text:
109/2010. (VI. 23.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 461/2009. (XI. 30.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 461/2009. (XI. 30.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kifogástevők 2009. november 2-án országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be az OVB-hez hitelesítés céljából, amely aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényben mondja ki, hogy az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény preambuluma nem része a törvénynek, így az abban foglaltak
az országos népszavazásra, illetve az országos népi kezdeményezésre előterjesztett aláírásgyűjtő ív hitelesítésének
eldöntésénél figyelmen kívül hagyandó?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapítja, hogy
a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműségi követelménynek, amely szerint
a népszavazásra feltett kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. Az indokolás
szerint a kezdeményezés megtévesztő a választópolgár számára, mivel olyan állítást tartalmaz, amely nem felel meg
a valóságnak, mert a preambulum mindenképpen része a jogszabálynak. Ezért a kezdeményezés célját nem tartja
értelmezhetőnek, amelyből következően a jogalkotó jogalkotási feladata sem határozható meg egyértelműen.
A kifogástevők szerint az OVB nem tett eleget a Ve. 29/A. §-ában foglalt tényállásmegállapítási és a 29/B. § (2) bekezdés
e) pontjában foglalt indokolási kötelezettségének, mivel a határozat nem tartalmazza, hogy a kérdés mitől nem
egyértelmű. A kifogástévők úgy vélik, hogy a kérdés egyértelmű és nem megtévesztő a választópolgár számára.
Érvelésük szerint sem az Alkotmány, sem a jogalkotási törvény nem tartalmaz a törvények preambulumának jellegéről,
jogi sorsáról, normatív tartalmáról rendelkezést, így nincs akadálya annak, hogy a kérdés népszavazásra kerüljön.
Mindezekre tekintettel az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve
az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 461/2009. (XI. 30.) OVB határozatot az abban foglalt
indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 21. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1591/2013. (VIII. 28.) Korm. határozata az ÉAOP-5.1.2/C-11-2011-0009 azonosító számú („»Víz nélkül nincs élet, és víz nélkül nincs fejlődés sem« – Derecske város régi szennyvíztisztító telepének, szigeteletlen oxidációs tórendszerének rekultivációja” című) projekttel összefüggésben a Derecskei Városgazdálkodási Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a Derecskei Városgazdálkodási Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság egyetlen tagja helyi önkormányzat,
b) az a)  alpontban meghatározott kedvezményezett az  ÉAOP-5.1.2/C-11-2011-0009 azonosító számú, „»Víz
nélkül nincs élet, és víz nélkül nincs fejlődés sem« – Derecske város régi szennyvíztisztító telepének,
szigeteletlen oxidációs tórendszerének rekultivációja” című projektjére megítélt támogatást a  nemzeti
vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott
projektje tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott projekt
tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1713/2013. (X. 8.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2013-0033 azonosító számú („Tiszaszentimre Község szennyvízelvezetése és tisztítása” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.2.0/09-11-2013-0033 azonosító számú, „Tiszaszentimre Község
szennyvízelvezetése és tisztítása” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2011. (II. 24.) KIM rendelete a közigazgatási és igazságügyi miniszter által adományozható elismerésekről.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 10. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 2. §
(1) bekezdésében és 12. §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a közigazgatási és igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása és felügyelete alá
tartozó szervekre, valamint az e szervekkel foglalkoztatási jogviszonyban álló személyekre, továbbá a miniszter
feladat- és hatásköre gyakorlását támogató természetes és jogi személyekre terjed ki.
2. § (1) A miniszter által alapított elismerés a miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó, illetve az azt támogató területeken
végzett kiemelkedő, illetve tartósan magas színvonalú szakmai tevékenység elismeréseként adományozható.
(2) Miniszteri elismerésként díj és miniszteri elismerő oklevél adományozható.
3. § (1) A miniszter által adományozandó díjak a következők:
a) Batthyány Lajos-díj;
b) Deák Ferenc-díj;
c) Magyary Zoltán-díj;
d) Moór Gyula-díj;
e) Károli Gáspár-díj;
f) Fraknói Vilmos-díj;
g) Scheiber Sándor-díj;
h) Pálfi István-díj;
i) Fényes Elek-díj.
(2) A Magyary Zoltán-díj a minisztérium feladat- és hatáskörébe tartozó szakterületeken végzett kiemelkedő színvonalú
szakmai munka elismerésére szolgál. A Magyary Zoltán-díj tagozatai a következők:
a) Magyary Zoltán-díj a közigazgatás fejlesztése,
b) Magyary Zoltán-díj a közigazgatás szervezése és hatékony működése,
c) Magyary Zoltán-díj az e-közigazgatás fejlesztése,
d) Magyary Zoltán-díj a területi közigazgatás hatékony működése,
e) Magyary Zoltán-díj a hiteles tájékoztatás,
f) Magyary Zoltán-díj az esélyegyenlőség előmozdítása,
g) Magyary Zoltán-díj a nemzetközi kapcsolatok erősítése
érdekében végzett tevékenységért.
(3) A díjakban részesíthetők körét, a díjak leírását és az adományozás feltételeit az 1. számú melléklet tartalmazza.
4. § A Miniszteri Elismerő Oklevélben részesíthetők körét és az adományozás feltételeit a 2. számú melléklet tartalmazza.
5. § (1) Miniszteri elismerés adományozását az adományozási alkalmat legalább 60 nappal megelőzően, a jelölt életútjának,
illetve tevékenységének rövid ismertetését tartalmazó indokolt kezdeményezéssel a minisztérium állami vezetője és
az 1. §-ban meghatározott szerv vezetője kezdeményezheti a miniszternél.
(2) A határidő után beérkezett kezdeményezést a soron következő adományozási alkalomnál lehet figyelembe venni.
(3) A természetes személyre vonatkozó kezdeményezés adattartalmát a 3. számú melléklet tartalmazza.
6. § (1) Nem lehet miniszteri elismerésben részesíteni azt a személyt, aki ellen fegyelmi vagy büntető eljárás van folyamatban,
illetve aki jogerős fegyelmi vagy büntető ítélet hatálya alatt áll.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kizáró körülményekkel kapcsolatban az elismerésre jelölt személy az elismerés
kezdeményezője – foglalkoztatott esetében a munkáltatói jogkör gyakorlója – részére nyilatkozatot tesz, amelynek
hiányában nem lehet elismerésben részesíteni.
(3) Az elismerésre jelölt – kivéve a foglalkoztatottakat – az elismerési kezdeményezés miniszteri döntésre való
felterjesztését megelőzően tett, személyes adatai kezeléséhez hozzájáruló nyilatkozata hiányában elismerésben nem
részesíthető.
(4) A (2)–(3) bekezdés szerinti nyilatkozat formanyomtatványát a 4. számú melléklet tartalmazza.
7. § (1) A miniszteri elismerésekre vonatkozó kezdeményezéseket a miniszter által felkért személyekből álló bizottság készíti
elő döntésre.
(2) A miniszter az elismerés adományozásáról a bizottság javaslata alapján dönt.
8. § Az elismeréseket ünnepélyes keretek között a miniszter, vagy az általa megbízott személy adja át.
9. § Méltatlanná válik a miniszter által adományozott díjra az, akit szándékos bűncselekmény miatt jogerősen
szabadságvesztésre ítéltek. A méltatlanná vált személytől a miniszter a díjat visszavonja.
10. § A minisztérium az elismerések adományozásáról, illetve a díjak visszavonásáról rendelkező határozatokat
a minisztérium honlapján, valamint a Hivatalos Értesítőben közzéteszi.
11. § (1) A miniszter által adományozható elismerésekkel összefüggő kiadások fedezetét a minisztérium igazgatási
költségvetésében kell előirányozni.
(2) A Fényes Elek-díjra és a Miniszteri Elismerő Oklevélre jelölt személy jutalmazásának fedezetét annak a szervnek
a költségvetése biztosítja, amelynek vezetője a jutalmazást kezdeményezi.
12. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti
1. az igazságügyi szerveknél adományozható miniszteri elismerésekről szóló 8/1992. (IV. 4.) IM rendelet,
2. a Scheiber Sándor-díj alapításáról szóló 7/1995. (VIII. 11.) MKM rendelet,
3. a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter által adományozható kitüntetésekről és elismerésekről szóló 1/1998.
(X. 28.) MeHVM rendelet,
4. a Károli Gáspár- és Fraknói Vilmos-díj alapításáról szóló a 14/2000. (VII. 28.) NKÖM rendelet,
5. a Köztársaságért, a Jogállamért Emlékplakett alapításáról szóló 56/2009. (X. 20.) IRM rendelet,
6. a Fényes Elek Díj alapításáról és adományozásáról szóló 4/2009. (VI. 9.) MeHVM rendelet,
7. a társadalompolitika összehangolásért felelős tárca nélküli miniszter által adományozható elismerésekről szóló
1/2009. (VI. 12.) TM rendelet,
8. a Pálfi István Emlékérem alapításáról és adományozásáról szóló 9/2010. (X. 8.) KIM rendelet.
(3) A 2011. évben március 15-e alkalmából adományozható miniszteri elismerésekre – a 6. §-tól eltérően – 2011. február
28. napjáig lehet kezdeményezést tenni.
(4) 2011. március 15-e alkalmából a Batthyány Lajos-díj és a Deák Ferenc-díj kitüntetettjei az adományozást igazoló
oklevelet kapnak.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1721/2013. (X. 11.) Korm. határozata a közszolgálati életpályához kapcsolódó otthonteremtési kamattámogatásról és egyéb feladatokról.
A Kormány elismeri a  közszolgálatban dolgozók „Haza Üdvére és a  Köz Szolgálatában” kifejtett tevékenységét és elkötelezett
a  hosszútávon tervezhető és kiszámítható közszolgálati életpályák megteremtésében, ezért támogatja a  kormányzati
szolgálati, hivatásos szolgálati, hivatásos katonai jogviszonyokban (a  továbbiakban: szolgálati jogviszonyok) foglalkoztatottak
kedvezményes lakáshoz jutása, egyéb jóléti szolgáltatások, valamint a  szolgálati jogviszonyok közötti átjárhatóságot szolgáló
továbbfoglalkoztatás feltételeinek megteremtését.
Erre tekintettel felhívja az érintett minisztereket, hogy
 1. a  szolgálati jogviszonyokban foglalkoztatottak lakáshoz jutásának támogatása céljából dolgozzák ki és terjesszék
a  Kormány elé a  közszolgálati otthonteremtési kölcsön konstrukcióját, amely a  jogosulti kör számára a  törlesztő
részletek megfizethetőségét hosszú futamidejű kamattámogatással, valamint a  kölcsön felvételéhez szükséges
önrész biztosítását állami szerepvállalással segíti elő,
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
 honvédelmi miniszter
határidő: 2013. október 31.
2. mutassák be a Fecskeház-hálózat fejlesztési program feltételrendszerét,
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: 2013. november 15.
3. vizsgálják meg, hogy a  szolgálati jogviszonyokban foglalkoztatottak számára egyéb jóléti szolgáltatások milyen
feltételek mellett nyújthatóak,
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
 honvédelmi miniszter
határidő: 2013. november 15.
4. alakítsák ki a  szolgálati jogviszonyok közötti átjárhatóság érdekében a  szolgálatból kiválók közszolgálatban
történő továbbfoglalkoztatásának feltételrendszerét, valamint teremtsék meg – a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem
bevonásával – a szükséges átképzési lehetőségeket.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 honvédelmi miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
határidő: folyamatos
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
77/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva U. K. és Sz. V. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy a nő terhességének 12. hetéig dönthessen arról, hogy akar-e szülni?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltett kérdés alapján nem állapítható meg, hogy
a várandós nő döntése mennyiben jelent teljes döntési szabadságot és mennyiben illeszkedik a magzati élet védelme
céljából kialakított alkotmányos garanciák rendszerébe. A terhesség megszakításának kérdésében a várandós nő
önrendelkezési joga és az államnak az emberi élet védelmére vonatkozó kötelezettsége kerül konfliktusba, amelyek
a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 54. § (1) bekezdésében
és 8. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezésekből vezethetők le.
Egy eredményes ügydöntő népszavazás a törvényhozónak a terhesség megszakítását kellő súlyú indok nélkül
lehetővé tévő, vagy a magzati élet védelmére irányuló, ellensúlyt képező szabályozás nélküli modelljét állítja fel,
ezáltal az Alkotmány [Alkotmánybíróság 64/1991. (XII. 17.) és 48/1998. (XI. 23.) számú határozataiban kibontott]
tartalmát is módosítja.
Fentiek értelmében az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt
kérdés az Alkotmány módosítására irányul. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999.
(VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte,
hogy az Alkotmány módosítására, csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított
alkotmányozó hatalom által [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására, illetve az
Alkotmány egyes rendelkezéseinek a jövőbeni megváltoztathatóságának kizárására irányuló kérdésben
választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. Az Országos Választási
Bizottság álláspontja szerint a kérdés nyelvtani és logikai értelmezését követően sem állapítható meg egyértelműen
a választópolgár számára, hogy kinek és milyen tartalmú döntését kívánná egy esetlegesen eredményes
népszavazással megakadályozni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a jogalkotó
számára sem egyértelmű, ugyanis nem világos, hogy egy eredményes népszavazást követően pontosan milyen
jogszabály megalkotására lenne a jogalkotó köteles.
Fentiek értelmében a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani és a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontja értelmében az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 8. § (1) bekezdésén, 24. § (3) bekezdésén és 54. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. §
b) és c) pontján, 13. § (1) bekezdésén a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
49/2009. (VII. 23.) ME határozata a Magyar–Román Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyesbizottság magyar tagozata elnökének kinevezéséről.
A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kinevezéséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3/a. pontja alapján
1. Varga István urat a Magyar–Román Gazdasági
Együttműködési Kormányközi Vegyesbizottság magyar
tagozata elnökévé kinevezem.
2. Hatályát veszti a Magyar–Román Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyesbizottság magyar tagozata
elnökének kinevezéséről szóló 56/2008. (VIII. 26.) ME
határozat.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
295/2013. (VII. 29.) Korm. rendelete az egyházi elismerésről és az egyházi jogi személyek jogállásának és működésének sajátos szabályairól.
A Kormány a  lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról
szóló 2011. évi CCVI. törvény 31. § a)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 9. alcím tekintetében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 31. pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Fejezet
Az egyházként történő elIsmerésre Irányuló eljárás szAbályAI
1. A kezdeményezés benyújtása 1. § A vallási tevékenységet végző szervezet a  lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az  egyházak,
vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény (a továbbiakban: Ehtv.)
14/B. § (1) bekezdése szerinti kezdeményezéshez csatolja a vallási tevékenységet végző szervezet
a) elfogadott
aa) belső szabályát és az elfogadás során készített hitelesített jegyzőkönyvet,
ab) tanításának lényegét tartalmazó hitvallását és rítusát bemutató dokumentumot vagy legfőbb vallási
tanainak és rítusainak összefoglalását,
b) képviselőinek nyilatkozatát ba) az Ehtv. 14. § f ) pontjában meghatározott feltétel teljesüléséről és
bb) arról, hogy a vallási tevékenységet végző szervezet elsődlegesen vallási tevékenységet végez,
c) taglétszámának az  Ehtv. 14.  § c)  pont cb)  alpontjában meghatározott feltételnek való megfelelésének
bizonyítására alkalmas okiratot,
d) az Ehtv. 14/A. § (1) bekezdésében meghatározott igazolást,
e) az ügyintéző és képviseletei szerveinek megválasztásáról vagy kijelöléséről készült dokumentumot és az ilyen
a tisztséget betöltő személyek nyilatkozatát a tisztség elfogadásáról,
f ) képviselője képviseleti jogosultságának igazolására alkalmas okirat hiteles másolatát, valamint
g) a vallási tevékenységet végző szervezet székhelyhasználatának jogcímét igazoló okiratot és szükség esetén
a névhasználatot engedélyező okiratot. 2. A szakértő kirendelése
2. § Az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) az  Ehtv.
14/B. § (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő személyek közül elsősorban olyan szakértőt rendel
ki, aki kiemelkedő tudással vagy a vallástudománnyal összefüggő legalább tízéves szakmai gyakorlattal rendelkezik.
3. § (1) A kirendelt szakértő szakvéleményt ad arra vonatkozóan, hogy
a) a vallási tevékenységet végző szervezet
aa) elsődlegesen végzett tevékenysége vallási tevékenységnek minősül,
ab) rendelkezik a tanításainak lényegét tartalmazó hitvallással és rítussal,
ac) húsz éve szervezett formában, vallási közösségként működik Magyarországon,
b) az Ehtv. 14/A. § (1) bekezdésében meghatározott igazolást kiállító szervezet
ba) legalább két országban egyházi státusszal rendelkezik és azonos hitelveket vall a  vallási
tevékenységet végző szervezettel, bb) legalább két országban működik és azonos hitelveket valló egyházak, tagegyházak szövetsége,
amelynek a vallási tevékenységet végző szervezet az igazolás kiállításakor igazolhatóan tagja,
bc) világegyházként legalább két országban működő részegyházakat fog össze és a  vallási
tevékenységet végző szervezet is részegyháznak minősül.
(2) A szakértői vélemény tartalmazza
a) a szakértő nevét,
b) a vallási tevékenységet végző szervezet tekintetében az  (1)  bekezdésben meghatározott feltételek
fennállására vonatkozó indokolt véleményt,
c) a szakértői vélemény elkészítésének helyét és időpontját,
d) a szakértő aláírását.
4. § A szakértő a szakvélemény kialakításáért az igazságügyi szakértőkre vonatkozó szabályok szerint az egyéb szakértői
tevékenységre meghatározott díjra jogosult.
3. Az elismerési eljárásnak a miniszter döntését követő szakasza
5. § A miniszter a  kezdeményezés alapján rendelkezésre álló olyan okiratot, dokumentumot és a  tudomására jutott
olyan adatra, tényre, körülményre való utalást, amely az  Ehtv. 14.  § g)–i)  pontja szerinti feltételek bizonyítására
alkalmas, az Országgyűlés vallásügyekkel foglalkozó bizottsága részére a döntése Ehtv. 14/B. § (2) bekezdése szerinti
közlésével egyidejűleg megküldi.
II. Fejezet
Az egyházI jogI személyek nyIlvántArtásA 4. A nyilvántartás-vezetés általános szabályai
6. § (1) Az eljárás – a bevett egyház nyilvántartásba vétele kivételével – az egyházi jogi személy kérelmére indul. A bevett
egyház nyilvántartásba vétele hivatalból indul.
(2) A kérelmet az e rendeletben meghatározott módon írásban lehet a miniszternél előterjeszteni.
 (3) A kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasításának, az  eljárás felfüggesztésének és az  eljárás megszüntetésének
– a bevett egyház nyilvántartásba vétele kivételével – akkor van helye, ha annak a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 30–32. §-ában meghatározott
feltételei fennállnak.
(4) A döntést – a bevett egyház nyilvántartásba vétele kivételével – az eljárás megindításától számított 30 napon belül
kell meghozni és közölni. A miniszter – a bevett egyház nyilvántartásba vétele kivételével – az ügyintézési határidőt
egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
(5) A miniszter a Ket.-ben meghatározott bizonyítási eszközök közül különösen az ügyfél nyilatkozatát, iratot, szakértőt
vehet a  Ket. szabályainak alkalmazásával igénybe, ha az  alkalmas a  tényállás tisztázására. A  bizonyítási eszközt
a miniszter szabadon választja meg.
(6) Az eljárás során igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye.
7. § (1) A miniszter az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során felmerült minden más kérdésben végzést bocsát ki.
 (2) A miniszter által hozott határozatra és kibocsátott végzésre a Ket. határozatra és végzésre vonatkozó rendelkezéseit
(ideértve az azok jogerejére és közlésére vonatkozó rendelkezéseket is) kell alkalmazni.
 (3) A miniszter által hozott határozattal és kibocsátott végzéssel szemben jogorvoslatnak és hivatalbóli
döntés-felülvizsgálatnak akkor van helye, ha azt a  Ket. a  hatósági döntések tekintetében is lehetővé teszi.
A jogorvoslat elbírálására a Ket. rendelkezéseit kell alkalmazni.
8. § (1) Az eljárásban a bevett egyház az ügyfelet a Ket. alapján megillető jogok gyakorlására jogosult és kötelezettségek
teljesítésére köteles. A miniszter gondoskodik arról, hogy az eljárásban a Ket. alapelvei érvényesüljenek.
(2) Az eljárás költségeit a miniszter előlegezi és viseli.
 (3) Az eljárásban papír alapú a kapcsolattartás.
9. § Az egyházi jogi személy nyilvántartásba bejegyzett adatai a  miniszter által vezetett minisztérium honlapján bárki
számára korlátozásmentesen hozzáférhetőek, és a bevett egyház neve, nyilvántartási száma szerint kereshetőek.
5. A bevett egyház nyilvántartásba vétele 10. § (1) A bevett egyház nyilvántartásba vételére irányuló eljárás ügyintézési határideje a  miniszter (2)  bekezdés szerinti
felhívásának megtételével indul.
(2) A bevett egyház a miniszter felhívására a felhívás kézhezvételétől számított 8 napon belül a miniszternek az e célra
rendszeresített nyomtatványon írásban bejelenti a nyilvántartásba vételéhez szükséges, (3) és (4) bekezdés szerinti
adatokat.
(3) A (2) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza a bevett egyház
a) nevét, – ha azzal rendelkezik – rövidített nevét és a köznyelvben meghonosodott elnevezését,
b) székhelyét,
c) képviselőjének nevét, lakóhelyét és a képviselet gyakorlásának módját, továbbá
d) – ha azzal rendelkezik – címerének és logójának tartalmi leírását.
(4) A (2) bekezdés szerinti bejelentéshez a bevett egyház csatolja
a) a tanításának lényegét tartalmazó hitvallását vagy legfőbb vallási tanainak összefoglalását,
b) a belső törvényét, szervezeti és működési szabályzatát vagy azoknak megfelelő más szabályzatát,
c) a székhely használatának jogcímét igazoló okirat egyszerű másolatát,
d) a képviselője képviseleti jogosultságának igazolására alkalmas okirat hiteles másolatát, és
e) – ha azzal rendelkezik – címerének és logójának képi megjelenítését és tartalmi leírását.
(5) A (4) bekezdés szerinti dokumentumokat nem kell benyújtani, ha a bevett egyház belső szabálya alapján az a bevett
egyház tekintetében nem értelmezhető.
(6) A bevett egyház nyilvántartásba vételére irányuló eljárás az ügyfél kérelmére nem függeszthető fel.
 (7) A bevett egyház a  nyilvántartásba vétel során kilencjegyű nyilvántartási számot kap, amelyben az  első öt jegy
a nyilvántartásba vétel sorszámát jelenti, amelyhez per jellel a nyilvántartásba vétel éve kapcsolódik.
6. A belső egyházi jogi személy nyilvántartásba vétele
11. § (1) A belső egyházi jogi személy nyilvántartásba vétele
a) a nyilvántartásba vételnek a  bevett egyház egészének vagy legfőbb szervének képviselője általi
kezdeményezése esetén a bevett egyház egésze vagy legfőbb szerve képviselőjének bejelentésére vagy
b) a nyilvántartásba vételnek a  belső egyházi jogi személy közvetlen felettes szervének képviselője általi
kezdeményezése esetén az e célra rendszeresített nyomtatványon benyújtott írásbeli kérelemmel
indul.
(2) Az (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  bejelentésnek akkor van helye, ha a  bevett egyház belső
szabálya szerint arra kizárólag a bejelentést tevő jogosult.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés, kérelem
a) a bevett egyház 10. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott adatát és nyilvántartási számát, valamint
b) a belső egyházi jogi személy 10. § (3) bekezdése szerinti adatát
tartalmazza.
(4) Az (1) bekezdés szerinti bejelentéshez, kérelemhez a bevett egyház csatolja
a) a bevett egyház olyan belső szabályát, amely alapján az Ehtv. 17. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott
személy kérelmének jogalapja megállapítható és
b) a belső egyházi jogi személy képviselőjének aláírás-mintáját tartalmazó okirat hiteles másolatát.
(5) A belső egyházi jogi személy a bevett egyház nyilvántartási száma alatt, alszámként feltüntetve kap nyilvántartási
számot, amelynek első öt jegyét a bevett egyház nyilvántartásba vételi sorszáma képezi, amelyhez per jellel a bevett
egyház nyilvántartásba vételének éve, kötőjellel a belső egyházi jogi személy háromjegyű nyilvántartási sorszáma
kapcsolódik.
7. A nyilvántartásba bejegyzett adatok megváltozása 12. § (1) Az egyházi jogi személy nyilvántartásba vett adatainak módosítása az Ehtv. 18. § (1) bekezdésében meghatározott
személynek a 11. § (1) bekezdésében meghatározott bejelentése vagy írásbeli kérelme alapján indul.
(2) A változás átvezetésére vonatkozó bejelentés, kérelem
a) – ha a  változás a  bevett egyház nyilvántartásban szereplő adatait érinti – a  bevett egyház
10. § (3) bekezdésében meghatározott adatai mellett a bevett egyház
aa) nyilvántartási számát, és
ab) létesítő okiratának keltét és módosításának időpontját,
b) – ha a  változás a  belső egyházi jogi személy nyilvántartásban szereplő adatait érinti – a  belső egyházi jogi
személy 11. § (3) bekezdésében meghatározott adatait,
valamint ezen adatok módosításának irányára történő utalást tartalmazza.
 (3) A változás átvezetésére vonatkozó bejelentéshez, kérelemhez – a  (4)  bekezdésben meghatározott kivétellel –
a nyilvántartásba vétel iránti bejelentéshez, kérelemhez benyújtandó dokumentumokat kell csatolni.
 (4) A változás átvezetésére vonatkozó bejelentéshez, kérelemhez nem kell csatolni azokat a dokumentumokat, amelyek
a  nyilvántartásbavételi eljárásban történő benyújtásra tekintettel a  miniszter rendelkezésére állnak, és amelyek
a bejelentés, kérelem adatai alapján megállapíthatóan nem módosulnak.
13. § (1) A létesítő okirat módosítása esetén a  változás átvezetésére vonatkozó bejelentéshez, kérelemhez csatolni kell
a létesítő okirat változásokkal egységes szerkezetbe foglalt szövegét is.
(2) Az egységes szerkezetbe foglalt létesítő okiraton az Ehtv. 18. § (1) bekezdésében meghatározott személy igazolja,
hogy a  létesítő okirat egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel a módosítások alapján hatályos tartalmának.
Az  egységes szerkezetű létesítő okiratból egyértelműen ki kell tűnnie, hogy az  egységes szerkezetű okirat
elkészítésére a létesítő okirat mely pontjának változása adott okot.
14. § Ha a  változás átvezetésére vonatkozó bejelentés, kérelem olyan adatot érint, amelyre vonatkozóan
változásbejelentési eljárás van folyamatban, annak jogerős befejezéséig az  újabb változásbejelentési eljárást
a miniszter felfüggeszti.
8. A nyilvántartásból történő adatszolgáltatás 15. § (1) Az egyházi jogi személy nyilvántartásban szereplő adatainak igazolásáról a  miniszter által e  célra rendszeresített
nyomtatványon lehet kivonatot igényelni.
(2) A kivonat tartalmazza
a) a miniszter megnevezését, az ügy számát és az ügyintéző nevét,
b) a bevett egyház tekintetében a  bevett egyház nyilvántartási számát és a  10.  § (3)  bekezdésében, a  belső
egyházi jogi személy tekintetében a  11.  § (3)  bekezdésében meghatározott, a  bevett egyháznak, illetve
a belső egyházi jogi személynek a kivonat kiállításának időpontjában fennálló adatait, valamint
c) a kivonat kiállításának helyét és idejét, a  hatáskör gyakorlójának nevét, hivatali beosztását és – ha az  nem
azonos a hatáskör gyakorlójával – a döntés kiadmányozójának nevét, hivatali beosztását.
(3) A kivonatot a miniszter a nyilvántartásában szereplő adatok alapján, a kiállítás napján fennálló állapotnak megfelelő
adattartalommal állítja ki.
(4) Ha a  miniszter a  kivonat kiállítását követően megállapítja, hogy a  kivonat tartalma valótlan, a  kivonatot a  Ket.
kijavításra, visszavonásra vagy módosításra vonatkozó szabályai szerint kijavítja, visszavonja vagy módosítja.
III. Fejezet
Az egyházI jogI személyek működésével összeFüggő egyes szAbályok
9. Az egyházi céltámogatások nyújtásának szabályai 16. § A központi költségvetésről szóló törvénynek a  miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében
a 17. § (1) bekezdésében meghatározott olyan fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználására, amelyek költségvetési
támogatásként kerülnek az  egyházi jogi személy részére rendelkezésre bocsátásra (a továbbiakban: egyházi
céltámogatás), az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
71. §  (1) bekezdését, 73. § (1) és (2) bekezdését, 78. § (1), (6) és (10) bekezdését, 82. §-át, 83. § (1)–(3) bekezdését,
84. § (1)–(4), (6) és (7) bekezdését, 85. §-át, 86. §-át és 89. §-át kell alkalmazni.
17. § (1) Egyházi céltámogatásként kell tervezni
a) az egyházi közgyűjtemények és közművelődési intézmények támogatását,
b) a fakultatív hitoktatás támogatását és
c) azt a támogatást, amely
ca) az ötezer lakosnál kisebb településeken szolgálatot teljesítő egyházi személyek
jövedelempótlékához,
cb) a teljes egészében lezárt zsidó temetők vallási előírásokat és kegyeleti szempontokat tiszteletben
tartó fenntartásához, a  nem zsidó hitközségek tulajdonában álló lezárt zsidó temetők
fenntartásához és a használatban lévő zsidó temetők felújításához, és
cc) a határon túl magyar szórvány gyülekezetekben magyar nyelven szolgálatot teljesítő egyházi
személyek feladatvégzéséhez
kapcsolódik.
 (2) Az (1)  bekezdés a)  pontja szerinti támogatást a  levéltárat, könyvtárat, múzeumot és más gyűjteményt fenntartó
egyházi jogi személyek között az 1. mellékletben meghatározott arányban kell felosztani.
 (3) Az (1)  bekezdés b)  pontja szerinti támogatásra az  egyházi jogi személy az  általa szervezett fakultatív hitoktatás
támogatásához a  fakultatív hitoktatásban résztvevő tanulók száma alapján az  egyházak hitéleti és közcélú
tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény 7.  §-a szerint jogosult. A  támogatás mértéke
az egyházi jogi személy jogszabályban meghatározott tartalmú adatszolgáltatása alapján úgy kerül meghatározásra,
hogy a  fejezeti kezelésű előirányzat 50%-a csoportszám, 50%-a létszám szerint, arányosan kerül felosztásra azzal,
hogy egy csoport minimális létszáma a keretszámok kiszámítása szempontjából nem lehet kevesebb, mint 7 fő.
(4) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás
a) 90%-át az (1) bekezdés c) pont ca) és cb) alpontja szerinti célra a Magyar Katolikus Egyház, a Magyarországi
Református Egyház, a  Magyarországi Evangélikus Egyház, a  Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége,
a  Magyarországi Baptista Egyház, a  Magyarországi Unitárius Egyház, az  Evangéliumi Pünkösdi Közösség,
a  Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus Magyarországi Orthodox Exarchátusa, a  Budai Szerb Ortodox
Egyházmegye és a Magyarországi Román Ortodox Egyház között,
b) 10%-át az  (1)  bekezdés c)  pont cc)  alpontja szerinti célra a  Gyulafehérvári Római Katolikus Egyházmegyei
Főhatóság, a  Nagyváradi Római Katolikus Püspökség, a  Szatmárnémeti Római Katolikus Püspökség,
a  Munkácsi Római Katolikus Egyházmegye, a  Munkácsi Görög Katolikus Egyházmegye, a  Nagybecskereki
Római Katolikus Püspökség, az  Erdélyi Református Egyházkerület, a  Királyhágómelléki Református
Egyházkerület, a  Kárpátaljai Református Egyházkerület, a  szerbia-montenegrói Református Keresztyén
Egyház, a  Romániai Ágostai Hitvallású Evangélikus Egyház Püspöki Hivatala és a  Kolozsvári Unitárius
Püspökség között
a 2. mellékletben meghatározott arányban kell felosztani. 18. § Az egyházi jogi személy a 17. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti támogatás felhasználásáról a jogszabályok keretei
között a bevett egyház belső szabályában meghatározott módon önállóan dönt a támogatás céljának megfelelően.
10. A tábori lelkészi szolgálat végzése 19. § (1) A bevett egyház a  katonai szervezeten belüli csoportos és egyéni vallásgyakorlás, valamint lelki gondozás
biztosítása érdekében a  Magyar Honvédségnél végezhet tábori lelkészi szolgálatot. A  tábori lelkészi szolgálat
működése a katonai tevékenységet, a kiképzés rendjét nem zavarhatja.
(2) A tábori lelkészi szolgálat igénybevétele vagy annak mellőzése a katona kizárólagos joga. A tábori lelkészi szolgálat
igénybevétele vagy az attól való tartózkodás miatt megkülönböztetés a katonával szemben nem alkalmazható.
(3) A tábori lelkész és a  katonai szervezet parancsnoka a  katonai szervezet és a  tábori lelkészi szolgálat feladatainak
zavartalan megvalósítása érdekében együttműködik.
(4) A Magyar Honvédség parancsnokai a  hitéleti tevékenységre vonatkozó döntést nem hozhatnak, a  működésre
vonatkozó intézkedést – a szolgálati renddel történő összhang biztosításának kivételével – nem tehetnek.
(5) A Magyar Honvédség parancsnokai, valamint a  tábori lelkészi szolgálat tagjai kötelesek elősegíteni, hogy a vallási
tevékenységet végző szervezetek vallásgyakorlási és lelkigondozási jogosultsága a  katonák igényei szerint
érvényesüljön.
20. § (1) A tábori lelkészi szolgálat a  honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő egységes
szervezet, amely három, egymással azonos jogállású szolgálati ágra tagozódik.
(2) A szolgálati ágakat bevett egyházak vezetik.
 (3) A szolgálati ág a  bevett egyház belső szabálya szerint eljárni jogosult egyházi elöljáró egyetértésével,
a  honvédelemért felelős miniszter által jóváhagyott szervezeti és működési szabályzat alapján végzi
a tevékenységét.
(4) A tábori lelkészi szolgálat felállításának és működésének költségei a honvédelemért felelős miniszter által vezetett
minisztérium költségvetési fejezetét az igénybevétel szerint terhelik.
21. § A tábori lelkészi szolgálat főbb feladata
a) a hit- és kegyességi élet, a vallásgyakorlás biztosítása, mise, istentisztelet, biblia- és imaórák tartása,
b) az egyéni és közösségi lelki gondozás,
c) az életismereti, erkölcsi oktatás, nevelés,
d) a szociális, karitatív tevékenység végzése a katonai egészségügyi és szociális intézményekben,
e) a bizalmi fórum biztosítása a katonák számára,
f ) a katonák ellátása a vallásgyakorláshoz szükséges eszközökkel, tárgyakkal,
g) a katonák részvételének biztosítása a hazai és nemzetközi zarándoklatokon,
h) a katonák és családtagjaik részére végzett egyházi szolgálat.
22. § (1) Tábori lelkész az  a  lelkész lehet, aki rendelkezik egyházi (felekezeti) elöljárója ajánlásával, és – a  kisegítő tábori
lelkész kivételével – megfelel a  katonákra vonatkozó jogszabályokban előírt életkori, egészségügyi alkalmassági,
végzettségi és egyéb követelményeknek.
(2) A tábori lelkészi szolgálat állományába tartoznak a tényleges katonai szolgálatot teljesítő tábori lelkészek. A tábori
lelkészi szolgálat hivatásos állományú tagja a  Magyar Honvédség rendfokozatai állományviszony-csoportjainak
megfelelően a Magyar Honvédség tisztje és tábornoka.
(3) A tábori lelkészi szolgálatnál kisegítő tábori lelkészek is működhetnek. A  kisegítő tábori lelkész a  helyi
egyházközség, hitközség lelkésze, aki felkérésre a  helyőrségekben állomásozó katonai szervezetek lelkipásztori
feladatait látja el. A kisegítő tábori lelkész e tevékenységéért díjazásban részesíthető.
(4) A tábori lelkész, a  tábori püspök és a  vezető tábori rabbi kinevezése és alkalmazása a  bevett egyházzal kötött
megállapodásban foglaltak szerint történik.
(5) A tábori lelkész lelkészi tevékenysége kizárólag az egyházi jogi személy irányítása, felügyelete alatt áll.
23. § (1) A tábori lelkészi szolgálat állományába tartozó hivatásos lelkészek számát úgy kell megállapítani, hogy békében
a Magyar Honvédség minden ezer katonájára egy tábori lelkész jusson. Háborúban minden dandárhoz és minden
ezredhez tisztként legalább egy lelkészt kell biztosítani.
(2) A tábori lelkész munkáját ökumenikus szellemben, a felekezeti önállóság tiszteletben tartásával végzi.
 (3) A tábori lelkész a  háború áldozatairól szóló Genfi Egyezménynek megfelelően harcba nem vethető személy, akit
minden körülmény között kíméletben és védelemben kell részesíteni.
 (4) A tábori lelkész köteles betartani a rendfokozatára, a beosztására, valamint a katonai szervezet működési rendjére
vonatkozó szabályokat. Ezek megsértése esetén a  katonákra vonatkozó hatályos jogszabályok szerint felelősségre
vonható.
Iv. Fejezet
Az egyházI jogI személy megszűnésének szAbályAI
11. A bevett egyház megszűnése 24. § (1) Ha a  bevett egyház legfőbb szerve a  bevett egyház feloszlásáról határoz, az  erről szóló döntés meghozatalát
követően nyilvántartásból való törlés iránti kérelmet nyújt be a  miniszternek az  e  célra rendszeresített
nyomtatványon.
(2) A nyilvántartásból való törlés iránti kérelemhez a bevett egyház csatolja
a) legfőbb szervének a  bevett egyház megszűnését elhatározó üléséről készített jegyzőkönyvét, és az  azon
résztvevő személyek nevét, lakcímét és aláírását tartalmazó jelenléti ívet,
b) a bevett egyház vagyoni ügyeinek lezárását bizonyító, a  számvitelről szóló törvénynek megfelelően
elkészített záró beszámolót és végleges vagyonmérleget, és
c) azokat az okiratokat, nyilatkozatokat, amelyek alapján megállapítható, hogy a bevett egyház nyilvántartásból
való törlésének feltételei bekövetkeztek.
(3) A miniszter a  bevett egyház (1)  bekezdés szerinti okból a  nyilvántartásból való törlésére irányuló eljárást
az Országgyűlés Ehtv. 28. § (1) bekezdése szerinti döntéséig felfüggeszti.
25. § A bevett egyház jogutódlással való megszűnésének nyilvántartásban történő átvezetésére a  12.  §–14.  §-t kell
alkalmazni azzal, hogy a változás átvezetésére vonatkozó bejelentésben, kérelemben meg kell jelölni a  jogutódlás
Ehtv. 26. § (2) bekezdésében meghatározott módját is.
26. § (1) Ha a bevett egyház
a) tevékenységével felhagy és vagyonáról nem rendelkezik,
b) tevékenysége – az Alkotmánybíróság elvi véleménye alapján – az Alaptörvénybe ütközik, vagy
c) ilyen jogállását egyébként elveszti,
a miniszter a  bevett egyházat a  bevett egyháznak az  Ehtv.  mellékletéből való törlésének, illetve egyesülés vagy
különválás esetén az Ehtv. melléklete módosításának hatálybalépését követően hivatalból törli a nyilvántartásból.
(2) Ha a  bevett egyház ilyen jogállásának bármely okból történő elvesztését követően az  Ehtv. alapján vallási
tevékenységet végző szervezetként működik tovább, a miniszter e  tényről és az ezzel összefüggő körülményekről
a vallási tevékenységet végző szervezet nyilvántartásba vételére kizárólagosan illetékes bíróságot értesíti.
27. § A bevett egyház adatainak nyilvántartásból való törlését oly módon kell végrehajtani, hogy azok a nyilvántartásból
továbbra is megállapíthatóak legyenek.
12. A belső egyházi jogi személy megszűnése 28. § A belső egyházi jogi személy nyilvántartásból való törlésére a 24. §-t, a 25. §-t és a 27. §-t kell alkalmazni a következő
eltérésekkel:
a) az eljárás a 11. § (1) bekezdése szerinti bejelentéssel vagy kérelemmel indul,
b) a belső egyházi jogi személy nyilvántartásból való törlésére a bevett egyház egészének, legfőbb szervének
vagy a belső egyházi jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének a 11. § (1) bekezdés a) pontja szerinti
bejelentése alapján a belső egyházi jogi személy megszűnése nélkül is sor kerülhet,
c) a nyilvántartásból való törlés iránti bejelentéshez, kérelemhez
ca) a 12. § (3) bekezdése szerinti dokumentumot, és
cb) a b)  pontban foglalt eset kivételével a  megszűnő belső egyházi jogi személy vagyoni viszonyai
az Ehtv. 30. § (2) bekezdésének megfelelően való rendezésére vonatkozó nyilatkozatot
 kell csatolni,
d) a belső egyházi jogi személy nyilvántartásból való törlésére irányuló eljárás felfüggesztésére nincs lehetőség.
29. § A bevett egyház nyilvántartásból való törlése esetén a miniszter a bevett egyház belső egyházi jogi személyét is törli
a nyilvántartásból.
v. Fejezet
záró rendelkezések 30. § Ez a rendelet a vallási közösségek jogállásával és működésével kapcsolatos törvényeknek az Alaptörvény negyedik
módosításával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CXXXIII. törvény hatálybalépésével egyidejűleg lép
hatályba.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
152/2014. (HK 6.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3863 CFR 3. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.)
HM utasításban foglaltakra, a STANAG 3863 (3. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe tartozó
katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének egységes NATO-előírások elfogadásáról szóló 6/2010. (VIII. 17.) HM HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott STANAG 3863 CFR (EDITION 3) – MINIMUM FIRE PROTECTION REQUIREMENTS FOR
AIRCRAFT GROUND OPERATIONS címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény meghatározza a légijárművek földi kiszolgálása során készenlétben tartandó tűzoltó
készülék és tűzoltó erő szükségletet.
4. Ezen intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
5. Ezen intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a STANAG 3863 (2. kiadás) nemzeti bevezetésére
kiadott 8/2009. (HK 2.) MH ÖHP intézkedés 2. c) bekezdése.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
összhaderőnemi parancsnok


text:
44/2016. (XI. 14.) MNB rendelete 2000 és 5000 forintos címletű bankjegyek bevonásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank
a) az  új biztonsági elemmel ellátott 2000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló 6/2009. (II. 14.)
MNB rendelettel kibocsátott, valamint az  új biztonsági elemmel ellátott 2000 forintos címletű bankjegy
kibocsátásáról szóló 6/2009. (II. 14.) MNB rendelet 3. § (2) bekezdésében meghatározott 2000 forintos címletű
bankjegyeket, és
b) az  új biztonsági elemmel ellátott 5000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló 7/2009. (II. 14.)
MNB rendelettel kibocsátott, valamint az  új biztonsági elemmel ellátott 5000 forintos címletű bankjegy
kibocsátásáról szóló 7/2009. (II. 14.) MNB rendelet 3. § (2) bekezdésében meghatározott 5000 forintos címletű
bankjegyeket
a forgalomból bevonja.
 (2) A bevonás határnapja: 2017. július 31.
2. § Hatályát veszti az új biztonsági elemmel ellátott 2000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló 6/2009. (II. 14.)
MNB rendelet és az  új biztonsági elemmel ellátott 5000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló 7/2009.
(II. 14.) MNB rendelet.
3. § Ez a rendelet 2017. július 31-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1206/2018. (IV. 5.) Korm. határozata a Debreceni Egyetem Komplex Bortudományi Kutató-Fejlesztő Intézményi Egységének (Debreceni Egyetem Mádi Bor Akadémia) létrehozásáról.
A Kormány
 1. támogatja a  Debreceni Egyetem Komplex Bortudományi Kutató-Fejlesztő Intézményi Egységének (Debreceni
Egyetem Mádi Bor Akadémia) létrehozását és kutatási tevékenységét a 2018–2022. években a Debreceni Egyetem
szervezetében;
2. egyetért a  Magyar Állam tulajdonában Mád község területén lévő alábbi ingatlanok vagyonkezelésbe adásával
a Debreceni Egyetem részére:
a) Borsay-kastély: Mád 903 helyrajzi szám,
b) Grossmann-ház: Mád 896, 896/A/1, 896/A/2, 896/A/3, 896/A/4, 896/A/5, 896/A/6, 896/A/7, 896/A/8 és 896/A/9
helyrajzi szám;
 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján gondoskodjon a 2. pontban foglaltak megvalósításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – az  1.  pontban
foglaltak megvalósítása érdekében gondoskodjon
a) a 2018. évben 1 000 000 000 forint,
b) a 2019. évben 900 000 000 forint,
c) a 2020–2022. években évi 700 000 000 forint
támogatás rendelkezésre állásáról a felsőoktatási intézmény számára a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím soron.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. évi forrás biztosítása tekintetében 2018. június 30.
 a 2019–2022. évi forrás biztosítása tekintetében a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
549/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alkotmányellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : Az Alkotmánybíróság a Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzatának a közműves ivóvízellátás és szennyvízelvezetés díjának megállapításáról szóló 35/1999. (XII. 3.) számú rendelete 3. §-ának 2004. január 1-je és 2006. december 31-e között hatályos szövege alkotmányellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezést elutasítja.
I. 1. Az indítványozó bíró az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
38. §-ának (1) bekezdése alapján – a folyamatban lévő eljárást felfüggesztve – kezdeményezte Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzatának a közműves ivóvízellátás és szennyvízelvezetés díjának megállapításáról szóló
35/1999. (XII. 3.) sz. rendelet (a továbbiakban Ör.)
3. §-ának – 2004. január 1-je és 2006. december 31-e között hatályos – szövege alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését, valamint az Abtv. 43. §
(4) bekezdése alapján a támadott rendelkezés alkalmazása
tilalmának a kimondását a Győri Ítélőtábla előtt
Gf.IV.20.243/2007. szám alatt folyamatban lévő ügyben.
Az Ör.-t Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) a a közműves ivóvízellátás és szennyvízelvezetés díjának megállapításáról
szóló 38/2003. (XI. 28.) sz. rendeletével 2004. január l-jétől módosította olyan módon, hogy a közműves ivóvízellátás és szennyvízelvezetés szolgáltatás díjelszámolásához
kéttényezős díjrendszert vezetett be, mely egyrészt a vízmérő óra átmérőjétől függő egységes alapdíjból, másrészt
a fogyasztástól függő részből állt.
Az indítványozó bíró előadta, hogy a felperesek ipari célú
ingatlanaikon a tűzoltáshoz szükséges víz biztosítására tűzcsapokat helyeztek el, az alperes a tűzoltáshoz szükséges vizet – a közöttük fennálló, közműves ivóvízellátásra és
szennyvízelvezetésre irányuló közüzemi jogviszony alapján – az ivóvíz törzshálózaton keresztül biztosította. A felperesek – szakhatósági előírás alapján – az oltóvizet szállító
vezetékhálózatot és az azon lévő külön bekötési vízmérőt
– az ivóvízhálózathoz szükséges keresztmetszetnél – nagyobb átmérővel kiviteleztették. A felpereseknél ezen kívül
külön bekötési vízmérő méri a fogyasztási (nem tűzoltási)
célú ivóvízhálózaton keresztül szolgáltatott vízmennyiséget.
A kéttényezős díj bevezetését követően az alperes alapdíjat
számlázott a felpereseknek az ingatlanaikon lévő tűzoltó víz
bekötési vízmérője után is. A felperes az összeg jogszerűségét a Zala Megyei Bíróság előtt megindult, jogalap nélküli
gazdagodás visszatérítése iránti perében vitatta.
A Győri Ítélőtábla előtt folyamatban lévő ügyben az indítványozó bíró véleménye szerint az árak megállapításáról
szóló 1990. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ámt.)
8. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a legmagasabb árat
– a (2) bekezdésben szabályozott kivétellel – úgy kell megállapítani, hogy a hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira és a működéshez szükséges nyereségre fedezetet biztosítson, tekintettel az elvonásokra és a támogatásokra is. Azonban az Ör. 3. §-ának – perbeli időszakban hatályos – felperesek által kifogásolt rendelkezése a fogyasztástól független
díjtényezőt a vízmérő átmérőjéhez attól függetlenül köti,
hogy a vízmérő tűzoltási célú vízfelhasználást, vagy ivóvíz
célú vízelhasználást mér. Ez azért vezet aránytalan alapdíjhoz, mert a tűzivíz célú vízmérők átmérője lényegesen nagyobb az ivóvíz-felhasználást mérő bekötési mérőktől. Így
az Ör. 3. §-a alapján megállapított alapdíj semmilyen módon
nincs tekintettel a fogyasztott víz mennyiségére.
Az eljáró bíró az ügy tárgyalásának felfüggesztése mellett az Alkotmánybírósághoz fordult, mert véleménye szerint az Ör. támadott 3. §-a ellentétes az Ámt. 8. § (1) bekezdésével, aminek következtében sérül az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdése. Az Ör. támadott 3. §-a lehetővé teszi továbbá, hogy a szolgáltató piaci monopolhelyzetével
visszaélve aránytalan díjat szedjen be az ipari termelést
végző társas vállalkozóktól, amely az Alkotmány 9. §
(2) bekezdését sérti.
2. Az Alkotmánybíróság az eljárása során megállapította, hogy az Ör. 3. §-át az Önkormányzat a közműves
ivóvízellátás és szennyvízelvezetés díjának megállapításáról szóló 45/2006. (XI. 24.) sz. rendeletének 3. §-a 2007.
január 1-jétől, majd az 55/2007. (XI. 30.) számú rendelet
2. §-a 2008. január 1. napjával módosította. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 1. §-a értelmében – főszabályként –
csak hatályban lévő jogszabály, illetve az állami irányítás
egyéb jogi eszköze alkotmányosságát vizsgálja. Ez alól kivétel, ha az eljárás az Abtv. 38. §-a alapján bírói kezdeményezés vagy a 48. §-a alapján alkotmányjogi panasz tárgyában folyik. A bírói kezdeményezésre tekintettel az Alkotmánybíróság az eljárást az Ör. indítvánnyal támadott,
már hatályon kívül helyezett, módosítás előtti szövege tekintetében folytatta le az eljárását.
II. Az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálásánál a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe:
1. Az Alkotmány vonatkozó rendelkezései:
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a
vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.” „44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabályokkal.”
2. Az Ámt. indítvány elbírálásakor figyelembe vett rendelkezése:
„8. § (1) A legmagasabb árat – a (2) bekezdésben szabályozott kivétellel – úgy kell megállapítani, hogy a hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira és a működéshez
szükséges nyereségre fedezetet biztosítson, tekintettel az
elvonásokra és a támogatásokra is.”
3. Az Ör. támadott, 2004. január 1-je és 2006. december 31-e között hatályos rendelkezése:
„3. § Az ivóvízdíj esetében a fogyasztó az ún. „kéttényezős díjrendszer” – mely a vízmérőóra átmérőjétől függő egységes alapdíjból és a fogyasztástól függő részből áll
– szerint köteles díjat fizetni.”
4. Az Ör. hatályos rendelkezése:
„3. § A szolgáltatási díjak (ivóvíz- és csatornadíj) eseté
ben a fogyasztó az ún. „kéttényezős díjrendszer” – mely a
vízmérő átmérőjétől függő egységes alapdíjból és a fogyasztástól függő részből áll -szerint köteles díjat fizetni.
Az alapdíj a vízmérő átmérőjének mérete, a lehetséges maximális fogyasztás nagysága szerint differenciáltan kerül
megállapításra, kivéve a tűzoltási célú vízfelhasználás vízmérőjének az alapdíját, amely egységes, a vízmérő átmérőjétől független. Az alapdíj a víziközmű rendszer fenntartásával szükségszerűen együtt járó költségek fedezését
szolgáló díjtétel, amelynek funkciója a közmű üzemképes
állapotban tartása.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság először az indítványozónak
az Ör. 3. §-ával kapcsolatban előterjesztett, arra vonatkozó
kifogását vizsgálta meg, mely szerint magasabb szintű jogszabályt, az Ámt. 8. § (1) bekezdését sérti azzal, hogy „a
vállalkozók által jogszabály alapján igénybe venni köteles
tűzivíz-vízmérőkre fogyasztástól független díjtételt állapított meg”. Ez az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének sérelmét eredményezi.
A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörét az
Alkotmány és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) szabályozza. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem
lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. Az Ötv.
16. § (1) bekezdése értelmében a képviselő-testület rendeletalkotási joga a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá a törvényi felhatalmazásban meghatározott kérdésekre terjed ki.
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
(a továbbiakban: Vtv.) 13. § (3) bekezdése szerint a közüzemi szolgáltatással nyújtott vízért díjat kell fizetni, az
önkormányzati víziközműből szolgáltatott ivóvíz díja
azonban nem szabad megállapodástól függ, hanem az
Ámt. 7. § (1) bekezdése és mellékletének B) pontjában
meghatározott listában szereplő 05511. számú tételszerinti
hatóság határozza meg, ami – az Ámt. hivatkozott szabályai alapján – a települési önkormányzat. Az Ámt. 11. §
(1) bekezdése szerint a hatósági árat, valamint annak alkalmazási feltételeit jogszabályban kell közzétenni. Az Ámt.
8. §-a a legmagasabb és a legalacsonyabb hatósági ár meghatározásának szempontjait úgy állapítja meg, hogy a vállalkozó működésének fedezete biztosított legyen. A hatósági ár megállapítása „történhet tételesen vagy a hatósági
ár kiszámítására vonatkozó előírásokkal”. (Ámt. 9. §) A
hatósági ár alkalmazási feltételei között szereplő „fizetési
feltételek”-ről nincs további rendelkezés.
2. Az Alkotmánybíróság korábbi határozatában már
részletesen áttekintette a vízdíj meghatározásával kapcsolatos önkormányzati rendeletek alkotmányosságát vitató indítványok ügyében hozott határozatainak elvi megállapításait.
(821/B/2004. AB határozat, a továbbiakban: Abh.)
Az első AB határozat, amely a vízszolgáltatás terén kéttényezős (,,készentartási díjat” is magába foglaló) díjat bevezető önkormányzati rendelet alkotmányosságát vizsgálta, egyértelműen kimondta, hogy „az Ámt. hatósági ármegállapítási szabályai nem írják elő sem az egytényezős
ármegállapítás (mint amilyen a villamos áram, vagy a gázszolgáltatás díja), de a többtényezős (alapdíjra és a szolgáltatás mennyiségéhez akár differenciáltan is igazodó díjra osztott, mint amilyent a távbeszélő díjra vagy a távfűtési
díj megállapítása során alkalmaznak) ármegállapítás kötelezettségét sem”. (1108/H/1995. AB határozat, ABH
1996, 722, 723.) A határozat azt is megállapítja, hogy nem
segíti a szabályok értelmezhetőségét a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló
38/1995. (IV. 5.) sz. Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.)
17. § (3) bekezdésének fogalmazása, amely szerint a „vízhasználat szempontjából a bekötési vízmérőn mért vízmennyiség az irányadó”. (ABH 1996, 722, 723.) Az Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatot az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében, 44/A. § (2) bekezdésében, illetve a 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés szempontjából végezte el, és az indítványt elutasító döntést hozott. Hasonló szempontokat tartalmazó indokolással utasította el az Alkotmánybíróság a 2/B/1998. AB határozatban
a szolgáltatási alapdíjat, a 447/H/1996. AB határozatban
az átalány jellegű rendelkezésre állási díjat, a 678/B/200.
AB határozatban a lakossági készenléti díjat, az
551/B/2001. AB határozatban (a továbbiakban: Abh.1.) az
alapdíjat, továbbá a 414/B/1999. határozatban a készenléti
díjat bevezető önkormányzati rendeleti előírás megsemmisítésére irányuló indítványt.
Az Abh.1. szerint a szolgáltatás rendelkezésre állásáért
bevezetett alapdíj a víziközmű rendszer fenntartásával
szükségszerűen együtt járó költségek fedezését szolgáló
díjtétel, amelynek funkciója a közmű üzemképes állapotban tartása. (ABH 2007, 2257, 2260.)
Az Alkotmánybíróság a 470/B/1998. AB határozatában,
ugyancsak a víz- és csatornaszolgáltatási díjat kiszabó önkormányzati rendeleti előírást vizsgálva rámutatott: „az Alkotmánybíróság nem veheti át a jogalkotó feladatát, a
26/1997. (IV. 25.) AB határozat megfogalmazása szerint az
alkotmányossági vizsgálat nem terjedhet ki a rendelkezés
igazságos voltának ellenőrzésére, de alkotmányos követelmény, hogy a jogalkotó a közszolgáltatás díjának megállapításánál az érintett csoportokhoz tartozók érdekeit megfelelő
figyelemmel és méltányossággal értékelje, ne legyen önkényes, és az objektív ismérvek szerint meghatározott igénybevevői körre azonos tartalmú szabályt írjon elő”. (ABH 1997,
482, 485.)
„A fenti AB határozatokból tehát levezethető az Alkotmánybíróság azon következetesnek tekinthető gyakorlata,
mely szerint a két- vagy többtényezős díjmegállapítást az
Alkotmánybíróság önmagában nem tekinti alkotmányellenesnek, illetve a fogyasztástól független díjelem (alapdíj/rendelkezésre állási díj) önkormányzati rendeletekben
való szabályozása nem jelenti az önkormányzat részéről az
indítványozók által megjelölt magasabb szintű jogszabályokban adott felhatalmazás túllépését és ebből következően
nem sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sem. Ugyanakkor a vízdíj kiszámításánál a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányossága érdekében mindenképpen figyelemmel
kell lenni a fogyasztott víz mennyiségére.” (Abh.; ABK
2008. június, 990.)
3. Jelen esetben a támadott önkormányzati rendelkezés
az Ámt. alapján kibocsátott, hatósági ármegállapítást tartalmaz. A rendeletalkotásra, az ár meghatározására az
Ámt. 7. § -ának (1) bekezdéséhez kapcsolódóan a törvény
melléklete I. részének B) pontja tartalmaz felhatalmazást.
Az indítványozó az Ámt. 8. § (1) bekezdésében meghatározott ármegállapítási hatáskör túllépésre hivatkozik azzal, hogy a vállalkozók által „jogszabály alapján igénybe
venni köteles tűzivíz-mérőkre fogyasztástól független díjtétel került megállapításra.”
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint az Ör. támadott
3. §-ának többtényezős díjmegállapítása, amelyben a szolgáltatónál a tényleges fogyasztástól függetlenül is felmerülő,
a vízközmű rendszer folyamatos fenntartásához szükséges,
lényegében állandónak tekinthető szolgáltatási költségeket
ún. alapdíjban érvényesíti, összhangban van a magasabb
szintű jogszabállyal, így az Ámt 8. § (1) bekezdésével. Az
alapdíj a rendelkezésre állás ellenértékeként azt garantálja,
hogy a fogyasztó folyamatosan, szükség szerint bármikor
igénybe veheti a vízszolgáltatást, amely a közműves ivóvíz
mellett a tűzoltási célú vízfelhasználást is magában foglalja.
A kifejtettekre tekintettel az Ör. 3. §-a nem sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, így az Alkotmánybíróság e
rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására és a
megsemmisítésre irányuló imdítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy az ipari tevékenységet végzők esetében is a tűz elleni védekezésről, a műszaki
mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény
11. §-a alapján a tűzvédelmi hatósági teendőket, pl. engedélyező, tiltó és korlátozó intézkedéseket a külön jogszabályban kijelölt tűzvédelmi hatóság látja el. A tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről és a tűzvédelmi hatósági tevékenység részletes szabályairól szóló 79/2007.
(IV. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TKr.) 3. § (1) bekezdésének rendelkezése szerint az elsőfokú tűzvédelmi
szakhatóságként – a (2) bekezdés kivételével – a hivatásos
önkormányzati tűzoltóság jár el. E feladatkörében – egyebek
mellett – a beépített tűzvédelmi berendezések létesítési és
használatbavételi ügyeiben jár el, hatósági bizonyítványt ad
ki, a jogszabályok keretei között megállapítja a tűzvédelmi
kötelezettségeket. [TKr. 1. § (1) bekezdés b), f), j) pontok]
A tűzvédelmi szakhatóság a 9/2008. (II. 22.) ÖTM rendelet
mellékleteként közzétett Országos Tűzvédelmi Szabályzat
alapján határozza meg az építmények tűzveszélyességi osztályba sorolását és tűzállósági fokozatát, amely az oltóvíz ellátásra is kihat. Ennek alapján kerül kialakításra az oltóvizet
is biztosító vízvezeték-hálózat, melynek belső átmérőjét az
oltóvíz-intenzitás és a kifolyási nyomásigény határozza
meg. A már hivatkozott Kr. 12. § (3) bekezdésének rendelkezése szerint a tűzoltásra szolgáló bekötővezetéket külön
vízmérővel kell ellátni.
4. Az indítványozó bíró álláspontja szerint az Ör. támadott 3. §-a „továbbá lehetővé teszi, hogy a szolgáltató piaci
monopolhelyzetével visszaélve aránytalan díjat szedjen be
az ipari termelést végző társas vállalkozóktól, amely az
Alk. 9. § (2) bekezdésébe ütközik.”
A vállalkozás joga alapjog. Az 54/1993. (X. 13.) AB határozat szerint „a vállalkozás joga a foglalkozás szabad
megválasztásához való alkotmányos alapjog [Alkotmány
70/B. § (1) bekezdés] egyik aspektusa, annak egyik, a különös szintjén történő megfogalmazása. Senkinek nincs
alanyi joga meghatározott foglalkozással kapcsolatos vállalkozás, sem pedig ennek adott vállalkozási formában való gyakorlásához. A vállalkozás joga annyit jelent – de
annyit alkotmányos követelményként feltétlenül – hogy az
állam ne akadályozza meg, ne tegye lehetetlenné a vállalkozóvá válást.” (ABK 1993. október, 397.)
Jelen esetben az Ör. 3. §-ának rendelkezése a „fogyasztót”
kötelezi ivóvízdíj fizetésre. Az Ör. 1. §-ának rendelkezése
szerint a rendelet hatálya kiterjed „az önkormányzat illetékességi területén közműves ivóvízellátást és szennyvízelvezetést igénybevevő természetes és jogi személyekre”. Ennek
megfelelően a „kéttényezős díjrendszer” alkalmazása „az
ipari termelést végző társas vállalkozókra” is a természetes
személyekkel azonos módon, a vízmérőóra átmérőjétől függő egységes alapdíj és a fogyasztástól függő rész figyelembevételével történt. Az indítványozó által állított „aránytalan díj” beszedése „az ipari termelést végző társas vállalkozóktól” nem értelmezhető. Hasonlóképpen nem erősíti az
indítványozói álláspontot a hivatkozott 29/1996. (VII. 3.)
AB határozat, amely a közüzemi ívóvíz-szolgáltatásról szóló
önkormányzati rendelkezést azért semmisítette meg, mert az
árhatósági jogkört gyakorló képviselő-testület túlterjeszkedett a rendeletalkotási kompetenciáján azzal, hogy a szolgáltatás igénybevételéhez – a szolgáltató helyett – a tulajdonos
önkormányzat hozzájárulását írta elő.
Az Alkotmánybíróság a kifejtettek alapján megállapította, hogy a vitatott önkormányzati rendeleti előírás és az
indítványozó által felhívott további alkotmányi rendelkezés, így az Alkotmány 9. § (2) bekezdése között tartalmi
összefüggés nem áll fenn.
Ezért az Alkotmánybíróság Ör. 3. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt, valamint e jogszabályi rendelkezésnek a Győri
Ítélőtábla előtt folyamatban lévő Gf.IV.20.243/2007. számú
perben történő alkalmazási tilalmának megállapítására irányuló bírói kezdeményezést ebben a vonatkozásban elutasította.
Budapest, 2008. december 8. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
11/2013. (VI. 12.) VM utasítása a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. §-ának (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal és Központi Szervének szervezetét és működésének rendjét meghatározó
Szervezeti és Működési Szabályzatot jelen utasítás 1. mellékleteként kiadom.
(2) A  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal kirendeltségeinek szervezetét és működésének rendjét meghatározó
Szervezeti és Működési Szabályzatot jelen utasítás 2. mellékleteként kiadom.
(3) A  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Intervenciós Intézkedések Igazgatósága szervezetét és működésének
rendjét meghatározó Szervezeti és Működési Szabályzatot jelen utasítás 3. mellékleteként kiadom.
(4) A  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Közvetlen Támogatások Igazgatósága szervezetét és működésének
rendjét meghatározó Szervezeti és Működési Szabályzatot jelen utasítás 4. mellékleteként kiadom.
(5) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Pénzügyi Igazgatósága szervezetét és működésének rendjét meghatározó
Szervezeti és Működési Szabályzatot jelen utasítás 5. mellékleteként kiadom.
(6) A  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Piaci Támogatások és Külkereskedelmi Intézkedések Igazgatósága
szervezetét és működésének rendjét meghatározó Szervezeti és Működési Szabályzatot jelen utasítás 6. mellékleteként
kiadom.
(7) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Területi Igazgatósága szervezetét és működésének rendjét meghatározó
Szervezeti és Működési Szabályzatot jelen utasítás 7. mellékleteként kiadom.
(8) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Vidékfejlesztési Támogatások Igazgatósága szervezetét és működésének
rendjét meghatározó Szervezeti és Működési Szabályzatot jelen utasítás 8. mellékleteként kiadom.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő harmincadik napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
5/2012. (III. 22.) VM utasítás. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1497/2011. (XII. 27.) Korm. határozata a 2011. március 1. és október 31. közötti vízkárelhárítási költségekről.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 3. §-a
és 9. számú mellékletének 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvt. 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet Víz-,
környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás fejezeti kezelésű előirányzat (20. cím, 2. alcím, 8. jogcímcsoport)
131,005 millió forint összeggel történő túllépését. Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. A Kormány engedélyezi a Kvt. 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetnél a Víz-, környezeti és természeti
katasztrófa kárelhárítás (20. cím, 2. alcím, 8. jogcímcsoport) fejezeti kezelésű előirányzaton lévő 630,149 millió forint
védekezési forrás felhasználását a 2011. március 1-jét követő védekezések finanszírozására.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
166/2011. (IX. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Kristóf Csaba (7523 Kaposfő, Kossuth Lajos u. 66.) a Magyarország Megújulásáért társadalmi szervezet elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 22-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„– Egyetért-e Ön azzal, hogy 2012 után a helyi önkormányzati választásokon pártok ne indíthassanak és ne
támogathassanak képviselő, vagy polgármester jelölteket?”
Az Alkotmánybíróság 1/2002. (I. 11.) határozatában megállapította, hogy az 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban:
Alkotmány) 3. § (2) bekezdése rögzíti: „A pártok közreműködnek a népakarat kialakításában és kinyilvánításában.”
Az Alkotmánybíróság az 53/1996. (XI. 22.) AB határozatában már megállapította: „...a pártokat a hatályos alkotmányi és
törvényi szabályozás szerint – az egyesülési jog alapján létrejövő egyéb szervezetekhez viszonyítva –
többletjogosítványok illetik meg, és sajátos kötelességek terhelik. A pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló
1989. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Ptv.) preambulumában megjelölt és a pártok által is érvényesítendő politikai
jogok körében kiemelkedő helyet foglal el az aktív és passzív választójog.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a fentiek alapján a pártok jelöltállítási joga nem korlátozható,
mivel az ellentétes lenne az Alkotmány 3. § (2) bekezdésével, mely szerint „a pártok közreműködnek a népakarat
kialakításában és kinyilvánításában”. A leírtak alapján az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdésben az eredményes
népszavazás olyan törvényalkotási kötelezettséget keletkeztetne az Országgyűlés számára, mely ellentétes az
Alkotmány 3. § (2) bekezdésében rögzített rendelkezéssel, így a törvényi szintű szabályozás burkolt
alkotmánymódosítást eredményezne.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel az
Alkotmány nem módosítható népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezéssel. Erre is tekintettel az Országos
Választási Bizottság megállapítja, hogy alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány
24. § (3) bekezdés] történhet.
Fentiek értelmében a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja
értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 3. § (2) bekezdésén, 24. § (3) bekezdésén, Ptv. preambulumán, az Nsztv. 2. §-án, 10. §
b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
67/2003. (IV. 18.) KE határozata pénzügyőr vezérőrnaggyá történő kinevezésről.
A pénzügyminiszter javaslatára dr. Nagy János pénz -
ügyőr dandártábornokot — a Vám- és Pénzügyőrség országos parancsnokává történő kinevezése alkalmából — 2003.
április 1-jei hatállyal pénzügyőr vezérőrnaggyá kinevezem.
Budapest, 2003. április 11. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
36/2013. (XII. 17.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 3,00%. 2. § (1) Ez a rendelet 2013. december 18-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 25/2013. (XI. 26.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
368/2014. (IX. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fülöp Juditot
2014. október 1. napjától 2017. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1784/2013. (XI. 4.) Korm. határozata a Delphi Hungary Kft., a Delphi Thermal Hungary Kft., a Delphi Connection Systems Hungary Kft., a Delphi Hungary Services Kft., a Telenor Magyarország Zrt., a Telenor Common Operation Zrt., a Schneider Electric Zrt., a SE-CEE Schneider Electric Kft., a Schneider-Electric Energy Magyarország Kft. és a M&C Energia Kft. magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány
 1. felhatalmazza a miniszterelnököt, hogy a Magyarország Kormánya és a Telenor Magyarország Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (székhelye: 2045 Törökbálint, Pannon út 1., cégjegyzékszám: 13-10-040409), és a Telenor Common
Operation Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 2045 Törökbálint, Pannon út 1., cégjegyzékszám:
13-10-041370) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja,
Felelős: miniszterelnök
Határidő: azonnal 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) a  Magyarország Kormánya és a  DELPHI cégcsoport magyarországi leányvállalatai, a  Delphi Hungary
Autóalkatrész Gyártó Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 9700 Szombathely, Zanati u. 29. A. ép.,
cégjegyzékszám: 18-09-000442), a  Delphi Thermal Hungary Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
2660  Balassagyarmat, Déli Iparterület, Szügyi út, cégjegyzékszám: 12-09-008129), a  Delphi Connection
Systems Hungary Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 2800 Tatabánya, Búzavirág u. 13.,
cégjegyzékszám: 11-09-007583), és a  Delphi Hungary Services Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
2660 Balassagyarmat, Déli Iparterület, Szügyi út, cégjegyzékszám: 12-09-008336),
b) a  Magyarország Kormánya és a  Schneider Electric cégcsoport magyarországi leányvállalatai, a  SCHNEIDER
ELECTRIC HUNGÁRIA Villamossági Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 1117 Budapest,
Hauszmann Alajos u. 3/b., cégjegyzékszám: 01-10-041604), a SE-CEE Schneider Electric Közép-Kelet Európai
Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1117 Budapest, Hauszmann Alajos utca 3/b., cégjegyzékszám:
01-09-361248), a  Schneider-Electric Energy Magyarország Villamos Kapcsolóberendezések Gyártó Korlátolt
Felelősségű Társaság (székhelye: 6090 Kunszentmiklós, Kossuth L. u. 60., cégjegyzékszám: 03-09-000468)
és a M&C Energia Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1062 Budapest, Teréz körút 55–57. A ép. 1. em.,
cégjegyzékszám: 01-09-714666)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
496/2013. (XII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – szigeti Istvánt
2013. december 1. napjától 2016. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. november 27. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2014. (I. 10.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett javaslatára – dr. Vass
Zoltánt 2014. január 15. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
67/2012. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a személyi állomány társadalombiztosítási pénzügyi ellátásának egyes személyügyi és pénzügyi feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) pontja, illetve 11. § p) pontja alapján, figyelemmel a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló
217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet 39. § (1) bekezdésére,
az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: katonai szervezet) terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy az együttes intézkedésben foglaltakat alkalmazni szíveskedjen.
3. A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény, a munka törvénykönyvéről
szóló 2012. évi I. törvény, a közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények
módosításáról szóló 2011. évi CVI. törvény (a továbbiakban együtt: jogállási törvények) hatálya alá tartozó személyi állomány (a továbbiakban együtt: személyi állomány)
egészségbiztosítási pénzbeli ellátásra jogosult tagja – a
jogállási törvényekben meghatározott tájékoztatási kötelezettsége alapján – köteles a keresőképtelenségét a keresőképtelenség első napján bejelenteni közvetlen munkahelyi
vezetőjének.
4. A személyi állomány tagjának keresőképtelenségéről
a közvetlen munkahelyi vezető a keresőképtelenség első
napján, a katonai szervezetnél meghatározott módon és
formában írásban értesíti a katonai szervezet személyügyi
szervét (a továbbiakban: személyügyi szerv).
5. A személyügyi szerv a keresőképtelenség kezdő időpontját legkésőbb a bejelentés napján munkaidő végéig
rögzíti a HM Költségvetési és Gazdálkodási Információs
Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR).
6. A bejelentett keresőképtelenség napjától a személyi
állomány tagja részére illetmény nem számfejthető, ettől a
naptól – a szükséges okmányok beérkezését követően – a
HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban:
HM KPH) a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
1997. évi LXXXIII. törvényben (a továbbiakban: Eb. tv.)
meghatározott feltételek fennállása esetén egészségbiztosítási ellátást számfejt.
7. A személyi állomány tagjának keresőképtelenségéről
szóló bejelentéseket a személyügyi szerv utólag legalább
két hetes gyakorisággal írásban rögzíti.
8. A keresőképtelenség időtartamának, okának változásáról a személyi állomány tagja ismételt bejelentési kötelezettséggel tartozik közvetlen munkahelyi vezetője felé, aki
a bejelentést – a katonai szervezetnél meghatározott módon és formában – a bejelentés napján továbbítja a személyügyi szerv felé.
9. A személyi állomány tagja az újbóli munkába állást
követően a keresőképtelenségről szóló orvosi igazolást – a
jogállási törvényekben meghatározott tájékoztatási kötelezettsége alapján – a közvetlen munkahelyi vezetőjének átadja, aki arra rávezeti, hogy a személyi állomány tagja a
keresőképtelenségét megelőzően mely napon végzett utoljára munkát, majd az igazolást a munkába állás első napjának munkaidő végéig – a katonai szervezetnél meghatározott módon és formában, igazoltan – a személyügyi szerv
részére eljuttatja.
10. Az orvosi igazolás átvételének tényét az átvevőnek
aláírásával és az átvétel dátumának rávezetésével az orvosi
igazoláson minden esetben rögzítenie kell.
11. A személyügyi szerv az igazolás alapján legkésőbb
az átvételt követő munkanapon intézkedik a keresőképtelenség módosításáról vagy megszüntetéséről, és egyidejűleg megküldi az orvosi igazolást a HM KPH részére.
12. A személyi állomány tagjának 14 napot meghaladó
keresőképtelensége, valamint az orvosi igazolásnak a keresőképtelenség 14. napja után történő, de még a keresőképessé nyilvánítást megelőző leadása esetén a személyügyi
szervnek a keresőképtelenség megszüntetésére nem kell
intézkedni. Az orvosi igazolást a személyügyi szervnek
legkésőbb az átvételt követő napon a HM KPH részére ebben az esetben is meg kell küldenie.
13. A HM KPH az igazolások beérkezését és vizsgálatát
követően az Eb. tv.-ben meghatározott feltételek fennállása esetén intézkedik az egészségbiztosítási pénzbeli ellátások folyósítására hó közi, vagy hó végi kifizetéssel úgy,
hogy a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló
217/1997. (XII. 1.) Korm. rendeletben előírt 18 napon belüli kifizetés megvalósuljon.
14. Amennyiben a keresőképessé nyilvánítás HM
KGIR-ben történő módosítására egyes esetekben nincs
mód – így különösen a havi zárási időszakban –, úgy a következő hónap első munkanapján a személyügyi szerv a
HM KGIR-ben az orvosi igazolás alapján módosítja a távolléti adatokat, és kezdeményezi az elmaradt illetmény
soron kívüli kifizetését. A módosított adatok alapján a HM
KPH az előző hónapra visszamenőleg végrehajtja a számfejtést és intézkedik az elmaradt bér kifizetésére. Az utólagosan számfejtett és elszámolt bért és terheit a kifizetés hónapjában kell elszámolni a HM egységes számlarendben
meghatározottak szerint.
15. A személyi állomány tagja által benyújtott terhességi gyermekágyi segély és gyermekgondozási díj, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú tagjainak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses állományú katona által benyújtott gyermekgondozási díj megállapítására vonatkozó kérelmet a személyügyi szerv legkésőbb az átvételt követő napon – az elbíráláshoz szükséges
dokumentumokkal együtt – a HM KPH részére megküldi,
és egyidejűleg a HM KGIR-ben rögzíti a szülési szabadság
vagy az illetmény nélküli szabadság időtartamát.
16. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és a 2012. október 1-jét követően kezdődő keresőképtelenségek, valamint az ezen időpontot követően benyújtott terhességi gyermekágyi segély és gyermekgondozási díj megállapítására vonatkozó igények esetén kell alkalmazni.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
2/2017. (I. 31.) HM utasítása a Magyar Honvédség személyi állományának kártalanításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontja és a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011.
(XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, a Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálatra és a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. § (1) A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 61/A–61/G. §-ában foglaltak alapján
kártalanításra jogosult személy (a továbbiakban: jogosult)
a kártalanítás iránti kérelmét az 1. melléklet szerinti formanyomtatványon, írásban nyújthatja be.
(2) Ha az 1. melléklet szerinti kérelmet a jogosult képviseletében eljáró meghatalmazott terjeszti elő, a kérelemhez közokiratba vagy teljes bizonyítóerejű magánokiratba
foglalt meghatalmazást kell csatolni két példányban.
(3) Az R. 61/D. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott hiteles igazolás alatt a Prémium Egészségpénztár által
kiállított eredeti igazolást vagy annak közjegyző által hitelesített másolatát kell érteni.
(4) Ha a jogosult a kártalanítási igényét az R. 61/D. § (3) bekezdésében meghatározott módon kívánja igazolni, a kérelemhez csatolnia kell a 2. melléklet szerinti meghatalmazást két példányban.
3. § (1) Az R. 61/E. §-ában meghatározott ellenőrzési és záradékolási feladatokat a honvédelmi szervezet pénzügyi és
számviteli szervezeti egysége látja el.
(2) Az utasítás alkalmazásában pénzügyi és számviteli
szerv
a) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel
rendelkező honvédelmi szervezet esetében a pénzügyi és
számviteli szervezeti elem vagy
b) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel
nem rendelkező honvédelmi szervezet esetében a pénzügyi és számviteli utaltsági rend szerinti pénzügyi és
számviteli szervezeti elem.
(3) A pénzügyi és számviteli szerv az R. 61/E. § (3) bekezdése szerinti felterjesztéshez kinyomtatott és aláírt formában csatolja a kérelmekben szereplő személyes adatokat tartalmazó összesítő, Excel formátumú táblázatot, és
ezzel egyidejűleg azt elektronikus formában is felterjeszti
a HM központi pénzügyi feladatok ellátásáért felelős szerve (a továbbiakban: eljáró szerv) részére.
4. § (1) Az eljáró szerv a kártalanítási kérelem tárgyában
– ha a kérelemnek helyt ad – összesítő döntést hoz.
(2) Az összesítő döntés alapján az eljáró szerv titkosított
bértasak formátumban két példányban kivonatot készít és
küld meg a kérelmet felterjesztő honvédelmi szervezet részére, amely az egyik példányt kézbesíti a jogosult részére.
(3) Az eljáró szerv az (1) bekezdésben meghatározott
döntés kiadmányozásától számított 10. munkanapig intézkedik a megállapított kártalanítási összegnek a jogosult által megadott bankszámlára történő kifizetése iránt.
5. § (1) Ha az eljáró szerv a kártalanítási kérelemnek nem
vagy csak részben ad helyt, a 4. §-ban foglaltaktól eltérően
egyedi döntést hoz.
(2) A döntés egy eredeti példányát az eljáró szerv megküldi a kérelmező vagy a kérelmező által meghatalmazott
személy részére, egy példányát pedig – tájékoztatás céljából – a kérelmet felterjesztő honvédelmi szervezet részére.
6. § A kártalanítással összefüggő tájékoztatás céljából az eljáró szerv telefonos ügyfélszolgálatot működtet.
7. § Ez az utasítás 2017. február 1-jén lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
41/2008. (HK 9.) HM utasítása a hivatásos és szerződéses katonák 2008. egyszeri, soron kívüli ruházati illetményéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján, a Hvt. 97. §-a (1) bekezdésének n) és o) pontjaiban foglalt feladatok végrehajtása érdekében – figyelemmel a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény 127. §-ára – a hivatásos és szerződéses katonák 2008. évi egyszeri, soron kívüli ruházati illetményéről a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása és közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, az államtitkár által felügyelt szervezetre, a katonai ügyészségekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) Az 1. § szerinti szervezeteknél 2008. május 1-jén
jogviszonyban álló hivatásos és szerződéses katonák
2008. május 21-én a ruházati illetménynorma 2008. évi
összegeinek megállapításáról szóló 28/2008. (HK 7.) HM
utasításban meghatározott ruházati illetménynormán felül
20 000 Ft egyszeri, soron kívüli ruházati illetményre jogosultak, melyből 10 000 Ft testtel érintkező fehérnemű (trikó, alsónadrág, pizsama), valamint tusoló papucs vásárlására szolgál.
(2) Nem jogosultak ruházati illetményre azok, akik
2008. május 1-jén a felmentési idejüket töltik és mentesítve vannak a szolgálatteljesítési kötelezettség alól, illetőleg
30 napot meghaladó illetmény nélküli szabadságon tartózkodnak.
3. § A 2. § (1) bekezdés szerinti összeget a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség által előállított és az 1. §-ban
szereplő szervezetek személyügyi és pénzügyi ellátásáért
felelős szervezeti elemek által ellenőrzött jegyzék alapján
kell folyósítani.
4. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2008. május hó 1. napjától kell alkalmazni. Az utasítás 2008. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
19/2015. (V. 29.) BM rendelete a fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 13.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A központi költségvetésről szóló törvénynek a  Belügyminisztérium fejezetében eredeti előirányzatként
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok, a  költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről
szóló törvényeiben Belügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője által vezetett minisztérium és annak
jogelődjei költségvetési fejezetében megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványai,
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján a költségvetési
év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatok, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. §
(5)  bekezdése szerinti felhasználási szabályait az  1.  melléklet, a  központi kezelésű előirányzatok felhasználási
szabályait a 2. melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § A Belügyi Alapok fejezeti kezelésű előirányzat vonatkozásában e rendelet
a) az Unió általános költségvetésére vonatkozó pénzügyi szabályokról és az  1605/2002 EK, Euratom tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és
tanácsi rendelet;
b) a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és
a  bűnözés elleni küzdelem, valamint a  válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2014. április 16-i 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet;
c) a Menekültügyi, a  Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a  2000/381/EK tanácsi határozat
módosításáról, valamint az  573/2007/EK és az  575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és
a  2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 516/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet;
d) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a  rendőrségi együttműködés,a bűnmegelőzés és a  bűnözés
elleni küzdelem, valamint a  válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és
a  2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 513/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet;
e) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz
létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 515/2014/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 4. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 15/2013. (V. 2.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
148/2019. (IV. 11.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Carmenza Jaramillo Gutiérrez rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Kolumbiai Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. november 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1024/2015. (I. 29.) Korm. határozata az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer működtetésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnökét, hogy 2015. március 1-jéig tekintsen el az  Elektronikus Közúti
Áruforgalom Ellenőrző Rendszer kapcsán előírt kötelezettségek nem teljesítése vagy hibás teljesítése miatti
szankciók (mulasztási bírság, lefoglalás) alkalmazásától;
Felelős: Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy az  adózók mentesüljenek az  Elektronikus
Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer kapcsán előírt kockázati biztosíték megfizetésének kötelezettsége alól
2015. március 1-jéig.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1085/2006. (VIII. 28.) Korm. határozata az „Arany János Közalapítvány a Tudományért” közalapítvány megszüntetéséről.
1. A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959.
évi IV. törvény 74/G. §-ának (9) bekezdésében foglaltak
alapján a Magyar Tudományos Akadémiával mint társalapítóval együtt kezdeményezi az „Arany János Közalapítvány a Tudományért” közalapítvány (a továbbiakban:
Közalapítvány) megszüntetését, mivel a Közalapítvány által ellátott közfeladat más módon, más szervezeti keretek
között hatékonyabban megvalósítható.
2. A Kormány felhatalmazza az oktatási és kulturális
minisztert, hogy a Fővárosi Bíróságnál kérelmezze az alapítók nevében a Közalapítvány megszüntetését, és kérje
annak soron kívüli elbírálását.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány egyetért azzal, hogy a Közalapítvány
megszűnése esetén
a) annak közfeladatait a Magyar Tudományos Akadémia látja el,
b) a pénzügyi kötelezettségek teljesítését követően
megmaradt vagyont a Magyar Tudományos Akadémia a
Közalapítványéhoz hasonló célra fordítja,
c) a megszüntetésről és az a)–b) pontokban foglaltakról, valamint a Közalapítvány vagyonának a Közalapítvány céljához hasonló célra történő felhasználásáról a Magyar Tudományos Akadémia közleményében tájékoztatja
a nyilvánosságot.
4. A Kormány tudomásul veszi, hogy a Közalapítvány
megszüntetésével kapcsolatos kiadások és a vagyonából
esetleg nem teljesíthető kötelezettségek (ideértve a megszüntetés során vagy azt követően feltárt kötelezettségeket
is) rendezését a Magyar Tudományos Akadémia költségvetésének terhére vállalja.
5. Ez a határozat a közzétételével lép hatályba, egyidejűleg az „Arany János Közalapítvány a Tudományért”
közalapítvány létrehozásáról szóló 1072/1997. (VII. 4.)
Korm. határozat, az „Arany János Közalapítvány a Tudományért” közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról
szóló 2338/1997. (X. 30.) Korm. határozat és az
1015/2001. (III. 6.) Korm. határozat, valamint a Kormány
által alapított közalapítványok és alapítvány kormányzati
felelőseiről és egyes feladatokról szóló 1034/2003.
(IV. 24.) Korm. határozat 1. pontjában „az Arany János
Közalapítvány” szövegrész hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök