text:
122/2009. (XII. 17.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány alapján
meghozta az alábbi határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 14. § (2) bekezdésének „normatív utasítás kiadásával”
szövegrésze alkotmányellenes, ezért e rendelkezést a határozat kihirdetése napjával megsemmisíti.
2. A megsemmisítés következtében a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 14. § (2) bekezdése az alábbi szöveggel marad hatályban:
„A miniszterelnök az (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a miniszterek, valamint a Kormány
irányítása alatt álló szervek vezetői számára feladatokat határozhat meg.”
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi
Indokolás I. Az indítványozó a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 14. § (2) bekezdése alkotmányossági vizsgálatát és megsemmisítését
kezdeményezte. A vizsgálni kért rendelkezés értelmében a miniszterelnök a miniszterek, valamint a Kormány
irányítása alatt álló szervek vezetői számára normatív utasítás kiadásával feladatokat határozhat meg.
Az indítványozó szerint a miniszterelnök által a miniszterek részére kiadható normatív utasítás ellentétes az Alkotmány
37. § (2) bekezdésével, mivel e szabály értelmében a miniszteri feladatok teljesítése – ágazati irányítás, alárendelt
szervek irányítása – jogszabályok és a Kormány határozatai alapján történik. A miniszterelnöki normatív utasítás
az Alkotmány által meghatározott normatív kereteken kívül esik.
Az indítványozó szerint alkotmánysértő a Kormány irányítása alatt álló szervek részére történő utasítás-adási jog is.
Érvei szerint e tekintetben az egyszerű többséggel elfogadható Tv. ellentmond a minősített többséget igénylő,
a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) 49. § (1) bekezdésének. A Jat. e szabálya szerint
utasítást a miniszter és az országos hatáskörű szerv vezetője adhat ki a közvetlen irányítása alatt álló szervek részére, ez
a törvényi rendelkezés sem tartalmazza a miniszterelnöki utasítást. Az ellentmondás azért is fennáll – véli
az indítványozó – mert a Kormány és a miniszterelnök fogalma nem azonos, így a miniszterelnök a Kormány irányítása
alá tartozó szerv részre nem adhat utasítást (még úgy sem, mint „speciális miniszter”). A Tv. 14. § (2) bekezdésének
a Jat.-tal való ellentéte egyúttal az Alkotmány 7. § (2) bekezdését is sérti.
II. 1. Az Alkotmány vonatkozó szabályai szerint: „7. § (2) A jogalkotás rendjét törvény szabályozza, amelynek elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők
kétharmadának szavazata szükséges. (...) 33. § (1) A Kormány
a) miniszterelnökből és b) miniszterekből áll. (...) 35. § (1) A Kormány
c) irányítja a minisztériumok és a közvetlenül alárendelt egyéb szervek munkáját, összehangolja tevékenységüket;
(...) 37. § (1) A miniszterelnök vezeti a Kormány üléseit, gondoskodik a Kormány rendeleteinek és határozatainak
végrehajtásáról. (2) A miniszterek a jogszabályok rendelkezéseinek és a Kormány határozatainak megfelelően vezetik
az államigazgatásnak feladatkörükbe tartozó ágait, és irányítják az alájuk rendelt szerveket. A tárca nélküli miniszterek
ellátják a Kormány által meghatározott feladataikat.” 2. A Tv. vizsgálni kért rendelkezése értelmében:
„14. § (1) A miniszterelnök a Kormány programjának keretei között meghatározza a Kormány politikájának általános
irányát. (2) A miniszterelnök az (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a miniszterek, valamint a Kormány
irányítása alatt álló szervek vezetői számára normatív utasítás kiadásával feladatokat határozhat meg.”
3. A Jat. felhívott rendelkezése alapján: „49. § (1) A miniszter és az országos hatáskörű szerv vezetője jogszabályban meghatározott irányítási jogkörében
a közvetlen irányítása alá tartozó szervek tevékenységét szabályozó utasítást adhat ki.”
III. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részbe foglalt döntését a következőkkel indokolja.
1. Az indítványozó a Tv. 14. § (2) bekezdésének alkotmányossági vizsgálatát kezdeményezte. A vizsgálni kért szabály
értelmében: „A miniszterelnök az (1) bekezdésben meghatározott feladatkörében eljárva a miniszterek, valamint
a Kormány irányítása alatt álló szervek vezetői számára normatív utasítás kiadásával feladatokat határozhat meg.” E
rendelkezés tehát visszautal a Tv. 14. § (1) bekezdésére, amelynek értelmében: „A miniszterelnök a Kormány
programjának keretei között meghatározza a Kormány politikájának általános irányát.” A Tv. 14. § (2) bekezdésében
található normatív utasítási jog, az (1) bekezdésben meghatározott miniszterelnöki hatáskörön nyugszik.
Az Alkotmánybíróság ezért – a szoros összefüggés okán – bevonta az alkotmányossági vizsgálatba a Tv. 14. §
(1) bekezdését, s elsőként azt vizsgálta meg, hogy összhangban van-e a miniszterelnök Alkotmányban rögzített
közjogi pozíciójával a kormánypolitika általános irányának meghatározására vonatkozó törvényi rendelkezés.
Az Alkotmány 33. § (3) bekezdése alapján a miniszterelnököt – a köztársasági elnök javaslatára – az Országgyűlés tagjai
többségi szavazatával választja meg úgy, hogy egyszerre határoz a miniszterelnök személyéről és – az általa
előterjesztett – kormányprogram elfogadásáról. A miniszterelnök személye tehát szorosan kötődik a Kormány programjához, s ezáltal annak végrehajtása
tekintetében meghatározó mértékű politikai felelősséggel tartozik. A köztársasági elnök csak a kormányprogram
elfogadása után nevezi ki a megválasztott miniszterelnök által jelölt kormánytagokat. Az Alkotmány 33. §
(4) bekezdése értelmében a miniszterelnök alkotmányi felhatalmazása – a miniszterek kinevezésének, felmentésének
kezdeményezése – folyamatos jogosítvány: a megalakuló és a működő kormány tekintetében egyaránt érvényesül.
A Kormány megalakulása, működése, megbízatásának megszűnése a miniszterelnök személyéhez kötött:
a miniszterelnök lemondásával, halálával, választójoga elvesztésével, vele szemben az összeférhetetlenség
megállapításával, illetve a bizalom megvonásával, a Kormány megbízatása is megszűnik [Alkotmány 33/A. §
b)–f) pontok]. A miniszterelnök vezeti a Kormány üléseit, aláírja a Kormány rendeleteit, határozatait, valamint gondoskodik azok
végrehajtásáról [Alkotmány 37. § (1) bekezdés]. Az Alkotmány hivatkozott rendelkezései alapján megállapítható, hogy az Alkotmány által meghatározott
parlamentáris kormányforma lényegi vonása, a Kormánynak az Országgyűlés előtti felelőssége, végső soron
a miniszterelnök személyén keresztül érvényesül. Az Alkotmány a Kormány működésének középpontjába
a miniszterelnököt állítja. Ez a meghatározó szerep a miniszterelnök számára olyan közjogi státuszt biztosít, amely
alkotmányosan megalapozza azt a törvényi felhatalmazást, hogy – a Kormány programjának keretei között –
meghatározhassa a Kormány politikájának általános irányát. [A Kormány-döntések végrehajtásáról való
„gondoskodás” lényegében a kormányprogram teljesítése iránti miniszterelnöki felelősséget is jelenti, amelynek
keretei között érvényesülhet a Tv. 14. § (1) bekezdésén alapuló hatáskör.]
2. A Tv. 14. § (2) bekezdése a Tv. 14. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkör teljesítéséhez speciális jogi eszközt,
a normatív utasítás kiadását biztosítja, amelyben a miniszterelnök a miniszterek, valamint a Kormány irányítása alatt
álló szervek vezetői számára feladatokat határozhat meg. A továbbiakban az Alkotmánybíróságnak azt kellett
megvizsgálnia, hogy a Tv. 14. § (1) bekezdésében rögzített hatáskör gyakorlására a Tv. 14. § (2) bekezdésében
biztosított feladat-meghatározó normatív utasítás-adási jogkör alkotmányosan indokolható-e. A miniszterek az Alkotmány alapján kettős jogi pozíciót töltenek be: egyrészt a Kormány, mint testület tagjaként
[Alkotmány 33. § (1) bekezdés] közreműködnek a kormányzati tevékenység alakításában, másrészt ágazati irányítást
látnak el a közigazgatás meghatározott területei felett [Alkotmány 37. § (2) bekezdés]. A Tv. 14. § (2) bekezdésének
vizsgálata az elsőként említett jogi pozícióhoz kapcsolódik. A parlamentáris kormányforma egyik meghatározó, lényegi vonása, a kormánytagoknak a politikai szolidaritásra
épülő sajátos, közjogi viszonya. A miniszterelnök alkotmányjogi pozícióját meghatározó alkotmányi rendelkezésekre
tekintettel, a miniszterelnök és a miniszterek közötti viszony alapvetően a miniszterelnök iránti politikai szolidaritásra
épül. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a miniszterelnök számára a Tv. 14. § (1) bekezdésében biztosított
feladatkör, nevezetesen a kormánypolitika általános irányának meghatározása és ennek keretében a kormánytagok és
a kormány irányítása alatt álló szervek vezetői számára történő feladatmeghatározás, önmagában nem
alkotmánysértő. A kormánypolitika meghatározása szükségszerűen feladatmeghatározást is jelent.
Ugyanakkor a Tv. 14. § (2) bekezdésének az a kitétele, miszerint a feladatmeghatározás normatív utasítás formájában
történhet, már nem egyeztethető össze a miniszter kormánytagságából eredő – a kormánypolitika formálásában
közreműködő – szerepével. A normatív utasítás a közigazgatási (hierarchikus) jogviszony irányítási eszköze.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (Jat.) 49. § (1) bekezdése szerint „a miniszter, országos hatáskörű szerv
vezetője jogszabályban meghatározott irányítási jogkörében a közvetlen irányítása alá tartozó szervek tevékenységét
szabályozó utasítást adhat ki.” A miniszterelnök és a miniszter fentebb részletezett sajátos közjogi (politikai) viszonya
nem hierarchikus viszony, a miniszter nem tartozik a miniszterelnök „közvetlen irányítása” alá, következésképpen
a miniszterelnök számára a Tv. 14. § (2) bekezdésében biztosított feladat-meghatározás csak politikai természetű
lehet. Hasonlóképpen ilyennek kell lennie a Kormány irányítása alá tartozó szervek vezetőihez intézett miniszterelnöki
feladat-meghatározásnak is. A Kormány irányítása alatt álló szervek ugyanis a Kormánnyal és nem a miniszterelnökkel
vannak közigazgatási (hierarchikus) viszonyban [Alkotmány 35. § (1) bekezdés c) pont].
Következésképpen a miniszter és a Kormány irányítása alatt álló szervek számára a miniszterelnök által normatív
utasítás formájában adott feladatmeghatározás sérti az Alkotmány 33. § (1) bekezdését és nincs összhangban
az Alkotmány 37. § (2) bekezdésével sem. Ez utóbbi alkotmányi rendelkezés meghatározza a miniszter másik
alkotmányjogi pozícióját, az ágazati irányításának kereteit és tartalmát adó jogi normákat. Eszerint a miniszter ágazati
irányító tevékenységét törvények, kormányrendeletek és a Kormány határozatai alapján végzi. A miniszter
ágazatirányító tevékenységének normatív alapjait, az Alkotmány által meghatározott jogi kereteit a törvényalkotó
nem tágíthatja. Az Alkotmánybíróság végezetül megjegyzi: Az Alkotmány 7. § (2) bekezdése szerint a jogalkotás rendjét érintően
az Alkotmány minősített többségű törvényi szabályozást ír elő. Az állami irányítás jogi eszközeinek – ezen belül
az utasítás jogi feltételeinek – meghatározása a jogalkotás rendjével összefüggésben álló tárgykör, következésképp
a miniszterelnök részére a Tv. 14. § (2) bekezdésében meghatározott új típusú normatív utasítás létrehozása minősített
többséget igényelt volna. A vizsgált szabályozás ezért az Alkotmány 7. § (2) bekezdést is sérti.
A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Tv. 14. § (2) bekezdésében szereplő „normatív
utasítás kiadásával” szövegrész alkotmányellenes, ezért azt megsemmisítette. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 43. § (1) bekezdése szerint
– főszabályként – a megsemmisített rendelkezés a határozat közzétételének napjával veszti hatályát.
A határozat Magyar Közlönyben való közzététele az Abtv. 41. §-án alapul.
Budapest, 2009. december 15. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
19/2018. (VIII. 31.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságokkal kapcsolatos jogok gyakorlásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, figyelemmel
az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás 1. melléklet 3. §
(6) bekezdés b) pontjára, valamint 165. §-ára, a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságokkal kapcsolatos jogok
gyakorlásának rendjéről szóló szabályzatot az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Emberi Erőforrások Minisztériumának tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságokkal
kapcsolatos jogok gyakorlásának rendjéről szóló 18/2015. (V. 15.) EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
2010. XXXIII. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a közös államhatárt keresztező villamos távvezetékek építésével, üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya
között a közös államhatárt keresztező villamos távvezetékek építésével, üzemeltetésével, fenntartásával,
rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás (a továb biak ban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a közös
államhatárt keresztező villamos távvezetékek építésével, üzemeltetésével, fenntartásával,
rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködésről
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya (a továb biak ban: Szerződő Felek),
– figye lembe véve a Magyar Köztársaság és a Horvát Köztársaság villamos energetikai rendszerei működésének
megbízhatóságát és villamosenergia-ellátásának biztonságát mint stratégia célkitűzést,
– figye lembe véve a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a beruházások
ösztönzéséről és kölcsönös védelméről, Zágrábban, 1996. május 15-én aláírt Megállapodást, valamint a Magyar
Köztársaság és a Horvát Köztársaság között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás
elkerüléséről szóló, Barcson, 1996. május 31-én aláírt Egyezményt,
– elősegítve a két ország villamos energia rendszerirányítóinak (operátorainak) együttműködését, valamint
a regionális villamosenergia-piacok fejlesztését és az országok közötti villamosenergia-kereskedelem fejlesztését,
– összhangban az Athénban, 2005. október 25-én aláírt, az Energiaközösséget létrehozó szerződés alapelveivel,
a következőkben állapodnak meg:
I. FEJEZET
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI 1. Cikk
A Szerződő Felek ezen Megállapodás végrehajtásával a Magyar Köztársaságban és a Horvát Köztársaságban
az energiaügyekért felelős miniszter által vezetett Minisztériumot (a továb biak ban: Minisztériumok) bízzák meg.
Ezen Megállapodás alkalmazása szempontjából:
a) határsáv: az államhatár vonalától számított 100 méteren belülre eső övezet az államhatár mindkét oldalán;
b) távvezetékek: a II. Fejezet 9. Cikkében meghatározott villamos távvezetékek határsávba eső szakaszai;
c) építés: a távvezeték létesítésének előkészítésével, meg valósításával, üzembe helyezésével kapcsolatos helyszíni
munkálat; A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 22-i ülésnapján fogadta el.
d) üzemeltetés: a távvezetékek üzemben tartása, műszaki állapotának folyamatos ellenőrzése, műszaki adatainak
rögzítése és nyilvántartása;
e) fenntartás: minden olyan munka, amely a távvezetékek szokásos állagmegóvásával és szükség szerinti javításával
függ össze;
f) rekonstrukció: minden olyan, a c), d) és e) pontba nem sorolt munka, amelynek eredményeként megváltozik
a távvezetékek műszaki paramétere;
g) üzemzavar-elhárítás: minden olyan munka, amely meghibásodást köve tően az élet-, vagyon-, és
az ellátásbiztonság, valamint a normál üzemállapot helyreállítását szolgálja.
2. Cikk
(1) A Szerződő Felek támogatják az ezen Megállapodás II. Fejezetének 9. Cikkében megjelölt projektek meg valósulását.
A Megállapodás aláírását köve tően a Minisztériumok tájékoztatják egymást a projektek meg valósításában
beruházóként és/vagy irányítóként (operátorként) részt vevő gazdasági társaságok (a továb biak ban: Társaságok)
nevéről és székhelyéről.
(2) A Minisztériumok folyamatosan tájékoztatják egymást a Társaságok neveiben és székhelyeiben bekövetkező minden
változásról.
3. Cikk
Az ezen Megállapodás végrehajtásából eredő munkák elvégzéséhez az adott Szerződő Fél államának területén nincs
szükség a másik Szerződő Fél állama által kiadott munkavállalási engedélyre.
4. Cikk
(1) A távvezetékek építésének, üzemeltetésének, fenntartásának, rekonstrukciójának és üzemzavar-elhárításának
előkészítésével, tervezésével, kivitelezésével, valamint ezek hatósági felügyeletével megbízott személyek
a beruházások időszakában – a munkavégzés keretei között – szabadon mozoghatnak a határsávban.
(2) A jelen Cikk (1) bekezdésében meghatározott személyek a Szerződő Felek által felhatalmazott ellenőrző szervek
felszólítására az államhatár átlépéséhez szükséges érvényes okmánnyal kötelesek igazolni magukat.
(3) A jelen Cikk (1) bekezdésében meghatározott személyek névjegyzékét a Társaságok a munkák megkezdését
megelőzően legalább 15 nappal megküldik mindkét Szerződő Fél ille té kes határőrizeti szerveinek.
(4) Minden olyan építési, üzemeltetési, fenntartási, rekonstrukciós vagy üzemzavar-elhárításra irányuló munkavégzéshez,
amely érintheti a határjeleket vagy az államhatár vonalát, az Államhatár Felújítására, Megjelölésére és Karbantartására
létrehozott Magyar–Horvát Vegyesbizottság jóváhagyására van szükség.
(5) A távvezetékek építésével, üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával
kapcsolatos munkákat úgy kell elvégezni, hogy az államhatár vonalát jelölő határjelek, a határhidakon lévő határtáblák
és egyéb jelek ne sérüljenek.
5. Cikk
A távvezetékek építési, üzemeltetési, fenntartási, rekonstrukciós és üzemzavar-elhárítási munkáit a Szerződő Felek
államaiban hatályos jogi és műszaki elő írásokkal összhangban, annak az államnak a műszaki és jogi elő írásai szerint kell
elvégezni, amelynek területén az adott távvezeték érintett része található.
6. Cikk
(1) A távvezetékek építéséhez, üzemeltetéséhez, fenntartásához, rekonstrukciójához és üzemzavar-elhárításához
szükséges gépeknek, járműveknek, berendezéseknek és eszközöknek a Magyar Köztársaság területére történő
behozatala esetén – a Magyar Szerződő Fél európai uniós tagságából fakadó kötelezettségeivel összhangban –
ideiglenes behozatal vám eljá rás keretében behozatali vámok alóli teljes mentesség biztosítható. A Horvát Köztársaság
területére történő behozatal esetén ugyanezen ideiglenes behozatali vám eljá rásra vonatkozó szabályok érvényesek.
(2) A munkák befejezését köve tően a fel nem használt, valamint a visszaszállítási kötelezettséggel beszállított és
időközben vissza nem szállított vagyontárgyakat – a Szerződő Felek vámhatóságai által meghatározott időpontig –
vissza kell szállítani azon állam területére, ahonnan azok érkeztek. Azokat a vagyontárgyakat, amelyeknek
visszaszállítása ennek ellenére sem történik meg, vám-, adó- és egyéb díjfizetési kötelezettség terheli azon állam
hatályos jogszabályai szerint, amelynek területén a vagyontárgyak maradtak.
(3) A jelen Cikk (1)–(2) bekezdésében foglaltak meg valósulását a Szerződő Felek vámhatóságai ellenőrzik.
7. Cikk
A Szerződő Felek nem viselnek felelősséget a Társaságok azon kötelezettségeiért, amelyek a jelen Megállapodás
szerinti projektek meg valósításából adódnak. Mindkét Szerződő Fél saját belső jogszabályaival összhangban
támogatja, hogy a Társaságok eleget tehessenek a projektek meg valósítása során a távvezetékek építésével,
üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatban vállalt
kötelezettségeiknek.
8. Cikk
Jelen Megállapodás értelmezésével és végrehajtásával összefüggő esetleges viták rendezése a Minisztériumok
feladata. Megegyezés hiányában a vitás kérdéseket a Szerződő Felek diplomáciai úton rendezik.
II. FEJEZET
EGYÜTTMŰKÖDÉS VILLAMOS TÁVVEZETÉKEK ÉPÍTÉSE, ÜZEMELTETÉSE, FENNTARTÁSA,
REKONSTRUKCIÓJA ÉS ÜZEMZAVAR ELHÁRÍTÁSA TERÉN
9. Cikk
(1) A Magyar Köztársaság Kormánya a Magyar Köztársaságban hatályos jogszabályokkal összhangban a területén
lehetőséget biztosít a következő távvezetékek építésére, üzemeltetésére, fenntartására, rekonstrukciójára és
üzemzavarának elhárítására:
a) Hévíz–Žerjavinec 400 kV-os kétrendszerű távvezeték Hévíz és az államhatár között, mely a B22 és a B23 határjel
közelében metszi az államhatárt;
b) Siklós–Donji Miholjac (Alsómiholjac) 120 kV-os távvezeték Siklós és az államhatár között, amely a C301 és C302
számú határjelek között metszi az államhatárt;
c) Pécs–Ernestinovo 400 kV-os kétrendszerű távvezeték Pécs és az államhatár között, amely a tervek szerint a C230
és C231 számú határjelek között metszi az államhatárt.
(2) A Horvát Köztársaság Kormánya a Horvát Köztársaságban hatályos jogszabályokkal összhangban a területén
lehetőséget biztosít a következő távvezetékek építésére, üzemeltetésére, fenntartására, rekonstrukciójára és
üzemzavarának elhárítására:
a) Žerjavinec–Hévíz 400 kV-os kétrendszerű távvezeték Žerjavinec és az államhatár között, amely a B22 és a B23
határjel közelében metszi az államhatárt;
b) Donji Miholjac (Alsómiholjac)–Siklós 120 kV-os távvezeték Donji Miholjac (Alsómiholjac) és az államhatár között,
amely a C301 és C302 számú határjelek között metszi az államhatárt;
c) Ernestinovo–Pécs 400 kV-os kétrendszerű távvezeték Ernestinovo és az államhatár között, amely a tervek szerint
a C230 és C231 számú határjelek között metszi az államhatárt.
(3) A jelen Cikk (1)–(2) bekezdésében megnevezett távvezetékek építésének, üzemeltetésének, fenntartásának,
rekonstrukciójának és üzemzavar-elhárításának előkészítésével, tervezésével és kivitelezésével kapcsolatos
tevékenységek a Társaságok közötti vállalati együttműködésben valósulnak meg.
10. Cikk
A Társaságok az e Megállapodásban megnevezett távvezetékeken a Megállapodás alapján végzett fenntartási,
rekonstrukciós és üzemzavar-elhárítási munkák megkezdéséről – a két állam villamos-energia rendszerének országos
szintű rendszerirányítói között fennálló megállapodásokkal összhangban – kötelesek egymást tájékoztatni.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 11. Cikk
(1) Ez a Megállapodás azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől számított 45. (negyvenötödik) napon lép
hatályba, amelyben a Szerződő Felek értesítették egymást arról, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges
belső jogi elő írásaiknak eleget tettek.
(2) Ezen Megállapodást Szerződő Felek határozatlan időre kötik. A Megállapodást bármely Szerződő Fél bármikor
felmondhatja a másik Szerződő Félhez diplomáciai úton intézett írásos értesítéssel. Ebben az esetben a Megállapodás
a felmondásról szóló értesítés kézhezvételének napjától számított 12 (tizenkettő) hónap elteltével veszti hatályát.
(3) A Megállapodást a Szerződő Felek a Megállapodás aláírását követő 45. (negyvenötödik) naptól ideiglenesen
alkalmazzák.
(4) Ez a Megállapodás a Szerződő Felek közötti közös megállapodással írásban bármikor módosítható vagy kiegészíthető.
Az esetleges módosítások vagy kiegészítések hatálybalépésére az (1) bekezdésben meghatározott szabályokat kell
alkalmazni.
Készült Budapesten, a 2010. év február hó 17. napján, két eredeti példányban, magyar és horvát nyelven, mindkét
szöveg egyaránt hiteles.
(Aláírások)” 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a Megállapodásnak a Megállapodás 11. Cikkének (3) bekezdésében meghatározott
időponttól kezdődően történő ideiglenes alkalmazását.
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A törvény 2–3. §-a a Megállapodás 11. Cikkének (3) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A 4. §, valamint az 5. § (4) bekezdése a Megállapodás 11. Cikkének (1) bekezdésében meghatározott időpontban
hatályát veszti.
(4) E törvény hatályát veszti, ha a Horvát Köztársaság Kormánya arról értesíti a Magyar Köztársaság Kormányát, hogy nem
kíván a Megállapodásban részes féllé válni.
(5) A Megállapodás, illetve a törvény 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott időpontok naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását köve tően a Magyar
Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(6) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az energiapolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1191/2010. (IX. 14.) Korm. határozata a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakítását megalapozó intézkedésekről.
A területi államigazgatás hatékony szervezeti kereteinek kialakítása érdekében a Kormány a következőket határozza:
1. A Kormány szükségesnek tartja az integrált területi államigazgatási szervezetrendszer meg valósítását a hatékonyabb,
takarékosabb, átláthatóbb és ellenőrizhetőbb államigazgatási működés feltételeinek megteremtése érdekében.
2. A Kormány felhívja a minisztereket, hogy az általuk irányított központi hivatalok 3. pontban meghatározott területi
szervei tekintetében bármely földrajzi illetékességgel vagy működési területtel rendelkező területi államigazgatási
szervre és bármely jogállással működő szervre/szervezeti egységre (továbbiakban: területi szerv) vonatkozóan
a) hajtsák végre a jelen kormányhatározatban meghatározott szervezeti változások meg valósítása érdekében
szükséges intézkedéseket,
b) gondoskodjanak a határozatban foglaltak tekintetében az előkészítés és meg valósítás feltételeiről, beleértve
a saját feladat- és hatáskörükbe tartozó jogszabályok, és az állami irányítás egyéb jogi eszközei szükséges
előkészítését, illetve módosítását.
3. A Kormány a szervezeti integrációban részt vevő területi államigazgatási szervek körét az alábbiakban határozza meg:
 1. Területi Igazságügyi Hivatalok,
 2. Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalok,
 3. Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Kirendeltségei,
 4. Földhivatalok,
 5. Regionális Egészségbiztosítási Pénztárak,
 6. Regionális Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságok,
 7. Regionális Munkaügyi Központok,
 8. Regionális Munkaügyi Felügyelőségek,
 9. Regionális Munkavédelmi Felügyelőségek,
10. Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Regionális Felügyelőségei,
11. Kulturális Örökségvédelmi Hivatal Regionális Irodái,
12. Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Regionális Intézetei,
13. Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Mérésügyi és Műszaki Biztonsági
Hatóságai,
14. Nemzeti Közlekedési Hatóság Regionális Igazgatóságai,
15. Oktatási Hivatal Regionális Igazgatóságai.
4. A Kormány felhívja a Magyar Államkincstárat, hogy szorosan működjön együtt a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztériummal az integrált ügyfélszolgálati rendszer kialakítása és működtetése, valamint a hatósági ügyek
tekintetében a létrejövő fővárosi, megyei kormányhivatalok hatékony feladat-végrehajtása érdekében.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos
5. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal kirendeltségei tekintetében a 3. pont az 1290/2005/EK tanácsi
rendeletnek a kifizető ügynökségek és más testületek akkreditációja és az EMGA és az EMVA számláinak elszámolása
tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 885/2006/EK rendeletben
meghatározott akkreditációs követelmények teljesíthetősége függvényében kerül alkalmazásra.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: azonnal
6. A területi államigazgatás szervezeti integrációja meg valósításának időpontja: 2011. január 1.
7. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy – a területi államigazgatási szervek szervezeti rendszerének,
pénzügyi-gazdálkodási helyzetének, működésének és létszámhelyzetének, a szervet érintő esetleges EU-s
pályázatoknak a felmérése, és a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakítását megalapozó intézkedések és
feladatok meg valósítása, továbbá a többlet forrás-igények felmérése érdekében – a közigazgatási és igazságügyi
miniszter, valamint a nemzetgazdasági miniszter megkeresésére teljesítsenek adatszolgáltatást a közigazgatási és
igazságügyi miniszter, valamint a nemzetgazdasági miniszter felé.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: folyamatos 8. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert a területi államigazgatás szervezeti integrációjához szükséges
költségvetési-pénzügyi intézkedések meg valósításának megalapozására, különösen arra, hogy a Magyar Köztársaság
2011. évi költségvetéséről szóló törvény tervezetének elkészítésekor kiemelten vegye figyelembe – a 7. pontban
foglalt adatszolgáltatás adatait is felhasználva – a területi államigazgatási szervezetrendszer integrációjának
költségvetési hatását, valamint legyen figyelemmel a jelentős saját bevétellel rendelkező területi államigazgatási
szervek sajátos költségvetési helyzetének rendezésére. A területi államigazgatási szerveket integráló új megyei,
fővárosi kormányhivatal költségvetését a költségvetési törvény tervezetének „Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium” fejezete tartalmazza.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: folyamatos 9. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy nyújtson be törvényjavaslatot a fővárosi és megyei
kormányhivatalokról, amely tartalmazza különösen az integrálás által létrejött kormányhivatalok szervezetére,
feladataira, és szakmai és funkcionális irányítására vonatkozó rendelkezéseket, és az ezzel összefüggésben szükséges
törvénymódosításokat.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2010. szeptember 30. 10. a) A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy nyújtson be kormány-előterjesztést a fővárosi
és megyei kormányhivatalokról szóló törvény felhatalmazása alapján, amely tartalmazza a kormányhivatalok
szervezetére, működésére és jogutódlására vonatkozó részletes szabályokat.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2010. november 10. b) A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy készítsék elő és küldjék meg a közigazgatási és igazságügyi
miniszter részére a területi államigazgatási szervezetrendszer integrációja meg valósítását szolgáló egyéb
jogszabály-módosításokat, különös tekintettel a regionális illetékességű területi államigazgatási szervek
esetleges megyei szintű integrálására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2010. november 10. 11. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter koordinálásával tegyék
meg a területi államigazgatási szervezetrendszer integrációjához szükséges, az átszervezést megalapozó – pénzügyi,
személyügyi, dologi, elhelyezési – intézkedéseket, készítsék elő az alapító, átalakító és megszüntető okiratokat,
szervezeti és működési szabályzatokat.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2010. december 15. 12. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2018. (HK 10.) HVK LOGCSF szakutasítása a Dassault Falcon 7X típusú nagy hatótávolságú közepes szállító repülőgép légi üzemeltetési, földi üzembentartási és karbantartási szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF),
mint Fenntartó közvetlen szakmai alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) adott típust üzemeltető, és üzembentartó
feladatokat végrehajtó katonai szervezeteire terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések: 2.1. AMM (Aircraft Maintenance Manual): Repülőgép
Üzembentartási Utasítás;
2.2. CAME (Continuing Airworthiness Management
Exposition): Folyamatos Légialkalmasságot Fenntartó
Dokumentáció;
2.3. CAMO (Continuing Airworthiness Management
Organization): Folyamatos Légialkalmasságot Fenntartó
Szervezet;
2.5. EASA (European Aviation Safety Agency): Európai
Repülésbiztonsági Ügynökség;
2.6. Fenntartó, Üzembentartó, Üzemeltető: az állami
légijárművek nyilvántartásáról, gyártásáról és javításáról,
valamint a típus- és légialkalmasságáról szóló 21/1998.
(XII. 21.) HM rendeletben meghatározott szervezetek;
2.7. gyártó: Dassault Aviation; 2.8. Kiképzési célú repülés:A honvédelmi célú repülések és az ezzel összefüggő tevékenységek irányelveiről,
a működési feltételekről és követelményekről szóló
185/2016. MH ÖHP PK intézkedés 8. pontja szerinti
repülés;
2.9. Magyar Állami Légijármű Nyilvántartás: az állami
légijárművek nyilvántartásáról, gyártásáról és javításáról,
valamint a típus- és légialkalmasságáról szóló 21/1998.
(XII. 21.) HM rendelet II. Fejezete alapján a HM Állami
Légügyi Főosztály, mint katonai légügyi hatóság (a továbbiakban: Hatóság) által vezetett nyilvántartás;
2.10. MEL (Minimum Equipment List): Minimum
Berendezések Jegyzéke;
2.11. MMEL (Master Minimum Equipment List): Gyártói Minimum Berendezések Jegyzéke;
2.12. Maintenace Planning Document (MPD): Üzembentartási Tervdokumentáció; 2.13. műveleti célú repülés: A honvédelmi célú repülések és az ezzel összefüggő tevékenységek irányelveiről,
a működés feltételekről és követelményekről szóló
185/2016. MH ÖHP PK intézkedés 9. pontja szerinti
repülés;
2.14. Field 5 – Falcon Interactive Electronic Library by
Dassault – Falcon interaktív elektronikus könyvtár;
2.15. Postflight check: Repülés utáni előkészítés; 2.16. Check before frist flight: Repülés előtti előkészítés;
2.17. Speciális célú repülés: A honvédelmi célú repülések és az ezzel összefüggő tevékenységek irányelveiről,
a működés feltételekről és követelményekről szóló
185/2016. MH ÖHP PK intézkedés 10. pontja szerinti
repülés;
2.18. Transit check: Ismételt felszállásra történő előkészítés; 2.19. CODDE1 (Crew Operational Documentation for
Dassault EASy 1): Repülés végrehajtási kézikönyv, műszaki leírás;
2.20. CODDE2 (Crew Operational Documentation for
Dassault EASy 2): Repülés végrehajtási kézikönyv, repülési eljárások;
2.21. CODDE3 (Crew Operational Documentation for
Dassault EASy 3 – Quick Reference Handbook vol. 1-2):
Repülés végrehajtási kézikönyv kivonatok;
2.22. Airplane Flight Manual: Légi Üzemeltetési Utasítás; 2.23. easy-Dispatch Guide: Elektronikus útbaindítási
segédlet;
2.24. Pilot Assist List (PAL): Repülés előtti hibaelhárítási segédlet;
2.25. M&O (Maintenance & Operating Procedures for
MMEL): MMEL kiegészítés;
2.26. Operating Manual Ground Servicing: Földi kiszolgálási utasítás;
2.27. Fault Guide for Dispatch Assistance (FGDA): Hibafeltárási segédlet útbaindításhoz;
2.28. Non Safety Related Item List (NSRI): Nem biztonsághoz köthető tárgyak jegyzéke;
2.29. Non Essential Equipment and Furnishings (NEF):
Nem alapvető felszerelések és bútorok jegyzéke;
2.30. Loading Manual: Rakodási utasítás; 2.31. Performance Manual: Teljesítményszámítási utasítás.
3. A Dassault Falcon 7X típusú repülőgépek légi
üzemeltetésének rendje
3. A szakutasítás hatálya alá tartozó 606 fedélzeti azonosító jelű (gyári szám: 076) Dassault Falcon 7X típusú repülőgép az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis (a továbbiakban: Üzemeltető) állományába tartozik.
4. A repülőgépek légi üzemeltetésére minimálisan kijelölt személyzet:
a) olyan kiképzési vagy speciális célú repülés esetén,
mely során utas vagy teherszállítás nem történik 2 fő repülőgépvezető,
b) minden műveleti célú repülés és minden olyan kiképzési vagy speciális célú repülés esetén, amely során utasvagy teherszállítás történik:
ba) 2 fő repülőgépvezető;
bb) 1 fő légiutas kisérő.
5. A repülőgépek üzembentartása szétválasztandó napi
üzembentartás (Line Maintenance) és karbantartás (Base
Maintenance) feladatkörökre.
a) napi üzembentartás (Line Maintenance)
A napi üzembentartással kapcsolatos feladatokat, vala
mint a jogosított karbantartási feladatokat az Üzemeltető
jelenlegi szervezeti struktúrájában elhelyezkedő Szállítórepülőgép Üzembentartó Század állománya hajtja végre,
a Repülőműszaki Zászlóalj állományilletékesség szerinti,
illetve szakmai irányítása mellett. A feladatok végrehajtására csak olyan személy jelölhető ki, aki az adott típus
üzemeltetésére érvényes szakszolgálati engedéllyel rendelkezik, vagy a szakszolgálati engedély megszerzése
érdekében gyakorlati idejét (On-the-Job Training) tölti
a sikeresen teljesített, a Hatóság által jóváhagyott képzőszervezetnél végrehajtott típustanfolyamot követően.
A napi üzembentartás magában foglalja az Aircraft
Maintenance Planning Document (továbbiakban: MPD),
valamint az Aircraft Maintenance Manual (továbbiakban:
AMM) által meghatározott feladatokat: Check before first
flight, Postflight check, Daily check, Transit check, valamint a repülőgép feladat-specifikus felkészítését, és az
előforduló egyszerűbb meghibásodások elhárítását.
b) karbantartási feladatok (Base Maintenance)
Az Üzemeltetőnél a Base Maintenance keretében az
alábbi karbantartási munkák hajthatók végre:
ba) Repülőgép Basic Inspection 12 M or 400 FH Inspec
and 800 FH Inspection;
bc) Egyszerűbb, konkrétabban meg nem határozott
meghibásodások elhárítása, Line Replaceable Unit egységek cseréje. 6. A repülőgépekre későbbiekben felépítésre kerülő
speciális katonai berendezések üzembentartása a berendezésekre előírt üzembentartási utasítások szerint történik.
Ezeket a berendezéseket külön kiképzett állomány üzemeltetheti. A beépített berendezések üzemeltetéséről
az engedélyezés, és beépítés után külön intézkedésben kell
rendelkezni.
4. A Dassault Falcon 7X típusú repülőgépek
fenntartásának támogatása
7. A légijármű földi üzembentartásával, karbantartásával kapcsolatos feladatok ellátása a Magyar
Honvédség és a HM Elektronikai, Logisztikai és
Vagyonkezelő Zrt.-vel (továbbiakban: HM EI Zrt.) kötött 7-76/LK/Men/HBI/1/2018 azonosítójú keretszerződés alapján, az Üzemeltető szervezet kiképzett repülőműszaki állományának, valamint a HM EI Zrt. által
biztosított, a Dassault Falcon Services (a továbbiakban: DFS), mint karbantartó- és folyamatos légialkalmasságot biztosító szervezet állományának bevonásával történik. A szolgáltatási szerződés tartalma lefedi
a repülőgép átvételével, folyamatos földi üzembentartásával, karbantartásával kapcsolatos szolgáltatások
körét, a szükséges földi kiszolgáló eszközök, valamint
a kiszolgálási feladatok elvégzéséhez szükséges szerszámkészletek és egyéb alkatrészek, eszközök biztosításának rendszerét az alábbiak szerint:
a) Közreműködés a repülőgépek átvételében
aa) Repülőgép fizikai ellenőrzése az átvétel során,
illetve azt megelőzően;
ab) Repülőgép okmányának átvétele és vizsgálata;
ac) Repülőgép státuszok átvétele, felülvizsgálata, átala
kítása, finanszírozása. b) Folyamatos légi alkalmasság biztosítása
ba) Folyamatos Légialkalmasság Fenntartó Szervezet
(továbbiakban: CAMO) szervezet felállítása;
bb) Általános (gépfüggetlen) Karbantartási program el
készítése;
bc) Karbantartási program (repülőgépre aktualizált) ké szítése;
bd) Üzemidő nyilvántartás és a karbantartási okmányok
kidolgozása;
be) Karbantartási rendszer váltás miatt szükséges kar
bantartási feladatok meghatározása, munkacsomag összeállítása; bf) Megbízhatósági program kidolgozása;
bg) Repülés előtti ellenőrzések kidolgozása;
bh) Ellenőrző repülési eljárások kidolgozása.
c) Forgalmi karbantartás biztosítása
ca) Forgalmi karbantartás végrehajtása Kecskeméten és
az DFS telephelyen;
cb) Utazószerelő biztosítás;
cc) Gyakorlati oktatás (On the Job Training) Kecskemé
ten és/vagy DFS telephelyén;
cd) Felügyelet alatti munkavégzés kontrolálása (mini
málisan 6 hónap időtartamban vagy a műszaki állomány
szakszolgálati engedélyének megszerzéséig).
d) Logisztikai feladatok végrehajtása
da) Fenntartáshoz szükséges induló fogyóanyag és be
rendezés kontingens meghatározása (Kecskemét telephely), beszerzése, üzembehelyezése; db) 24/7-es raktárhozzáférés és beszerzés megszervezése (AOG);
dc) Fenntartáshoz szükséges induló eszközök és szerszámok kontingens meghatározása (Kecskemét telephely), beszerzése és üzembehelyezése;
dd) Eszközök, szerszámok javítása, karbantartása;
de) Mérésköteles eszközök felügyelete;
df) Szállítmányozási feladatok végrehajtása.
e) Minőségügyi feladatok végrehajtása
ea) PART-145 és a Katonai követelmények összehan
golása, egyeztetése a hatóságokkal a szükséges engedélyek megszerzéséhez, valamint fenntartása;
eb) CAME készítés;
ec) CAMO engedélyeztetés;
ed) Karbantartási program jóváhagyatás;
ee) A szükséges kézikönyvek, programok szerkezetének
meghatározása, azok elkészíttetése;
ef) PART-145 és PART-M szervezet felügyelet, auditok.
f) CAMO feladatainak végzése
fa) Repülőgép műszaki naplórendszer kidolgozása,
működtetése;
fb) Karbantartási programok elkészítése, módosítása;
fc) Üzemidő nyilvántartása és a karbantartási okmá
nyok kezelése, tárolása;
fd) Kötelező módosítások (AD) kezelése;
fe) Karbantartási rendszer hatékonyságának értékelése;
ff) Nem kötelező módosítási tervek készítése, végre
hajtása;
fg) Jelentős módosítások rendje és kezelése;
fh) Meghibásodások jelentése;
fi) Mérnökszolgálati tevékenység (végrehajtási okmá
nyok készítése, munkacsomag összeállítása);
fj) Megbízhatósági program kidolgozása, működtetése
fk) Repülés előtti ellenőrzés (kidolgozás, működtetés);
fl) Súlymérés és súlykontrol;
fm) Ellenőrző repülési eljárások kidolgozása, ellenőrző
repülések végrehajtatása, értékelése;
fn) Szerződött karbantartások kezelése (karbantartók
kiválasztása, repülőgép minőség ellenőrzése);
fo) Dokumentációs rendszer (karbantartási javítási uta
sítás, alkatrész-katalógus, stb) kezelése;
fp) Vészhelyzeti dokumentációs rendszer kezelése;
fq) Légialkalmassági felügyelet (légijármű nyilvántar
tásának ellenőrzése, a légijármű fizikai ellenőrzése, légialkalmassági felülvizsgálati adatok nyilvántartása).
g) Forgalmi karbantartás biztosítása
ga) minimálisan 6 hónapos üzemben tartás
LHKE – a kecskeméti állomány folyamatos képzése;
gb) minimálisan 6 hónap időszakban igény esetén
utazószerelő biztosítása;
gc) 24/7-es műszaki üzembentartási támogatás;
gd) Repülőgép műszaki és repülési naplórendszer mű
ködtetése;
ge) Halasztott hibajavítás engedélyezése;
gf) Könnyű karbantartások (heti, havi, féléves és táro
lás) elvégzése. 8. Fenti szolgáltatások a szakutasítás 7. pontjában meghatározott szerződés szerint és értelmében írásbeli felmondásig, vagy a szerződésben meghatározott időtartamra érvényesek.
5. A repülőgépek tárolási és üzemeltetési körülményei,
illetve fel- és leszálló helye
9. A repülőgép elhelyezésére az 1/A zóna megvalósuló
felújításáig a Bázis meglévő létesítményei közül kijelölhető a NATO hangárral szemben elhelyezkedő K állóhely
kerül kijelölésre. Tartós állás, illetve kedvezőtlen időjárási
viszonyok esetén a repülőgép az MH Légijármű Javítóüzem 3. számú hangárjában kerüljön elhelyezésre. A műszaki és kezelő állomány, valamint a földi kiszolgáló eszközök (Ground Support Equipment) elhelyezésére az Üzemeltető bázisának 16C épülete, valamint a NATO hangár
létesítményei kerültek kijelölésre.
10. A repülőgép napi fenntartásával összefüggő műszaki munkálatok a kijelölt állóhelyeken hajthatók végre. Az
üzemanyag-, elektromos-, kenőanyag-, hajtómű-, és hidraulika rendszerek megbontásával járó feladatok, továbbá
kedvezőtlen időjárási viszonyok (poros, szeles, csapadékos) esetében lehetőleg zárt helyen (mobil hangár; hajtómű sátor; MH Légijármű Javítóüzem 3. számú hangár; illetőleg a NATO hangárba részben bevontatva, figyelembe
véve annak geometriai méreteit) kerüljenek végrehajtásra.
11. A repülések napi műszaki kiszolgálásához és az engedélyezett karbantartási feladatok végrehajtásához az
Üzemeltető alakítson ki egy szerszámkészletet. A szerszámkészletek használata, ellenőrzése a Re/415-ben meghatározottak alapján történjen.
12. A Dassault Falcon 7X repülőgépekhez rendelkezésre álló fogyó-, karbantartó- és kenőanyagok, továbbá a
használaton kívüli géptartozékok tárolása érdekében kerüljenek kialakításra megfelelő tároló helyek, amelyek a
többi használatban lévő típus azonos anyagától elkülönítve legyenek. A repülőgépek Üzemeltetőnél készletezendő
alkatrészeinek tárolására 2019. január 1-ig kerüljön kialakításra megfelelő raktárhelyiség, ahol por és nedvességtől
mentesen, télen fűtött, nyáron légkondicionált körülmények között legyenek tárolhatók a szükséges alkatrészek
és berendezések, különös figyelemmel az alkatrészek
elektrosztatikus kisüléstől való megóvására.
6. Az üzemeltetést végző repülőműszaki állomány
összetétele, létszáma
13. A napi üzemeltetés létszámviszonyainak meghatározása ezen utasítás előírásai szerint történjen.
14. A típus sajátosságaiból adódóan a hagyományos
szakág szerinti felosztás helyett a sárkány-hajtómű (polgári B1, katonai II-III. szakterület), illetve avionikai (polgári
B2, katonai IV-V, VI. szakterület) szakfeladatok kerülnek
megkülönböztetésre.
15. A napi kiszolgálás csoportos kiszolgálási rendben
történik, a gyakorló repülések esetében az alábbi kiszolgálási változat szerint az állomány összetétele a jogosított
szakterületek megjelölésével:
a) 1 fő II-III., IV-V., VI. szakterület jogosítású I. vagy
két szakterületre jogosító II. típusú minősítővel rendelkező ügyeletes mérnök tiszt repülési váltásonként.
b) 2 fő II-III., IV-V., VI. szakterület jogosítású szerelő
vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt
repülési váltásonként.
16. A hadműveleti repülések műszaki kiszolgálása vonatkozásában az alábbi kiszolgálási változat szerint az állomány
összetétele a jogosított szakterületek megjelölésével:
a) A repülőgép napi első feladatra történő előkészítését
az alábbi állomány végezze:
aa) 1 fő II-III., IV-V., VI. szakterület jogosítású I. vagy
két szakterületre jogosító II. típusú minősítővel rendelkező ügyeletes mérnök tiszt repülési váltásonként.
ab) 2 fő II-III., IV-V., VI. szakterület jogosítású szerelő
vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt
repülési váltásonként.
b) Amennyiben a repülőgép a Magyarországon belül
hajt végre hadműveleti feladatot és a repülőgép a leszálló
repülőtéren műszaki kiszolgálást (töltést) nem igényel, akkor a repülést a gyakorló repülések változata szerint hajtja
végre. Ezen esetben a repülőgép visszafogadása az alábbi
kiszolgálási változat szerint történik. Az állomány
összetétele a jogosított szakterületek megjelölésével:
ba) 1 fő II-III., IV-V., VI. szakterület jogosítású I. vagy
két szakterületre jogosító II. típusú minősítővel rendelkező ügyeletes mérnök tiszt repülési váltásonként.
bb) 1 fő II-III., IV-V., VI. szakterület jogosítású szerelő
vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt
repülési váltásonként.
c) Amennyiben a repülőgép Magyarországon kívül hajt
végre hadműveleti, gyakorló repülési feladatot, vagy a repülőgép Magyarországon belül hajt végre hadműveleti vagy gyakorló repülési feladatot, de a leszálló repülőtéren igényel műszaki kiszolgálást (töltést), akkor az előkészítést végző 3 főből
1 fő az alábbiakban meghatározottak szerint a repülőgép fedélzetén utazik. Ez a személy végzi a repülőtereken a repülőgép
szükséges előkészítéseit, repülőtéri kiszolgálását, a repülés
közben felmerülő meghibásodások MEL, CDL, valamint
AMM szerinti kezelését a gyári előírások szerint. Ezen esetben
a repülőgép üzemeltetését a repülőgép fedélzetén az alábbi állomány végezheti:
1 fő II–III., IV–V., VI. szakterület jogosítású legalább
II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt repülési váltásonként. Ezen esetben a repülőgép visszafogadása
a bázisrepülőtérre az alábbi kiszolgálási változat szerint történik (a repülőgép fedélzeten lévő 1 főn kívül). Az állomány
összetétele a jogosított szakterületek megjelölésével:
ca) 1 fő II–III., IV–V., VI. szakterület jogosítású I. vagy
két szakterületre jogosító II. típusú minősítővel rendelkező ügyeletes mérnök tiszt repülési váltásonként.
cb) 1 fő II–III., IV–V., VI. szakterület jogosítású szerelő
vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt
repülési váltásonként.
17. A repülőgépek műszaki kiszolgálása terén a repülőgép üzemeltetésének kialakítása okán a 3. fokú kiszolgálási változat nem értelmezhető és alkalmazható.
18. A repülőgépek utasterének takarítását a repülő műszaki század állományába tartozó takarító személyzet,
a repülőgépek feladataihoz igazodva hajtsa végre a heti
repülési tervek alapján.
19. A repülőgépek teljes földi kiszolgálását (Ground
Handling) a Szállítórepülőgép Üzembentartó század állományába tartozó repülőműszaki állomány, illetve a Repülőtérbiztosító és Karbantartó század kiképzett állománya
hajtja végre az alábbiak szerint:
a) üzemanyagtöltés,
b) jégtelenítés,
c) repülőgép vontatás,
d) állóhelyi fűtés / légkondicionálás,
e) állóhelyi elektromos kiszolgálás (Ground Power
Unit),
f) toalett kiszolgálás (lavatory service),
g) repülőgép ivóvíz kiszolgálás (water service),
h) repülőgépek belső takarítása (szakszolgálati enge
délyhez nem kötött). 7. A repülőgépek üzembentartását meghatározó
dokumentációk és okmányok rendszere
20. A repülőműszaki szaktevékenységet általánosan meghatározó szabályzókon kívül a Dassault Falcon 7X típusú repülőgépek vonatkozásában a légiüzemeltetési dokumentációk,
a műszaki és karbantartási technológiák rendelkezésre állása a
légijármű gyártója által üzemeltetett elektronikus hozzáférési
felületen keresztül (www.dassaultfalcon.com) biztosított.
A hajtóművek esetében hasonló portál áll rendelkezésre.
(www.pwc.ca). A regisztrációs felülethez való hozzáférési jogosultsággal rendelkezők körét a Fenntartó külön intézkedésben szabályozza. A Fenntartó mindenkor felelős a szükséges
regisztrációk, előfizetések folyamatos érvényességéért, a korlátozott terjesztésű dokumentációk lekéréséért, továbbá a regisztrációk és dokumentációk szükséges mértékű hozzáférhetőségének biztosításáért a Hatóság, az Üzemeltető és az Üzembentartó részére. A frissítések napi szintű ellenőrzéséért és
a szakutasításban foglaltak közvetlen végrehajtásáért,
az évente az állomány feladatainak meghatározására szolgáló,
kiadásra kerülő Bázis parancsban kijelölt hajózó és műszaki
állomány felelős.
Az Üzemeltető felelőssége kialakítani egy információs
rendszert, amely lehetővé teszi, hogy a repülőgépvezető és
repülőműszaki állomány a munkavégzést megelőzően értesüljön az előírásokban történt változtatásokról.
21. EASA Airworthiness Directives (Légialkalmassági Irányelvek). A repülőgépek légialkalmasságával,
légi üzemeltetésével kapcsolatban kiadott intézkedések.
A dokumentumok az EASA internetes felületén korlátozás
nélkül hozzáférhetők (http://ad.easa.europa.eu/). A dokumentumok eredeti nyelven a Fenntartó által kerüljenek
bevezetésre és alkalmazásra. A repülésbiztonságot befolyásoló intézkedések esetében szükséges a Hatóság,
a Fenntartó, Üzembentartó és az Üzemeltető egyeztetése.
A repülőgépek repülésének kötelező feltétele az érkezett
intézkedés tartalmának megfelelő ellenőrzés és bevezetés
végrehajtásáról szóló nyilatkozat megküldése.
22. Service Bulletins – Gyártói bülletinek. A frissítések
a gyártó által üzemeltetett internetes felületeken, a jóváhagyott és regisztrált felhasználók számára hozzáférhetőek.
A bülletinek feldolgozása során az elrendelt műszaki üzembentartási feladatok végrehajtásába, illetve a hatályosságot
érintő kérdések eldöntésébe a karbantartási feladatokat végző
polgári szervezetet (DFS) be kell vonni, amely a Gyártó specializálódott leányvállalata. Az üzemeltetési rend szabályaiban változtatást a Fenntartó engedélyezheti a Hatóság előzetes jóváhagyása után, de ennek minden esetben összhangban
kell lennie a Gyártó előírásaival. Az azonnali intézkedést
nem igénylő gyártói közlönyök végrehajtásának időpontjáról
a Fenntartó, az Üzembentartó és az Üzemeltető a repülőgépek tervezett repülési és karbantartási feladatai, szükség esetén a karbantartó szervezet rendelkezésre állásának függvényében közösen dönt.
Törekedni kell arra, hogy a repülőgépek minél rövidebb
ideig essenek ki az üzemeltetésből, ezért a végrehajtásra
megadott időintervallum figyelembe vételével, a gyártói
közlönyökben előírt műszaki munkákat lehetőség szerint
össze kell vonni.
23. Field 5 – Falcon Interactive Electronic Library
by Dassault – Falcon interaktív elektronikus könyvtár.
A repülőgép gyártója által a regisztrált és jóváhagyott alkalmazók részére üzemeltetett, időszakonként frissített
komplex könyvtár, illetve okmányrendszerek. A repülőgép, az arra felépített berendezések és részegységek vonatkozásában tartalmazza az alábbi releváns információkat:
a) Scheduled Maintenance – Karbantartási ütemterv
(Légialkalmassági szempontból meghatározott fődarab és
üzemidő korlátok, illetve előírt átvizsgálások);
b) Aircraft Maintenance Manual – Repülőgép Üzembentartási Utasítás;
c) Falt Isolation Manual – A meghibásodások beazonosításának és javításának technológiái;
d) Structural Repair Manual – A karbantartási és üzemeltetési feladatok munkalapjai;
e) Consumable Products Manual – Felhasználható
Anyagok Katalógusa;
f) Illustrated Tools and Equipment Manual – Alkatrész
katalógusok;
g) Wiring Diagram Manual – Vezetékelési diagramok. 24. A gyártói okmányrendszer feldolgozásáért, az ütemtervek és üzemidős korlátok betartásáért, a technológiák
betartásáért az Üzemeltető kijelölt műszaki állománya felelős. A karbantartások során a gyártó által összeállított
eredeti munkalapok kerüljenek alkalmazásra. A karbantartás ütemezésére, az üzemidő-, illetve állapot szerint üzemeltetendő berendezések vonatkozásában a repülőgépek
átadás-átvételével egyidejűleg átadott elektronikus adatbázisokat az Üzemeltető kijelölt műszaki állománya folyamatosan tartsa naprakészen.
25. Minimum Equipment List – MEL (Megengedett
meghibásodások jegyzéke). A repülőgép gyártója által
kidolgozott, MMEL az EASA által jóváhagyott dokumentum. Elektronikus úton történő hozzáférését a repülőgép
gyártója biztosítja a típus vonatkozásában. Az MMEL
alapján ki kell dolgozni az adott gyári számú repülőgépre
vonatkozó, Üzemeltető által alkalmazható MEL-t, melyet
alkalmazását megelőzően a Hatósághoz jóváhagyásra fel
kell terjeszteni. A repülési feladatok végrehajtása érdekében megengedett a repülőgépen bekövetkezett egyes meghibásodások kijavításának halasztása a MEL által meghatározott esetekben és határidőkön belül, a gyártó által előírt feltételekkel. A MEL naprakészségéért az Üzemeltető
felelős.
26. Repülőgép egyéni kísérődokumentáció a) Flight Operational Manual/Aircraft Maintenance
Manual
A repülőgép légi- és földi üzemeltetését a Manual dokumentumok alapján kell végrehajtani. Fedélzeti tartozékok
hiányában repülési feladat nem hajtható végre! Tartalmazza a repülőgép általános műszaki és teljesítmény adatait,
korlátozásait, a jóváhagyott üzem- és kenőanyagokat, valamint a repülésekhez kapcsolódó műszaki munkálatok
végrehajtásának rendjét. A Flight Manual-ek tartalmát
a repülőgép gyártója határozza meg. A tartalmi frissítések
a gyártó által üzemeltetett internetes felületeken, a jóváhagyott felhasználók számára hozzáférhetők. A frissítések
bevezetése a gyártó döntése szerint lapcserékkel, vagy
az egész dokumentum cseréjével történhet.
b) On Board Field 5
A repülőgép fedélzetén internet eléréssel rendelkező számí
tógépen előre telepített, vagy online gyártói okmányrendszer. c) Tecnical Logbook („Replap”)
Repülőgépenként kerüljön felfektetésre. A dokumen
tumban kerüljenek rögzítésre a napi repülési feladatok,
üzemidők, feltöltési mennyiségek, végrehajtott műszaki
munkák, a repülőgép hajózó személyzet részéről történő
átvételének és visszaadásának igazolása, illetve a személyzet részéről tapasztalt rendellenességek. Külön fedélzeti
példány is kerüljön rendszeresítésre a hadműveleti feladatokon végrehajtott munkák és előkészítések dokumentálása miatt. A dokumentumok vezetése angol nyelven
történjen.
d) Crew Operational Documentation for Dassault
EASy Három kötetes dokumentáció, mely tartalmazza a repülőgép rendszereinek részletes leírását, normál/vészhelyzeti eljárások részletes kifejtését, valamint ezek kivonatos
összegzését.
e) easy-Dispatch Guide
Elektronikus útbaindítási segédlet, mely tartalmazza
a lehetséges hibaüzeneteket, figyelmeztető üzeneteket, illetve ezekkel összefüggésben meghatározza a repülőgép
üzemképesség mértékét, amely befolyásolja a repülés végrehajtását.
f) Aircraft, Engine Logbook
Angol nyelvű repülőgép és hajtómű formulárok (bele
értve a segédhajtóművet is), melyek tartalmazzák a repülőgép és a hajtómű főbb üzemeltetési adatait, valamint a beépített berendezések, részegységek kísérő dokumentumait
(törzskönyv, ill. paszport). A formulárok az üzemeltetés
során kerülnek bevezetésre.
7. Záró rendelkezés 27. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
Kaposvári László dandártábornok s. k.,
mb. csoportfőnök


text:
22/2013. (V. 16.) NFM rendelete a Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Minőségbiztosítási Programról.
A légiközlekedésről szóló 1995.  évi XCVII.  törvény 74.  § (1)  bekezdés x)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84.  § e)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § e) és n) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró belügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Minőségbiztosítási Program hatálya
1. § A Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Minőségbiztosítási Program (a  továbbiakban: Minőségbiztosítási
Program) hatálya a  polgári légiközlekedés védelmének szabályairól és a  Légiközlekedés Védelmi Bizottság
jogköréről, feladatairól és működésének rendjéről szóló 169/2010. (V. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm.
rendelet) 1.  § (1)  bekezdése szerinti együttműködő hatóságokra és a  légiközlekedés védelmében közreműködő
szervezetekre terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. belső minőségbiztosítás: egy szervezet saját eszközeivel és erőforrásaival, a  saját belső minőségbiztosítási
programja szerint végrehajtott légiközlekedés védelmi minőségbiztosítási ellenőrzés, amelynek célja annak
megállapítása, hogy az  érintett szervezet milyen mértékben felel meg a  nemzetközi, az  európai uniós és
a hazai légiközlekedés védelmi előírásoknak és belső légiközlekedés védelmi eljárásoknak;
2. éves minőségbiztosítási ellenőrzési program: egy adott naptári évben végrehajtani tervezett légiközlekedés
védelmi minőségbiztosítási ellenőrzéseket tartalmazó dokumentum;
3. külső minőségbiztosítás: a  légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetnek külső eszközökkel és
erőforrásokkal, a  jelen rendelet szerint végrehajtott légiközlekedés védelmi minőségbiztosítási ellenőrzése,
amelynek célja annak megállapítása, hogy az  érintett szervezet milyen mértékben felel meg a  nemzetközi,
az európai uniós és a hazai légiközlekedés védelmi előírásoknak és eljárásoknak;
4. légiközlekedés védelmi felmérés (értékelés és elemzés): a  légiközlekedés védelmi rendszer működésének
értékelése a  biztonsági szükségletek meghatározása céljából, amely tartalmazza a  légiközlekedés védelmi
intézkedések és eljárások végrehajtása ellenére fennmaradt jogellenes beavatkozásokra kihasználható
gyenge pontok meghatározását, valamint rendelkezésre állása esetén bármely ismert kockázat kezelésére
alkalmas, a fenyegetéssel arányban lévő légiközlekedés védelmi intézkedéssel kapcsolatos ajánlást;
5. minőségbiztosítási ellenőrzési terv: meghatározott légiközlekedés védelmi minőségbiztosítási ellenőrzés
végrehajtásának terve, amely tartalmazza a  minőségbiztosítási ellenőrzés időtervét, szempont-rendszerét,
valamint a végrehajtás erőforrásait;
6. vezető ellenőr: nemzeti minőségbiztosítási ellenőr, aki e rendelet előírásainak megfelelően felkészült, képzett
és minőségbiztosítási ellenőrzés vezetésére megbízást kapott a felelős hatóságtól.
3. A Minőségbiztosítási Program célja, tartalma 3. § A Minőségbiztosítási Program célja a  Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Programban (a  továbbiakban:
Védelmi Program) meghatározott elvek, célok és feladatok koordinált megvalósításának elősegítése érdekében
a) a folyamatosan és tervszerűen működő külső és belső minőségbiztosítási rendszer és a kapcsolódó eljárások
nemzeti rendszerének kialakítása, bevezetése és fenntartása, b) a Védelmi Program hatékonyságának fenntartása és folyamatos fejlesztése az  együttműködő hatóságok
és légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetek tervezett és nem tervezett minőségbiztosítási
ellenőrzései során tapasztalt tények (adatok, információk, megfigyelések eredménye) összefoglaló értékelése
és elemzése alapján.
4. § (1) A Minőségbiztosítási Program belső minőségbiztosítási funkciója keretében a Védelmi Program és a Nemzeti Polgári
Légiközlekedés Védelmi Képzési Program (a továbbiakban: Képzési Program)
a) naprakészségét,
b) hatásossága felmérését, továbbá a  nemzetközi, európai uniós és hazai előírásokkal, követelményekkel és
eljárásokkal való összhangjának ellenőrzését és a minőségbiztosítási ellenőrzés elvégzését
szolgálja.
(2) A Minőségbiztosítási Program külső minőségbiztosítási funkciója keretében az egyes szervezetek által kidolgozott
légiközlekedés védelmi programok és a Védelmi Program, valamint a Képzési Program előírásainak megfelelő
a) eljárások,
b) intézkedések, valamint
c) az alkalmazott gyakorlat
minőségbiztosítási ellenőrzését szolgálja.
5. § (1) Valamennyi együttműködő hatóság és légiközlekedés védelmében közreműködő szervezet feladata és kötelessége
az  e  rendeletben meghatározott feladatok végrehajtása során az  együttműködés biztosítása. Az  együttműködés
kiterjed a nemzeti ellenőr részére szükséges engedélyek kiadásának soron kívüli intézésére, a feladataik ellátásához
szükséges képzések, valamint mozgásuk akadályoztatástól mentes biztosítására.
(2) A  légiközlekedési hatóság a  minőségbiztosítási tevékenységhez az  együttműködő hatósággal kötött
együttműködési megállapodás alapján bevonhat az együttműködő hatóság állományába tartozó, e rendelet szerinti
képesítéssel rendelkező személyt. Az  együttműködési megállapodás tartalmazza legalább a  minőségbiztosítási
tevékenységbe bevont személy rendelkezésre bocsátásának és a  feladat ellátásához szükséges képzésének
feltételeit, a költségek viselésének megosztását.
4. A Minőségbiztosítási Programot működtető felelős hatóság feladatai
6. § A légiközlekedési hatóság Minőségbiztosítási Programmal összefüggő feladatai:
a) végrehajtja, irányítja és koordinálja az éves minőségbiztosítási ellenőrzési programot,
b) nyilvántartja az  éves minőségbiztosítási ellenőrzési programban meghatározott tételekkel való egyértelmű
összerendelés érdekében a  minőségbiztosítási ellenőrzés és kivizsgálások jelentéseit, a  hibákat, valamint
a hibák kijavítására vonatkozó intézkedéseket és azok végrehajtásának állapotát,
c) vezeti a nemzeti minőségbiztosítási ellenőrökről szóló nyilvántartást,
d) bedolgozza a  polgári légiközlekedés fenyegetettségi szintjének értékelései, a  minőségbiztosítási
ellenőrzések, gyakorlatok, valamint kivizsgálások eredményei alapján a  Légiközlekedés Védelmi Bizottság
döntésével jóváhagyott eseti intézkedéseket az  éves minőségbiztosítási ellenőrzés programba, továbbá
irányítja és koordinálja az eseti intézkedésekkel összefüggő feladatok végrehajtását,
e) éves összefoglaló jelentést készít a  közlekedésért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) részére,
melyben beszámol az alábbiakról:
ea) az éves minőségbiztosítási ellenőrzési program meghatározott feladatainak végrehajtása,
eb) az  éves minőségbiztosítási ellenőrzési program alapján végzett minőségbiztosítási ellenőrzések
–  beleértve az  esetileg elrendelteket is – alapján megállapítható fő tendenciák, hibák, kategóriák,
okok – különösen szabályozási, képzési hiányosságok, előírás vagy eszköz helytelen alkalmazása,
eszköz vagy létesítmény meg nem felelősége, erőforrás hiánya, szervezés-vezetési hiányosságok  –
és területek szerinti statisztikái, ezek szöveges magyarázata,
ec) az  együttműködő hatóságok és légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetek tagjaival
szembeni követelmények teljesülése,
ed) a  minőségbiztosítási ellenőrzés, gyakorlatok végrehajtásával, értékelésével és dokumentálásával
összefüggő tapasztalatok,
ee) az  együttműködő hatóságok és a  légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetek
együttműködésének tapasztalatai,
ef ) a  Védelmi Program, a  Minőségbiztosítási Program és a  Képzési Program fejlesztésére,
alkalmazhatóságára és megelőző jellegének javítására vonatkozó javaslatok, beleértve
az erőforrásokkal kapcsolatos kérdéseket is.
5. Az ellenőrre vonatkozó követelmények és feladatkörei leírása
7. § (1) Külső minőségbiztosítási ellenőrző tevékenységet az a személy végezhet (a továbbiakban: ellenőr), aki
a) a légiközlekedési hatóság e  rendelet szerinti képesítéssel rendelkező alkalmazottja, vagy a  légiközlekedési
hatóság megbízásából eljáró, e rendelet szerinti képesítéssel rendelkezik, és
b) megfelel a „B” típusú nemzetbiztonsági ellenőrzésen.
(2) Az ellenőr
a) nem lehet az ellenőrzéssel érintett tevékenységgel összefüggésben
aa) az ellenőrzést megelőző két évre visszamenőleg az ellenőrzött szervezet alkalmazottja,
ab) az ellenőrzést megelőző hat hónapon belül az ellenőrzött szervezettel polgári jogi jogviszonyban,
kivéve a szerzői jogi védelem alá eső tevékenységet,
b) nem lehet az  ellenőrzött szervezet légiközlekedés védeleméért felelős vezetője vagy annak közeli
hozzátartozója.
 (3) Az  ellenőrnek közvetetten sem fűződhet gazdasági vagy egyéb érdeke a  minőségbiztosítási ellenőrzés
eredményéhez.
 (4) Az  ellenőrnek tájékoztatnia kell a  légiközlekedési hatóságot, ha nem felel meg az  (1)–(3)  bekezdésben
meghatározott feltételeknek.
 (5) Az ellenőr az ellenőrzés során tudomására jutott információkat nem adhatja át jogosulatlan személy számára.
8. § (1) Külső minőségbiztosítási ellenőrzés során az ellenőr jogosult:
a) súlyos hibák azonosítása esetén, amennyiben a  vezető ellenőr a  légiközlekedés védelme érdekében
szükségesnek ítéli, azonnali intézkedést kezdeményezni a minőségbiztosítási ellenőrzésben érintett szervezet
vezetőjénél vagy védelmi tisztjénél,
b) megkövetelni a védelmi intézkedések pontos végrehajtását vagy megismétlését.
 (2) Az ellenőr nem jogosult:
a) a minőségbiztosítási ellenőrzésben érintett szakterületen alkalmazott eszközök, berendezések kezelésére,
b) a minőségbiztosítási ellenőrzésben érintett szakterület okmányainak, dokumentumainak megváltoztatására,
bejegyzések tételére. 9. § Az ellenőr feladatai a külső minőségbiztosítási ellenőrzéssel kapcsolatban:
a) a légiközlekedés védelmével kapcsolatos minőségbiztosítási ellenőrzés végrehajtása,
b) a minőségbiztosítási ellenőrzés során feltárt hibák kijavításának nyomon követése,
c) a minőségbiztosítási ellenőrzés során tapasztaltak értékelése és elemzése,
d) javaslatok kidolgozása a légiközlekedés védelmének növelése érdekében,
e) a légiközlekedés védelmi szabályok érvényesítése érdekében szükség esetén azonnali intézkedések
kezdeményezése, továbbá
f ) kapcsolattartás a hazai és külföldi társszervezetekkel, valamint az ellenőrzött szervezetekkel.
10. § Az ellenőr
a) ismeri aa) a  légiközlekedés védelmére vonatkozó hazai és nemzetközi előírásokat, eljárásokat és bevett
gyakorlatot,
ab) a Védelmi Programot és annak alkalmazását az ellenőrzött szakterületen,
ac) a légiközlekedés védelmi eszközöket, technológiákat és ezek alkalmazási módjait,
ad) a minőségbiztosítási ellenőrzés általános elveit, eljárásait és alkalmazott módszereit,
b) rendelkezik
ba) legalább három év munkatapasztalattal, ezen belül legalább két év légiközlekedés védelmi
jártassággal az adott szakterületen,
bb) a vezető ellenőr esetében legalább két év minőségbiztosítási ellenőrzési tapasztalattal, és
c) képes angol nyelven folyamatos és érthető kommunikációra, ha az  ellenőrzött szervezetnél használt közös
nyelvet nem beszéli.
11. § (1) Az  ellenőri kijelölés és a  tevékenység végzésének feltétele a  légiközlekedési hatóság által szervezett
minőségbiztosítási ellenőri tanfolyam, vagy nemzetközi szervezet által szervezett auditori, vagy a  légi közlekedés
védelmével kapcsolatos bizottsági ellenőrzések eljárásainak megállapításáról szóló, 2010. január 26-i 72/2010/EU
bizottsági rendelet szerinti tanfolyam elvégzése és vizsga sikeres teljesítése.
(2) Az ismeretek elsajátításának és rendszeres felfrissítésének rendjét a Képzési Program tartalmazza.
 (3) A megbízó az ellenőri tevékenységet felfüggeszti, ha az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
vagy a  Terrorelhárítási Központ (a  továbbiakban: TEK) vagy az  Alkotmányvédelmi Hivatal (a  továbbiakban: AH)
kockázatot jelentő tényezőre tekintettel ezt kezdeményezi.
12. § Az ellenőrnek a felkérés esetén a minőségbiztosítási ellenőrzés ellátásához szükséges érdekében kétévente legalább
egy külső vagy nemzetközi légiközlekedés védelmi ellenőrzésen kell részt vennie.
13. § (1) A külső minőségbiztosítási ellenőrzés végrehajtására jogosult személyeket a  légiközlekedési hatóság nyilvántartja.
A  nyilvántartás tartalmazza, hogy a  nyilvántartott személy jogosult-e minőségbiztosítási ellenőri, vezető ellenőri
tevékenység végzésére.
(2) A légiközlekedési hatóság az ellenőrt a 10. § b) pontjában meghatározott feltételek teljesülése alapján a következő
szakterületekre veszi nyilvántartásba:
a) általános minőségbiztosítási ellenőr, az áru és postai küldemény kivételével,
b) áru és postai küldemények minőségbiztosítási ellenőr.
(3) A nyilvántartást a légiközlekedési hatóság évente felülvizsgálja.
6. Minőségbiztosítási ellenőrzés 14. § (1) A  minőségbiztosítási ellenőrzés a  300/2008/EK európai parlament és tanácsi rendelet alapján a  következő
légiközlekedés védelmi területekre terjedhet ki:
a) a repülőterek védelme,
b) a repülőterek elkülönített területei,
c) a légijármű védelme,
d) utasok és kézipoggyász,
e) feladott poggyász,
f ) áru és postai küldemény,
g) légifuvarozói postai küldemények és légifuvarozói anyagok,
h) fedélzeti ellátmány,
i) repülőtéri készletek,
j) a személyzet tagjainak felvétele és képzése,
k) védelmi berendezések.
(2) A minőségbiztosítási ellenőrzés
a) eredete szerint: aa) külső minőségbiztosítási ellenőrzés, amely lehet nemzeti, azaz a  felelős hatóság nevében
végrehajtott minőségbiztosítási ellenőrzés, vagy nemzetközi, azaz nemzetközi szervezetek ellenőrei
által végrehajtott minőségbiztosítási ellenőrzés,
ab) belső minőségbiztosítási ellenőrzés, azaz a  légiközlekedés védelmében érintett szervezetek
légiközlekedés védelmi tisztjei által szervezett, a szervezeten belüli minőségbiztosítási ellenőrzés;
b) tervezés szerint:
ba) előre bejelentett ellenőrzés, azaz olyan, a  légiközlekedési hatóság által elfogadott külső éves
minőségbiztosítási ellenőrzési program alapján előre meghatározott minőségbiztosítási ellenőrzés,
amelyről az ellenőrzött szervezetet előre értesítik, vagy
bb) előre be nem jelentett ellenőrzés, azaz olyan minőségbiztosítási ellenőrzés, amely végrehajtása előtt
az ellenőrzött szervezetet nem értesítik.
(3) A minőségbiztosítási ellenőrzés lehet:
a) légiközlekedés védelmi felülvizsgálat, azaz átfogó, az (1) bekezdésben meghatározott több területre kiterjedő
minőségbiztosítási ellenőrzés,
b) légiközlekedés védelmi vizsgálat, azaz átfogó, az  (1)  bekezdésben meghatározott néhány vagy egymáshoz
kapcsolódó területekre kiterjedő minőségbiztosítási ellenőrzés,
c) légiközlekedés védelmi teszt, azaz külső minőségbiztosítási ellenőrzés keretében a  légiközlekedési hatóság
vagy annak megbízásából a 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján végzett teszt,
d) felmérés, azaz kérdőív formátumban, egyedi intézkedések bevezetésével kapcsolatos kérdésekre adandó
válaszok, amely felmérést a légiközlekedési hatóság készíti és a kérdőív tartalma alapján küldi meg az érintett
szervezetek részére.
(4) Az egyes területek ellenőrzése során a minőségbiztosítási ellenőrzés keretén belül ellenőrizni kell:
a) a dokumentációt (szabályzatok, kézikönyvek, eljárások, nyilvántartások),
b) a légiközlekedés védelem belső minőségbiztosítását,
c) a légiközlekedés védelmi képzéseket,
d) a légiközlekedés védelmi tervet,
e) a szerződött szolgáltatásokat, szolgáltatókat,
f ) a légiközlekedés védelmével összefüggő események – különösen a  jogellenes beavatkozás, előírások
megsértése miatt indított vizsgálatokat,
g) a gyakorlatokat,
h) a minőségbiztosítási ellenőrzés alapján hozott intézkedéseket,
i) a védelmi oktatókat.
15. § (1) A külső éves minőségbiztosítási ellenőrzési programot – figyelembe véve a korábbi minőségbiztosítási ellenőrzések
tapasztalatait, valamint a Korm. rendelet szerinti tájékoztatásokat – a légiközlekedési hatóság a tárgyévet megelőző
év december 31-ig készíti el.
(2) A légiközlekedési hatóság által vezetett légiközlekedési vagy a légiközlekedéssel összefüggő tevékenységre kiadott
engedélyek nyilvántartása alapján kerül sor a  külső éves minőségbiztosítási ellenőrzési program összeállítására.
A  külső éves minőségbiztosítási ellenőrzési programban jelölni kell azokat a  minőségbiztosítási ellenőrzéseket,
amelyeket előre be nem jelentetten terveznek végrehajtani. Az  előre be nem jelentett minőségbiztosítási
ellenőrzés aránya az éves terv legkevesebb 15%-a olyan elosztásban, hogy arra a légiközlekedés védelmi területek
mindegyikén legalább egyszer sor kerüljön.
(3) A külső éves minőségbiztosítási ellenőrzési programnak
a) tartalmaznia kell az előre bejelentett és az előre be nem jelentett ellenőrzések tekintetében az ellenőrzések
tervezett helyét, időpontját, időtartamát, az ellenőrzések szakterületét,
b) meg kell határoznia azokat a  minőségbiztosítási ellenőrzéseket, amelyeket nem előre bejelentetten,
váratlanul terveznek végrehajtani.
 (4) A  (3)  bekezdésben meghatározott, előre be nem jelentett minőségbiztosítási ellenőrzés aránya az  éves terv
legkevesebb 15%-a lehet olyan módon, hogy arra a légiközlekedés védelmi területek mindegyikén legalább egyszer
sor kerüljön.
(5) A külső éves minőségbiztosítási ellenőrzési programot a légiközlekedési hatóság év közben módosítja vagy kiegészíti, ha
a) azt az aktuális légiközlekedés védelmi helyzet megköveteli, vagy
b) a légiközlekedés védelmében közreműködő szervezeteknél év közben bekövetkezett változások szükségessé
teszik.
 (6) A  módosított külső éves minőségbiztosítási ellenőrzési programot a  visszakövethetőség érdekében új azonosító
számmal kell ellátni.
 (7) A  külső éves minőségbiztosítási ellenőrzési programot a  minősített adat védelméről szóló 2009.  évi CLV.  törvény
szerint kell minősíteni.
 (8) A  külső éves minőségbiztosítási ellenőrzési programot tájékoztatásul a  légiközlekedési hatóság megküldi
az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnek, az AH-nak, a TEK-nek és a miniszternek.
16. § (1) Az e rendelet alapján végrehajtott minőségbiztosítási ellenőrzések gyakoriságát az aktuális légiközlekedés védelmi
helyzet alapján kell meghatározni. Az ellenőrzések gyakoriságára vonatkozó táblázatot az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározottaktól a  légiközlekedés védelmi fenyegetettségi szint változása esetén lehet
eltérni.
7. Légiközlekedés védelmi felülvizsgálat 17. § (1) A 14. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott légiközlekedés védelmi felülvizsgálatot a légiközlekedési hatóság
vezetésével vagy a  légiközlekedési hatóság megbízásából kell végrehajtani az  éves külső minőségbiztosítási
ellenőrzési program alapján.
(2) A  légiközlekedés védelmi felülvizsgálat végrehajtására ki kell jelölni a  felülvizsgálatot végrehajtó ellenőröket.
Az ellenőrök közül a felülvizsgálat vezetésére vezető ellenőrt kell kijelölni. Amennyiben a felülvizsgálandó szervezet
nagysága, vagy az általa végzett tevékenysége alapján a  felülvizsgálat elvégzéséhez elégséges egy ellenőr, ebben
az esetben az ellenőr végrehajtja a vezető ellenőri feladatokat is.
(3) A  légiközlekedés védelmi felülvizsgálatban a  vezető ellenőr a  hozzá beosztott ellenőr szakmai munkáját irányítja
és koordinálja. A  beosztott ellenőr a  vezető ellenőr által meghatározott légiközlekedés védelmi felülvizsgálat
terv alapján önállóan végzi a  munkáját. Ennek keretében az  ellenőrök feladata a  hibák megállapítása, ezek
kategorizálására történő javaslattétel.
(4) A vezető ellenőr feladata:
a) a légiközlekedés védelmi felülvizsgálattal kapcsolatos dokumentációk előkészítése,
b) szervezési, koordinációs feladatok ellátása,
c) az ellenőrök irányítása,
d) megbeszélések összehívása, nyitó és záró értekezlet levezetése,
e) a légiközlekedés védelmi felülvizsgálat jelentés elkészítése,
f ) hiányosságok megállapítása,
g) eltérési lap elkészítése,
h) kapcsolattartás a felülvizsgált szervezet képviselőjével,
i) javító intézkedések vizsgálata az ellenőrök bevonásával,
j) szükség esetén a visszaellenőrzés megszervezése,
k) emlékeztető készítése.
(5) Az ellenőr feladata:
a) a légiközlekedés védelmi felülvizsgálatban való részvétel,
b) segítségnyújtás a vezető ellenőrnek,
c) kérdéslista összeállítása a vonatkozó részterületből,
d) jegyzetek készítése a légiközlekedés védelmi felülvizsgálat során,
e) részjelentés készítése,
f ) együttműködés a többi ellenőrrel,
g) szükség esetén részvétel a visszaellenőrzésben,
h) emlékeztető készítése.
(6) A  kérdéslistát minden ellenőr saját maga állítja össze vagy – amennyiben ez  kidolgozott – a  nemzetközi
szervezetek ajánlása alapján az  rendelkezésre áll, a  légiközlekedési hatóság biztosítja a  részére. A  kérdéslista
munkadokumentum, erre fel kell jegyezni a  minőségbiztosítási ellenőrzés során tapasztalt tényeket, adatokat,
a  helyszíneket. A  kérdéslistának tartalmaznia kell minden vizsgálati szempontot, amelynek meg kell felelnie
a minőségbiztosítási ellenőrzés céljának és kritériumainak.
(7) A (4) bekezdés j) pontjában és az (5) bekezdés g) pontjában lévő visszaellenőrzés megszervezése és abban történő
részvétel nem a  légiközlekedési hatóság alkalmazásában lévő kormányzati szolgálati viszonyban álló nemzeti
minőségbiztosítási ellenőrrel csak előzetes egyeztetés alapján történhet.
18. § A légiközlekedés védelmi felülvizsgálat a következő szakaszokból áll:
a) felkészülési szakasz:
aa) vezető ellenőr kijelölése,
ab) minőségbiztosítási ellenőrzésről szóló értesítés az érintett szervezet részére,
ac) ellenőr felkérése minőségbiztosítási ellenőrzésben való részvételre,
ad) ellenőr megbízása,
ae) szükség szerint előzetes kérdőív megküldése az érintett szervezet részére,
af ) feladatterv összeállítása,
ag) egyéb feltételek előkészítése,
b) végrehajtási szakasz: a minőségbiztosítási ellenőrzés helyszíni végrehajtása,
c) szükség esetén intézkedési szakasz:
ca) jelentéstétel,
cb) hibák kijavítása, javító intézkedések,
cc) visszaellenőrzés,
d) befejezési szakasz, amely a légiközlekedés védelmi felülvizsgálat lezárását jelenti.
19. § (1) A légiközlekedési hatóság a nemzeti minőségbiztosítási ellenőrök listájából jelöli ki az ellenőrt a minőségbiztosítási
ellenőrzésben történő részvételre az  ellenőrzés időpontja előtt legalább 10 nappal. Az  ellenőrt vagy a  vezető
ellenőrt úgy kell kiválasztani, hogy az  jogosult legyen a  minőségbiztosítási ellenőrzésben érintett területen
a feladatot elvégezni, továbbá rendelkezzen a szükséges nyelvismerettel.
(2) A  minőségbiztosítási ellenőrzés végrehajtására szóló személyi megbízást a  felülvizsgálat előtt legalább egy
héttel a  légiközlekedési hatóság vezetője adja ki. A  megbízólevél tartalmazza az  ellenőr nevét, hatósági ellenőri
kártyaszámát, a minőségbiztosítási ellenőrzés időpontját és helyét.
20. § (1) A  minőségbiztosítási ellenőrzés tervét a  vezető ellenőr állítja össze. A  terv összeállítását úgy kell elvégezni, hogy
az abban foglaltak végrehajtása biztosítható legyen.
(2) A minőségbiztosítási ellenőrzés terve tartalmazza:
a) a minőségbiztosítási ellenőrzés azonosító adatát, fajtáját,
b) a minőségbiztosítási ellenőrzés alkalmával alapul vett követelményeket,
c) a minőségbiztosítási ellenőrzés során ellenőrizendő területeket, folyamatokat és dokumentumokat,
d) a helyszíneket, a végrehajtás tervezett dátumát, a helyszíni tevékenységek várható időtartamát és időpontjait,
e) az ellenőr által elvégzendő részfeladatokat, csoportbeosztásokat,
f ) a kezdés, a befejezés, illetve a csoport közbenső egyeztetésének tervezett időpontjait,
g) a végrehajtást befolyásoló egyéb lényeges információkat, különösen az  utazásra és a  helyszínen szükséges
eszközökre vonatkozó információkat.
 (3) A  minőségbiztosítási ellenőrzés terv alapján a  vezető ellenőr a  felülvizsgálat megkezdése előtt 5 nappal
az  ellenőrizendő szervezetet tájékoztatja a  minőségbiztosítási ellenőrzés azonosító adatáról, az  ellenőrök nevéről,
azok csoportbeosztásáról, a  csoportok által ellenőrizendő tevékenységek listájáról, a  nyitó és záró megbeszélés
tervezett időpontjáról és helyszínéről.
(4) A minőségbiztosítási ellenőrzés nyitó megbeszélése pontos helyszínének és időpontjának meghatározása a vezető
ellenőr és a  felülvizsgált szervezet egyetértése alapján történik. A nyitó megbeszélés helyszínét a  felülvizsgálandó
szervezet biztosítja. A  felülvizsgálandó szervezet további képviselőt is meghívhatja a  nyitó megbeszélésre.
A felülvizsgált szervezet gondoskodik többek között az ellenőrök kísérésének, ellenőrizendő területre belépésének
megszervezéséről, a felülvizsgálat során az ellenőrök felülvizsgált szervezeten belüli közlekedésének biztosításáért.
(5) A minőségbiztosítási ellenőrzéshez szükséges feltételek – ideértve a közlekedés megszervezése, az esti vagy éjszakai
munka eszközei, belépési engedély – rendelkezésre állásának ellenőrzése a vezető ellenőr feladata.
21. § A minőségbiztosítási ellenőrzés helyszíni végrehajtása során a következő eszközök, módszerek használhatók:
a) jegyzőkönyv felvétele,
b) jegyzetkészítés,
c) jelentéskészítés,
d) meghallgatás,
e) szemrevételezés,
f ) hitelesítés,
g) tesztelés,
h) kikérdezés,
i) dokumentumok megvizsgálása.
22. § (1) A minőségbiztosítási ellenőrzés nyitó megbeszélés tartalma és célja:
a) a minőségbiztosítási ellenőrzés céljának és kritériumainak pontosítása,
b) a résztvevők kölcsönös bemutatása, hatáskörük, feladatuk tisztázása,
c) a minőségbiztosítási ellenőrzés tervének és végrehajtásának egyeztetése,
d) a kapcsolattartás és a kísérés módjának tisztázása,
e) annak ellenőrzése, hogy a  végrehajtás feltételei rendelkezésre állnak, amelybe beleértendő
a munkabiztonságra vonatkozó előírások betartása is,
f ) a minőségbiztosítási ellenőrzés során alkalmazandó módszerek tisztázása,
g) a záró megbeszélés időpontjának és helyszínének egyeztetése.
(2) A minőségbiztosítási ellenőrzés helyszíni végrehajtása során:
a) az ellenőr a  minőségbiztosítási ellenőrzés terv szerint, a  kérdéslisták alapján végzi az  információk,
adatok, tények gyűjtését a  minőségbiztosítási ellenőrzés céljának megfelelően annak érdekében, hogy
megállapítható legyen a  vonatkozó kritériumok teljesítése vagy az  adott követelményektől való eltérés;
az ellenőr a jegyzetek készítését a legérthetőbb formában teszi meg a későbbi összesítő jelentés elkészítésére
tekintettel,
b) a minőségbiztosítási ellenőrzés során a  vezető ellenőr rendszeresen tájékoztatja az  ellenőrzött szervezetet
az ellenőrzés előrehaladásáról, a végrehajtást akadályozó esetleges problémákról,
c) az ellenőrnek a  minőségbiztosítási ellenőrzés során tapasztalt minden olyan esetet, ami a  légiközlekedés
védelmére vonatkozó előírások betartásának súlyos hiányosságára utal, azonnal jelezni kell a  vezető
ellenőrnek. A  vezető ellenőr dönt arról, hogy milyen intézkedést kér az  ellenőrzött szervezettől annak
érdekében, hogy a közvetlen veszély elháruljon.
(3) A  minőségbiztosítási ellenőrzés záró megbeszélésére a  felkészülést az  ellenőrök bevonásával a  vezető ellenőr
irányítja. A  felkészülés során az  ellenőrök egyeztetik a  tapasztalatokat, megállapodnak a  záró megbeszélésen
ismertetendő ajánlásokban és előzetes hibák minősítésében, valamint az  ellenőrzött területek légiközlekedés
védelmi megfelelőségének előzetes szintjében.
(4) A  minőségbiztosítási ellenőrzés záró megbeszélésen a  vezető ellenőr ismerteti a  minőségbiztosítási ellenőrzés
előzetes általános megállapításait és ajánlásait, az  esetleg szükséges azonnali intézkedéseket igénylő hibákat,
a  légiközlekedés védelmi követelmények általános teljesítési szintjét. A  záró megbeszélésen egyeztetik az  írásos
jelentés eljuttatása módját, a hibákkal kapcsolatos határidőket és feladatokat.
8. Légiközlekedés védelmi vizsgálat 23. § (1) A  14.  § (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott légiközlekedés védelmi vizsgálatot a  légiközlekedési hatóság
vezetésével vagy a  légiközlekedési hatóság megbízásából kell végrehajtani a  külső éves minőségbiztosítási
ellenőrzés program alapján. Időtartama az  ellenőrzött légiközlekedés védelmi terület és az  ellenőrzött
légiközlekedés védelmében közreműködő szervezet méretétől függ.
(2) Az  előre bejelentett légiközlekedés védelmi vizsgálat menete azonos a  légiközlekedés védelmi felülvizsgálatra
meghatározottakkal, azzal a  különbséggel, hogy a  légiközlekedés védelmi vizsgálat során csak néhány vagy
kapcsolódó terület ellenőrzésére kerül sor.
(3) Az  előre be nem jelentett minőségbiztosítási ellenőrzés során a  légiközlekedés védelmi felülvizsgálat esetében
meghatározott feladatok közül a következők elhagyhatóak:
a) az ellenőrzésről szóló előzetes értesítés,
b) az előzetes kérdőív megküldése,
c) a feladatterv összeállítása,
d) a nyitó megbeszélés.
9. Légiközlekedés védelmi teszt 24. § (1) A 14. § (3) bekezdés c) pontjában meghatározott légiközlekedés védelmi tesztet külső minőségbiztosítási ellenőrzés
keretében a  légiközlekedési hatóság vezetésével vagy megbízásából kell végrehajtani a  légiközlekedési hatóság
által kiadott tesztelési eljárásrend szerint.
(2) A  légiközlekedés védelmi teszt végrehajtására tervet kell készíteni, amely a  jogellenes beavatkozást szimuláló
tevékenység végrehajtása érdekében tartalmazza a  tesztelésnek alávetett védelmi eljárás vagy intézkedés
megnevezését, az  alkalmazott eszközt vagy eszközöket és a  szimuláció tervezett körülményeit. A  tervnek
továbbá tartalmaznia kell azon intézkedéseket is, amelyek biztosítják a  szimulációnak egy tényleges jogellenes
beavatkozással történő összetévesztésének kizárását, valamint a  személyek és vagyontárgyak bárminemű
károsodásának megelőzését.
(3) A légiközlekedés védelmi tesztet a légiközlekedés védelmi felülvizsgálatra meghatározottak szerint a légiközlekedés
védelmi teszt sajátosságainak megfelelően kell végrehajtani.
(4) A légiközlekedés védelmi tesztelés célja
a) egy adott terület vagy légiközlekedés védelmében közreműködő szervezet konkrét tevékenységi területének
önálló, vagy
b) légiközlekedés védelmi felülvizsgálat vagy légiközlekedés védelmi vizsgálat során annak részeként
az ellenőrzött védelmi terület rendszerszerű működésének
ellenőrzése. (5) A légiközlekedés védelmi tesztelésnek nem célja vétkesség vagy személyi felelősség megállapítása.
 (6) A légiközlekedés védelmi teszt lehet
a) nyílt teszt, azaz előre bejelentett tesztelés, amely során a tesztelők a helyszínen előre értesítik az ellenőrzött
személyeket a  tesztelés folyamatáról, majd elvégzik a  tesztelést a  teszttárgyak és a  tesztszemélyek
segítségével, vagy
b) rejtett teszt, azaz előre be nem jelentett tesztelés, amely során a tesztelők a helyszínen elvégzik a tesztelést
a teszttárgyak és a tesztszemélyek segítségével, vagy
c) zártláncú televízión történő megfigyelés, azaz a zártláncú televízió felvételek megfigyelése a munkafolyamat
ellenőrzésére, amely során a megfigyelés történhet élő képen vagy felvételről.
(7) A légiközlekedés védelmi tesztet dokumentálni kell.
 (8) Belső minőségbiztosítási ellenőrzés során végrehajtott légiközlekedés védelmi teszthez csak tiltott tárgy imitációt
lehet alkalmazni. Közbiztonságra veszélyes teszttárgy alkalmazására csak az  annak alkalmazását lehetővé tevő
hatósági engedély birtokában kerülhet sor.
25. § A minőségbiztosítási ellenőrzés során feltárt hibákat a  18/2010/EU bizottsági rendelet II. függelékében megjelölt,
az előírásoknak megfelelésre vonatkozó harmonizált minősítési rendszer szerint kell meghatározni.
10. Minőségbiztosítási ellenőrzést követő teendők 26. § (1) A  minőségbiztosítási ellenőrzésről a  jelentést a  minőségbiztosítási ellenőrzés során az  ellenőrök által rögzített
információk és adatok felhasználásával a minőségbiztosítási ellenőrzés vezetésével megbízott vezető ellenőr készíti
el. A  jelentést valamennyi ellenőr aláírja. Ha az  ellenőr nem ért egyet a  megállapítással, írásban különvéleményt
fűzhet a jelentéshez. A jelentést a vezető ellenőr eljuttatja a légiközlekedési hatóság részére.
(2) A jelentés a következőket tartalmazza:
a) a minőségbiztosítási ellenőrzés azonosítója és fajtája,
b) a jelentés készítésének dátuma,
c) a minőségbiztosítási ellenőrzés célja,
d) vonatkozó előírások rögzítése,
e) végrehajtó személyek felsorolása,
f ) érintett szakterület megjelölése,
g) általános tapasztalatok, megállapítások, eredmények részletesen kifejtve,
h) hibák száma,
i) javaslat a megfelelés minősítésére,
j) ellenőrök és a vezető ellenőr aláírása.
(3) A  jelentéshez csatolni kell a  hibákat felsoroló minőségbiztosítási ellenőrzés eltérési lapot, amely tartalmazza
a vonatkozó előírást, az attól való eltérés megnevezését (hibát), a javító intézkedés határidejét, amennyiben a hiba
kijavítására nincs azonnal lehetőség, a  hiba kijavításáig alkalmazandó korrekciós intézkedéseket. Az  eltérési lap
tartalmazza továbbá a lezárás dátumának jelzésére szolgáló részt is.
(4) A  minőségbiztosítási ellenőrzés jelentés és a  csatolt minőségbiztosítási ellenőrzés eltérési lap alapján
a légiközlekedési hatóság szükség esetén dönt a további intézkedésekről.
27. § (1) A  minőségbiztosítási ellenőrzés alapján hozott hatósági döntés alapján az  ellenőrzött szervezet szükség esetén
javaslatot tesz a javító intézkedésre, annak végrehajtásáig a korrekciós intézkedésre. A javító intézkedésre vonatkozó
cselekvési tervet az ellenőrzött szervezet nyújtja be jóváhagyásra a légiközlekedési hatósághoz.
(2) A javító intézkedéseket a következő határidőkkel kell végrehajtani:
a) „Megfelel, de korrekciót igényel” (Compliant, but improvement desirable – ID): a  fejlesztési intézkedések
tervét a minőségbiztosítási ellenőrzés jelentés átvételének napjától számított 60 napon belül kell elkészíteni,
valamint a fejlesztési intézkedéseket 12 hónapon belül meg kell tenni.
b) „Nem felel meg” (Not compliant – D): a javító intézkedés befejezésének végső határideje a minőségbiztosítási
ellenőrzésről szóló jelentés átvételének napjától számított 60 nap.
c) „Súlyos hibák miatt nem felel meg” (Not compliant, with serious deficiencies – SD): a  javító intézkedést
haladéktalanul meg kell kezdeni, a  befejezésének végső határideje a  minőségbiztosítási ellenőrzésről szóló
jelentés átvételének napjától számított 30 nap, a korrekciós intézkedések azonnali alkalmazása mellett.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott határidő módosítása iránti kérelmet a légiközlekedési hatósághoz kell benyújtani.
A  légiközlekedési hatóság a  hiba minősítése és a  korrekciós intézkedések alkalmazása alapján dönt a  határidő
meghosszabbításáról.
(4) A  légiközlekedési hatóság döntése alapján meghatározott javító intézkedéseket akcióterv formájában
a  minőségbiztosítási ellenőrzésben érintett szervezet a  minőségbiztosítási ellenőrzés jelentés kézhezvételétől
számított 10 napon belül eljuttatja a  légiközlekedési hatóság részére. A  légiközlekedési hatóság a  részére
megküldött intézkedéseket értékeli.
(5) Amennyiben a  javító intézkedések és korrekciós intézkedések a  légiközlekedés védelmi előírások, ajánlások és
alkalmazott gyakorlat szempontjából nem biztosítják a hiba ideiglenes vagy végleges kijavítását, a  légiközlekedési
hatóság a hibák kijavításához szükséges intézkedéseket határozhat meg.
(6) Az  ellenőrzött szervezet a  javító és korrekciós intézkedések alkalmazásáról a  javító intézkedésekben
a  légiközlekedési hatóság által elfogadott határidők alapján, de legalább 3 havonta tájékoztatja a  légiközlekedési
hatóságot.
28. § A javító és korrekciós intézkedések hatálybaléptetése után a  légiközlekedési hatóságnak meg kell győződnie
arról, hogy ezeket az  intézkedéseket alkalmazza-e az  ellenőrzött szervezet. A  légiközlekedési hatóság
feladata a  visszaellenőrzés időpontjának meghatározása és a  minőségbiztosítási ellenőrzés megszervezése.
A visszaellenőrzés végrehajtásának lépései azonosak a minőségbiztosítási ellenőrzés végrehajtásának lépéseivel.
29. § (1) Amennyiben a  külső minőségbiztosítási ellenőrzés során az  ellenőr súlyos hiányosságot észlel, azonnal jelenti azt
a  vezető ellenőrnek, aki dönt a  szükséges lépések megtételéről. Súlyos, azonnali intézkedést igénylő hiányosság
esetén az  ellenőr megkövetelheti a  védelmi intézkedések előírás szerinti végrehajtását vagy megismétlését, erről
utólagosan tájékoztatja a vezető ellenőrt.
(2) A  légiközlekedési hatóság a  minőségbiztosítási ellenőrzés során a  Korm. rendelet 33.  § (1)  bekezdésében
meghatározott intézkedéseket alkalmazhatja.
11. A minőségbiztosítási ellenőrzés dokumentumainak kezelése 30. § A minőségbiztosítási ellenőrzés akkor zárható le, ha minden, a  minőségbiztosítási ellenőrzéssel kapcsolatos
intézkedést visszaigazoltak, és az intézkedéseket a légiközlekedési hatóság elfogadta.
31. § (1) A  légiközlekedési hatóság köteles felmérést végezni, amennyiben a  gyenge pontok beazonosítása és kezelése
érdekében szükségesnek látja a  műveletek újraértékelését. A  felmérés történhet kérdőív formájában, illetve
kockázatértékelés alapján.
(2) A  felméréshez használt kérdőívet a  légiközlekedési hatóság állítja össze és küldi meg az  általa szükségesnek ítélt
együttműködő hatóságnak és légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetnek.
(3) A  felmérés címzettje köteles a  felmérést kitöltve a  légiközlekedési hatóság által meghatározott formában és
határidőre megküldeni a légiközlekedési hatóságnak. A felmérést a légiközlekedési hatóság dolgozza fel, és annak
eredménye alapján dönt a további intézkedésekről.
12. Jelentéstétel 32. § A légiközlekedési hatóság az Európai Bizottság által meghatározott formában jelentést készít a minőségbiztosítási
program hatékonyságáról, az  éves minőségbiztosítási ellenőrzés program alapján végrehajtott légiközlekedés
védelmi minőségbiztosítási ellenőrzésekről, az  ellenőrzött szervezetek légiközlekedés védelmi helyzetéről.
A jelentést a légiközlekedési hatóság évente március 15-éig megküldi a miniszternek.
13. Belső minőségbiztosítási eljárások 33. § (1) A  légiközlekedési hatóság által jóváhagyott belső minőségbiztosítási program alapján a  védelmi tiszt feladata
a  belső minőségbiztosítási ellenőrzés végrehajtásának megszervezése. A  védelmi tiszt december 31-ig elkészíti
a következő évre vonatkozó minőségbiztosítási ellenőrzés programot, amelyben meghatározza a minőségbiztosítási
tevékenységgel ellenőrizendő területeket, a minőségbiztosítási ellenőrző tevékenység hozzávetőleges időpontját és
azok gyakoriságát.
(2) A védelmi tiszt felelős azért, hogy évente legalább egyszer átfogó belső légiközlekedés védelmi minőségbiztosítási
felülvizsgálatra kerüljön sor. A  védelmi tiszt a  belső minőségbiztosítási programban meghatározott időközönként
részterületeket köteles ellenőrizni a minőség szintjének megtartása, javítása érdekében. Az ellenőrzésekről jelentést
kell készíteni. A hiányosságok kijavítása érdekében meg kell tenni a szükséges javító intézkedéseket.
(3) A  nemzeti légiközlekedés védelmi minőségbiztosítási programban található eljárási útmutatók, minták a  belső
ellenőrzésnél felhasználhatóak.
(4) A védelmi tiszt által végrehajtott belső minőségbiztosítási dokumentációt más iratoktól elkülönítetten kell kezelni és
a légiközlekedési hatóság felhívására be kell azt mutatni.
(5) A  légiközlekedési hatóság ellenőrizheti a  belső minőségbiztosítási dokumentációt bármely minőségbiztosítási
ellenőrzés keretében. A  légiközlekedési hatóság további kiegészítő intézkedéseket határozhat meg, amennyiben
nem találja kielégítőnek a szervezet belső minőségbiztosítási tevékenységét.
(6) A  belső minőségbiztosítási ellenőrző tevékenységet az  e  rendeletben meghatározottak szerint a  belső
minőségbiztosítási tevékenység sajátosságainak megfelelően kell végrehajtani.
14. A Minőségbiztosítási Program felülvizsgálata 34. § (1) A Minőségbiztosítási Programot szükség esetén, de legalább évente egyszer felül kell vizsgálni.
 (2) A felülvizsgálat kiinduló adatai:
a) az Európai Bizottság által a tagállamok részére meghatározott szempontok és követelmények,
b) az Európai Repülési Konferencia polgári légiközlekedés védelmére vonatkozó előírásai, ajánlásai,
c) a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek a  polgári légiközlekedés elleni jogellenes beavatkozások
megelőzésére vonatkozó szabványai és ajánlott eljárásai és
d) a légközlekedési hatóság által a  Minőségbiztosítási Programmal kapcsolatban készített éves összefoglaló
jelentés.
 (3) A  felülvizsgálatot a  légiközlekedési hatóság, a  miniszter által vezetett minisztérium, az  AH, a  TEK és az  általános
rendőrségi feladatot ellátó szervek bevonásával végzi, szükség esetén kezdeményezi a  Minőségbiztosítási
Programmal kapcsolatos módosításokat.
15. Záró rendelkezések 35. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
 (2) A  7.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott 2 évre visszamenőleges összeférhetetlenségre vonatkozó
követelményt a rendelet hatálybalépését követő második évtől kezdődően kell alkalmazni.
36. § Ez a rendelet a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvénnyel és a Korm. rendelettel együtt
a) a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a  2320/2002/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és
b) a 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  polgári légiközlekedés-védelem terén
végrehajtandó nemzeti minőségbiztosítási programokra vonatkozó követelmények tekintetében való
módosításáról szóló, 2010. január 8-i 18/2010/EU bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter