text:
8/2012. (IX. 11.) PSZÁF rendelete a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmények panaszkezelésére vonatkozó szabályokról.
A foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény 86. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: Panaszkezelés 1. § (1) A foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény (a továbbiakban: szolgáltató) köteles a tagnak a szolgáltató – tagsági
jogviszony létesítését megelőző, vagy a tagsági jogviszony létesítésével, a szolgáltatásnyújtással, valamint a tagsági
jogviszony megszűnésével, illetve azt követően a tagsági jogviszonyt érintő jogvita rendezésével összefüggő –
tevékenységét vagy mulasztását érintő kifogását (a továbbiakban: panasz) teljeskörűen kivizsgálni és megválaszolni.
(2) Amennyiben a panasz kivizsgálásához a szolgáltatónak a tagnál rendelkezésre álló további – így különösen a tag
azonosításához, a panasszal érintett jogviszonnyal kapcsolatos – információra van szüksége, úgy haladéktalanul
felveszi a taggal a kapcsolatot, és beszerzi azokat.
(3) A szolgáltató lehetővé teszi, hogy a tag az írásbeli panasz benyújtásához – a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete
(a továbbiakban: Felügyelet) honlapján közzétett – formanyomtatványt alkalmazhasson. A szolgáltató a honlapján
a tagok számára elérhetővé teszi a formanyomtatványt. A szolgáltató köteles az egyéb formában benyújtott írásbeli
panaszt is befogadni. 2. § (1) Amennyiben a tag az írásbeli panaszát nem a panaszkezelési szabályzatban meghatározott panaszkezeléssel
foglalkozó szervezeti egység címére küldi meg, vagy ha az írásbeli panaszt a szolgáltató valamely ügyfélforgalom
számára nyitva álló helyiségében nem a panaszkezelésre kijelölt ügyintézőnek adja át, úgy a szolgáltató a beérkezést
követően haladéktalanul továbbítja a panaszt a panaszkezeléssel foglalkozó szervezeti egysége részére.
(2) A szolgáltató a valamely ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségében személyesen leadott írásbeli panasz esetén
a tagot tájékoztatja a panaszt a továbbiakban kezelő szervezeti egység elérhetőségéről.
(3) Amennyiben a tag szóbeli panaszát nem a panaszkezelésre kijelölt ügyintézőnél terjeszti elő, a szolgáltató köteles
a tagot tájékoztatni a panaszt a továbbiakban kezelő szervezeti egység elérhetőségéről.
Válaszadási kötelezettség 3. § (1) A szolgáltató a panaszok kivizsgálását követően köteles olyan választ adni, amelyben részletesen kitér a kifogás teljes
körű kivizsgálásának eredményére, a panasz rendezésére vagy megoldására vonatkozó intézkedésre, illetve a panasz
elutasítása esetén az elutasítás indokára. (2) A szolgáltató a panasz kivizsgálásának eredményéről történő tájékoztatást pontos, közérthető és egyértelmű
indokolással látja el, amely indokolás – a panasz tárgyától függően – tartalmazza a vonatkozó pénztári szabályzat
pontos szövegét és hivatkozik a tagnak küldött elszámolásokra, valamennyi, a tagsági jogviszony alatt teljesített
egyéb tájékoztatásra, valamint a panasz elutasítása esetén arra, hogy a panasz és a panaszkezelés álláspontja szerint
a) a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény fogyasztóvédelmi rendelkezései
megsértésének kivizsgálására, vagy b) a tagsági jogviszony létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszűnésével, kapcsolatos jogvita
rendezésére irányult. (3) A tagot tájékoztatni kell arról, hogy
a) a (2) bekezdés a) pontja esetében a fogyasztóvédelmi eljárás a Felügyeletnél kezdeményezhető az I. melléklet
IV. pont a) pontjában meghatározott elérhetőségen, b) a (2) bekezdés b) pontja esetében a tag döntése alapján az I. melléklet IV. pont b) pontjában meghatározott
elérhetőségen a Pénzügyi Békéltető Testülethez vagy a polgári perrendtartás szabályai szerint bírósághoz
fordulhat. (4) Amennyiben a szolgáltató álláspontja szerint a panasz a (2) bekezdésnek mind az a), mind a b) pontját érinti, akkor
a tagot tájékoztatni kell arról, hogy a panaszban foglaltak mely része tartozik a (2) bekezdés a) pontja, illetve
a (2) bekezdés b) pontja körébe, és ennek megfelelően mely panaszrésszel melyik hatósághoz vagy szervhez fordulhat.
(5) A szolgáltató a (3)–(4) bekezdésben foglalt tájékoztatást figyelemfelhívásra alkalmas módon teszi meg.
(6) A szolgáltató válaszát oly módon küldi meg a tag részére, amely alkalmas annak igazolására, hogy a szolgáltató
a küldeményt kinek a részére küldte meg, emellett kétséget kizáróan igazolja a küldemény elküldésének tényét és
időpontját is. Jegyzőkönyv 4. § (1) A szolgáltató a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Fnyt.)
28/A. § (5)–(6) bekezdése szerinti jegyzőkönyvet az 1. mellékletnek megfelelően rögzíti.
(2) A szolgáltató az Fnyt. 28/A. § (5)–(6) bekezdése szerinti jegyzőkönyvet a 3. § (6) bekezdésében meghatározott módon
küldi meg a tag részére. Nyilvántartás 5. § (1) A szolgáltató az Fnyt. 28/A. § (11) bekezdése szerinti nyilvántartását úgy köteles kialakítani, hogy abból a válaszadási
határidő egyértelműen megállapítható legyen. (2) A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a szolgáltató
a) a panaszokat azok témája szerint csoportosíthassa; b) a panasz okát képező tényeket és eseményeket feltárhassa és azonosíthassa;
c) megvizsgálhassa, hogy a b) pontban rögzített tények és események hatással lehetnek-e más eljárásra vagy
termékre, szolgáltatásra; d) eljárást kezdeményezhessen a feltárt, b) pontban rögzített tények és események korrekciójára;
e) összefoglalhassa az ismétlődő vagy rendszerszintű problémákat, a jogi kockázatokat.
Panaszkezelési szabályzat 6. § (1) A panaszkezelési szabályzatot az 1. mellékletben foglalt szerkezeti, formai követelményeknek megfelelően, legalább
az 1. mellékletben szereplő tartalmi elemekkel kell elkészíteni.
(2) A szolgáltató a panaszkezelési szabályzatát jól láthatóan, figyelemfelhívásra alkalmas módon teszi közzé.
Tájékoztatás a panaszkezelést megelőzően és annak folyamán 7. § (1) A szolgáltató köteles a tag részére a panaszkezeléssel összefüggésben az e rendeletben foglaltak szerint tájékoztatást
adni, ennek során egyszerű nyelvezetet használni és kerülni a jogi szakkifejezések indokolatlan használatát.
(2) Szóbeli panasz esetén – ha a panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges vagy az nem vezet eredményre –
a szolgáltató köteles a taggal közölni a panasz azonosítására szolgáló adatokat.
Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2010. CLVI. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya között a Magyar Köztársaság, illetve a Moldovai Köztársaság területén jogellenesen tartózkodó személyek átadásáról és átvételéről szóló, Budapesten, 1997. június 4-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 2000. XXIV. törvény hatályon kívül helyezéséről.
1. § Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya között a Magyar Köztársaság,
illetve a Moldovai Köztársaság területén jogellenesen tartózkodó személyek átadásáról és átvételéről szóló,
Budapesten, 1997. június 4-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 2000. évi XXIV. törvény.
2. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1. § a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya között az Európai Közösség és a Moldovai
Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, 2007. október 10-én,
Brüsszelben aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló, 2010. február 19-én, Budapesten aláírt Jegyzőkönyv
hatálybalépésének napján lép hatályba. (3) Az 1. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar
Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg. (4) E törvény az 1. § hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1458/2015. (VII. 7.) Korm. határozata a Baksay Sándor Református Gimnázium és Általános Iskola felújításához, bővítéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  kunszentmiklósi Baksay Sándor Református Gimnázium
és Általános Iskola felújítása, bővítése érdekében gondoskodjon további 100,0  millió forint forrás biztosításáról
a 2015. évi központi költségvetés terhére a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ
számára a Miniszterelnökség fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. július 31. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1784/2015. (X. 30.) Korm. határozata az új gyorsforgalmi útkategória, a „gyorsút” bevezetéséről és alkalmazásának lehetőségeiről.
A Kormány
egyetért az  új gyorsforgalmi útkategória („gyorsút”) bevezetésének szükségességével a  kitűzött közúthálózat-fejlesztési célok
elérésének érdekében, és – a műszaki tartalmak projektenkénti felülvizsgálata után – a következőket rendeli el:
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az érintett miniszterek bevonásával az új gyorsforgalmi
útkategóriára vonatkozó jogszabályi és műszaki szabályozási környezet kialakításáról, amely során vegye
figyelembe, hogy
a) vadvédelmi kerítés megépítése az új gyorsforgalmi útkategória mentén is szükséges,
b) az új gyorsút építése esetén a szintbeli kereszteződések között a legkisebb távolság 15 km lehet,
c) a szintbeli kereszteződések kialakítása során a  forgalmi jellemzők, sajátosságok figyelembevételével
a jelzőlámpás szabályozás az elsődleges, továbbá
d) a terveket úgy kell kialakítani, hogy a gyorsút magasabb gyorsforgalmi kategóriára (autóút, autópálya) való
fejlesztésének a lehetősége biztosított legyen;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: azonnal
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) vizsgálja meg a megyeszékhelyek, egyéb megyei jogú városok, vagyis a Modern Városok Programban érintett
települések, valamint az  országhatárok 2×2 forgalmi sávos gyorsforgalmi úttal történő elérését szolgáló
beruházások, valamint a térségi jelentőségű útfejlesztések során, mely esetekben alkalmazható az új úttípus,
továbbá
b) a kiválasztott projektek esetében az előkészítést a jogszabályi és műszaki szabályozási környezet módosítása
után haladéktalanul kezdje meg a  rendelkezésre álló központi költségvetési és – az  elszámolhatósági
szempontok figyelembevételével – az európai uniós források terhére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a jogszabályi és műszaki szabályozási környezet módosulását követően
az új gyorsforgalmi útkategóriának megfelelő, meglévő úthálózati elemek átsorolását végezze el.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1217/2013. (IV. 18.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti európai uniós programok lebonyolítását támogató intézményrendszer koncepcionális kérdéseiről.
A Kormány megerősíti korábbi döntését arról, hogy a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználását központi
koordinációval működő decentralizált intézményrendszernek kell támogatnia, amelyben hatékony központi koordináció mellett
érvényesül az ágazati szakpolitikákért felelős tárcák tervező és irányító szerepe, és ennek érdekében
1. döntött arról, hogy a  2014–2020 közötti operatív programok irányító hatósági funkcióit a  jelenleg működő,
a 2007–2013 közötti operatív programokhoz kapcsolódó irányító hatóságoknak kell ellátniuk, oly módon, hogy az
irányító hatóságok 2014. január 1. napjával az ágazati szakpolitikákért felelős miniszterek irányítása alá kerülnek, ezért
felkéri az érintett minisztereket, hogy az ennek előkészítéséhez szükséges lépéseket tegyék meg;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, nemzeti fejlesztési miniszter, emberi erőforrások minisztere,
vidékfejlesztési miniszter, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár, az 1600/2012. (XII. 17.)
Korm. határozat 1. melléklete szerinti felelősségi rend szerint;
határidő: 2014. január 1.
 2. felkéri a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a nemzetgazdasági minisztert, hogy koordinálják a 2014–2020
közötti operatív programok irányító hatóságainak kialakításával, illetve az ágazati szakpolitikáért felelős tárcákhoz
történő áthelyezésével összefüggő feladatok végrehajtását, ennek keretében készítsenek a  konkrét lépéseket
azonosító részletes ütemtervet és az azok egységes végrehajtását biztosító módszertani útmutatót az érintett
miniszterek számára, és azt terjesszék a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság elé;
Felelős: a Miniszterelnökséget vezető államtitkár, nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2013. május 31.
3. döntött arról, hogy a  2014–2020 közötti programok lebonyolítását támogató intézményrendszer központi
koordinációs funkcióit a  jelenleg működő intézményrendszer bázisán, a  Miniszterelnökség irányítása alá helyezve
kell biztosítani, és felkéri a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az ehhez
szükséges lépéseket tegye meg;
Felelős: a Miniszterelnökséget vezető államtitkár, nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: 2013. április 30.
4. felkéri a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a 3. pont végrehajtását követően haladéktalanul kezdje meg
a 2014–2020-as időszakra vonatkozó egységes eljárásrendek és működési szabályok kidolgozását,
a) és azok irányelveit terjessze a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság elé;
Felelős: a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: 2013. május 31.
b) az eljárásrendeket terjessze a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság elé;
Felelős: a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: 2013. augusztus 31.
5. felkéri a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter és a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár bevonásával vizsgálja meg a 2014–2020 közötti programok lebonyolítását támogató intézményrendszer
EU-s forrásokból történő finanszírozásának lehetőségeit, különös tekintettel az új intézményrendszernek
a  2013.  december  31-ig terjedő időszakban történő finanszírozására, és a  vizsgálat eredményéről tájékoztassa
a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottságot;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, nemzetgazdasági miniszter, Miniszterelnökséget vezető
államtitkár
határidő: 2013. április 30.
 6. felkéri a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy készítsenek előterjesztést
a  2014–2020 közötti programok lebonyolítását támogató intézményrendszer még nyitott, aktuális kérdéseiről,
különös tekintettel a közreműködői szervezetrendszer struktúrájára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: 2013. június 30.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
273/2016. (VIII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Nagy Gabriella Györgyit 2016. augusztus 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. augusztus 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1162/2014. (III. 25.) Korm. határozata a Digitális Nemzet Fejlesztési Programról.
A Kormány
 1. elismerve az  informatika és a digitális eszközök széles körű, tudatos használatából eredő társadalmi, gazdasági és
nemzetpolitikai előnyöket, valamint felhasználva az ezen a területen végrehajtott korábbi programok tapasztalatait,
jóváhagyja az  infokommunikációs szolgáltatások és eszközök hozzáférhetőségének további elterjedését célzó
Digitális Nemzet Fejlesztési Programot,
2. a Digitális Nemzet Fejlesztési Program végrehajtása érdekében egyetért azzal, hogy
a) 2018-ra Magyarország teljes területén biztosítani szükséges a 30 Mbps sávszélességű internetelérést, az ezen
célkitűzés teljesítése érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a részletes projektterv kidolgozására
és a  nemzetgazdasági miniszterrel együttesen a  megvalósításhoz szükséges források biztosítására
a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program keretei között, valamint piaci források bevonásával,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. július 1.
b) a  Salgótarján és térségében élők részére 2015-ig gondoskodni szükséges informatikai eszközök és az  azok
használatára vonatkozó képzés rászorultságon alapuló pályázati úton történő biztosításáról, ennek teljesítése
érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a részletes projektterv és pályázati feltételek kidolgozására
és a  nemzetgazdasági miniszterrel együttesen a  megvalósításhoz szükséges források biztosítására
a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program és az Emberi Erőforrás Operatív Program keretei között,
valamint piaci források bevonásával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. július 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2072/2017. (XII. 28.) Korm. határozata az áldozatsegítés hatékonyabb megvalósításáról.
A Kormány
 1. elkötelezett az  áldozati jogok szélesebb körű érvényesülése mellett és egyetért azzal, hogy az  áldozatsegítés
hatékonyabb megvalósítása, elősegítése érdekében Áldozatsegítő Központok jöjjenek létre;
 2. felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával tegyen javaslatot az  áldozatsegítés
hatékonyabb megvalósításával, különösen az  Áldozatsegítő Központok országos hálózata létrehozásával
kapcsolatban szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: igazságügyi miniszter, Miniszterelnökséget vezető miniszter, emberi erőforrások minisztere,
belügyminiszter, nemzetgazdasági miniszter, Miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2018. május 31.
 3. felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy tegyen javaslatot a  bűncselekmények áldozatai megsegítése érdekében
a  fokozott társadalmi felelősségvállalás – ezen belül kiemelten a  bűnelkövetők anyagi tehervállalása –
intézményesített kereteinek bővítésére, az ahhoz szükséges intézkedések meghozatalára.
Felelős: igazságügyi miniszter, belügyminiszter, nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1793/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Szíriában megvalósítandó magyar–lengyel közös humanitárius projekt pénzügyi forrásának biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország a  migrációs válság helyben történő kezelése, valamint a  szíriai válság
következményeként árván maradt gyerekek támogatása érdekében – a  magyar–lengyel szolidaritás jegyében, és
a Hungary Helps Program keretében – humanitárius segítségnyújtási tevékenységet hajtson végre Szíriában;
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti tevékenységgel kapcsolatos
kormányzati feladatok összehangolásáról, teljes körű előkészítéséről és koordinálásáról, valamint megvalósításáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos, a végső határidő 2019. december 31.
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával – a  Szíriában megvalósuló
magyar–lengyel humanitárius projekt finanszírozása érdekében gondoskodjon a  2019. évben 212 714 803 forint
rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzetközi fejlesztési
együttműködés és humanitárius segélyezés alcím, 1. Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés jogcímcsoporton.
Felelős: pénzügyminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. január 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2019. (IV. 5.) MNB rendelete az „Eötvös Loránd” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Eötvös Loránd halálának 100. évfordulója alkalmából – „Eötvös Loránd” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2019. április 8. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 30,8 gramm, átmérője 38,61 mm, széle finomrecés,
a recéken a kétszer ismétlődő „SZABADON SZOLGÁL A SZELLEM ” szélfelirattal.
(2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben az  Eötvös Collegium épülete Ménesi út felőli részletének ábrázolása
látható. Az  emlékérme jobb oldali szélén, körvonallal határolt félköriratban az  „EÖTVÖS COLLEGIUM” felirat
olvasható. Az épületábrázolás alatti három sorban, középre rendezve a „MAGYARORSZÁG” felirat, a „2000” értékjelzés
és a „FORINT” felirat, az értékjelzéstől balra a „BP.” verdejel, jobbra a „2019” verési évszám olvasható. A verdejelben
legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került
elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben Eötvös Loránd mellképének ábrázolása látható, háttérben – Eötvös
Loránd kézírásával – a  gravitációs vonzás térbeli változásának 4 jellemző mennyiségét leíró képletsorral.
Az  emlékérme szélén, bal oldalon, körvonallal határolt félköriratban az  „EÖTVÖS LORÁND 1848–1919” felirat
olvasható, jobb oldalon Szanyi Borbála tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2019. április 8-án lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
1208/2011. (VI. 28.) Korm. határozata a Semmelweis Tervben meghatározott egészségügyi struktúra-átalakítással járó feladatokról, a kiemelt feladatok végrehajtásához szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány az egészségügyi ellátórendszer működőképességének fenntarthatósága, a lakosság egészségi állapotának
javítása érdekében:
1.1 egyetért azzal, hogy az egészségügyi ellátórendszer átalakítása megközelítőleg 1–1,6 millió lakos ellátásáért felelős
térségi egységekre épülő állami egészségszervezési intézményrendszer kiépítésével, valamint a népegészségügyi
intézményrendszer átalakításával történjen;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. november 30.
1.2. egyetért azzal, hogy az egészségügyi emberi erőforrásokkal kapcsolatos válsághelyzet megoldása érdekében a Széll
Kálmán Tervnek a gyógyszerkassza és a táppénz területén tervezett megtakarítás céljaitól független, azokat nem
érintő – kifejezetten az egészségügyi rendszer átalakításából származó hatékonyságjavulás eredményeként
felszabaduló – forrásokat az egészségügy hiányterületeire, különösképpen az egészségügyi dolgozók jövedelmének
növelésére kell visszaforgatni;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos
1.3. egyetért azzal, hogy az állami egészségszervezési rendszer bevezetése, az egészségügyi ellátó struktúra átalakítása az
Új Széchenyi Tervben rendelkezésre álló forrásoknak a Semmelweis Tervben ütemezett, hatékonyabb
felhasználásával valósuljon meg;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos
1.4. egyetért azzal, hogy a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet
a) szervezeti egységeiként működő Állami Egészségszervezési Központ, továbbá térségi egészségszervezési
központok jöjjenek létre az egészségügyi intézmények funkcionális együttműködési formáinak (szakmai
kapcsolatok, háttérszolgáltatások, közös beszerzések) kialakítása és a területi egészségszervezési feladatok
ellátása céljából, amelyek a megyei kormányhivatalokkal stratégiai együttműködésben tevékenykednek,
b) szervezeti egységeként működő Állami Egészségszervezési Központ az állami egészségügyi intézmények
tekintetében az a) pontban foglaltak mellett – a honvédelemért felelős miniszter felügyelete alatt álló
Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ kivételével – fenntartói és intézményfelügyeleti feladatokat is
ellásson;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. november 30.
1.5. elrendeli koncepció kidolgozását a betegút-szervezés szervezeti modelljeire, a költségvetési lehetőségeket
figyelembe vevő betegút-szervezési tevékenység ösztönzésének lehetséges technikáira, az érdekeltségi rendszer
kialakítására, a betegút-szervezés, valamint az egészségügyi ellátó intézmények együttműködéséből származó
hatékonyságjavító funkciók támogatására;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: folyamatos, a teljes rendszer kialakítására 2012. június 30.
1.6. egyetért a teljesítményfinanszírozási rendszerek karbantartása, fejlesztése érdekében finanszírozási módszertani
központ kialakításával a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet keretében,
és elrendeli koncepció készítését a közfinanszírozott egészségügyi szolgáltatók finanszírozási rendszerének
fejlesztésére, átalakítására;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a módszertani központ kialakítására 2011. december 31.
a koncepció bevezetésére 2012. június 30.
1.7. egyetért a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában álló fekvőbeteg-ellátó egészségügyi intézmények állami tulajdonba
vételével;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a fővárosi fekvőbeteg-ellátó intézmények átvételének kezdeményezése azonnal
az átvételi folyamat megvalósítása 6-9 hónap
1.8. egyetért azzal, hogy a főváros és a vonzáskörzete egészségügyi ellátásának tervezett átalakításához szükséges fedezet
biztosítása érdekében a költségvetési lehetőségek függvényében a korábban egészségügyi célt szolgáló, valamint
a tervezett átalakítások során felszabaduló egészségügyi ingatlanok hasznosításából, esetleges értékesítéséből
származó bevétel – az állami vagyongazdálkodásra vonatkozó jogszabályok keretei között – kizárólagosan
egészségügyi beruházási célú forrásként felhasználható legyen, melynek törvényi feltételeit a nemzeti erőforrás
miniszter, a nemzetgazdasági miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter együttes egyetértésével kell megteremteni;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2012. évi költségvetési törvény előkészítése során, azt követően folyamatosan
1.9. elrendeli a főváros és vonzáskörzete egészségügyi ellátásának átalakítására szolgáló koncepcióval összhangban
a) három budapesti sürgősségi centrum kialakítását megalapozó megvalósíthatósági tanulmány kidolgozását
a fővárosi és Pest megyei önkormányzatok tulajdonában álló intézmények, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium
irányítása alá tartozó fővárosi fekvőbeteg-ellátó egészségügyi intézmények, továbbá az egyházi tulajdonban álló
fővárosi egészségügyi intézmények, illetve – speciális, valamint a rendvédelmi ágazatot érintő egészségügyi
feladatainak a figyelembevételével – a honvédelemért felelős miniszter felügyelete alatt álló Honvédkórház –
Állami Egészségügyi Központ egységes sürgősségi, illetve tervezett ellátást végző hálózatba történő
integrálására, koncentrációjára, funkcionális átalakítására;
b) az új Országos Pszichiátriai és Addiktológiai Intézet megvalósíthatósági tanulmányának elkészítését, figyelemmel
a magas biztonságú és elmemegfigyelő részleg kialakítására, egységben, de önálló intézményként az Igazságügyi
Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet (Budapest), a Büntetés-végrehajtás Központi Kórház (Tököl), valamint
a Szegedi Fegyház és Börtön Krónikus Utókezelő Részleg (Nagyfa) modernizálásával, közös telephelyre
integrálásával;
c) a sportegészségügyi ellátórendszer újjászervezési koncepciójának kidolgozását, különös tekintettel a londoni
olimpiára való felkészülésre;
Felelős: az a)–c) feladatok tekintetében: nemzeti erőforrás miniszter
a b) feladat tekintetében: belügyminiszter
az a) feladat tekintetében: közigazgatási és igazságügyi miniszter, valamint
 honvédelmi miniszter
Határidő: az a) és b) feladat tekintetében: 2011. december 31.
a c) feladat tekintetében: londoni felkészüléssel kapcsolatos intézkedések
azonnal, sportegészségügyi koncepció kidolgozása és egyes lépések bevezetése
 folyamatosan
1.10. egyetért az Országos Betegjogi és Dokumentációs Központ – központi hivatalként történő – létrehozásával az
egykapus betegjogvédelem kialakítása, az egészségügyi műhibák és a megszűnt egészségügyi intézmények
betegdokumentációjának kezelése érdekében;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. december 31.
1.11. elrendeli az egészségügyi dolgozók humánerőforrás helyzetének – különös tekintettel az egészségügyi dolgozók
normatív, teljesítmény- és speciális elemeken alapuló jövedelmezésére, a munkakörülményekre, a képzési és az
életkörülményekre – áttekintését, és a vizsgálat eredményeképpen koncepció kidolgozását az egészségügyi dolgozók
egységes életpályacsoportjaira vonatkozó humánerőforrás stratégiák megalapozására, a költségvetési források
figyelembevételével;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2011. szeptember 30.
1.12. elrendeli a népegészségügyi szűrési programok áttekintését és kiterjesztését a költségvetési források
figyelembevételével, a működő szűrőprogramok hatékonyságának felülvizsgálatát;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. december 31.
1.13. egyetért az egységes egészségügyi ágazati informatikai fejlesztésekkel, nemzeti egészségügyi informatikai (e-Health)
rendszer projektjeinek és programjainak megvalósításával, összhangban az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó
személyes adatok kezelésére és védelmére vonatkozó rendelkezésekkel.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: folyamatos 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2012. (I. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva S. M. R. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2; fax:
06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2012. január 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért Ön azzal, hogy Magyarországon alakuljon Állatvédelmi Rendőrség,mely a hivatalos rendfenntartó szervekkel
azonos hatáskörrel rendelkezzen és járhasson el állatvédelmi esetekben?”
Az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. §
(3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került meghatározásra az aláírásgyűjtés célja, azaz
hogy az indítványozó országos népszavazáshoz vagy országos népi kezdeményezéshez kíván aláírást gyűjteni.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését,
ha az nem felel meg a Ve.-ben foglalt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és 10. § e) pontján, a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésein, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1040/2017. (II. 2.) Korm. határozata a Debrecen megyei jogú város területén található földrészlet beruházási célterületté nyilvánításáról és a Debreceni Agrár-innovációs Ipari Park fejlesztéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel
ipari-innovációs fejlesztési terület kialakítása céljából beruházási célterületté nyilvánítja a  Debrecen megyei
jogú város területén található, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 0204/37 helyrajzi számú földrészletet, valamint
az e földrészletből telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon a Debrecen
0204/5, 0204/35, 0204/36 és 0204/37 helyrajzi számú területek infrastruktúrájának fejlesztéséről – a  Debreceni
Egyetem innovációs, kutatás-fejlesztési projektjeinek megvalósítását lehetővé tevő – ipari-innovációs fejlesztési
terület kialakítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a Debreceni Egyetemmel a fejlesztés alapvető feltételeiről szóló megállapodás megkötése:
2017. július 31.
 a fejlesztés megvalósítása az igényekhez illesztve: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2010. (III. 11.) OKM rendelete a helyi önkormányzatok által fenntartott múzeumok 2010. szakmai támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 5. számú mellékletének 6. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a) pontja szerinti feladatkörében eljáró pénzügyminiszter, és az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló
132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontja szerinti feladatkörében eljáró önkormányzati miniszter véleményének
kikérésével – a következőket rendelem el:
1. § (1) Szakmai támogatásban (a továb biak ban: támogatás) az a helyi önkormányzat (a továb biak ban: kérelmező)
részesülhet, amely működési engedéllyel rendelkező muzeális intézményt (múzeumot) (a továb biak ban együtt:
kedvezményezett) tart fenn. A támogatás utólagos elszámolás melletti előfinanszírozott, egy összegben folyósított,
nem visszatérítendő támogatás.
(2) A támogatásra fordítható összeg a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény
5. számú mellékletének 6. pontjában meghatározott összeg 32%-a.
2. § A támogatás az alábbi feladatokra kérelmezhető:
a) nagyszabású – 10 millió forintnál nagyobb forrásigényű – állandó kiállítás előkészítésére, létrehozására, teljes
körű felújítására, illetve korszerűsítésére, beleértve a kisebbségi kultúra értékeit bemutató kiállításrész
kialakítását, valamint a kiállításhoz kapcsolódó több idegen nyelven előállított katalógusok, illetve kiállítási
vezetők, ismertetők megjelentetését;
b) oktatási célú közösségi terek kialakítására Budapesten és Pest megyében működő múzeumok számára; vagy
c) „A felemelő század – nemzeti romantika és polgári felemelkedés a XIX. századi Magyarországon” témában
a tájházakban, irodalmi emlékházakban és a műszaki örökséget őrző muzeális intézményekben meg valósuló
kiállításokhoz szorosan kapcsolódó felújítási, korszerűsítési munkákra.
3. § (1) A támogatás feltétele a teljes fejlesztési költség 10%-ának megfelelő saját forrás biztosítása, továbbá az, hogy
a kérelmező vállalja a támogatott fejlesztés keretében létrehozott kapacitásoknak, szolgáltatásoknak a fejlesztés
befejezését követő legalább 5 évig történő fenntartását.
(2) Nem nyújtható támogatás olyan kérelmező részére, amely
a) a támogatott tevékenységhez szükséges jogerős hatósági engedélyekkel nem rendelkezik,
b) az (1) bekezdésben meghatározott mértékű saját forrás nem áll rendelkezésére, továbbá azt nem igazolja, vagy
arról nem nyilatkozik a 4. § (5) bekezdés l) pontja szerinti módon,
c) a támogatási döntés tartalmát érdemben befolyásoló valótlan, hamis vagy megtévesztő adatot szolgáltatott,
vagy ilyen nyilatkozatot tett,
d) adósságrendezési eljárás alatt áll,
e) esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozása van, az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program, a Halászati
Operatív Program, az Európai Unió által nyújtott agrárpiaci támogatások, az Európai Unió által nyújtott közvetlen
termelői támogatások, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény eljárási szabályai alapján biztosított költségvetésből nyújtott támogatások kivételével,
f) az e rendeletben a támogatási szerződés megkötésének feltételeként meghatározott nyilatkozatokat nem teszi
meg, dokumentumokat nem nyújtja be, vagy a megtett nyilatkozatát visszavonja,
g) nem felel meg az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 15. §-ában
meghatározott rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményének,
h) a 2. §-ban meghatározott és az általa vállalt feladatokra támogatást nyert el az Új Magyarország Fejlesztési Terv
regionális operatív programjai, vagy az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében,
i) az e rendelet kihirdetését megelőző 5 évben az államháztartás bármely alrendszeréből folyósított támogatást
a támogatási szerződésben vagy a támogatói okiratban megjelölt céltól részben vagy egészben eltérő célra
használta fel, vagy azzal nem számolt el, vagy
j) nem tett eleget a mindenkori zárszámadás keretében történő elszámolási kötelezettségének.
4. § (1) A kérelmező a támogatásra vonatkozó kérelmét a Mellékletben szereplő nyomtatványon 2010. április 20-ig nyújthatja
be a kultúráért felelős miniszterhez (a továb biak ban: miniszter) a Magyar Államkincstár (a továb biak ban: Kincstár)
ille té kes regionális igazgatósága (a továb biak ban: Igazgatóság) útján, 1 eredeti és 1 hitelesített másolati példányban.
(2) A 2. § a) pont alapján benyújtott kérelemhez csatolni kell a következő, hitelesített mellékleteket:
a) a tervezett fejlesztés várható eredményeit (közösségi, közművelődési és gazdasági hatásokat bemutató
hatástanulmányt, marketingtervet),
b) feladatokra és költségnemekre lebontott részletes költségvetést a saját forrás feltüntetésével, valamint
a pénzügyi ütemezést, beleértve a működtetés költségeit is,
c) a kiállítás véglegesített és elfogadott szakmai forgatókönyvét,
d) a kiállítás látványtervét,
e) a kiállítást a látogatók számára tudományos-ismeretterjesztő formában bemutató kiállítási vezető kéziratát,
f) a kiállítás múzeumpedagógiai foglalkoztató füzetének tartalmi és módszertani összefoglaló vázlatát legalább
3 oldal terjedelemben,
g) a kiállítás műtárgyvédelmi szakvéleményét,
h) építésügyi hatósági engedélyhez kötött tevékenységek esetén a jogerős építési engedélyt,
i) műemlék épület esetén a kulturális örökségvédelmi hatóság engedélyét, amennyiben a munkálatok jellege
alapján jogszabály ezt előírja, és
j) a kedvezményezett biztonságvédelmi helyzetének leírását a kiállítóterekre és raktárakra vonatkozóan.
(3) A 2. § b) pont alapján benyújtott kérelemhez az (1) bekezdés a), b), h) és i) pontjában foglaltakat és a foglalkoztató tér
múzeumpedagógiai hasznosításának részletes tartalmi és módszertani összefoglalását kell hitelesített mellékletként
csatolni.
(4) A 2. § c) pontja alapján benyújtott kérelemhez csak az (1) bekezdés a)–f) és h)–j) pontjában szereplő hitelesített
mellékleteket kell csatolni.
(5) A kérelemhez csatolni kell továbbá a támogatást kérelmező hitelesített, írásbeli nyilatkozatát
a) a kérelemben foglalt adatok, információk és dokumentumok teljeskörűségéről, valódiságáról és hitelességéről,
valamint arról, hogy az adott tárgyban támogatási igényt korábban, illetve egyidejűleg mikor és hol nyújtott be,
b) arról, hogy nem áll adósságrendezési eljárás alatt, rendelkezik-e lejárt esedékességű, meg nem fizetett
köztartozással,
c) annak tudomásul vételéről, hogy lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozás esetén a köztartozás
megfizetéséig a támogatás nem illeti meg, az esedékes támogatás folyósítása az Áht. 13/A. § (6) bekezdése szerint
visszatartásra kerül,
d) ahhoz történő hozzájárulásáról, hogy
da) adószámát a miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter és a Kincstár felhasználja a lejárt
köztartozások teljesítése, a köztartozás bekövetkezése tényének és összegének megismeréséhez, és
db) a Kincstár által működtetett monitoring rendszerben nyilvántartott igénylői, kedvezményezetti
adataihoz – azok konstrukciós forrásainak költségvetésbeli elhelyezkedésétől függetlenül –
a jogszabályban meghatározott jogosultak, valamint a miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős
miniszter, az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, a Pénzügyminisztérium és a csekély
összegű támogatások nyilvántartásában érintett szervek hozzáférjenek,
e) arról, hogy megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok Áht. 15. §-ában megfogalmazott követelményeinek,
valamint az Áht. 15. § (11) bekezdése szerint vizsgálandó jogi személy adatait rendelkezésre bocsátja,
f) arról, hogy a támogatási kérelem szabályszerűségének és a költségvetésből nyújtott támogatás rendeltetésszerű
felhasználásának jogszabályban meghatározott szervek által történő ellenőrzéséhez hozzájárul,
g) bejelentési kötelezettség teljesítésének vállalásáról arra nézve, ha a 9. § a), b), c) vagy e) pontjában meghatározott
bármely körülmény bekövetkezik, a támogatott tevékenység összköltsége a tervezetthez képest csökken,
a kedvezményezett adólevonási jogosultságában, valamint a saját vagy a kedvezményezett más adataiban, vagy
a költségvetésből nyújtott támogatás egyéb – az e rendeletben vagy a támogatási szerződésben
rögzített – feltételeiben változás következik be, a kérelmező a tudomására jutástól számított 5 munkanapon belül
köteles azt írásban bejelenteni a miniszternek,
h) arról, hogy az Áht. 64/B. § (1) bekezdése szerinti esetekben a miniszter által megállapított jogosulatlanul igénybe
vett támogatás összegét és annak kamatait az Áht.-ben foglaltak szerint visszafizeti,
i) arról, hogy az Áht. 64/B. § (1) bekezdése szerinti esetekben a miniszter által megállapított jogosulatlanul igénybe
vett támogatás összegét és annak kamatait az Áht.-ben foglaltak szerint visszafizeti,
j) annak tudomásul vételéről, hogy amennyiben a kedvezményezett a támogatás felhasználása során a fizetendő
általános forgalmi adóból rá áthárított vagy az általa megállapított adót levonta, vagy a keletkező adóterhet
másra áthárította, a levonásba helyezett, illetve áthárított adó összegét a támogatásból nem számolhatja el,
továbbá mellékeli a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy a kedvezményezett a támogatás célja
tekintetében adólevonási joggal rendelkezik-e,
k) annak tudomásul vételéről, hogy a költségvetésből nyújtott támogatás kedvezményezettjének megnevezése,
célja, összege, a támogatott tevékenység meg valósítási helye nyilvánosságra hozható, továbbá mellékeli
a kedvezményezett e tárgyú tudomásulvételi nyilatkozatát,
l) a képviselő-testületi határozatot, vagy a képviselő-testület költségvetési rendeletbe foglalt – a tartalék feletti
rendelkezési jogot átruházó – felhatalmazása alapján a polgármester nyilatkozatát a saját forrás biztosításáról,
m) a hozzájárulásáról, hogy az Áht. 18/C. § (14) bekezdésében meghatározott adatait az Áht. 18/C. § (12) és
(13) bekezdésében felsorolt szervek az Áht. 13/A. § (5)–(8) bekezdésében, valamint az Áht. 18/C. § (12) és
(13) bekezdésében foglaltak szerint felhasználhatják,
n) arról, hogy a 2. §-ban meghatározott és az általa vállalt feladatokra nem nyert el támogatást az Új Magyarország
Fejlesztési Terv regionális operatív programjai keretében, valamint az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program
keretében,
o) arról, hogy a támogatott fejlesztés keretében létrehozott kapacitásokat, szolgáltatásokat a fejlesztés befejezését
köve tően legalább 5 évig fenntartja,
p) a 3. § (2) bekezdés i) pontjában foglaltak vizsgálatához való hozzájárulásáról és
q) arról, hogy támogatás elnyerése esetén a pénzforgalom lebonyolításáról szóló 18/2009. (VIII. 6.) MNB rendelet
34. §-a szerinti felhatalmazó levelet ad a Kincstár részére az Áht. 64/D. § (11) bekezdése szerinti beszedési
megbízás benyújtására.
(6) A nyilatkozatokat egy okiratba foglalva szükséges a kérelemhez csatolni, amely nem lehet a támogatási kérelem
benyújtásának napjától számított 30 napnál régebbi.
5. § (1) Az Igazgatóság az Áht. szerinti vizsgálat során a nem megfelelő, hiányos kérelem esetében legfeljebb 5 munkanapos
határidő kitűzésével szólítja fel hiánypótlásra a támogatás kérelmezőjét. A vizsgálat lezárását köve tően a formailag
megfelelő kérelmek eredeti példányát legkésőbb 2010. május 5-ig az Igazgatóság a véleményével együtt továbbítja
a miniszternek, akit egyúttal tájékoztat arról is, hogy mely pályázatokat nem továbbította részére.
(2) A támogatásról a miniszter – a 4. § alapján benyújtott szakmai mellékleteket, így különösen a forgatókönyvet,
látványtervet és a költségvetést mérlegelve – 2010. június 20-ig dönt, és a döntést legkésőbb 2010. június 30-ig
közzéteszi az általa vezetett minisztérium honlapján.
(3) A támogatási szerződést a miniszter és a nyertes kérelmezők legkésőbb 2010. július 31-ig kötik meg. E határidőnek
a kérelmező érdekkörében felmerült okból történő elmulasztása jogvesztő.
6. § (1) A miniszter jogosult a támogatási szerződésben kikötni a felmondása, a tőle történő elállás esetén visszafizetendő
költségvetésből nyújtott támogatás visszafizetésének biztosítékait.
(2) A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetésének biztosítéka lehet a kérelmező valamennyi – jogszabály
alapján beszedési megbízással megterhelhető – fizetési számlájára vonatkozó, a miniszter javára szóló beszedési
megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozata pénzügyi fedezethiány miatt nem teljesíthető fizetési
megbízás esetére a követelés legalább 35 napra való sorba állítására vonatkozó rendelkezéssel együtt, vagy bármely
olyan eszköz – így különösen zálogjog kikötése, bankgarancia, óvadék –, amely biztosítja, hogy a miniszter
a költségvetésből nyújtott támogatás visszafizetésére vonatkozó igényét maradéktalanul, a lehető legrövidebb időn
belül eredményesen tudja érvényesíteni.
(3) Ha a támogatott tevékenység beruházás, a beruházással létrehozott vagyonra nézve – amennyiben az a kérelmező
tulajdonába vagy vagyonkezelésébe kerül – a miniszter jogosult a támogatási szerződésben meghatározni azt
az időpontot, ameddig az csak a miniszter elő ze tes jóváhagyásával és a foglalkoztatási, illetve a szolgáltatási és
az egyéb kötelezettségek átvállalásával, átruházásával idegeníthető el, adható bérbe vagy más használatába, vagy
terhelhető meg. A miniszter a jóváhagyás feltételeként kikötheti, hogy a kötelezettségek átvállalásának biztosítása
érdekében a beruházással létrehozott vagyon elidegenítése esetén az új tulajdonos a kérelmező helyébe – részleges
elidegenítés esetén a kérelmező mellé –, bérbe vagy más módon történő használatba adás esetén – e jogviszony
fennállásának idejére – a kérelmező mellé a támogatási szerződésbe lépjen be, vagy a kötelezettségek átvállalásáról
egyoldalú nyilatkozatot tegyen.
(4) A támogatásnak a kedvezményezett által levont vagy áthárított adóval érintett része tekintetében a jogosulatlanul
igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazandók.
7. § (1) A miniszter a támogatási szerződések egy-egy eredeti példányát, valamint a támogatásban részesített kérelmezők és
a részükre jóváhagyott támogatási összegek jegyzékét legkésőbb 2010. augusztus 15-ig utalványozás céljából
megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek.
(2) A megítélt támogatást a kincstári finanszírozás általános szabályai szerint közvetlenül teljesített kifizetéssel egy
összegben a helyi önkormányzatokért felelős miniszter által vezetett minisztérium utalványozása alapján a Kincstár
a támogatási szerződések és az (1) bekezdés szerinti jegyzék beérkezését követő 15 munkanapon belül, de legkésőbb
2010. szeptember 5-ig folyósítja a kérelmezők költségvetési elszámolási számlájára.
8. § (1) A kérelmező gondoskodik arról, hogy a kapott támogatást az e rendeletben előírt célra használják fel, valamint hogy
a kérelemben megjelölt kedvezményezett a központi támogatáshoz a saját forrással együtt a támogatási összegnek
a kérelmező költségvetési elszámolási számlájára történő megérkezésétől számított 8 munkanapon belül
hozzáférhessen.
(2) A kérelmező a kapott támogatás felhasználásáról 2010. december 31-i fordulónappal a mindenkori zárszámadás
keretében és annak rendje szerint köteles elszámolni. A támogatásnak a 2010. december 31-én
kötelezettségvállalással terhelt maradványával 2011. szeptember 30-ig kell elszámolni.
(3) A miniszter a szakmai meg valósulást folyamatosan ellenőrizheti, és vizsgálhatja, hogy a támogatás a 2. §-ban
meghatározott és a támogatásban részesített kérelmező által vállalt feladat meg valósítására került-e felhasználásra.
9. § A miniszter jogosult – az általa meghatározott egyéb esetek mellett – a támogatási szerződéstől elállni, azt felmondani,
ha az alábbiakban foglalt feltételek közül legalább egy bekövetkezik:
a) a támogatási szerződésben meghatározott meg valósítási időszak – amennyiben ez a szerződésben
szerepel – kezdő időpontjától számított 3 hónapon belül a támogatott tevékenység nem kezdődik meg,
b) a 3. § (2) bekezdés a)–d) és f) pontjában meghatározott valamely körülmény a támogatási döntés meghozatalát
köve tően következik be, vagy jut a miniszter tudomására,
c) a támogatott tevékenység meg valósítása meghiúsul, tartós akadályba ütközik, vagy a támogatási szerződésben
foglalt ütemezéshez képest – amennyiben ez a szerződésben szerepel – jelentős késedelmet szenved,
d) a kérelmező neki felróható okból megszegi a támogatási szerződésben foglalt, illetve más jogszabályi
kötelezettségeit, így különösen nem tesz eleget ellenőrzés-tűrési kötelezettségének, és ennek következtében
a támogatott tevékenység szabályszerű meg valósítását nem lehet ellenőrizni, vagy a 6. § (3) bekezdésében
meghatározott kötelezettségét megszegi,
e) a kérelmező a 4. § alapján adott nyilatkozatok bármelyikét visszavonja,
f) a záró beszámoló határidejének elmulasztása, vagy nem megfelelő teljesítése esetén.
10. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2011. október 1-jén hatályát veszti.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
488/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a Czeglédy-ügy károsultjainak rendkívüli állami kárrendezéséről.
A Kormány legkiszolgáltatottabbak közé tartozó fiatal és nyugdíjas munkavállalók védelme, a  bűncselekményekből eredő
károk enyhítése, a Czeglédy-ügy egyedi esetétől eltekintve példaértékűen működő iskolaszövetkezeti szektorba vetett bizalom
helyreállítása, továbbá a fiatalok munkaalapú társadalomba történő integrálódásának elősegítése érdekében
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § A Human Operator Munkaügyi és Személyzeti Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság, annak
tulajdonosa, vezető tisztségviselője közvetlen vagy közvetett közreműködésével szervezett munkavégzés és
feladatteljesítés (a  továbbiakban: feladatteljesítés) során a  ki nem fizetett ellenszolgáltatással megkárosítottak
rendkívüli és méltányosságon alapuló, a  lehető leggyorsabb megsegítése érdekében az állam pénzbeli segítséget
(a továbbiakban: állami kárrendezés) nyújt az e rendeletben foglaltak szerint.
2. § (1) Állami kárrendezésre az jogosult, aki megfelel a (2)–(4) bekezdésben meghatározott feltételeknek (a továbbiakban
együttesen: jogosult).
(2) Állami kárrendezésre jogosult az a természetes személy, aki
a) 2017. május 1. és 2017. június 30. közötti időszakban az 1. § szerinti feladatteljesítésben vett részt, és
b) az a)  pontban meghatározott jogviszonyából fakadóan a  részére ki nem fizetett ellenszolgáltatást illetően
e rendelet hatálybalépése napján követelése (a továbbiakban: követelése) áll fenn, továbbá
c) a b) pontban szereplő követelése érvényesítése iránt
ca) nem indított polgári eljárást, vagy
cb) büntetőeljárásban nem érvényesített polgári jogi igényt, vagy
cc) az e rendelet hatálybalépését megelőzően indított polgári eljárást megindító kérelemtől eláll, vagy
a büntetőeljárásban bejelentett polgári jogi igényét visszavonja a kérelem benyújtásáig.
 (3) A  (2)  bekezdésben foglalt jogosultakon túl állami kárrendezésre jogosultnak kell tekinteni azt a  természetes
személyt is, akinek a követelése alapjául szolgáló feladatteljesítésre irányuló jogviszonya az 1. § szerinti gazdálkodó
szervezettel érvényesen nem jött létre, azonban tényleges feladatteljesítés igazolhatóan történt.
3. § (1) Az  állami kárrendezés iránti kérelem személyesen a  kérelmező lakóhelye szerint illetékes fővárosi és megyei
kormányhivatalnál (a továbbiakban: kormányhivatal) nyújtható be 2018. február 28-ig. A határidő jogvesztő.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti határidőn belül állami kárrendezés iránti kérelem bármely integrált ügyfélszolgálaton
(a továbbiakban: kormányablakban) is előterjeszthető.
4. § (1) Az  állami kárrendezés iránti kérelemhez a  kérelmezőnek csatolnia kell valamennyi, a  rendelkezésére álló,
a  jogosultságát alátámasztó írásbeli dokumentumot, különösen a  feladatteljesítésére irányuló jogviszonya
fennállására, annak jellegére, időtartamára és a  feladatteljesítés helyére, valamint a  követelésére vonatkozó
dokumentumokat.
(2) A kérelmezőnek nyilatkoznia kell a kifizetés módjáról arra az esetre, amennyiben kárrendezésben részesül.
5. § (1) Amennyiben a  kérelmező a  4.  § (1)  bekezdés szerinti jogosultságot alátámasztó írásbeli dokumentummal nem
rendelkezik, a  hiányzó dokumentumokat a  kérelmező egyoldalú nyilatkozata pótolja. A  nyilatkozatnak ki kell
terjednie a 4. § (1) bekezdés szerinti körülményekre.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat írásban vagy szóban a lakóhely szerint illetékes kormányhivatalnál, vagy bármely
kormányablakban megtehető. A szóban előadott nyilatkozatról jegyzőkönyvet kell felvenni.
6. § (1) A kérelem benyújtásakor, illetve a nyilatkozat megtételekor a kérelmező figyelmét fel kell hívni arra, hogy a Büntető
Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvényben foglalt esetekben bűncselekménynek minősül az állami kárrendezés
jogosulatlan igénylése, a  jogosultság feltételeinek megállapítása tekintetében valótlan tartalmú nyilatkozat
tétele, továbbá a  hamis, hamisított vagy valótlan tartalmú okirat felhasználása abban az  esetben is, ha ezzel
a költségvetésnek nem okoz kárt.
(2) A kérelem benyújtásakor, illetve a nyilatkozat megtételekor a kérelmezőt tájékoztatni kell továbbá arról, hogy
a) az állami kárrendezésre való jogosultsága megállapítása esetén a  fennálló követelése és annak járulékai
e rendelet alapján a magyar államra szállnak át, továbbá
b) a jogosulatlanul igénybe vett állami kárrendezés összegét a magyar állam visszaköveteli.
(3) A  kérelemnek, illetve a  nyilatkozatnak tartalmaznia kell a  kérelmező írásbeli nyilatkozatát arról, hogy a  kérelmező
a kérelmét, illetve nyilatkozatát büntetőjogi felelőssége tudatában terjesztette elő, illetve tette meg.
7. § (1) Amennyiben a sommás eljárás feltételei fennállnak, úgy a kormányhivatal sommás eljárást köteles alkalmazni.
 (2) Ha az  állami kárrendezés iránti jogosultság, így különösen annak összege a  kérelmező által benyújtott
dokumentumok alapján nem állapítható meg, a  kormányhivatal a  feladatteljesítéssel érintett gazdálkodó
szervezetet adatszolgáltatás kérése céljából megkeresi, amely köteles a kormányhivatallal együttműködni.
(3) Amennyiben a kormányhivatal megállapítja a kérelmező jogosultságát az állami kárrendezésre, úgy döntésében
a) rendelkezik az állami kárrendezés összegéről, valamint
b) tájékoztatja a kérelmezőt arról, hogy a döntés véglegessé válásával egyidejűleg a kérelmező követelése ezen
összeg és járulékai erejéig e rendelet alapján a magyar államra száll át.
 (4) A (3) bekezdés szerinti, véglegessé vált döntést a kormányhivatal megküldi kifizetés céljából a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) részére.
 (5) A  kormányhivatal a  (3)  bekezdés szerinti véglegessé vált döntést, valamint az  eljárás alapjául szolgáló
dokumentumokat tájékoztatás céljából megküldi az állami vagyonért felelős miniszter részére.
8. § (1) A Kincstár a döntés kézhezvételét követő 15 napon belül gondoskodik az állami kárrendezésnek a jogosult részére
történő kifizetéséről, a jogosult 4. § (2) bekezdés szerinti nyilatkozatának megfelelően.
(2) A Kincstár a  jogosult feltüntetésével a kifizetés megtörténtét igazoló iratokat az állami vagyonért felelős miniszter
részére megküldi, aki jogosult és köteles az állami kárrendezésre jogosultról a 9. § alapján államra szállt követelések
és annak járulékai érvényesítésére, és az  állami kárrendezésre jogosultat az  átszállást megelőzően megillető
követelések érvényesítéséhez szükséges jogok gyakorlására is.
9. § A jogosultat az  1.  § szerinti kötelezettel szemben megillető, a  2.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti követelés a  7.  §
szerinti véglegessé vált döntésben meghatározott összeg és járulékai erejéig e rendelet alapján a döntés véglegessé
válásával egyidejűleg a magyar államra száll át.
10. § (1) Amennyiben a 8. § szerinti kifizetést követően megállapítást nyer, hogy
a) a magyar állam által kifizetett állami kárrendezés összege a  hatóság félrevezetésével került megállapításra,
úgy az  állami kárrendezésben részesült köteles a  jogosulatlanul kifizetett állami kárrendezés és annak
a jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegét visszatéríteni;
b) a magyar állam által a  jogosult részére kifizetett állami kárrendezés összege magasabb, mint amekkora
összeg a követelése alapján megillette volna, úgy az ebből eredő különbözetet a jogosult köteles a magyar
állam részére a Kincstár útján visszatéríteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elszámoláskor a perköltség összegét figyelmen kívül kell hagyni.
11. § Ez a rendelet 2018. január 15-én lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2004. (III. 31.) KE határozata rektori megbízás alóli felmentésről.
Az oktatási miniszter — a fenntartóval egyetértésben
tett — előterjesztésére, a felsőoktatásról szóló 1993. évi
LXXX. törvény 71. §-a (1) bekezdés b) pontjában foglalt
jogkörömben
a Károli Gáspár Református Egyetemen dr. Kovács
Eszter egyetemi tanárt — lemondására való tekintettel —
rektori megbízása alól felmentem.
Budapest, 2004. március 29. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
28/2015. (V. 28.) EMMI rendelete a 2015/2016. tanév rendjéről.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés a), b), p) és r) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 10.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a  szakképzés tekintetében a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm.  rendelet 90.  § 16.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) fenntartóra való tekintet nélkül
aa) az általános iskolákra,
ab) a gimnáziumokra,
ac) a szakközépiskolákra [a továbbiakban az ab)–ac) pont alattiak együtt: középiskola],
ad) a  szakiskolákra [a továbbiakban az  ac)–ad)  pont alattiak együtt: szakképző iskola; a  továbbiakban
az ab)–ad) pont alattiak együtt: középfokú iskola],
ae) az alapfokú művészeti iskolákra [a továbbiakban az aa)–ae) pont alattiak együtt: iskola],
af ) a gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézmények iskoláira és kollégiumaira,
ag) a kollégiumokra,
ah) a  többcélú intézmények iskoláira és kollégiumaira [a továbbiakban az  a)  pont alattiak együtt:
nevelési-oktatási intézmény],
b) az Oktatási Hivatalra (a továbbiakban: Hivatal),
c) a fővárosi és megyei kormányhivatalokra, járási hivatalokra,
d) az állami intézményfenntartó központra és annak területi szerveire,
e) a tanulókra és az iskolákba jelentkezőkre,
f ) a pedagógusokra,
g) a nevelő és oktató munkát végző más szakemberekre és a nem pedagógus-munkakört betöltőkre,
h) a tanulók és a jelentkezők törvényes képviselőire.
2. A tanév, a tanítási év 2. § (1) A nevelési-oktatási intézményekben a munkát a tanév, ezen belül a tanítási év keretei között kell megszervezni.
 (2) Ha e  rendelet másképp nem rendelkezik, a  2015/2016. tanévben a  tanítási év első tanítási napja 2015. szeptember 1.
(kedd) és utolsó tanítási napja 2016. június 15. (szerda). A  tanítási napok száma – ha e  rendelet másképp
nem rendelkezik – száznyolcvanegy nap. A  nappali oktatás munkarendje szerint működő középiskolában és
szakiskolában a tanítási napok száma száznyolcvan nap.
(3) Az iskola utolsó, befejező évfolyamán az utolsó tanítási nap
a) középfokú iskolákban – a b)–e) pontban meghatározott kivétellel – 2016. április 29.,
b) a Belügyminisztérium fenntartásában lévő szakközépiskolákban 2016. május 20.,
c) a  Honvédelmi Minisztérium fenntartásában lévő, kizárólag a  honvédelemért felelős miniszter hatáskörébe
tartozó szakképesítésekre való felkészítést folytató szakképző iskolában 2016. május 27.,
d) szakképző iskolákban féléves, másfél éves, két és fél éves képzésben vagy keresztféléves oktatásban, egész
számú tanéves képzésben részt vevő tanulók részére 2016. január 8.,
e) a  két évfolyamos részszakképesítésekre való felkészítést folytató speciális szakiskolákban, és a  HÍD II.
részszakképesítésekre való felkészítést folytató szakiskolákban 2016. június 3.
(4) A  tanítási év lezárásának, a  tanuló minősítésének, a  magasabb évfolyamra lépésnek nem akadálya, ha az  iskola
a  rendkívüli tanítási szünet elrendelése miatt kieső tanítási napokat a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC.  törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 30.  § (3)  bekezdésében meghatározottak szerint nem tudja teljes egészében
pótolni. Az  iskola indokolt esetben gondoskodik az  elmaradt tananyag 2016/2017. tanítási évben történő
feldolgozásáról.
(5) A  tanítási év lezárását követően az  iskola – ha az  iskola fenntartója, működtetője azzal egyetért és az  ahhoz
szükséges feltételeket biztosítja – a  tanulói részére pedagógiai program végrehajtásához nem kapcsolódó
foglalkozásokat szervezhet, amelyeken a  részvételt a  tanuló, kiskorú tanuló esetén a szülő az  iskola igazgatójához
benyújtott kérelemben kezdeményezheti.
(6) A  2015–2016. évi átmeneti időszak téli közfoglalkoztatásával összefüggő képzési programban felnőttoktatás
keretében részt vevő tanulók a 2015/2016. tanévre 2015. szeptember 1-jét követően is beiratkozhatnak.
3. § (1) Az  alapfokú művészeti iskolákban és a  felnőttoktatásban a  tanítási év első és utolsó napját – a  tanítási év első és
utolsó hetének keretében – az igazgató határozza meg.
(2) A  szakképesítések megszerzésére való felkészítés a  szakképző iskola azon szakképzési évfolyamain, amelyeken
– a szakképzésről szóló törvényben szabályozott esetekben – közismereti képzés nem folyik, február első hetében is
megkezdhető (keresztféléves oktatásszervezés). A tanítási év első és utolsó napját az iskola igazgatója állapítja meg
a 2. § (3) bekezdésének figyelembevételével úgy, hogy a tanítási napok száma a 2. § (2) bekezdésében foglaltaknak
megfeleljen.
(3) A  tanítási év első féléve 2016. január 22-ig tart. Az  iskolák 2016. január 29-ig értesítik a  tanulókat, kiskorú tanuló
esetén a szülőket az első félévben elért tanulmányi eredményekről. Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott esetben
az első félév utolsó napját az igazgató állapítja meg. Az értesítést ettől a naptól számított öt munkanapon belül kell
megküldeni.
(4) Az  első félév és a  tanítási év utolsó napját követő tizenöt napon belül az  iskoláknak nevelőtestületi értekezleten
el kell végezniük a  pedagógiai munka elemzését, értékelését, hatékonyságának vizsgálatát. A  nevelőtestületi
értekezletről készített jegyzőkönyvet tájékoztatás céljából meg kell küldeni az  iskolaszéknek, az  intézményi
tanácsnak és a fenntartónak.
3. Tanítási szünet a tanítási évben, a tanítás nélküli munkanapok
4. § A  tanítási évben – a  tanítási napokon felül – a  nevelőtestület a  tanév helyi rendjében meghatározott pedagógiai
célra az  általános iskolában öt, a  nappali oktatás munkarendje szerint működő középfokú iskolában hat
munkanapot tanítás nélküli munkanapként használhat fel, amelyből egy tanítás nélküli munkanap programjáról
a nevelőtestület véleményének kikérésével az iskolai diákönkormányzat jogosult dönteni.
5. § (1) Az  őszi szünet 2015. október 26-tól 2015. október 30-ig tart. A  szünet előtti utolsó tanítási nap 2015. október 22.
(csütörtök), a szünet utáni első tanítási nap 2015. november 2. (hétfő).
(2) A  téli szünet 2015. december 21-től 2015. december 31-ig tart. A  szünet előtti utolsó tanítási nap
2015. december 18. (péntek), a szünet utáni első tanítási nap 2016. január 4. (hétfő).
(3) A tavaszi szünet 2016. március 24-től 2016. március 29-ig tart. A szünet előtti utolsó tanítási nap 2016. március 23.
(szerda), a szünet utáni első tanítási nap 2016. március 30. (szerda).
(4) Az  iskola az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott szünetek mellett – a  tanítási év kezdő és befejező napjának
változatlanul hagyásával – más időpontban is adhat a tanulóknak szünetet, valamint a szünetek kezdő és befejező
napját módosíthatja, ha – az Nkt. 30. § (2)–(3) bekezdésében meghatározottak megtartásával – a heti pihenőnapon
tartott tanítási nappal ehhez a szükséges feltételeket megteremti.
(5) A  nemzetiségi oktatásban részt vevő iskolák az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott időpontoktól eltérhetnek,
továbbá a  (4)  bekezdésben meghatározottak szerint a  tanulók részére szünetet adhatnak, ha azt a  nemzetiségi
hagyományok vagy az anyanemzet hagyományai indokolják.
(6) Az (1)–(5) bekezdésben szabályozott szünetek napjain, ha azok munkanapra esnek, az iskolának – szükség esetén –
gondoskodnia kell a tanulók felügyeletéről. A felügyelet megszervezéséről több iskola közösen is gondoskodhat.
(7) A jogszabály által országosan egységesen elrendelt munkanap-áthelyezést – az Nkt. 30. § (1) bekezdése értelmében –
a nevelési-oktatási intézményekben is alkalmazni kell.
4. A vizsgák rendje 6. § (1) A  középiskolai érettségi vizsgákat, a  szakképző iskolai szakmai vizsgákat az  1.  mellékletben foglaltak szerint kell
megtartani.
(2) Az alapfokú művészeti iskolákban a  tanítási év utolsó három hetében lehet vizsgát szervezni. A vizsga időpontját
az iskola igazgatója határozza meg.
5. A középfokú iskolai, a kollégiumi és a Köznevelési Hídprogramba történő felvételi eljárás
lebonyolításának ütemezése a 2015/2016. tanévben
7. § A  középfokú iskolai, a  kollégiumi és a  Köznevelési Hídprogramba történő felvételi eljárás lebonyolításának
ütemezését a 2. melléklet tartalmazza.
6. A tanulmányi versenyek 8. § (1) A 3. melléklet tartalmazza azoknak a tanulmányi versenyeknek a jegyzékét, amelyeket az oktatásért felelős miniszter
által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium) hirdet meg az  iskolák részére, továbbá amelyeket
pályáztatás nélkül anyagilag és szakmailag támogat.
(2) Az iskola a munkatervében határozza meg azokat a tanulmányi versenyeket, amelyekre felkészíti a tanulókat.
 (3) Az  iskola a  jegyzékben nem szereplő tanulmányi versenyre, továbbá diákolimpiára történő felkészítést akkor
építheti be a  munkatervébe, ha azzal az  iskolaszék, ennek hiányában az  iskolai szülői szervezet, az  iskolai
diákönkormányzat és az intézményi tanács véleményének kikérését követően a fenntartó egyetért.
(4) A  szakképzés tanulmányi versenyei tekintetében az  (1) és a  (3)  bekezdésben foglaltakat azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a  szakképesítésért felelős miniszter az  általa kiírt szakmai tanulmányi versenyre vonatkozó
felhívásnak a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben történő megjelentetéséről
2015. november 20-ig gondoskodik, egyúttal intézkedik a felhívásnak a kormányzati portálon való közzétételéről.
7. Országos mérés, értékelés, szakmai ellenőrzés elrendelése 9. § (1) Az  Nkt. 80.  § (1)  bekezdése alapján, a  nevelési-oktatási intézmények működéséről és a  köznevelési intézmények
névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet (a  továbbiakban: miniszteri rendelet) 79.  §
(6)  bekezdésében foglaltak szerint a  2015/2016. tanévben országos mérés, értékelés keretében meg kell vizsgálni
a szövegértési és a matematikai eszköztudás fejlődését a hatodik, a nyolcadik és a tizedik évfolyamon valamennyi
tanulóra kiterjedően.
(2) A hatodik, a nyolcadik és a tizedik évfolyamon a matematikai alapkészségek vizsgálatához szükséges mérőeszközt
az adott nemzetiség nyelvén is rendelkezésre kell bocsátani azokban az  iskolákban, ahol a matematika tantárgyat
az  adott nemzetiség nyelvén oktatják, és az  (1)  bekezdésben meghatározott mérést az  adott nemzetiség nyelvén
bonyolítják le.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott méréseket, értékeléseket a  Hivatal szervezi meg az  Országos szakértői
névjegyzékben szereplő szakértők bevonásával 2016. május 25-én. A mérés napja tanítási napnak minősül, amelyet
az érintett tanulók a mérésben való részvétellel teljesítenek, további kötelező tanórai foglalkozás – a művészeti és
a  testnevelés órák kivételével – számukra nem szervezhető. A  méréshez szükséges adatokat az  érintett nevelésioktatási intézmények a Hivatal részére 2015. november 20-ig küldik meg, a Hivatal által meghatározott módon.
(4) A  Hivatal 2017. február 28-ig országos, intézményi és fenntartói szintű elemzéseket készít, majd megküldi
az  intézményi szintű elemzéseket az  intézmények vezetőinek, az  intézményi és a  fenntartói szintű elemzéseket
a  fenntartóknak, továbbá azokat honlapján nyilvánosságra hozza. A  Hivatal az  országos elemzést megküldi
a minisztériumnak, amely azt 2017. április 28-ig a kormányzati portálon nyilvánosságra hozza.
(5) A  miniszteri rendelet 135.  §-a alapján a  két tanítási nyelvű nevelést-oktatást folytató általános iskolában a  Hivatal
2016. június 1-jére szervezi meg azt a célnyelvi mérést, amely a hatodik évfolyamon a Közös Európai Referenciakeret
(a  továbbiakban: KER) szerinti A2 szintű, a  nyolcadik évfolyamon az  idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert
nyelvvizsgáztatásról és a külföldön kiállított, idegennyelv-tudást igazoló nyelvvizsga-bizonyítványok Magyarországon
történő honosításáról szóló 137/2008. (V. 16.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 2. számú
mellékletében meghatározott KER szerinti B1 szintű nyelvtudást méri. A  méréshez szükséges adatokat az  érintett
általános iskolák a Hivatal részére 2015. november 20-ig küldik meg, a Hivatal által meghatározott módon.
(6) A  miniszteri rendelet 136.  §-a alapján a  két tanítási nyelvű nevelést-oktatást folytató középiskolában a  Hivatal
2016. június 1-jére szervezi meg azt a  célnyelvi mérést, amely a  tizedik évfolyamon a  Korm. rendelet 2. számú
mellékletében meghatározott KER szerinti B2 szintű nyelvtudást méri. A  méréshez szükséges adatokat az  érintett
középiskolák a Hivatal részére 2015. november 20-ig küldik meg, a Hivatal által meghatározott módon.
(7) Az  (5)  bekezdésben foglalt iskolák célnyelvi mérésben részt vevő tanulóinak kivételével az  iskolák hatodik
és nyolcadik évfolyamán angol vagy német nyelvet első idegen nyelvként tanulók körében le kell folytatni
a  Hivatal által szervezett írásbeli idegen nyelvi mérést. A  tanulók idegen nyelvi szövegértési készségeit vizsgáló
mérőeszközöket a Hivatal készíti el, a vizsgálatot az  iskola pedagógusai 2016. május 18-án végzik el a Hivatal által
az  iskolákhoz eljuttatott mérőeszközök alkalmazásával. Az  iskola a  vizsgálatot saját döntése alapján kiegészítheti
az  idegen nyelvi szóbeli tudásfelméréssel is az érintett tanulóknál. A tanulók által megoldott feladatok értékelését
az  iskola pedagógusai egységes javítókulcs felhasználásával végzik el. A  méréshez szükséges adatokat az  érintett
nevelési-oktatási intézmények a  Hivatal részére 2015. november 20-ig, az  elvégzett iskolai vizsgálatok tanulói és
intézményi adatait 2016. június 15-ig küldik meg, a Hivatal által meghatározott módon.
(8) A  tanuló eltérő ütemű fejlődéséből, fejlesztési szükségleteiből fakadó egyéni hátrányok csökkentése, továbbá
az alapkészségek sikeres megalapozása és kibontakoztatása érdekében az általános iskolák 2015. október 9-ig felmérik
azon első évfolyamos tanulóik körét, akiknél az óvodai jelzések vagy a tanév kezdete óta szerzett tapasztalatok alapján
az  alapkészségek fejlesztését hangsúlyosabban kell a  későbbiekben támogatni, és ezért a  tanító indokoltnak látja
az  azt elősegítő pedagógiai tevékenység megalapozásához a  Diagnosztikus fejlődésvizsgáló rendszer alkalmazását.
Az  igazgatók 2015. október 22-ig – a Hivatal által meghatározott módon – jelentik a  Hivatalnak az  érintett tanulók
létszámát. Az e bekezdésben meghatározott vizsgálatokat az  iskoláknak a kiválasztott tanulókkal 2015. december
4-ig kell elvégezniük.
(9) Az  Nkt. 80.  § (9)  bekezdése alapján a  2015/2016. tanévben országos mérés, értékelés keretében gondoskodni
kell a  tanulók fizikai állapotának és edzettségének vizsgálatáról. A  vizsgálatot az  iskoláknak – az  1–4. évfolyamán,
valamint a  felnőttoktatásban tanulók kivételével – a  nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő tanulók
esetében 2016. január 6. és 2016. június 1. között kell megszervezniük. A mérés eredményeit az érintett nevelésioktatási intézmények 2016. június 1-jéig töltik fel a Nemzeti Egységes Tanulói Fittségi Teszt informatikai rendszerbe
(NETFIT®).
10. § (1) Szakmai ellenőrzés keretében meg kell vizsgálni
a) 2015. november 1. és 2015. december 15. között az  általános iskolákban és a  szakiskolákban a  tanulói
fegyelmi eljárások lefolytatásának szakszerűségét, különös tekintettel a döntéshozatalra és a  lemorzsolódás
megelőzésének szempontjaira, valamint
b) 2016. január 6. és 2016. április 30. között a  középfokú iskolák Nkt. 81.  §-ában foglalt értesítési
kötelezettségének teljesítését.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzéseket a Hivatal folytatja le. Az a) pontban szereplő ellenőrzésről készített jelentést
a  Hivatal 2016. március 31-ig, a  b)  pont szerinti ellenőrzésről készült jelentést 2016. június 30-ig küldi meg
az oktatásért felelős miniszter részére.
8. Az országos mérés, értékelés alapján meghatározott tanulói képességszint-határok
11. § A  2013/2014. tanévben lefolytatott országos mérés, értékelés alapján meghatározott tanulói képességszinthatárokat a 4. melléklet tartalmazza.
9. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–11. §, valamint az 1–4. melléklet 2015. szeptember 1-jén lép hatályba.
13. § (1) A  2014/2015. tanév rendjéről és az  egyes oktatást szabályozó miniszteri rendeletek módosításáról szóló 35/2014.
(IV. 30.) EMMI rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (3) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(Az iskola utolsó, befejező évfolyamán az utolsó tanítási nap)
„e) a  két évfolyamos részszakképesítésekre való felkészítést folytató speciális szakiskolákban és a  HÍD II.
részszakképesítésekre való felkészítést folytató szakiskolákban 2015. június 5.”.
(2) A Rendelet 2. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A  2014–2015. évi átmeneti időszak téli közfoglalkoztatásával összefüggő képzési programban felnőttoktatás
keretében részt vevő tanulók a  2014/2015. tanévre a  2015/2016. tanév rendjéről szóló 28/2015. (V. 28.)
EMMI rendelet hatálybalépését követő három napon belül iratkozhatnak be.”
14. § A Rendelet 1. melléklete az 5. melléklet szerint módosul.
15. § Ez a rendelet 2017. június 1-jén hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere