text:
2003. XCV. törvény a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. költségvetésének 2002. végrehajtásáról.
Az Országgyűlés az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 28. §-ában foglaltak alapján, a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi
költségvetéséről szóló — módosított — 2000. évi
CXXXIII. törvény (a továbbiakban: Költségvetési Törvény) 2002. évi végrehajtásáról a 2002. évi önkormányzati
és kisebbségi, valamint országos kisebbségi választások
pénzügyi támogatásáról szóló 40/2002. (VII. 4.) OGY határozatban, a nemzeti és etnikai kisebbségi szervezetek
költségvetési támogatásáról szóló 105/2001. (XII. 21.)
OGY határozatban, valamint a módosításáról szóló
52/2002. (VII. 19.) OGY határozatban, a Magyar Televízió, a Magyar Rádió és a Hungária Televízió Közalapítványok kiegészítő támogatásáról szóló 108/1999. (XII. 22.)
OGY határozat módosításáról szóló 75/2002. (X. 31.)
OGY határozatban, a hajléktalan emberek ellátását végző
közhasznú szervezetek működési támogatásának elosztásáról szóló 112/2002. (XII. 19.) OGY határozatban foglaltakra figyelemmel a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG 2001. ÉS 2002. ÉVI
KÖLTSÉGVETÉSÉNEK 2002. ÉVI
VÉGREHAJTÁSA A főösszegek 1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság 2001. és
2002. évi költségvetésének 2002. évi végrehajtását — a
3. §-ban foglalt adósságtörlesztési kiadások, valamint a
hitelfelvételek nélkül —
a) 4 357 257,8 millió forint, azaz négymillió-háromszázötvenhétezer-kettőszázötvenhét egész nyolctized millió forint bevétellel,
b) 5 826 868,4 millió forint, azaz ötmillió-nyolcszázhuszonhatezer-nyolcszázhatvannyolc egész négytized millió
forint kiadással, és
c) 1 469 610,6 millió forint, azaz egymillió-négyszázhatvankilencezer-hatszáztíz egész hattized millió forint
hiánnyal
hagyja jóvá.
A törvényt az Országgyűlés a 2003. november 17-i ülésnapján fogadta el.
2. § A központi költségvetés kiadási és bevételi előirányzatainak teljesítését az 1. számú melléklet költségvetési fejezetenként, címenként, alcímenként, jogcímcsoportonként, jogcímenként, előirányzat-csoportonként és kiemelt
előirányzatonként tartalmazza.
A költségvetés finanszírozásával kapcsolatos
egyes rendelkezések 3. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Költségvetési
Törvény 4. §-a (1) bekezdésének megfelelően a központi
költségvetés deviza- és forintadósság-állományából
2002-ben a pénzügyminiszter az adósságtörlesztési számla
terhére
a) 73 325,6 millió forint összegű forinthitel-törlesztést
teljesített a Magyar Nemzeti Bank javára,
b) 13 412,1 millió forint összegű forinthitel-törlesztést
teljesített a belföldi hitelezők javára,
c) 202 143,8 millió forint összegű devizahitel-törlesztést teljesített a Magyar Nemzeti Bank javára,
d) 27 638,7 millió forint összegű devizahitel-törlesztést
teljesített a külföldi hitelezők javára,
e) 673 012,3 millió forint összegben fizetett vissza
forint államkötvényeket a belföldi és külföldi hitelezőknek,
f) 15 989,9 millió forint összegű kincstári takarékkötvény-törlesztést teljesített a belföldi hitelezők javára,
g) 39,6 millió forint összegben fizetett vissza devizakötvényeket a külföldi hitelezőknek.
4. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az e törvény
1. §-ában megállapított hiány finanszírozására a Költségvetési Törvény 4. §-a (1) bekezdésének felhatalmazása
alapján a pénzügyminiszter 2002-ben
a) 694 299,7 millió forint összegben forint-államkötvényeket értékesített és adott át,
b) 358 566,4 millió forint összegben növelte a kincstárjegyek állományát,
c) 201 645,7 millió forint összegben forinthiteleket vállalt át,
d) 226 685,2 millió forint összegben devizahiteleket
vett fel és vállalt át.
5. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy 2002-ben az e törvény 3. §-ában megállapított visszafizetések finanszírozására a pénzügyminiszter a Költségvetési Törvény 4. §-a
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a) 998 939,4 millió forint összegű forint-államkötvényt
értékesített,
b) 6622,6 millió forint összegben devizabetétet használt fel.
6. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a pénzügyminiszter — a Költségvetési Törvény 4. §-ának (1) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján — a Kincstári Egységes
Számla (a továbbiakban: KESZ) folyamatos likviditása és
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból teljesített kiadásokhoz vállalt állami garancia fedezetének megteremtése érdekében, illetve az MNB kiegyenlítési tartalékának
feltöltése céljából 76 175,0 millió forinttal növelte a kincstárjegyek állományát, valamint 43 977,4 millió forint
összegben devizabetétet használt fel.
7. § (1) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a pénzügyminiszter a Magyar Köztársaság 2000. évi költségvetésének
végrehajtásáról szóló 2001. évi LXXV. törvény 22. §-ában
kapott felhatalmazása alapján 2002. január 1-jei hatállyal
a Magyar Államvasutak Részvénytársaság törvényben
megjelölt hiteleit a központi költségvetés adósságának terhére átvállalta 60 408,1 millió forint összegben.
(2) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a pénzügyminiszter a Magyar Köztársaság 2000. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2001. évi LXXV. törvény 23. §-ában kapott felhatalmazása alapján 2002. január 1-jei hatállyal a
Győr-Sopron-Ebenfurt Vasút Részvénytársaság törvényben megjelölt hiteleit a központi költségvetés adósságának
terhére átvállalta 911,9 millió forint összegben.
A költségvetés végrehajtásával kapcsolatos
egyes rendelkezések 8. § (1) A helyi önkormányzatok feladatainak ellátásához nyújtott normatív állami hozzájárulások és normatív
részesedésű átengedett személyi jövedelemadó (e kettő
a továbbiakban: normatív hozzájárulások), valamint a normatív, kötött felhasználású támogatások, továbbá a helyi
önkormányzatok jövedelem-differenciálódását mérséklő
kiegészítések és beszámítások önkormányzatonként és
jogcímenként részletezett elszámolását a pénzügyminiszter és a belügyminiszter együttes rendeletben (a továbbiakban: PM—BM R.) hirdeti ki e törvény hatálybalépését
követő 30 napon belül. A normatív hozzájárulások és normatív, kötött felhasználású támogatások előirányzatai és
pénzforgalmi teljesítése országosan összesített alakulásának
jogcímenkénti összegét a 3. számú melléklet tartalmazza.
(2) Az Országgyűlés jóváhagyja azon helyi önkormányzatokat megillető előirányzatok csökkentését, amelyek év
közben együttesen 12 176,8 millió forint összegben mondtak le a normatív hozzájárulásokról és a normatív, kötött
felhasználású támogatás-előirányzatokról, valamint amelyek intézményátadás következtében 1795,4 millió forint
összegben nem jogosultak a támogatásra, továbbá jóváhagyja az intézményátvétel miatti 73,3 millió forint előirányzat-növekedést. A módosított előirányzatokat a
PM—BM R. tartalmazza.
(3) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a normatív hozzájárulások és normatív, kötött felhasználású támogatások
előirányzatainak a helyi önkormányzatokat a ténylegesen
teljesített mutatószámok alapján megillető és a részükre a
költségvetési évben folyósított összegek különbözetei az
Áht. 64. § (7) bekezdése szerint történt elszámolás alapján
a következők:
a) visszafizetési kötelezettség 5578,4 millió forint,
b) a központi költségvetést terhelő kiegészítés
2499,4 millió forint,
c) amelyek egyenlegeként a helyi önkormányzatok
2002. év után előírt tartozása 3079,0 millió forint.
(4) Az Országgyűlés megállapítja, hogy azon helyi önkormányzatokat, amelyek a feladatmutatókhoz kapcsolódóan normatív hozzájárulások és normatív, kötött felhasználású támogatás-előirányzatokat saját számításaik alapján az őket ténylegesen megilletőnél 5%-kal nagyobb mértékben vették igénybe, 210,3 millió forint igénybevételi
kamatfizetési kötelezettség terheli. Ennek helyi önkormányzatonként részletezett összegét a PM—BM R. tartalmazza.
(5) A helyi önkormányzatokat az Áht. 64/B. §-ának
(1) bekezdése alapján
a) központosított előirányzat jogcímen 368,6 millió forint, b) az egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése
és a közcélú foglalkoztatás támogatása jogcímen egyenlegében 20,4 millió forint,
c) a színházak támogatása jogcímen 0,2 millió forint,
d) az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő
(forráshiányos) helyi önkormányzatok támogatása jogcímen 13,6 millió forint
visszafizetése terheli, amelynek önkormányzatok szerinti
részletezését a PM—BM R. tartalmazza.
(6) Az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi
XXXVIII. törvény 2. § (5) bekezdése alapján végzett ellenőrzés megállapítása szerint a helyi önkormányzatokat
egyenlegében
a) központosított előirányzat jogcímen 50,1 millió
forint, b) az egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése
és a közcélú foglalkoztatás támogatása jogcímen 16,6 millió forint,
c) a céltámogatás jogcímen 26,3 millió forint
visszafizetése terheli, amelyek önkormányzatok szerinti
részletezését a PM—BM R. tartalmazza.
(7) A helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási
rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény 14. §-a
alapján — a kötelező lemondásoknak az Állami Számvevőszék által megállapított elmaradása miatt — 471,5 millió
forint céltámogatási előirányzat visszavonásáról, illetve
csökkentéséről a belügyminiszter rendelkezik.
(8) Az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 126. § (1) bekezdés
a) pontja alapján az éves beszámoló szerinti visszafizetési
kötelezettségek teljesítésének határideje 2003. március 27.
A visszafizetési kötelezettséghez kapcsolódó késedelmikamat-fizetési kötelezettség 2003. március 28. napjától keletkezik.
(9) Az Állami Számvevőszék megállapításához kapcsolódó visszafizetési kötelezettségek teljesítésének határideje a PM—BM R. hatálybalépését követő 15. nap.
(10) Amennyiben a (9) bekezdésben meghatározott határidőt követő 90 napon belül a befizetések nem érkeznek
meg a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár)
10032000-01031496-00000000 ,,Önkormányzatok előző
évről származó befizetései’’, valamint a 1003200001034004-00000000 ,,Különleges bevételek’’ bevételi
számlájára, a Kincstár az Áht. 64/A. § (6) bekezdése alapján intézkedik a központi költségvetést megillető követelés érvényesítéséről.
(11) Azon önkormányzatok részére, amelyek pótlólagos
normatív hozzájárulásra és normatív, kötött felhasználású
támogatásra jogosultak, a Pénzügyminisztérium a Kincstáron keresztül rendelkezett az összeg — 2537,1 millió
forint — átutalásáról 2003. május 15-én.
9. § (1) A helyi önkormányzatok központosított előirányzatainak felhasználását a 4. számú melléklet részletezi.
(2) A helyi önkormányzatoknak nyújtott színházi támogatásokat önkormányzatonkénti bontásban az 5. számú
melléklet tartalmazza.
(3) A helyi önkormányzatok 2002. évi címzett és céltámogatási előirányzatának, teljesítésének és maradványának alakulását a 6. számú melléklet tartalmazza.
(4) A helyi önkormányzatoknak nyújtott, területi kiegyenlítést szolgáló fejlesztési célú támogatás előirányzatának, teljesítésének és maradványának alakulását a 7. számú melléklet tartalmazza.
(5) A helyi önkormányzatok céljellegű decentralizált
támogatási előirányzatának felhasználását a 8. számú melléklet részletezi.
(6) A helyi önkormányzati hivatásos tűzoltóságok támogatása előirányzatának felhasználását a 9. számú melléklet
részletezi.
(7) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának a központi költségvetésben rendelkezésre álló maradványa 36 477,5 millió
forint, a területi kiegyenlítést szolgáló fejlesztési támogatás maradványa 4945,8 millió forint, a céljellegű decentralizált támogatás maradványa 2862,8 millió forint.
10. § Az Országgyűlés jóváhagyja az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Részvénytársaság privatizációval és
vagyonkezeléssel összefüggő, valamint tartalékfeltöltési
előirányzatainak teljesítését a 14. számú melléklet szerint.
11. § (1) Az egyházi közoktatási intézményfenntartókat
2807,5 millió forint egyszeri — a 2002. évi önkormányzati
közoktatási támogatást kompenzáló — közoktatási kiegészítő támogatás illeti meg a Magyar Köztársaság 2003. évi
költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény (a továbbiakban: 2003. évi költségvetési törvény) 1. számú mellék
let, XX. Oktatási Minisztérium fejezet, 11. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím,
3. Humánszolgáltatás és egyházi kiegészítő támogatás jogcímcsoport, 2. Egyházi közoktatási intézmények kiegészítő
támogatása jogcím előirányzata terhére 2003 decemberében.
(2) A közoktatási feladatokat ellátó, nem állami humán
szolgáltatók tekintetében a 2002. évi támogatási kötelezettség elszámolása a 2003. évi költségvetési törvény 1. számú melléklet, XX. Oktatási Minisztérium fejezet, 11. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Humánszolgáltatás és egyházi kiegészítő támogatás jogcímcsoport, 1. Oktatási célú humánszolgáltatások normatív állami támogatása jogcím előirányzatának
terhére történik.
(3) A személyes gondoskodást nyújtó szociális és gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatokat ellátó, nem állami, egyházi intézmények fenntartói tekintetében a
2002. évi támogatási kötelezettség elszámolása a 2003. évi
költségvetési törvény 1. számú melléklet, XXI. Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium fejezet, 10. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 19. Szociális célú
humánszolgáltatások normatív állami támogatása alcím,
elszámolásonként meghatározott jogcímcsoportjainak
terhére történik.
12. § Az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének
anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény
3. §-ának (2) bekezdése alapján az érintett egyházak a
2003. évi költségvetési törvény 1. számú melléklet, X. Miniszterelnökség fejezet, 9. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 5. Egyházak támogatása alcím, 6. Átadásra nem került
ingatlanok utáni járadék jogcímcsoport előirányzata terhére 2003. évben 386 173 ezer forint pótlólagos támogatásra jogosultak. A többlettámogatás egyházankénti elosztásáról a Miniszterelnöki Hivatal Egyházi Kapcsolatok
Államtitkársága gondoskodik.
13. § Az Országgyűlés az elkülönített állami pénzalapok
mérlegét a 10. számú melléklet szerint jóváhagyja.
14. § Az Országgyűlés a központi költségvetés mérlegét
a 2/A. és a 2/B. számú mellékletek szerint hagyja jóvá.
MÁSODIK RÉSZ AZ ÁLLAMADÓSSÁG, AZ ÁLLAMI
KÖVETELÉSEK KÖRE, KEZELÉSE
ÉS VÁLTOZÁSA 15. § (1) A Magyar Államkincstár Részvénytársaság
által kezelt, állami kölcsönből, illetőleg állami alapjuttatás
járadékából fennálló követelések állománya 2002. december 31-én 15 906,7 millió forint, amelyből 1226,2 millió
forint a kölcsöntípusú, 14 680,5 millió forint a járadék
címén előírt követelés.
(2) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetésének 2001. évi végrehajtásáról szóló 2002. évi XL. törvény (a továbbiakban:
2001. évi zárszámadási törvény) 15. §-ának (1) bekezdésében foglalt 19 948,7 millió forint követelés 2002. év során
a következők szerint változott:
a) a 2002. évben befolyt kölcsöntípusú törlesztések öszszege 1,5 millió forint volt, a járadékjellegű befizetések
3282,4 millió forintot tettek ki,
b) a jogerős bírói végzéssel lezárt felszámolásoknál elszámolt veszteségek miatt 774,4 millió forinttal csökkent,
míg felszámoláshoz kapcsolódóan befizetett követelés-bejelentési díj, illetőleg szerződés be nem tartását követő
szankció miatt összesen 16,3 millió forinttal emelkedett a
követelésállomány összege.
(3) Az Országgyűlés elfogadja, hogy a (2) bekezdés
a) pontjában részletezett befizetésen felül e követelésekhez kapcsolódva 2002. évben bevételt jelentett a központi
költségvetésnek
a) 14,3 millió forint fix járadék befizetése, továbbá
b) 8,1 millió forint szerződéses és késedelmi kamat be
fizetése. 16. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy 2003. december
31-i hatállyal a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak
közreműködésével a központi költségvetés terhére finanszírozott ellátások megtérítésének és kiadásainak különbözeteként
a) a Nyugdíjbiztosítási Alap (a továbbiakban: Ny.
Alap) a központi költségvetésnek a személyi kárpótlás
alapján megállapított életjáradék visszatérítése jogcímén
62,3 millió forintot utaljon vissza,
b) a központi költségvetés
ba) a jövedelempótló és kiegészítő szociális támogatá
sok jogcímén 37,5 millió forintot a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (a továbbiakban: NYUFIG) 10032000-0130110800000000 számú ,,Ellátási’’ számlája javára,
bb) az Egészségbiztosítási Alapnak (a továbbiakban:
E. Alap) közgyógyellátás finanszírozása jogcímén 1646,3 millió forintot
térítsen meg. 17. § Az Országgyűlés
a) az Ny. Alapnak a 20. § c) pontjában megállapított
hiányából a 26. § (2) bekezdés b) pontjának figyelembevételével 12 732,5 millió forintot, valamint
b) az E. Alapnak a 22. § c) pontjában megállapított
86 656,3 millió forint összegű hiányát
a KESZ hitelállományából 2003. december 31-éig elenged. 18. § (1) Az Országgyűlés elrendeli, hogy 2003. december 31-éig
a) a Munkaerőpiaci Alap aa) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak
2000. évi költségvetéséről szóló 1999. évi CIX. törvény
14. §-a alapján a ,,régi’’ korengedményes nyugdíj 2002. évi
kiadásai jogcímén 6,9 millió forintot a NYUFIG
10032000-01301108-00000000 számú ,,Ellátási’’ számlája
javára,
ab) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek
ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39. §-ának (3) bekezdése alapján 1357,7 millió forintot a NYUFIG ,,Munkáltatói befizetésekből finanszírozott korengedményes
nyugdíj’’ 10032000-00284770-00000000 számú (technikai)
számla javára
térítsen meg,
b) az Ny. Alap a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai
1999. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2000. évi
CXIX. törvény 21. § b) pontjában előírt befizetési kötelezettség alapján a központi költségvetésnek a ,,régi’’ korengedményes nyugdíj tartozásállományából 2002. évben a
NYUFIG által beszedett bevételek jogcímén 66,1 millió
forintot utaljon át.
(2) Az Országgyűlés elrendeli, hogy a központi költségvetés a 2001. évi zárszámadási törvény 18. § c) pontjának
végrehajtásaként 2324,7 millió forintot a NYUFIG ,,Munkáltatói befizetésekből finanszírozott korengedményes
nyugdíj’’ 10032000-00284770-00000000 számú (technikai)
számla javára 2003. december 31-éig térítsen meg.
HARMADIK RÉSZ A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS PÉNZÜGYI
ALAPJAI 2002. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSÉNEK
VÉGREHAJTÁSA ELSŐ FEJEZET A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS PÉNZÜGYI ALAPJAI
2002. ÉVI KIADÁSAINAK ÉS BEVÉTELEINEK
FŐÖSSZEGE, A HIÁNY MÉRTÉKE 19. § (1) Az Országgyűlés az államháztartás társadalombiztosítás alrendszerének az Ny. Alap és az E. Alap költségvetése összegezéséből adódó 2002. évi költségvetése
végrehajtását
a) 2 416 226,0 millió forint, azaz kettőmillió-négyszáztizenhatezer-kettőszázhuszonhat millió forint bevételi főösszeggel,
b) 2 517 083,1 millió forint, azaz kettőmillió-ötszáztizenhétezer-nyolcvanhárom egész egytized millió forint kiadási főösszeggel,
c) 100 857,1 millió forint, egyszázezer-nyolcszázötvenhét egész egytized millió forint hiánnyal
jóváhagyja. (2) A társadalombiztosítási alrendszer 2002. évi összevont költségvetése végrehajtásának mérlegét e törvény
13. számú melléklete tartalmazza.
MÁSODIK FEJEZET A NYUGDÍJBIZTOSÍTÁSI ALAP
KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA 20. § Az Országgyűlés az Ny. Alap 2002. évi költségvetésének végrehajtását
a) 1 391 650,8 millió forint, azaz egymillió-háromszázkilencvenegyezer-hatszázötven egész nyolctized millió
forint bevételi főösszeggel,
b) 1 405 851,6 millió forint, azaz egymillió-négyszázötezer-nyolcszázötvenegy egész hattized millió forint kiadási főösszeggel,
c) 14 200,8 millió forint, azaz tizennégyezer-kettőszáz
egész nyolctized millió forint hiánnyal
jóváhagyja.
21. § (1) Az Országgyűlés az Ny. Alap működési előirányzat-maradványát 3118,7 millió forint összegben jóváhagyja, melyből az előző évi előirányzat-maradvány összege 52,2 millió forint.
(2) Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy az Ny. Alap
működési kiadásai 3011,5 millió forint előző évi előirányzat-maradványnak a felhasználását tartalmazzák.
HARMADIK FEJEZET AZ EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI ALAP
KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA 22. § Az Országgyűlés az E. Alap 2002. évi költségvetésének végrehajtását
a) 1 024 575,2 millió forint, azaz egymillió-huszonnégyezer-ötszázhetvenöt egész kettőtized millió forint bevételi
főösszeggel,
b) 1 111 231,5 millió forint, azaz egymillió-egyszáztizenegyezer-kettőszázharmincegy egész öttized millió forint kiadási főösszeggel,
c) 86 656,3 millió forint, azaz nyolcvanhatezer-hatszázötvenhat egész háromtized millió forint hiánnyal
jóváhagyja. 23. § (1) Az Országgyűlés az E. Alap működési előirányzatmaradványát 2616,5 millió forint összegben jóváhagyja,
amelyből az előző évi előirányzat-maradvány összege
405,2 millió forint.
(2) Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy az E. Alap
működési kiadásai 3126,2 millió forint előző évi előirányzatmaradványnak a felhasználását tartalmazzák.
NEGYEDIK FEJEZET A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS PÉNZÜGYI ALAPJAI
KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁVAL
KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK 24. § Az Országgyűlés jóváhagyja
a) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a Költ
ségvetési Törvény 76. § (1) bekezdésében meghatározott,
az 1997. évi LXXX. törvény 47. § (4) bekezdése szerinti
kiértesítési feladatok végrehajtására 335,1 millió forint
2002. évi felhasználást,
b) a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetnél méltányossági ellátásra történt 2002. évi felhasználást a 2. cím,
2. alcím, 1. Terhességi-gyermekágyi segély jogcímcsoport
előirányzatnál 6,9 millió forint, a 6. Gyermekgondozási díj
jogcímcsoport előirányzatnál 12,2 millió forint és a 3. alcím, 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport előirányzatnál
2991,5 millió forint összegben.
25. § Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy
a) a Költségvetési Törvény 67. §-ának e) pontja és
68. §-ának (4) bekezdése szerint a létszámcsökkentésekkel
összefüggő egyszeri, a köztisztviselők illetményhelyzetének javítását szolgáló, valamint a kötelező legkisebb munkabér felemeléséből adódó kifizetések fedezetére
aa) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél
1523,8 millió forint,
ab) a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetnél
1885,4 millió forint,
b) a Költségvetési Törvény 68. §-a (3) és 76. § (5) bekezdésére figyelemmel a világbanki kölcsönnel összefüggő
tőketörlesztésre és kamatkiadásra
ba) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 5. cím,
1. Központi hivatali szerv és igazgatási szervei alcím előirányzatnál 412,8 millió forint,
bb) a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 5. cím,
1. Központi hivatali szerv és intézményei alcím előirányzatnál 712,6 millió forint,
c) a Költségvetési Törvény 68. §-ának (5) és (6) bekezdése, valamint 74. §-ának (1) és (2) bekezdése alapján
ca) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 2. cím,
1. alcím, 4. jogcímcsoport, 1. Méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátás jogcím és 3. Méltányossági
alapon megállapításra kerülő nyugdíjemelés jogcím előirányzatainak Ny. Alapból finanszírozott nyugellátás (ideértve az E. Alapot is) részeként történő,
cb) a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetnél méltányossági ellátásra a 2. cím, 2. alcím, 2. Táppénz jogcímcsoportnál 30,8 millió forint, a 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoportnál 97,3 millió forint és az
5. Gyógyászati segédeszköz-támogatás jogcímcsoport előirányzatnál 252,0 millió forint,
d) a Költségvetési Törvény 76. §-ának (1) és (3) bekezdése alapján informatikai fejlesztésekre
da) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 5. cím,
1. Központi hivatali szerv és igazgatási szervei alcím előirányzatnál 2286,0 millió forint,
db) a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 5. cím,
1. Központi hivatali szerv és intézményei alcím előirányzatnál 1847,7 millió forint,
e) a Költségvetési Törvény 76. §-ának (2) és (4) bekezdése alapján
ea) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 5. cím,
1. alcím, 2. előirányzat-csoport, 1. Intézményi beruházási
kiadások kiemelt előirányzatból a Fiumei úti ingatlan
rekonstrukciójára 881,8 millió forint,
eb) a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 5. cím,
1. alcím, 1. előirányzat-csoport, 3. Dologi kiadások kiemelt
előirányzatából a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Fiumei úti ingatlanából történő kiköltöztetésével és új ingatlanban való elhelyezésével
összefüggő kiadásokra 731,8 millió forint,
f) a Költségvetési Törvény 109. §-ának (12) bekezdése
alapján az évközi kiegészítő nyugellátás emelése és az egyszeri nyugdíjjuttatás végrehajtásával összefüggésben a
LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 5. cím, 1. alcím,
1. előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások, 2. Munkaadókat terhelő járulékok, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzatok 2002. évi kiadási előirányzatainál összesen
273,5 millió forint
felhasználása történt meg. 26. § (1) Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy a Költségvetési Törvény 77. § (1) bekezdése alapján a 2. cím,
4. alcím, 4. jogcímcsoport, 2. Postaköltségek és egyéb kiadások jogcím előirányzata terhére
a) pénzeszközátadással az Ny. Alap 1287,4 millió forintot bocsátott az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal rendelkezésére,
b) teljesítendő kötelezettség az E. Alapot a 2002. évben
nem terheli.
(2) Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy a 2001. évi
zárszámadási törvény
a) 16. §-ának a) pontjában előírt visszatérítési kötelezettségeket az Ny. Alap, a 16. §-ának b) pontjában foglaltakat a központi költségvetés teljesítette,
b) 17. §-ának (1) bekezdése alapján az Ny. Alap költségvetési tartaléka terhére visszautalta a 2001. évi
1468,3 millió forint többletet a központi költségvetés részére,
c) 19. §-ában elrendelt feladatot az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság végrehajtotta.
27. § Az Országgyűlés jóváhagyja az Ny. Alap és az
E. Alap mérlegét a 11. és a 12. számú melléklet szerint.
NEGYEDIK RÉSZ A Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény módosítása
28. § A Munka Törvénykönyvéről szóló — módosított — 1992. évi XXII. törvény 193/V. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,193/V. § A munkavállaló minden naptári évben — külön juttatásként — egyhavi személyi alapbérére jogosult,
amennyiben az adott közigazgatási szervnél január 1-jén
munkaviszonyban áll. A juttatás kifizetéséről január 16-án
— amennyiben ez szombatra vagy vasárnapra esik, akkor
az ezt követő első munkanapon — kell rendelkezni.
A juttatás mértékének alapja a január hónapra irányadó
személyi alapbér.’’
A köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény módosítása
29. § A köztisztviselők jogállásáról szóló — módosított — 1992. évi XXIII. törvény 49. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,49. § A köztisztviselő minden naptári évben — külön
juttatásként — egyhavi illetményére jogosult, amennyiben
január 1-jén közszolgálati jogviszonyban áll. A juttatás
kifizetéséről január 16-án — amennyiben ez szombatra
vagy vasárnapra esik, akkor az ezt követő első munkanapon — kell rendelkezni. A juttatás mértékének alapja a
január hónapra irányadó illetmény.’’
A közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény módosítása
30. § (1) A közalkalmazottak jogállásáról szóló — módosított — 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban:
Kjt.) 68. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,68. § A közalkalmazott minden naptári évben — külön
juttatásként — egyhavi illetményére jogosult, amennyiben
január 1-jén közalkalmazotti jogviszonyban áll. A juttatás
kifizetéséről január 16-án — amennyiben ez szombatra
vagy vasárnapra esik, akkor az ezt követő első munkanapon — kell rendelkezni. A juttatás mértékének alapja a
január hónapra irányadó illetmény.’’
(2) A Kjt. 85. §-a (7) bekezdésének h) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
(Eltérő rendelkezés hiányában, ahol jogszabály)
,,h) munkabért említ, azon illetményt, illetménypótlé
kot, illetménykiegészítést, egyhavi külön juttatást, keresetkiegészítést és jutalmat;’’
(is érteni kell.) Az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény módosítása
31. § (1) Az államháztartásról szóló — módosított —
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
8. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,(2) A költségvetési kiadások között kell elszámolni a
nyújtott hiteleket — a 18/B. § (1) bekezdés d) és zs) pontjában meghatározott megelőlegezési és likviditási hitelek
kivételével —, illetve bevételként azok visszatérülését.’’
(2) Az Áht. 8. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
,,(5) A költségvetési kiadások között kell elszámolni az
Európai Unió közös költségvetéséhez való, a közösségi
jogszabályok alapján meghatározott hozzájárulásokat, és
bevételként a vámok, valamint a cukor- és izoglükózilleték
beszedési költségének közösségi jogszabály szerinti megtérítését, valamint az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződésből eredő egyösszegű
pénzforgalmi visszatérítést.’’
(3) Az Áht. 8/A. §-a (3) bekezdésének g) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A finanszírozási célú pénzügyi műveletek a következők:)
,,g) a 18/B. § (1) bekezdés d) és zs) pontjaiban meghatá
rozott megelőlegezési és likviditási hitelek.’’ (4) Az Áht. 8/A. §-ának (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(7) A költségvetésben nem lehet a (3)—(6) bekezdésekben foglaltak szerinti pénzügyi műveleteket — kivéve a
letétbe helyezett, az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját megelőzően képződött vámbiztosítékot ezen időpontot követő 5 éves elévülési határidőn
belül — a költségvetési hiányt, illetve költségvetési többletet módosító költségvetési bevételként, illetve költségvetési kiadásként elszámolni.’’
(5) Az Áht. 10. §-ának (2)—(3) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(2) A fizetési kötelezettség elsősorban adó, illeték,
járulék, hozzájárulás, bírság vagy díj formájában írható elő.
(3) Fizetési kötelezettséget előírni, a fizetésre kötelezettek körét, a fizetési kötelezettség mértékét, a kedvezmények, mentességek körét és mértékét, továbbá előlegfizetési kötelezettséget megállapítani — a díj, a bírság kivételével — csak törvényben, illetve törvény felhatalmazása
alapján önkormányzati rendeletben lehet.’’
(6) Az Áht. 13. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,13. § A költségvetési év során az államháztartás alrend
szereiben a költségvetési bevételeket és a költségvetési
kiadásokat, a finanszírozási célú pénzügyi műveleteket,
valamint az aktív és a passzív pénzügyi elszámolásokat
pénzforgalmi szemléletben — a pénzforgalom nélküli és a
pénzforgalmi tételek megkülönböztetésével, de azok
egyenértékű kezelésével — részletesen, teljes összegük
ben — az adó, illeték és más bevételek esetében a törvény
által biztosított kedvezményekkel és visszatérítésekkel
együtt — kell számba venni.’’
(7) Az Áht. 13/A. §-ának (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(8) Az európai uniós támogatásból megvalósuló program kedvezményezettjével kötött szerződésben biztosítani
kell, hogy a (2) bekezdésben írt feltételek teljesítésének
elmaradása esetén a kedvezményezett haladéktalanul köteles visszafizetni a nem rendeltetésének és céljának megfelelően felhasznált közpénzeket, európai uniós támogatást, központi költségvetési juttatást és fejezeti kezelésű
célelőirányzati juttatást. A rendeltetés- és célellenesen felhasznált összegek adók módjára behajtandók.’’
(8) Az Áht. 13/A. §-a a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
,,(11) Ha az Európai Unió Bizottsága az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó Szerződés (a továbbiakban:
Római Szerződés) 87. cikkének (1) bekezdése szerinti
állami támogatás visszafizettetését rendeli el, a visszafizetendő támogatás adók módjára behajtandó követelésnek
minősül.’’
(9) Az Áht. 18/B. §-ának (1) bekezdése a következő
z)—zs) ponttal egészül ki:
(A Kincstár feladatai különösen:)
,,z) gondoskodik az Európai Unió közös költségvetésé
hez való hozzájárulásokkal kapcsolatos, külön jogszabályban meghatározott feladatainak ellátásáról,
zs) a központi költségvetés terhére, annak forrásaiból
— törvényben meghatározott feltételekkel — megelőlegezési, likviditási hitelt nyújthat az Európai Mezőgazdasági
Orientációs és Garancia Alap (a továbbiakban: EMOGA)
Garancia Részlegtől érkező — jogszabályban meghatározott — agrártámogatások teljesítéséhez a támogatások kezelésére létrehozott és akkreditált szervnek (Kifizető Ügynökség).’’
(10) Az Áht. 21. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,21. § A központi költségvetés bevételeit képezik — a
10. §-ban foglaltaknak a központi költségvetést megillető
részén túl — a privatizációból származó, a költségvetési
törvényben meghatározott bevételek; törvény eltérő rendelkezése hiányában a koncessziós szerződésekből — ide
nem értve a kizárólagos önkormányzati tulajdon működtetésére, illetve kizárólagos önkormányzati tevékenységek
gyakorlására vonatkozó koncessziós szerződéseket — származó bevételek; a központi költségvetési szervek tevékenységéből származó bevételek; a nemzetközi pénzügyi
kapcsolatokból és az európai uniós tagságból eredő egyes,
a központi költségvetési alrendszerbe tartozó szervek részére, illetve az általuk ellátott feladatok támogatására
belföldre pénzben beérkezett külföldi segélyekből és adományokból, továbbá egyéb forrásokból származó bevételek. A privatizációból származó bevételeknek a központi
költségvetést megillető összegén felüli része felhasználásáról a költségvetési törvényben kell rendelkezni.’’
(11) Az Áht. 22. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,22. § A központi költségvetésben kiadás irányozható
elő a központi költségvetési szervek feladatai, az állam
európai uniós tagságból származó és más nemzetközi, jogszabályi és szerződéses kötelezettségei ellátására, az államháztartás más alrendszerei, továbbá jogi személy, jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezet, természetes
személy részére. Az 50 milliárd forintot elérő vagy azt
meghaladó értékű, több éves fizetési kötelezettséggel járó
szerződések megkötése előtt — ha törvény másként nem
rendelkezik — a Kormánynak az Országgyűlés felhatalmazását kell kérnie. Az Országgyűlésnek be kell mutatni a
szerződés főbb tartalmi elemeit, az állami finanszírozási
szükségletet, ennek kereteit, illetve ütemezését.’’
(12) Az Áht. 23/A. §-ának (1)—(2) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(1) A Kormány és az Európai Unió Bizottsága által
jóváhagyott éves, illetőleg több évre szóló szakmai programok és projektek egy évnél hosszabb távú kötelezettségvállalást jelentenek a Kormány részére, ami egyben a fejezetek számára is a mindenkori fejezeti költségvetési előirányzatokon belüli kötelezettségvállalással jár.
(2) Az (1) bekezdésben vállalt kötelezettségek figyelembevételével kell éves szinten megtervezni a vállalt társfinanszírozás összegét, amelynek alapja minden esetben az
Európai Unió Bizottsága és a Kormány által jóváhagyott
programban vagy a projektben előirányzott nemzeti finanszírozás. A költségvetési fejezet felügyeletét ellátó szerv
köteles a program benyújtásakor megjelölt finanszírozási
eszközt az adott időszaki fejezeti költségvetések kialakítása során megtervezni és a mindenkori fejezeti költségvetési
kiadási főösszeg keretén belül biztosítani.’’
(13) Az Áht. 24. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
,,(9) Az Operatív Programok finanszírozását szolgáló
európai uniós és a kapcsolódó hazai előirányzatok átcsoportosításáról az éves költségvetési törvényben kell rendelkezni.’’
(14) Az Áht. 48. §-ának r) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(A pénzügyminiszter)
,,r) gondoskodik az állami támogatási programok szabá
lyozásának és az egyedi állami támogatásoknak — a mezőgazdasági és a halászati támogatások esetében a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter társfelelőssége mellett — az Európai Közösségek versenyjogi szabályaival
való összehangolásáról;’’
(15) Az Áht. 48. §-ának s) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(A pénzügyminiszter)
,,s) ellátja — az Állami Számvevőszék és a Miniszterel
nöki Hivatal véleményének kikérésével — az államháztartási belső pénzügyi ellenőrzési rendszer fejlesztésével, szabályozásával, koordinációjával és harmonizációjával, vala
mint a nemzetközi belső ellenőrzési standardokkal összhangban lévő ellenőrzési módszerek, illetve megfelelő
szakképzés fejlesztésével kapcsolatos feladatokat. A pénzügyminiszter az államháztartási belső pénzügyi ellenőrzési
rendszer helyzetéről és működéséről éves jelentést terjeszt
elő a Kormány részére.’’
(16) Az Áht. 49. §-a a következő p) ponttal egészül ki:
(A fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője — ha törvény
másként nem rendelkezik —)
,,p) a felügyelete alá tartozó költségvetési szervek veze
tőinek éves költségvetési beszámolója alapján beszámol a
pénzügyminiszternek a folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzési, valamint belső ellenőrzési rendszerek működtetéséről.’’
(17) Az Áht. 92. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A központi költségvetési szervek bevételei közül az
alaptevékenység bevételei eredeti előirányzatot meghaladó többletének 50%-a saját bevételeként számolható el,
50%-a pedig a központi költségvetés, illetve a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai költségvetésének központosított bevételét képezi. Teljes egészében saját bevételként
számolható el az a többletbevétel, illetve az azzal összefüggően végrehajtott előirányzat-emelés összege, amely jogszabály alapján évközi díjtételemelésből, bírságemelésből
keletkezett.’’
(18) Az Áht. 97. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,97. § (1) A költségvetési szerv vezetője felelős a feladatai ellátásához a költségvetési szerv vagyonkezelésébe,
használatába adott vagyon rendeltetésszerű igénybevételéért, az alapító okiratban előírt tevékenységek jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelő ellátásáért, a költségvetési szerv gazdálkodásában a szakmai hatékonyság és a gazdaságosság követelményeinek érvényesítéséért, a tervezési, beszámolási, információszolgáltatási
kötelezettség teljesítéséért, annak teljességéért és hitelességéért, a gazdálkodási lehetőségek és a kötelezettségek
összhangjáért, az intézményi számviteli rendért, a folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzés, valamint a belső ellenőrzés megszervezéséért és hatékony
működéséért.
(2) A költségvetési szerv vezetője az éves költségvetési
beszámoló keretében beszámol a költségvetési szerv folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzésének,
valamint belső ellenőrzésének működtetéséről.’’
(19) Az Áht. 100. §-a (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A költségvetési szervek — ideértve a társadalombiztosítási költségvetési szervet — a 66. §-ban foglalt költségvetési
szervek és a Kincstár kivételével, valamint törvény eltérő
rendelkezése hiányában az alapok és a társadalombiztosítás
pénzügyi alapjai)
,,a) pénzkölcsönt (hitelt) — kivéve a 18/B. § (1) bekezdés zs) pontja szerinti megelőlegezési, likviditási hitelt —
nem vehetnek fel,’’
(20) Az Áht. 109/K. §-ának (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(9) A kötelező és önként vállalt önkormányzati feladatok ellátásának elősegítése, valamint a foglalkoztatási, a
szociális, a sport-, a gazdaság- és a területfejlesztési célkitűzések megvalósítása érdekében a kincstári vagyongazdálkodás céljaira feleslegessé vált, kincstári vagyonkörbe
tartozó ingatlanok ingyenesen önkormányzati tulajdonba
adhatók. Az erre vonatkozó igényt a képviselő-testület
határozatáról készített kivonattal kell bejelenteni. A tulajdonba adásról — a vagyonkezelő felügyeletét ellátó szerv
vezetőjének, valamint a 109/I. § (1) bekezdésében meghatározott vagyonkörre nézve a védettség jellege szerint illetékes miniszter egyetértése esetén és a KVI javaslata alapján — a kincstári vagyonért felelős miniszter előterjesztése
alapján a Kormány dönt. A tulajdonjog átruházásáról a
KVI és az önkormányzat szerződésben állapodik meg.
E bekezdés rendelkezései nem alkalmazhatók azokra az
ingatlanokra, melyek önkormányzatoknak történő átadására külön törvényben foglalt feltételek és eljárásrend
irányadó.’’
(21) Az Áht. 109/K. §-a a következő (10) bekezdéssel
egészül ki, és a § eredeti (10) bekezdésének számozása
(11) bekezdésre változik:
,,(10) Az önkormányzat a (9) bekezdésben meghatározott célok elérése érdekében az ingyenesen juttatott ingatlant értékesítheti. Ha az értékesítésre a tulajdonba adástól
számított 5 éven belül kerül sor, az önkormányzat köteles
az eladási árból befolyt összeg 50%-át a KVI-nek átutalni.
E rendelkezést jelen törvény hatálybalépését megelőzően
átadott ingatlanok tekintetében is alkalmazni kell.’’
(22) Az Áht. XIII. fejezete (120—122/A. §-a) helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,XIII. FEJEZET ÁLLAMHÁZTARTÁSI PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉS Az államháztartási pénzügyi ellenőrzési rendszer
120. § (1) Az államháztartási pénzügyi ellenőrzés alapvető célja számot adni arról, hogy az államháztartási pénzeszközökkel, vagyonnal szabályszerűen, szabályozottan,
gazdaságosan, hatékonyan és eredményesen gazdálkodnak-e.
(2) Az államháztartás pénzügyi ellenőrzése — mely kiterjed az államháztartás valamennyi alrendszerére — külső
pénzügyi ellenőrzés és államháztartási belső pénzügyi ellenőrzés keretében történik.
120/A. § (1) Az államháztartás külső pénzügyi ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat az Állami Számvevőszék
látja el, melynek feladatait, hatáskörét és szervezetét külön
törvény állapítja meg.
(2) Az államháztartási belső pénzügyi ellenőrzést
a) a folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői
ellenőrzési tevékenység,
b) a belső ellenőrzési tevékenység és
c) az a) és b) pontokban meghatározott ellenőrzési
tevékenységek központi harmonizációja, szabályozása és
koordinációja, valamint a közzétett módszertani útmutatók és irányelvek alkalmazásának ellenőrzése
útján kell ellátni.
(3) A költségvetési bevételek és kiadások tervezése, felhasználása és elszámolása, valamint az eszközökkel és forrásokkal való gazdálkodás a belső ellenőrzés tárgyát képezik.
Folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzés 121. § (1) A folyamatba épített, előzetes és utólagos
vezetői ellenőrzés a szervezeten belül a gazdálkodásért
felelős szervezeti egység által folytatott első szintű pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszer, amelynek létrehozásáért, működtetéséért és fejlesztéséért a költségvetési szerv
vezetője felelős a pénzügyminiszter által közzétett irányelvek figyelembevételével. A költségvetési szerv vezetője
köteles olyan szabályzatokat kiadni, folyamatokat kialakítani és működtetni a szervezeten belül, amelyek biztosítják
a rendelkezésre álló források szabályszerű, szabályozott,
gazdaságos, hatékony és eredményes felhasználását.
A pénzügyi irányítási és ellenőrzési feladatok magukban
foglalják:
a) a pénzügyi döntések dokumentumainak elkészítését
(ideértve a költségvetési tervezés, a kötelezettségvállalások, a szerződések, a kifizetések, a szabálytalanság miatti
visszafizettetések dokumentumait is),
b) az előzetes és utólagos pénzügyi ellenőrzést, a pénzügyi döntések szabályszerűségi és szabályozottsági szempontból történő jóváhagyását, illetve ellenjegyzését,
c) a gazdasági események elszámolását (a hatályos jogszabályoknak megfelelő könyvvezetés és beszámolás).
(2) Az (1) bekezdés a)—c) pontjában felsorolt tevékenységek feladatköri elkülönítését biztosítani kell.
(3) A pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszernek biztosítania kell, hogy
a) a költségvetési szerv valamennyi, gazdálkodással
kapcsolatos tevékenysége és célja összhangban legyen a
szabályszerűség, szabályozottság és megbízható gazdálkodás elveivel;
b) az eszközökkel és forrásokkal való gazdálkodásban
ne kerüljön sor pazarlásra, visszaélésre, rendeltetésellenes
felhasználásra;
c) megfelelő, pontos és naprakész információk álljanak
rendelkezésre a költségvetési szerv gazdálkodásával kapcsolatosan;
d) a folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői
ellenőrzés harmonizációjára és összehangolására vonatkozó irányelvek végrehajtásra kerüljenek;
e) a rendelkezésre álló eszközök és források a szabályszerűség, szabályozottság és megbízható gazdálkodás
elveivel összhangban kerüljenek felhasználásra.
Belső ellenőrzés 121/A. § (1) A belső ellenőrzés független, tárgyilagos
bizonyosságot adó és tanácsadó tevékenység, amelynek
célja, hogy az ellenőrzött szervezet működését fejlessze és
eredményességét növelje. A belső ellenőrzés az ellenőrzött
szervezet céljai elérése érdekében rendszerszemléletű
megközelítéssel és módszeresen értékeli, illetve fejleszti az
ellenőrzött szervezet kockázatkezelési, ellenőrzési és irányítási eljárásainak hatékonyságát.
(2) A jogszabályoknak és belső szabályzatoknak való
megfelelést, valamint a gazdaságosságot, hatékonyságot és
eredményességet vizsgálva a belső ellenőrzés megállapításokat és ajánlásokat fogalmaz meg a költségvetési szerv
vezetője részére.
(3) A költségvetési szerveknél a belső ellenőrzés kialakításáról és megfelelő működtetéséről a költségvetési
szerv vezetője köteles gondoskodni. A belső ellenőrzést
végző személy vagy szervezet tevékenységét a költségvetési
szerv vezetőjének közvetlenül alárendelve végzi, jelentéseit közvetlenül a költségvetési szerv vezetőjének küldi
meg. A fejezeti jogosítványokkal rendelkező szerv belső
ellenőrzési egysége ellenőrzést végezhet a fejezeti jogosítványokkal rendelkező szerv felügyelete alá tartozó bármely
költségvetési szervnél, a fejezeti kezelésű előirányzatok,
alapok vonatkozásában, valamint a fejezet többségi tulajdonában lévő szervezeteknél, továbbá a költségvetésből
céljelleggel juttatott és nemzetközi támogatások felhasználásával kapcsolatosan a kedvezményezetteknél és a
támogatások lebonyolításában részt vevő szervezeteknél.
Helyi önkormányzatok esetében a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvényben foglaltak az irányadóak.
(4) A költségvetési szerv vezetője köteles biztosítani a
belső ellenőrök funkcionális (feladatköri és szervezeti)
függetlenségét, különösen az alábbiak tekintetében:
a) az éves ellenőrzési terv kidolgozása, kockázatelemzési módszerek alapján és soron kívüli ellenőrzések figyelembevételével,
b) az ellenőrzési program elkészítése és végrehajtása,
c) az ellenőrzési módszerek kiválasztása,
d) következtetések és ajánlások kidolgozása, ellenőr
zési jelentés elkészítése,
e) a belső ellenőr ellenőrzési tevékenységen kívül más
tevékenység végrehajtásába nem vonható be.
(5) A belső ellenőrzési tevékenység során szabályszerű
ségi, pénzügyi, rendszer- és teljesítmény-ellenőrzéseket,
illetve informatikai rendszerellenőrzéseket kell végezni,
valamint az éves beszámolókról megbízhatósági igazolásokat és az európai uniós források tekintetében zárónyilatkozatokat kell kibocsátani. A költségvetési szervek elemi
költségvetési beszámolóinak ellenőrzését az Állami Számvevőszék által kidolgozott módszertan szerint kell végrehajtani.
(6) A belső ellenőrzést végző személy munkáját a vonatkozó jogszabályok, a pénzügyminiszter által közzétett
módszertani útmutatók és nemzetközi belső ellenőrzésre
vonatkozó standardok szerint végzi.
(7) A belső ellenőrzést végző személyek feladatainak
maradéktalan ellátása érdekében az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység bármely helyiségébe beléphet, számára
akadálytalan hozzáférést kell biztosítani valamennyi irathoz, adathoz és informatikai rendszerhez, kérésére az
ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység bármely dolgozója köteles szóban vagy írásban információt szolgáltatni.
(8) A belső ellenőrzést végző személy az ellenőrzött
szervnél, illetve szervezeti egységnél államtitkot, szolgálati
titkot, üzleti titkot tartalmazó iratokba és más dokumentumokba is betekinthet, azokról másolatot, kivonatot kérhet, illetve személyes adatokat kezelhet, a jogszabályokban
meghatározott adat- és titokvédelmi előírások betartásával.
(9) Büntető-, szabálysértési, kártérítési, illetve fegyelmi
eljárás megindítására okot adó cselekmény, mulasztás vagy
hiányosság gyanúja esetén a belső ellenőrzést végző szerv,
illetve szervezeti egység vezetője köteles a költségvetési
szerv vezetőjét haladéktalanul tájékoztatni.
(10) A központi költségvetés, az elkülönített állami
pénzalapok, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai, valamint a központi költségvetési szervek tekintetében a pénzügyi ellenőrzést, továbbá a gazdálkodó szervezeteknek, a
közalapítványoknak, az alapítványoknak, a megyei, térségi
és regionális területfejlesztési tanácsoknak és — a pártok
kivételével — a társadalmi szervezeteknek a központi költségvetésből, alapokból juttatott pénzeszközök — ideértve
a nemzetközi szerződések alapján kapott támogatásokat és
segélyeket is — felhasználásának ellenőrzését a Kormány
által kijelölt belső ellenőrzési szerv (Kormányzati Ellenőrzési Hivatal) végzi.
(11) A (10) bekezdésben meghatározott szerv hatásköre
az állami kezesség vállalása és beváltása jogosságának ellenőrzésére is kiterjed. Ennek keretében a központi költségvetés mellett a tartozás eredeti kötelezettjénél és jogosultjánál is ellenőrizheti a kezességi szerződés feltételeinek
betartását.
(12) A (10) bekezdésben meghatározott szerv feladatát,
hatáskörét és szervezetét külön rendelet határozza meg.
Az államháztartási belső pénzügyi ellenőrzés központi
harmonizációja és koordinációja
121/B. § (1) A folyamatba épített, előzetes és utólagos
vezetői ellenőrzési rendszerek, valamint a belső ellenőrzési
rendszerek fejlesztése, szabályozásának előkészítése,
koordinációja és harmonizációja a teljes államháztartási
belső pénzügyi ellenőrzési rendszer tekintetében a pénzügyminiszter feladata.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladat keretében a pénzügyminiszter
a) koordinálja és összehangolja a költségvetési, illetve
nemzetközi források államháztartási belső pénzügyi ellenőrzési rendszereit, valamint javaslatokat tesz az ezekhez
kapcsolódó jogszabályok kialakítására;
b) megalkotja, közzéteszi és rendszeresen felülvizsgálja
az államháztartási belső pénzügyi ellenőrzés teljes rendszerében alkalmazandó irányelveket, módszertani útmutatókat;
c) figyelemmel kíséri és vizsgálja a jogszabályok, módszertani útmutatók, nemzetközi belső ellenőrzésre vonatkozó standardok alkalmazását és végrehajtását;
d) ellátja az Államháztartási Belső Pénzügyi Ellenőrzési Tárcaközi Bizottság felállításával, működtetésével
és ügyrendjének megalkotásával kapcsolatos feladatokat.
Támogatások ellenőrzése 122. § A költségvetési és európai uniós forrásokból származó támogatást nyújtó szerv, illetve szervezeti egység
kötelessége a támogatások lebonyolításában részt vevő
szervezetekkel és a kedvezményezettekkel kötött szerződésben kikötni:
a) a támogatások lebonyolításában részt vevő szervezet, illetve a kedvezményezett köteles az ellenőrzés érdekében az Európai Számvevőszék és az Európai Bizottság
illetékes szervezetei, a Kormány által kijelölt belső ellenőrzési szerv, a fejezetek ellenőrzési szervezetei, a Kincstár,
illetve az európai uniós támogatások irányító hatóságai és
a kifizető hatóság képviselőit ellenőrzési munkájukban a
helyszínen is — a megfelelő dokumentumok, számlák, a
program megvalósítását igazoló okmányok, bizonylatok
rendelkezésre bocsátásával, illetve a fizikai teljesítés vizsgálatában — segíteni;
b) a felhasználással és az ellenőrzéssel összefüggő kötelezettségek megszegése esetén alkalmazandó szankciókat.
Az adók és más befizetések ellenőrzése 122/A. § (1) Az ellenőrzés során az adóhatóság, illetve a
más bevételek beszedéséért felelős hatóság az államháztartást illető fizetési kötelezettségek vonatkozásában
ellenőrzi az adózással és más befizetésekkel, továbbá a
költségvetési támogatásokkal kapcsolatos jogszabályok
megtartását.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő ellenőrzés kiterjed különösen a bejelentésre, a bevallásra, az adó-, járulék-, hozzájárulás- és egyéb fizetési kötelezettség megállapításra, a
bizonylati rendre, a könyvvezetésre, a nyilvántartásra, az
adatszolgáltatásra, a befizetési kötelezettség teljesítésére,
a költségvetési támogatások igénylésének és felhasználásának ellenőrzésére.
(3) Az adóellenőrzés részletes szabályairól külön törvény rendelkezik.’’
(23) Az Áht. 124. §-a (2) bekezdésének u) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy rendeletben
állapítsa meg)
,,u) a folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői
ellenőrzés, valamint a belső ellenőrzés részletes szabályait;’’
(24) Az Áht. 124. §-a (2) bekezdésének v) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy rendeletben
állapítsa meg)
,,v) az állami támogatási programokra és az egyedi
állami támogatásokra vonatkozó szabályozásoknak az
Európai Közösségek versenyjogi szabályaival való összehangolása rendjét, beleértve az intézményi és az eljárási
szabályokat’’.
(25) Az Áht. 124. §-ának (2) bekezdése a következő
xa) ponttal egészül ki:
(A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy rendeletben
állapítsa meg)
,,xa) az államháztartás alrendszerei és a közvállalkozások közötti pénzügyi átláthatóság megteremtésének feltételrendszerét, valamint a feltételrendszert meghatározó
jogszabályban előírt kötelezettségek elmulasztása vagy
nem megfelelő teljesítése esetén kiszabható bírság mértékét és részletes szabályait;’’
A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól
és azok 1993. évi költségvetéséről szóló
1992. évi LXXXIV. törvény módosítása
32. § A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok
1993. évi költségvetéséről szóló — módosított — 1992. évi
LXXXIV. törvény 5. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) Az Egészségbiztosítási Alap az (1) bekezdésben
megjelölt ellátásokon túl, azok finanszírozásával összefüggésben közvetlenül felmerült kamatkiadásra, bankköltségre, postaköltségre, a társadalombiztosítási kifizetőhely
fenntartóját megillető, a társadalombiztosítási ellátások
kifizetőhely által folyósított összegének 1%-ával azonos
költségtérítésre, a jóváhagyott működési kiadások külső
forrásból nem biztosított összegének fedezetére, az APEH
járulékbeszedési feladatainak ösztönzésére, továbbá az ellátások fedezetére szolgáló vagyongazdálkodási tevékenység költségeinek és törvényben meghatározott egyéb kiadásnak a fedezetére szolgál. Az Egészségbiztosítási Alap
működési költségvetését a 10. § (2) bekezdése szerinti kiadások terhelik.’’
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
1993. évi III. törvény módosítása
33. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
szóló — módosított — 1993. évi III. törvény 114. §-ának
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A térítési díjat az e törvényben meghatározottak
szerint
a) az ellátást igénybe vevő jogosult,
b) a szülői felügyeleti joggal rendelkező törvényes kép
viselő,
c) a jogosultnak az a házastársa, élettársa, egyenes
ágbeli rokona, örökbe fogadott gyermeke, örökbe fogadó
szülője, akinek családjában az egy főre jutó jövedelem a
tartási kötelezettség teljesítése mellett meghaladja az
öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét,
d) a jogosult tartását szerződésben vállaló személy,
e) a jogosult tartására bíróság által kötelezett személy
[a c)—e) pont alattiak a továbbiakban együtt: tartásra köteles és képes személy]
köteles megfizetni [az a)—e) pont alattiak a továbbiakban
együtt: kötelezett].’’
Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi
adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény módosítása
34. § (1) Az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló — módosított — 1994. évi
LXXX. törvény (a továbbiakban: Üsztv.) 48. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
,,48. § (1) Az ügyészt — külön juttatásként — minden
naptári évben egyhavi alapilletményének és a rendszeres
pótlékának megfelelő összeg illeti meg, amennyiben
január 1-jén ügyészségi szolgálati viszonyban áll. A juttatás
kifizetéséről január 16-án — amennyiben ez szombatra
vagy vasárnapra esik, akkor az ezt követő első munkanapon — kell rendelkezni. A juttatás mértékének alapja a
január hónapra irányadó alapilletmény és rendszeres
pótlék.
(2) A külön juttatás nem illeti meg az ügyészt, ha
a) ellene fegyelmi eljárás, illetőleg büntetőeljárás
folyik,
b) fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) ügyészségi szolgálati viszonyát a fegyelmi eljárás be
fejezése előtt egyoldalúan megszüntette,
d) ügyészségi szolgálati viszonyát jogellenesen meg
szüntette.
(3) A külön juttatás az ügyészt visszamenőleg megilleti,
ha a fegyelmi, illetőleg büntetőjogi felelősségét nem állapították meg.’’
(2) Az Üsztv. 81/J. §-ának helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) Az ügyészségi titkárt, fogalmazót és nyomozót
— külön juttatásként — minden naptári évben egy havi
alapilletményének és a rendszeres pótlékának megfelelő
összeg illeti meg, amennyiben január 1-jén ügyészségi szolgálati viszonyban áll. A juttatás kifizetéséről január 16-án
— amennyiben ez szombatra vagy vasárnapra esik, akkor
az ezt követő első munkanapon — kell rendelkezni. A juttatás mértékének alapja a január hónapra irányadó alapilletmény és rendszeres pótlék.
(2) A külön juttatásra egyebekben a 48. § (2)—(3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.’’
(3) Az Üsztv. 90/K. §-ának helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A tisztviselőt, az írnokot és a fizikai alkalmazottat
— külön juttatásként — minden naptári évben egy havi
alapilletményének és a rendszeres pótlékának megfelelő
összeg illeti meg, amennyiben január 1-jén ügyészségi szolgálati viszonyban áll. A juttatás kifizetéséről január 16-án
— amennyiben ez szombatra vagy vasárnapra esik, akkor
az ezt követő első munkanapon — kell rendelkezni.
A juttatás mértékének alapja a január hónapra irányadó
alapilletmény és rendszeres pótlék.
(2) A külön juttatásra egyebekben a 48. § (2)—(3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.’’
Az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon
értékesítéséről szóló 1995. évi XXXIX. törvény módosítása
35. § (1) Az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon
értékesítéséről szóló — módosított — 1995. évi
XXXIX. törvény (a továbbiakban: Priv. tv.) 27. §-a (3) bekezdésének d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az 5. § szerinti vagyon az alábbi eljárásokkal értékesíthető:)
,,d) nyilvános forgalomba hozatal (ideértve a nyilvános
eljárás keretében történő értékesítést is),’’
(2) A Priv. tv. 28. §-a (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Mellőzni lehet a versenyeztetést:)
,,b) több befektetőnél történő, tőkepiaci jellegű, zárt
körű forgalomba hozatal, illetve zártkörű értékesítés és
tőzsdei értékesítésre adott megbízás esetében,’’
(3) A Priv. tv. 69/A. §-ának (5) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(5) A kötelező és önként vállalt önkormányzati feladatok ellátásának elősegítése, valamint a foglalkoztatási,
a szociális, a sport-, a gazdaság- és területfejlesztési célkitűzések megvalósítása érdekében az állam vállalkozói
vagyonába tartozó, a vagyongazdálkodás céljaira feleslegessé vált ingatlanok ingyenesen önkormányzati tulajdonba adhatók. Az erre vonatkozó igényt a képviselőtestület határozatáról készített kivonattal kell bejelenteni.
A tulajdonba adásról — az ÁPV Rt. Igazgatóságának javaslata alapján, a 6. §-ban meghatározott vagyonkör tekintetében az ott megjelölt, illetékes miniszterek egyetértése
esetén — a részvényesi jogokat gyakorló miniszter előterjesztése alapján a Kormány dönt. A tulajdonjog átruházásáról az ÁPV Rt. és az önkormányzat szerződésben állapodik meg. E rendelkezés nem alkalmazható azokra az ingatlanokra, amelyek önkormányzatoknak történő átadására
külön törvényben foglalt feltételek és eljárásrend irányadó.’’
(4) A Priv. tv. Melléklete a ,,Tulajdonosi jogokat gyakorló szerv: Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Rt.’’
címet követően kiegészül a Nemzeti Tankönyvkiadó
Rt.-vel, a tartós állami részesedés legalacsonyabb mértékeként 25%+1 szavazat megjelölésével.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
módosítása 36. § A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló — módosított — 1996. évi
XLIII. törvény 109. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,109. § A hivatásos állomány tagja minden naptári évben egyhavi távolléti díjnak megfelelő összegű külön juttatásra jogosult, amennyiben január 1-jén szolgálati viszonyban áll. A juttatás kifizetéséről január 16-án — amennyiben ez szombatra vagy vasárnapra esik, akkor az ezt követő
első munkanapon — kell rendelkezni. A juttatás mértékének alapja a január hónapra irányadó távolléti díj.’’
Az egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni helyzetének
rendezéséről szóló 1996. évi LXV. törvény módosítása
37. § (1) Az egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló — módosított — 1996. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Spi. tv.) 1. §-ának b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény hatálya kiterjed)
,,b) az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon érté
kesítéséről szóló 1995. évi XXXIX. törvény (a továbbiakban: Priv. tv.) alapján az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Rt. (a továbbiakban: ÁPV Rt.) hozzárendelt vagyoni
köréből azon sportcélú ingatlanokra, amelyek 1996. július
23-án az ÁPV Rt. hozzárendelt vagyonába tartoztak.’’
(2) A Spi. tv. 3. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) Az 1. § a) pontjában meghatározott lőtér, repülőtér
tulajdonjogát — figyelemmel az 5. § (1) bekezdésében foglalt feltételekre — a következő sorrend szerint ingyenesen
szerezheti meg:
a) az ingatlan fekvése szerinti
aa) települési önkormányzat, a fővárosban a fővárosi
önkormányzat vagy az általa kezdeményezett társulás,
ab) megyei önkormányzat, a fővárosban a kerületi ön
kormányzat vagy az általa kezdeményezett társulás;
b) az ingatlant használó sportszervezet.’’
(3) A Spi. tv. 4/A. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(3) Amennyiben az önkormányzat és a sportszervezet
az (1) bekezdésben meghatározott megállapodást 2004.
március 31-éig nem köti meg, akkor a tulajdonátruházási
szerződés az 5. § (1) bekezdésében foglalt feltételek együttes fennállása esetén megköthető.’’
(4) A Spi. tv. 5. § (1) bekezdésének b) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
(A 3. § és a 4. § szerinti jogosult az ingatlan tulajdonjogát
a következő, rá vonatkozó feltételek együttes fennállása esetén szerezheti meg:)
,,b) a sportszervezet, illetve az önkormányzat vállalja,
hogy a tulajdonszerzéstől számított legalább 15 évig az
ingatlant — repülőtér esetén a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter és a gazdasági és közlekedési miniszter által előzetesen, a 3. § (2) bekezdés b) pontja szerinti sportszervezet véleményének megismerését követően meghatározott
feltételekkel — sportcélra, elsősorban a tulajdonszerzésig
gyakorolt sporttevékenység céljára, illetve sportlétesítményként használja, hasznosítja.’’
(5) A Spi. tv. 9. §-ának szövege (1) bekezdésre változik
és a § a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
,,(2) A törvény hatálya alá tartozó repülőterek tulajdonjogának átruházása során a légiközlekedésről szóló
1995. évi XCVII. törvény 40. §-ának rendelkezéseit nem
kell alkalmazni.’’
Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról
szóló 1997. évi LXVIII. törvény módosítása
38. § Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló — módosított — 1997. évi LXVIII. törvény
116. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,116. § Az igazságügyi alkalmazottat — külön juttatásként — minden naptári évben az egyhavi illetménye illeti
meg, amennyiben január 1-jén igazságügyi szolgálati
viszonyban áll. A juttatás kifizetéséről január 16-án
— amennyiben ez szombatra vagy vasárnapra esik, akkor
az ezt követő első munkanapon — kell rendelkezni. A juttatás mértékének alapja a január hónapra irányadó illetmény.’’
Az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerekről szóló
1998. évi XXV. törvény módosítása
39. § (1) Az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerekről szóló — módosított — 1998. évi XXV. törvény
(a továbbiakban: Gytv.) 25. §-ának (5) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
,,(5) A gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású anyagok és készítmények nyilvántartásáról és forgalomba hozataláról szóló 10/1987. (VIII. 19.) EüM rendelet alapján
gyógyszernek nem minősülő anyagként vagy készítményként nyilvántartásba vett termékek gyártói, illetve forgalmazói 2008. december 31-éig kérhetik készítményeik
gyógyszerré vagy más termékké való átminősítését.’’
(2) A Gytv. 25. §-ának (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés kép:
,,(7) Az (5) bekezdés alatti termékek — amennyiben
azokat nem minősítették át gyógyszerré — 2009. január 1.
napjától gyógyhatásra való hivatkozással nem hozhatók
forgalomba.’’
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
módosítása 40. § A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló — módosított —
2001. évi XCV. törvény 119. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,119. § Az állomány tagja minden naptári évben 1 havi
távolléti díjnak megfelelő összegű külön juttatásra jogosult, amennyiben január 1-jén szolgálati viszonyban áll.
A juttatás kifizetéséről január 16-án — amennyiben ez
szombatra vagy vasárnapra esik, akkor az ezt követő első
munkanapon — kell rendelkezni. A juttatás mértékének
alapja a január hónapra irányadó távolléti díj.’’
A Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló
2002. évi LXII. törvény módosítása
41. § (1) A Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló — a 2003. évi XXVIII. és a 2003. évi XLII. törvénnyel módosított — 2002. évi LXII. törvény (a továbbiakban: Kö. tv.) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,1. § Az Országgyűlés a 2003. évi központi költségvetés
a) kiadási főösszegét 5 373 628,2 millió forintban, azaz
ötmillió-háromszázhetvenháromezer-hatszázhuszonnyolc
egész kettőtized millió forintban, b) bevételi főösszegét 4 804 656,5 millió forintban, azaz
négymillió-nyolcszáznégyezer-hatszázötvenhat egész öttized millió forintban,
c) hiányát 568 971,7 millió forintban, azaz ötszázhatvannyolcezer-kilencszázhetvenegy egész héttized millió forintban
állapítja meg.’’
(2) A Kö. tv. 5. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) Az ÁPV Rt. állami vagyon utáni részesedésként
osztalékbevételeinek megfelelő összegű befizetést teljesít
a központi költségvetésbe.’’
(3) A Kö. tv. 5. §-ának (14) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(14) Az ÁPV Rt. a privatizációs tartalék állományában
elhelyezett részvénycsomagokat nyilvántartási értékükkel
megegyező készpénz-ellenérték fejében áthelyezi a hozzárendelt vagyonba a 13. számú melléklet II/6. előirányzata
terhére.’’
(4) A Kö. tv. 6. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A kötelező és önként vállalt önkormányzati feladatok ellátásának elősegítése, valamint a foglalkoztatási, a
szociális, a sport-, a gazdaság- és a területfejlesztési célkitűzések megvalósítása érdekében az állam vállalkozói vagyonába tartozó, a vagyongazdálkodás céljaira feleslegessé
vált ingatlanok ingyenesen önkormányzati tulajdonba adhatók. Az erre vonatkozó igényt a képviselő-testület határozatáról készített kivonattal kell bejelenteni. A tulajdonba adásról — az ÁPV Rt. Igazgatóságának javaslata alapján, a Priv. tv. 6. §-ában meghatározott vagyonkör tekintetében az ott megjelölt illetékes miniszterek egyetértése
esetén — a részvényesi jogokat gyakorló miniszter előterjesztése alapján a Kormány dönt. E bekezdés rendelkezései
nem alkalmazhatók azokra az ingatlanokra, melyek önkormányzatoknak történő átadására külön törvényben foglalt
feltételek és eljárásrend irányadó. A HM-től az ÁPV Rt.
hozzárendelt vagyonába került ingatlanok és volt szovjet
objektumok esetében a tulajdonátadás feltétele, hogy az
önkormányzat előzetesen írásban, saját költségvetése terhére vállalja ezek környezeti állapotfelmérését, szükség
esetén kármentesítését. A tulajdonjog átruházásáról az
ÁPV Rt. és az önkormányzat szerződésben állapodik
meg.’’
(5) A Kö. tv. 6. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül
ki, és a § eredeti (2) és (3) bekezdésének számozása (3) és
(4) bekezdésre változik:
,,(2) Az önkormányzat az (1) bekezdésben meghatározott célok elérése érdekében az ingyenesen juttatott ingatlant értékesítheti. Ha az értékesítésre a tulajdonba adástól
számított 5 éven belül kerül sor, az önkormányzat köteles
az eladási árból befolyt összeg 50%-át az ÁPV Rt.-nek
átutalni. E rendelkezést jelen törvény hatálybalépését
megelőzően átadott ingatlanok tekintetében is alkalmazni
kell.’’
(6) A Kö. tv. 28. § (1) bekezdésének b) pontja helyébe
az alábbi rendelkezés lép, és a következő új j) ponttal
egészül ki:
(Az Országgyűlés ... normatív és egyéb állami hozzájárulást állapít meg a következők szerint:)
,,b) a közoktatási feladatokat ellátó, a társasági és az
osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény hatálya alá
tartozó gazdálkodó szervezeteket, továbbá a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény hatálya alá
tartozó egyéni vállalkozókat az a) pont szerinti normatíva
30%-ának megfelelő hozzájárulás, míg a közhasznú társaságokat a normatíva 100%-ának megfelelő hozzájárulás
illeti meg;’’
,,j) az oktatási miniszter a XX. Oktatási Minisztérium
fejezet, 11. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Humán szolgáltatás és egyházi
kiegészítő támogatás jogcímcsoport, 1. Oktatási célú humán szolgáltatások normatív állami támogatása jogcím
előirányzatából — a pénzügyminiszterrel egyetértésben —
közoktatási megállapodást köthet azokkal az országos kisebbségi önkormányzatokkal, amelyek közoktatási intézményt tartanak fenn, továbbá azokkal az alapítványokkal,
közalapítványokkal, melyek óvodát, iskolát, kollégiumot
tartanak fenn;’’
(7) A Kö. tv. 42. §-a (3) bekezdésének utolsó mondata
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,Amennyiben a tárgyév november 30-áig, illetve a november végére eső bankszüneti napokkal értelemszerűen
meghosszabbított időpontig az a) vagy a b) pontban meghatározott bevételi előirányzatok legalább 90%-ban teljesülnek, a személyi- juttatás- és járuléktöbblet-előirányzat
legfeljebb 100%-át a Vám- és Pénzügyőrség rendelkezésére kell bocsátani.’’
(8) A Kö. tv. 59. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) Az Országgyűlés a társadalombiztosítási alrendszernek az Ny. Alap és az E. Alap költségvetése összegezéséből adódó 2003. évi
a) bevételi főösszegét 2 526 379,8 millió forintban, azaz
kettőmillió-ötszázhuszonhatezer-háromszázhetvenkilenc
egész nyolctized millió forintban,
b) kiadási főösszegét 2 803 529,7 millió forintban, azaz
kettőmillió-nyolcszázháromezer-ötszázhuszonkilenc
egész héttized millió forintban,
c) hiányát 277 149,9 millió forintban, azaz kettőszázhetvenhétezer-egyszáznegyvenkilenc egész kilenctized millió forintban
állapítja meg.’’
(9) A Kö. tv. 61. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) Az Országgyűlés az E. Alap 2003. évi
a) bevételi főösszegét 1 024 918,5 millió forintban, azaz
egymillió-huszonnégyezer-kilencszáztizennyolc egész öttized millió forintban, b) kiadási főösszegét 1 302 068,4 millió forintban, azaz
egymillió-háromszázkettőezer-hatvannyolc egész négytized millió forintban,
c) hiányát 277 149,9 millió forintban, azaz kettőszázhetvenhétezer-egyszáznegyvenkilenc egész kilenctized millió forintban
állapítja meg.’’
(10) A Kö. tv. 67. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
,,(4) A gyógyszergyártókkal és -forgalmazókkal külön
jogszabály alapján megkötött szerződések alapján teljesített befizetéseket az E. Alapnál a Kormány által meghatározott jogcímcsoporton kell nyilvántartani.’’
(11) A Kö. tv. a következő 126. §-sal egészül ki:
,,126. § Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt,
hogy a nemzetgazdaság szempontjából kiemelten fontos
finanszírozandó területekre az előző évek előirányzatmaradványaiból 2003. évben átcsoportosítást hajthasson
végre.’’
(12) A Kö. tv. a következő 127. §-sal egészül ki:
,,127. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy az E. Alap
573,1 millió forintot utaljon át a Segítő Jobb Alapítvány
részére a szomszédos államokban élő magyarokról szóló
2001. évi LXII. törvény hatálya alá tartozó, munkát vállaló
személyek esetében a 2002. évben teljesített társadalombiztosítási befizetéseknek és az igénybe vett ellátások kiadásainak különbözeteként a LXXII. fejezet 2. cím, 4. alcím, 4. jogcímcsoport, 2. Postaköltség és egyéb kiadások
jogcím előirányzat terhére 2003. december 31-éig.’’
(13) A Kö. tv. a következő 128. §-sal egészül ki:
,,128. § A Magyar Televízió Rt. tőketartalékának eme
lésére szolgáló előirányzat (I. Országgyűlés fejezet, 16. cím, 1. alcím) folyósításának és felhasználásának feltétele a 77/2003. (VI. 24.) OGY határozatban előírt jelentéstételi kötelezettség teljesítése, e jelentésnek az illetékes
országgyűlési bizottság általi tudomásul vétele, továbbá a
Magyar Televízió Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) Kuratóriuma elnökének — az országgyűlés elnökéhez eljuttatott nyilatkozata, melyben kötelezi magát az
alábbiakra:
(1) A Közalapítvány Kuratóriumának elnöksége felkéri
az MTV Rt. elnökét, hogy
a) 2004. január 31-éig a részvénytársaság teljes személyi
állományára kiterjedő humánpolitikai és munkaügyi átvilágítást végeztessen el az Rt. felügyelő bizottságának
folyamatos ellenőrzésével. Az erről készült jelentését terjessze a Közalapítvány Kuratóriumának elnöksége elé.
b) Az a) pont szerinti átvilágítás eredményeire építve
legkésőbb 2004. március 31-éig terjesszen javaslatot a Közalapítvány Kuratóriuma elé új szervezeti és feladatelosztási rendszerre, megjelölve az elhagyható vezetői szinteket és
a nélkülözhető munkaköröket.
c) Az a)—b) pontokban foglaltak figyelembevételével
dolgozzon ki új szervezeti és működési szabályzatot, és a
külső-belső munkavégzésre is kiterjedően korszerűsítse az
összeférhetetlenségi szabályokat.
d) Készítsen középtávú megoldásokat is alkalmazó
reorganizációs tervet, és ezt terjessze a Közalapítvány
Kuratóriuma elé, hogy a Magyar Televízió Rt. kiadásai a
reálisan számítható bevételek szintjére csökkenjenek.
e) A részvénytársaság felügyelő bizottságának javaslatára támaszkodva olyan belső elszámolási rendszert alakítson ki, amely lehetővé teszi a szakmai és pénzügyi folyamatok átláthatóságát, továbbá a műsorok valós költségeinek,
hozzárendelhető bevételeinek meghatározását és nyilvántartását, biztosítva az egyes műsorszámok, műsorkategóriák forint és perc szerinti összehasonlíthatóságát.
(2) Az (1) bekezdés a)—e) pontjaiban foglaltak végrehajtásáról a Közalapítvány Kuratóriumának elnöksége
szükség szerinti gyakorisággal jelentést tesz az Országgyűlésnek.’’
(14) A Kö. tv. 1. számú mellékletének adatai a következők szerint változnak:
a) Az I. Országgyűlés fejezet kiegészül a 16. Magyar
Televízió Közalapítvány támogatása cím, 1. Magyar Televízió Rt. tőketartalékának emelésére alcímmel, melynek
kiadási előirányzata 6000,0 millió forint. Az I. fejezet
összesen kiadási előirányzata 64 836,4 millió forintra változik.
b) A XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Ágazati
célelőirányzatok alcím, 44. Magyarország által nyújtott segélyhitelek és segélyek díjtámogatása jogcímcsoport támogatási előirányzata 100,0 millió forintra, 2. Felhalmozási
költségvetés előirányzat-csoport, 3. Egyéb intézményi felhalmozási kiadások kiemelt előirányzat kiadási előirányzata 100,0 millió forintra, 5. Útfenntartási és fejlesztési
célelőirányzat alcím, 1. Útfenntartás és fejlesztés jogcímcsoport támogatási előirányzata 56 400,0 millió forintra,
1. Működési költségvetés előirányzat-csoport 5. Egyéb
működési célú támogatások, kiadások kiemelt előirányzat
kiadási előirányzata 29 330,0 millió forintra, 26. Autópálya
részvénytársaságok támogatása alcím, 2. Állami Autópálya
Kezelő Rt. támogatása jogcímcsoport támogatási előirányzata 4800,0 millió forintra, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport 5. Egyéb működési célú támogatások, kiadások kiemelt előirányzat kiadási előirányzata
4800,0 millió forintra, 27. Felzárkóztatási Infrastrukturális
Fejlesztési Alapprogram alcím, 1. Gyorsforgalmi úthálózat
program jogcímcsoport támogatási előirányzata
86 846,2 millió forintra, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport, 3. Egyéb intézményi felhalmozási kiadások kiemelt előirányzat kiadási előirányzata 86 846,2 millió forintra, 4. Autóbusz-rekonstrukció jogcímcsoport
támogatási előirányzata 500,0 millió forintra, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport, 3. Egyéb intézményi
felhalmozási kiadások kiemelt előirányzat kiadási előirányzata 500,0 millió forintra, 5. Vasúthálózat fejlesztése
jogcímcsoport támogatási előirányzata 8482,6 millió
forintra, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport,
3. Egyéb intézményi felhalmozási kiadások kiemelt előirányzat kiadási előirányzata 8482,6 millió forintra, 6. Cegléd—Kiskunfélegyháza pályarehabilitáció EIB hitelből
jogcímcsoport támogatási előirányzata 4371,2 millió forintra, 2. Felhalmozási költségvetés előirányzat-csoport,
3. Egyéb intézményi felhalmozási kiadások kiemelt
előirányzat kiadási előirányzata 4371,2 millió forintra változik. A XV. fejezet összesen kiadási előirányzata
335 982,5 millió forintra, támogatási előirányzata
246 357,2 millió forintra változik.
c) A XXI. Egészségügyi, Szociális és Családügyi
Minisztérium fejezet, 11. GYED, egyéb szociális ellátások
és költségtérítések cím, 2. Jövedelempótló és jövedelemkiegészítő szociális támogatások alcím, 8. Politikai rehabilitációs és más nyugdíjkiegészítések jogcímcsoport, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport, 5. Egyéb működési célú támogatások, kiadások kiemelt előirányzat kiadási
előirányzata 22 300,0 millió forintra változik. A XXI. fejezet összesen kiadási előirányzata 382 915,5 millió forintra
változik.
d) A XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 17. Egyéb
költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím kiegészül a 20. Korengedményes nyugdíjtartozás megtérítése
jogcímcsoporttal, amelynek kiadási előirányzata
2324,7 millió forint, és a 21. Átállási gázárkompenzáció
jogcímcsoporttal, amelynek kiadási előirányzata
3400,0 millió forint, a 19. Vállalkozások költségvetési befizetései cím, 1. Társasági adó alcím bevételi előirányzata
386 004,8 millió forintra, 3. Bányajáradék alcím bevételi
előirányzata 19 400,0 millió forintra, 20. Fogyasztáshoz
kapcsolt adók cím, 1. Általános forgalmi adó alcím bevételi
előirányzata 1 628 448,0 millió forintra változik, a 26. Garancia és hozzájárulás a társadalombiztosítási ellátásokhoz
cím kiegészül a 2. Egészségbiztosítási Alap támogatása
alcímmel, amelynek kiadási előirányzata 36 028,1 millió
forint. A XXII. fejezet összesen kiadási előirányzata
1 021 959,7 millió forintra, összesen bevételi előirányzata
4 128 458,7 millió forintra változik.
(15) A Kö. tv. 10. számú mellékletének adatai a következők szerint változnak:
A LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 2. Nyugdíjbiztosítási ellátások kiadásai cím, 1. Nyugellátások alcím,
4. Egyösszegű méltányossági kifizetések jogcímcsoport,
3. Méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugdíjemelés jogcím kiadási előirányzata 900,0 millió forintra,
4. Nyugdíjbiztosítás egyéb kiadásai alcím, 4. Egyéb kiadások jogcímcsoport, 2. Postaköltségek és egyéb kiadások
jogcím kiadási előirányzata 3813,5 millió forintra, 5. Nyugdíjbiztosítási költségvetési szervek és központi kezelésű
előirányzatok cím, 1. Központi hivatali szerv alcím támogatási előirányzata 21 526,0 millió forintra, 1. Működési
költségvetés előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzat kiadási előirányzata 9442,4 millió forintra, a 2. Munkaadókat terhelő járulékok kiemelt előirányzat
kiadási előirányzata 3231,2 millió forintra, 3. Dologi
kiadások kiemelt előirányzat kiadási előirányzata
4426,6 millió forintra, 3. Központi kezelésű előirányzatok
alcím, 10. Illetménygazdálkodás elkülönített előirányzata
jogcímcsoport támogatási előirányzata 721,4 millió forintra, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzat kiadási előirányzata
546,5 millió forintra, a 2. Munkaadókat terhelő járulékok
kiemelt előirányzat kiadási előirányzata 174,9 millió forintra, a LXXI. fejezet összesen támogatási előirányzata
24 352,1 millió forintra változik.
(16) A Kö. tv. 11. számú mellékletének adatai a következők szerint változnak:
A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. Egészségbiztosítási ellátások fedezetéül szolgáló bevételek cím,
6. Központi költségvetési hozzájárulások alcím kiegészül a
6. Központi költségvetésből átadott pénzeszköz jogcímcsoporttal, amelynek bevételi előirányzata 36 028,1 millió
forint, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátások jogcímcsoport 6. Járóbeteg szakellátás jogcím kiadási
előirányzata 77 984,5 millió forintra, 10. Fekvőbeteg-szakellátás jogcím kiadási előirányzata 301 200,4 millió forintra, 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím kiadási előirányzata
223 644,2 millió forintra, 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport kiadási előirányzata 34 956,7 millió forintra, 4. Egészségbiztosítás egyéb kiadásai alcím,
4. Egyéb kiadások jogcímcsoport, 2. Postaköltség és egyéb
kiadások jogcím kiadási előirányzata 2028,2 millió forintra
változik. A LXXII. fejezet összesen kiadási előirányzata
1 302 068,4 millió forintra, összesen bevételi előirányzata
1 024 918,5 millió forintra változik.
(17) A Kö. tv. 13. számú melléklete helyébe az e törvény
15. számú melléklete lép.
VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 42. § (1) Ez a törvény — a (2)—(3) bekezdésben foglaltak
kivételével — a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E törvény 31. §-ával megállapított, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8. §-ának (2) és
(5) bekezdése, 8/A. §-a (3) bekezdésének g) pontja,
8/A. §-ának (7) bekezdése, 10. §-ának (2)—(3) bekezdése,
13. §-a, 13/A. §-ának (8) bekezdése, 13/A. §-ának (11) bekezdése, 18/B. §-a (1) bekezdésének z)—zs) pontja,
21—22. §-a, 23/A. §-ának (1)—(2) bekezdése, 24. §-ának
(9) bekezdése, 48. §-ának r) pontja, 100. §-a (1) bekezdésének a) pontja és 124. §-a (2) bekezdésének v) pontja az
Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi
szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép
hatályba.
(3) 2004. február 1-jén lép hatályba: a) az e törvény 28. §-ával megállapított, a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 193/V. §-a;
b) az e törvény 29. §-ával megállapított, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49. §-a;
c) az e törvény 30. §-ával megállapított, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 68. §-a,
valamint 85. §-a (7) bekezdésének h) pontja;
d) az e törvény 34. §-ával megállapított, az ügyészségi
szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló
1994. évi LXXX. törvény 48. §-a, 81/J. §-a, valamint
90/K. §-a;
e) az e törvény 36. §-ával megállapított, a fegyveres
szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 109. §-a;
f) az e törvény 38. §-ával megállapított, az igazságügyi
alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi
LXVIII. törvény 116. §-a;
g) az e törvény 40. §-ával megállapított, a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 119. §-a.
(4) E törvény 37. §-ával megállapított, az egyes sportcélú
ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló
1996. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Spi. tv.) rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell
azzal, hogy az Spi. tv. 5. §-ának — az e törvény 37. §-ának
(4) bekezdésével megállapított — (1) bekezdése b) pontjának repülőtérre vonatkozó rendelkezését azokra a tulajdon-átruházásokra kell alkalmazni, amelyeknél az önkormányzat és a sportszervezet az ingatlan sportcélú használatáról 2004. március 31-éig nem kötött megállapodást.
43. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti:
a) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. §-a (2) bekezdésének x) pontja, valamint az azt
módosító 1998. évi XC. törvény 80. §-ának (48) bekezdése
és az 1999. évi CXXV. törvény 62. §-ának (63) bekezdése;
b) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
1993. évi III. törvény 4. §-a (1) bekezdésének g) pontja, valamint az azt módosító 1996. évi CXXVIII. törvény 1. §-a
(1) bekezdésének megfelelő része;
c) a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről
szóló 2002. évi LXII. törvény 71. §-ának (2) bekezdéséből
,,az 1997. évi LXXX. törvény 47. § (4) bekezdésében meghatározott feladatok végrehajtására 250,0 millió forintot,’’
szövegrész.
44. § (1) Az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 10. §-ának (7) bekezdése, valamint az
azt módosító 1995. évi CV. törvény 6. §-ának megfelelő
része, 10. §-ának (9) bekezdése, valamint az azt módosító
1995. évi CV. törvény 6. §-ának megfelelő része és a
2000. évi XC. törvény 2. §-ának a) pontja, 15. §-a, valamint
az azt módosító 2001. évi L. törvény 1. §-a, 124. §-a (2) bekezdésének y) pontja, valamint az azt módosító 2001. évi
L. törvény 15. §-ának (1) bekezdése az Európai Unióhoz
történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján hatályukat vesztik.
(2) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 36. §-a (2) bekezdésének d) pontja, valamint az azt megállapító 2002. évi XIX. törvény 18. §-a
(1) bekezdésének megfelelő része 2004. február 1-jén
hatályát veszti.
45. § (1) A költségvetés az állami kezesség beváltása
során a MILLENÁRIS Programiroda Kulturális Kht. helyett a KONZUMBANK Rt. részére tőke- és kamattartozás címén 2003. évben 1 667 835 543 forintot fizetett ki. Az
Országgyűlés elengedi a MILLENÁRIS Programiroda
Kulturális Kht.-nak az 1 667 835 543 forint megfizetését.
(2) Az Országgyűlés 2003. december 31-i hatállyal elengedi a Várpalota és Régiója Környezetvédelmi Rehabilitációs Programra létrehozott céltársulásnak a Programban
meghatározott beruházáshoz kapcsolódó 2003. december
31-én fennálló 1 008 071 612 forint összegű konzulensi díj
visszafizetését.
46. § A Nemzeti Autópálya Rt. autópályákat és elkerülő
vagy egyéb utakat ad át a Magyar Államnak, az átadás
mentesül az illeték és az általános forgalmi adófizetési
kötelezettség alól.
47. § A Magyar Köztársaság 2002. évi költségvetése végrehajtásának ellenőrzéséről szóló — Állami Számvevőszék
által készített — jelentésben szereplő javaslatok végrehajtására a Kormány és a fejezetek felügyeletét ellátó szervek
vezetői — határidők, felelősök megjelölésével — készítsenek feladattervet.
48. § (1) Az Országgyűlés elfogadja, hogy a XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet ne
fizesse be a központi költségvetésbe:
a) az 1. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium központi igazgatása cím előirányzatával kapcsolatosan fennálló 627,0 millió forint, 2000. évet érintő ellenőrzési pótlékot,
b) a 11. cím, 1. Piacrajutási támogatások alcím előirányzatával kapcsolatos, az 1998—2000. évi támogatások felhasználása után megállapított 11 779,2 millió forint ellenőrzési pótlékot,
c) a 11. cím, 3. Agrártermelés költségeit csökkentő támogatások alcím előirányzatával kapcsolatosan fennálló
831,2 millió forint 1999. évi ellenőrzési pótlékot.
(2) Az Országgyűlés hozzájárul ahhoz, hogy a 100%-ban
állami tulajdonú és a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium (FVM) tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó Agrármarketing Centrum Kht. 4731,2 millió forintot és
a Concordia Közraktár Rt. 150,0 millió forintot, amelyet
az 1998—2000. évre vonatkozó, a piacrajutási támogatásokkal összefüggően a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
vizsgálata megállapított, az FVM befizetési számlájára ne
fizesse be.
49. § Az Országgyűlés hozzájárul ahhoz, hogy a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal által ,,Az informatikai beruházások célszerűségének és hatékonyságának ellenőrzése
a központi költségvetési szerveknél, illetve fejezeti kezelésű célelőirányzatokból finanszírozott informatikai beruházások ellenőrzése, különösen az Informatikai Kormány
biztosság (a továbbiakban: IKB) 2002. évi kifizetései jogszerűségének vizsgálata’’ tárgyában folytatott ellenőrzés
eredményeként
a) a X. Miniszterelnökség fejezetét érintő 3067,6 millió forint,
b) a XXV. Informatikai és Hírközlési Minisztérium fejezetét érintő 12 963,15 millió forint
központi költségvetés javára történő befizetési kötelezettségük alól az érintett fejezetek mentesüljenek.
50. § Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy
rendeletben állapítsa meg a 2003. október 15-én életbe
lépő közületi gázáremelés központi és önkormányzati
költségvetési szervek és közfeladatot ellátó egyházi jogi
személy, valamint közfeladatot ellátó (köz)alapítvány által
fenntartott intézmények 2003. évi kompenzációjának részletes szabályait. A kompenzációra felhasználható maximális összeg: 3400,0 millió forint.
51. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a Magyar
Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi
LXII. törvény 62. §-ának a) pontjában a ,,4. jogcímcsoport
1., 2. és 3. jogcím,’’ szövegrész ,,4. jogcímcsoport 2. és
3. jogcím’’ szövegrészre, a 69. §-ának (2) bekezdésében a
,,6,5 millió forint’’ szövegrész ,,7,5 millió forint’’ szövegrészre, a ,,10,0 millió forint’’ szövegrész ,, 17,0 millió forint’’ szövegrészre, az ,,1500,0 millió forint’’ szövegrész
,,4200,0 millió forint’’ szövegrészre, a ,,400,0 millió forint’’
szövegrész ,,900,0 millió forint’’ szövegrészre változik.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1459/2018. (IX. 25.) Korm. határozata a Budapesti Corvinus Egyetem fenntartói feladataival kapcsolatos egyes kérdésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 4.  § (4)  bekezdésének megfelelően,
a Budapesti Corvinus Egyetem (a  továbbiakban: Egyetem) új működési modellje előkészítése céljából az Egyetem
fenntartói jogait 2018. október 1-jétől az innovációért és technológiáért felelős miniszter gyakorolja;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  pénzügyminisztert és az  innovációért és technológiáért felelős
minisztert, hogy a fenntartói jog átruházásához szükséges intézkedéseket tegyék meg;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 pénzügyminiszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, a pénzügyminisztert és a nemzeti vagyon kezeléséért
felelős tárca nélküli minisztert, hogy az  Egyetem által az  állami és a  magánszektor közötti fejlesztési, illetve
szolgáltatási együttműködés keretében kötött hatályos szerződéseket mérjék fel, készítsenek döntési javaslatot
a  vállalt kötelezettségek állam általi kiváltása, illetve a  vállalt kötelezettségekhez társuló állami garanciavállalás,
támogatás további biztosítása érdekében.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
 pénzügyminiszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2018. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
329/2019. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az emberi jogi jogsértések és a  háborús bűncselekmények elleni fellépés, valamint a  nemzetközi büntető
igazságszolgáltatási rendszer létrehozása érdekében végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Benjamin B. Ferencz jogász, az Amerikai Egyesült Államok volt ügyésze, a nürnbergi per volt amerikai ügyésze részére,
a magyar kereszténység és nemzetünk lelki megerősítését a  kommunizmus idején is minden megpróbáltatás
ellenére kitartóan szolgáló lelkipásztori munkája, valamint papok generációinak felkészítésében vállalt jelentős
szerepe, továbbá nagy hatású ifjúságnevelői tevékenysége elismeréseként
Blanckenstein Miklós pápai prelátus, protonotárius, kanonok, érseki helynök, a Budapest-Pestszentimrei Szent Imre
Plébánia plébánosa részére,
a Debrecen-Nyíregyházi Egyházmegye kormányzatának a  rendszerváltoztatást követő kialakításában, plébániai
rendszerének átszervezésében, valamint szociális és oktatási intézményeinek megalapításában vállalt szerepe
elismeréseként
Bosák Nándor, a Debrecen-Nyíregyházi Egyházmegye nyugalmazott püspöke részére,
az immunológia területén végzett több évtizedes, nagy hatású kutatói pályája, a tudományos utánpótlás nevelése
iránt elhivatott oktatói munkája, valamint tudományszervező tevékenysége elismeréseként
dr. Erdei Anna Széchenyi-díjas immunológus, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, az  Eötvös Loránd
Tudományegyetem Természettudományi Kar Biológiai Intézete Immunológiai Tanszékének egyetemi tanára részére,
nagy hatású papi és teológusi pályája, a keresztény civilizáció megóvását minden megnyilvánulásával elkötelezetten
szolgáló közéleti szerepvállalása, valamint Magyarország európai keresztény értékeket védelmező politikája melletti
kiállása elismeréseként
Henri Boulad jezsuita szerzetes, teológus részére,
nemzetközileg is elismert tudományos pályája során elért, a  mentális zavarok biológiai hátterével és kezelésével
kapcsolatos kutatási eredményei, valamint diákjai körében nagy népszerűségnek örvendő, magas színvonalú
oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Janka Zoltán Batthyány-Strattmann László-díjas pszichiáter, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Szegedi
Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kara Pszichiátriai Klinikájának egyetemi tanára részére,
a XX. századi magyar irodalom, különösen a  líratörténet és az  irodalmi gondolkodás területén végzett kiemelkedő
jelentőségű kutatásai, valamint nagy hatású oktatói, illetve intézetvezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Kenyeres Zoltán Széchenyi-díjas és József Attila-díjas irodalomtörténész, az irodalomtudomány doktora, az Eötvös
Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Magyar Irodalom- és Kultúratudományi Intézete Modern
Magyar Irodalomtörténeti Tanszékének professor emeritusa részére,
a magyar–német igazságügyi kapcsolatok fejlesztésében vállalt szerepe, valamint a  magyar közigazgatási
bíráskodás reformjával összefüggő tevékenysége elismeréseként
Prof. Dr. Dr. h.c. Klaus Rennert, a német Szövetségi Közigazgatási Bíróság elnöke részére,
a magyarországi konzervativizmus egyik jelentős képviselőjeként folytatott, nemzetközi szinten is kiemelkedő,
sokoldalú tudományos tevékenysége, valamint a Corvinus Egyetem rektoraként végzett magas színvonalú munkája
elismeréseként
dr. Lánczi András, a Budapesti Corvinus Egyetem rektora részére,
a Magyar Katolikus Egyház és a katolikus teológiai felsőoktatás rendszerváltoztatás utáni újjászervezésében vállalt
szerepe, nemzetközi szinten is elismert tudományos életműve, valamint főszerkesztői tevékenysége elismeréseként
Lukács László piarista szerzetes, a  Sapientia Szerzetesi Hittudományi Főiskola alapító rektora, professor emeritusa,
a Vigilia Szerkesztőség és Kiadóhivatal főszerkesztője, felelős kiadója részére,
Magyarország kulturális értékeinek széles körű oroszországi megismertetése, ezáltal hazánk nemzetközi jó
hírnevének megerősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Mihail Boriszovics Piotrovszkij, a  szentpétervári Állami Ermitázs Múzeum igazgatója, az  Oroszországi Föderáció
Tudományos Akadémiája elnökségének tagja részére,
példaértékű diplomáciai pályafutása, valamint a Finnugor Világkongresszus alapítójaként végzett odaadó munkája
elismeréseként
dr. Nanovfszky György, Magyarország volt nagykövete, a Finnugor Világkongresszus alapítója részére,
nemzetközileg is elismert tudományos életpályája, az  esztergomi vár XIV–XV. századi falképeivel, illetve
Magyarországi Mária nápolyi királyné itáliai mecenatúrájával kapcsolatos nagy hatású kutatásai, valamint számos
kortárs magyar művész megismertetését szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr. Prokopp Mária művészettörténész, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara
Művészettörténeti Intézetének professor emeritája részére,
Szombathely város fejlesztését számos egészségügyi, szociális és kulturális program bevezetésével szolgáló
példaértékű településvezetői munkája, valamint a régió mentőállomás-hálózatának továbbfejlesztésében betöltött
jelentős szerepe elismeréseként
dr. Puskás Tivadar, Szombathely Megyei Jogú Város polgármestere, volt országgyűlési képviselő, az  Országos
Mentőszolgálat Nyugat-dunántúli Regionális Mentőszervezetének korábbi igazgató főorvosa részére,
a magyar–algériai politikai, mezőgazdasági és vállalati kapcsolatok fejlesztése terén elért eredményei
elismeréseként
Rachid Benaïssa, az  Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság volt földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztere
részére,
a keresztény kultúra és az  európai identitás fennmaradása iránt elkötelezett tudományos pályája, valamint
a társadalmi változások kutatásában elért, nemzetközileg is számon tartott, kiemelkedő eredményei elismeréseként
dr. Rezsőházy Rudolf szociológus, történész, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, a Belga Királyi Akadémia
tagja, a Leuveni Katolikus Egyetem professor emeritusa részére,
Magyarország európai keresztény értékeket védelmező politikája melletti kiállása, valamint a  keresztény kultúra
fennmaradása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Rupert Scholz, a Német Szövetségi Köztársaság volt szövetségi védelmi minisztere, a Bundestag volt képviselője,
a Müncheni Ludwig-Maximilians Egyetem professor emeritusa részére,
jellegzetes folk-rock stílusú szerzeményei mellett színpadi műveket, valamint megzenésített verseket is magába
foglaló, több mint fél évszázados zeneszerzői és előadóművészi pályafutása elismeréseként
Tolcsvay Béla Kossuth-díjas előadóművész, zeneszerző, szövegíró részére,
négy évtizede kimagasló színvonalon végzett szakmai munkája, az ország agráriumának fejlődését szolgáló közéleti
szerepvállalása, valamint a magyar gazdatársadalom érdekében végzett szervezőtevékenysége elismeréseként
dr. Vonza András, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi
Osztályának hatósági főállatorvosa, volt földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata; a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat okmánytechnikai, vegyi technikai, szakértői és hatósági feladatainak ellátása,
valamint a  tudományos kutatómunka szervezése terén végzett több évtizedes, kiemelkedő színvonalú munkája
elismeréseként
Hazai Lászlóné dr. nyugállományú nemzetbiztonsági dandártábornok, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatóhelyettese részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. július 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
141/2019. (IV. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ölbei Anitát
2019. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. március 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök