text:
13/2010. (III. 31.) NFGM utasítása a minisztérium oktatási és képzési rendszeréről.
I. fejezet Bevezető rendelkezések Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya kiterjed a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztériumban (a továbbiakban: Minisztérium)
a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) alapján közszolgálati jogviszonyban
álló köztisztviselőkre és ügykezelőkre, valamint a Minisztériummal a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII.
törvény alapján munkaviszonyban álló munkavállalókra. 2. Jelen utasítás rendelkezéseit a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvényben meghatározott eltérésekkel a miniszterre, az államtitkárra és a
szakállamtitkárra is alkalmazni kell. A közigazgatási alap- és szakvizsgára, valamint ügykezelői vizsgára vonatkozó rendelkezések a minisztériumi és az
állami vezetőkre nem terjednek ki. 3. Az utasításban előforduló munkatárs megnevezés alatt a Minisztériummal közszolgálati jogviszonyban és
munkaviszonyban (a továbbiakban: jogviszonyban) álló munkatársakat, valamint jelen utasítás 2. pontban felsorolt
személyeket is érteni kell. Értelmező rendelkezések 4. Jelen utasítás alkalmazásában:
a) iskolarendszerű továbbképzés: a közoktatás területén középiskolában, szakiskolában magasabb iskolai
végzettség, illetve második vagy további szakképesítés megszerzésére irányuló képzés, a felsőoktatásban
alapképzés, mesterképzés, doktori és MBA-képzés, szakirányú továbbképzés, felnőttképzés, szakképzés és
felsőfokú szakképzés, második vagy további alapképzés, b) iskolarendszeren kívüli továbbképzés:
– tréning, – belső szervezésű tanfolyam, – külső cég által szervezett tanfolyam,
– e-learning alapú képzés, – egyéni képzés (ideértve az egyéni kompetencia fejlesztő képzéseket, a Minisztériumban indított vezető- és
vezetőutánpótlás-képzéseket, tehetségmegtartó és -gondozó programokat), – workshop, – konferencia,
– coaching, – írott anyagok alapján való felkészülés,
– hosszú távú, több féléves tanfolyam, – rövid szakmai továbbképzés,
– képesítést nyújtó, hosszabb tanfolyam, c) vizsga: a kollokvium, a szigorlat és a záróvizsga,
d) képzés: jelen utasításban használt képzés fogalma alatt valamennyi iskolarendszerű és iskolarendszeren kívüli
továbbképzést, valamint egyéb ismeretek bővítésével járó programot kell érteni,
e) képzési terv: adott évre vonatkozó továbbképzési terv, amelyben a Minisztérium meghatározza továbbképzési
céljait és feladatait, f) közigazgatási versenyvizsga: a közigazgatási versenyvizsgáról szóló 126/2009. (VI. 15.) Korm. rendeletben
meghatározott vizsga, g) külső képzés: nem a Minisztérium által szervezett képzés, továbbképzés, tanfolyam, konferencia stb.
II. fejezet Az éves képzési tervben szereplő és év közben felmerülő képzések tervezése, lebonyolítása,
jelentkezés a képzésekre A képzések 5. A Minisztérium különösen az alábbi csoportokba tartozó képzéseken való részvételt támogatja:
– szakmai ismeretek, – nyelvi ismeretek, – informatikai képzések,
– projektmenedzsment-ismeretek, – készségfejlesztések. 6. Az éves képzési tervben meghatározott képzések lebonyolításáért és megtervezéséért a Humánigazgatási Főosztály
felelős. Az éves képzési tervben meghatározott képzésekre a jelentkezés az 1. számú mellékletben meghatározott
formanyomtatvány felhasználásával történik. A jelentkezési kötelezettség a munkatársat terheli.
7. A képzési tervben nem szereplő, év közben felmerülő képzések esetében a képzésre történő jelentkezés a
Humánigazgatási Főosztály felhívását követően, a felhívásban megjelölt határidőn belül történik.
8. A szakmai főosztályokra érkező külső képzési megkeresésekre történő jelentkezés kizárólag a Humánigazgatási
Főosztály előzetes jóváhagyását és a Költségvetési és Kontrolling Főosztály pénzügyi ellenjegyzését követően
történhet. 9. A képzés befejezését követően a képzésen részt vett munkatárs köteles a 2. és 3. számú mellékletben foglaltak szerint
képzési összefoglalót készíteni, amennyiben azt a Humánigazgatási Főosztály előírja.
10. A képzési összefoglalót a munkatárs a képzés befejezését követő legkésőbb 5 munkanapon belül köteles elektronikus
úton eljuttatni a Humánigazgatási Főosztályra. 11. Amíg a munkatárs a 10. pontban foglalt kötelezettségét nem teljesíti, addig nem vehet részt a Minisztérium által
szervezett vagy támogatott további képzésen. 12. A Humánigazgatási Főosztály gondoskodik a képzési összefoglaló megjelenítéséről egy mindenki által elérhető
elektronikus mappában, illetve az intraneten. 13. A képzésekre való jelentkezés menete jelen utasítás 4. számú mellékletében található ábrán összefoglalóan is
megtalálható. III. fejezet Az éves képzési tervben nem szereplő egyéb képzések
Jogszabályi kötelezettségen alapuló képzés – közigazgatási alap- és szakvizsga, ügykezelői vizsga,
közigazgatási versenyvizsga és jogi szakvizsga 14. A Ktv. 33. § (1) bekezdése szerint a köztisztviselő jogosult előmeneteléhez, és köteles a központilag, vagy a
Minisztérium által előírt képzésben, továbbképzésben vagy átképzésben – ideértve a közigazgatási vezetőképzést is –
részt venni. Közigazgatási alap- és szakvizsga, ügykezelői vizsga
15. A köztisztviselőnek a kinevezési okiratban előirt határidőn belül közigazgatási alapvizsgát, illetve közigazgatási
szakvizsgát kell tennie. A Humánigazgatási Főosztály minden év február hónap utolsó napjáig közzéteszi az intraneten az adott évben
meghirdetésre kerülő közigazgatási alap- és szakvizsgaidőpontokat, illetve valamennyi munkatársnak küldött
elektronikus üzenetében felhívja a köztisztviselők figyelmét a közzétett vizsgaidőpontokra, valamint arra, hogy a
vizsgára való jelentkezés a köztisztviselő kötelessége. 16. Az ügykezelőnek a közszolgálati jogviszony keletkezésétől számított hat hónapon belül ügykezelői alapvizsgát kell
tennie. Ha az ügykezelő az alapvizsgát az előírt határidőt követő hat hónapon belül nem teszi le, közszolgálati
jogviszonya megszűnik. 17. Közigazgatási alapvizsga letételi kötelezettségének nem teljesítése a közszolgálati jogviszony megszűnését vonja
maga után. Közigazgatási szakvizsga kötelezettség nem teljesítése a vezetői megbízás visszavonását eredményezi,
illetve a köztisztviselő magasabb fizetési, besorolási fokozatba nem sorolható.
18. Az alap- és szakvizsgára, valamint ügykezelői alapvizsgára kötelezettek képzési költségeinek megtérítését (tanfolyam
díja, vizsgadíj, tankönyvek) a Minisztérium 100%-ban vállalja. Az esetlegesen megismételt vizsgá(k)hoz kapcsolódó
költségek megtérítése a köztisztviselőt terheli. 19. A vezetői megbízással nem rendelkező politikai főtanácsadó, politikai tanácsadó a köztisztviselőkre vonatkozó
szabályok szerint közigazgatási alap- és szakvizsgát tehet. A vizsgák költségei a politikai főtanácsadót, politikai
tanácsadót terhelik, amely költségeket a Minisztérium – kérelemre – részben vagy egészben átvállalhatja. A támogatás
mértékét a gazdasági vezető és a Humánigazgatási Főosztály vezetője együttesen bírálja el.
20. Az alap- és a szakvizsgára kötelező felkészítő tanfolyamon történő részvételre, valamint a vizsga napjaira a
köztisztviselő mentesül a munkavégzési kötelezettség alól, és távolléte idejére illetmény illeti meg. A köztisztviselő az
alapvizsga esetén 3 nap (plusz a vizsga napja), a szakvizsga esetén (a kötelező és a szabadon választott tárgyra
összesen) 6 nap (plusz a vizsga napja) tanulmányi szabadságra – és távolléte idejére illetményre – jogosult.
Javítóvizsga vagy ismételt vizsga esetén a munkaidő-kedvezmények a köztisztviselőt nem illetik meg.
Közigazgatási versenyvizsga 21. Azon munkatárs részére, akinek előmeneteléhez – különösen vezetői kinevezéséhez, megbízásához – közigazgatási
versenyvizsga letételére van szükség, a minisztérium a versenyvizsga díját – számla ellenében – a Ktv. alapján a
munkatársnak megtéríti legkésőbb az új kinevezéstől/megbízástól számított 30 napon belül.
22. Azon munkatárs részére, aki a versenyvizsgát önszorgalomból teszi le, a minisztérium a költségeket nem téríti meg.
23. A Minisztériumban újonnan kinevezésre kerülő munkatárs részére a minisztérium – számla ellenében – a
versenyvizsga díját a belépéstől, vagy a számla benyújtásától számított 30 napon belül megtéríti.
Jogi szakvizsga 24. A közigazgatási szakvizsgával egyenértékű jogi szakvizsga költségeinek megtérítését (vizsgadíj) a Minisztérium
100%-ban vállalja, ha a jogász végzettségű munkatárs úgy dönt, hogy a közigazgatási szakvizsga helyett jogi
szakvizsgát kíván tenni. Az esetlegesen megismételt vizsgá(k)hoz kapcsolódó költségek megtérítése a munkatársat
terheli. 25. A jogi szakvizsga költségének 100%-ban történő Minisztérium részéről való megtérítésére csak az a jogász
végzettségű munkatárs jogosult, aki a közigazgatási szakvizsgával – annak egyetlen részvizsgájával – sem rendelkezik,
illetve aki a közigazgatási szakvizsgát meg sem kezdte, és a felkészítő tanfolyamon nem vett részt. Amennyiben az
előzőek bármelyike fennáll, a jogász végzettségű munkatárs nem jogosult a jogi szakvizsga díjának 100%-ban történő
megtérítésére. 26. A jogi szakvizsga részvizsgáinak napjaira a munkatárs mentesül a munkavégzési kötelezettség alól, és távolléte idejére
illetmény illeti meg. A jogi szakvizsgára való felkészüléshez a munkatársat részvizsgánként (az első részvizsgába
beleértendő a szabadon választott írásbeli vizsga is) 10 nap, összesen 30 nap tanulmányi szabadság illeti meg, amely
időre a munkatárs illetményre jogosult. A részvizsgánként igénybe vehető 10 nap tanulmányi szabadság kizárólag a részvizsga előtt vehető igénybe, az
igénybe vehető napok összevonására nincs lehetőség. 27. A közigazgatási szakvizsgával már rendelkező jogász végzettségű munkatárs (beleértve a 25. pontban felsorolt
eseteket is) a jogi szakvizsga letételekor – kérelemre – részleges támogatást kaphat, amelynek maximális mértéke a
vizsgadíj 50 %-a. A támogatás mértékét a gazdasági vezető és a Humánigazgatási Főosztály vezetője együttesen
bírálja el. 28. A közigazgatási szakvizsgával már rendelkező jogász végzettségű munkatársat (beleértve a 25. pontban felsorolt
eseteket is) jogi szakvizsgára való felkészüléséhez részvizsgánként (az első részvizsgába beleértendő a szabadon
választott írásbeli vizsga is) 5 nap, összesen 15 nap tanulmányi szabadság illeti meg, amely időre illetményre jogosult.
A részvizsgánként igénybe vehető 5 nap tanulmányi szabadság kizárólag a részvizsga előtt vehető igénybe, az igénybe
vehető napok összevonására nincs lehetőség. 29. A jogi szakvizsga költségének megtérítését kizárólag a Minisztérium nevére és számlázási címére kiállított számla
ellenében kérheti a munkatárs a Minisztériumtól az eredeti számlának a Humánigazgatási Főosztályra történő
benyújtását követően. A számlán a kedvezményezett nevének szerepelnie kell. A számlát a Költségvetési és
Kontrolling Főosztálynak a Humánigazgatási Főosztály küldi meg teljesítésigazolással együtt.
Közös eljárási szabályok 30. A közigazgatási alap- és szakvizsgára, az ügykezelői vizsgára, valamint a közigazgatási versenyvizsgára határidőben
történő jelentkezés a köztisztviselő kötelezettsége. A köztisztviselő által a Humánigazgatási Főosztályra leadott
jelentkezéssekkel és a költségtérítéssel kapcsolatos további ügyintézést a Humánigazgatási Főosztály látja el.
31. Az a köztisztviselő, aki a vizsgáról kellő időben tett előzetes bejelentés nélkül távol marad, az ezzel okozott kárt köteles
a Minisztériumnak megtéríteni. 32. A közigazgatási alap- és szakvizsga, az ügykezelői vizsga, a közigazgatási versenyvizsga, valamint a jogi szakvizsga
sikeres letételét követően a köztisztviselő köteles a bizonyítvány eredeti példányát a Humánigazgatási Főosztályon
haladéktalanul – de legkésőbb a bizonyítvány, tanúsítvány kiállítását követő 30 napon belül – bemutatni.
Kötelezőnek nem minősülő iskolarendszerű és iskolarendszeren kívüli képzés
Tanulmányi szerződés nélkül igénybe vehető képzések (különösen a konferenciákon való részvétel)
33. A munkatárs, illetve a szervezeti egységek vezetői kizárólag olyan képzésen való részvételt kezdeményezhetnek,
amely a munkatárs munkaköréhez kapcsolódik, és a Minisztérium feladatkörében hasznosnak minősül, valamint
növeli a munkatárs által végzett munka hatékonyságát. 34. A Minisztérium tanulmányi szerződés kötése nélkül kizárólag a mindenkori köztisztviselői illetményalap
háromszorosát el nem érő összköltségű képzéseket támogatja. Amennyiben a munkatárs által igénybe venni kívánt
képzés – valamennyi járulékos költséget (tanfolyam díja, vizsgadíj, szállásköltség stb.) beszámítva – a fenti összeget
meghaladja, a Minisztérium megvizsgálja, hogy a tanulmányi szerződés kötésének a 43–44. pontban meghatározott
feltételei fennállnak-e, amennyiben igen tanulmányi szerződést köthet a munkatárssal.
35. A Minisztérium az alábbi támogatásban részesítheti a munkatársat a 34. pontban megjelölt összeghatárig:
– a képzés díjának megtérítése/átvállalása a Minisztérium nevére és számlázási címére kiállított számla ellenében,
– egyéb, a képzéshez, továbbképzéshez kapcsolódó költséget megtéríthet.
A 34. pontban meghatározott összegtől függetlenül a Minisztérium megtéríti a képzés, továbbképzés és ezzel
összefüggő beszámolási kötelezettség teljesítése miatt kieső munkaidőre járó illetményt.
36. A szervezeti egységek tevékenységi köréhez szorosan kapcsolódó konferenciák költségének 100%-át a Minisztérium
biztosítja, azzal a feltétellel, hogy azonos konferencián ugyanazon főosztályról kettőnél több munkatárs csak alapos
indokkal vehet részt. Amennyiben ilyen igény merül fel, a konferencián részt venni kívánt munkatársak munkáltatói
jogköre gyakorlójának kezdeményezésére a gazdasági vezető a Humánigazgatási Főosztály vezetőjével együtt dönt a
részvétel lehetőségéről, és a támogatás mértékéről. 37. Nem vonatkozik az előző pontban említett létszámkorlát azon képzésekre, amelyek esetében a munkakör
fenntartásához jogszabály írja elő a képzésen való részvételt, vagy bizonyos vizsga letételét.
38. Amennyiben a konferencián való részvételre irányuló kérelem a konferenciát szervező intézmény, cég által megjelölt
jelentkezési határidőt követően kerül a Humánigazgatási Főosztályra, abban az esetben a konferencián való részvétel
a Minisztérium által nem támogatható. 39. Tanulmányi szerződés nélkül igénybe vehető képzés esetében a Minisztérium a támogatást a munkatárs vagy a
munkáltatói jogkör gyakorlója kezdeményezésére nyújtja. Munkatársi kezdeményezés esetében szükséges a
munkáltatói jogkör gyakorlójának jóváhagyása a képzésen való részvételhez, és a költségek minisztériumi
finanszírozásához. 40. A kérelmet legkésőbb a képzés, továbbképzés kezdete előtt 8 munkanappal kell a Humánigazgatási Főosztályra
eljuttatni, amely azt elbírálás után pénzügyi ellenjegyzés végett továbbítja a Költségvetési és Kontrolling Főosztályra.
A pénzügyi ellenjegyzést követően a Humánigazgatási Főosztály írásban (elsősorban e-mail útján) értesíti a
munkatársat, aki a képzésre, továbbképzésre való jelentkezést egyedileg intézi. A képzésre való jelentkezés minden
esetben a munkatárs feladata. Amennyiben a kérelem határidőn túl érkezik a Humánigazgatási Főosztályra, a képzésen való részvétel és annak
támogatása nem biztosított. 41. A képzés szervezője által kiállított részvételi igazolást, bizonyítványt, tanúsítványt vagy egyéb igazolást a képzésen,
továbbképzésen részt vevő munkatárs köteles a képzést követő 8 napon belül a Humánigazgatási Főosztályon
eredetben bemutatni. Amíg a munkatárs ezen kötelezettségét nem teljesíti, addig nem vehet részt a Minisztérium által
szervezett vagy támogatott további képzésen. Amennyiben a munkatárs a részvételt követő 30 napon belül sem
mutatja be a részvételi igazolást, bizonyítványt, tanúsítványt vagy egyéb igazolást, akkor köteles visszafizetni a részére
nyújtott képzési támogatást. 42. A Minisztérium által finanszírozott és jóváhagyott képzésen, továbbképzésen való részvétel kötelező. Az előre nem
látható okok miatt a képzésen való részvételről történő lemondást – az ok megjelölésével és a munkáltatói jogkör
gyakorlójának jóváhagyásával – a munkatárs köteles legkésőbb 3 munkanappal a képzés kezdete előtt a
Humánigazgatási Főosztályon írásban (elektronikusan vagy papír alapon) bejelenteni. Amennyiben a munkatárs ezt
elmulasztja – kivéve, amennyiben a részvétel vagy a bejelentés elmulasztása neki nem felróható – köteles a
Minisztérium által teljesített képzési díjat, és az esetlegesen okozott kárt megtéríteni.
Tanulmányi szerződéssel igénybe vehető képzések 43. Tanulmányi szerződés köthető külföldön vagy belföldön folytatott:
– iskolarendszerű továbbképzés és – iskolarendszeren kívüli továbbképzés támogatására (ideértve az egyéni kompetenciafejlesztő képzéseket, a
Minisztériumban indított vezető- és vezetőutánpótlás-képzéseket, tehetségmegtartó és -gondozó programokat is).
44. A Minisztérium tanulmányi szerződés keretében támogatást nyújthat a munkatárs iskolarendszerű és
iskolarendszeren kívüli továbbképzésben való részvételéhez, ha a képzés a munkatárs munkaköréhez kapcsolódik, és
a Minisztérium feladatkörében hasznosnak minősül. A Minisztérium nem támogatja a munkatárs munkájához, feladatköréhez szorosan nem kapcsolódó ismeretek
megszerzéséért folytatott tanulmányokat. 45. Tanulmányi szerződés csak azzal a munkatárssal köthető, aki legalább egy éves, a Minisztériumban (vagy jogelődjénél)
eltöltött jogviszonnyal rendelkezik. Különösen indokolt esetben a munkáltatói jogkör gyakorlójának
kezdeményezésére a gazdasági vezető és a Humánigazgatási Főosztály vezetője együttesen engedélyezheti
tanulmányi szerződés megkötését olyan munkatárssal, aki kevesebb, mint egy éves, de legalább hat hónapos
Minisztériumban eltöltött jogviszonnyal rendelkezik. 46. A munkatárssal kötendő tanulmányi szerződés jelen utasítás 5. számú mellékletét képezi, amely részletesen
tartalmazza a támogatás fajtáit, mértékét és annak esetleges visszafizetésének módját, a szerződésszegés eseteit és
szankcióit, valamint a felek egyéb jogait és kötelezettségeit.
47. Jelen utasítás 5. számú mellékletében foglalt tanulmányi szerződés az utasítás elválaszthatatlan mellékletét képezi, az
abban foglalt részletszabályok az utasítás részét képezik. Iskolarendszerű képzés támogatása
48. A Minisztérium a munkatárssal tanulmányi szerződést köthet az alábbiak szerint:
– középfokú végzettségű munkatárssal a munkaköréhez szorosan kapcsolódó közép- vagy felsőfokú szakképesítés
vagy felsőfokú végzettség megszerzése céljából köthető tanulmányi szerződés 60–100%-os tandíjtámogatás mellett.
– felsőfokú végzettséggel rendelkező munkatárssal felsőfokú szakképzettség, doktori fokozat, további felsőfokú
végzettség megszerzésére, valamint felsőfokú szakirányú továbbképzési szak elvégzésére köthető tanulmányi
szerződés 20–60%-os tandíjtámogatással. Iskolarendszeren kívüli képzés támogatása 49. A Minisztérium a munkatárssal tanulmányi szerződést köthet az alábbiak szerint:
– tanfolyami képzés támogatása tanulmányi szerződés keretében maximum a tanfolyam költségének 50%-a lehet,
– idegen nyelvi képzés esetén a tanulmányi szerződés keretében igénybe vehető támogatás a tanfolyam díjának
30–60%-a lehet, – az ösztöndíjas tanulmányúton (MÖB, EU, PHARE stb.), vagy külföldi gyakornoki programban részt vevő munkatársak
tanulmányi szerződés kötése esetén a külföldön tartózkodás teljes időtartamára a hazai illetményük
= 50%-ára jogosultak, amennyiben a tanulmányút legfeljebb 30 napos,
= 70%-ára jogosultak, amennyiben a tanulmányút időtartama a 30 napot meghaladja,
A Minisztérium egyéb költség (utazás, szállásdíj, napidíj stb.) megtérítését nem vállalja.
– egyéb, a tanulmányi szerződés nélkül igénybe vehető képzések körébe sorolt olyan képzés, továbbképzés,
amelynek költsége az ott meghatározott összeget meghaladja. Ebben az esetben a támogatás a képzés díjának
maximum 60%-a lehet. 50. A támogatás mértékének meghatározására a munkáltatói jogkör gyakorlójának javaslata alapján a gazdasági vezető
valamint a Humánigazgatási Főosztály vezetője együttesen jogosult. A döntésnél figyelemmel kell lenni:
– a munkatárs kérelmére, – a Minisztériumban rendelkezésre álló pénzügyi fedezetre,
– a munkatárs által végezni kívánt képzésnek a munkaköre szempontjából értékelt jelentőségére,
– a megszerzett végzettségnek/képzettségnek a Minisztérium feladatkörében való hasznosságára,
– a munkáltatói jogkör gyakorlójának támogató javaslatára. 51. A munkatárs írásbeli kérelmére a munkáltatói jogkört gyakorló vezető, a Humánigazgatási Főosztály vezetője és a
gazdasági vezető együttesen dönt a tanulmányi szerződés megkötéséről.
52. A munkatárs kérelme minimálisan az alábbiakat tartalmazza:
– az oktatási/oktatást szervező intézmény, ösztöndíj nevét, – a képzés pontos időtartamát, kezdetét és várható befejezésének dátumát,
– a kért támogatás mértékét és tartalmát (többek között tandíj, munkaidő kedvezmény, útiköltség,
tankönyvtámogatás) – a munkatárs nyilatkozatát arról, hogy a tanulmányok folytatása a munkatárs munkaköréhez kapcsolódik és a
Minisztérium feladatkörében hasznosnak minősül – a munkáltatói jogkör gyakorlójának támogatását,
– igazolás a tanulmányok várható megkezdéséről (jelentkezési lap vagy felvételi értesítő stb.).
A kérelem formanyomtatványa jelen utasítás 8. számú mellékletét képezi.
53. A tandíj megfizetése kizárólag a Minisztérium nevére és számlázási címére kiállított számla ellenében történik, az
eredeti számlának a Humánigazgatási Főosztályra történő benyújtását követően. A számlán a kedvezményezett
nevének szerepelnie kell. A számlán fel kell tüntetni, vagy egyéb módon igazolni kell, hogy az adott tanulmányi félév
tandíja teljes mértékben kifizetésre került. A számlát a Költségvetési és Kontrolling Főosztálynak a Humánigazgatási
Főosztály küldi meg teljesítésigazolással együtt. 54. Határozott időre foglalkoztatott munkatárssal csak olyan tanulmányi szerződés köthető, amelyben a kikötött,
kötelezően jogviszonyban töltendő idő tartama nem haladja meg a határozott idejű jogviszony lejártát.
55. A Minisztérium állományába kerülő munkatársnak más munkáltatóval fennálló tanulmányi szerződéséből eredő
kötelezettségeket a Minisztérium – a munkatárs kérelemére – részben vagy egészben átvállalhatja.
Az átvállalásra a tanulmányi szerződés megkötésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
56. Tanulmányi szerződést a még meg nem kezdett oktatási félévre vagy egyéb ciklusra, valamint az ezt követő oktatási
félév(ek)re/egyéb ciklus(ok)ra lehet kötni, azzal az eltéréssel, hogy a már megkezdett tanulmányok tekintetében is
megköthető a tanulmányi szerződés, legkésőbb a tanulmányi félév vagy egyéb ciklus első hónapjának végéig.
57. Nem köthető tanulmányi szerződés: – a próbaidő tartama alatt.
– olyan képzettség megszerzésére, amely a munkatárs aktuális munkaköre megfelelő ellátásához már eleve
szükséges lenne. – iskolarendszerű képzésre azzal a munkatárssal, akivel a Minisztérium már kötött tanulmányi szerződést
iskolarendszerű képzés támogatására, a korábban kötött tanulmányi szerződésben vállalt képzettség/végzettség
megszerzéséig. 58. Az a munkatárs, akinek a Minisztériummal kötött tanulmányi szerződéséből eredő, még nem teljesített kötelezettsége
áll fenn, a Minisztériummal fennálló jogviszonya megszűnésekor, illetve megszüntetésekor köteles a Minisztérium
által nyújtott támogatást az utolsó munkában töltött naptól számított legkésőbb 30 napon belül a Minisztérium
részére visszatéríteni, vagy az új munkáltatója kötelezettségvállalását az utolsó munkában töltött napon bemutatni
arról, hogy a munkatárs fennálló tartozása az új munkáltató által maradéktalanul átvállalásra kerül.
A munkatársnak nem kell visszatérítenie a Minisztérium által nyújtott támogatást, amennyiben a jogviszonya az
alábbiak valamelyikével szűnik meg: a) a közszolgálati jogviszony felmentéssel
– a Ktv. 17. § (1) bekezdés a), b) és c) pontja, valamint a (2) bekezdésének a), b) és e) pontja szerinti okból, a
szakmai alkalmatlanság esetét kivéve, – a Ktv. 17. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti okból, felajánlható munkakör hiányában, illetve
b) a munkaviszony rendes felmondással – a munkáltató működésével összefüggő ok miatt,
– nyugdíjazásra tekintettel, – egészségi, fizikai (nem szakmai) okra alapozott alkalmatlanság [Mt. 89. § (3) bekezdése] miatt, valamint
c) a jogviszony a prémiumévek programban történő részvétel, illetőleg különleges foglalkoztatási állományba
helyezés esetén az erre vonatkozó külön törvényben meghatározott módon.
A visszatérítési kötelezettségtől egyebekben eltekinteni nem lehet. 59. Tanulmányi szerződés kötése esetén a képzettség/végzettség megszerzését követően a Minisztériumban kötelezően
eltöltött idő meghatározása az alábbiak figyelembevételével kerül kiszámításra:
– A kötelezően a Minisztériumban töltött idő a munkáltató által nyújtott támogatás mértékével arányosan –
figyelembe véve a tandíj összegét, a tanulmányi szabadság ideje alatt folyósított illetmény, valamint vizsgadíjak és
egyéb támogatás összegét – kerül meghatározása, azzal, hogy az öt évet nem haladhatja meg.
– Az Mt. vonatkozó rendelkezése értelmében a munkáltatónál jogviszonyban töltendő idő tartamába nem számít be
a jogviszony szünetelésének az az esete, amelyre a munkatársat szabadság nem illeti meg.
A tanulmányi szerződésben vállalt – a Minisztériumban kötelezően letöltendő – idő számításakor nem lehet tehát
figyelembe venni különösen a 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság, vagy a 14 éven aluli gyermek gondozása
vagy ápolása céljából kapott fizetés nélküli szabadság 1 évet meghaladó időtartamát.
60. A tanulmányi szabadság napjaira a munkatárs illetményre jogosult.
61. A tanulmányi szabadság csak adott képzésre és adott időszakban vehető igénybe. Az igénybe nem vett tanulmányi
szabadság át nem csoportosítható, össze nem vonható, adott időszakon túl igénybe nem vehető. A tanulmányi
szabadságról külön szabadság-nyilvántartó lapot kell vezetni, vagy a rendes szabadság-nyilvántartó lapon
egyértelműen elkülönítve kell vezetni. 62. A tanulmányi szerződést írásba kell foglalni.
63. Más közigazgatási szervvel, más munkáltatóval tanulmányi szerződést a munkatárs csak a munkáltatói jogkör
gyakorlójának írásbeli engedélyével, és a Humánigazgatási Főosztály ellenjegyzésével köthet.
64. A munkatárs a tanulmányi szerződésben vállalt kötelezettsége nem teljesítése esetén a kapott támogatást jelen
utasításban meghatározott módon köteles visszafizetni. A munkatárs által vállalt képzés
65. A munkatárs bejelentési kötelezettséggel tartozik, amennyiben felsőfokú végzettség, illetve közép- vagy felsőfokú
szakképzettség céljából: – oktatási intézménybe felvételt nyer – a felvételi értesítő kézhezvételét követő 30 napon belül,
– tanulmányokat folytat – a beiratkozást követő 30 napon belül,
– tanulmányait félbeszakította vagy megszüntette – az oktatási intézménynél történt bejelentést követő 30 napon
belül, – tanulmányait eredményesesen befejezte – a képzettséget/végzettséget igazoló okirat kézhezvételét követő
30 napon belül. 66. A fenti bejelentést a Humánigazgatási Főosztály felé írásban kell megtenni, amely a tanulmányokat folytató
munkatársakról nyilvántartást vezet. IV. fejezet Szakmai gyakorlat 67. A Minisztérium lehetőséget biztosít a főiskolai és egyetemi hallgatók számára, hogy szakmai gyakorlatukat a
Minisztériumban töltsék. 68. A szakmai gyakorlatra jelentkezők önéletrajzát, illetve a kérelmüket a Humánigazgatási Főosztály az illetékes
szervezeti egységhez továbbítja, ahol döntenek a gyakornok fogadásáról.
Amennyiben a hallgatót a Minisztérium nem fogadja, az elutasításról a Humánigazgatási Főosztály írásbeli értesítést
küld a kérelmezőnek (elektronikus vagy papír alapon). 69. Amennyiben a hallgató közvetlenül az adott főosztályon vagy szervezeti egységnél jelentkezik szakmai gyakorlatra, és
a főosztály kívánja a gyakornokot fogadni, akkor a gyakornok érkezéséről a Humánigazgatási Főosztályt előzetesen
írásban értesíteni kell. 70. A Minisztériumban legfeljebb 6 hetes szakmai gyakorlatukat töltő hallgatók, díjazásban vagy egyéb juttatásban nem
részesülnek. 71. Amennyiben a hallgató 6 hétnél hosszabb időtartamú szakmai gyakorlatot kíván a minisztériumban tölteni, a
felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 48. § (3) bekezdése alapján részére fizetendő hallgatói munkadíj
fizetését a Minisztérium abban az esetben vállalja, amennyiben a költségvetési fedezet rendelkezésre áll. Ebben az
esetben a szakmai gyakorlatos hallgató foglalkoztatását a Költségvetési és Kontrolling Főosztály ellenjegyzését
követően a gazdasági vezető engedélyezi. 72. A gyakorlati idő leteltét követően a Humánigazgatási Főosztály a hallgató kérelmére igazolást állít ki a
Minisztériumban eltöltött időről, illetve az elvégzett feladatokról. 73. A szakmai gyakorlatukat töltő hallgatók kötelesek jelen utasítás 6. számú mellékletét képező titoktartási nyilatkozatot
aláírni. V. fejezet Eljárási szabályok 74. A munkatárs felettes vezetője köteles lehetővé tenni, hogy a munkatárs a munkáltató által kötelező jelleggel előírt, a
munkáltató hozzájárulásával, illetve a tanulmányi szerződés keretében vállalt továbbképzéseken maradéktalanul
részt vehessen. A munkatárs távolléti idejére a szervezeti egység vezetője minden esetben köteles a helyettesítésről és
a zavartalan munkavégzésről gondoskodni. 75. A munkáltató a tanulmányi szerződés nélkül igénybe vett képzések esetén kizárólag az iskolai rendszerű képzésben
részt vevő munkatárs részére köteles a vizsgákra való felkészüléshez járó 3 munkanapot fizetett tanulmányi
szabadságként biztosítani. 76. A munkatársak jelen utasítás hatálya alá tartozó képzéseken való részvételéről, valamint a képzési támogatásban
részesülőkről a Humánigazgatási Főosztály teljes körű, a Költségvetési és Kontrolling Főosztály pénzügyi vonatkozású
nyilvántartást vezet. 77. A Humánigazgatási Főosztály előírhatja, hogy a munkatárs a 12. pontban meghatározottak szerint 5 munkanapon
belül készítsen képzési összefoglalót, amennyiben olyan képzésen vett részt, amely az éves képzési tervben vagy a
képzési katalógusban nem szerepel, de a Minisztérium munkatársainak szakmai fejlődése szempontjából jelentős.
VI. fejezet Záró rendelkezések 78. Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
79. Jelen utasítás hatálybalépésével egy időben a Minisztérium oktatási és képzési rendszeréről szóló 6/2008. NFGM
utasítás, valamint a minisztérium oktatási és képzési rendszeréről szóló 6/2008. NFGM utasítás módosításáról szóló
14/2009. (V. 27.) utasítása hatályát veszti. 80. Az utasításban nem rendezett kérdésekben az Mt., valamint a Ktv. rendelkezéseit kell alkalmazni.
81. Az utasítás az intraneten kerül közzétételre. Budapest, 2010. március 22.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
19/2009. (X. 9.) PM rendelete a bonus-malus rendszer, az abba való besorolás, illetve a kártörténeti igazolások kiadásának szabályairól.
A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény 69. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A bonus-malus rendszer általános szabályai 1. § (1) A bonus-malus rendszer a személygépkocsira, motorkerékpárra, autóbuszra, tehergépkocsira, vontatóra,
mezőgazdasági vontatóra terjed ki.
(2) A bonus-malus rendszer az (1) bekezdés szerinti gépjármű-kategóriák vonatkozásában egy A00 alap, 10 bonus és
4 malus osztályból áll.
(3) A biztosító az egyedi szerződéseket díjmegállapítás céljából a kármentes időszak, illetve az okozott – a biztosító
kártérítési kötelezettségét kiváltó – károk számának alapján, az e rendelet melléklete szerinti táblázatban
meghatározott módon a bonus-malus osztály valamelyikéhez hozzárendeli (besorolás).
(4) A biztosító köteles a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási egyedi szerződéseit a bonus-malus rendszer szerint
nyilvántartani.
2. § (1) Az érintett szerződés vonatkozásában a bonus-malus rendszerrel járó előnyök és hátrányok a szerződő üzemben tartó
személyéhez fűződnek, függetlenül attól, hogy az üzemben tartó gépjárművét ki vezette.
(2) Ha az adott gépjárművet jogtalanul használatba veszik, és erre vonatkozóan a nyomozó hatóságnál büntető
feljelentés tételére kerül sor, úgy a gépjárművel okozott kár a szerződés besorolását nem érinti.
A besorolásra vonatkozó szabályok 3. § (1) A biztosító az új biztosítási időszakot illető besorolás során az előző biztosítási időszak besorolását, a megfigyelési
időszak kártörténeti adatait, továbbá a hozott kárelőzményi igazolásokat veszi figye lembe.
(2) Egy adott biztosítási időszakon belül a szerződés besorolása – a (6) bekezdésben meghatározott esetkör kivételével –
nem változik.
(3) A rendszerbe újonnan belépő üzemben tartó szerződése A00 osztályba kerül, kivéve a hozott kárelőzményi igazolás
figye lembe véte lével létrejött szerződést.
(4) A szerződés besorolása egy osztályt emelkedik, ha a szerződés a vonatkozó megfigyelési időszakban legalább
9 hónapig hatályos és a teljes időszakban kármentes volt.
(5) Az üzemben tartó által az adott szerződés vonatkozásában már megszerzett besorolása megmarad, ha az adott
szerződés érdekmúlás miatt megszűnik, és az üzemben tartó a szerződés megszűnését követő két éven belül
ugyanazon gépjármű-kategóriába tartozó gépjárműre új szerződést köt.
(6) Ha az üzemben tartó egy adott gépjárműre már rendelkezik szerződéssel, és annak hatálya alatt másik, azonos
gépjármű-kategóriába tartozó gépjárműre is szerződést köt, az új szerződést A00-ba kell sorolni. Ha a kedvezőbb
besorolású gépjármű szerződése érdekmúlás miatt megszűnik, akkor a megszűnt szerződésen megszerzett besorolás
a szerződés megszűnését követő két éven belül, a megszűnést követő naptól ugyanazon gépjármű-kategóriába
tartozó gépjárműre az adott üzemben tartó által kötött, hatályban lévő szerződésre – a biztosítási időszakon belül is –
érvényesíthető.
(7) Ha az (5) és (6) bekezdés szerinti besorolás átvitelére kerül sor, akkor a korábbi gépjármű megszűnt szerződésének
hatálya alatt bekövetkezett, de még figye lembe nem vett károkat az új szerződés besorolásánál kell figye lembe venni.
(8) A 7. § (1) bekezdésében meghatározott elő ze tes besorolás a besorolás átvitelének az (5) és (6) bekezdésben
meghatározott esetére nem alkalmazható.
4. § (1) A biztosító köteles a hozott kárelőzményi igazolást a besorolásra vonatkozó szabályok szerint figye lembe venni,
amennyiben az igazolás tartalmazza az adott biztosítónál nyilvántartott időszakot, a kármentességet, illetve azt
a tényt, hogy az üzemben tartó a szerződés hatálya alatt hány, a biztosító által elismert vagy vele szemben jogerősen
megítélt kárt okozott.
(2) A biztosító a besorolásnál kizárólag az utolsó, időben egybefüggő időtartamra vonatkozó igazolást vagy igazolásokat
veheti figye lembe.
5. § (1) Az üzemben tartó jogosult arra, hogy a biztosítónak a teljes kárkifizetés összegéről szóló írásbeli értesítését követő
45 napon belül a teljes kárösszeget a biztosítónak megfizesse.
(2) Ha az üzemben tartó a kárösszeget a biztosítónak megfizette, a szerződés besorolása a káresemény vonatkozásában
nem romlik.
(3) Kármegosztás esetén az adott biztosítási szerződés alapján történt kárkifizetést kell figye lembe venni.
A biztosítóváltásra és az azzal összefüggő besorolásra vonatkozó szabályok
6. § (1) A megfigyelési időszak biztosítója (a továb biak ban: előző biztosító) az adott gépjárművet illetően köteles írásban
igazolást kiadni a megfigyelési időszakra vonatkozóan a kártörténeti adatról az igazolás kiadásának időpontjában
érvényes állapot szerint, és a besorolásról a biztosítási szerződés megfelelő besorolása céljából:
a) a biztosító részére, annak ez irányú kérése esetén, az igénylés beérkezését követő 15 napon belül (kártörténeti
igazolás),
b) a biztosító részére a megfigyelési időszakot követő hatodik hónap utolsó napjáig, a megfigyelési időszakra
vonatkozó azon kártörténeti adatról (késői kártörténeti adat) – ide nem értve a besorolást –, amely
vonatkozásában az a) pont alapján kiadott igazoláshoz képest változás állt be (késői kártörténeti igazolás).
(2) Az előző biztosító köteles az (1) bekezdés a) pontjai szerint kiadott igazoláson az adott gépjármű vonatkozásában az
igazolt biztosítási időszakot illető fedezetlenségi időtartamot, illetve a fedezetlenségi időtartam hiányának tényét,
valamint a szünetelés időtartamát feltüntetni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti igazolások kiadása, az (1) bekezdés a) pontja szerinti igazolás – a 7. § (4) bekezdésében
meghatározottak szerinti – bekérése esetén az írásbeliséget helyettesíti az igazolás bekérésének és a vonatkozó
adatoknak az elektronikus úton történő továbbítása.
7. § (1) A biztosító a besoroláshoz szükséges adatok megérkezéséig, ille tő leg a (2) és (3) bekezdésben foglalt esetek
bekövetkezéséig – a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény (a továb biak ban: Gfbt.) 8. §
(3) bekezdése szerinti, üzemben tartó által benyújtott tájékoztatás, vagy az üzemben tartó nyilatkozata alapján
állapítja meg a szerződés elő ze tes besorolását, ezek hiányában a szerződést elő ze tesen az A00 bonus-malus osztályba
sorolja.
(2) Ha az üzemben tartó a Gfbt. 8. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatást nem nyújt be, továbbá az előző biztosító
megnevezését és a vonatkozó biztosítást igazoló okirat számát nem adja meg, vagy erre vonatkozó valótlan adatot
közöl, úgy a biztosító a szerződést az M04 osztályba sorolja.
(3) Ha a besoroláshoz szükséges adatok egyéb, a (2) bekezdésben meg nem határozott okból kideríthetetlenek,
a biztosító a szerződést az A00 osztályba sorolja.
(4) A biztosító köteles a szerződés hatályba lépését követő 30 napon belül a gépjármű hatósági jelzésének és a megszűnt
biztosítást igazoló okirat (kötvény) számának megadásával az előző biztosítót írásban megkeresni a 6. § (1) bekezdés
a) pontjában foglaltaknak megfelelő igazolás bekérése céljából.
(5) A biztosító a 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti igazolás beérkezését, illetve a (2) és (3) bekezdésben meghatározott
esetek bekövetkezését követő 15 napon belül az igazolás adattartalma, illetve a (2) és (3) bekezdésben
meghatározottak alapján a szerződést – a biztosítási időszakra vonatkozó hatállyal – besorolja.
Nem a biztosítóváltással összefüggő kártörténeti igazolások kiadása 8. § (1) A biztosító köteles – az igénylés beérkezését követő 15 napon belül – az igénylő kérésére a 3. § (5) és (6) bekezdésében
foglalt kedvezmények másik gépjárműre vonatkozó érvényesítése céljából a kiadás időpontjában érvényes állapot
szerint az igénylést megelőző legalább kétéves időszakra visszamenőleg az igénylővel fennálló biztosítási szerződéses
jogviszony által érintett időszakra vonatkozóan a biztosított gépjárművet illető kártörténeti adatról írásban igazolást
kiadni.
(2) A biztosító köteles – az igénylés beérkezését követő 15 napon belül – az igénylő kérésére az igénylést megelőző
legalább ötéves időszakra visszamenőleg az (1) bekezdésben meghatározott igazolást kiadni más tagállam által előírt
felelősségbiztosítási kötelezettség alapján kötendő szerződéssel kapcsolatos kedvezmény érvényesítése céljából.
Záró rendelkezések 9. § E rendelet alkalmazásában:
a) igénylő: a biztosított gépjármű kártörténeti adatra (kármentesség tényére) vonatkozó igazolást igénylő üzemben
tartója;
b) kártörténeti adat: a gépjármű üzemben tartója által a biztosított gépjármű vonatkozásában az adott biztosítóval
fennállt kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéses jogviszony alatt bekövetkezett – a kártérítés
alapjául szolgáló – káreset vonatkozásában a biztosító által elismert vagy vele szemben jogerősen megítélt
kártérítési kötelezettség ismertté válásának dátuma (az első kárkifizetés vagy a biztosítóval szemben hozott
jogerős ítélet dátuma), a kifizetett kárösszeg meghatározott határidőn belüli visszafizetésének ténye és dátuma,
 illetve a kármentesség igazolt ténye;
c) megfigyelési időszak: az új biztosítási időszakot közvetlenül megelőző biztosítási időszak;
d) újonnan belépő üzemben tartó: az a szerződést kötő üzemben tartó, aki a szerződéskötést megelőző 2 évben
magyarországi telephelyű gépjármű vonatkozásában az adott gépjármű-kategóriában felelősségbiztosítási
szerződéses jogviszonyban üzemben tartóként nem állt.
10. § E rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
91/2012. (XI. 13.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. november 7-én megtartott ülésén – a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról,
valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény
(a továbbiakban: Ehtv.) 14. § (1) bekezdése által alkalmazni rendelt az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-ában, valamint a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Horvátországi Magyar
Református Keresztyén Egyház Magyarországi Egyesülete (székhelye: 7957 Okorág, Rákóczi u. 4.) képviseletében
Kopácsi Kettős János elnök (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2; fax:
06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. A beadványozó 2012. október 29-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Támogatom, hogy az Országgyűlés a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és
vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény alapján az alapcélként vallási tevékenységet végző
Horvátországi Magyar Református Keresztyén Egyház Magyarországi Egyesületét (székhelye: 7957 Okorág, Rákóczi u. 4.,
nyilvántartja: Kaposvári Törvényszék 3009. szám alatt) egyházként elismerje.”
Az Ehtv. rendelkezései szerint abban az esetben, ha az alapcélként vallási tevékenységet végző egyesület egyházként
való elismerését kívánja kezdeményezni, azt az egyesület törvényes képviselője az országos népi kezdeményezésre
vonatkozó szabályok alkalmazásával teheti meg. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
az országos népi kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya
nincs. II. A határozat az Ehtv. 14. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a 131/A. § b) pontján,
a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
8/2014. (XI. 17.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés a)  pontja alapján Takács Szabolcs Ferencet 2014.
október 29. napjától 2015. április 28. napjáig a Nemzetközi Holokauszt-emlékezési Szövetség (IHRA) 2015. évi soros
elnökségi feladatainak összehangolásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A  miniszteri biztos a  Nemzetközi Holokauszt-emlékezési Szövetség (IHRA) 2015. évi soros elnökségi feladatainak
ellátásával összefüggésben
a) javaslatot tesz az elnökségi év programjaira;
b) az elnökségi év megvalósításával összefüggésben összehangolja a Miniszterelnökség és a szakminisztériumok
tevékenységét;
c) nemzetközi tárgyalásokon képviseli Magyarországot;
d) az a)–c)  pontok szerinti feladatokhoz kapcsolódóan felméréseket, konzultációkat, valamint rendezvényeket
kezdeményez és szervez. 2. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazás illeti meg.
3. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában titkárság segíti.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter