőnek a Hivatal által meghirdetett, szervezett jogi továbbképzésen kötelező részt vennie. A jogi továbbképzés
vizsgakötelezettség nélküli rendszeres továbbképzés formájában valósul meg. A továbbképzés tartalmi követelményeit
az 1. számú melléklet tartalmazza. A továbbképzés időpontját, helyét, a jelentkezés, a részvételi díj befizetésének módját
a Hivatal a saját és az oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján is közzéteszi.
A szakértői tevékenység 6. § (1) A szakértő tevékenységét országos illetékességgel kizárólag a jogosult szakterületen, szakiránynak megfelelően
folytathatja. (2) A szakértő a feladatát kirendelés, más esetben megbízás (a továbbiakban együtt: felkérés) alapján látja el.
(3) Adott ügyben nem lehet szakértő az, akitől az ügynek tárgyilagos megítélése nem várható, így különösen az, aki
a) az érintett közoktatási, illetve szakképzést folytató intézmény vezetője, annak közeli hozzátartozója,
b) az érintett közoktatási, illetve szakképzést folytató intézménnyel foglalkoztatási jogviszonyban áll,
c) az adott ügyben szaktanácsadóként közreműködik, d) az érintett közoktatási, illetve szakképzést folytató intézmény számára a közoktatási törvény 36. § (2) bekezdés
a), b), d) és e) pontja szerinti pedagógiai szakmai szolgáltatást nyújtó intézmény alkalmazottja,
e) az érintett közoktatási intézmény fenntartójának alkalmazottja. (4) A szakértő a szakértői tevékenységéről köteles nyilvántartást vezetni és azt öt évig megőrizni.
(5) Ha ugyanarra a feladatra több szakértőt kértek fel, a szakvéleményben fel kell tüntetni, hogy melyik szakértő milyen
feladatot látott el. Több szakértő esetén szakértőt lehet felkérni az egységes – összefoglaló – szakvélemény
elkészítésére is. 7. § (1) A szakértői tevékenységért munkadíj jár. Megbízás esetén a munkadíjat a megbízó és a szakértő közösen állapítja meg,
míg kirendelés esetén a (2) bekezdés szerint kerül megállapításra.
(2) A kirendelt szakértő munkadíját – ágazati jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a kirendelő a kirendelésben
meghatározott kérdések megválaszolására meghatározott időkeret és az egy órára jutó óradíj alapján állapítja meg.
Az óradíj minden megkezdett óra után 4000 forint.
Országos vizsgáztatási névjegyzék 8. § (1) Érettségi vizsga vizsgaelnöki feladataira megbízást az kaphat, aki a Hivatal által vezetett Országos vizsgáztatási
névjegyzékbe (a továbbiakban: vizsgáztatási névjegyzék) felvételt nyer. (2) A vizsgáztatási névjegyzék következő adatait a Hivatal a honlapon közzéteszi:
a) vizsgaelnök családi és utóneve(i), b) megye, c) vizsgaterülete(i),
d) vizsgaelnöki igazolás száma, e) vizsgaelnöki igazolás hatálya.
(3) A vizsgáztatási névjegyzékbe nyilvános pályázat útján lehet felvételt nyerni. A vizsgaelnöki feladatok ellátására
a pályázatok folyamatosan nyújthatók be. (4) A pályázati felhívást a Hivatal az oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium hivatalos lapjában teszi közzé
évente legalább egyszer, továbbá folyamatosan megjelenteti a Hivatal és az oktatásért felelős miniszter által vezetett
minisztérium honlapján. (5) A vizsgaelnöki feladatot ellátók ötévenként kötelesek a vizsgaelnöki feladatok ellátásához szükséges szakmai
felkészítésben vagy továbbképzésben részt venni, és a továbbképzés teljesítését a Hivatalnak bejelenteni.
(6) A vizsgaelnöknek a Hivatal által meghirdetett, szervezett jogi, szakmai továbbképzésen kötelező részt vennie.
A továbbképzés tartalmi követelményeit a 2. számú melléklet tartalmazza. A továbbképzés vizsgakötelezettség nélküli
rendszeres továbbképzés formájában valósul meg. A továbbképzés időpontját, helyét, a tananyagot, a jelentkezés,
a részvételi díj befizetésének módját a Hivatal a saját és az oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium
honlapján is közzéteszi. 9. § (1) A pályázat benyújtását követő öt munkanapon belül a Hivatal értesíti a pályázót a pályázat befogadásáról, illetve
amennyiben a pályázó pályázatát hiányosan nyújtotta be, megfelelő határidő megjelölése és a mulasztás
jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett hiánypótlásra hívja fel. (2) Amennyiben a pályázat megfelel a közoktatási törvény 101. § (6) bekezdésében, valamint a pályázati felhívásban
meghatározott követelményeknek, a Hivatal a pályázót erről a tényről igazolás megküldésével értesíti.
(3) Az igazolás tartalmazza: a) az eljáró hatóság megnevezését,
b) a vizsgaelnöki feladatokat ellátó családi és utónevét,
c) születési helyét, idejét, d) lakcímét, e) a nyilvántartásba vételi számát,
f) a vizsgaterületeket, g) azt, hogy az igazolás öt évig hatályos,
h) a kiállító hatóság bélyegzőjének lenyomatát, a kiállító képviselőjének aláírását.
10. § (1) A vizsgáztatási névjegyzék összeállítása és folyamatos frissítése a Hivatal feladata.
(2) A vizsgáztatási névjegyzék a közoktatási törvényben foglaltakon túlmenően a vizsgaelnöki feladatok ellátására
jogosult nyilvántartásba vételi számát is tartalmazza. Az Országos szakértői és az Országos vizsgáztatási névjegyzékre vonatkozó közös szabályok
11. § (1) A Hivatal jogosult a névjegyzékekben nyilvántartott szakértő, vizsgaelnök tevékenységének rendszeres és eseti
ellenőrzésére. Az ellenőrzés során tett megállapításokkal kapcsolatban lehetőséget kell biztosítani a szakértőnek,
vizsgaelnöknek arra, hogy észrevételt tegyen. (2) A Hivatal ellenőrzi a bejelentési kötelezettség teljesítését, az ellenőrzés során a Szolg. tv. 25. §-ában foglaltak szerint
jár el. (3) A Hivatal a vizsgálat időtartamára határozattal felfüggeszti a szakértő, vizsgaelnök tevékenységét, feltéve, hogy ellene
panaszt nyújtottak be a tevékenységre vonatkozó jogszabályokban meghatározott szabályok súlyos megszegése
miatt. (4) A Hivatal a hozzá befolyt bírság hatvan százalékát a Közoktatási Fejlesztési Célelőirányzat számlájára utalja át.
A fennmaradó összeg a saját bevétele, amely az e rendeletben meghatározott feladatokkal összefüggő személyi és
tárgyi kiadások fedezetére használható fel. A közoktatási szakértői tevékenység, valamint a vizsgaelnöki tevékenység folytatásához előírt
igazgatási szolgáltatás díj mértéke, a megállapított összeg befizetésének szabályai, a befolyt összeg
felhasználása 12. § (1) A közoktatási szakértői tevékenység megkezdésével, a vizsgaelnöki tevékenység megkezdésével vagy folytatásával
összefüggő bejelentés, kérelem, pályázat benyújtásakor a bejelentő, a kérelmező, a pályázó igazgatási szolgáltatási
díjat (a továbbiakban: díj) köteles fizetni. (2) A díj összege szakterületenként, vizsgaterületenként:
a) a 2. § (1) bekezdése tekintetében a bejelentéskor érvényes kötelező legkisebb havi minimálbér összegének
negyven százaléka, b) a 3. § (1) bekezdése tekintetében a kérelem benyújtásakor érvényes kötelező legkisebb havi minimálbér
összegének negyven százaléka, c) a 8. § (1) bekezdése tekintetében a pályázat benyújtásakor érvényes kötelező legkisebb havi minimálbér
összegének tizenöt százaléka. (3) A díjak pontos összegét a Hivatal a honlapján a naptári év első napján közzéteszi.
(4) A közoktatási szakértői és a vizsgaelnöki tevékenységgel összefüggő jogorvoslati kérelem bírálati díja a (2) bekezdés
alapján meghatározott díj összegének ötven százaléka. (5) A díjat a Hivatal – a 3. számú mellékletben meghatározott – bankszámlájára kell befizetni a rendelkezésre bocsátott
készpénz-átutalási megbízáson vagy elektronikus úton. A befizetett díj kezelése és nyilvántartása az államháztartás
alrendszereinek bankszámla-vezetési, költségvetési, befizetési és letéti kezelési, valamint kötelezettségvállalási
rendjéről szóló jogszabályokban meghatározottak szerint történik. A befizetett díj a Hivatal bevétele, mely
az e feladatokkal összefüggő személyi és tárgyi kiadások fedezetére használható fel.
Hatálybalépés 13. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) A (3) bekezdés és a 14. § 2010. január 2-án hatályát veszti.
(3) E rendelet 8. §-át megelőző „Országos vizsgáztatási névjegyzék” alcím helyébe „Országos vizsgaelnöki névjegyzék”
alcím, a 8. § (1)–(2) bekezdésében, a 10. § (1)–(2) bekezdésében a „vizsgáztatási névjegyzék” szövegrész helyébe
„vizsgaelnöki névjegyzék” szövegrész, a 8. § (1) és (3) bekezdésében a „vizsgáztatási névjegyzékbe” szövegrész
helyébe „vizsgaelnöki névjegyzékbe” szövegrész lép. A 11. §-t megelőző „Az Országos szakértői, és az Országos
vizsgáztatási névjegyzékre vonatkozó közös szabályok” alcím helyébe „Az Országos szakértői, és az Országos
vizsgaelnöki névjegyzékre vonatkozó közös szabályok” alcím lép. Módosító rendelkezések
14. § (1) Az Országos szakértői, az Országos vizsgáztatási, az Országos szakmai szakértői és az Országos szakmai vizsgaelnöki
névjegyzékről, valamint a szakértői tevékenységről szóló 31/2004. (XI. 13.) OM rendelet (a továbbiakban: OM rendelet)
4. § (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A szakképzési törvény 2. § (1) bekezdésének a)–b) pontjában meghatározott szakképzést folytató intézményben
szakmai vizsgaelnöki teendők ellátásával megbízható vizsgaelnököket tartalmazó Országos szakmai vizsgaelnöki
névjegyzéket az Országos Képzési Jegyzékben meghatározott szakmacsoportonként és szakképesítésenként kell
összeállítani.” (2) Az 5. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„a) a névjegyzékbe való felvétel iránti kérelmet, annak megjelölését, hogy mely szakmacsoportra, illetve
szakképesítésre kérik a felvételt;” (3) Az 5. § (5) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A névjegyzékbe való felvételi kérelmet külön pályázattal kell benyújtani. Több szakképesítésre egy pályázatot kell
benyújtani.” (4) A 8. § (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A bírálóbizottság működésének rendjéről szabályzatot fogad el, amelyet a szakképesítésért felelős miniszter hagy
jóvá. A bírálóbizottság tagjainak névsorát a szakképesítésért felelős minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni.”
(5) Az OM rendelet a) 4. §-át megelőző „Az Országos szakmai szakértői és az Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzék” alcím helyébe
„Az Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzék” alcím, b) 5. § (1) bekezdés „Az Országos szakmai szakértői és Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékbe (a továbbiakban
a két névjegyzék együtt: szakmai névjegyzék)” szövegrész helyébe „Az Országos szakmai vizsgaelnöki
névjegyzékbe (a továbbiakban: névjegyzék)” szövegrész, c) 5. § (2) bekezdés, (3) bekezdés felvezető szövegében és a (4) bekezdésben „szakmai névjegyzékbe” szövegrész
helyébe „névjegyzékbe” szövegrész, d) 5. § (6) bekezdés „A szakmai névjegyzékbe” szövegrész helyébe „A névjegyzékbe” szövegrész,
e) 6. § (3) bekezdés első és harmadik mondatában a „szakmai névjegyzéket” szövegrész helyébe „névjegyzéket”
szövegrész, a második mondatában a „valamennyi szakmai névjegyzéket” szövegrész helyébe „a névjegyzéket”
szövegrész, f) 7. §-át megelőző „A névjegyzékekre vonatkozó vegyes rendelkezések” alcím helyébe „Vegyes rendelkezések”
alcím, g) 8. § (1) bekezdés „A 3. és 6. §-ban” szövegrész helyébe „A 6. §-ban”szövegrész,
h) a 9. § (1) bekezdés „Az Országos szakértői, az Országos vizsgáztatási, az Országos szakmai szakértői, illetve
az Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékben (a továbbiakban a négy névjegyzék együtt: névjegyzékek)”
szövegrész helyébe „A névjegyzékben” szövegrész, i) a 9. § (2) bekezdés „névjegyzékekben” szövegrész helyébe „névjegyzékben” szövegrész,
j) a 9. § (4) bekezdés c) pontjában a „szakmai, szakértői tevékenység, illetve vizsgaelnöki tevékenység ismertetését”
szövegrész helyébe „vizsgaelnöki tevékenység ismertetését” szövegrész, k) a 9. § (6) bekezdés „A közoktatási szakértők és vizsgaelnökök” szövegrész helyébe „A vizsgaelnökök” szövegrész,
l) a 9. § (7) bekezdés „A szakmai szakértők és vizsgaelnökök” szövegrész helyébe „ A vizsgaelnökök” szövegrész,
m) a 10. § (1) bekezdés „A névjegyzékekbe” szövegrész helyébe „A névjegyzékbe” szövegrész,
n) a 10. § (2) bekezdés a) pontjában a „tíz százaléka az Országos vizsgáztatási névjegyzékbe, illetve az Országos
szakmai vizsgaelnöki névjegyzékbe,” szövegrész helyébe a „tíz százaléka a névjegyzékbe,” szövegrész,
o) a 10. § (3) bekezdés „Ha a pályázat benyújtója több névjegyzékre vagy szakterületre, szakmacsoportra kéri
a felvételét, pályázatonként köteles bírálati díjat fizetni, kivéve az 1. § (3) bekezdésében foglaltak esetében.”
szövegrész helyébe „Ha a pályázat benyújtója több szakmacsoportra kéri a felvételét, pályázatonként köteles
bírálati díjat fizetni.” szövegrész, p) a 10. § (5) bekezdés „a hivatal” szövegrész helyébe „az Oktatási Hivatal”szövegrész,
q) a 11. § (6) bekezdés „Az Országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékre” szövegrész helyébe „A névjegyzékre”
szövegrész, r) a 12. § (1) bekezdés „névjegyzékekből” szövegrész helyébe „névjegyzékből” szövegrész,
s) a 12. § (9) bekezdés „A szakmai szakértői névjegyzékben szereplő szakértők és szakmai vizsgaelnökök” szövegrész
helyébe „A szakmai vizsgaelnökök” szövegrész lép. (6) Hatályát veszti az OM rendelet 1–3. §-a és azt megelőző alcím, a 4. § (1) bekezdése, a 9. § (3) bekezdése, a 9. §
(5) bekezdés a) pontja, a 10. § (2) bekezdés b) pontja, a 11. § (1)–(5) bekezdése, a 12. § (2)–(8) bekezdése, a 12. §
(10)–(11) bekezdése, a 13–14. §-a és azt megelőző alcím, a 15–17. §-a és azt megelőző alcím.
Átmeneti rendelkezések 15. § (1) E rendeletben foglaltakat a folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell.
(2) E rendelet hatálybalépésekor a Szolg. tv. 56. §-a alapján az e rendelet hatálybalépése előtt szakértői vagy vizsgaelnöki
feladatok ellátására engedéllyel rendelkező és nyilvántartásba vett szakértőket, vizsgaelnököket változatlan
feltételekkel szerepeltetni kell a nyilvántartásban, tevékenységüket engedélyük lejártáig tovább folytathatják.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott esetben a továbbképzési időszak e rendelet hatálybalépését követő napon
kezdődik. (4) A (2) bekezdésben meghatározott szakértők esetében a szakterületek megfeleltetését a 4. számú melléklet
tartalmazza. (5) A Hivatal a 4. számú mellékletnek megfelelően a szakterületek megnevezését hivatalból átvezeti a nyilvántartásban.
(6) Az e rendelet hatálybalépésekor a szakképesítésért felelős miniszterek által vezetett Országos szakmai szakértői
névjegyzéken szereplő szakértők a Hivatal által vezetett Országos szakértői névjegyzéken kerülnek nyilvántartásba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 16. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK (2006. december 12.) európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–11. és 15. cikkeinek való megfelelést szolgálja.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1204/2010. (X. 5.) Korm. határozata a labdarúgás sportág utánpótlás-nevelési programjával összefüggő állami szerepvállalásról.
1. A Kormány – az utánpótlás-nevelés keretében kifejtett szervezett sporttevékenység programjának támogatása által
a labdarúgás sportág fejlesztésének elkötelezettsége jegyében – a labdarúgás sportág utánpótlás-nevelési
programjának támogatására az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében 114,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés általános
tartaléka terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök