text:
1139/2017. (III. 20.) Korm. határozata az egyes munkaerőpiaci intézkedésekről.
A Kormány egyetért azzal, hogy a  közfoglalkoztatottak elsődleges munkaerőpiaci elhelyezkedését ösztönözni szükséges.
A  magyar gazdaság helyzetének erősödésével a  Kormány lehetőséget teremt a  közfoglalkoztatottak piaci alapú
munkavállalására. Mindezek mellett a  Kormány megerősíti azon szándékát, amely szerint a  szociális szövetkezetek működését
támogatja. A Kormány ezen célok elérése érdekében
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a belügyminisztert, hogy vizsgálja meg és teremtse meg feltételeit annak,
hogy
a) a közfoglalkoztatott részére a  munkahelykereséssel kapcsolatos tömegközlekedési eszköz igénybevételével
felmerült indokolt helyi és helyközi utazási költség kerüljön megtérítésre,
b) a 25 év alatti személyek abban az esetben kerülhessenek csak bevonásra a közfoglalkoztatási programokba,
ha az Ifjúsági Garancia Rendszer keretében megvalósuló munkaerőpiaci program nem kínál számukra reális
egyéb lehetőséget,
c) azon személyek, akik várhatóan képesek önállóan elhelyezkedni, ne kerülhessenek bevonásra
a közfoglalkoztatási programba, csak abban az esetben, ha
ca) a  járási (fővárosi kerületi) hivatal közvetítési kísérlete három alkalommal – a  munkáltató oldalán
felmerülő okból – sikertelen volt vagy
cb) 3 hónapig nem tudott a  járási (fővárosi kerületi) hivatal az álláskereső számára megfelelő állást
felajánlani,
d) a szakképzettséggel rendelkezők csak abban az  esetben kerüljenek bevonásra a  közfoglalkoztatási
programokba, ha
da) a járási (fővárosi kerületi) hivatal közvetítési kísérlete három alkalommal sikertelen volt a munkáltató
oldalán felmerülő okból vagy
db) 3 hónapig nem tudott a  járási (fővárosi kerületi) hivatal az  álláskereső számára megfelelő állást
felajánlani,
e) a közfoglalkoztatási jogviszonyban állók közfoglalkoztatási programokba történő időszakonként visszatérő
bevonása kerüljön kizárásra úgy, hogy 2018. június 1-jétől felmenő rendszerben, három éves időszakon belül
a közfoglalkozatási jogviszonyban eltölthető maximális időtartam egy év legyen, kivéve, ha a versenyszféra
nem kínál reális munkalehetőséget az egyénnek, tehát önhibáján kívül nem tud elhelyezkedni;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2017. március 31-től folyamatosan 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyen intézkedéseket a  piaci igényeket kiszolgáló munkaközvetítés
megerősítése és hatékonyabb működése, a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat kompetenciaalapú munkaközvetítés
rendszerének kidolgozása, a Virtuális Munkaerőpiac Portál (VMP) továbbfejlesztése érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. augusztus 31. 3. felhívja a  belügyminisztert a  versenyszférában kialakult munkaerőhiányra figyelemmel, hogy a  közfoglalkoztatási
programokban részt vevők havi átlagos maximális létszámát 2020-ig folyamatosan 150 ezer főre csökkentse;
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2020. december 31.
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  belügyminisztert, hogy a  közfoglalkoztatási jogviszonyban állók
létszámcsökkentése miatt, az  aktív munkaerőpiaci programok megvalósítása érdekében 40 milliárd forint
2017.  évi előirányzat átcsoportosításáról intézkedjen a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló
2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet, LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezeten belül,
a  8.  Start-munkaprogram cím terhére, az  1. Aktív támogatások 1. Foglalkoztatási és képzési támogatások alcím
javára olyan megbontásban, hogy
a) a határozat hatálybalépését követő 15 napon belül 30 milliárd forint,
b) legkésőbb 2017. június 30-ig 10 milliárd forint
kerüljön átcsoportosításra;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: a) pont vonatkozásában jelen Korm. határozat hatálybalépését követő 15 napon
b) pont vonatkozásában 2017. június 30.
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, tegyen intézkedéseket, hogy az  aktív munkaerőpiaci programok
megvalósítása érdekében a Nemzeti Foglalkoztatási Alap Foglalkoztatási és képzési támogatások javára a 2018. és
2019. években legalább 60 milliárd forint keret álljon rendelkezésre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja a  belügyminisztert, vizsgálja meg annak a  lehetőségét, hogy a  jelenleg állami intézményeknél
közfoglalkoztatásban lévő személyek miként tudnak saját állományba kerülni és ennek mennyi a  többletforrás
igénye, továbbá a  nemzetgazdasági miniszterrel közösen tegyen javaslatot a  megvalósítás módjára, továbbá
vizsgálja felül az állami foglalkoztatók által támasztott közfoglalkoztatási igényeket;
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. április 30.
 7. felhívja a  belügyminisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, az  emberi erőforrások miniszterét és
a  földművelésügyi minisztert, hogy közösen együttműködve, eszközrendszerük komplex felhasználásával,
a  közfoglalkoztatási programokban történő bennragadás megakadályozását célzó intézkedések megvalósításával
támogassák a nemzetgazdasági minisztert a komplex munkaerőpiaci programok szervezésében, melyek elősegítik
a közfoglalkoztatottak elsődleges munkaerőpiacon történő elhelyezkedését;
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
földművelésügyi miniszter
Határidő: a határozat hatálybalépésétől folyamatosan
 8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  elsődleges
munkaerőpiaci elhelyezkedést segítő, uniós finanszírozással megvalósuló munkaerőpiaci programok (GINOP 5.1.1,
VEKOP 8.1.1, GINOP 5.2.1, VEKOP 8.2.1.) esetében határozzanak meg számszerű célkitűzést a  2017–2020 közötti
időszakra vonatkozóan éves és megyei bontásban a  kormányhivatalok részére az  adott évben kifizetett összeg
mértéke tekintetében oly módon, hogy a  programokba bevont résztvevők létszáma minden egyes évben érje el
a 60 ezer főt;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. március 31.
 9. egyetért azzal, hogy a  közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó képzési programok és munkaerőpiaci szolgáltatások
főszabályként európai uniós, illetve az indokolt esetekben központi költségvetési források terhére valósuljanak meg
a területi felzárkózási koordinációs központi feladatok ellátására kijelölt állami szerv bevonásával;
10. egyetért azzal, hogy a  versenyszférában történő elhelyezkedést segítő 7.  pont szerinti intézkedésekre és
az elsődleges munkaerőpiacon elhelyezkedni nem tudó álláskeresők közfoglalkoztatására egyaránt szükség van, és
ezeket komplementer módon úgy kell megvalósítani, hogy együttesen a  foglalkoztatás tartós és – a  költségvetés
lehetőségeit figyelembe véve – pénzügyileg is fenntartható növekedését eredményezzék;
11. egyetért azzal, hogy – az  elsődleges munkaerőpiaci reintegráció érdekében – a  közfoglalkoztatottak rugalmas
módon szolgálják ki a mezőgazdasági idénymunka szezonálisan kiugró munkaerő-szükségletét, különös tekintettel
a jelenleg meglévő mezőgazdasági kézi munkaerő hiányára;
12. felhívja a  belügyminisztert, hogy folytassa a  mentális, szociális vagy egészségi okból foglalkoztatásba be nem
vonható álláskeresők foglalkoztathatóságának növelését szolgáló 2016.  évi kormányzati intézkedésekről szóló
1253/2016. (VI. 6.) Korm. határozat 2.  pontjában meghatározott speciális közfoglalkoztatási programot, és
a  nemzetgazdasági miniszterrel együtt biztosítsa az  ehhez szükséges 115 millió forint forrást a  Kvtv. 1.  melléklet,
LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 8. Start-munkaprogram cím terhére;
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. április 1.
 13. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  belügyminisztert, hogy biztosítsa a  12.  pont szerinti speciális
közfoglalkoztatási programhoz kapcsolódó munkaerőpiaci szolgáltatások nyújtásához szükséges 180  millió
forint forrást a Kvtv. 1. melléklet, LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 8. Start-munkaprogram cím terhére és
a  Kvtv. 1.  melléklet, LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet 1. Aktív támogatások 1. Foglalkoztatási és képzési
támogatások alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: 2017. április 1.
 14. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  12.  pont szerinti speciális közfoglalkoztatási programhoz
kapcsolódóan
a) biztosítsa a programban részt vevő álláskeresők számára a szociális- és egészségügyi szolgáltatásokat,
b) biztosítsa a szociális diagnózis elkészítéséhez szükséges humán kapacitásokat,
c) vizsgálja felül a  pszichiátriai problémák, illetve szenvedélybetegségek kezeléséhez szükséges közösségi
ellátások, valamint a nappali ellátások jelenlegi területi elosztását és kapacitásait;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. április 1.
15. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  belügyminisztert, hogy megállapodás alapján biztosítsa a  14.  pont
szerinti szociális és egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges 25 millió forint forrást a  Kvtv. 1.  melléklet,
LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 8. Start-munkaprogram cím terhére és a  Kvtv. 1.  melléklet, XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet javára.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: 2017. április 1.
 16. A Kormány a közfoglalkoztatás 2017. évi céljaiként
a) az elsődleges munkaerőpiacon elhelyezhető álláskeresők közfoglalkoztatásból kilépésének ösztönzését;
b) a Start-munkaprogram folytatását, hosszabb időtartamú foglalkoztatási lehetőség biztosítását az  alacsony
iskolai végzettségű, és a nyílt munkaerőpiacon elhelyezkedni nem tudó álláskeresők számára;
c) az elsődleges munkaerőpiacról kiszorultak, különösen a  munkaerőpiacon halmozottan hátrányban lévő
foglalkoztatást helyettesítő támogatásban részesülő, illetve álláskeresési vagy szociális ellátásra nem jogosult
álláskeresők, az  alacsony iskolai végzettségűek, a  tartósan munka nélkül lévők (kiemelten a  megváltozott
munkaképességűek, a hajléktalanok, az elismert menekültek és oltalmazott jogállásúak, a roma nemzetiségű
álláskeresők, továbbá a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által működtetett „Határozott idejű bérleti szerződés”
programban részt vevő álláskeresők) foglalkoztatásának és foglalkoztathatóságának növelését, figyelembe
véve az álláskeresők ügyfél kategorizálási rendszerben történt besorolását;
d) a közfoglalkoztatással érintettek, különösen a  c)  pontban meghatározott célcsoportok – azon belül is
kiemelten a hátrányos helyzetű, 16–18 év közötti korosztály – munkaerőpiaci (re)integrációjához leginkább
szükséges és megfelelő, személyre szabott munkaerőpiaci szolgáltatásokhoz és képzésekhez való minél
szélesebb körben való hozzáférését;
e) a mentális, szociális, egészségi okból foglalkoztatásba nehezen bevonható álláskeresők számára speciális
közfoglalkoztatási programok támogatását;
f ) az értékteremtő, hasznos, helyi sajátosságokon alapuló, a  település önfenntartását elősegítő programok
támogatását;
g) a természeti és épített környezet védelmét, a  kulturális örökség elemeinek megóvását, a  gondozatlan
sírkertek rekonstrukciójának elősegítését, továbbá a  vasúti pályahálózat, illetve az  országos közúthálózat
környezetének tisztántartását, karbantartását;
h) a helyben megtermelt termények felhasználásával a  közétkeztetés minőségének javítását, e  tekintetben
az önellátó, önfenntartó települések kialakítását;
i) a civil és karitatív, valamint egyházi szervezetek közreműködésére fokozottan támaszkodva a  lakónépesség
komfortérzetének javítása érdekében a rendezett közösségi terek kialakítását;
j) a mezőgazdasági hasznosításra alkalmas területeken és zártkerti területeken gazdaságosan termelhető,
a  helyi közintézmények közétkeztetési igényeit kiszolgáló mezőgazdasági termékekre épülő, a  helyi
sajátosságokat figyelembe vevő fejlesztések megvalósítását;
k) a roma lakosság lakhatásának, társadalmi integrációjának elősegítését;
l) a büntetés-végrehajtási intézetekből szabadultak társadalmi beilleszkedésének elősegítését;
m) a területi vízrendezési, vízkárelhárítási és mezőgazdasági vízhasznosítási feladatokban a közfoglalkoztatottak
fokozottabb bevonását;
n) a mezőgazdasági földterületek és az állami fenntartású közutak között külterületen fekvő, állami tulajdonban
lévő területek tisztántartását;
o) a bel- és külterületi közutak, önkormányzati kerékpárutak karbantartását és tisztántartását;
p) a területi munkaerőpiaci különbségek kiegyenlítését, valamint a közfoglalkoztatás során szerzett jövedelem
által a közfoglalkoztatásban részt vevők korábbi életminőségének javítását;
q) az arra alkalmas közfoglalkoztatási programokban szociális szövetkezetek alakításának elősegítését, valamint
a  szociális szövetkezetek működési feltételeinek javítását célzó tevékenységek szakmai-módszertani
támogatását, az e célra biztosított uniós források elérésének elősegítését;
r) a vidék lakosságmegtartó képességének növelését
határozza meg.
17. A Kormány a  közfoglalkoztatás szempontjából kiemelt településeknek minősíti a  kedvezményezett települések
besorolásáról és a besorolás feltételrendszeréről szóló 105/2015. (IV. 23.) Korm. rendelet 2. mellékletében szereplő
településeket, valamint a  kedvezményezett járások besorolásáról szóló 290/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 3. és
6. mellékletében szereplő, továbbá a regionális szempontból kedvezményezett járások településeit.
18. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 19. A mentális, szociális vagy egészségi okból foglalkoztatásba be nem vonható álláskeresők foglalkoztathatóságának
növelését szolgáló 2016.  évi kormányzati intézkedésekről szóló 1253/2016. (VI. 6.) Korm. határozat 1.  pontjában
a „2016. szeptember 30.” szövegrész helyébe a „2017. november 30.” szöveg lép.
20. Hatályát veszti a  közfoglalkoztatás 2016.  évi céljairól és a  közfoglalkoztatás szempontjából kiemelt települések
meghatározásáról szóló 1040/2016. (II. 11.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
30/2019. (III. 20.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 228.  § (2)  bekezdés b)  pontja és 234.  § (1)  bekezdése
alapján – az innovációért és technológiáért felelős miniszter javaslatára –
Pomázi Gyula Zoltánt, az Innovációs és Technológiai Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből más fontos
megbízatására tekintettel
– 2019. március 14-ei hatállyal – felmentem, egyidejűleg
dr. Nagy Ádámot az Innovációs és Technológiai Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2019. március 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1477/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2019. júniusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése
alapján, tekintettel az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló
353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2019. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1719/2014. (XII. 5.) Korm. határozata az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzéshez kapcsolódó állami támogatások biztosítása érdekében az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Honvédelmi Minisztérium fejezetek közötti előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Magyar Honvédség Egészségügyi Központ által foglalkoztatott szakorvosjelöltekre tekintettel, az  egészségügyi
felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről szóló 122/2009. (VI. 12.) Korm. rendelet alapján a  2014.  évre
vonatkozó, 2014. október 16-áig elszámolt, az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzéssel összefüggő állami
támogatások biztosítása céljából a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 22. Egészségügyi ágazati előirányzatok alcím, 20. Egészségügyi szakképzési (rezidens) rendszer működésének
támogatása jogcím előirányzat terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 6. MH
Egészségügyi Központ cím javára 43,4 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
honvédelmi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2012. (VIII. 14.) HM utasítása a 2013. Nemzetközi Repülőnap és Haditechnikai Bemutató megszervezésével és végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdés g) pontja alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szer
vezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) A 2013. évi Nemzetközi Repülőnap és Haditechnikai Bemutató (a továbbiakban: rendezvény) végrehajtásába bevont honvédelmi szervezetek jelen utasítás szerinti
feladataikat a 2013. évi kiképzési és munkaterveik alapján
hajtják végre.
2. § (1) A rendezvény megszervezésével és végrehajtásával
kapcsolatos feladatok irányítására dr. Borbíró Zoltán kabinetfőnök-helyettest (a továbbiakban: elnök) jelölöm ki.
(2) Az elnök jelen utasítás hatálybalépését követő
15 napon belül a logisztikai, tömegtájékoztatási, protokolláris, katonai, egészségügyi, infrastrukturális, pénzügyiszámviteli, katasztrófavédelmi és jogi szakterületért felelős honvédelmi szervezetek képviselőiből munkacsoportot hoz létre, és kijelöli a munkacsoport titkárát.
(3) Az elnök a (2) bekezdésben meghatározott szakterületeken kívül más, a rendezvény megszervezésében érintett szakterület képviselőjének a munkacsoportba történő
bevonására is jogosult.
(4) A munkacsoport munkájában való közreműködésért
díjazás nem adható.
3. § (1) A munkacsoport az alakuló ülését jelen utasítás hatálybalépését követő 30. napig megtartja. A további üléseket a munkacsoport titkára által elkészített és az elnök által
jóváhagyott munkaterv szerint, illetve indokolt esetben soron kívül kell összehívni.
(2) A munkacsoport 2013. október 31-én a működését
befejezi.
4. § (1) Az elnök jóváhagyja a munkacsoport által készített
terveket, felügyeli a munkacsoport munkáját.
(2) A munkacsoport
a) a rendezvény végrehajtásával kapcsolatos munka- és
feladattervet, programtervet, kommunikációs tervet, illetve finanszírozási, forrás- és szükségleti, valamint költségvetési elgondolást készít, és azt jóváhagyásra felterjeszti
– a munkacsoport titkárán keresztül – az elnöknek 2012.
október 15-ig,
b) javaslatot tesz – a munkacsoport titkárán keresztül –
az elnöknek a rendezvény megszervezésével és lebonyolításával összefüggő feladatok végrehajtására létrehozandó
szervezőcsoport személyi összetételére és részletes feladataira 2013. január 15-ig,
c) a rendezvény előkészítéséről, illetve lebonyolításáról
szóló jelentést, beszámolót készít, és azt – a munkacsoport
titkárán keresztül – megküldi az elnöknek 2013. szeptember 30-ig.
(3) A munkacsoport titkára irányítja és szervezi a munka- és feladatterv kidolgozását, felel a munkacsoport üléseinek előkészítéséért, a részfeladatok tervezésének, különösen a forrás- és szükségleti számvetések összehangolásáért, elkészítteti a rendezvény kockázatbecslési tervét.
5. § (1) A külföldi államok meghívására – a Honvéd Vezérkar főnöke javaslatát is figyelembe véve – az elnök vagy a
honvédelmi miniszter jogosult.
(2) Az elnök a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály bevonásával, a katonadiplomácia útján irányítja a
meghívott külföldi államokkal történő kapcsolattartást.
(3) Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka
saját hatáskörben intézkedik a visszaigazolt külföldi szárazföldi és légi katonai szervezetekkel történő közvetlen
kapcsolattartásra, a rendezvénnyel kapcsolatos feladatok
egyeztetésére.
6. § A munkacsoport munkájához szükséges technikai eszközöket az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár biztosítja.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
168/2010. (V. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján az önkormányzati miniszter elő ter jesz tésére
Huszár Erika rövidpályás gyorskorcsolyázónak a a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat);
Bánhidi Ákosnak, a Sportország SC edzőjének,
Belovai Józsefnek, a Szent István Egyetem Alkalmazott Bölcsészeti Kar Gyakorló Általános Iskola és Gimnázium
 igazgatóhelyettesének,
Darázs Rózsa rövidpályás gyorskorcsolyázónak,
Heidum Bernadett rövidpályás gyorskorcsolyázónak,
Keszler Andrea rövidpályás gyorskorcsolyázónak,
Telegdi Attila Lászlónak, a Szent István Egyetem Alkalmazott Bölcsészeti Kar testnevelő tanárának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. május 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
58/2012. (X. 31.) NFM rendelete a közúti közlekedés biztonságát és környezetvédelmét szolgáló kutatási, fejlesztési és koordinációs feladatok végrehajtására kijelölt szervezetről.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés b) pont 34. alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. §
e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 24. § (11) bekezdése alapján a 2. §-ban
meghatározott, a közúti közlekedés biztonságát és környezetvédelmét szolgáló kutatási, fejlesztési és koordinációs
feladatok végrehajtására a Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Kft.-t (a továbbiakban: KTI Kft.) jelölöm ki.
2. § A Kkt. 24. § (11) bekezdésében meghatározott feladatok keretében a KTI Kft. a következő tevékenységeket végzi:
a) a közlekedésbiztonsági titkársági feladatok ellátása, ennek keretében az éves közlekedésbiztonsági intézkedési
terv szakmai előkészítése, miniszteri jóváhagyásra előterjesztése és a végrehajtás koordinálása,
a közlekedésbiztonsági intézkedési terv monitoringja, a közúti közlekedésbiztonság javításával összefüggő
intézkedések és projektek támogatásának szervezése és koordinációja, valamint a közlekedésbiztonsági
intézkedési tervhez kapcsolódó közérdekű és közcélú tájékoztatás, kommunikáció,
b) a közlekedésbiztonság és a közlekedés környezeti hatásai szakterületen nemzetközi szerződésekben, európai
uniós jogi aktusokban, valamint kormányrendeletekben és miniszteri rendeletekben előírt adatgyűjtések, a jogi
szabályozást megalapozó mérések és vizsgálatok, kutatások végzése; a jogi szabályozást megalapozó szakmai
tevékenységgel összefüggő konferenciák, szakmai továbbképzések szervezése, szakmai előkészítése,
c) a közúti járművek közlekedésbiztonságának növelése, valamint a környezet védelme érdekében a forgalomba
helyezésre és a forgalomban tartásra vonatkozó szabályozások és vizsgálati eljárások szakmai előkészítése;
a vizsgálati technológia fejlesztése; a technológiai fejlesztő minta vizsgabázis működtetése,
d) a közlekedés okozta levegő-, zaj- és talajszennyezés csökkentésére irányuló programok kidolgozása; a közlekedés
klímavédelmi feladatainak, a közlekedés energiahatékonyságának növelése érdekében szükséges feladatok,
a környezetkímélő, energiatakarékos és szénmentes közlekedéssel összefüggésben a jogszabályok
megalapozását szolgáló tudományos kutatási előkészítő tevékenység, adatgyűjtések és mérések végzése;
továbbá a környezetvédelmi felülvizsgálat adatbázis működtetése és a közúti közlekedés környezetvédelmi
programjainak megvalósítása, e) az EU és ENSZ–EGB Jármű-műszaki Koordinációs Központ működtetése; az ágazati irányítással összefüggő
hatósági feladatok végrehajtásához szükséges tárcaszintű egyeztetések előkészítése; kapcsolódó feladattervek
összeállítása, f) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló kormányrendelet szerinti stratégiai zajtérképek és zajvédelmi
intézkedési tervek elkészítése, valamint azok rendszeres felülvizsgálata az állami kezelésben lévő nagy forgalmú
közutakra és vasútvonalakra vonatkozóan, g) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő légszennyezésről szóló ENSZ–EGB egyezményből eredő
jelentéstételi kötelezettségek teljesítése érdekében a légszennyező anyagokra vonatkozó emissziós leltár
közlekedési alágazatonkénti légszennyezőanyag kibocsátás meghatározása, valamint a leltár közlekedés részére
vonatkozó szöveges magyarázat elkészítése, h) a közlekedésre neveléssel és a gépjárművezető képzéssel összefüggő, a döntéseket megalapozó kutatási és
szakértői munkák végzése; a közúti közlekedés biztonságát szolgáló köznevelési intézményi nevelési
tevékenység szakmai támogatása; a köznevelési intézmények közlekedésre nevelési tevékenységéhez korszerű
oktatási eszközök biztosítása, i) a közúthálózat tervezésével, kiépítésével, fenntartásával kapcsolatos tudományos kutatási előkészítő
tevékenység ellátása, a fejlesztéseket megalapozó szakmai javaslatok, döntés-előkészítő hatáselemzések
készítése a közúti biztonság javításával összefüggésben, j) a forgalomtechnikai jellegű intézkedések megvalósításához helyszíni tanulmányok készítése; a forgalmi rendet
kialakító közúti jelzések elhelyezésére vonatkozó javaslat készítése; a kapcsolódó területen intézkedési
programok előkészítése, k) a közúti közlekedés biztonságával és környezetvédelmével foglalkozó nemzetközi szervezetekben Magyarország
képviselete, az ehhez kapcsolódó tevékenységek ellátása, adatszolgáltatási és statisztikai kötelezettségek
teljesítése, l) a közlekedésbiztonsági rendezvényekhez kapcsolódóan a közlekedésre nevelésben alkalmazott közlekedési
szimulátorok működtetése, valamint azoknak a kutatási- és módszertani fejlesztési tevékenységhez kapcsolódó
alkalmazása, m) a köznevelési intézményekben a nevelési-oktatási intézmények tanulói és pedagógusai számára a közlekedésre
nevelési tevékenységek korszerű oktatástechnikai eszközökkel és közlekedési szimulátorokkal történő gyakorlati
megvalósításának támogatása, n) a közlekedésre neveléstől a járművezető képzésig átfogó program keretében a közlekedés biztonságának
növelése, a közlekedési kultúra fejlesztése, a közlekedési szabályok és a helyes közlekedési magatartásformák
megismertetése a gazdaságos gépjárművezetés érdekében, új módszerek és új tananyagok alkalmazásával
a képzés fejlesztése és a téma köré csoportosuló tevékenységek, szervezetek által létrehozott tudásbázis
összefogása, fejlesztése. 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
8/2003. (IV. 3.) NKÖM rendelete a helyi önkormányzatok részére állatés növénykertek, vadasparkok fenntartására adható támogatások igénybevételének rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló
2002. évi LXII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 5. számú
mellékletének 16. pontjában foglalt felhatalmazás alapján
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya azon helyi önkormányzatokra terjed
ki, amelyek állat- és növénykertet, vadasparkot tartanak
fenn, vagy ha a fentiek működtetésére a tárgyévben hosszú
távú — legalább 3-5 éves — közszolgáltatási szerződést
kötnek.
2. § A Tv. 5. számú mellékletének 16. pontjában a működési
kiadások támogatására biztosított előirányzatból az állatés növénykertek, vadasparkok normatív támogatást kaphatnak az önkormányzati hozzájárulás arányában,
amennyiben az igénylés feltételeinek megfelelnek.
3. § (1) A támogatást — a Fővárosi Önkormányzat kivételével — a helyi önkormányzat igényelheti a tárgyévi költségvetési rendeletében az állat- és növénykert, vadaspark
fenntartására, működésére jóváhagyott hozzájárulás igazolt összege alapján. A helyi önkormányzat a székhelye
szerint illetékes Területi Államháztartási Hivatal (TÁH)
útján tárgyév április 10-éig nyújthatja be igényét a Nemzeti
Kulturális Örökség Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) Közművelődési Főosztályának. Az állat- és
növénykert, vadaspark fenntartására fordított összeget alátámasztó tényadatokat az önkormányzat költségvetési rendelete megfelelő fejezete hiteles másolatának a támogatási
kérelemhez történő csatolásával kell igazolnia.
(2) Az állat- és növénykerti, vadasparki támogatás e rendelet melléklete szerinti nyomtatvány kitöltésével igényelhető.
4. § (1) A határidőre beérkezett igénylések alapján a minisztérium az egyes állat- és növénykert, vadaspark támoga
tásának összegét, az igazolt önkormányzati hozzájárulás
egy forintjára jutó támogatási előirányzat alapján számítja
ki, amelyhez az egységre jutó támogatási előirányzatot a
2. § (1) bekezdésben szereplő támogatási előirányzat és a
kiírási feltételeknek megfelelő igénylések szerinti összes
önkormányzati hozzájárulás hányadosaként állapítja meg.
A minisztérium az igénylések alapján számított támogatások összegét tárgyév május 10-éig közzéteszi a Kulturális
Közlönyben, valamint a minisztérium honlapján. Ezzel
egyidejűleg értesíti a Belügyminisztériumot az önkormányzatok részére jóváhagyott és utalandó támogatás
összegéről.
(2) Az önkormányzat a számlájáról a támogatás megérkezését követő 8 napon belül köteles az összeget az állatés növénykert, vadaspark számlájára átutalni.
(3) Ha a helyi önkormányzat a költségvetési rendeletében az állat- és növénykert, vadaspark működésének támogatására jóváhagyott támogatás összegét részben vagy
egészben nem a megjelölt feladatra használta fel, akkor az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
64/B. §-ának (1) és (2) bekezdése szerint köteles eljárni.
(4) Amennyiben a helyi önkormányzat a költségvetési rendeletében e célra saját forrásból tervezett támogatását csökkenti, abban az esetben az eredeti előirányzat és a ténylegesen
teljesített saját támogatás után számított állat- és növénykerti, vadasparki működtetési támogatás különbözetére nem
jogosult, köteles azt a központi költségvetésnek visszautalni.
Az így fennmaradó összeg tovább vizsgálandó a tekintetben,
hogy a megfelelő célra került-e felhasználásra. Ellenkező
esetben többlettámogatás nem adható.
5. § (1) A helyi önkormányzat — az általa alkalmazott helyi
finanszírozási rendszer keretei között — köteles biztosítani,
hogy a támogatást a rendeletben előírt célra használják fel.
(2) Az állat- és növénykertnek, vadasparknak a rendelkezésére bocsátott támogatást elkülönítetten kell kezelnie,
és annak felhasználásáról tételes, analitikus nyilvántartást
kell vezetnie.
(3) Az önkormányzat a támogatás felhasználásáról a
tárgyév december 31-ei határnappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni.
A központi támogatás tárgyév december 31-én feladattal
terhelt maradványával a tárgyévet követő június 30-áig kell
elszámolni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Görgey Gábor s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
152/2015. (VI. 19.) Korm. rendelete az Európai Unió tagállamainak az elektronikus azonosítás területén történő együttműködésével kapcsolatos rendelkezésekről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az  Európai Unió tagállamainak az  elektronikus azonosítás területén történő együttműködése
tekintetében a tagállami kapcsolattartási pontként az e-közigazgatásért felelős minisztert jelöli ki.
2. § A kijelölt tagállami kapcsolattartási pont felelős
a) a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: eIDAS-rendelet) II. Fejezetében,
b) a 2015/296/EU bizottsági végrehajtási határozatban
meghatározott tagállami kötelezettségek teljesítéséért és jogok gyakorlásáért, a tagállamok közötti információcsere
lebonyolításáért.
3. § Az eIDAS-rendelet 12.  cikk (5) és (6)  bekezdése szerinti tagállami együttműködés előmozdítására létrejövő
együttműködési hálózat tevékenységében a kijelölt tagállami kapcsolattartási pont vesz részt.
4. § Ez a rendelet 2015. szeptember 1-jén lép hatályba.
5. § A kijelölt tagállami kapcsolattartási pont adatait (a kapcsolattartási pont nevét, a kapcsolattartási pont feladatainak
ellátását elősegítő szervezeti egység és vezetőjének megnevezését, a  kapcsolattartási pont címét, elektronikus
elérhetőségeit), a  magyar elektronikus azonosítási rendszer leírását e  rendelet hatálybalépését követően
haladéktalanul meg kell küldeni a  többi tagállamnak, a  bejelentési űrlap-tervezetet, valamint az  eIDAS-rendelet
9. cikk (1) és (5) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok értelmében szükséges további dokumentumokat
pedig az együttműködési hálózatnak. A kapcsolattartási pont adatainak változását a változást követő 8 napon belül
meg kell küldeni az együttműködési hálózatnak.
6. § Ez a rendelet
a) a  belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi
szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i
910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. Fejezete,
b) a  belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi
szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 12.  cikkének (7)  bekezdése
értelmében vett, a  tagállamok által az  elektronikus azonosítás területén folytatandó együttműködésre
vonatkozó eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2015. február 24-i 2015/296/EU bizottsági végrehajtási
határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 7. § A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 26. § (2) bekezdése a következő
i) ponttal egészül ki:
(A miniszter az e-közigazgatásért való felelőssége keretében)
„i) ellátja az  Európai Unió tagállamainak az  elektronikus azonosítás területén történő együttműködésével
kapcsolatos rendelkezésekről szóló kormányrendelet szerinti tagállami kapcsolattartási pont feladatait.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
491/2016. (XII. 23.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/19190-2/2016. számú előterjesztésére – Sváb András (névmódosítás előtti neve:
Sváb Andrij Mihajlovics; más átírással: Shvab Andriy; születési hely, idő: Nagylucska [Szovjetunió], 1977. február 3.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
51/2012. (VII. 19.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végre
hajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján, a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. §
(2) bekezdés b) pontja szerint Dr. Borbíró Zoltánt az MH
Honvédkórház (a továbbiakban: MH HK) átvilágításáért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2012. július 10-től
2013. január 10-ig látja el.
(3) A miniszteri biztos tevékenységét a honvédelmi miniszter irányítja.
2. § (1) A miniszteri biztos feladatkörében eljárva irányítja
és koordinálja az MH HK működésének átfogó felülvizsgálatát, valamint a racionalizálására vonatkozó javaslatok
kidolgozását. A miniszteri biztos a feladatköréhez kapcsolódó egyeztetéseken és tárgyalásokon képviseli a honvédelmi minisztert.
(2) A miniszteri biztos feladatait a Honvéd Vezérkar főnökével együttműködésben látja el.
3. § (1) A miniszteri biztos a feladatainak végrehajtása érdekében valamennyi érintett honvédelmi szervezettel folyamatos és közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A miniszteri biztos megkeresését a honvédelmi szervezetek feladat- és hatáskörükben eljárva, határidőre teljesítik.
4. § (1) A miniszteri biztos díjazására és juttatására a Ksztv.
38. § (7) bekezdését kell alkalmazni.
(2) A miniszteri biztos munkáját – a Ksztv. 38. §
(10) bekezdés b) pontjára figyelemmel a miniszteri kabinetben működő titkárság helyett – erre kijelölt szakértők
segítik.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1093/2015. (III. 5.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0001 azonosító számú („Budapest Kelenföld–Székesfehérvár vasútvonal rekonstrukciója 1/3. ütem: Székesfehérvár vasúti csomópont átépítése és a Szent István utcai közúti felüljáró építése Érden” című) és a KÖZOP-2.5.0-09-11-2014-0003 azonosító számú („Lepsény–Balatonszentgyörgy közötti vasúti vonalszakasz rekonstrukciója 1. szakasz, Lepsény–Szántód–Kőröshegy vonalszakaszának rekonstrukciója” című) nagyprojekt-javaslatok jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) a KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0001 azonosító számú, „Budapest Kelenföld–Székesfehérvár vasútvonal
rekonstrukciója 1/3. ütem: Székesfehérvár vasúti csomópont átépítése és a Szent István utcai közúti felüljáró
építése Érden” című, és
b) a KÖZOP-2.5.0-09-11-2014-0003 azonosító számú, „Lepsény–Balatonszentgyörgy közötti vasúti vonalszakasz
rekonstrukciója 1. szakasz, Lepsény–Szántód–Kőröshegy vonalszakaszának rekonstrukciója” című
nagyprojekt-javaslatokat (a továbbiakban: nagyprojektek) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  nagyprojektek támogatási kérelmeinek Európai
Bizottsághoz történő benyújtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a JASPERS-programban részt vevő szakértők minőségbiztosítási jelentésének kibocsátását
követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
329/2012. (XII. 22.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Abderraouf
Betbaieb rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Tunéziai Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel. Budapest, 2012. december 11.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
41/2011. (II. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Laszlóczki Imrét kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság asztanai nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2010. október 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
154/2010. (HK 9.) MH ÖHP intézkedése az „ATOM, BIOLÓGIAI, VEGYI VÉDELMI DOKTRÍNA” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV törvény 110.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján figyelemmel a szolgálati könyvek és
főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló
93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás, továbbá az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló102/2008.
(HK 19.) HM utasításban foglaltakra az „Atom, biológiai,
vegyi védelmi doktrína” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az „Atom, biológiai, vegyi védelmi doktrína” című
főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként
kiadom.
2. Jelen intézkedésemmel egyidejűleg bevezetem a
Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 12/2003. (HK 10.)
HVKFH intézkedésével fenntartás nélkül elfogadott és a
Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 66/2009. (HK 1/2010.) HM HVKFH intézkedésével hatályba léptetett STANAG 2451 NBC
(EDITION3) – ALLIED JOINT DOCTRINE FOR NBC
DEFENCE – AJP-3.8. címen kiadott NATO egységesítési
egyezményt.
3. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
5. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
441/2009. (XI. 20.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és a dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. október 22-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az Alkotmánybíróság tagjait az Országgyűlés által
létrehozott jelölőbizottság olyan személyek közül jelölhesse, aki – a törvény ben megszabott feltételek szerint – erre
a tisztségre pályázatot nyújtott be, és mint jelöltet az Országgyűlés főtitkára nyilvántartásba vette?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Alkotmánybíróság tagjai megválasztásának szabályait a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 32/A. § (4) bekezdése rögzíti.
E jogszabályi rendelkezés kimondja: „az Alkotmánybíróság tizenegy tagját az Országgyűlés választja.
Az Alkotmánybíróság tagjaira az Országgyűlésben képviselettel rendelkező pártok képviselő csoportjainak egy-egy
tagjából álló jelölő bizottság tesz javaslatot. Az Alkotmánybíróság tagjainak megválasztásához az országgyűlési
képviselők kétharmadának szavazata szükséges.” A kezdeményezésben tartott eredményes népszavazás
a jogalkotóra olyan törvényalkotási kötelezettséget róna, melynek keretében az idézett jogszabály módosítása válna
szükségessé. Az Országos Választási Bizottság figyelemmel az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.)
AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB
határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára, megállapítja, hogy az Alkotmány nem módosítható választópolgári
kezdeményezésre induló népszavazással.
A kérdés nem felel meg továbbá az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem.
A kezdeményezés megtévesztő, mivel azt a látszatot kelti, mintha az Országgyűlés hatáskörét átvenné a jelölő
bizottság azzal, hogy nem a választható jelölteket, hanem az Alkotmánybíróság tagjait jelöli.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontjaiban foglaltakat figye lembe véve tagadta meg
az aláírásgyűjtő ív hitelesítését.
II. A határozat az Alkotmány 32/A. § (4) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) és c) pontjain, a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
210/2016. (VI. 24.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Bocsi Zsuzsannát 2016. december 17-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. június 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
417/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Horváthné dr. Borsi Gyöngyit 2017. március 18-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2010. (II. 5.) IRM utasítása a rendőrségnél foglalkoztatott köztisztviselők 2010. évben választható természetbeni juttatásairól, annak mértékéről, kifizetésének rendjéről és módjáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/F. § (1) és (4) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A rendőrségnél foglalkoztatott köztisztviselő a következő természetbeni juttatásokat (a továbbiakban: juttatás)
választhatja: a) üdülési csekk, b) melegétkeztetés, c) iskolakezdési támogatás,
d) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás, e) önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás/önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás,
f) internethasználatidíj-hozzájárulás, g) hidegétkeztetés, h) ajándékutalvány. 2. § A juttatásokra 2010-ben személyenként felhasználható bruttó éves keretösszeg a Magyar Köztársaság 2010. évi
költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 71. §-ában meghatározott köztisztviselői illetményalap ötszöröse.
3. § Az üdülési csekket a rendőrség a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány által kibocsátott, névre szóló üdülési csekk
formájában biztosítja, legkésőbb 2010. május 31-ig. 4. § A rendőrség a melegétkeztetést melegétel-utalvány formájában biztosítja, 2010. július 1-jétől, amelynek mértéke nem
haladhatja meg a havi 18 000 Ft-ot. 5. § A rendőrség az iskolakezdési támogatást a köztisztviselőnek a közoktatásról szóló törvényben meghatározott
oktatásban részt vevő gyermeke (tanuló) után utalvány formájában biztosítja.
6. § A munkáltatói tagdíj-hozzájárulást a köztisztviselőnek a) az önkéntes nyugdíjpénztárnál, nyugdíjpénztáraknál, illetve
b) az egészségpénztárnál/önsegélyező pénztárnál vezetett egyéni számlájára a rendőrség havonta utalja át.
7. § (1) Az internethasználatidíj-hozzájárulást a rendőrség a) utalvány formájában,
b) utólagos számlára utalással vagy c) utólag a házipénztárból történő kifizetéssel
biztosítja. A juttatás módját a rendőrség határozza meg.
(2) Az internethasználatidíj-hozzájárulás feltétele a köztisztviselő vagy a vele egy háztartásban élő házastárs nevére szóló,
egyedi szolgáltatási szerződés másolatának benyújtása, valamint az (1) bekezdés b) és c) pontjában foglaltak esetén a
köztisztviselő vagy a vele egy háztartásban élő házastárs nevére kiállított és befizetett internethasználatidíj-számla
bemutatása. (3) A juttatás havi mértékét a köztisztviselő határozza meg azzal, hogy legfeljebb a havi internet-előfizetési díjjal
megegyező összegű juttatás nyújtható. 8. § A rendőrség a hidegétkeztetést és az ajándékutalványt utalvány formájában biztosítja.
9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és 2010. december 31-én hatályát veszti.
(2) Az utasítás rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni a Nemzetközi Oktatási és Polgári Válságkezelési Központ
köztisztviselőire is. Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
20/2017. (II. 14.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára dr. Berzétei Ákost
a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2017. február 10-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
547/2015. (XII. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Barna Sárát
2016. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. december 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1987/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2013. decemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletre,
a következő határozatot hozza:
 1. A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügyletek 2013. évben történő megkötéséhez az a) és b) pontban foglalt
kiegészítő feltételekkel:
a) az önkormányzat az  1.  mellékletben megjelölt ügyletértékek teljes összegétől és az  önkormányzatot
terhelő fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez  nem okozza ezen értékek valamelyikének
növekedését egyik évben sem;
b) adósságmegújító ügyletek esetén az  önkormányzat az  ügyletből származó bevételét kizárólag a  már
meglévő adósságának visszafizetésére fordíthatja.
2. A Kormány a 2. melléklet szerinti ügyletek megkötéséhez nem járul hozzá.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2013. CCXXXIV. törvény a Magyarország és a Szerb Köztársaság között a szociális biztonságról szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és a  Szerb Köztársaság között a  szociális
biztonságról szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Egyezmény Magyarország és a Szerb Köztársaság között a szociális biztonságról
Magyarország és a  Szerb Köztársaság (a  továbbiakban: a  Szerződő Felek) azon kívánságuktól vezérelve, hogy
szabályozzák kapcsolataikat a szociális biztonság területén, az alábbiakban állapodtak meg:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk
Fogalommeghatározások (1) A jelen Egyezményben használt fogalmak jelentése a következő:
1. „felségterület”
 – Magyarország tekintetében: Magyarország felségterülete,
 – a Szerb Köztársaság tekintetében: a Szerb Köztársaság felségterülete;
2. „jogszabályok”
 a jelen Egyezmény 2.  cikkében említett területekre vonatkozó törvények, rendeletek és más általánosan
kötelező érvényű előírások, ideértve azokat a  nemzetközi szerződéseket, egyezményeket, amelyek
a Szerződő Felek belső jogának részét képezik;
3. „illetékes hatóság”
 – Magyarország tekintetében:
 a jelen Egyezmény 2.  cikkében meghatározott jogszabályok által szabályozott területekért felelős
miniszterek, minisztériumok vagy megfelelő hatóságok;
 – a Szerb Köztársaság tekintetében:
 a Szerb Köztársaságban működő, a  jelen Egyezmény 2.  cikkében meghatározott jogszabályok által
szabályozott területekért felelős minisztériumok;
4. „intézmény”
 az a  szerv, illetve szervezet, amelynek feladata a  jelen Egyezmény 2.  cikkében meghatározott jogszabályok
végrehajtása;
5. „illetékes intézmény”
 az az intézmény, amelynél az illető személy az ellátási kérelem benyújtásának időpontjában biztosított, vagy
igényjogosultsággal rendelkezik vagy rendelkezne;
6. “összekötő szerv”
 a jelen Egyezmény hatékony végrehajtása érdekében, az illetékes hatóság által kijelölt szerv;
7. „biztosítási idő”
 a járulékfizetési és ezzel azonos megítélés alá eső olyan idő, amelyek a  Szerződő Felek jogszabályai szerint
annak minősül;
8. „pénzbeli ellátás”
 a nyugdíj és más pénzbeli ellátás, továbbá ezek valamennyi pótléka, kiegészítése, korrekciója és emelése;
9. “természetbeni ellátás”
 pénzbeli ellátásnak nem minősülő, egészségügyi szolgáltatás, ellátás;
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
10. “lakóhely”
 az állandó, szokásos tartózkodás helye;
11. “tartózkodás helye”
 az ideiglenes tartózkodás helye;
12. „biztosított”
 az a  személy, aki a  jelen Egyezmény 2.  cikkében meghatározott jogszabályok szerint biztosított vagy
biztosított volt;
13. “jogosult”
 a jelen Egyezmény 2. cikkében meghatározott jogszabályok szerint jogosultságot szerzett személy.
(2) A  jelen Egyezményben használt más fogalmak jelentése az, amelyet azoknak a  Szerződő Felek jogszabályai
tulajdonítanak.
2. cikk
Tárgyi hatály (1) Jelen Egyezmény
– Magyarország jogszabályai tekintetében:
1. a társadalombiztosítási ellátások keretén belül:
1.1. a biztosítási kötelezettségre, a  társadalombiztosítási ellátások és a  munkanélküliség esetén járó
ellátások fedezetére fizetendő járulékokról,
1.2. a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól,
1.3. a társadalombiztosítási nyugellátásokról, valamint
1.4. a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól;
2. a munkanélküli ellátások keretén belül:
2.1. az álláskeresési járadékról,
2.2. a nyugdíj előtti álláskeresési segélyről;
– a Szerb Köztársaság jogszabályai tekintetében:
1. az egészségbiztosításról, egészségvédelemről és az anyaságról,
2. a munkahelyi balesetekről és foglalkozási betegségekről,
3. a nyugdíj- és rokkantsági biztosításról,
4. a munkanélküliség esetével kapcsolatos biztosításról
szóló jogszabályokra vonatkozik.
(2) A jelen Egyezmény mindazokra a jogszabályokra is vonatkozik, amelyek összefoglalják, módosítják vagy kiegészítik
az e cikk (1) bekezdésében felsorolt jogszabályokat.
(3) A  jelen Egyezmény hatálya kiterjed az  egyik Szerződő Fél azon jogszabályaira is, amelyek a  szociális biztonság új
rendszereit vagy ágait határozzák meg, feltéve, hogy ezekről a  Szerződő Fél illetékes hatósága a  másik Szerződő
Fél illetékes hatóságát írásban értesíti, és az utóbbi illetékes hatóság az  írásbeli értesítés kézhezvételének napjától
számítva három hónapon belül nem fejezi ki ellenvéleményét.
3. cikk
Személyi hatály
A jelen Egyezmény hatálya kiterjed:
1) azokra a személyekre, akikre az egyik vagy mindkét Szerződő Fél jogszabályai vonatkoznak vagy vonatkoztak;
2) más olyan személyekre, akik jogaikat az 1) pontban említett személyektől származtatják.
4. cikk
Az egyenlő bánásmód elve
Ha az  Egyezmény másképp nem rendelkezik, az  egyik Szerződő Fél jogszabályainak alkalmazásakor a  jelen
Egyezmény 3. cikkében említett személyek az e Szerződő Fél állampolgáraival azonos elbírálás alá esnek.
5. cikk
Az ellátások átutalása (1) Az  egyik Szerződő Fél jogszabályain alapuló pénzbeli ellátások nem csökkenthetők, nem módosíthatók, nem
függeszthetők fel, nem vonhatók meg vagy vonhatóak el azért, mert a  jogosult lakóhelye vagy tartózkodási helye
a másik Szerződő Fél felségterületén van.
(2) Az  egyik Szerződő Fél jogszabályain alapuló pénzbeli ellátásokat a  másik Szerződő Fél felségterületén lakóhellyel
rendelkező jogosultak részére is teljesíteni kell.
(3) Az  e  cikk (1)  bekezdésben megállapított ellátások átutalása a  másik Szerződő Fél állampolgárai részére a  saját
állampolgárokkal azonos feltételek szerint történik, ha a  jogosult lakóhelye vagy tartózkodási helye harmadik
országban van.
(4) Jelen cikk (2)  bekezdése nem vonatkozik a  Szerb Köztársaság tekintetében a  befizetett járulékokon alapuló
nyugdíjösszeg minimál nyugdíjra történő kiegészítésére.
(5) Az e cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezés a munkanélküliség alapján járó ellátásra nem vonatkozik.
6. cikk
Tényállások azonos elismerése (1) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerinti tényállás kihat valamely ellátásra, illetve jogosultságra,
a  másik Szerződő Félnél bekövetkező azonos tényállást a  Szerződő Fél úgy veszi figyelembe, mintha a  saját
felségterületén történt volna.
(2) A  Szerb Köztársaság jogszabályainak alkalmazása során jelen cikk (1)  bekezdése nem kerül alkalmazásra abban
az  esetben, ha a  nyugellátásban részesülő foglalkoztatására vagy részéről önálló tevékenység folytatására
Magyarország felségterületén kerül sor.
II. RÉSZ
AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLyOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 7. cikk
Általános rendelkezés
(1) A  biztosítási kötelezettség – ha a  jelen Egyezmény 8. és 9.  cikk szerinti előírásai másként nem rendelkeznek –
annak a Szerződő Félnek a jogszabályaihoz igazodik, amelynek felségterületén az illető személy a jövedelemszerző
tevékenységet végzi, abban az  esetben is, ha a  munkavállaló lakóhelye vagy a  munkáltató székhelye a  másik
Szerződő Fél felségterületén található.
(2) Azon személy esetében, aki egyidejűleg mindkét Szerződő Fél felségterületén munkaviszonyban áll vagy önálló
tevékenységet végez, kizárólag azon Szerződő Fél jogszabályait kell alkalmazni, amely felségterületén a  lakóhelye
van.
(3) Azon személy esetében, aki egyik Szerződő Fél felségterületén munkaviszonyban áll és a  másik Szerződő Fél
felségterületén önálló tevékenységet végez, kizárólag azon Szerződő Fél jogszabályait kell alkalmazni, amely
felségterületén munkaviszonyban áll.
8. cikk
Különleges rendelkezések (1) Azokra az  állami és közszolgálatban foglalkoztatott és más velük egy tekintet alá eső személyekre, akiket a  másik
Szerződő Fél felségterületére küldenek, a küldő Szerződő Fél jogszabályait kell alkalmazni.
(2) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél felségterületén székhellyel rendelkező munkáltató a  munkavállalóját a  másik
Szerződő Fél felségterületére küldi, hogy ott a  nevében munkát végezzen, továbbra is az  első Szerződő Fél
jogszabályai alkalmazandók úgy, mintha az  illető személyt még ennek a  felségterületén foglalkoztatnák, feltéve,
hogy a kiküldetés várható időtartama nem haladja meg a 24 hónapot.
(3) Az egyik Szerződő Fél felségterületén önálló tevékenységet végző személyre, ha a tevékenység ideiglenes folytatása
céljából a másik Szerződő Fél felségterületére utazik, továbbra is az első Szerződő Fél jogszabályait kell alkalmazni,
mintha ennek a felségterületén látná el a tevékenységet, feltéve, hogy a kiküldetés várható időtartama nem haladja
meg a 24 hónapot.
(4) Azokra a munkavállalókra, akiket az egyik Szerződő Fél felségterületén székhellyel rendelkező, a légi, a közúti vagy
a vasúti közlekedéssel (szállítással, szállítmányozással és fuvarozással) foglalkozó munkáltató a másik Szerződő Fél
felségterületére küld, továbbra is a  munkáltató székhelye szerinti Szerződő Fél jogszabályait kell alkalmazni úgy,
mintha az illető személyt még ennek a felségterületén foglalkoztatnák.
(5) A hajókon vagy egyéb vízi járműveken foglalkoztatottakra azon Szerződő Fél jogszabályai alkalmazandók, amelynek
lobogója alatt az hajózik.
(6) Azon személyek tekintetében, akiket nem a  hajón vagy egyéb vízi járműn foglalkoztatnak, de akiket annak
rakodásával, javításával vagy felügyeletével megbíznak abban az időben, amíg az a másik Szerződő Fél kikötőjében
tartózkodik, azon Szerződő Fél jogszabályait kell alkalmazni, amely felségterületéhez a kikötő tartozik.
(7) Az egyik Szerződő Fél jogszabályainak a (2) és (3) bekezdésben említett személyekre való alkalmazása a munkáltató
és a  munkavállaló közös kérelmére, illetve az  önálló tevékenységet végző személy kérelmére kivételesen
a tevékenység végzésének helye szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága, illetve az általa meghatalmazott intézmény
egyetértésével még 24 hónappal meghosszabbítható.
(8) A  jogszabályok alkalmazásának meghosszabbítása céljából szükséges egyetértés megadásával kapcsolatos
kérelmet Magyarországon az Országos Egészségbiztosítási Pénztárhoz, a Szerb Köztársaságban pedig a nyugdíj- és
rokkantbiztosítási ügyekben illetékes minisztériumhoz kell benyújtani.
9. cikk
A diplomáciai és konzuli képviseletek (1) A diplomáciai vagy konzuli képviseleteknek a másik Szerződő Fél felségterületére küldött tagjaira, valamint a velük
egy háztartásban élő családtagjaikra – amennyiben más módon nem biztosítottak – az  őket küldő Szerződő Fél
jogszabályai vonatkoznak.
(2) A  diplomáciai és a  konzuli képviseleteken alkalmazott, a  másik Szerződő Fél felségterületére küldött
magánszemélyzet tagjaira és a  velük egy háztartásban élő családtagjaikra – amennyiben más módon nem
biztosítottak – az őket küldő Szerződő Fél jogszabályai vonatkoznak.
(3) A  (2)  bekezdésben említett azon alkalmazottakra, akiket nem kiküldetés keretében foglalkoztatnak, annak
a  Szerződő Félnek a  jogszabályai vonatkoznak, amelynek a  felségterületén őket foglalkoztatják; a  diplomáciai és
konzuli képviselet őket foglalkoztató tagjainak pedig be kell tartaniuk mindazokat a jogszabályokat, amelyeket ezen
Szerződő Fél jogszabályai a munkáltatókra rónak.
(4) A  (3)  bekezdéstől eltérően azok a  foglalkoztatottak, akik a  diplomáciai, illetve konzuli képviselőket küldő
Szerződő Fél állampolgárai, a  foglalkoztatásuk megkezdésének napjától, illetve, ha a  szolgálat a  jelen Egyezmény
hatályba lépésének napján fennállt, a  hatályba lépés napjától számított 3 hónapon belül az  említett Szerződő Fél
jogszabályainak alkalmazását választhatják.
10. cikk
Kivételek
A Szerződő Felek illetékes hatóságai vagy az  általuk megnevezett szervek a  munkáltató és a  munkavállaló közös
kérelmére – vagy az  önálló tevékenységet végző kérelmére – közös megegyezés alapján a  jelen Egyezmény
7–9. cikkei alóli kivételeket állapíthatnak meg azzal, hogy ennek során figyelembe kell venni a foglalkoztatás jellegét
és körülményeit.
III. RÉSZ
KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK 1. Fejezet
BeteGSÉG ÉS ANYASÁG
11. cikk
Biztosítási idők összeszámítása
A természetbeni, illetve pénzbeli ellátásokra vonatkozó igényjogosultságok megszerzéséhez, illetve az  ellátások
időtartamának megállapításához mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett biztosítási időket – amennyiben
ez szükséges – össze kell számítani, kivéve, ha ezek ugyanazon időre esnek.
12. cikk
Természetbeni ellátások (1) Az a személy, aki az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint természetbeni ellátásra jogosult, a másik Szerződő Fél
felségterületén való ideiglenes tartózkodása során ott természetbeni ellátásokat vehet igénybe, ha állapota miatt
sürgősségi egészségügyi ellátásra szorul, és ha az  illető nem orvosi kezelés igénybevétele miatt utazott a  másik
Szerződő Fél felségterületére.
(2) Az Egyezmény jelen cikkének (1) bekezdésétől eltérően a 8. cikk (1) bekezdése és a 9. cikk (1)–(2) bekezdése szerinti
személyek jogosultak igénybe venni természetbeni ellátást a  tartózkodási hely szerinti illetékes intézményre
vonatkozó szabályok szerint, az illetékes intézmény terhére.
(3) Természetbeni ellátásokra jogosult az a személy is, aki előzetesen megszerezte az illetékes intézmény hozzájárulását
ahhoz, hogy kezelés céljából utazzon be ideiglenesen a másik Szerződő Fél felségterületére.
(4) Az ellátásra való igényjogosultság megszerzésének feltételeire az illetékes intézmény által alkalmazott jogszabályok
az  irányadóak, míg az  ellátás nyújtásának módjára a  tartózkodás helye szerinti illetékes intézményre vonatkozó
jogszabályok az irányadóak.
(5) A jelen cikk (1), (2) és (4) bekezdésének rendelkezései a családtagokra is irányadóak.
13. cikk
Az egyik Szerződő Fél felségterületén lakóhellyel rendelkező, de a másik Szerződő Fél felségterületén
dolgozó személyek ellátása
(1) Az egyik Szerződő Fél felségterületén lakóhellyel rendelkező olyan személy, aki a munkavégzésének helye szerinti
másik Szerződő Fél jogszabályai szerint eleget tesz a  jogosultság megszerzéséhez szükséges feltételeknek,
az  illetékes intézmény terhére és a  lakóhely szerinti illetékes intézményre vonatkozó jogszabályok szerint
a lakóhelye szerinti illetékes intézmény által nyújtott természetbeni ellátásokat is igénybe veheti.
(2) Az  (1)  bekezdésben említett személy, abban az  esetben, ha az  illetékes intézmény szerinti Szerződő Fél
felségterületén tartózkodik, a  természetbeni ellátásokat a  rá vonatkozó jogszabályok szerint veheti igénybe úgy,
mintha ott lenne a  lakóhelye, akkor is, ha ott-tartózkodása előtt ugyanazon betegség vagy anyaság miatt már
természetbeni ellátásban részesült.
14. cikk
A másik Szerződő Fél felségterületén lakóhellyel rendelkező családtagok ellátása
(1) Az egyik Szerződő Fél illetékes intézményénél biztosított személy családtagjai természetbeni ellátásra jogosultak, ha
a lakóhelyük a másik Szerződő Fél felségterületén található, úgy mintha a lakóhelyük szerinti illetékes intézménynél
lennének biztosítva. A  részükre járó ellátás nyújtásának mértékét és módját a  szóban forgó illetékes intézmény
jogszabályainak rendelkezései határozzák meg.
(2) Az  illetékes Szerződő Fél felségterületén tartózkodó vagy lakóhelyüket oda áthelyező családtagok az  ellátásokat
az illető Szerződő Fél jogszabályi rendelkezéseivel összhangban veszik igénybe. E szabályt akkor is alkalmazni kell,
ha a családtagok az ellátást ugyanazon betegség vagy anyaság miatt már a korábbi lakóhelyük szerinti Szerződő Fél
illetékes intézményénél igénybe vették.
(3) Ha az  (1)  bekezdésben említett családtagok olyan hivatásszerű tevékenységet végeznek vagy nyugellátásban,
illetve életjáradékban részesülnek, amely alapján a  lakóhelyük szerinti Szerződő Fél jogszabályai értelmében
természetbeni ellátásra jogosultak, rájuk e cikk rendelkezései nem vonatkoznak.
15. cikk
Nyugdíjasok (1) Az  a  nyugdíjas, aki mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint nyugdíjat kap, az  egészségbiztosítás természetbeni
ellátásaira a lakóhely szerinti illetékes intézmény terhére, ezen Szerződő Fél jogszabályai szerint jogosult.
(2) Annak a személynek, aki csak az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint kap nyugdíjat és lakóhelye a másik Szerződő
Fél felségterületén van, az egészségbiztosítás természetbeni ellátásait a lakóhely szerinti illetékes intézmény nyújtja
a rá vonatkozó szabályok szerint, de az illetékes intézmény terhére.
(3) Amennyiben a  jelen cikk (2)  bekezdésében említett nyugdíjasnak, akinek a  lakóhelye az  egyik Szerződő Fél
felségterületén van, a másik Szerződő Fél felségterületén való tartózkodása során állapota sürgősségi egészségügyi
ellátást igényel, e  szolgáltatásra a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint és annak illetékes intézménye terhére
jogosult.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdés rendelkezéseit a  nyugdíjas azon igényjogosult családtagjaira is alkalmazni kell, akiknek
jogosultsága a nyugdíjas jogából ered.
(5) E cikk rendelkezései nem alkalmazandók, ha az érintett személy hivatásszerű tevékenysége alapján a Szerződő Felek
valamelyikének jogszabályai szerint biztosítva van.
16. cikk
Nagyobb értékű ellátások engedélyezése (1) Protézisek és más, nagyobb értékű természetbeni ellátások nyújtásához nem szükséges az  illetékes intézmény
hozzájárulása, amennyiben az  ellátás életveszély miatt, vagy az  illető egészsége szempontjából halaszthatatlan,
vagy amennyiben az  ellátások költségeit átalányelszámolás keretében egyenlítik ki a  jelen Egyezmény 21.  cikk
(2) bekezdése szerint. Minden más esetben az illetékes intézmény hozzájárulását kell beszerezni.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett ellátások alatt azokat a szolgáltatásokat kell érteni, amelyek értéke a szolgáltatás
nyújtásának időpontjában meghaladja az 500 eurónak megfelelő, nemzeti valutában kifejezett értéket.
17. cikk
Természetbeni ellátások nyújtása (1) Az  Egyezmény 12–16.  cikkében, valamint a  29.  cikk (1)  bekezdésében megjelölt természetbeni ellátások igénybe
vétele esetén a  személy az  ellátásokra való jogosultságot az  illetékes intézmény által kiállított nyomtatvánnyal
igazolja. Amennyiben a  személy az  ellátás nyújtásakor nem tudta bemutatni a  nyomtatványt, a  tartózkodási hely
szerinti illetékes intézmény az illetékes intézményhez fordulhat a nyomtatvány utólagos beszerzése érdekében.
(2) Az  a  személy, aki az  Egyezmény 12.  cikk (3)  bekezdésében megjelölt természetbeni ellátásokban akar részesülni
a másik Szerződő Fél felségterületén, köteles egy olyan nyomtatványt bemutatni, amely tanúsítja, hogy az illetékes
intézmény engedélyezte számára az  állapotának megfelelő gyógykezelés másik Szerződő Fél felségterületén
történő igénybevételét.
(3) Az  a  személy, aki az  Egyezmény 13–15.  cikkében megjelölt természetbeni ellátásokban akar részesülni, köteles
magát, valamint családtagjait is bejelenteni a  lakóhelye szerinti illetékes intézménynek, bemutatva az  illetékes
intézmény által kiállított igazolást. A  személy lakóhelye szerinti illetékes intézmény ezen igazolást utólag
megkérheti.
(4) Az e cikk (3) bekezdése szerinti igazolás a  rajta feltüntetett érvényességi idő utolsó napjáig, vagy addig érvényes,
amíg a  lakóhely szerint illetékes intézmény nem kapja meg az érvényesség megszűnéséről szóló hivatalos írásbeli
értesítést.
18. cikk
A természetbeni ellátások megtérítése az előírt eljárás be nem tartása esetén
(1) Az  Egyezmény 12–16.  cikkében említett személy részére, aki a  természetbeni egészségügyi ellátást nem a  jelen
Egyezményben meghatározott módon vette igénybe, a keletkezett költségeket az illetékes intézmény téríti meg a rá
vonatkozó jogszabályok szerint.
(2) A  jelen cikk (1)  bekezdésében említett ellátást nyújtó illetékes intézmény az  illetékes intézmény részére, annak
kérésére a szükséges dokumentációt köteles megküldeni.
19. cikk
Pénzbeli ellátások
A betegség vagy anyaság esetén járó pénzbeli ellátásokat az  igényjogosultnak az  illetékes intézmény az  általa
alkalmazott jogszabályok szerint közvetlenül folyósítja.
20. cikk
A természetbeni ellátást nyújtó illetékes intézmény
A jelen Egyezmény 12–16. cikkeiben felsorolt természetbeni ellátásokat
– Magyarország tekintetében: az egészségbiztosítási szerv,
– a Szerb Köztársaság tekintetében: egészségbiztosítási illetékes intézmény szervezeti egysége
nyújtja.
21. cikk
A költségek megtérítése (1) Az  illetékes intézmény az  igazgatási költségek kivételével megtéríti a  másik Szerződő Fél illetékes intézményének
a jelen Egyezmény alapján nyújtott természetbeni ellátások teljesítése kapcsán felmerült tényleges költségeket.
(2) A Szerződő Felek összekötő szervei megállapodhatnak abban, hogy az elszámolási eljárás egyszerűsítése érdekében
a  felmerült költségeket a  jogosultak bizonyos csoportjai esetében átalányösszegben számolják el és térítik meg
egymásnak.
2. Fejezet
Az ÖReGSÉG, ROKKANtSÁG ÉS HALÁL 22. cikk
A biztosítási idők összeszámítása
(1) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint valamely ellátásra való jogosultság megszerzése, fenntartása
vagy feléledése biztosítási idők megszerzésétől függ, akkor ennek a  Szerződő Félnek az  illetékes intézménye
–  amennyiben szükséges – figyelembe veszi a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett biztosítási időket
is, mintha azokat az  általa alkalmazott jogszabályok szerint szerezték volna, feltéve, hogy azok nem ugyanazon
időszakra esnek.
(2) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint meghatározott ellátások nyújtása olyan foglalkozásban szerzett
biztosítási idő megszerzésétől függ, amelyre külön rendszer létezik vagy az ellátásra való jogosultság meghatározott
szakmában vagy foglalkozásban töltött idő függvénye, úgy e  Szerződő Fél illetékes intézménye ezen ellátások
nyújtása érdekében a másik Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett biztosítási időket figyelembe veszi, ha azokat
a megfelelő rendszerben, vagy pedig hasonló szakmában vagy foglalkozásban szerezték.
(3) Amennyiben jelen cikk (1) bekezdésében felsorolt rendelkezések alkalmazása mellett még mindig nincsenek meg
a  feltételek az  ellátási igényjogosultságra, az  illetékes intézménynek figyelembe kell vennie azokat a  biztosítási
időket is, amelyek olyan harmadik államban teljesültek, amelyhez mindkét Szerződő Fél társadalombiztosítási
egyezménnyel kötődik, és amelynek rendelkezései kiterjednek a  biztosítási idők összeszámítására. Amennyiben
harmadik állammal csak az egyik Szerződő Fél rendelkezik egyezménnyel, akkor ez a Szerződő Fél az állampolgárai
által a harmadik államban szerzett biztosítási időket is figyelembe veszi, ha a harmadik állammal való egyezmény
másként nem rendelkezik.
(4) Magyarország tekintetében a (3) bekezdés nem vonatkozik azon beszámítható időszakokra, amelyet olyan harmadik
állam jogszabályai szerint szereztek, amellyel Magyarország területi elven alapuló egyezményt kötött.
(5) Ha az egyik Szerződő Fél jogszabályai értelmében a nyugellátásban töltött idő meghosszabbítja a biztosítási időt,
akkor ezt az  időszakot a másik Szerződő Fél jogszabályai szerint folyósított nyugellátásban töltött idővel meg kell
hosszabbítani.
23. cikk
Önálló ellátás megállapítása
Ha az  ellátási jogosultság a  jelen Egyezmény 22.  cikkének alkalmazása nélkül is fennáll, az  illető állam illetékes
intézménye az ellátást kizárólag ezen jogszabályok alapján figyelembe vett biztosítási idők alapján állapítja meg.
24. cikk
Az ellátások pro rata megállapítása a Szerb Köztársaságban
Ha az ellátásra való jogosultság csak a jelen Egyezmény 22. cikkének alkalmazásával áll fenn, az illetékes intézmény
az ellátás összegét úgy állapítja meg, hogy:
1. az  ellátás azon elméleti összegét számítja ki, amely az  ellátás kiszámításához összesen figyelembe vett
biztosítási idők alapján járna, ha az  időket az  általa alkalmazott jogszabályok alapján szerezték volna meg.
Az ellátásnak a biztosítási idő hosszától nem függő összege elméleti összegnek tekintendő;
2. az  így kiszámolt összeg alapján kell az  ellátás összegét megállapítani a  kizárólag az  általa alkalmazott
jogszabályok szerint szerzett biztosítási idők és az ellátás megállapításakor figyelembe vett összes biztosítási
idők közötti arányban;
3. ha a  mindkét Szerződő Fél jogszabályai értelmében szerzett biztosítási idők összege meghaladja
a  teljes ellátás megszerzéséhez szükséges leghosszabb biztosítási időt, ezen állam illetékes intézménye
a  megszerzett biztosítási idők összege helyett az  általa alkalmazott jogszabályok szerint megszerzett
leghosszabb időt veszi figyelembe.
25. cikk
A nyugdíjak pro rata elven történő megállapítása Magyarországon
Ha az  érintett személy csak a  biztosítási idők összeszámításának figyelembevételével rendelkezik a  magyar
jogszabályok szerinti nyugdíjra való jogosultsággal, úgy a  magyar illetékes intézmény kiszámítja a  nyugdíj
azon összegét, amelyet viselnie kellene, ha a  nyugdíj kiszámításánál mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint
megszerzett összes biztosítási időket kellene figyelembe venni. Az így kiszámított nyugdíjnak azon részét folyósítja,
amely a  magyar jogszabályok szerint megszerzett biztosítási időknek a  mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint
szerzett összes biztosítási időkhöz viszonyított arányának megfelel.
26. cikk
Az ellátások megállapításának alapja
Ha az egyik Szerződő Fél jogszabályai az ellátás kiszámítását a jövedelemre, a biztosítási alapra, a befizetett járulékra,
illetve a járulékalapra alapozzák, az illetékes intézmény kizárólag a saját jogszabályai szerinti jövedelmet, biztosítási
alapot, befizetett járulékot, illetve járulékalapot veszi figyelembe.
27. cikk
Egy évnél rövidebb biztosítási időszak (1) Ha az  ellátás kiszámításakor az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint megszerzett összes biztosítási idő
nem éri el az  egy évet – feltéve, hogy csak ezen biztosítási idő alapján nem áll fenn semmilyen ellátásra való
igényjogosultság  –, ennek a  Szerződő Félnek az  illetékes intézménye az  egy évnél rövidebb időszakra nem nyújt
semmilyen ellátást.
(2) Az  (1) bekezdésben meghatározott biztosítási időt – amelynek alapján az egyik Szerződő Fél illetékes intézménye
nem nyújt ellátást – a  másik Szerződő Fél illetékes intézménye a  szolgáltatásra való jogosultság megszerzése,
megőrzése és feléledése, valamint összegének megállapítása tekintetében úgy veszi figyelembe, mintha ezt az  ő
jogszabályai alapján szerezték volna.
28. cikk
A megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak megállapítására vonatkozó szabályok
Magyarországon
(1) A 23., 25. és 27.  cikkek rendelkezéseitől eltérően a  megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak
megállapítása Magyarországon az alábbiak szerint történik.
(2) Ha az ellátásra való jogosultság a magyar biztosítási idő figyelembevételével fennáll, az ellátást az alábbiak szerint
kell megállapítani:
2.1. meg kell határozni az  önálló magyar jogosultság alapján járó ellátásnak a  másik Szerződő Fél illetékes
intézménye által megállapított ellátás összegével csökkentett összegét; és
2.2. meg kell határozni az  önálló magyar jogosultság alapján járó ellátásnak azt az  összegét, amely a  magyar
jogszabályok szerint megszerzett biztosítási időnek a  mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett
összes biztosítási időhöz viszonyított arányának felel meg.
(3) A  (2)  bekezdés 2.1–2.2.  pontjai alapján számított összegek közül a  magasabbat kell folyósított ellátásként
megállapítani.
(4) Ha az  ellátásra való jogosultság a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint megszerzett biztosítási idő
figyelembevételével állapítható csak meg, meg kell határozni a mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett
biztosítási idők alapján kiszámított ellátás elméleti összegéből a  magyar jogszabályok szerinti szerzett biztosítási
idők és a  mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett biztosítási idők egymáshoz viszonyított arányának
megfelelően kiszámított arányos ellátást. A  magyar illetékes intézmény csak a  magyar biztosítási idővel arányos
ellátás nyújtására kötelezett.
(5) A  (2)  bekezdés 2.2.  pontja és a  (4)  bekezdés alapján megállapított ellátás összege a  másik Szerződő Fél illetékes
intézménye által megállapított ellátás összegével nem csökkenthető.
(6) A  nemzeti jog sérelme nélkül, ha a  magyar jogszabályok szerint megszerzett összes biztosítási idő nem éri el
a 365 napot, a magyar illetékes intézmény nem állapít meg ellátásokat a jelen cikk előírásaival összhangban.
(7) A rehabilitációs ellátás kizárólag magyarországi lakóhellyel rendelkező személy részére állapítható meg.
3. Fejezet
MuNKAHeLYI BALeSeteK, FOGLALKOzÁSI MeGBeteGeDÉSeK 29. cikk
Ellátások munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések esetén
(1) Az a személy, aki munkahelyi balesetet szenvedett vagy foglalkozási megbetegedésben szenved, annak a Szerződő
Félnek a  jogszabályai szerint érvényesítheti igényjogosultságát természetbeni ellátásra, amelynek felségterületén
biztosítva van.
(2) Az a  személy, aki munkahelyi balesetet szenved, annak a  Szerződő Félnek a  jogszabályai szerint érvényesítheti
igényjogosultságát pénzbeli ellátásra, amelynek felségterületén munkahelyi baleset bekövetkezésének
időpontjában biztosítva van.
(3) A  munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedésekkel kapcsolatos természetbeni ellátások nyújtására
a jelen Egyezmény megfelelő cikkében foglalt szabályokat kell alkalmazni. Ezen ellátások költségeit a Szerződő Felek
illetékes intézményei elszámolják egymással a jelen Egyezmény 21. cikkében foglalt szabályok szerint.
(4) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai előírják, hogy a  munkaképességnek a  munkahelyi baleset vagy
foglalkozási megbetegedés következtében beállt csökkenése vagy elvesztése fokának vagy az  ellátásra való
igényjogosultságnak a  megállapításánál a  megelőző munkahelyi balesetet vagy foglalkozási megbetegedést is
figyelembe kell venni, akkor a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerinti munkahelyi baleseteket és foglalkozási
megbetegedéseket is figyelembe kell venni.
(5) Ha a  munkavégzés helyére történő utazás során baleset történik, akkor ezt úgy kell tekinteni, mintha annak
a Szerződő Félnek a felségterületén történt volna, ahol a biztosított biztosítva van.
30. cikk
Pénzbeli ellátás foglalkozási megbetegedés esetén (1) A valamely foglalkozási megbetegedés alapján nyújtandó ellátásra vonatkozó igényjogosultság megállapításakor
az  egyik Szerződő Fél illetékes intézménye azokat az  egészségre veszélyes foglalkozásokat is figyelembe veszi,
amelyek a  kérdéses foglalkozási megbetegedés okozóiként a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint és jellegük
folytán számításba jöhetnek. Ha pénzbeli ellátásra való igényjogosultság foglalkozási megbetegedés esetén
mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint fennáll, az  ellátást annak a  Szerződő Félnek a  jogszabályai szerint kell
folyósítani, amelynek jogszabályai szerint a foglalkozási megbetegedést okozó tevékenység végzése alapján utoljára
a személy biztosítva volt.
(2) Ha a  személy, aki foglalkozási megbetegedése okán az  egyik Szerződő Fél illetékes intézményétől pénzbeli
ellátásban részesül vagy részesült, amennyiben a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint a  foglalkozási
megbetegedést kiváltó tevékenység végzése következtében előálló állapotrosszabbodása miatt a  másik Szerződő
Fél illetékes intézményéhez ellátás iránti kérelmet nyújt be, a  korábban megállapított ellátást továbbra is az  első
Szerződő Fél illetékes intézménye folyósítja az állapotrosszabbodásra tekintet nélkül, a  rá vonatkozó jogszabályok
szerint. A  másik Szerződő Fél illetékes intézménye az  állapotrosszabbodást követően nyújtandó ellátás és
a jogszabályai szerint a foglalkozási megbetegedés alapján nyújtandó ellátás közötti különbözet összegét folyósítja.
4. Fejezet
MuNKANÉLKÜLISÉG 31. cikk
Munkanélküliség esetén járó ellátás
(1) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai egy bizonyos hosszúságú időtartam teljesítésétől teszik függővé
a  munkanélküli ellátás folyósítását vagy az  ellátás időtartamát, ugyanezen Szerződő Fél illetékes intézménye úgy
tekinti a  másik Szerződő Fél jogszabályai értelmében teljesített időtartamokat, mintha azok a  saját jogszabályai
értelmében teljesültek volna, ha az első Szerződő Fél jogszabályai értelmében is biztosítási időtartamoknak, illetve
jogosultság megszerzésének alapjául szolgáló időtartamoknak minősülnek és nem esnek egybe.
(2) A  Szerb Köztársaság vonatkozásában a  munkanélküliség alapján járó ellátás megszerzésének feltétele, hogy
az  igénylőnek az  igény benyújtása előtt legalább annyi hónap időtartamra, amennyire azt a  belső jogszabályok
előírják, biztosítottnak kell lennie.
(3) A  munkanélküli ellátás összegének a  magyar jogszabályok szerint történő megállapításánál a  másik Szerző
Félnél szerzett biztosítási idők tekintetében ugyanolyan, ennek hiányában hasonló foglalkozásnak megfelelő
kereset magyarországi azon átlagát kell figyelembe venni, amelyet az  arra illetékes szerv nyilvántart és közzétesz.
A munkanélküli ellátást a magyar jogszabályok szerint kell megállapítani.
IV. RÉSZ
VEGyES RENDELKEZÉSEK 32. cikk
Összekötő szervek és illetékes intézmények
(1) A  Szerződő Feleknek a  jelen Egyezmény végrehajtására jogosult összekötő szerveit az  igazgatási megállapodás
rögzíti.
(2) Az  összekötő szervek, valamint az  illetékes intézmények jogosultak megállapodni az  Egyezmény hatékony
végrehajtásához szükséges intézkedésekben.
33. cikk
Igazgatási megállapodások
A Szerződő Felek kormányai, vagy azok illetékes hatóságai a  jelen Egyezmény végrehajtása érdekében külön
megállapodásokat is kötnek.
34. cikk
A szervek és intézmények együttműködése (1) Az  illetékes hatóságok, összekötő szervek és illetékes intézmények kölcsönösen tájékoztatják egymást a  jelen
Egyezmény végrehajtására vonatkozó valamennyi intézkedésükről és a jelen Egyezmény alkalmazásával kapcsolatos
összes jogszabályváltozásukról.
(2) A  Szerződő Felek illetékes hatóságai, összekötő szervei és illetékes intézményei a  jelen Egyezmény alkalmazása
során kölcsönös térítésmentes segítséget nyújtanak egymásnak.
(3) Azon személyek esetében, akiknek lakóhelye vagy tartózkodási helye a  másik Szerződő Fél felségterületén van,
az  egyik Szerződő Fél jogszabályainak alkalmazásával összefüggésben elvégzendő orvosi vizsgálatokat a  lakóhely
vagy tartózkodási hely szerinti illetékes intézmény végzi az  illetékes intézmény kérésére és terhére. Ha az  orvosi
vizsgálat mindkét Szerződő Fél jogszabályainak alkalmazása érdekében történik, akkor a  költségek megtérítésére
az illetékes intézmények között nem kerül sor.
(4) A bíróságok jogsegélyt nyújtanak az általuk az e felségterületen alkalmazott jogszabályokkal összhangban.
 (5) A Szerződő Felek illetékes intézményei kölcsönösen és haladéktalanul tájékoztatják egymást valamennyi, az ellátás
nyújtásával kapcsolatos adatokról, tényekről, amennyiben azokkal rendelkeznek. 35. cikk
Életbenlét igazolása
Az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban, de legalább évente egyszer az  igényjogosult személy az  illetékes
intézmény felhívására életben létének tényét igazolni köteles az e célra megállapított formanyomtatványon.
36. cikk
Átutalások (1) A  jelen Egyezmény alapján járó pénzbeli ellátásokat az  illetékes intézmények a  nemzeti jogszabályaikkal
összhangban teljesítik.
(2) Ha az egyik Szerződő Fél illetékes intézménye a másik Szerződő Fél illetékes intézménye részére kifizetéseket köteles
teljesíteni, úgy ezeket a másik Szerződő Fél hivatalos pénznemében kell megtenni, ha a másik Szerződő Fél hivatalos
pénzneme konvertibilis. Ellentétes esetben a kifizetések euróban teljesítendők.
(3) Ha az  egyik Szerződő Fél rendelkezéseket hoz a  devizaforgalom korlátozására, a  Szerződő Felek mindent
megtesznek annak érdekében, hogy biztosíthassák a  jelen Egyezmény szerint járó átutalásokhoz szükséges
pénzeszközöket.
37. cikk
Illetékek és hitelesítések alóli mentesítés (1) Az egyik Szerződő Fél jogszabályai értelmében az ezen jogszabályok alkalmazásával összefüggésben bemutatandó
ügyiratokra vagy okiratokra vonatkozó illetékmentesség vagy illetékkedvezmény a másik Szerződő Fél jogszabályai
alkalmazásával összefüggésben bemutatandó megfelelő ügyiratokra és okiratokra is kiterjed.
(2) A  jelen Egyezmény végrehajtásakor csatolandó ügyiratokat, okiratokat és más beadványokat az  illetékes
hatóságoknak nem kell felülhitelesíteni.
38. cikk
Nyelvhasználat (1) A  Szerződő Felek illetékes hatóságai, összekötő szervei és illetékes intézményei a  jelen Egyezmény és az  annak
tárgyi hatálya által érintett jogszabályok végrehajtása során saját hivatalos nyelvükön közvetlenül érintkezhetnek
egymással, az érintett személyekkel és azok képviselőivel.
(2) A  Szerződő Felek illetékes hatóságai, összekötő szervei és illetékes intézményei beadványokat és okiratokat nem
utasíthatnak vissza azért, mert azok a másik Szerződő Fél hivatalos nyelvén készültek.
39. cikk
A kérelmek azonos elbírálása (1) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerinti ellátásra vonatkozó kérelmeket, okiratokat és más beadványokat
a  másik Szerződő Félnek egy olyan illetékes hatóságánál, összekötő szervénél vagy illetékes intézményénél
nyújtották be, amely a rá vonatkozó jogszabályok szerint jogosult ezek átvételére, akkor az úgy tekintendő, mintha
ezt az illetékes intézménynél nyújtották volna be.
(2) Az egyik Szerződő Fél azon illetékes hatóságának, összekötő szervének és illetékes intézményének, amelynél
a kérelmet, okiratot és más beadványt benyújtották, haladéktalanul továbbítania kell azt a rá vonatkozó szabályok
szerint a másik Szerződő Fél illetékes intézményéhez.
(3) Az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint benyújtott ellátás iránti kérelem a másik Szerződő Fél jogszabályai szerinti
megfelelő ellátás iránti kérelemnek is minősül, kivéve, ha a kérelmező kifejezetten kéri, hogy a másik Szerződő Fél
jogszabályai szerint megszerzett pénzbeli ellátásra vonatkozó igényjogosultság megállapítását halasszák el.
40. cikk
Határozatok, döntések elismerése, végrehajtása (1) Az egyik Szerződő Fél bíróságainak végrehajtható határozatait, valamint illetékes intézményeinek vagy
hatóságainak a  társadalombiztosítással kapcsolatos járulékokra és egyéb követelésekre vonatkozó végrehajtható
döntéseit és okiratait a másik Szerződő Fél elismeri.
(2) Az elismerés csak akkor tagadható meg, ha az  ellentétes lenne azon Szerződő Fél jogszabályaival, illetve
közrendjével, amelyben valamely határozatot vagy okiratot el kellene ismerni.
(3) Az (1)  bekezdés szerint elismert végrehajtható döntéseket és okiratokat a  másik Szerződő Fél felségterületén
végre kell hajtani. A  végrehajtási eljárás lefolytatására azon Szerződő Félnek a  végrehajtásra vonatkozó hatályos
jogszabályait kell alkalmazni, amelynek felségterületén a  szóban forgó határozatok és okiratok végrehajtására sor
kerül. A döntéseken és okiratokon feltüntetendő a végrehajthatóságot igazoló záradék (végrehajtási záradék).
(4) Az  illetékes intézmények kölcsönös segítségnyújtása a  jelen cikk alkalmazásakor nem foglalja magában a bírósági
eljárásban való képviseletet.
41. cikk
Kártérítés (1) Ha egy személy az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint a  másik Szerződő Fél felségterületén bekövetkezett
egészségkárosodás miatt részesül ellátásban, és ezen állam jogszabályai szerint harmadik személlyel szemben
kártérítési igény benyújtására jogosult, abban az esetben az ellátást nyújtó illetékes intézmény jogosult a harmadik
személlyel szemben költségei megtérítésére.
(2) Amennyiben egyazon káresetből származó, azonos jellegű ellátásra vonatkozó kártérítési igényjogosultság mindkét
Szerződő Fél illetékes intézményét megilleti, a harmadik személy az (1) bekezdés szerinti kártérítési igényt az egyik
vagy a  másik illetékes intézmény javára történő befizetéssel is kielégítheti, úgy hogy ez  által mentesül a  további
ilyen kártérítési kötelezettség alól. Az illetékes intézmények ilyen alapú követeléseiket az általuk folyósított ellátások
arányában tartoznak elszámolni egymásnak.
42. cikk
Jogalap nélküli pénzbeli ellátások
Ha az  egyik Szerződő Fél illetékes intézménye jogalap nélkül vagy tévesen folyósított pénzbeli ellátást, az  így
folyósított összeg a másik Szerződő Fél jogszabályai szerint folyósított megfelelő típusú pénzbeli ellátásból az illető
illetékes intézmény javára levonható. A levonás a másik Szerződő Fél jogszabályai szerint történik.
43. cikk
Adatvédelem
Személyes adatoknak a  jelen Egyezmény végrehajtása során és a  Szerződő Felek jogszabályaival összhangban
történő továbbítására az alábbi rendelkezések érvényesek:
1. A  jelen Egyezmény végrehajtása céljából az  egyik Szerződő Fél illetékes hatósága, összekötő szerve vagy
illetékes intézménye csak olyan személyes adatokat közölhet a  másik Szerződő Fél illetékes hatósága,
összekötő szerve vagy illetékes intézménye részére, amelyek a nyújtandó ellátás teljesítéséhez szükségesek.
A fogadó fél ezeket az adatokat kizárólag ilyen célra dolgozhatja és használhatja fel.
2. A  fogadó fél minden konkrét esetben tájékoztatja az  adatszolgáltatót arról, hogy milyen céllal és milyen
eredménnyel használták fel az átadott adatokat.
3. Az  adatszolgáltató gondoskodik a  közölt adatok helyességéről, valamint arról, hogy rendeltetésüknek
megfelelőek és szükségesek-e. Amennyiben megállapítja, hogy a  közölt adatok hibásak, vagy, hogy azokat
az  általa alkalmazott jogszabályok szerint nem lett volna szabad közölni, úgy erről haladéktalanul értesíti
az adatfogadót, aki az ilyen adatokat, a körülményektől függően helyesbíti vagy törli.
4. Azon személyt, akire a  közölt adatok vonatkoznak, a  róla szóló adatokról és azok felhasználási céljáról,
jogalapjáról, időtartamáról, továbbá arról, hogy kiknek és milyen célból küldték meg az adatokat, kérelmére,
az adatot közlő illetékes intézmény tájékoztatja.
5. Az adatokat a felhasználásuk iránti igény megszűnésével haladéktalanul törölni kell.
6. Az  adatot átadó és adatot fogadó fél köteles gondoskodni az  átadott személyes adatok védelméről
az illetéktelen hozzáférés, valamint a megváltoztatás és nyilvánosságra hozatal ellen.
7. A Szerződő Felek az adatkezelés ellenőrzését a nemzeti jogszabályaikkal összhangban biztosítják.
8. A  Szerződő Felek biztosítják, hogy az  adatvédelemmel kapcsolatos jogaik megsértése esetén az  érintett
személyek a  jogsértés helye szerinti Szerződő Fél jogszabályaival összhangban jogorvoslatra, jogosultak
legyenek.
44. cikk
A vitás kérdések rendezése (1) Bármely vitás kérdést, amely a  jelen Egyezmény értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerül,
a Szerződő Felek illetékes hatóságai közös megegyezéssel oldják meg.
(2) Amennyiben a fennálló probléma az (1) bekezdés szerinti módon nem rendezhető, akkor azt diplomáciai úton kell
rendezni.
V. RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 45. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) A jelen Egyezmény nem biztosítja az ellátásra való jogosultságot a hatálybalépése előtti időszakra.
 (2) Jelen Egyezmény alkalmazása során figyelembe kell venni mindazokat a  tényeket amelyek a  jelen Egyezmény
hatálybalépése előtt fennálltak.
 (3) A jelen Egyezmény hatálybalépése előtt megállapított ellátásokat nem kell újra megállapítani.
46. cikk
Magyarország jelen Egyezménnyel kapcsolatos különleges kötelezettségei
A jelen Egyezmény semmilyen formában nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország
európai uniós tagságából fakadnak. Következésképpen jelen Egyezmény rendelkezései nem idézhetők vagy
értelmezhetők úgy, mint amelyek megszüntetik, felfüggesztik vagy bármilyen más módon befolyásolják
Magyarország az Európai Uniót alapító Szerződésekből fakadó kötelezettségeit.
47. cikk
Hatálybalépés (1) Jelen Egyezményt meg kell erősíteni.
 (2) Jelen Egyezmény a  megerősítésről szóló utolsó értesítés kézhezvételének hónapját követő harmadik hónap első
napján lép hatályba. (3) A  jelen Egyezmény hatálybalépésével egyidejűleg a  Magyar Népköztársaság Kormánya és a  Jugoszláv Szövetségi
Népköztársaság Kormánya között állampolgáraik szociális biztonságával kapcsolatos kérdések rendezése tárgyában
Budapesten, az  1957. október 7-én aláírt Egyezmény hatályát veszti Magyarország és a  Szerb Köztársaság
vonatkozásában.
48. cikk
Időbeli hatály és felmondás (1) A  jelen Egyezményt a Szerződő Felek határozatlan időre kötik. Mindkét Szerződő Fél jogosult a  jelen Egyezményt
– diplomáciai úton – a folyó naptári év december 31-ével legalább hat hónapos határidővel írásban felmondani.
(2) A jelen Egyezmény felmondása esetén annak rendelkezéseit a megszerzett jogokra és a felmondás előtt benyújtott
kérelmekre továbbra is alkalmazni kell.
Ennek hiteléül a Szerződő Felek meghatalmazottai a jelen Egyezményt aláírták és pecsétjükkel látták el.
Készült Budapesten, 2013. november 29. napján magyar és szerb nyelven két eredeti példányban azzal, hogy
mindegyik szöveg egyaránt hiteles.
(aláírások)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 47. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az egészségügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder jános s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1011/2011. (I. 19.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének jóváhagyásáról.
A Kormány jóváhagyja a Közlekedés Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervét az 1. melléklet szerint.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök