text:
63/2007. (HK 12.) HM utasítása a hivatásos és szerződéses katonák, a honvédségi köztisztviselők és közalkalmazottak egyszeri, soron kívüli bankköltség térítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontjában
kapott felhatalmazás alapján – tekintettel a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 129. § (3) bekezdésének, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény 49/A. § (2) bekezdésének, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
79/A. § (2) bekezdésének, valamint az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatközlésről szóló
1994. évi LXXX. törvény 50/D. § (2) bekezdésének előírásaira is – a hivatásos és szerződéses katonák, honvédségi köztisztviselők és közalkalmazottak egyszeri, soron
kívüli bankköltség térítésére a következő utasítást
adom ki.
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, az
államtitkár által felügyelt szervezetre, a katonai ügyészségekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) Az 1. § szerinti szervezeteknél 2007. június 1-jén
jogviszonyban álló hivatásos és szerződéses katonáknak,
köztisztviselőknek és közalkalmazottaknak, ha az új illetményfolyósítási rendszerre való áttérés miatti költségtérítésről szóló 23/1999. (HK 10.) HM utasítás szerinti
2000 Ft-os költségtérítésre jogosultak, 2007. június hó
25-ig 2000 Ft összegű egyszeri, soron kívüli bankköltségtérítést kell folyósítani.
(2) Nem jogosultak a bankköltségtérítésre azok, akik
2007. június 1-jén a felmentési idejüket töltötték és mentesítve voltak a munkavégzés alól, illetőleg 30 napot meghaladó illetmény nélküli szabadságon voltak.
3. § A 2. § szerinti összeget a HM KPÜ által előállított és az
1. §-ban szereplő szervezetek személyügyi és pénzügyi ellátásáért felelős szervezeti elemek által ellenőrzött jegyzék
alapján kell folyósítani.
4. § Ez az utasítás az aláírás napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2007. június 1. napjától kell alkalmazni.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2016. (III. 17.) OGY határozata dr. Tóth Bertalan országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Tóth Bertalan országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság
14.Bpk.1834/2015/8. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Jakab István s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1898/2013. (XII. 4.) Korm. határozata a CLAAS HUNGÁRIA Mezőgazdasági Gépgyártó Korlátolt Felelősségű Társaság tanműhely létrehozására és annak felszerelésére irányuló beruházásának támogatásáról.
A Kormány a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 14. §
b) és c) pontjában meghatározott jogkörében eljárva úgy dönt, hogy iskolai rendszerű gyakorlati képzést szolgáló
tanműhely létrehozása és felszerelése érdekében a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV. törvény 1. melléklet LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 2. Szakképzési és felnőttképzési támogatások
cím terhére 94 478 332 forint, azaz kilencvennégymillió-négyszázhetvennyolcezer-háromszázharminckettő forint
összegű támogatásban részesíti a  CLAAS HUNGÁRIA Mezőgazdasági Gépgyártó Korlátolt Felelősségű Társaságot
(székhelye: 5200 Törökszentmiklós, Kombájn utca 1.; cégjegyzékszáma: 16-09-004318).
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1837/2014. (XII. 29.) Korm. határozata a budai Várnegyedben a Királyi Palota épületegyütteshez tartozó egykori Lovarda újjáépítéséről és az újjáépítéshez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Hauszmann Terv részeként újjáépítésre kerüljön a  budai Várnegyed területén,
a Királyi Palota épületegyütteshez tartozó egykori Lovarda épülete;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 2000 millió forint forrás biztosításáról a  2015. évi
központi költségvetés terhére a  Miniszterelnökség fejezetben a  Királyi Palota épületegyütteshez tartozó Lovarda
építési beruházásának előkészítésére és megvalósítására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. március 1. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
138/2011. (VII. 20.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Rónay Árpád rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet felmentem a Magyar Köztársaság bejrúti nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
126/2012. (HK 4.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség katonai szervezetei 2012. gazdálkodásának végrehajtását szigorító és kiadásait csökkentő intézkedésekről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.
évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. § p) pontja
alapján a következő
intézkedést adom ki. 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együttesen: alárendelt szervezetek) terjed ki.
2. Az intézkedésben meghatározottak alapján az alárendelt szervezetek vezetői kötelesek a helyi sajátosságok figyelembevételével takarékossági intézkedést kiadni.
3. A kiképzési rendezvények költségcsökkentése, valamint a hatékonysága érdekében:
a) a 2012. év kiképzési, felkészítési feladatait lehetőség
szerint fűtési szezonon kívül, a helyőrségi gyakorló- és lőterek igénybevételével kell tervezni. A központi kiképző
bázisok maximális kihasználása érdekében összevont, közös kiképzési feladatokat tervezzenek.
b) a különböző katonai kiképzési ágakban nagyobb
hangsúlyt kell kapnia az üzemanyag felhasználást nem
igénylő kiképzési, a gép-, és harcjármű karbantartási, technikai kiszolgálási feladatoknak.
4. Szigorítani kell a honvédségi gépjárművek szolgálati
igénybevételét:
a) kerülni kell az indokolatlan ki- és berendeléseket,
b) korlátozni kell – a napi működéshez, készültségi fel
adatok ellátásához szükséges gépjárművek kivételével – a
gépjármű-mozgásokat,
c) a helyi lehetőségek figyelembevételével, az MH Videó telekonferencia (VTC) szolgáltatás igénybevételét
kell alkalmazni.
5. A hajtóanyag felhasználás korlátozása területén, figyelemmel a rendelkezésre álló hajtóanyag készletekre:
a) az év feladatait úgy kell priorizálni, hogy elsősorban
a készenlét fenntartással és fokozással, valamint az ügyeleti és készenléti szolgálatok biztosításával, a missziós felkészítéssel és a szervezet működőképességének fenntartásával összefüggő igénybevételek kerüljenek engedélyezésre,
b) az azonos, valamint a köztes célállomású anyag és
személyszállításokat optimalizálni kell, melynek érdekében a kapcsolt szállításokat kell alkalmazni,
c) az üzemanyag töltőállomással rendelkező katonai
szervezetek fordítsanak kiemelt figyelmet a hajtóanyag
feltöltésekre, azok elszámolására és a készletek naprakész
nyilvántartására.
6. Az energiafelhasználás korlátozása területén:
A használatban lévő helyiségek fűtése során a munka
védelmi és a munka-egészségtani jogszabályokban a helyiségekre előírt hőmérsékletet kell biztosítani, de kerülni
kell a jogszabályokban meghatározottaknál magasabb hőmérséklet biztosítását.
Fordítsanak kiemelt figyelmet a használaton kívüli helyiségek energia fogyasztásának (hő, villamos energia)
csökkentésére, valamint az elektronikai berendezések
munkaidő után történő kikapcsolására és annak ellenőrzésére. 7. Korlátozni kell a papírfelhasználást, így különösen:
a) ügyintézés során a papírfelhasználás korlátozása ér
dekében az iratok elektronikus levelező rendszeren való
továbbításáról szóló 20/2011. (HK 16.) HVK HIICSF
szakutasításban foglaltak szerint kell eljárni.
b) nem hivatalos levelezés vonatkozásában is az MH
Központi Levelezés Szolgáltatás (a továbbiakban: KLSZ)
és a Központi és Helyi Fájlszerver Szolgáltatás igénybevételét kell előtérbe helyezni,
c) csak a levéltári értékű iratok eredeti példányait és a
telefaxon továbbítandó iratokat kell kinyomtatni laponként egy oldalra,
d) a postán, futárral vagy kézbesítővel továbbítandó iratok és a sokszorosított példányok esetében a lap mindkét
oldalára kell nyomtatni,
e) kerülni kell a felesleges nyomtatásokat,
f) tervezeteket lehetőség szerint elektronikusan kell kö
röztetni, a feladatindító levél kiadmányozott példányának
faxolásával, vagy szkennelésével,
g) a kiadmányozott, nyilvántartásba vett irattári példány
kivételével a véleményezéseket csak elektronikusan kell
megküldeni a címzettek részére,
h) az MH-n kívülre történő levelezésnél továbbra is
csak hiteles, kiadmányozott nyilvántartásba vett iratokat
lehet küldeni.
8. Az alárendelt szervezetek vezetői a működési kiadások vonatkozásában vizsgálják felül a hatályos szerződéseket és a folyamatban lévő kötelezettségvállalásaikat, különös tekintettel a szerződésmódosítási feltételekre, a módosítások várható következményeire. A felülvizsgálat a
következő területeket érinti:
a) nyomdai költségek;
b) szakkönyvek beszerzése;
c) szakképzési kiadások;
d) sajtótermékek beszerzése.
9. Az alárendelt szervezetek vezetői csökkentsék minimálisra az ajándéktárgyak, emléktárgyak, valamint az alakulatot népszerűsítő reklám propagandaanyagok beszerzését. Ennek érdekében csak az alakulat címerét ábrázoló,
minimális mennyiségű ajándéktárgy, emléktárgy, valamint az alakulatot népszerűsítő anyag beszerzése kezdeményezhető, melyeket elsősorban külföldi delegációk, látogatók részére kell tervezni.
10. A nem katonai rendezvények – alakulat, fegyvernemi bálok – feladataira az intézményi előirányzatok felhasználása tilos, azok megrendezése csakis önfinanszírozó
rendszerben történhet.
11. A továbbképzési kiadások csökkentése érdekében
lehetőség szerint korlátozni kell a továbbképzések, szakmai felkészítések számát. A szakmai anyagok, meghívók,
írásos tájékoztatók KLSZ-en keresztül kerüljenek megküldésre. 12. További intézkedésig, a laktanyai elhelyezéssel
kapcsolatos karbantartási munkálatokat a szerződött helyi
szolgáltatókkal kell elvégeztetni. Amennyiben a szolgáltató azt a szükséges költségvetés hiányában nem képes teljesíteni, abban az esetben az alárendelt szervezetek kizárólag a közvetlen baleset elhárítása érdekében szükséges
mértékű karbantartást - a hivatalos eljárási rendnek megfelelően – engedéllyel végeztethetik el.
13. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
41/2012. (IV. 27.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Natura 2000 erdőterületeken történő gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában, a 13. § tekintetében a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló
2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés m) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. erdőrészlet: az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény
(a továbbiakban: Evt.) 16. § (6) bekezdésében meghatározott terület;
2. erdőterv: az Evt. 40. § (1) bekezdésében meghatározott dokumentum, figyelemmel az Evt. 113. §
(4) bekezdésében foglaltakra, továbbá az Evt. 113. § (17) bekezdésében meghatározott dokumentum;
3. erdőgazdálkodó: az Evt. 17. § (1) bekezdésében meghatározott tulajdonos, vagy jogszerű használó;
4. fizikai blokk: a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet
(a továbbiakban: MePAR rendelet) 1. § a) pontjában meghatározott terület;
5. kérelem: az erdőgazdálkodó által a támogatási kérelem benyújtási időszaka alatt benyújtott támogatási kérelem,
amely a kifizetési kérelmet is magában foglalja; 6. MePAR: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 31. § (1) bekezdésében
meghatározott és a MePAR rendeletben szabályozott azonosító rendszer;
7. Natura 2000 irányelvek: a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 1992.
május 21-i 92/43/EK tanácsi irányelv, és a vadon élő madarak védelméről szóló 2009. november 30-i 2009/147/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv; 8. támogatási időszak: a kérelem benyújtásának naptári éve.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakat az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet szerint kell
értelmezni. 2. A támogatás jellege és tárgya 2. § E rendelet alapján vissza nem térítendő kompenzációs támogatás vehető igénybe a Natura 2000 irányelveket érvényre
juttató jogszabályok végrehajtásával érintett, az Országos Erdőállomány Adattárban nyilvántartott erdőrészlet
területén felmerülő költségek és jövedelem kiesés ellentételezése céljából.
3. Általános előírások 3. § (1) Támogatás igénybevételére az az erdőgazdálkodó jogosult, aki rendelkezik az adott erdőrészletre vonatkozó, az
erdészeti hatóság által jóváhagyott erdőtervvel, vagy aki az adott erdőrészletre vonatkozóan az erdőterv készítését
a támogatási kérelem benyújtását megelőzően kérelmezte az erdészeti hatóságtól.
(2) A támogatásra jogosultnak a teljes támogatási időszak alatt a gazdasága teljes területén be kell tartania a kölcsönös
megfeleltetés részét képezően a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendeletben (a továbbiakban: 73/2009/EK tanácsi rendelet) rögzített irányelvek alapján a külön jogszabályokban
meghatározott jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, b) az egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes
Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok
állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott előírásokat.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Kizárólag azon erdőrészletre adható támogatás, amely
a) a MePAR adatbázisban az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló
275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet szerint és az Országos Erdőállomány Adattárban Natura 2000 területként
lehatárolásra került, és b) az agrárpolitikáért felelős miniszter a Tv. 14. § (1) bekezdés c) pont cg) alpontja alapján irányító hatósági
jogkörében eljárva minden év március 15-ig közzétett közleményében meghatározott fizikai blokkban
helyezkedik el. (2) A legkisebb támogatható terület 1 hektár, amelyet a kérelem alapján jóváhagyott összterület alapján kell
megállapítani. (3) Csak teljes erdőrészlet támogatható azzal, hogy a 0,3 hektár nagyságot el nem érő erdőrészletre nem vehető igénybe
támogatás. (4) Nem támogatható az az (1) bekezdés előírásainak megfelelő erdőrészlet, amely állami, vagy önkormányzati
tulajdonban van. (5) Támogatás igénybevételére nem jogosult önkormányzat, költségvetési szerv, valamint az a gazdálkodó szervezet,
amelyben a Magyar Állam tulajdoni hányada eléri vagy meghaladja az 50%-ot.
(6) Nem támogatható az az erdőrészlet, amelyet érintően az erdészeti hatóság a támogatási időszakra vonatkozóan
jogerős erdőgazdálkodási vagy erdővédelmi bírságot állapított meg. (7) Amennyiben az erdészeti hatóság a támogatási időszakra vonatkozó erdőgazdálkodási vagy erdővédelmi bírságot
a 8. § (1) bekezdése szerinti határozat meghozatalát követően állapította meg, úgy arról a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatalt (a továbbiakban: MVH) 15 napon belül tájékoztatja.
5. § (1) Támogatást az az erdőgazdálkodó vehet igénybe, aki vállalja, hogy a kérelemnek helyt adó, vagy részben helyt adó
határozat kézhezvételét követő 10 hónapon belül részt vesz az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alaphoz
kapcsolódó 2007–2013 közötti költségvetési időszakban megvalósítandó vidékfejlesztési program keretén belül,
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott Natura 2000 erdőterületen gazdálkodók részére
szervezett képzésen, vagy hitelt érdemlően igazolja, hogy a 2012–2013. években egy alkalommal már részt vett ilyen
képzésen. (2) Támogatást az az erdőgazdálkodó vehet igénybe, aki erdőgazdálkodási tevékenysége során betartja a 3. §
(1) bekezdése szerinti erdőtervében az erdészeti hatóság által az Evt. 73. § (7)–(8) bekezdése alapján meghatározott
korlátozásokat, előírásokat. 5. A támogatás mértéke 6. § (1) Az Evt. 7. § (1) bekezdés e) és f) pontjai szerinti kultúrerdő és faültetvény természetességi állapotú erdőkben
az igényelhető támogatás mértéke – korcsoportonként és faállománytípus csoportonként – az 1. mellékletben
meghatározott eurónak megfelelő forintösszeg. (2) Az Evt. 7. § (1) bekezdés c) és d) pontjai szerinti származék és átmeneti természetességi állapotú erdőkben
az igényelhető támogatás mértéke – korcsoportonként és faállománytípus csoportonként – a 2. mellékletben
meghatározott eurónak megfelelő forintösszeg. (3) Az Evt. 7. § (1) bekezdés a) és b) pontjai szerinti természetes és természetszerű természetességi állapotú erdőkben
az igényelhető támogatás mértéke – korcsoportonként és faállománytípus csoportonként – a 3. mellékletben
meghatározott eurónak megfelelő forintösszeg. 6. A kérelem benyújtása
7. § (1) A kérelmet 2012. évtől évente az egységes kérelemről szóló rendelet szerinti egységes kérelem részeként,
elektronikusan kell benyújtani. (2) A kérelem a kérelmezőnek több erdőrészletére is irányulhat.
7. A támogatás folyósítása 8. § (1) A támogatás egy összegben történő folyósítása a kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó határozatban foglaltak
alapján forintban történik. (2) A támogatási jogosultság megállapítása során az Országos Erdőállomány Adattárban szereplő adatok szolgálnak
alapul. (3) Az elbírálás során az Országos Erdőállomány Adattárnak a kérelem benyújtási időszak utolsó napja szerinti aktuális
adatait kell figyelembe venni. 8. Ellenőrzés 9. § A jogosultsági feltételek és a kötelezettségvállalások teljesítését az MVH ellenőrzi.
9. Jogkövetkezmények 10. § (1) Az adott erdőrészlet vonatkozásában az ügyfél támogatási jogosultsága megszűnik, és az adott erdőrészletre már
igénybe vett támogatási összeget az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok szerint vissza
kell fizetni, ha az ügyfél terhére a támogatási időszakra vonatkozóan a 4. § (6) bekezdése szerinti jogerős bírságot
állapít meg az erdészeti hatóság. (2) Az adott erdőrészlet vonatkozásában az ügyfél támogatási jogosultsága megszűnik, és a már igénybe vett teljes
támogatási összeget az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok szerint vissza kell fizetni, ha
helyszíni ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az ügyfél nem teljesíti az 5. § (2) bekezdése szerinti
kötelezettségeit. (3) Az ügyfél támogatási jogosultsága megszűnik, amennyiben az 5. § (1) bekezdésében előírt képzési kötelezettségét
nem teljesítette és a már igénybe vett teljes támogatási összeget az intézkedésben való jogosulatlan részvételre
vonatkozó szabályok szerint vissza kell fizetni. (4) Ha a kölcsönös megfeleltetés alkalmazása érdekében a támogatásra jogosult gazdaságának bármely részében
a 73/2009/EK tanácsi rendelet II. és III. mellékletében előírt kötelező követelmények, illetve az egységes területalapú
támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti
Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok állategységre való átváltási arányának
meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt követelmények be nem
tartását állapították meg, abban az esetben Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó
vidékfejlesztési támogatásokról szóló 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 51. cikkében foglaltakat
kell alkalmazni. 10. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetést követő napon lép hatályba.
12. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 2005.
szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 46. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
13. § A kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó ellenőrzések lefolytatásával, valamint a jogkövetkezmények alkalmazásával
kapcsolatos szabályokról szóló 81/2009. (VII. 10.) FVM rendelet 1. § (2) bekezdés c) pont cb) alpontja helyébe
a következő rendelkezés lép: „cb) az erdészeti földterületek fenntartható használatát célzó intézkedések közül a mezőgazdasági földterület első
erdősítésének támogatása, erdő-környezetvédelmi kifizetések, és Natura 2000 kifizetések; ”
14. § Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott
egyes támogatások tekintetében átruházott, valamint egyéb, szakértő szervezetek közreműködésével ellátott
feladatokról szóló 48/2007. (VI. 20.) FVM rendelet 1. § e) pontja a következő eg) alponttal egészül ki:
„eg) Natura 2000 erdőterületeken történő gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs támogatás;”
15. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint a központi
költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2012. évi igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási
szabályokról szóló 29/2012. (III. 24.) VM rendelet 3. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés d) pontjában részletezett területadatok megadására
vonatkozó kötelezettséget – a 2. § (1) bekezdés 4., 5., 6., 14., 17. és 19. pontja szerinti jogcímek kivételével – az
ügyfélnek a MePAR szerinti fizikai blokk numerikus, továbbá a bejelentett tábla numerikus és grafikus azonosításával,
valamint a bejelentett táblák hasznosítására vonatkozó adatok megadásával kell teljesíteni. A 2. § (1) bekezdés
18. pontja szerinti jogcím vonatkozásában kizárólag a tarvágást követően, részterületen megvalósuló
szerkezetátalakítás esetén kell az ügyfeleknek a MePAR szerinti fizikai blokk numerikus, továbbá az erdőrészlet
numerikus és grafikus azonosításával teljesíteni a területadatok megadására vonatkozó kötelezettséget. A 2. §
(1) bekezdés 24. pontja szerinti jogcím esetében az ügyfélnek a MePAR szerinti fizikai blokk numerikus azonosításával,
valamint az erdőrészlet azonosító megadásával kell teljesíteni a területadatok megadására vonatkozó kötelezettségét.
A 2. § (1) bekezdés 9–13., 16., 17., 18., 21., és 23. pontja szerinti jogcímek esetén – a 2. § (1) bekezdés 18. pontja szerinti
jogcím vonatkozásában kizárólag a tarvágást követően, részterületen megvalósuló szerkezetátalakítás esetén –
a területadatokat az ügyfélnek a rendelkezésére álló, a koordináták pontosságát alátámasztó mérési jegyzőkönyvnek
megfelelő adatok feltüntetésével kell megadnia.” Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
193/2013. (IV. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. torda esztert
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország hanoi nagykövetségének
vezetésével, valamint Magyarországnak a Kambodzsai Királyságban való képviseletével.
Budapest, 2012. április 23. kövér lászló s. k.,
 az Országgyűlés elnöke,
 a köztársasági elnök feladat- és hatásköreit gyakorolva


text:
2060/2017. (XII. 27.) Korm. határozata az egyes kulturális célú támogatások forrásszükségletének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerinti kulturális célú támogatások megvalósításával, ezért az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  § hatálya alá tartozó támogatást
nyújt az  1.  mellékletben meghatározott célokra a  mellékletben nevesített kedvezményezettek részére, az  ott
meghatározott összegben;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott
feladathoz szükséges 7 924 500 000 forint összegű költségvetési forrást a 2017. évben biztosítsák;
Felelős:  emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő:  azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti kulturális célú támogatások megvalósítása
érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket
a)  az 1. mellékletben megjelölt kedvezményezett szervezetekkel a támogatási jogviszony létrehozása, valamint
b)  a költségvetési támogatások egy összegben történő kifizetése
iránt.
Felelős:  emberi erőforrások minisztere
Határidő:  2017. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
278/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Madarasné dr. Molnár
Gizella Máriát 2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1670/2015. (IX. 21.) Korm. határozata Pécs város külterületén fekvő földrészlet beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Pécs város külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás szerint
0206/44 helyrajzi számú földrészletet, valamint az  ezen földrészletből az  esetleges telekalakítási eljárások jogerős
befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2016. (V. 4.) FM rendelete az étkezési burgonyára vonatkozó minőségi követelményekről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 26. pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 7. § tekintetében az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 38. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 8. § tekintetében az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (2) bekezdés
24. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet hatálya az  étkezési burgonya (Solanum tuberosum L.) különböző fajtáinak forgalomba hozatala során
teljesítendő minőségi és jelölési követelményekre terjed ki.
(2) E  rendelet hatálya nem terjed ki az  ipari feldolgozásra szánt, valamint a  szaporítóanyagként forgalomba hozott
burgonyára.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. hosszúkás burgonyafajta: a Nemzeti vagy Közösségi Fajtajegyzéken szereplő, hosszúkás vagy hosszúkás ovális
alakzatúként leírt burgonyafajta,
2. újburgonya: a teljes érettség elérése előtt betakarított és forgalomba hozott burgonya, amelynek héja foszlós,
hámozás nélkül könnyen eltávolítható. 3. § A forgalomba hozatalra kerülő étkezési burgonyának meg kell felelnie az  1.  mellékletben meghatározott
követelményeknek.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) A rendelet előírásait a hatálybalépését követően forgalomba hozott étkezési burgonyára kell alkalmazni.
 (3) A rendelet előírásainak meg nem felelő csomagolóeszközök és címkék a rendelet hatálybalépését követő negyedik
hónap első napjáig használhatóak fel és az  ilyen jelöléssel ellátott termékek minőségmegőrzési idejük lejártáig
hozhatók forgalomba.
5. § E rendelet 1–6.  §-a tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i 2015/1535/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
6. § Az ebben a  rendeletben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie azon termékeknek,
amelyeket az  Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak forgalomba,
vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak elő, az  ott
irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az ott irányadó előírások a  fogyasztók védelme vonatkozásában
az ezen előírásban meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
7. § (1) Az  étkezési célra forgalomba kerülő vadon termett gombák gyűjtéséről, feldolgozásáról, forgalomba hozataláról
szóló 107/2011. (XI. 10.) VM rendelet [a  továbbiakban: 107/2011. (XI. 10.) VM rendelet] 10.  §-a a  következő
(4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  2.  mellékletben meghatározott gombafajok csak a  2.  mellékletben az  adott gombafajra meghatározott
időpontig hozhatók forgalomba.”
(2) A 107/2011. (XI. 10.) VM rendelet 2. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
8. § A földalatti gombák gyűjtéséről szóló 24/2012. (III. 19.) VM rendelet [a továbbiakban: 24/2012. (III. 19.) VM rendelet]
Melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
319/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. I. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 25-én aláírásgyűjtő
ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a települések dönthessenek arról, hogy emberek a településről kitilthatóak legyenek?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra
feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy
arra egyértelműen lehessen válaszolni. A beadványozó
által országos népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem
felel meg a fenti jogszabályi követelménynek, mivel
nem tér ki arra, hogy a „települések” megjelölés keretében mely szerv jogosult dönteni; továbbá, hogy mely
embercsoportokra vonatkozzon az adott döntés; valamint az sem egyértelmű, hogy mely tárgyban kell döntést hoznia.
Mindezekre tekintettel az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján,
13. §-ának (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
400/2014. (X. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4.  §-a alapján – a  honvédelmi miniszter javaslatára – Filótás István György ezredest 2014. október 23-ai hatállyal
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2014. október 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2019. (VII. 2.) OGY határozata az alapvető jogok biztosának megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés az Alaptörvény 30. cikk (3) bekezdése alapján
dr. Kozma Ákost 2019. szeptember 26-i hatállyal hat évre az alapvető jogok biztosává megválasztja.
2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
19/2012. (I. 11.) KE határozata a Magyar Művészeti Akadémia elnöki tisztségében való megerősítésről.
A Magyar Művészeti Akadémia alakuló közgyűlésének előterjesztésére – az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja
és (5) bekezdése, valamint a Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény 22. § (1) bekezdése alapján –
Fekete Györgyöt a Magyar Művészeti Akadémia elnöki tisztségében megerősítem.
Budapest, 2012. január 10. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
125/2012. (V. 30.) KE határozata tárca nélküli miniszter felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 43. § (4) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Fellegi Tamás tárca nélküli minisztert e tisztségéből 2012. június 1-jei hatállyal felmentem.
Budapest, 2012. május 25. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
242/2011. (X. 28.) KE határozata rendőr vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére
Bartos László rendőr dandártábornokot 2011. október 23-ai hatállyal rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2011. október 17. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
958/B/2005. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet 22. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványok tárgyában az eljárást megszünteti.
1. Az Alkotmánybírósághoz érkezett indítványban a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) végrehajtásáról
szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ebvhr.) 22. § (2) bekezdés alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kezdeményezték. Az indítványozó e rendelkezésnek az Ebvhr. módosításáról szóló
113/2005. (VI. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
15. §-a által megállapított szövegét támadta.
Az Ebvhr.-nek az indítványozók által sérelmezett rendelkezése meghatározta: „Az Ebtv. 32. §-ának (1) bekezdése alapján a nem finanszírozott egészségügyi szolgáltató
orvosával, valamint az Ebtv. 32. §-ának (5) bekezdése
alapján a pro família rendelésre jogosult orvossal csak
gyógyszer és gyógyászati segédeszköz általános jogcímen
történő rendelésére jogosító szerződés köthető.” Az indítványozó szerint a gyógyszerrendelés e korlátozásának bevezetése sértette a magánorvosok, valamint betegeik szerzett jogait, s ezáltal az Alkotmány 2. § (1) bekezdését. Az
indítványozó szerint az érintett rendelkezés – az Országos
Egészségbizosítási Pénztár által finanszírozott egészségügyi szolgáltatók orvosaival, s azok pácienseivel való
összehasonlításban – a magánpraxisukban rendelő orvosok és pácienseik hátrányos megkülönböztetését, s így az
Alkotmány 70/A. § sérelmét idézte elő. Az indítványozó
szerint továbbá az Ebvhr. támadott rendelkezése az Alkotmány 70/D. §-ában foglalt legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogot is korlátozta.
2. Az Alkotmánybíróság az indítványok benyújtását követően észlelte, hogy az Ebvhr. 22. § (2) bekezdése helyébe az Ebvhr. módosításáról szóló 330/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet 12. § (2) bekezdése 2006. január 1-jei hatállyal új rendelkezést iktatott be. Az új rendelkezés a
gyógyszerrendelés korábbi korlátozását már nem tartalmazza.
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetve módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatára az Alkotmánybíróság hatásköre csak akkor terjed
ki, ha annak alkalmazhatósága az eldöntendő kérdés.
(335/B/1990. AB végzés, ABH 1990, 261.)
A konkrét normakontroll két esetében, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és 48. §-a szerint előterjesztett alkotmányjogi
panasz alapján az Alkotmánybíróság már nem hatályos
rendelkezés alkotmányellenességét is vizsgálja. A jelen indítványok nem az Abtv. 38. §-a, illetve 48. §-a szerinti kérelmek. Az Alkotmánybíróság ezért – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről szóló, többször módosított és
egységes szerkezetbe foglalt, 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
(ABK 2009. január 3.) 31. § a) pontjára figyelemmel – az
Ebvhr. 22. § (2) bekezdése alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában az eljárást megszüntette.
Budapest, 2011. március 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
37/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján az oktatási és kulturális miniszter elő ter jesz tésére
Balázs Lajosnak, a Művészetek Palotája Kft. informatikai csoportvezetőjének,
Bedő Ildikónak, a letenyei Andrássy Gyula Általános Iskola igazgatójának,
Békési Mihálynak, a békési Szegedi Kis István Református Gimnázium tagintézmény-vezetőjének,
dr. Bertalan Péternek, a Kaposvári Egyetem Pedagógiai Kar Társadalomelméleti és Könyvtártudományi Tanszék
egyetemi docensének,
Csík János előadóművésznek, a Csík Zenekar vezetőjének,
Dani Sándornénak, a pusztadobosi Általános Iskola és Óvoda nyugalmazott pedagógusának,
Deák Zsuzsanna grafikusművésznek,
dr. Demeter Annának, az Oktatási Hivatal Dél-Alföldi Regionális Igazgatósága referensének,
Farkas Tamásnak, a Művészetek Palotája Kft. főkönyvelőjének,
Juhász Lászlónénak, a Művészetek Palotája Kft. vezérigazgatói titkárságvezetőjének,
Lindenbergerné dr. Kardos Erzsébetnek, a Szent István Egyetem Pedagógiai Kar főiskolai docensének,
Nógrádi Tóth Istvánnak, a Magyarnótaszerzők és Énekesek Egyesülete elnökének,
Pataki Andrásnak, a Szegedi Kortárs Balett igazgatójának,
Rády Ferenc festőművésznek, restaurátornak,
Sörös Istvánnak, a Művészetek Palotája Kft. szervezési igazgató-helyettesének,
Suba Ferencnek, a mosonmagyaróvári Kossuth Lajos Gimnázium nyugalmazott tanárának,
Tódika Lászlónak, a Művészetek Palotája Üzemeltető Kft. ügyvezető igazgatójának,
dr. Turkovics Mónikának, a Művészetek Palotája Kft. marketing és kommunikációs igazgatójának,
Vizkeleti Józsefnének, a mosonmagyaróvári Kossuth Lajos Gimnázium nyugalmazott tanárának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; Darvas Éva Máriának, a Művészetek Palotája Kft. rendezvényszervezőjének,
dr. Meggyes Istvánnénak, a Művészetek Palotája Kft. információs csoportvezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; Eiler-Kiss Károlynak, a Művészetek Palotája Kft. színpadmesterének,
Györgyfalvi Károlynak, a Művészetek Palotája Kft. fővilágosítójának,
Mátyus Zsoltnak, a Művészetek Palotája Kft. színpadmesterének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
132/2009. (X. 14.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2009. igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 37/2009. (IV. 3.) FVM rendelet egyes jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: I. FEJEZET
EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁS
1. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az
ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2009. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről
szóló 37/2009. (IV. 3.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.) alapján járó egységes területalapú támogatás jogcímen
hektáronként legfeljebb 42 941,60 Ft vehető igénybe. A támogatásra jogosult országos bázisterület nagysága
4 829 000 ha. A támogatási keretek túllépése esetén az igényelt támogatás összege – az érintett mezőgazdasági
termelőnél a túllépés mértékével megegyezően – arányos visszaosztás alkalmazásával csökkentésre kerül.
II. FEJEZET
EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ KIEGÉSZÍTŐ NEMZETI TÁMOGATÁS
Hízottbika-támogatás 2. § Az R. 25. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 56 000 Ft támogatás vehető igénybe.
Tejtámogatás 3. § Az R. 26. §-a alapján a tejtermelő történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 8,30 Ft támogatásra jogosult.
Anyatehéntartás támogatása 4. § Az R. 28–32. §-a alapján anyatehenenként – termeléshez kötötten – legfeljebb 30 000 Ft, az R. 27. §-a alapján
termeléstől elválasztva – történelmi bázis jogosultságonként – legfeljebb 18 000 Ft támogatás vehető igénybe.
Extenzifikációs szarvasmarha-támogatás 5. § Az R. 33. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 18 500 Ft támogatás vehető igénybe.
Anyajuhtartás támogatása 6. § Az R. 34–38. §-a alapján anyajuhok után, egyedenként legfeljebb 1700 Ft támogatás vehető igénybe. Ha
a mezőgazdasági termelő juhtejet vagy juhtejterméket értékesít, akkor a támogatás mértéke az anyajuhok után,
egyedenként legfeljebb 1400 Ft. Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuh kiegészítő támogatás
7. § Az R. 39. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 1600 Ft anyajuh kiegészítő támogatás vehető
igénybe. Dohánytermesztés támogatása 8. § (1) Az R. 43–47. §-a alapján a Burley dohány termesztése támogatásának keretében termeléshez kötötten – hektáronként –
legfeljebb 750 000 Ft, az R. 48. §-a alapján termeléstől elválasztva – történelmi bázis jogosultságonként – legfeljebb
300 000 Ft támogatás vehető igénybe. (2) Az R. 43–47. §-a alapján a Virginia dohány termesztése támogatásának keretében termeléshez kötötten
– hektáronként – legfeljebb 940 000 Ft, az R. 48. §-a alapján termeléstől elválasztva – történelmi bázis
jogosultságonként – legfeljebb 380 000 Ft támogatás vehető igénybe.
Héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása 9. § Az R. 49. §-a alapján héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása jogcímen hektáronként legfeljebb 32 000 Ft
támogatás vehető igénybe. Rizs termesztésének támogatása 10. § Az R. 50–52. §-a alapján a rizs termesztésének támogatása jogcímen termeléshez kötötten – hektáronként – legfeljebb
62 000 Ft, termeléstől elválasztva – történelmi bázis jogosultságonként – legfeljebb 25 000 Ft támogatás vehető
igénybe. 11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS)
2008. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 39/2008. (III. 29.) FVM rendelet és az Európai
Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatásokhoz (SAPS) kapcsolódó 2008. évi
kiegészítő nemzeti támogatások (top up) igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 42/2008. (IV. 4.) FVM
rendelet egyes jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről szóló 107/2008. (VIII. 27.) FVM rendelet azzal, hogy
rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben alkalmazni kell. 12. § (1) Az R. a 22. §-át követően a következő alcímmel és 22/A. §-sal egészül ki:
„Levonások, kizárások 22/A. § A kölcsönös megfeleltetés ellenőrzései megállapításaihoz kapcsolódó levonások az e rendeletben
meghatározott kiegészítő nemzeti támogatásokra nem alkalmazandók. Ha a termelőnél a kölcsönös megfeleltetés
ellenőrzései során olyan mértékű szándékos meg nem felelés kerül megállapításra, hogy emiatt a termelőt az egységes
területalapú támogatásból kizárják, akkor a támogatásból való kizárás alkalmazandó valamennyi, e rendeletben
meghatározott kiegészítő nemzeti támogatásra is.” (2) Az R. 25. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Ha a mezőgazdasági termelő más szarvasmarhatartás-támogatásban is részt vesz, az ellenőrzések során
a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén a támogatási összeg meghatározására, kizárólag az áthúzódó
szankció levonása tekintetében, a 796/2004/EK bizottsági rendelet 57., 59. és 69. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.”
(3) Az R. 27. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Ha a mezőgazdasági termelő más szarvasmarhatartás-támogatásban is részt vesz, az ellenőrzések során
a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén a támogatási összeg meghatározására, kizárólag az áthúzódó
szankció levonása tekintetében, a 796/2004/EK bizottsági rendelet 57., 59. és 69. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.”
13. § A kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó ellenőrzések lefolytatásával, valamint a jogkövetkezmények alkalmazásával
kapcsolatos szabályokról szóló 81/2009. (VII. 10.) FVM rendelet 1. § (2) bekezdés felvezető szövegrésze helyébe
a következő rendelkezés lép: „A kölcsönös megfeleltetési szabályok betartását az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az Európai
Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott alábbi intézkedésekben részt vevő ügyfelek esetében kell vizsgálni:”
14. § (1) A 11. § (2) bekezdése 2011. december 31-én hatályát veszti.
(2) Hatályát veszti az R. 41. § (2) bekezdése.
15. § A 12–14. § 2012. január 1-jén hatályát veszti. E § 2012. január 2-án hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
22/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a Lelkiismeret Hangja Alapítvány alapítójaként és vezetőjeként a vallásszabadság, az emberi jogok, a felekezetek
közötti tolerancia előmozdítása és támogatása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Arthur Schneier-nek, a New York-i Park East Zsinagóga főrabbijának, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje a csillaggal, polgári tagozata;
A szabadság vihara c. amerikai dokumentumfilm elkészítéséért
Andrew G. Vajna filmproducernek,
Quentin Tarantino producernek,
az erdélyi magyarság néprajzi, népművészeti és népzenei kincseinek feltárása, gyűjtése és megőrzése terén végzett
munkájáért, valamint a mezőségi szórványoktatás egyik központjának megteremtéséért
Kallós Zoltán Kossuth-díjas néprajzkutatónak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje, polgári tagozata; A szabadság vihara c. amerikai dokumentumfilm elkészítéséért
Colin Keith Gray rendezőnek,
az erdélyi és a Kárpát-medencei magyar kulturális értékek megőrzése és bemutatása érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Demény Attila Nádasdy Kálmán-díjas zeneszerzőnek, zongoraművésznek, a Kolozsvári Magyar Opera rendezőjének,
nemzetközileg is elismert fizikai kutatásaiért, oktatói tevékenységéért, a természettudományok erdélyi történetének
feltárása érdekében végzett munkája elismeréseként
Gábos Zoltánnak, az MTA külső tagjának, a Babes-Bolyai Tudományegyetem nyugalmazott egyetemi tanárának,
professor emeritusnak,
a magyar agrárium érdekében végzett sokirányú tevékenysége, a FAO és a magyar agrárminisztérium közötti
kapcsolatok fejlesztése és elmélyítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Maria Kadlecikova-nak, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) Európai és Közép-Ázsiai Regionális
Hivatala regionális képviselőjének, menedzsment-elmélet professzornak,
eredményes kutatói munkájáért, valamint az erdélyi magyar biológus társadalom érdekében végzett közéleti
tevékenységéért
dr. Nagy Tóth Ferenc biológusnak, az MTA külső tagjának,
a kárpátaljai magyarság fennmaradása, identitása megőrzése érdekében végzett munkája és karitatív tevékenysége
elismeréseként
Zán Fábián Sándornak, a Kárpátaljai Református Egyházkerület püspökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje, polgári tagozata; A szabadság vihara c. amerikai dokumentumfilm elkészítéséért
Amy Sommer producernek,
Kristine Lacey producernek,
Lucy Liu producernek,
Megan Raney rendezőnek,
Rose Lizarraga producernek,
az erdélyi magyar szórványoktatás terén végzett munkája, valamint a mezőségi hagyományőrző és közösségépítő
tevékenysége elismeréseként
Balázs-Bécsi Attilának, a Szamosújvári Téka Alapítvány elnökének, projekt menedzsernek,
az erdélyi magyarság érdekeinek érvényesítéséért, az épített örökség megóvása érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Bíró Rozália Ibolyának, Nagyvárad Polgármesteri Hivatala alpolgármesterének,
a magyar-szlovák természetvédelmi kapcsolatok kialakítása, ápolása – különösen a barlangok védelme,
népszerűsítése és tudományos kutatása – érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Gaál Lajos geológusnak, a Szlovákiai Barlangok Igazgatósága Barlangkezelési Osztálya osztályvezetőjének,
a minőségi média védelme és ösztönzése, valamint az Egyetem nemzetközi akkreditációja érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
dr. Gáspárik Attila színművésznek, a Marosvásárhelyi Szentgyörgyi István Színművészeti Egyetem rektorának,
a venezuelai magyar közösség összetartása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Gózon Imre építészmérnöknek, az EDIVECTRA C. A. vezérigazgatójának, a Magyar Ház elnökének,
az erdélyi kulturális örökség feltárása és megőrzése, valamint az erdélyi magyar civil társadalom és intézményrendszer
fejlődési stratégiájának kidolgozása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Hegedüs Csillának, a Transylvania Trust Alapítvány ügyvezető igazgatójának,
az elmúlt évtizedben kialakult rendkívüli árvizek okainak feltárásáért, a Vásárhelyi Terv továbbfejlesztéséért, valamint
a hidrodinamikai modellezés vízügyi ágazatban történő bevezetéséért
Hegedüs Pál vízépítő mérnöknek, az RBF Consulting Sacramento California alelnökének, vízügyi osztályvezetőnek,
az etnikai feszültségek hátterének megismertetése, az intolerancia mérséklése, valamint a szlovák-magyar
megbékélés előmozdítása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Huncík Péter pszichiáternek, etnopszichológusnak,
kiemelkedő intézményvezetői, szerkesztői és újságírói tevékenysége elismeréseként
Makkai Jánosnak, a Marosvásárhelyi Népújság nyugalmazott főszerkesztőjének,
több évtizedes műfordítói munkájáért, valamint a modern magyar irodalom svédországi megismertetése és
népszerűsítése érdekében végzett tevékenységéért
Maria-Klara Ortman műfordítónak,
a székelyföldi képzőművészeti élet megszervezéséért, megújításáért, valamint festőművészi és művészetpedagógiai
tevékenységéért
Márton Árpád festőművésznek, nyugalmazott művészetpedagógusnak,
az amerikai magyar közösség összetartásáért, a magyar identitás tudat ápolásáért, a magyar kultúra népszerűsítéséért
Pereházy Miklósnak, a Los Angeles-i Egyesült Magyar Ház elnökének,
sokoldalú művészetszervező, múzeumfejlesztő tevékenységéért, valamint a kassai Rákóczi hagyaték méltó ápolásáért
Pollák Róbertnek, a Kelet-Szlovákiai Múzeum (Kassa) igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje, polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 4. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
20/2013. (HK 4.) HVKFH szakutasítása a Válságreagáló műveletek doktrína 1. kiadásának elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban: MH) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját és a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát,
hogy biztosítsák a szakutasításban meghatározottak érvényesülését.
3. Az MH Összhaderőnemi Doktrína Hierarchia (a továbbiakban: MH DH) és az MH Doktrína Fejlesztési Terv
alapján, valamint az MH DH 3. szintjén elhelyezkedő kiadványok elkészítéséről szóló 23/2013. (HK 2.) HVKF intézkedés alapján a Válságreagáló műveletek doktrína
1. kiadásának (a továbbiakban: doktrína) elkészítése érdekében Doktrína Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban: DKM) hozok létre.
4. A DKM vezetője: HVK Hadműveleti Csoportfőnökség Hadműveleti Osztály osztályvezető
5. A DKM vezetőjének helyettese: MH Vezetési és
Doktrinális Központ Doktrinális és Szabályzatfejlesztő
Osztály (a továbbiakban: MH VDK) osztályvezető
6. Tagjai:
a) felkérés alapján a KNBSZ képviselője;
b) felkérés alapján az NKE képviselője;
c) HM Jogi Főosztály képviselője;
d) HM Sajtóiroda képviselője;
e) HVK Felderítő Csoportfőnökség képviselője;
f) HVK Hadműveleti Csoportfőnökség képviselője;
g) HVK Logisztikai Csoportfőnökség képviselője;
h) HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség képviselője;
i) HVK Kiképzési Csoportfőnökség képviselője;
j) MH Összhaderőnemi Parancsnokság képviselője;
k) MH VDK képviselője.
7. Az MH VDK készítse el a KNBSZ főigazgatójának
és az NKE rektorának szóló felkérést a munkacsoport tevékenységében történő közreműködésre.
8. A doktrína fejlesztési folyamatában az MH VDK az
előkészítő és hatályba léptető, az MH Geoinformációs
Szolgálat a technikai elosztó szakasz feladatait hajtja
végre.
9. A fejlesztési folyamat főbb szakaszai és a feladatok
határideje:
a) Előkészítő szakasz:
aa) Alakuló munkaértekezlet megtartása: 2013. 04.
ab) A doktrína szinopszisának felterjesztése jóváha
gyásra: 2013. 05.
b) Kidolgozói szakasz:
ba) A doktrína első tervezetének elkészítése: 2014. 02.
bb) Az első tervezet véleményezése: 2014. 03. (MH
MSZDB ülés)
bc) Az előzetes tervezetté minősített dokumentum to
vábbi vizsgálata, elemzése: 2014. 04.
bd) A második tervezet elkészítése és véleményezése:
2014. 06. be) A végleges változat elfogadása: 2014. 07. (MH
MSZDB ülés)
c) Hatályba léptető szakasz:
ca) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2014. 08.
cb) A doktrína jóváhagyása : 2014. 09.
d) Technikai elosztó szakasz:
da) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása:
2014. 12.
10. A doktrínára vonatkozó egyéb rendelkezések:
a) Címe: Válságreagáló műveletek doktrína 1. kiadás
b) Kódszáma: MD 3.4 (1)
c) Jóváhagyója: Honvédelmi Miniszter
d) Tartalmi követelmények: A kidolgozásra kerülő
dokumentum az MH DH részét képezi. Célja, hogy meghatározza a válságreagáló és béketámogató műveletek
végrehajtásának elveit, típusait, a tervezés, az előkészítés,
a felkészítés, a támogatás, a biztosítás, az irányítás és vezetés, valamint a végrehajtás kereteit, alapot szolgáltatva a
témával kapcsolatos további szabályzó tevékenységhez.
e) A doktrína minősítése: „Nyílt”
f) A doktrína formája: új kiadvány
11. A doktrína kidolgozására készített szinopszis tartal
mazza az egyes fejezetek és címek felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a kidolgozói munka részletes
időrendjét.
12. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba, és
2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
48/2008. (XII. 31.) PM rendelete a kockázati tőkealap-kezelő és a kockázati tőkealap adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 451. §-a
(2) bekezdésének t) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya a tőkepiacról szóló 2001. évi
CXX. törvény szerinti kockázati tőkealap-kezelőre és kockázati tőkealapra terjed ki.
(2) Az adatszolgáltatás célja, hogy a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) a rendszeres adatszolgáltatás alapján ellenőrizze a kockázati tőkealap-kezelő és a kockázati tőkealap működésére, tevékenységére vonatkozó jogszabályi rendelkezések betartását.
(3) A rendszeres adatszolgáltatás a számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus nyilvántartásokon alapul.
2. § (1) A kockázati tőkealap-kezelő a rendszeres adatszolgáltatást – a 3. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével –
a Felügyelet által meghatározott elektronikus formában,
minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva, a Felügyelet Kihelyezett Adatküldő Programján (KAP) keresztül teljesíti.
(2) A rendszeres adatszolgáltatást akkor teljesíti a kockázati tőkealap-kezelő, ha az az adatfogadó rendszerben
„elfogadott” státuszt kap.
(3) A Felügyelet a honlapján közzéteszi a rendszeres
adatszolgáltatáshoz kapcsolódó módszertani útmutatót.
(4) A kockázati tőkealap-kezelő biztosítja, hogy az
(5) bekezdésben meghatározott őrzési időtartam alatt mindenkor, ellenőrizhető módon rendelkezésre álljon a rendszeres adatszolgáltatás, a rendszeres adatszolgáltatást alátámasztó iratok és a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információk.
(5) Az iratokat és a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat a rendszeres adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától
számított öt évig kell megőrizni.
3. § (1) A kockázati tőkealap-kezelő a következő rendszeres
adatszolgáltatást teljesíti:
a) Negyedéves jelentés (melléklet szerinti 60A, 60B,
60C, 60D, 60E, 60F, 60G, 60H, 60I, 60J, 60K, ALAPVDN
jelű tábla) a befektetési és kölcsönnyújtási szabályok betartásáról, a vásárolt és értékesített tőkebefektetésekről, a
hozamfizetésről és a felügyeleti díj változó részéről, amelyet a tárgynegyedévet követő hónap 15. napjáig kell teljesíteni.
b) Éves jelentés (melléklet szerinti AKAD,
KTAKOCK1, KTAKOCK2, KTAKOCK3,
KTAFKOCK1, KTAFKOCK2 jelű tábla) a felügyeleti
alapdíjról és a törzsadatokról, amelyek közül
ba) a melléklet szerinti AKAD jelű táblát a tárgyévet
követő év január 31. napjáig,
bb) a melléklet szerinti KTAKOCK1, KTAKOCK2,
KTAKOCK3, KTAFKOCK1, KTAFKOCK2 jelű táblát a
június 30-i állapotot tükröző adatokkal a második negyedévre vonatkozó negyedéves jelentéssel egyidejűleg
kell teljesíteni.
c) A kockázati tőkealap-kezelő törzsadatainak változásról szóló jelentés (melléklet szerinti KTAKOCK1,
KTAKOCK2, KTAKOCK3, KTAFKOCK1,
KTAFKOCK2 jelű tábla), amelyet a változást követő
15. napig kell teljesíteni.
(2) A kockázati tőkealap-kezelő az éves beszámoló elfogadását követő 15. napig megküldi a Felügyeletnek az
általa kezelt kockázati tőkealap éves beszámolóját a
könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt.
(3) Ha a kockázati tőkealap-kezelő önellenőrzési vagy
belső ellenőrzési tevékenysége megállapítja, hogy a már
teljesített rendszeres adatszolgáltatás módosítása szükséges, akkor a módosítást visszamenőleg attól az időszaktól
kezdve kell végrehajtani, amelyben az adat módosításra
szorul. A módosított rendszeres adatszolgáltatást a hiba
feltárását követő 15. napig kell teljesíteni.
4. § (1) Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a kockázati tőketársaságok, a kockázati tőkealap-kezelők és a kockázati tőkealapok kockázati
tőke befektetési tevékenységéhez kapcsolódó adatszolgáltatási kötelezettségéről az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyelet részére szóló 29/1998. (X. 21.) PM rendelet
(a továbbiakban: R.).
(3) A 2008. évre vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettséget az R. alapján kell teljesíteni.
(4) A (2) és (3) bekezdés, továbbá e bekezdés 2009. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1392/2013. (VII. 2.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya között a Németországi Szövetségi Köztársaság fegyveres erői és Magyarország fegyveres erői tagjainak a másik állam területén történő ideiglenes tartózkodásáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya között a  Németországi
Szövetségi Köztársaság fegyveres erői és Magyarország fegyveres erői tagjainak a  másik állam területén történő
ideiglenes tartózkodásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  honvédelmi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a honvédelmi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
287/2012. (X. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel Hajduné
dr. Csabai Évát 2012. december 16-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
44/2018. (III. 13.) Korm. rendelete a Vecsés–Városföld közötti földgázszállító vezeték létesítésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és d) pontjában,
a 2. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 2. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Vecsés–Városföld közötti
földgázszállító vezeték létesítésre irányuló beruházással összefüggő, az  1.  mellékletben felsorolt közigazgatási
hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2016. (XII. 7.) FM utasítása a Földmérési és Távérzékelési Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. §-ának (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. A  Földmérési és Távérzékelési Intézet szervezetét és működésének rendjét meghatározó Szervezeti és Működési
Szabályzatot jelen utasítás Mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a  Földmérési és Távérzékelési Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
18/2012. (VIII. 31.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
235/2019. (VI. 7.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Kozma Gábor Ferencet 2019. május 31.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2034/2017. (XII. 27.) Korm. határozata az állami tulajdonban álló, nemzetgazdasági szempontból kiemelt fontosságú gazdálkodó szervezetek megközelíthetőségét elősegítő beruházásokhoz szükséges pénzügyi fedezet biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a) azzal, hogy az állami tulajdonban álló, kiemelt nemzetpolitikai feladatokat és nemzetgazdasági célokat ellátó
gazdálkodó szervezetek közúti elérhetőségének biztosítása és javítása kiemelten fontos kormányzati cél,
b) a Mezőhegyes és M43 közötti útvonal felújításával,
c) a Mezőhegyes és Csanádpalota közötti kerékpárút kiépítésével;
2. az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági
minisztert, hogy gondoskodjon a  központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet részére
4 000 000 000 forint többletforrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. január 31. 3. az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott feladat megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert,
hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon 3 255 000 000 forint forrás biztosításáról, az alábbi
ütemezés szerint:
a) a 2018. évben 85 000 000 forint a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 30. Közúthálózat felújítása jogcímcsoport javára,
b) a 2019. évben összesen 3 170 000 000 forint a központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében 2018. január 31.
 a b) alpont tekintetében a 2019. évi költségvetés tervezése során
4. az  1.  pont c)  alpontjában meghatározott feladat megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert,
hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon 1 550 000 000 forint forrás biztosításáról az alábbi
ütemezés szerint:
a) 2018. évben 70 000 000 forint a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 49. Kerékpáros létesítmények
fejlesztése jogcímcsoport javára,
b) 2019. évben 740 000 000 forint a központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében,
c) 2020. évben 740 000 000 forint a központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében 2018. január 31.
 a b) és c) alpont tekintetében a 2019. és 2020. évi költségvetés tervezése során
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pont a)–c) alpontjában foglaltak végrehajtása érdekében tegye
meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2010. (IV. 23.) FVM rendelete a személyes fogyasztásra szánt állati eredetű termékek behozataláról.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. §-a (2) bekezdésének 23., 26. és 36. pontjában,
valamint (5) bekezdésének j) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának c) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya az állati eredetű termékek személyes szállítmányainak a Közösségbe történő behozataláról és
a 136/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. március 5-i 206/2009/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban:
206/2009/EK bizottsági rendelet) 1. és 2. cikke szerinti személyes fogyasztásra szánt állati eredetű termékekre terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazása során a harmadik országokból az Európai Unió területére behozni kívánt termékek
állat-egészségügyi ellenőrzéséről szóló miniszteri rendelet szerinti fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell.
2. § (1) A harmadik országból Magyarország határszakaszán keresztül az Európai Unió területére behozott vagy küldött
személyes fogyasztásra szánt állati eredetű terméknek az Európai Unió határán történő, a 206/2009/EK bizottsági
rendeletben meghatározottakra kiterjedő ellenőrzését a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal területi szerve
(a továbbiakban: állat-egészségügyi hatóság) és a vám- és pénzügyőrség (a továbbiakban: vámhatóság) végzi.
(2) Az állat-egészségügyi hatóság a vámhatósággal közösen biztosítja, hogy Magyarország azon határszakaszain,
amelyek egyben az Európai Unió külső határszakaszai is – beleértve a nemzetközi forgalmat lebonyolító repülőtereket
és kikötőket is – valamennyi belépési ponton az állati eredetű termékek behozatalának állat-egészségügyi feltételeire
felhívják a harmadik országokból érkező utazók figyelmét. A tájékoztatásnak ki kell terjednie legalább a 206/2009/EK
bizottsági rendelet III. mellékletében előírt információkra, és azokat jól látható helyekre kihelyezett szembetűnő
plakátokon kell feltüntetni. (3) A nemzetközi utasszállító cégeket az állat-egészségügyi hatóság és a vámhatóság a behozatal feltételeiről
tájékoztatja, annak érdekében, hogy az Európai Unióba utazó valamennyi utasuk figyelmét fel tudják hívni az állati
eredetű termékek behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételekre, valamint e rendelet rendelkezéseire.
3. § (1) Az utasforgalom 206/2009/EK bizottsági rendelet szerinti ellenőrzését minden határátlépő ponton elsőként
a vámhatóság végzi. (2) A vámhatóságnak – a kikötők és repülőterek üzemeltetőivel együttműködve – folyamatos ellenőrzést kell fenntartania
az állati eredetű termékek illegális behozatalának felderítése, továbbá a 2. § szerinti tájékoztató plakátok meglétének
ellenőrzése céljából. 4. § (1) A vámhatóságnak, amennyiben a rendelet hatálya alá tartozó termékek vonatkozásában a Közösségi Vámkódex
létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben, valamint a végrehajtására vonatkozó
rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletben meghatározottakat
megsértik, a büntetőeljárásról vagy a szabálysértésekről szóló törvényben foglaltak szerint kell eljárnia.
(2) A vámhatóságnak – ha a rendeletben meghatározottak megsértése nem az (1) bekezdés szerint
történt – az intézkedés tárgyát képező állati eredetű termékek behozatalát meg kell akadályoznia. Amennyiben
a termékeket az ügyfél nem kívánja visszavinni vagy a visszavitel nem lehetséges, a vámhatóság azokat – kijelölt
állat-egészségügyi határállomáson az állat-egészségügyi hatósággal együttműködve, állat-egészségügyi határállomásnak nem minősülő határátkelőhelyen önállóan – elkobozza és megsemmisítésükről intézkedik.
5. § (1) Az eljáró vámhatóság jogszerű intézkedései esetén az ügyfelet a rendelet hatálya alá tartozó elkobzott termékek
vonatkozásában kártalanítás nem illeti meg. (2) A rendelet hatálya alá tartozó termékek tárolásához és megsemmisítéséhez szükséges feltételeket állat-egészségügyi
határállomás esetén az állat-egészségügyi hatóság, állat-egészségügyi határállomásnak nem minősülő
határátkelőhelyen a vámhatóság biztosítja. 6. § Az állati eredetű termékek személyes fogyasztásra történő behozatalára vonatkozó – a 206/2009/EK bizottsági
rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti – beszámolási kötelezettséget a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) teljesíti. Ennek érdekében az állat-egészségügyi hatóság és
a vámhatóság a szükséges adatokat – a 206/2009/EK bizottsági rendelet V. Mellékletében szereplő
adatlapon – a január 1-jétől december 31-ig tartó beszámolási időszakot követő év február 15-ig a minisztérium
részére megküldi. 7. § E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
8. § Ez a rendelet az állati eredetű termékek személyes szállítmányainak a Közösségbe történő behozataláról és
a 136/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. március 5-i 206/2009/EK bizottsági rendelet végrehajtásához
szükséges rendelkezéseket állapítja meg. 9. § A személyes fogyasztásra szánt állati eredetű termékek behozatalának szabályozásáról szóló 87/2005. (X. 1.) FVM–PM
együttes rendelet hatályát veszti. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
2/2004. (III. 24.) OVB állásfoglalása a választási bizottságok tagjainak összeférhetetlenségéről.
Az Országos Választási Bizottság a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 34. §-a
(2) bekezdésének a) pontjában írt hatáskörében eljárva az
alábbi
állásfoglalást adja ki: A Ve. 21. § szerint a választási bizottságok a választópolgárok független, kizárólag a törvénynek alárendelt
szervei, amelyeknek elsődleges feladata a választási eredmény megállapítása, a választások tisztaságának, törvényességének biztosítása, a pártatlanság érvényesítése és
szükség esetén a választás törvényes rendjének helyreállítása. Választási bizottságok: a) a szavazatszámláló
bizottság, b) a helyi választási bizottság, c) az országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság, d) a területi választási bizottság, e) az Országos Választási Bizottság.
A 99/K. § (1) bekezdése alapján az európai parlamenti
képviselők választásán a következő választási bizottságok
működnek: a) szavazatszámláló bizottság, b) a külképviseleteken működő szavazatszámláló bizottság, c) az egy szavazókörrel rendelkező településeken a szavazatszámláló
bizottság feladatait ellátó helyi választási bizottság, d) területi választási bizottság, e) Országos Választási Bizottság.
A 22. § (1) bekezdésének fő szabálya az, hogy a választási bizottságnak csak a választókerületben — a helyi választási bizottságnak csak a településen — lakcímmel rendelkező választópolgár lehet tagja.
A (2)—(3) bekezdések szerint a választási bizottságnak
nem lehet tagja a köztársasági elnök, állami vezető, közigazgatási hivatal vezetője, képviselő, megyei közgyűlés
elnöke, polgármester, jegyző, főjegyző, választási iroda tagja, a választási bizottság illetékességi területén működő
közigazgatási szerv köztisztviselője, valamint a választókerületben induló jelölt. Nem lehet továbbá a választási
bizottság választott tagja a választókerületben jelöltet állító jelölő szervezet tagja, valamint a választókerületben
induló jelölt hozzátartozója sem.
A (4) bekezdés alapján pedig az olyan választási bizottságoknak, amelyek a jogorvoslati eljárásban egymással
döntési, döntést felülbíráló kapcsolatba kerülhetnek, nem
lehetnek tagjai az egymással hozzátartozói kapcsolatban
álló személyek.
Az előző (2)—(4) bekezdésekben meghatározott egyes
fogalmakat a Ve. 149. §-ának megfelelő pontjai határozzák
meg.
A Ve. 3. § d) pontja alapján a választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek a többi között érvényre kell juttatniuk a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét.
A Ve. a választási bizottsági póttagság intézményét az
alábbiakban rögzíti:
A 23. § (1) bekezdésének első mondata alapján a szavazatszámláló bizottság három tagját és szükséges számban
póttagokat a települési önkormányzat képviselő-testülete
az országgyűlési képviselők általános választásának kitűzését követően, legkésőbb a szavazás napja előtti 20. napon
választja meg; személyükre a helyi választási iroda vezetője
tesz indítványt. A (2) bekezdés szerint a helyi választási
bizottság három — az egy szavazókörrel rendelkező településen öt — tagját és szükséges számban póttagokat a
települési önkormányzat képviselő-testülete az önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásának kitűzését követően, legkésőbb a szavazás napja előtti
51. napon választja meg; személyükre a helyi választási
iroda vezetője tesz indítványt. A (3) bekezdés alapján az
országgyűlési egyéni választókerületi, illetőleg a területi
választási bizottság három-három tagját és szükséges
számban póttagokat a fővárosi, megyei közgyűlés választja
meg; személyükre a területi választási iroda vezetője tesz
indítványt. Végül a (4) bekezdés azt írja elő, hogy az Országos Választási Bizottság öt tagját és szükséges számban
póttagokat az Országgyűlés választja meg; személyükre —
a pártok javaslataira is figyelemmel — a belügyminiszter
tesz indítványt.
A 27. § (1) bekezdés szerint, ha a választási bizottság
választott tagja meghalt, vagy megbízatása a 26. § (4) bekezdésében meghatározott okból megszűnt, helyébe a póttag lép. Póttag hiányában a települési önkormányzat képviselő-testülete, illetőleg a fővárosi, megyei közgyűlés vagy
az általuk kijelölt bizottságuk, az Országos Választási Bizottság esetében az Országgyűlés új tagot választ. A (4)
bekezdés alapján pedig, ha a szavazás napján a szavazatszámláló bizottság tagjainak száma kevesebb mint öt, a
helyi választási iroda vezetője a póttagok vagy más szavazatszámláló bizottság tagjai közül a bizottságot kiegészíti.
Ha ilyen módon nincs lehetőség a szavazatszámláló bizottság kiegészítésére, akkor arról a területi választási iroda
vezetője gondoskodik más település szavazatszámláló bizottságának esküt tett tagjai vagy póttagjai megbízásával.
A 99/J. § (4) bekezdése előírja, hogy a helyi választási
iroda vezetője a külképviseleteken működő szavazatszámláló bizottságok 99/K. § (9) bekezdése szerint pótlólag kül
képviseleti névjegyzékbe vett tagjairól és póttagjairól a
szavazást megelőző 9. napig értesíti az Országos Választási
Irodát, amely a külképviseleti névjegyzékek adatait azokkal kiegészíti.
A 99/K. § (4) bekezdése szerint a külképviseleten működő szavazatszámláló bizottság legalább három tagból áll. A
külképviseleten működő minden szavazatszámláló bizottság mellett egy póttag van. Az (5) bekezdés kimondja, hogy
az Országos Választási Bizottság a külképviseleteken működő szavazatszámláló bizottságok tagjaira és póttagjaira
a szavazást megelőző 25. napig tesz javaslatot az Országgyűlésnek.
A (13) bekezdés alapján a póttag a szavazatszámláló
bizottság tevékenységében (így különösen a szavazás lebonyolításában, a szavazatszámlálásban és az eredmény megállapításában) nem vehet részt. Ha a szavazatszámláló bizottság tagjainak száma három alá csökken, a póttag a
bizottság kiesett választott tagjának helyébe lép.
A Ve. 26. §-a a választási bizottság tagja megbízatásának
megszűnéséről tételesen és kimerítően rendelkezik, az
alábbiak szerint:
,,(1) A választási bizottság választott tagjainak megbízatása a — 23. §-ban meghatározott — következő általános
választásra létrehozott választási bizottság alakuló üléséig
tart.
(2) A választási bizottság megbízott tagjának megbízatása — a (3) bekezdésben foglaltak kivételével — a választás végleges eredményének közzétételével szűnik meg.
(3) Az Országos Választási Bizottságba az Országgyűlés
alakuló ülésén képviselőcsoportot alakító pártok által a
25. § szerint megbízott tagok megbízatása az (1) bekezdésben meghatározott időpontig, illetőleg a képviselőcsoport
megszűnéséig tart. Azok a pártok, amelyek a 25. § szerint
nem bíztak meg tagot az Országos Választási Bizottságba,
de az Országgyűlésben képviselőcsoportot alakítottak, az
Országos Választási Bizottságba egy-egy tagot bízhatnak
meg, akiknek a megbízatása az (1) bekezdésben meghatározott időpontig, illetőleg a képviselőcsoport megszűnéséig tart.
(4) A választási bizottság tagjának megbízatása az
(1)—(3) bekezdésben foglaltakon túl megszűnik:
a) ha a megbízatás törvényes feltételei megszűntek,
b) ha a választási bizottság megállapította tagjának
összeférhetetlenségét,
c) lemondással,
d) a megbízatás visszavonásával.’’
A Ve.-nek a jogorvoslatokra vonatkozó rendelkezései [a
77—85., a 99., a 99/P., a 130—131. és a 146—147. §-ok] a
többi között tartalmazzák a jogorvoslatok benyújtására és
elbírálására nyitva álló, a jogorvoslat benyújtója, illetve az
azt elbíráló választási bizottság és bíróság számára irányadó jogvesztő határidőket.
E körben, a 77. § (1) és (2) bekezdései szerint a választási törvények megsértésére hivatkozva a jelölt, a jelölő
szervezet és az érintett választópolgár, illetőleg jogi
személy panaszt nyújthat be. A választási bizottság panaszt elbíráló és egyéb döntése ellen kifogást lehet benyújtani.
A 85. § (1) bekezdése akként rendelkezik, hogy a választási bizottságnak a választási eredményt megállapító döntése [73. § (2) bek.] ellen [a)] a szavazatszámláló bizottság
szavazóköri eredményt megállapító döntésének törvénysértő voltára, vagy [b)] a szavazóköri eredmények összesítésére és a választási eredmény megállapítására vonatkozó
szabályok megsértésére hivatkozással lehet kifogást benyújtani úgy, hogy az legkésőbb a választási bizottság döntését követő napon a sérelmezett döntést hozó választási
bizottsághoz megérkezzen.
A Ve. fenti rendelkezései alapján az Országos Választási
Bizottság megállapítja, hogy
a) a választási bizottságok választott, illetőleg megbízott tagjainak, valamint póttagjainak (a továbbiakban
mindhárom kör együttesen: tag) jogai és kötelezettségei
megbízatásuk fennállása alatt mindvégig azonosak, kivéve
azokat a jogokat és kötelezettségeket, ahol a Ve. kifejezetten eltérést állapít meg;
b) erre tekintettel, a tagok összeférhetetlenségének
fennállását, a megbízatás fennállása alatt mindvégig azonos módon és folyamatosan kell vizsgálni;
c) a tagok fennálló összeférhetetlenségét bárki jogosult, az arra jogszabályban kötelezett pedig köteles az illetékes választási szervnek jelezni; ez a kötelezettség különösen terheli az összeférhetetlenséggel érintett tagot [Ve.
3. § d)];
d) a tag fentiek szerint észlelt és fennálló összeférhetetlensége a megbízatás fennállása alatt mindvégig az
összeférhetetlenség megállapításához [Ve. 26. § (4) b)]
vezet;
e) a Ve. jogorvoslati eljárásaiban meghatározott jogvesztő határidőkön belül a tag észlelt és fennálló összeférhetetlenségére és annak jogkövetkezményeire a jogorvoslati eljárásban hivatkozni lehet;
f) a Ve. jogorvoslati eljárásaiban meghatározott jogvesztő határidők lejártát követően a tag észlelt olyan korábbi összeférhetetlenségének, amely az észlelés időpontjában már nem áll fenn, nincs a választási eljárásban megjelenő jogkövetkezménye.
Dr. Ficzere Lajos s. k.,
az Országos Választási Bizottság