text:
19/2004. (II. 13.) Korm. rendelete a gépjármű ágazatban a vertikális megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alól való mentesítéséről.
A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
(a továbbiakban: Tpvt.) 96. §-ában kapott felhatalmazás
alapján a következőket rendeli el:
Mentesítés 1. § (1) E rendelet alapján — a Tpvt. 17. §-ában meghatározott szempontokra figyelemmel — mentesül a gazdasági
versenyt korlátozó megállapodásokra vonatkozó tilalom
(Tpvt. 11. §) alól az új gépjárművek, gépjármű pótalkatrészek vagy gépjármű javítási és karbantartási szolgáltatások
beszerzésére, eladására vagy viszonteladására vonatkozó
vertikális megállapodás, amennyiben vertikális versenykorlátozást tartalmaz.
(2) A mentesítés a vertikális megállapodások következő
csoportjaira is alkalmazandó:
a) vállalkozások társulása és tagjai között, vagy ilyen
társulás és szállítói között kötött vertikális megállapodá
sokra csak akkor, ha valamennyi tag gépjármű vagy gépjármű alkatrész forgalmazó vagy javítóműhely, és a társulás
egyetlen tagjának a hozzá kapcsolódó vállalkozásokkal
együttes teljes éves forgalma sem lépi túl a 13 milliárd
forintot; az ilyen társulások által kötött vertikális megállapodásokra e rendelet hatálya kiterjed anélkül, hogy ez
érintené a Tpvt.11. §-ának a társulás tagjai között kötött
horizontális megállapodásokra vagy a társulás által hozott
döntésekre való alkalmazását;
b) szellemi alkotáson fennálló használati jogoknak a
vevőre való átruházásáról vagy a vevő általi hasznosításáról
szóló rendelkezéseket tartalmazó vertikális megállapodásokra, ha ezek a rendelkezések nem képezik az ilyen megállapodások elsődleges tárgyát, és közvetlenül kapcsolódnak áruk vagy szolgáltatások a vevő vagy a vevő vevői általi
használatához, eladásához vagy viszonteladásához. A mentesítés alkalmazásának feltétele, hogy a szerződés szerinti
árukat vagy szolgáltatásokat illetően ezek a rendelkezések
ne tartalmazzanak olyan versenykorlátozásokat, amelyeknek célja vagy hatása azonos az e rendelet által nem mentesített vertikális korlátozásokéval.
(3) A mentesítés a versenytárs vállalkozások között létrejött vertikális megállapodásokra csak akkor alkalmazandó, ha a versenytárs vállalkozások nem-kölcsönös vertikális megállapodást kötnek, és
a) a vevő teljes éves forgalma nem haladja meg a 26 milliárd forintot, vagy
b) a szállító áruk gyártója és forgalmazója, míg a vevő
olyan forgalmazó, amely a szerződés szerinti árukkal versenyző árukat nem gyárt, vagy
c) a szállító a kereskedelem több szintjén működő szolgáltató, míg a vevő nem nyújt versenyző szolgáltatásokat a
kereskedelemnek azon a szintjén, amelyen a szerződés
szerinti szolgáltatásokat beszerzi.
Általános feltételek 2. § (1) A (2)—(6) bekezdésben foglaltak mellett a mentesítés alkalmazásának feltétele, hogy a szállító piaci részesedése azon az érintett piacon, amelyen az új gépjárműveket,
a gépjármű-pótalkatrészeket vagy a javítási és karbantartási szolgáltatásokat eladja, ne haladja meg a 30%-ot. A
mentesítés alkalmazásához tartozó piaci részesedési küszöb 40% az új gépjárművek eladására szolgáló mennyiségi
szelektív forgalmazási rendszereket létrehozó megállapodásokra vonatkozóan. E piaci részesedési küszöbök nem
vonatkoznak a minőségi szelektív forgalmazási rendszereket létrehozó megállapodásokra.
(2) Kizárólagos szállítási kötelezettségeket tartalmazó
vertikális megállapodások esetében a mentesítés alkalmazásának feltétele, hogy a vevő piaci részesedése ne haladja
meg a 30%-ot azon az érintett piacon, amelyen a szerződés
szerinti árukat vagy szolgáltatásokat beszerzi.
(3) A mentesítés alkalmazásának feltétele, hogy a forgalmazóval vagy javítóműhellyel létrejött vertikális megállapodás úgy rendelkezzen, hogy a szállító hozzájárul a
vertikális megállapodásból eredő jogok és kötelezettségek
a forgalmazási rendszernek az előző forgalmazó vagy javítóműhely által kiválasztott forgalmazójára vagy javítóműhelyére való átruházásához.
(4) A mentesítés alkalmazásának feltétele, hogy a forgalmazóval vagy javítóműhellyel létrejött vertikális megállapodás — abból a célból, hogy a szállító ne szüntethesse
meg a forgalmazóval vagy javítóműhellyel létrejött vertikális megállapodást olyan magatartások miatt, amelyek
e rendelet szerint nem korlátozhatók — úgy rendelkezzen,
hogy annak a szállítónak, amely a megállapodás felmondását kívánja bejelenteni, az ilyen bejelentést írásban kell
megtennie, és a bejelentésnek tartalmaznia kell a felmondás részletes, tárgyszerű és átlátható indokolását.
(5) A mentesítés alkalmazásának feltétele, hogy az új
gépjárművek szállítója által forgalmazóval vagy szerződéses javítóműhellyel kötött vertikális megállapodás úgy rendelkezzen, hogy
a) a megállapodást legalább ötéves időtartamra kötik;
ebben az esetben mindegyik félnek vállalnia kell, hogy a
másik felet legalább hat hónappal korábban értesíti arról
a szándékáról, hogy a megállapodást nem kívánja megújítani; vagy
b) a megállapodást határozatlan időtartamra kötik;
ebben az esetben a megállapodás rendes felmondásához a
felmondási időnek mindkét fél számára legalább két évnek
kell lennie; ez az időtartam legalább egy évre csökken, ha
ba) a szállítót jogszabály vagy külön megállapodás arra
kötelezi, hogy a megállapodás megszüntetése esetén megfelelő kártérítést fizessen, vagy
bb) a szállító azért mondja fel a megállapodást, mert
hálózata egészének vagy jelentős részének átszervezése
szükségessé válik.
(6) A mentesítés alkalmazásának feltétele, hogy a vertikális megállapodás minden fél számára jogot biztosítson
arra, hogy a szerződéses kötelezettségeik teljesítésével
kapcsolatos vitákat független szakértő vagy választottbíróság elé terjesszék. A felek rendelkezhetnek úgy is, hogy
e vitarendezési módok mellett — a fél választásától függően — a jogvita bíróság elé is terjeszthető.
Nem mentesülő, különösen súlyos korlátozások 3. § (1) Új gépjárművek, javítási és karbantartási szolgáltatások vagy pótalkatrészek értékesítése esetében a mentesítés nem alkalmazható azokra a vertikális megállapodásokra, amelyeknek célja közvetlenül vagy közvetve, önmaguk
ban vagy a felek ellenőrzése alatt álló más tényezőkkel
összefüggésben
a) a forgalmazó vagy a javítóműhely azon lehetőségének korlátozása, hogy eladási árát meghatározza, ami nem
érinti a szállítónak azt a lehetőségét, hogy legmagasabb
eladási árat határozzon meg, vagy ajánlott eladási árat
javasoljon, feltéve, hogy ez nem válik a felek valamelyike
által gyakorolt nyomás vagy alkalmazott ösztönzés következményeként rögzített vagy legkisebb eladási árrá;
b) annak a területnek vagy vevőkörnek a korlátozása,
amelyre, illetve amelynek a forgalmazó vagy a javítóműhely
a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat eladhatja;
a mentesítés alkalmazandó, azonban
ba) a szállító számára fenntartott vagy a szállító által
más forgalmazó vagy javítóműhely számára juttatott kizárólagos területre vagy kizárólagos vevőcsoporthoz irányuló aktív eladások korlátozására, ha az ilyen korlátozás
nem határolja be a forgalmazó vagy a javítóműhely vevőinek eladásait,
bb) a nagykereskedelem szintjén működő forgalmazó
végső felhasználókhoz irányuló eladásainak korlátozására,
bc) szelektív forgalmazási rendszer tagjai nem-szerződéses forgalmazók részére végzett új gépjármű és pótalkatrész eladásainak korlátozására az olyan piacokon, ahol
szelektív forgalmazást alkalmaznak, a ba) pontban foglalt
feltételektől függően,
bd) a vevő azon lehetőségeinek korlátozására, hogy beépítési célokra szállított elemeket olyan vevőknek értékesítsen, amelyek azokat a szállító által gyártottakkal azonos
típusú áruk gyártására használnák fel;
c) a szelektív forgalmazási rendszer forgalmazói vagy
javítóműhelyei — köztük a kereskedelem más-más szintjén működő forgalmazók vagy javítóműhelyek — közti
keresztszállítások korlátozása;
d) szelektív forgalmazási rendszer a kiskereskedelem
szintjén működő tagjainak korlátozása abban, hogy végső
felhasználók részére új gépjárművek vagy könnyű haszongépjárművek, bármely gépjárműhöz pótalkatrészek vagy
bármely gépjárműhöz javítási és karbantartási szolgáltatások aktív vagy passzív eladását valósítsák meg az olyan
piacokon, ahol szelektív forgalmazást alkalmaznak. A
mentesülés kiterjed azokra a megállapodásokra, amelyek
szelektív forgalmazási rendszer valamely tagjának megtiltják, hogy nem megállapodás szerinti letelepedési helyről
működjön, feltéve, hogy e megállapodások mentesülését a
4. § (2) bekezdésének b) pontja nem zárja ki;
e) szelektív forgalmazási rendszer a kiskereskedelem
szintjén működő tagjainak korlátozása személygépkocsikon vagy könnyű haszongépjárműveken kívüli új gépjárművek végső felhasználóknak való aktív vagy passzív eladásában az olyan piacokon, ahol szelektív forgalmazást alkalmaznak, anélkül, hogy ez érintené a szállítónak azt a lehetőségét, hogy a szóban forgó rendszer valamely tagjának a
nem megállapodás szerinti letelepedési helyről való működést megtiltsa.
(2) Új gépjárművek értékesítése esetében a mentesítés
nem alkalmazható azokra a vertikális megállapodásokra
sem, amelyeknek célja közvetlenül vagy közvetve, önmagukban vagy a felek ellenőrzése alatt álló más tényezőkkel
összefüggésben
a) a forgalmazó azon lehetőségének korlátozása, hogy
bármely, a szerződés szerinti árusora valamelyik modelljének megfelelő új gépjárművet értékesítsen;
b) a forgalmazó azon lehetőségének korlátozása, hogy
javítási és karbantartási szolgáltatások nyújtását szerződéses javítóműhelyeknek alvállalkozásba adja, ami nem érinti a szállítónak azt a lehetőségét, hogy megkövetelje a
forgalmazótól, hogy a szóban forgó szerződéses javítóműhely vagy javítóműhelyek nevéről és címéről a végső felhasználókat az eladási szerződés megkötése előtt tájékoztassa, és ha e szerződéses javítóműhelyek valamelyike nem
az elárusítóhely közelében található, a végső felhasználókat a kérdéses javítóműhely vagy javítóműhelyek az elárusítóhelytől való távolságáról is tájékoztassa; a szállító
azonban csak akkor állapíthat meg ilyen kötelezettségeket,
ha hasonló kötelezettségeket ró azokra a forgalmazókra,
amelyeknek a javítóműhelye nem ugyanazon helyiségekben található, mint az elárusítóhelyük.
(3) Javítási és karbantartási szolgáltatások és pótalkatrészek értékesítése esetében a mentesítés nem alkalmazható azokra a vertikális megállapodásokra sem, amelyeknek
célja közvetlenül vagy közvetve, önmagukban vagy a felek
ellenőrzése alatt álló más tényezőkkel összefüggésben:
a) szerződéses javítóműhely azon lehetőségének korlátozása, hogy tevékenységeit javítási és karbantartási szolgáltatások nyújtására és pótalkatrészek forgalmazására
korlátozza;
b) szelektív forgalmazási rendszer tagjai gépjármű pótalkatrész eladásainak korlátozása olyan független javítóműhelyek részére, amelyek ezeket az alkatrészeket gépjármű javításához és karbantartásához használják fel;
c) az olyan korlátozás, amelyben eredeti pótalkatrészek
vagy ugyanolyan minőségű pótalkatrészek, javító szerszámok vagy diagnosztikai vagy más készülék szállítója és egy
gépjárműgyártó állapodott meg, amely korlátozás behatárolja a szállítónak azt a lehetőségét, hogy ezeket az árukat
vagy szolgáltatásokat szerződéses vagy független forgalmazóknak, szerződéses vagy független javítóműhelyeknek
vagy végső felhasználóknak értékesítse;
d) forgalmazó vagy szerződéses javítóműhely azon lehetőségének korlátozása, hogy eredeti pótalkatrészeket
vagy ugyanolyan minőségű pótalkatrészeket az általa kiválasztott harmadik vállalkozástól szerezzen be, és gépjárművek javítására vagy karbantartására használja őket,
anélkül, hogy ez érintené új gépjárművek szállítójának azt
a lehetőségét, hogy megkövetelje, hogy garanciális javításhoz, ingyenes szervizeléshez és jármű visszahívási munkákhoz az általa szállított eredeti pótalkatrészeket használják;
e) az a korlátozás, amelyben elemeket gépjárművek első összeszereléséhez használó gépjárműgyártó és az ilyen
elemek szállítója állapodott meg, és amely kötelezettség
behatárolja az utóbbinak azt a lehetőségét, hogy védjegyét
vagy logóját hatásosan és jól látható módon a pótalkatrészeken vagy a szállított elemeken feltüntesse.
(4) A mentesítés nem alkalmazható, ha a gépjárművek
szállítója megtagadja, hogy független piaci szereplők az
e gépjárművek javításához és karbantartásához vagy környezetvédelmi intézkedések végrehajtásához szükséges
műszaki információhoz (ideértve az érintett szoftvert és a
továbbképzést is), diagnosztikai és más készülékhez, szerszámokhoz hozzájussanak. Az ilyen hozzájutásnak különösen a gépjármű elektronikus irányító és diagnosztikai
rendszereinek, e rendszerek a szállító standard eljárásaival
összhangban álló programozásának, a javítási és továbbképzési instrukcióknak, valamint a diagnosztikai és szerviz
eszközök és készülékek használatához szükséges információknak a korlátozás nélküli használatára kell kiterjednie.
Jogszerű és helyénvaló azonban, ha a gépjárművek szállítója megtagadja az olyan műszaki információhoz való hozzájutást, amely harmadik személy számára lehetővé tenné,
hogy megkerülje vagy kikapcsolja a beépített lopásgátló
készülékeket, újrakalibrálja az elektronikus berendezéseket vagy manipuláljon az olyan berendezésekkel, amelyek
például a gépjármű sebességét határolják be, kivéve, ha a
lopás, újrakalibrálás vagy manipulálás elleni védelem kevésbé korlátozó eszközökkel is megvalósítható. A független piaci szereplők részére a hozzájutást diszkriminációmentesen, haladéktalanul és arányos módon kell biztosítani és az információt használható formában kell adni.
A szellemi alkotásnak vagy know-how-nak minősülő tárgyhoz való hozzájutás megtagadása nem lehet visszaélés jellegű.
(5) A (4) bekezdés alkalmazásában független piaci szereplők a gépjárművek javításában és karbantartásában
közvetlenül vagy közvetve részt vevő vállalkozások, különösen a független javítóműhelyek, javító berendezés- vagy
szerszámgyártók, pótalkatrészek független forgalmazói,
műszaki információkat megjelentető kiadók, autóklubok,
országúti segélyszolgálatok, felülvizsgálatot végző és vizsgálati szolgáltatásokat kínáló piaci szereplők és a javítóműhelyek számára továbbképzést kínáló piaci szereplők.
Különös feltételek 4. § (1) Az új gépjárművek, javítási és karbantartási szolgáltatások vagy pótalkatrészek értékesítése tekintetében a
mentesülés nem terjed ki a vertikális megállapodások által
tartalmazott következő kötelezettségekre:
a) a közvetlen vagy közvetett versenytilalmi kötelezettségekre; b) azokra a közvetlen vagy közvetett kötelezettségekre,
amelyek korlátozzák egy szerződéses javítóműhelynek azt
a lehetőségét, hogy versenytárs szállítók járművei számára
javítási vagy karbantartási szolgáltatásokat nyújtson;
c) azokra a közvetlen vagy közvetett kötelezettségekre,
amelyek valamely forgalmazási rendszer tagjait arra kényszerítik, hogy bizonyos versenytárs szállítók gépjárműveit
vagy pótalkatrészeit ne értékesítsék vagy bizonyos versenytárs szállítók gépjárművei számára javítási és karbantartási
szolgáltatásokat ne nyújtsanak;
d) azokra a közvetlen vagy közvetett kötelezettségekre,
amelyek arra kényszerítik a forgalmazót vagy a szerződéses
javítóműhelyt, hogy a megállapodás lejártát követően ne
gyártson, szerezzen be, adjon el vagy viszonteladjon gépjárműveket vagy ne nyújtson javítási vagy karbantartási
szolgáltatásokat.
(2) Új gépjárművek értékesítése tekintetében a mentesülés nem terjed ki a vertikális megállapodások által tartalmazott következő kötelezettségekre:
a) azokra a közvetlen vagy közvetett kötelezettségekre,
amelyek a kiskereskedőt arra kényszerítik, hogy ne értékesítsen a szerződés szerinti árukra vagy a nekik megfelelő
árukra vonatkozó lízing szolgáltatásokat;
b) szelektív forgalmazási rendszer valamely személygépkocsi vagy könnyű haszongépjármű forgalmazójának
azokra a közvetlen vagy közvetett kötelezettségeire, amelyek korlátozzák azt a lehetőségét, hogy további értékesítő
vagy átadó helyeket hozzon létre olyan más helyszíneken,
ahol szelektív forgalmazást alkalmaznak. A szállító megkövetelheti, hogy a további személygépkocsi és könnyű
haszongépjármű értékesítő vagy átadó helyek (vagy a további javítóműhelyek) teljesítsék azokat a minőségi követelményeket, amelyek az ugyanazon földrajzi területen található hasonló létesítményekre vonatkoznak.
(3) Pótalkatrészek értékesítése vagy javítási és karbantartási szolgáltatások tekintetében a mentesülés nem terjed ki a szerződéses javítóműhely letelepedési helyére vonatkozó közvetlen vagy közvetett kötelezettségre, ha szelektív forgalmazást alkalmaznak.
A piaci részesedés kiszámítása 5. § (1) Az e rendeletben előírt piaci részesedéseket a következőképpen kell kiszámítani:
a) új gépjárművek forgalmazása tekintetében a szállító
által eladott, szerződés szerinti áruk és a nekik megfelelő
áruk, valamint a szállító által eladott, a vevők által sajátságaik, áruk és rendeltetésük alapján velük felcserélhetőnek
vagy őket helyettesítőnek tartott más áruk együttes
mennyisége alapján;
b) pótalkatrészek forgalmazása tekintetében a szállító
által eladott szerződés szerinti áruk és egyéb áruk, valamint
a szállító által eladott, és a vevők által sajátságaik, áruk és
rendeltetésük alapján velük felcserélhetőnek vagy őket
helyettesítőnek tartott más áruk együttes értéke alapján;
c) javítási és karbantartási szolgáltatások nyújtása tekintetében a szállító forgalmazási hálózatának tagjai által
értékesített szerződés szerinti szolgáltatások, valamint az
ezen tagok által értékesített, a vevők által sajátságaik, áruk
és rendeltetésük alapján velük felcserélhetőnek vagy őket
helyettesítőnek tartott más szolgáltatások együttes értéke
alapján.
(2) Ha a számításokhoz szükséges mennyiségi adatok
nem állnak rendelkezésre, értékadatok is használhatók,
illetve értékadatok hiányában mennyiségi adatok is használhatók. Ha ilyen információ nem áll rendelkezésre,
akkor megbízható piaci információn alapuló becslések is
alkalmazhatók. A 2. § (2) bekezdésének alkalmazásában a
piaci részesedést a piaci beszerzés mennyisége, illetve a
piaci beszerzés értéke vagy a rájuk vonatkozó becslések
alapján kell kiszámítani.
(3) Az e rendeletben előírt 30%-os és 40%-os piaci
részesedési küszöb alkalmazására a következő szabályok
irányadók:
a) a piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó
adatok alapján kell kiszámítani;
b) a piaci részesedés magában foglalja azokat az árukat
vagy szolgáltatásokat is, amelyeket integrált forgalmazóknak értékesítés céljára szállítottak;
c) amennyiben a megállapodás hatálybalépését követően a piaci részesedés mértéke meghaladja a 2. § (1) bekezdése szerinti mértéket, a megállapodásra az 1. §-ban
foglalt rendelkezések szerinti mentesítés a következő naptári év június 30-áig alkalmazható.
A forgalom kiszámítása 6. § (1) Az 1. § (2) bekezdésének a) pontjában, illetve
(3) bekezdésének a) pontjában említett éves összforgalom
kiszámításához a vertikális megállapodásban részt vevő fél
és a hozzá kapcsolódó vállalkozások által az előző évben
valamennyi áruval és szolgáltatással az adók és más befizetések levonása után elért forgalmakat kell összeadni.
Ennek során nem kell figyelembe venni a vertikális megállapodás felei és a hozzájuk kapcsolódó vállalkozások
közti vagy a hozzájuk kapcsolódó vállalkozások egymás
közti forgalmát.
(2) A mentességet továbbra is alkalmazni kell, ha bármely két egymást követő pénzügyi év során az éves forgalom küszöbértékét legfeljebb 10%-kal haladják meg.
Meghatározások 7. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) eredeti pótalkatrészek: azok a pótalkatrészek, ame
lyek a gépjármű összeszereléséhez használt elemekkel azo nos minőségűek, és amelyeket a gépjárműgyártó által a
szóban forgó elemek vagy pótalkatrészek gyártásához
adott specifikációk és gyártási standardok alapján gyártanak. Idetartoznak azok a pótalkatrészek is, amelyeket
ezekkel az elemekkel azonos gyártósoron gyártanak. Ellenkező bizonyítás hiányában az alkatrészek eredeti pótalkatrésznek tekintendők, ha az alkatrészgyártó igazolja,
hogy az alkatrészek ugyanolyan minőségűek, mint a szóban
forgó gépjármű összeszereléséhez használt elemek, és a
járműgyártó specifikációi és standardjai alapján gyártották
őket;
b) forgalmazási rendszer vállalkozásai: a gyártó és a
gyártó által, illetve a gyártó hozzájárulásával a szerződés
szerinti áruk vagy az azoknak megfelelő áruk forgalmazásával, javításával vagy karbantartásával megbízott vállalkozások;
c) független javítóműhely: az a szolgáltató, aki nem az
azon gépjárművek szállítója által felállított forgalmazási
rendszerben működve nyújt gépjármű-javítási és -karbantartási szolgáltatásokat, amelyek számára javítási és karbantartási szolgáltatásokat nyújt. Valamely szállító forgalmazási rendszerének szerződéses javítóműhelye e rendelet
alkalmazásában annyiban tekintendő független javítóműhelynek, amennyiben javítási vagy karbantartási szolgáltatásokat nyújt az olyan szállító által szállított gépjárművek
számára, amely szállító forgalmazási rendszerének nem
tagja;
d) gépjármű: a közúti használatra szánt három- vagy
többkerekű önjáró jármű;
e) kapcsolódó vállalkozások: a felekkel a Tpvt.
26. §-ának (3) bekezdése szerint kapcsolatban álló vállalkozások;
f) kizárólagos szállítási kötelezettség: az olyan közvetlen
vagy közvetett kötelezettség, amely a szállítót arra kényszeríti, hogy a megállapodás szerinti árukat vagy szolgáltatásokat meghatározott felhasználás vagy viszonteladás céljából a megállapodásban meghatározott területen csak egy
vevőnek értékesítse;
g) know-how: a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 86. §-ának (4) bekezdésében meghatározott ismeretek és tapasztalatok;
h) könnyű haszongépjármű: a legfeljebb 3,5 tonna össztömegű, áruk vagy személyek szállítására rendelt gépjármű; ha valamely könnyű haszonjárművet olyan változatban is értékesítenek, amelynek megengedett legnagyobb
össztömege a 3,5 tonnát meghaladja, akkor e jármű minden
változata könnyű haszonjárműnek tekintendő;
i) mennyiségi szelektív forgalmazási rendszer: az a szelektív forgalmazási rendszer, amelyben a szállító a forgalmazók vagy a javítóműhelyek kiválasztására olyan követelményeket alkalmaz, amelyek a kiválasztott forgalmazók vagy
javítóműhelyek számát közvetlenül behatárolják;
j) minőségi szelektív forgalmazási rendszer: az a szelektív
forgalmazási rendszer, amelyben a szállító a forgalmazók
vagy javítóműhelyek kiválasztására olyan tisztán minőségi
jellegű követelményeket alkalmaz, amelyeket a szerződés
szerinti áru vagy szolgáltatás jellege megkövetel, amelyek
egységesen vonatkoznak minden, a forgalmazási rendszerhez csatlakozni kívánó forgalmazóra vagy javítóműhelyre,
amelyeket diszkrimináció-mentesen alkalmaznak, és amelyek közvetlenül nem határolják be a forgalmazók vagy a
javítóműhelyek számát;
k) pótalkatrészek: azok az áruk, amelyeket valamely
gépjárműbe vagy gépjárműre e jármű elemeinek pótlására
be- vagy ráépítenek, ideértve az olyan árukat is, mint a
kenőanyagok, amelyek a gépjármű használatához szükségesek, kivéve a hajtóanyagokat;
l) szelektív forgalmazási rendszer: az a forgalmazási
rendszer, amelyben a szállító vállalja, hogy a szerződés
szerinti árukat vagy szolgáltatásokat, közvetlenül vagy közvetve, csak a meghatározott követelmények alapján kiválasztott forgalmazóknak vagy javítóműhelyeknek értékesíti, és amelyben ezek a forgalmazók vagy javítóműhelyek
vállalják, hogy az ilyen árukat vagy szolgáltatásokat nem
értékesítik nem-szerződéses forgalmazóknak vagy független javítóműhelyeknek, ami nem érinti a pótalkatrészek
független javítóműhelyek részére való értékesítésének lehetőségét, vagy azt a kötelezettséget, hogy bocsássanak a
független piaci szereplők rendelkezésére minden, gépjárművek javításához és karbantartásához vagy környezetvédelmi intézkedések végrehajtásához szükséges műszaki információt, diagnosztikai készüléket, szerszámot és továbbképzést;
m) személygépkocsi: a személyszállításra rendelt gépjármű, amelyben a vezető ülésén kívül legfeljebb nyolc ülés
van;
n) szerződés szerinti árusor: minden gépjármű modell,
amely a forgalmazó számára való beszerzésre a szállítónál
rendelkezésre áll;
o) szerződés szerinti árusor valamelyik modelljének megfelelő gépjármű: olyan jármű, amely a gyártó által vagy az ő
hozzájárulásával létesített forgalmazási rendszer valamely
másik vállalkozásával kötött forgalmazási megállapodás
tárgyát képezi, és amely a karosszéria kialakítását, a hajtóművet, az alvázat és a motortípust tekintve azonos a szerződés szerinti árusor valamelyik járművével, és amelyet a
gyártó sorozatban gyárt vagy szerel össze;
p) szerződéses javítóműhely: az a szolgáltató, aki a gépjárművek szállítója által felállított forgalmazási rendszerben működve gépjármű-javítási és -karbantartási szolgáltatásokat nyújt;
q) ugyanolyan minőségű pótalkatrészek: csak az olyan
vállalkozások által készített pótalkatrészek, amely bármikor igazolni tudja, hogy a szóban forgó alkatrészek minősége megfelel a szóban forgó gépjárművek összeszereléséhez jelenleg vagy korábban használt elemekének;
r) végső felhasználók: a lízing társaságok is, kivéve, ha a
lízingszerződések a szerződés lejárta előtti tulajdonjog átszállásról vagy járművételi opcióról rendelkeznek;
s) versenytárs vállalkozások: az azonos termékpiacon
működő tényleges vagy potenciális szállítók; a termékpiac
felöleli azokat az árukat vagy szolgáltatásokat, amelyeket
a vevő sajátosságaik, áruk vagy rendeltetésük alapján a
szerződés szerinti árukkal vagy szolgáltatásokkal felcserélhetőnek vagy őket helyettesítőnek tart;
t) versenytilalmi kötelezettség: minden olyan közvetlen
vagy közvetett kötelezettség, amely a vevőt arra kényszeríti, hogy ne gyártson, szerezzen be, értékesítsen vagy viszont-eladjon a szerződés szerinti árukkal vagy szolgáltatásokkal versenyző árukat vagy szolgáltatásokat, vagy minden, a vevőre rótt közvetlen vagy közvetett kötelezettség,
amelynek értelmében a szerződés szerinti árukból és
szolgáltatásokból, valamint helyettesítőikből az érintett
piacon az előző naptári évben megvalósított beszerzések
értéke alapján számított teljes beszerzésének több mint
30%-át a szállítótól vagy a szállító által kijelölt más vállalkozástól kell beszereznie. Az a kötelezettség, amelynek
értelmében a forgalmazónak más szállítók gépjárműveit a
márkák összetévesztésének elkerülése érdekében a bemutatóterem egymástól elkülönített területeiről kell értékesítenie, e rendelet alkalmazásában nem versenytilalmi kötelezettség. Az a kötelezettség, amelynek értelmében a
forgalmazónak a különböző márkákhoz márkaspecifikus
eladószemélyzetet kell alkalmaznia, e rendelet alkalmazásában versenytilalmi kötelezettség, kivéve, ha a forgalmazó
határoz úgy, hogy márkaspecifikus eladó személyzetet alkalmaz, és a szállító visel minden ebből adódó többletköltséget;
u) vertikális korlátozások: a Tpvt. 11. §-ának hatálya alá
eső versenykorlátozások, ha a vertikális megállapodás tartalmazza azokat;
v) vertikális megállapodások: azok a megállapodások
vagy összehangolt magatartások, amelyek két vagy több
olyan vállalkozás között jöttek létre, amelyek mindegyike
a rendelet alkalmazásában a termelési vagy forgalmazási
lánc eltérő szintjén működik;
w) vevő: a forgalmazó, a javítóműhely, ideértve azt a
vállalkozást is, amely más vállalkozás nevében értékesít
árukat vagy szolgáltatásokat.
(2) E rendelet alkalmazásában a vállalkozás, szállító,
vevő, forgalmazó, integrált forgalmazó és javítóműhely
megnevezés az illető vállalkozásokhoz kapcsolódó vállalkozásokat is jelenti.
A mentesülés kedvezményének megszűnése 8. § Az e rendelet alapján mentesülő megállapodások esetében a Gazdasági Versenyhivatal a Tpvt. 16/A. §-a alapján
megállapíthatja, hogy az adott megállapodásra a csoportos
mentesülés nem terjed ki.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet 2004. május 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit az ezt követően kötött megállapodásokra kell alkalmazni. A 4. § (2) bekezdésének b) pontja 2005. október
1-jétől alkalmazandó.
(2) A gazdasági versenyt korlátozó megállapodásokra
vonatkozó tilalom (Tpvt. 11. §) alól 2004. október 31-ig
mentesül az e rendelet hatálybalépését megelőzően kötött
és a 247/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet alapján mentesülő,
de e rendelet előírásainak meg nem felelő megállapodás.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a gépjármű-forgalmazási és szerviz megállapodások
egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alól történő mentesítéséről szóló 247/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet és a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény végrehajtását szolgáló egyes kormányrendeletek módosításáról
szóló 246/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 1. §-ának (5) bekezdése.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
215/2010. (VII. 9.) Korm. rendelete az építési beruházások közbeszerzési eljárás során készítendő dokumentációjának tartalmáról.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 404. § (1) bekezdés f) és p) pontjában, továbbá az épített környezet
alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés o) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Építési beruházás esetén az ajánlatkérőnek a dokumentációt, illetve versenypárbeszéd esetén az ismertetőt
az 1. melléklet szerinti tartalommal kell elkészítenie.
(2) A műemlékekkel kapcsolatos építési beruházások dokumentációjának az 1. mellékletben foglaltakon kívül legalább
a 2. melléklet szerinti – az építési engedélyben jóváhagyott – dokumentumokat is tartalmaznia kell.
2. § (1) A kivitelezésre irányuló építési beruházás esetén a dokumentáció tartalmát az 1. mellékletben előírt általános
követelmények figyelembevételén túl úgy kell megállapítani, hogy annak tartalmaznia kell legalább
a) a meglévő építményre, illetve az érintett építményrészre vonatkozó alapadatokat, felméréseket, műszaki
leírásokat és terveket, a munkavégzést érintő műszaki szakvéleményeket (pl. a meglévő szerkezetek
felhasználhatóságára vonatkozó tartószerkezeti, közegészségügyi, biztonsági megállapításokat és
követelményeket),
b) azon jogszabályok megjelölését, amelyeknek való megfelelést az ajánlatkérő érvényességi feltételként határozza
meg,
c) a munkavégzés körülményeire vonatkozó különleges követelményeket és körülményeket,
d) a munkavégzést lényegesen befolyásoló feltételeket (pl. időbeli, térbeli korlátozások, időjárási körülmények),
e) az ajánlattevőtől kért javasolt technológiai, munkaszervezési vagy egyéb leírást.
(2) Ha az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Épkiv.)
meghatározott kivitelezési dokumentáció az engedélyezési dokumentációval együtt elkészült, a kivitelezésre irányuló
építési beruházás esetén a dokumentáció tartalmát az 1. mellékletben előírt általános követelmények
figyelembevételén túl úgy kell összeállítani, hogy az egyértelműen tegye lehetővé eltérő kivitelezési technológiák,
építési módok alkalmazását és összevethetőségét.
(3) A dokumentációban az ajánlatkérőnek – a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.)
58. §-ával és 190. §-ával összhangban – részletesen meg kell határoznia, hogy az építési beruházás során, illetve
a tervezett és felhasznált anyagokra, késztermékekre és berendezésekre vonatkozóan mely szabványok alkalmazását
kívánja meg, és az azoknak való megfelelőség igazolása milyen módon történik, ha annak módját jogszabály nem írja
elő.
3. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2010. július 10-én lép hatályba.
(2) Az 1. és a 2. §, a 4. § b) pontja, valamint az 5. § 2010. július 25-én lép hatályba.
(3) A 4. § c) pontja 2010. szeptember 15-én lép hatályba.
4. § Hatályát veszti
a) a közbeszerzési eljárásokban alkalmazható átláthatósági megállapodásról és az átláthatósági biztosok
nyilvántartásának vezetéséről szóló 113/2010. (IV. 13.) Korm. rendelet;
b) – az építési beruházások közbeszerzésekkel kapcsolatos részletes szabályairól szóló 162/2004. (V. 21.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Épbr.) 1–8/B. §-a, 16. §-a, 1. és 2. számú melléklete;
– az Épkiv. 8. § f) és g) pontja, 17. § (2) bekezdés a) pontja és 17. § (4) bekezdés a) pontja;
c) az Épbr. 5. § (1) Az Épkiv. 1. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A Kbt. hatálya alá tartozó építési beruházások esetében e rendelet rendelkezéseit a Kbt.-ben és a Kbt.
végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. A Kbt. hatálya alá tartozó építési
beruházások esetében nem lehet alkalmazni a 2. § e), f), h)–j) pontját, a 3–4. §-t, a 17–21/A. §-t, továbbá a 31. §
(5) bekezdését.”
(2) Az Épkiv. 17. § (4) bekezdés b) pontjában a „Kincstár” szövegrész helyébe a „Magyar Államkincstár (a továbbiakban:
Kincstár)” szöveg lép.
6. § Ezt a rendeletet a hatálybalépését követően megkezdett közbeszerzési eljárásokban, az azokban kötött szerződésekre
és az azokkal kapcsolatban indított jogorvoslati eljárásokban kell alkalmazni. A már folyamatban lévő közbeszerzési
eljárásokban, az azokban kötött szerződésekre és az azokkal kapcsolatban indított jogorvoslati eljárásokban az Épbr. és
az Épkiv. e rendelettel hatályon kívül helyezésre kerülő rendelkezéseit, valamint e rendelet 5. § (1) bekezdés szerinti
módosulás előtti szövegét kell továbbra is alkalmazni.
7. § (1) A 4. § és az 5. § 2010. szeptember 16-án hatályát veszti.
(2) Ez a § 2010. szeptember 17-én hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
342/2012. (XII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
könyvkiadói, szervezői és terjesztői tevékenységéért, a pozitív magyarság- és Magyarország-kép kialakítása érdekében
végzett munkája elismeréseként Magyaródi Szabolcs könyvkiadó, cserkészvezető részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata; a kanadai magyar kultúra és magyarságkutatás terén elért kimagasló eredményeiért, a kanadai magyar szellemi élet
szervezése és a nemzeti kultúra népszerűsítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Miska János író, műfordító, bibliográfus részére a MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
polgári tagozata; a kanadai Windsor magyar közösségében végzett tevékenysége és pedagógiai munkássága elismeréseként
Veres Zoltán, a detroiti magyar rádióadás volt főszerkesztője, a Mindszenty Hall – Windsori Magyar Kultúrközpont
vezetője részére a MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT polgári tagozata;
kimagasló karitatív tevékenysége, a német–magyar tartalékos katonai és társadalmi rendezvények szervezésében
végzett munkája elismeréseként Kurt Berger törzsőrmester, a Német Szövetségi Hadsereg Tartalékos Egyesülete Unterfranken Megyei Csoportjának
elnöke részére a MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT katonai tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. november 29. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
276/2010. (XI. 8.) KE határozata rendőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 53. § c) pontja alapján a belügyminiszter előterjesztésére
dr. Gorgosilits Fábián rend őr dandártábornok szolgálati viszonyát 2010. december 30-ai hatállyal felmentéssel
megszüntetem és őt 2010. december 31-ei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. október 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1829/2017. (XI. 9.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a dunaújvárosi Intercisa Múzeum új helyen történő elhelyezését, valamint a múzeum által jelenleg használt épület szállodai célra történő átalakítását célzó beruházás érdekében támogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Dunaújváros Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1394/2016. (VII. 21.) Korm. határozat 6.  pont e)  alpontjának végrehajtása
érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  dunaújvárosi Intercisa Múzeum új helyen történő elhelyezését, valamint a  múzeum
által jelenleg használt épület szállodai célra történő átalakítását célzó beruházás (a  továbbiakban: Fejlesztési
program) megvalósítása érdekében mindösszesen 1 993 773 000 forint összegű központi költségvetési támogatás
kerüljön biztosításra Dunaújváros Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) mint
kedvezményezett részére az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben legfeljebb 80 000 000 forint,
b) a 2018. évben legfeljebb 385 200 000 forint,
c) a 2019. évben legfeljebb 1 528 573 000 forint;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert mint a  Fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás
nyújtásának biztosítása érdekében a  teljes Fejlesztési programra nyújtson be előterjesztést a  Modern Városok
Program Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról
szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott
erre irányuló döntése esetén – a  Fejlesztési program megvalósításához 2017. évben szükséges 80 000 000 forint
a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság által jóváhagyott éves ütemezés szerint
4. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján
meghozott erre irányuló döntése esetén – a  Fejlesztési program megvalósításához 2018. évben szükséges
385 200 000 forint a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság által jóváhagyott éves ütemezés szerint
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Fejlesztési program megvalósításához 2019. évben szükséges 1 528 573 000 forint biztosításáról a  központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
6. engedélyezi a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter számára, hogy – a Modern Városok
Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén –
a Fejlesztési program megvalósítása érdekében a 2018–2019. költségvetési évek kiadási előirányzata terhére éven
túli kötelezettséget vállaljon az 1. pont szerinti éves ütemezéssel;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
7. felhívja a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a Fejlesztési program tekintetében
az azt finanszírozó támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az Önkormányzat kötelezettséget vállaljon
az  állami beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat
3. pontjában foglaltak teljesítésére.
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2035/2017. (XII. 27.) Korm. határozata az Országos Mentőszolgálat által használt mentőautók cseréjét szolgáló 2018. gépjárműbeszerzésről, valamint a kapcsolódó mentéstechnikai eszközök beszerzéséről.
A Kormány
 1. egyetért hazánk egészségügyi biztonságának fenntartása érdekében az  Országos Mentőszolgálat
gépjárműparkjának megújításával, ennek érdekében a  2018. évben 117 mentőautó és az  azok felszereléséhez
szükséges mentéstechnikai eszközök beszerzésével;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy − az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon
3 905 481 100 forint forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 14. Országos Mentőszolgálat címen;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az 1. pontban foglalt intézkedések végrehajtásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
475/2014. (XII. 22.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Jakobesku Petra
Annát 2015. január 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
172/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – jelinekné dr. durkó
máriát 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
539/2015. (XII. 17.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel Bartha Károlyné dr.-t 2016. június 6-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. december 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2010. (IV. 28.) OKM utasítása az Oktatási és Kulturális Minisztérium irányítási, felügyeleti, tulajdonosi, alapítói jogok gyakorlásának rendjéről szóló szabályzat kiadásáról.
1. Az Oktatási és Kulturális Minisztérium irányítási, felügyeleti, tulajdonosi, alapítói jogok gyakorlásának rendjéről szóló
szabályzatot jelen OKM utasítás mellékleteként kiadom. 2. Ez az OKM utasítás a Hivatalos Értesítőben történő közzététel napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg a 2/2009. (VII. 1.)
OKM utasítás a felügyeleti, tulajdonosi, alapítói jogok gyakorlásának rendjéről szóló szabályzat kiadásával
kapcsolatban hatályát veszti. Budapest, 2010. április 21. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
9/2013. (III. 14.) EMMI utasítása a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet szervezeti és működési szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára a következő utasítást adom ki:
1. § A Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet szervezeti és működési szabályzatát a
Mellékletben foglaltak szerint határozom meg. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet szervezeti és működési
szabályzatáról szóló 1/2012. (I. 6.) NEFMI utasítás. Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
25/2018. (V. 7.) ME határozata kormánymegbízott megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy dr. Kállai Mária, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízott
e megbízatása a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény
10. § (5) bekezdés b) pontja alapján
– 2018. május 7-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1569/2018. (XI. 13.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2018. szeptemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm.  rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügylet 2018. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
391/2013. (IX. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az Öböl menti országokkal folytatott gazdasági együttműködés fejlesztése érdekében végzett munkája
elismeréseként
Zaid Naffa, a Jordán Hasemita Királyság magyarországi tiszteletbeli konzulja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL
 polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2013. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1648/2015. (IX. 10.) Korm. határozata a TÁMOP-7.2.1-11/K azonosító számú („Az OP lebonyolításával kapcsolatos egyéb feladatok” című) konstrukció keretében tervezési felhívások megjelentetéséhez, kötelezettségvállaláshoz és támogatási szerződések megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul
 1. a  TÁMOP-7.2.1-11/K azonosító számú, „Az OP lebonyolításával kapcsolatos egyéb feladatok” című konstrukció
keretében
a) az „A 2014–2020 programozási időszakban a  megyei fejlesztések előkészítése, összehangolása az  Emberi
Erőforrás Fejlesztési Operatív Program és az  érintett operatív programok lehatárolása vonatkozásában
Veszprém megyében” című, 250 000 000 forint keretösszegű,
b) az „A 2014–2020 programozási időszakban a  megyei fejlesztések előkészítése, összehangolása az  Emberi
Erőforrás Fejlesztési Operatív Program és az  érintett operatív programok lehatárolása vonatkozásában
Nógrád megyében” című, 250 000 000 forint keretösszegű,
c) az „A 2014–2020 programozási időszakban a  megyei fejlesztések előkészítése, összehangolása az  Emberi
Erőforrás Fejlesztési Operatív Program és az  érintett operatív programok lehatárolása vonatkozásában
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében” című, 250 000 000 forint keretösszegű,
d) az „A 2014–2020 programozási időszakban a  megyei fejlesztések előkészítése, összehangolása az  Emberi
Erőforrás Fejlesztési Operatív Program és az  érintett operatív programok lehatárolása vonatkozásában
Jász-Nagykun-Szolnok megyében” című, 250 000 000 forint keretösszegű és
e) az „A 2014–2020 programozási időszakban a  megyei fejlesztések előkészítése, összehangolása az  Emberi
Erőforrás Fejlesztési Operatív Program és az  érintett operatív programok lehatárolása vonatkozásában
Somogy megyében” című, 250 000 000 forint keretösszegű
tervezési felhívás megjelentetéséhez,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. szeptember 14.
2. az  1.  melléklet szerinti projektek (a  továbbiakban: projektek) vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz
a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015.  évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014.  évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban:
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. melléklet szerint
3. a projektek támogatási szerződése megkötéséhez az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2014. LXIII. törvény a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2013. egységes költségvetésének végrehajtásáról.
Az Országgyűlés a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2013. évi egységes költségvetéséről szóló 2012. évi CXCIV. törvényben
meghatározott költségvetések végrehajtásáról a következő törvényt alkotja.
1. A Hatóság költségvetési főösszegeinek alakulása 1. § (1) A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) 2013.  évi költségvetése végrehajtását
47 351,2 M Ft, azaz negyvenhétmilliárd-háromszázötvenegymillió-kettőszázezer forint bevétellel és 33 054,3 M Ft,
azaz harminchárommilliárd-ötvennégymillió-háromszázezer forint kiadással jóváhagyja.
(2) A Hatóság 2013. évi költségvetése végrehajtásának mérlegét e törvény 1. és 2. melléklete tartalmazza.
2. A bevételek részletezése 2. § (1) A Hatóság koncessziós és blokkpályázati frekvenciadíjakból származó bevétele 10  391,3  M Ft, azaz tízmilliárdháromszázkilencvenegymillió-háromszázezer forint.
(2) Az UMTS pályázati frekvenciák díjbevétele 4275,0 M Ft, azaz négymilliárd-kettőszázhetvenötmilió forint.
 (3) Az egyéb frekvenciadíjak bevétele 3997,9  M Ft, azaz hárommilliárd-kilencszázkilencvenhétmillió-kilencszázezer
forint.
 (4) Az azonosítók használati díja 2438,0 M Ft, azaz kettőmilliárd-négyszázharmincnyolcmillió forint.
 (5) A felügyelt piacokról befolyt felügyeleti díj összege 2125,0 M Ft, azaz kettőmilliárd-egyszázhuszonötmillió forint.
 (6) Az egyéb alaptevékenységi bevételek igazgatási szolgáltatási díjaira számolt összeg 207,0  M Ft, azaz
kettőszázhétmillió forint.
 (7) A bírságból befolyt bevétel 190,1 M Ft, azaz egyszázkilencvenmillió-egyszázezer forint.
 (8) A Hatóság intézményi sajátos és egyéb bevételekből származó forrása 1164,6 M Ft, azaz egymilliárd
egyszázhatvannégymillió-hatszázezer forint.
 (9) Az általános forgalmiadó-köteles bevételek után befolyt áfa összege 5703,2 M Ft, azaz ötmilliárd
hétszázhárommillió-kettőszázezer forint.
 (10) A Hatóság felhalmozási és tőkejellegű bevételeinek összege 14,8 M Ft, azaz tizennégymillió-nyolcszázezer forint.
 (11) A kölcsönök visszatérüléséből befolyt bevétel 1,5 M Ft, azaz egymillió-ötszázezer forint.
 (12) A működési támogatásként kapott pénzeszközátvételből származó forrás 2251,1  M Ft, azaz kettőmilliárd
kettőszázötvenegymillió-egyszázezer forint.
 (13) A kötelezettségvállalással terhelt előző évek maradványai pénzforgalom nélkül elszámolt bevételei 14 591,7 M Ft,
azaz tizennégymilliárd-ötszázkilencvenegy-millió-hétszázezer forint. 3. A kiadások részletezése 3. § (1) A Hatóság általános működési kiadásai összesen 21  873,1  M Ft, azaz huszonegymilliárdnyolcszázhetvenhárommillió-egyszázezer forint, a  pénzeszközátadás 9131,1  M Ft, azaz kilencmilliárdegyszázharmincegymillió-egyszázezer forint, a  felhalmozási kiadás 2050,1  M Ft, azaz kettőmilliárd-ötvenmillióegyszázezer forint.
(2) A működési kiadásokból 5334,7  M Ft, azaz ötmilliárd-háromszázharmincnégymillió-hétszázezer forint a  személyi
juttatások, 1445,3  M Ft, azaz egymilliárd-négyszáznegyvenötmillió-háromszázezer forint a  munkaadókat terhelő
járulék és szociális hozzájárulási adó, 9006,0 M Ft, azaz kilencmilliárd-hatmillió forint a  dologi kiadás összege,
az általános forgalmiadó-befizetési kötelezettség 6087,1 M Ft, azaz hatmilliárd-nyolcvanhétmillió-egyszázezer forint.
A  nettó felhalmozási kiadás 1616,9  M Ft, azaz egymilliárd-hatszáztizenhatmillió-kilencszázezer forint, általános
forgalmiadó vonzata 431,7  M Ft, azaz négyszázharmincegymillió-hétszázezer forint és 1,5  M Ft, azaz egymillióötszázezer forint a lakástámogatás teljesítése.
A törvényt az Országgyűlés a 2014. november 11-i ülésnapján fogadta el.
4. A pénzmaradvány elfogadása 4. § (1) Az Országgyűlés a  Hatóság 2013. évi módosított pénzmaradványát az  éves mérleg források oldalán szereplő
összegével egyezően 14  296,9  M Ft, azaz tizennégymilliárd-kettőszázkilencvenhatmillió-kilencszázezer forint
értékben fogadja el.
(2) A pénzmaradvány összegéből 1044,3 M Ft, azaz egymilliárd-negyvennégymillió-háromszázezer forint
a  2013. évi kötelezettségek 2014. évre áthúzódó pénzügyi teljesítésének fedezetére, 5858,6  M Ft, azaz ötmilliárdnyolcszázötvennyolcmillió-hatszázezer forint a  következő évek működési tartalékára, a  működéshez fel nem
használt frekvenciadíjakból 3122,0  M Ft, azaz hárommilliárd-egyszázhuszonkettőmillió forint a  Médiaszolgáltatástámogató és Vagyonkezelő Alapnak (a  továbbiakban: MTVA) átadásra, a  2013. évi bírság 190,1  M Ft, azaz
egyszázkilencvenmillió-egyszázezer forint összege a médiatudatosság fejlesztésére, 4081,9 M Ft, azaz négymilliárdnyolcvanegymillió-kilencszázezer forint pedig a  digitális földfelszíni hálózatban tervezett technológiai váltás
közfeladatának fedezetére használható fel.
5. A Hatóság Médiatanácsa 2013. évi működési költségvetésének, valamint a Médiatanács kezelésében
lévő, költségvetésen kívüli 2013. évi főösszegek alakulása
5. § (1) A Hatóság Médiatanácsa (a  továbbiakban: Médiatanács) 2013.  évi költségvetése végrehajtását 126,2  M Ft, azaz
egyszázhuszonhatmillió-kettőszázezer forint bevétellel és 118,7  M Ft, azaz egyszáztizennyolcmillió-hétszázezer
forint kiadással az Országgyűlés jóváhagyja.
(2) A Médiatanács kezelésében lévő, költségvetésen kívüli 2013. évi bevétel összege 3226,7 M Ft, azaz
hárommilliárd-kettőszázhuszonhatmillió-hétszázezer forint, a  kiadás pedig 3254,9  M Ft, azaz hárommilliárdkettőszázötvennégymillió-kilencszázezer forint.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megállapított bevételek és kiadások részletezését e törvény 3. és 4. melléklete tartalmazza.
 (4) A Médiatanács 2013. évi működési költségvetése pénzmaradványát az  éves mérleg források oldalán szereplő
összeggel egyezően 7,5 M Ft, azaz hétmillió-ötszázezer forint értékben fogadja el. A  pénzmaradvány a  2013.  évi
kötelezettségvállalások 2014. évre áthúzódó pénzügyi teljesítésének fedezetére használható fel.
6. Az MTVA költségvetésének végrehajtása 6. § Az Országgyűlés a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
(a  továbbiakban: Mttv.) 134.  § (10)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően a  Hatóság 2013. évi egységes
költségvetése zárszámadásának 5.  mellékleteként jóváhagyja az  MTVA 2013. évi költségvetése végrehajtásának
mérlegét.
7. Záró rendelkezés 7. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
90/2011. (IV. 12.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának a) pontja alapján, a fenntartóval egyetértésben, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára az Andrássy Gyula Budapesti
Német Nyelvű Egyetemen Dr. Masát András egyetemi tanárt
2011. március 15-től 2014. március 14-ig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok további ellátásával. Budapest, 2011. március 11.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1596/2014. (XI. 3.) Korm. határozata a Diákhitel Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság finanszírozásáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy a  nemzetgazdasági miniszter a  Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról
szóló 2001. évi XX. törvény 5.  § (2)  bekezdése alapján az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő
Részvénytársasággal árfolyam-fedezeti megállapodást kössön a  Diákhitel Központ Zártkörűen Működő
Részvénytársaság refinanszírozása céljából maximum 60 milliárd forint mértékig a Magyarország 2014. évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 40. § (3) bekezdésében meghatározott keret terhére.
A program futamideje az árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából 5 év.
Az árfolyam-fedezeti megállapodás e kormányhatározat közzétételének napján a Magyar Nemzeti Bank által közölt,
hivatalos forint/euró devizaárfolyam alapján meghatározott devizaösszegre vonatkozik.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2014. (IX. 23.) BM rendelete a vízrajzi feladatok ellátásáról.
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45.  § (8)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 29.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  vízrajzi tevékenység a  vizekkel, azok medrével és víztartó képződményeivel, továbbá a  vízrajzi létesítményekkel
kapcsolatosan az alábbiakra terjed ki:
a) a megfigyelésre, észlelésre, mérésre, adat- és információszerzésre;
b) az  országos vízrajzi állomáshálózat és mérőeszközök, valamint adatátviteli hálózat működtetésére és
fejlesztésére;
c) az adatok feldolgozására, továbbítására, tárolására, értékelésére és szolgáltatására;
d) a vizek mennyiségi jellemzőinek változásaival kapcsolatos előrejelzésre;
e) az előrejelzések szolgáltatására és közreadására, valamint
f ) a vízrajzi tevékenységből származó adatok vízügyi igazgatási szervek vízrajzi adattárban történő tárolására.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatokat a  vízgazdálkodásért és a  vízügyi igazgatási szervek irányításáért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter), az Országos Vízügyi Főigazgatóság (a továbbiakban: OVF) és a vízügyi
igazgatóságok (a továbbiakban: VIZIG) látják el.
2. § A vízrajzi tevékenység körében a miniszter feladata:
a) a vízügyi igazgatás vízrajzi feladatainak szabályozása;
b) a  vízrajzzal kapcsolatos fejlesztési programok, közép- és hosszútávú tervek jóváhagyása, beszámolók
elfogadása;
c) más ágazatok vízrajzi típusú feladatainak összehangolásával kapcsolatos teendők ellátása;
d) a vízrajzi feladatokkal összefüggő nemzetközi kapcsolatok alakítása;
e) a  felszín alatti vizek vizsgálatának egyes szabályairól szóló, valamint a  felszíni vizek megfigyelésének és
állapotértékelésének egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott víztest monitoring
végrehajtásához, az állami vízrajzi tevékenység részét képező észlelőhálózat fejlesztésének meghatározása;
f ) az előző pontokban említettekről a közvélemény tájékoztatása.
3. § (1) Az OVF vízrajzzal kapcsolatos feladata a VIZIG-ek vízrajzi tevékenységének összehangolása, irányítása és fejlesztése,
a vízrajzi tevékenység működési feltételeinek biztosítása.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatkörben az OVF:
a) felelős a  vízrajzzal kapcsolatos módszertani fejlesztéseket megalapozó kutatási és műszaki fejlesztési
programok kidolgozásáért, összeállítja a  középtávú és távlati fejlesztési terveket, részt vesz a  normatív
szabályozás előkészítésében;
b) előkészíti a  VIZIG-ek intézményi (működési és beruházási) forrásain felüli vízrajzi fejlesztési és beruházási
terveit, engedélyezi a VIZIG-ek vízrajzi törzshálózattal kapcsolatos változtatásait;
c) felügyeli a VIZIG-ek vízrajzi tevékenységét, országos szinten összehangolja a vízrajzi adatforgalmat;
d) tájékoztatást ad a vízrajzi tevékenységről és az aktuális hidrológiai helyzetről;
e) vízrajzi szakmai követelményeket határoz meg a  vízgazdálkodási információs rendszer (a továbbiakban:  VIZIR)
fejlesztésére és működtetésére vonatkozóan.
 (3) A vízrajzi tevékenység egységes ellátása érdekében az OVF gondoskodik:
a) a VIZIG-ek vízrajzi tevékenységének országos egységességét biztosító szakfelügyeletéről;
b) a központi vízrajzi műszerszolgálat szervezéséről és ellátásáról;
c) a meghatározott vízrajzi állomásokon mért adatok összehangolásáról;
d) az adatforgalmi és adatfeldolgozási szabályok betartatásáról;
e) a  vízjelzéssel kapcsolatos feladatok ellátásáról az  Országos Vízjelző Szolgálaton keresztül, beleértve
az országos hidrológiai előrejelző rendszer működtetését, karbantartását, fejlesztését;
f ) a központi vízrajzi adattár működtetéséről;
g) a  védekezési, vízkárelhárítási munkákhoz szükséges adatszolgáltatásról, adatgyűjtésről, illetve ezek
elrendelésének előkészítéséről, a vonatkozó szabályzatok elkészítéséről;
h) a hidrológiai állapot országos értékeléséről;
i) a  nemzetközi vízügyi együttműködés során a  magyar álláspont vízrajzi szempontból történő
megalapozásáról;
j) a Vízrajzi Évkönyv, valamint egyéb vízrajzi kiadványok szerkesztéséről és közreadásáról;
k) a hazai vízügyi feladatokban érintett társintézményekkel a kétoldalú adatszolgáltatásról.
(4) A miniszter az OVF bevonásával a vízrajzi tevékenység fejlesztése érdekében gondoskodik:
a) a vízrajzi tevékenységgel kapcsolatos igények feltárásáról és a módszerek fejlesztéséről;
b) a vízrajzi tevékenységgel kapcsolatos módszertani fejlesztések, műszaki szabályozások megalapozásáról;
c) a  vízrajzi tevékenység során alkalmazásra kerülő módszerekre, műszerekre, eszközökre, adatgyűjtő és
továbbító rendszerekre, építményekre vonatkozó javaslatok kidolgozásáról és bevezetéséről;
d) a vízügyi igazgatási szervezet és az országos működési körű belföldi, valamint a külföldi, illetve nemzetközi
szervezetek közötti rendszeres adat- és információcserére vonatkozó megállapodások szakmai
előkészítéséről;
e) a  vízrajzi tevékenység középtávú és távlati működési, fejlesztési és beruházási tervjavaslatainak
összeállításáról, különösen az észlelőhálózatok, az adattárak és adatbázisok fejlesztése vonatkozásában;
f ) a hidrológiai értékelések fejlesztésének megalapozásáról. 4. § A VIZIG-ek vízrajzi szakfeladatai:
a) a  vízrajzi adatok – beleértve a  VIZIG üzemirányításhoz szükséges adatigényét is – gyűjtése, feldolgozása,
értékelése, tárolása és az adatszolgáltatás biztosítása;
b) a  vízrajzi állomáshálózat és mérőeszközök, a  vízrajzi adatátviteli hálózat fenntartása, üzemeltetése és
a jóváhagyott tervek szerinti fejlesztése;
c) a  VIZIG vízrajzi tevékenységére vonatkozó éves tervek elkészítése, közreműködés a  középtávú és távlati
tervek készítésében;
d) a VIZIG-ek védekezési, vízkárelhárítási munkáihoz szükséges mérések végrehajtása, adatgyűjtés, mennyiségi
állapotfelvétel, adatszolgáltatás, valamint hidrológiai előrejelzések készítése;
e) részvétel a nemzetközi vízügyi egyezményekben megállapított, a VIZIG-ek területére vonatkozó vízrajzi adat
és információcserében, s az ezekkel kapcsolatos egyeztetésekben;
f ) hidrológiai tájékoztatók és előrejelzések készítése és közzététele;
g) vízrajzi szakmai javaslat készítése a VIZIR fejlesztésére és működtetésére vonatkozóan;
h) a közvélemény tájékoztatása a VIZIG-ek vízrajzi tevékenységéről és az aktuális hidrológiai helyzetről;
i) a  regionális célú hidrológiai ismeretszerzés érdekében időszakos vízmennyiségi állapotfelvételek és
felmérések végzése. 5. § A vízügyi igazgatási szervezet vízrajzi tevékenységéből származó közérdekű vízrajzi adatait a  központi és területi
vízrajzi adattárak tárolják és szolgáltatják.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a vízrajzi feladatok ellátásról szóló 146/2011. (XII. 23.) VM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1/2003. (I. 30.) OVB állásfoglalása a nemzeti és etnikai kisebbségek országos önkormányzatát megválasztó elektorok gyűlése tárgyában.
Az Országos Választási Bizottság a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 34. §-a
(2) bekezdésének a) pontjában írt hatáskörében eljárva az
országos kisebbségi önkormányzatokat választó elektorok
gyűlése határozatképességének tárgyában a következő
állásfoglalást adja ki: A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 68. §-ának (4) bekezdése szerint ,,a nemzeti és
etnikai kisebbségek helyi és országos önkormányzatokat
hozhatnak létre’’.
A nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi
LXXVII. törvény (a továbbiakban: Nek. tv.) 31. §-ának
(2) bekezdése értelmében ,,az országos önkormányzatot a
kisebbségi elektorok választják meg’’.
A Nek. tv. 33. §-ának (2) bekezdése kimondja, hogy ,,az
Országos Választási Bizottság a 32. § (2) bekezdésében
meghatározott határnaptól számított 60 napon belüli időpontra összehívja az elektorok gyűlését, feltéve, hogy az
elektorok száma eléri a 14 főt. A megválasztható képviselők száma [63. § (3) bek.] nem érheti el a jelen lévő elektorok számát.’’
Ugyanezen § (3) bekezdése alapján ,,a (2) bekezdés
szerint összehívott elektori gyűlés határozatképtelensége
esetén az Országos Választási Bizottság egy alkalommal
ismételten összehívja az elektorok gyűlését a határozatképtelen gyűlés időpontjától számított 60 napon belüli
időpontra’’. A (4) bekezdés szerint pedig ,,egy azonos nemzeti vagy etnikai kisebbség csak egy országos önkormányzatot hozhat létre. Több nemzeti és etnikai kisebbség közös, társult országos önkormányzatot alakíthat.’’
A Nek. tv. 34. §-a kimondja: ,,az országos önkormányzat
közgyűlésének tagjait saját körükből az elektorok a helyi
önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló törvény kislistás szavazásra vonatkozó szabályainak megfelelő alkalmazásával, titkos szavazással választják
meg. A szavazólapra minden jelölt felkerül, aki az elektorok 10%-ának támogatásával rendelkezik. Az elektorok
gyűlése határozatképes, ha azon legalább a megválasztott
elektorok fele részt vesz.’’
A 63. § (3) bekezdése akként rendelkezik, hogy az első
alkalommal összehívott országos önkormányzat közgyűlése tagjainak számát az összehívott elektorok gyűlése határozza meg 13 és 53 fő között.
A nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi
LXXVII. törvény, a helyi önkormányzati képviselők és
polgármesterek választásáról szóló 1990. évi LXIV. törvény, valamint a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény módosításáról szóló 1999. évi LXV. törvény indokolása szerint ,,a törvény a jelenlegi 75%-ról 50%-ra csökkenti az elektori gyűlések határozatképességi követelményét.
Ez azt jelenti, hogy csak akkor határozatképes az országos
kisebbségi önkormányzatot választó elektori gyűlés, ha az
összes elektornak legalább a fele megjelenik a gyűlésen. Ez
az arány természetesen nem érinti a Nek. tv. 33. §-ának
(2) bekezdéséből és 63. §-ának (3) bekezdéséből következő
azon feltételt, amely szerint csak akkor lehet megtartani a
választást, ha a jelen lévő elektorok száma meghaladja a
megválasztandó testület minimális létszámát.’’
A fővárosi és az országos kisebbségi önkormányzatok
megválasztásának eljárási rendjéről szóló 46/1998. (X. 21.)
BM rendelet (a továbbiakban: R.) 2. §-ának (1) és (2) bekezdése szerint ,,az országos kisebbségi önkormányzatok
választásával kapcsolatos feladatokat az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) látja el. A választások szervezési, ügyviteli, számítástechnikai, pénzügyi, technikai előkészítését és lebonyolítását a helyi választási irodák (a továbbiakban: HVI), a területi választási irodák
(a továbbiakban: TVI), valamint az Országos Választási
Iroda (a továbbiakban: OVI) látják el.’’
Az R. 4. §-a alapján:
,,(1) A gyűlést a korelnök nyitja meg.
(2) A gyűlésen résztvevők — nyílt szavazással — saját
maguk közül levezető elnököt és háromtagú szavazatszámláló bizottságot választanak. A szavazatszámláló bizottság
tagjai közül elnököt választ.
(3) A levezető elnök és a szavazatszámláló bizottság
tagja jelölt nem lehet.’’
Az R. 5. §-a kimondja: ,,A nyílt szavazáskor a korelnök,
illetve a levezető elnök — a szavazatok pontos számbavételét mellőzve — megállapíthatja a nyilvánvaló többség
vagy kisebbség tényét is. Ha a nyílt szavazás során szavazategyenlőség van, a legtöbb szavazatot kapott javaslatokat
ismételt szavazásra kell bocsátani. Ismételt szavazategyenlőség esetén sorsolás dönt.’’
Az R. 6. §-ának (3) bekezdése szerint ,,a szavazólap
teljességének ellenőrzése a levezető elnök és a szavazatszámláló bizottság feladata’’.
Az R. 7. §-a kimondja:
,,(1) A szavazat érvényességének megállapítására a Ve.
69. §-ának rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(2) A gyűlésről jegyzőkönyv készül, melyet a levezető
elnök és a szavazatszámláló bizottság, a szavazatszámláló
bizottság tagjai írnak alá.’’
Az R. 27. §-ának (2) bekezdése akként rendelkezik, hogy
,,ha a gyűlésen tizenhétnél kevesebb elektor van jelen vagy
egyéb okból nem jön létre a szavazatszámláló bizottság, a
szavazatszámláló bizottság feladatait az OVB jelen levő
tagjai látják el’’.
Az R. 31. §-a alapján ,,a jegyzőkönyv alapján az eredményt az OVB állapítja meg, a választást követő 8 napon
belül’’.
Az R. 32. §-a szerint ,,az OVB döntése ellen a Ve.
77—80. §-aiban foglaltaknak megfelelő jogorvoslatnak
van helye’’.
A fentiek alapján az OVB megállapítja, hogy a nemzeti
és etnikai kisebbségek országos önkormányzatának
elektorok gyűlésén történő megválasztása a nemzeti és
etnikai kisebbség autonóm joga. Az Országos Választási
Bizottság, valamint az Országos Választási Iroda az országos nemzeti és etnikai kisebbséget megválasztó elektori
gyűléssel kapcsolatosan kizárólag a hatályos jogszabályokban rögzített, fentiekben idézett jogosítványokat gyakorolhatja.
Az elektori gyűlés határozatképes, ha azon a megválasztott elektoroknak legalább a fele részt vesz. Az elektori
gyűlés határozatképességének folyamatos fenntartása a
gyűlés lebonyolításának törvényes feltétele.
Az elektori gyűlés határozatképességét a gyűlésen jelen
levő elektorok száma alapján a korelnök, illetve a gyűlést
levezető elnök ellenőrzi. Az elektori gyűlés határozatképességét a gyűlés megkezdése, valamint a képviselőtestület tagjainak megválasztása előtt mindenképpen
ellenőrizni kell, amelynek eredménye a gyűlés jegyzőkönyvében rögzítésre kerül. A szavazás eredményeként az a
jelölt lesz a képviselő-testület tagja, aki a helyi önkormány
zati képviselők és polgármesterek választásáról szóló törvény kislistás szavazásra vonatkozó szabályainak megfelelő
alkalmazásával — figyelemmel a képviselő-testület számára — a legtöbb szavazatot kapta, függetlenül attól, hogy
a képviselő-testület megválasztásakor a határozatképes
elektori gyűlés hány tagja élt szavazati jogával.
Az országos nemzeti és etnikai kisebbségek önkormányzatot választó elektorok gyűlése az OVB értelmezése szerint választó testület, amelyen az elektorok részvétele nem
csak jog, hanem a jogszabályban előírt határozatképesség
fenntartására is figyelemmel, az elektoroknak egyben kötelessége és felelőssége is.
Dr. Ficzere Lajos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
254/2006. (XII. 7.) Korm. rendelete a többcélú kistérségi társulások közösségi busz beszerzésének 2006. támogatásáról.
A Kormány a többcélú kistérségi társulások közösségi
busz beszerzése támogatásának szándékával a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A többcélú kistérségi társulások közösségi busz beszerzésének 2006. évi támogatására a Kormány az alábbi
feltételek mellett támogatást biztosít (a továbbiakban:
Támogatás).
A rendelet szövege a Magyar Közlöny 2006. december 5-én megjelent
148. számában fellelhető.
A rendelet szövege a Magyar Közlöny 2006. december 7-én megjelent
150. számában fellelhető.
(2) A Támogatásra pályázhatnak azok a többcélú kistérségi társulások (a továbbiakban: Társulás), amelyek az
alábbi feltételeknek megfelelnek:
a) 2006. évben a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 8. számú mellékletének
V. pontja szerinti támogatásban részesülnek, és
b) nyilatkoznak a közösségi busz üzemeltetési költségeinek biztosításáról.
2. § (1) A Társulások a Támogatást közösségi busz beszerzésére igényelhetik.
(2) E rendelet alkalmazásában közösségi busz olyan
szállítóeszköz:
a) amely legalább 15 személy biztonságos szállítására
alkalmas,
b) valamennyi üléséhez 3 pontos biztonsági öv tartozik,
c) akadálymentesített, továbbá
d) a gyermekek, tanulók közoktatási intézményekbe tör
ténő szállításán kívül más feladatok ellátására is alkalmas.
3. § (1) A pályázaton igényelhető maximális támogatás mértéke:
a) a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek
jegyzékéről szóló 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet
3. melléklete alapján a területfejlesztés szempontjából leghátrányosabb helyzetü 48 kistérségben létrejött Társulások esetében a közösségi busz beszerzéséhez szükséges
összeg 90%-a,
b) a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek
jegyzékéről szóló 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet
4. melléklete alapján a területfejlesztés szempontjából hátrányosabb helyzetű 47 kistérségben létrejött Társulások
esetében a közösségi busz beszerzéséhez szükséges összeg
80%-a,
c) az a) és b) pontokhoz nem tartozó kistérségekben létrejött Társulások esetében a közösségi busz beszerzéséhez
szükséges összeg 70%-a lehet.
(2) A Támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, maximális összege 25 millió forint.
(3) A Támogatásra jogosult Társulások körének, valamint a Támogatás összegének meghatározása az alábbi
szempontok figyelembevételével történik:
a) a Társulás feladat-ellátásában részt vevő települések
száma és azok lakosságszáma,
b) a közoktatási intézményfenntartó társulások, illetve
a Társulás által fenntartott intézmények száma, valamint
ezen intézményekbe bejáró gyerekek száma,
c) a Társulás a 2004., illetve a 2005. évben busz beszerzéséhez támogatásban részesült-e,
d) a Társulás által a közösségi busz hasznosítására készített terv (a továbbiakban: közösségi busz program)
megfelelően alátámasztja-e a beszerzés szükségességét.
(4) A Támogatás szempontjából előnyben részesülnek
azon Társulások, amelyek:
a) a közösségi buszt – a közoktatási célon túl – elsősorban szociális vagy gyermekjóléti, egészségügyi, illetve
mozgókönyvtári célokra hasznosítják,
b) a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek
jegyzékéről szóló 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet
3. melléklete alapján a területfejlesztés szempontjából leghátrányosabb helyzetű 48 kistérségben vagy a 4. melléklete alapján a területfejlesztés szempontjából hátrányosabb
helyzetű 47 kistérségben jöttek létre,
c) amelyek a 2004., illetve a 2005. években busz beszerzéséhez nem részesültek támogatásban.
Pályázati rendszer 4. § (1) A Társulások pályázatukat az Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztérium által készített és a Társulásokhoz eljuttatott pályázati adatlapokon nyújthatják be.
A pályázat részét képezi a Társulás közösségi busz programja, amely alátámasztja, hogy a beszerezni kívánt közösségi busz férőhelyeinek száma összhangban van a közoktatási intézményfenntartó társulások által fenntartott intézmény(ek)be bejáró gyermekek/tanulók számával, továbbá bemutatja az egyéb szolgáltatási célok esetében az
igénylők számát, az igénybevétel gyakoriságát.
(2) A pályázati adatlapokat és a közösségi busz programot – papír alapon egy eredeti és egy másolati példányban
a Társulás képviselője által (kizárva a postai utat), továbbá
elektronikus úton – a Magyar Államkincstár területileg
illetékes igazgatóságaihoz (a továbbiakban: Igazgatóság)
2006. december 10-éig kell benyújtani.
(3) Az 1. § (2) bekezdésének c) pontjában foglalt nyilatkozatot, és a 3. § (1) bekezdésben foglalt támogatáson felüli saját forrás biztosításáról szóló társulási tanácsi határozatot a Társulás a pályázat benyújtásával, de legkésőbb a támogatási megállapodás aláírásával egyidejűleg
nyújtja be.
(4) A pályázatot a (2) bekezdés szerinti határidőn belül
kell az Igazgatósághoz benyújtani. A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a pályázati adatlapot, és
b) a Társulás közösségi busz programját.
Amennyiben a fenti feltételek bármelyike nem teljesül,
úgy az Igazgatóság nem fogadja be a pályázatot, és tartalmi elbírálására nem kerül sor.
(5) Az Igazgatóság két munkanapon belül megvizsgálja
a pályázat szabályszerűségét és – hiányosság észlelése
esetén – a pályázót hiánypótlásra szólítja fel. Hiánypótlásra a hiánypótlási felszólítás kézhezvételétől számított két
munkanapon belül van lehetőség. Amennyiben a pályázó a
hiánypótlási felhívásban foglaltakat határidőn belül nem
teljesíti, az a pályázatnak az elbírálásból való kizárását
eredményezi.
(6) A pályázatokat az Igazgatóság az Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztérium részére elektronikus úton és
papír alapon legkésőbb 2006. december 14-én megküldi.
5. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter – az
Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium 2 képviselőjéből, a Pénzügyminisztérium, az Oktatási és Kulturális Minisztérium, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium, az Egészségügyi Minisztérium 1-1 képviselőjéből,
valamint az önkormányzati érdekszövetségek által delegált egy főből álló tárcaközi bizottság javaslata alapján – a
pályázatokról 2006. december 19-éig dönt.
(2) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter – a
pályázatban igényelt buszok számának, azok kapacitásának, illetve a tervezett beszerzési költség egyidejű csökkentése mellett – az igényeltnél alacsonyabb összegű Támogatás megítélésére is jogosult. Ebben az esetben a támogatási megállapodás megkötése előtt a Társulással
egyeztetni szükséges.
(3) A támogatási döntést az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium honlapján nyilvánosságra kell
hozni.
Támogatási megállapodás megkötése 6. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter és a
Társulás a támogatás felhasználásának – a döntés alapját
képező pályázatban vállalt – feltételeit megállapodásban
(a továbbiakban: támogatási megállapodás) rögzíti.
(2) A támogatási megállapodás megkötése az önkormányzati és területfejlesztési miniszteri döntést követően
legkésőbb 2006. december 21-éig történik meg, amelynek
a Társulás hibájából történő elmulasztása jogvesztő.
7. § (1) A Támogatás felett a Társulás rendelkezik és felelős
annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A Támogatással megvalósuló közösségi buszok beszerzésének végső határideje 2007. augusztus 31-e.
(3) A támogatással létrehozott vagyon – az aktiválást
követően – öt évig nem idegeníthető el, kivéve, ha az elidegenítést műszaki vagy szakmai okok teszik szükségessé, és az abból származó ellenértéket a Támogatott másik
közösségi busz(ok) beszerzésére fordítja.
(4) A Támogatás felhasználására az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletet az e rendeletben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel
kell alkalmazni.
8. § (1) A támogatást kamattal növelt összegben vissza kell
fizetni a központi költségvetésbe, ha a támogatást nem a
támogatási megállapodásban rögzített feltételeknek megfelelően használják fel.
(2) A Támogatásnak a 2007. december 31-ei határidőig
fel nem használt részét kamattal növelten vissza kell fizetni a központi költségvetésbe.
(3) Visszafizetési kötelezettség esetén a Társulás a jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamatot fizet a jogtalanul igénybe vett összeg után az igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
9. § A Társulás a támogatás felhasználásáról a beszerzés lebonyolítása évében, legkésőbb 2007. december 31-ei fordulónappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje
szerint köteles elszámolni.
A támogatás folyósítása 10. § A Támogatást a támogatási megállapodásban foglaltak
szerint az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja.
Ellenőrzés 11. § (1) A Támogatás felhasználását az Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztérium, továbbá jogszabályban
erre feljogosított egyéb szervek ellenőrizhetik.
(2) A Társulás köteles a Támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre
feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolyta
tásához szükséges tájékoztatást megadni, a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést
lehetővé tenni.
Záró rendelkezés 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
34/2014. (II. 18.) Korm. rendelete a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazati pótlék kifizetéséhez kapcsolódó támogatásról.
A Kormány a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 76. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 7.  § (3)  bekezdése tekintetében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (1)  bekezdés 11. és 15.  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 12. és a 13. § tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (2) bekezdés a) és g) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános szabályok 1. § (1) A  központi költségvetés támogatást biztosít a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek
a szociális, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról szóló 257/2000. (XII. 26.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Kjtvhr.) 15/A.  §-a szerinti, 2014. január–november hónapra számfejtett ágazati
pótlékhoz és annak közterheihez kapcsolódóan
a) a helyi önkormányzat részére,
b) a  szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt, szolgáltatást fenntartó egyházi
jogi személy, civil szervezet, közalapítvány, országos nemzetiségi önkormányzat, települési vagy területi
nemzetiségi önkormányzat, gazdasági társaság és a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző,
a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó részére, ha
ba) a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 2. vagy
9. melléklete alapján állami támogatásban részesül, vagy
bb) a támogató szolgáltatás és a közösségi ellátások finanszírozásának rendjéről szóló kormányrendelet
alapján támogatásban részesül és a 2014. évre érvényes támogatási szerződéssel rendelkezik
 [a ba) és a bb) alpont szerinti személy a továbbiakban együtt: nem állami szociális fenntartó], és
c) a központi költségvetési szerv és a köztestületi költségvetési szerv részére
[az a)–c) pont szerinti személy a továbbiakban együtt: fenntartó].
(2) A  fenntartó a  támogatásra akkor jogosult, ha a  Kjtvhr. 15/A.  §-a szerinti ágazati pótlék teljes összege tényleges
bérnövekedésként jelenik meg a foglalkoztatott számára.
(3) Nem nyújtható támogatás az  ágazati pótléknak a  Kjtvhr. 5. számú mellékletében meghatározott összegén felül
nyújtott összege és annak közterhei kifizetéséhez.
(4) A  támogatás kizárólag a  2014. évi foglalkoztatással összefüggésben kifizetett ágazati pótlékra, továbbá annak
ténylegesen megfizetett közterheire használható fel. A támogatás terhére más jogcímen kifizetés nem teljesíthető.
2. A helyi önkormányzatok támogatása 2. § (1) A  központi költségvetés előleget biztosít a  helyi önkormányzat részére a  2014. januárra és februárra fizetendő
ágazati pótlék 2014. március hónapban történő kifizetéséhez.
(2) A kincstár helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szerve (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban:
igazgatóság) 2014. február 27-éig adatot szolgáltat a  2014. január és február hónapra számfejtett ágazati pótlék
– kifizetőt terhelő közterhekkel növelt – bruttó összegéről a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére
az 1. mellékletben, továbbá a helyi önkormányzat részére a 2. mellékletben meghatározott adattartalommal.
(3) A  kincstár az  előleg összegét a  2014. márciusi kifizetésekkel egyidejűleg – a  helyi önkormányzatokért felelős
miniszter legkésőbb 2014. március 3-ai utalványozása alapján – egy összegben folyósítja.
3. § (1) A  helyi önkormányzat a  támogatást éven belüli elszámolási kötelezettséggel negyedévente igényelheti
az igazgatóság útján. A támogatási kérelem és elszámolás benyújtásának határideje
a) a II. negyedévi kifizetésekre és az előleg elszámolására: 2014. március 14.,
b) a III. negyedévi kifizetésekre és a II. negyedév elszámolására: 2014. június 13.,
c) a IV. negyedévi kifizetésekre és a III. negyedév elszámolására: 2014. szeptember 12.,
d) a IV. negyedév elszámolására: 2014. december 10.
(2) A  támogatási kérelmet a  3.  melléklet szerinti adatlap kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül
kitöltött és kinyomtatott két eredeti példányának az  igazgatósághoz történő megküldésével lehet postai
úton benyújtani. A  benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a  helyi önkormányzat a  kincstár által
üzemeltetett elektronikus rendszerben a kérelmet az (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti határnapon éjfélig rögzítette,
és azt legkésőbb az  azt követő munkanapon postára adta. E  határidő elmulasztása jogvesztő. A  kizárólag postai
úton benyújtott támogatási kérelem érvénytelen.
(3) Az  igazgatóság a  támogatási kérelmet és az elszámolást a központosított illetményszámfejtési rendszer adatainak
figyelembevételével vizsgálja felül.
4. § (1) A  kincstár a  3.  § szerint benyújtott támogatási kérelmek adatait összesíti, és az  összesített adatokat a  szociál- és
nyugdíjpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) és a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter
részére megyénként, településsoros bontásban – elektronikus úton – megküldi
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási kérelem, elszámolás esetében 2014. március 31-éig,
b) a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatási kérelem, elszámolás esetében 2014. június 30-áig,
c) a 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatási kérelem, elszámolás esetében 2014. szeptember 29-éig,
d) a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti elszámolás esetében 2014. december 17-éig.
(2) A támogatást a kincstár a helyi önkormányzatokért felelős miniszter
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási kérelem esetében 2014. április 4-éig,
b) a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatási kérelem esetében 2014. július 4-éig,
c) a 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatási kérelem esetében 2014. október 3-áig,
d) ha a 3. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott elszámolás szerint a  IV. negyedévi tényleges kifizetések
az igényelt támogatást meghaladják, a különbözet tekintetében 2014. december 19-éig
történő utalványozása alapján folyósítja.
5. § A helyi önkormányzat a  támogatás felhasználásáról 2014. december 31-ei fordulónappal az  éves költségvetési
beszámolójában számol el.
3. A nem állami szociális fenntartók támogatása 6. § (1) A nem állami szociális fenntartó a támogatás iránti kérelmet az e célra rendszeresített, a miniszter által jóváhagyott
és a  kincstár honlapján közzétett adatlapon a  kincstár nem állami szociális fenntartó székhelye szerinti területi
szervéhez (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: igazgatóság) 2014. február 24-éig nyújthatja be.
(2) A támogatási kérelem tartalmazza
a) a nem állami szociális fenntartó nevét, székhelyét és adószámát,
b) az  engedélyes nevét, címét és ágazati azonosítóját, továbbá ha az  engedélyes telephely, a  szolgáltató,
intézmény székhelyét és annak ágazati azonosítóját,
c) szolgáltatás típusonként a  fizetési fokozatok és fizetési osztályok foglalkoztatottak szerinti megosztásának
bemutatását.
 (3) Ha az  1.  § (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja szerinti nem állami szociális fenntartó finanszírozási szerződésben
feltüntetett adatai megváltoztak, az igényléshez csatolnia kell
a) a nem állami szociális fenntartó
aa) képviselőjének közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldányát vagy ügyvéd által ellenjegyzett
aláírásmintáját, ha a nem állami szociális fenntartó a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és
a végelszámolásról szóló törvény szerinti cég,
ab) képviseletére jogosult személy, illetve az  egyéni vállalkozó közjegyző által hitelesített
aláírásmintáját, ha a nem állami szociális fenntartó nem az aa) alpont szerinti személy,
b) ha a nem állami szociális fenntartó
ba) a  lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az  egyházak, vallásfelekezetek és vallási
közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény (a továbbiakban: Ehtv.) szerint nyilvántartásba
vett egyházi jogi személy, a nyilvántartásba vételéről szóló igazolást,
bb) az  Ehtv. szerint nyilvántartásba nem vett belső egyházi jogi személy, a  belső egyházi jogi
személy jogi személyiségének igazolására jogosult személy nyilvántartásba vételéről szóló
igazolást és az  ilyen személy által az  Ehtv. szerint nyilvántartásba nem vett belső egyházi jogi
személy jogi személyiségéről kiállított – 30 napnál nem régebbi eredeti vagy közjegyző által
hitelesített – igazolást,
c) egyéni vállalkozó nem állami szociális fenntartó esetén
ca) az  egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő hatályos adatait igazoló, három hónapnál nem
régebbi hatósági bizonyítványt,
cb) az egyéni vállalkozói igazolvány egyszerű másolatát, vagy
cc) az  egyéni vállalkozók nyilvántartásába történő bejelentkezéséről, illetve változásbejelentéséről
kiállított, a nem állami szociális fenntartó hatályos adatait tartalmazó igazolást,
d) a  nem állami szociális fenntartónak a  civil szervezetek bírósági nyilvántartásába bejegyzett hatályos
adatairól kiállított, három hónapnál nem régebbi kivonatot, ha a  fenntartó civil szervezet, alapítvány vagy
közalapítvány.
(4) Ha a (3) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti dokumentumokat az 1. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti
nem állami szociális fenntartó a cégbírósághoz benyújtotta, és ezt a tényt a cégjegyzék tartalmazza, az igazgatóság
azt a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
(5) A támogatás biztosítására a nem állami szociális fenntartónak csatolnia kell a támogatási kérelméhez a valamennyi
– jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető – fizetési számlájára vonatkozó, a támogató javára szóló
beszedési megbízás benyújtására felhatalmazó nyilatkozatot.
(6) Ha a nem állami szociális fenntartó
a) támogatásra való jogosultsága év közben keletkezik, vagy
b) az (1) bekezdés szerinti határidőt elmulasztotta,
a támogatási kérelmet az adott negyedév utolsó hónapjának 20. napjáig, a negyedik negyedévben legkésőbb 2014.
november 10-éig nyújthatja be. A  kérelemre a  7.  § (1)–(5)  bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy
a kincstár a döntési listát a negyedévet követő hónap 10. napjáig, a negyedik negyedévben november 30-áig küldi
meg a  miniszternek. A  támogatás az  a)  pont szerinti esetben a  jogosultság kezdő időpontjától, a  b)  pont szerinti
esetben 2014. január hónapra visszamenőlegesen jár.
7. § (1) A kincstár a támogatási kérelmet szabályszerűségi szempontból megvizsgálja és szükség esetén legfeljebb 3 napos
határidő kitűzésével hiánypótlásra történő felhívást ad ki.
(2) A  kincstár a  felülvizsgált, összesített támogatási kérelmek alapján a  támogatást kérelmező nem állami szociális
fenntartók adatait és a  támogatás összegét tartalmazó döntési listát készít, és azt 2014. március 10-éig megküldi
a  miniszternek. A  döntési lista nem terjed ki arra a  nem állami szociális fenntartóra, aki az  (1)  bekezdés szerinti
felhívásnak nem tett eleget vagy azt nem megfelelően teljesítette. Erről a kincstár a nem állami szociális fenntartó
részére megküldött értesítő levél másolatának megküldésével tájékoztatja a minisztert.
(3) A  döntési lista miniszter általi aláírása kötelezettségvállalásnak minősül. E  támogatás szempontjából támogatói
okiratnak minősül a döntési lista, ha abból a támogatás kedvezményezettje, a támogatás mértéke és a támogatásra
vonatkozó egyoldalú akaratelhatározás kitűnik.
(4) A miniszter a kedvezményezettekre vonatkozó döntési listát az általa vezetett minisztérium honlapján közzéteszi.
 (5) A  támogatást a  kincstár a  miniszter utalványozása alapján havonként támogatási előlegként minden hónap
20.  napjáig folyósítja a  nem állami szociális fenntartó fizetési számlájára. A  6.  § (6)  bekezdésében meghatározott
esetben a  támogatás folyósítására a  jogosultság kezdő időpontjától a  folyósítás idejét megelőző hónapokra
számított támogatás tekintetében egy összegben, a  támogatás időtartamának hátralévő részében havi
ütemezésben, egyenlő mértékben kerül sor. Ha a  támogatás időtartamából egy hónap vagy annál kevesebb van
hátra, a támogatás kifizetésére egy összegben kerül sor.
(6) A  2014. január és február hónapra együttesen járó első támogatási előleg folyósítására legkésőbb
2014. március 20-áig kerül sor.
8. § (1) A  nem állami szociális fenntartó a  támogatási kérelem módosítását negyedévente egyszer, a  negyedév utolsó
hónapjának 20. napjáig, a  negyedik negyedévben legkésőbb november 10-éig a  6.  § (1)  bekezdése szerint
kezdeményezheti.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelemre a  7.  § (1)–(5)  bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy a  kincstár
a  döntési listát a  negyedévet követő hónap 10. napjáig, a  negyedik negyedévben november 30-áig küldi meg
a  miniszternek. A  döntési lista miniszteri aláírását követően a  kincstár a  támogatás módosított összege szerint
korrigált támogatási előleget folyósítja a  miniszter utalványozása alapján a  nem állami szociális fenntartó fizetési
számlájára.
(3) A  nem állami szociális fenntartó – a  személyében bekövetkező változás esetén – a  változás bekövetkezésétől
számított 15 napon belül kérheti a támogatási kérelem (1) és (2) bekezdés szerinti módosítását.
9. § (1) A nem állami szociális fenntartó az igénybe vett támogatásról 2015. január 31-éig, a támogatásra való jogosultsága
megszűnése esetén a  megszűnést követő 15 napon belül a  miniszter által e  célra rendszeresített, a  kincstár
honlapján közzétett adatlapon számol el.
(2) A  nem állami szociális fenntartó az  elszámolásában többlettámogatást igényelhet. Az  elszámolásból adódó
többlettámogatást a kincstár a miniszter utalványozását követő 20 napon belül folyósítja.
(3) Ha a nem állami szociális fenntartó
a) az elszámolást határidőben nem nyújtja be,
b) a hiánypótlási felhívásban foglaltaknak határidőben nem tesz eleget, vagy
c) az elszámolás hibás benyújtása esetén határidőben nem tesz nyilatkozatot,
és a  hiánypótlás, illetve a  nyilatkozat hiányában a  rendelkezésre álló adatok alapján az  elszámolásról nem lehet
dönteni, az  igazgatóság írásban felhívja a  fenntartót, hogy kötelezettségének a  felhívás közlését követő 8 napon
belül tegyen eleget.
(4) Az  igazgatóság a  benyújtott elszámolásokat megvizsgálja, megyénként és nem állami szociális fenntartónként
összesíti, és 2015. február 28-áig megküldi a  miniszternek. Az  elszámolások elfogadásáról a  miniszter
2015. március 31-éig dönt, döntését a kincstár útján közli a kedvezményezettel.
4. A központi költségvetési szervek és a köztestületi költségvetési szervek igénylése
10. § (1) A  központi költségvetési szerv – a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság kivételével – és a  köztestületi
költségvetési szerv támogatására a  6.  § (1) és (2)  bekezdését, a  7.  § (1)–(4)  bekezdését, a  8.  §-t és a  9.  §-t kell
alkalmazni a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel.
(2) A  központi költségvetési szerv és a  köztestületi költségvetési szerv a  támogatási kérelmet, a  támogatási kérelem
módosítását és az elszámolást a miniszterhez nyújtja be.
5. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 12. § 2014. március 1-jén lép hatályba.
12. § A Kjtvhr. 15/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Nem illeti meg az  ágazati pótlék a  2. számú melléklet V.  pontja szerinti pedagógus munkakörben, valamint
a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézetben foglalkoztatott közalkalmazottat.”
13. § Hatályát veszti a Kjtvhr.
a) 2. számú melléklet II. alcímében foglalt táblázat 2. pont c) alpontjában a „nevelőszülő” megjelölésű sor, és
b) 2. számú melléklet „Besorolási előírások a  kinevezések elkészítéséhez” alcímében az  „ , a  nevelőszülő
végzettséghez kötött munkakört” szövegrész. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1655/2015. (IX. 14.) Korm. határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak jelöléséről.
A Kormány a munkaadók és a munkavállalók szervezetei, valamint a civil társadalom egyéb területei, így különösen
a gazdasági és társadalmi élet, az állampolgári részvétel, a szakmai és a kulturális területek reprezentatív szereplőit
tömörítő szervezetek érdekeinek az Európai Unióban történő képviselete céljából az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság tagjainak sorába a következő személyeket jelöli:
I. csoport (munkaadók):
1. Dr. Edelényi András,
2. Dr. Komoróczky István,
3. Süle Katalin,
4. Vadász Júlia Borbála;
II. csoport (munkavállalók):
1. Dr. Kállay Piroska,
2. Nemeskériné Koller Erika,
3. Dr. Pásztor Miklós,
4. Dr. Weltner János;
III. csoport (egyéb tevékenységek):
1. Dr. Baráth Etele,
2. Dr. Cser Ágnes,
3. Joó Kinga,
4. Topolánszky Ákos.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
104/2013. (III. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 90. §-a
alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói eskü letételének elmulasztása miatt dr. Tóth Istvánt
2013. március 1-jei hatállyal bírói tisztségéből felmentem. Budapest, 2013. február 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök