text:
278/2011. (XII. 20.) Korm. rendelete a NATO Válságreagálási Rendszerével összhangban álló Nemzeti Intézkedési Rendszer rendeltetéséről, feladatairól, eljárási rendjéről, a közreműködők kötelezettségeiről.
A Kormány a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed:
a) a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 1. § (2) bekezdés c), d), f) és g) pontjaiban meghatározott központi államigazgatási szervekre;
b) a Magyar Honvédségre (a továbbiakban: MH);
c) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 80. § r) pontja szerinti rendvédelmi szervekre;
d) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra;
e) a Hvt. 24. § (1) és (3) bekezdése szerinti, a honvédelem területi és helyi igazgatási szerveire;
f) a Hvt. 18. § (2) bekezdése szerinti, a honvédelemben közreműködő szervekre.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) nemzeti felelős: a honvédelemért felelős miniszter, aki koordinálja a Nemzeti Intézkedési Rendszer
(a továbbiakban: NIR) működtetésében résztvevő szervek tevékenységét;
b) ágazati felelős szerv: a NIR keretében alkalmazandó, valamely ágazat feladat- és hatáskörébe tartozó
válságreagálási intézkedések kidolgozásáért és végrehajtásáért felelős, e rendelet hatálya alá tartozó központi
államigazgatási szerv, amelyet a Nemzeti Intézkedések Gyűjteménye ágazati felelős szervként meghatároz;
c) együttműködő szerv: a rendelet hatálya alá tartozó, a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében együttműködőként
meghatározott, az intézkedések végrehajtásában és a NIR működtetésének támogatásában részt vevő szerv.
3. A Nemzeti Intézkedési Rendszer alkalmazása 3. § (1) A NIR-t kell alkalmazni:
a) ha az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO) kezdeményezte a tagállamoknál
a válságreagálási intézkedések bevezetését;
b) ha a NATO válságreagálási intézkedései szövetségi szintű bevezetésének Magyarország általi kezdeményezése,
illetve szövetséges fegyveres erők magyarországi alkalmazása vagy más szövetségi válságreagáló képesség
magyarországi igénybe vétele szükséges és a kialakult vagy fenyegető válsághelyzet szerinti nemzeti intézkedés,
vagy a különleges jogrend bevezetésére jogosult szerv a NIR alkalmazásáról dönt;
c) a NATO Válságreagálási Rendszert alkalmazó nemzetközi gyakorlatok során, továbbá a nemzeti felelős, az ágazati
felelős szervek, valamint az együttműködő szervek felkészítésekor;
d) sajátos nemzeti érdekből, a NATO Válságreagálási Rendszertől függetlenül, nemzeti intézkedés, vagy
a különleges jogrend bevezetésére jogosult szervnek a NIR alkalmazására irányuló döntése alapján;
[a továbbiakban a)–d) pontok együtt: NIR alkalmazási időszak].
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a nemzeti felelős kezdeményezheti a Kormánynál a teljes NIR gyakorlás
céljából történő alkalmazását. Az ágazati felelős szervek a részükre meghatározott felkészülési feladatokat az
együttműködő szervek bevonásával a saját feladat- és hatáskörükben önállóan hajtják végre.
4. A Nemzeti Intézkedési Rendszer rendeltetése és célja, a bevezethető intézkedések
4. § (1) A NIR biztosítja a NIR alkalmazási időszakban a NATO által elrendelt válságkezelési intézkedések bevezetésének és
végrehajtásának nemzeti szintű koordinációját, illetve a NATO válságreagálási intézkedések szövetségi szintű
bevezetése kezdeményezésének koordinációját.
(2) A NIR célja a NATO válságreagálási intézkedések bevezetésével, módosításával és visszavonásával kapcsolatos
döntések előkészítéséhez, a döntések végrehajtásához szükséges eljárási rend kialakítása, továbbá a Nemzeti
Intézkedések Gyűjteménye kiadása révén a válságreagálási feladatokra történő felkészülést és a feladatok
végrehajtását segítő minta-intézkedések rendelkezésre bocsátása.
5. § A NIR keretében csak olyan, a NATO Válságreagálási Rendszerben meghatározott intézkedés vezethető be, amely
összhangban áll a magyar jogszabályokkal és közjogi szervezetszabályozó eszközökkel.
5. A Nemzeti Intézkedési Rendszer elemei 6. § A NIR elemei:
a) a NIR működtetésében résztvevő szervek:
aa) a NIR koordinációjáért felelős szerv;
ab) az ágazati szerv;
ac) az együttműködő szerv;
b) a támogató infrastruktúra;
c) a Nemzeti Intézkedések Gyűjteménye.
6. A NIR koordinációja 7. § (1) A nemzeti felelős a NIR koordinációjával kapcsolatos feladatkörében:
a) tájékoztatja nemzeti intézkedés, vagy a különleges jogrend bevezetésére jogosult szervet a válságreagálási
intézkedések tagállami bevezetésére vonatkozó NATO kezdeményezésről;
b) szükség esetén javaslatot tesz a soron kívüli döntésre a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében rögzített
intézkedések bevezetéséről, azok felfüggesztéséről vagy visszavonásáról;
c) szükség esetén kezdeményezi a nemzeti intézkedés, vagy a különleges jogrend bevezetésére jogosult szervnél a
Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében rögzítetteken túl további, az 5. §-ban foglaltaknak megfelelő
intézkedések bevezetését és a felelős szervek bevonását;
d) az ágazati felelős szervnél kezdeményezi a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében rögzített, a feladat- és
hatáskörébe tartozó intézkedések bevezetését, végrehajtását, felfüggesztését vagy visszavonását;
e) tájékoztatja a NATO szerveket az általuk kezdeményezett válságreagálási intézkedésekkel kapcsolatos nemzeti
álláspontról és a bevezetett nemzeti intézkedésekről;
f) javaslatot tesz a különleges jogrend bevezetésére jogosult szervnek, hogy kezdeményezze a NATO-nál
Válságreagálási Intézkedések bevezetését;
g) figyelemmel kíséri a NATO Válságreagálási Rendszerében, illetve válságreagálási intézkedéseiben történt
változásokat, szükség szerint javaslatot tesz a Kormány részére a NIR ezekkel történő összehangolására,
a szükséges nemzetei feladatok végrehajtására;
h) koordinálja az ágazati felelős szervek részéről kijelölt NIR szakértők és kapcsolattartók (a továbbiakban: NIR
ágazati kapcsolattartók) tevékenységét;
i) koordinálja a NIR-el kapcsolatos felkészítési feladatok végrehajtását;
j) hatáskörében intézkedik a NIR működtetési feltételeinek folyamatos biztosítására;
k) az ágazati felelős szervek bevonásával minden év március 31-ig elvégzi a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében
foglalt intézkedések felülvizsgálatát, amelynek eredményéről, a NIR működésének tapasztalatairól, valamint az
ágazati felelős szervek által tett, a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében foglalt intézkedések módosítására,
kiegészítésére, hatályon kívül helyezésére vonatkozó javaslatokról minden év április 30-ig tájékoztatja
a Kormányt;
l) felügyeli a NIR működését biztosító infrastruktúra kialakítását és fejlesztését.
7. Az ágazati válságreagálási intézkedések bevezetése és végrehajtása
8. § (1) Az ágazati felelős szerv vezetője a (2) bekezdésben foglalt feladatait a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében kijelölt
együttműködő szervek szükség szerinti bevonásával hajtja végre.
(2) Az ágazati felelős szerv vezetője a feladat- és hatáskörében:
a) a NATO kezdeményezésére, vagy szükség esetén önállóan, a nemzeti felelős egyidejű tájékoztatása mellett
intézkedik a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében rögzített, feladat- és hatáskörébe tartozó válságreagálási
intézkedések bevezetésére, illetve azok felfüggesztésére vagy visszavonására;
b) irányítja a különleges jogrend bevezetésére jogosult szerv által elrendelt nemzeti válságreagálási intézkedések
ágazati feladatainak végrehajtását, koordinálja a végrehajtásban együttműködő szervek tevékenységét és végzi
rendszeres felkészítésüket;
c) a nemzeti felelős útján javaslatot tesz a NIR-nek a NATO Válságreagálási Rendszertől független, önálló
alkalmazására;
d) meghatározza az irányítása, vezetése, felügyelete alatt működő szerveknél a Nemzeti Intézkedések
Gyűjteményében feladatkörébe utalt válságreagálási intézkedések ágazati végrehajtásának rendjét, azonosítja
a végrehajtásban együttműködő szerveket;
e) a nemzeti felelős egyidejű tájékoztatása mellett kezdeményezi a feladat- és hatáskörével összefüggő, de más
ágazati felelős szerv feladat- és hatáskörébe tartozó, a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében szereplő
intézkedések bevezetését, felfüggesztését vagy visszavonását az illetékes ágazati felelős szervnél;
f) ha a feladat- és hatáskörét érintő nemzeti válságreagálási intézkedés bevezetése a különleges jogrend
bevezetésére jogosult szerv döntését igényli, a nemzeti felelőssel együttműködve indokolással ellátott döntési
javaslatot tesz;
g) indokolással ellátott javaslatot tesz a nemzeti felelősnél a NATO Válságreagálási Intézkedések szövetségi szintű
alkalmazásának kezdeményezésére;
h) kijelöli a NIR ágazati kapcsolattartót és helyettesét, elérhetőségi adataikat folyamatosan pontosítja és megküldi
a nemzeti felelős részére;
i) irányítja a NIR működtetésével kapcsolatos feladatokra történő felkészülést;
j) saját költségvetésében tervezi a NIR alkalmazásához szükséges költségeket, és szakterületén biztosítja a NIR
működtetéséhez és fejlesztéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételeket;
k) indokolással ellátott javaslatot tesz a nemzeti felelősnél a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében foglalt
intézkedések módosítására, kiegészítésére, hatályon kívül helyezésére;
l) irányítja a NIR működtetését biztosító ágazati infrastruktúra kialakítását és fejlesztését.
(3) Ha a Nemzeti Intézkedések Gyűjteménye a nemzeti felelőst ágazati felelős szervként is megjelöli, a nemzeti felelős
ellátja annak feladatait is.
8. Az együttműködő szerv 9. § Az együttműködő szerv vezetője:
a) feladat- és hatáskörében intézkedik a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében rögzített együttműködési
feladatok végrehajtására, illetve azok felfüggesztésére vagy befejezésére;
b) az irányítása, vezetése, felügyelete alá tartozó szervezet vonatozásában irányítja a különleges jogrend
bevezetésére jogosult szerv által bevezetett nemzeti válságreagálási intézkedések szerinti együttműködési
feladatok végrehajtását;
c) tájékoztatja az ágazati felelős szervet a nemzeti szinten bevezetett válságreagálási intézkedésekkel kapcsolatos
együttműködési feladatok végrehajtásáról, illetve azok felfüggesztéséről vagy befejezéséről;
d) szükség esetén javaslatot tesz az ágazati felelős szervnek a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében rögzített, de
más együttműködő szerv vagy ágazati felelős szerv feladat- és hatáskörébe tartozó válságreagálási intézkedések
végrehajtásának, illetve azok felfüggesztésének vagy befejezésének kezdeményezésére;
e) végzi a nemzeti válságreagálási intézkedésekkel kapcsolatos, feladat- és hatáskörébe tartozó felkészítési
feladatokat.
9. A Nemzeti Intézkedési Rendszer működtetését támogató infrastruktúra
10. § A NIR működtetését támogató infrastruktúra elemei
a) a működtetés során igénybe vett központi kormányzati és ágazati létesítmények (a továbbiakban: NIR
létesítményei),
b) a nemzeti felelős alárendeltségébe tartozó szervezetek, illetve az ágazati felelős szervek által alkalmazott
kormányzati célú elektronikus hírközlési és informatikai rendszerek és eszközök.
11. § (1) A NIR létesítményei biztosítják a NIR alkalmazásának időszakában a különleges jogrend bevezetésére jogosult szerv,
a nemzeti felelős és az alárendeltségébe tartozó szervezetek, továbbá az ágazati felelős szerv és az irányítása, vezetése,
felügyelete alá tartozó szervezetek részére a megfelelő és biztonságos munkakörülményeket, valamint a döntések
előkészítéséhez és meghozatalához, a vezetéshez és az irányításhoz szükséges technikai eszközök működéséhez
szükséges feltételeket.
(2) A NIR létesítményei különösen:
a) a Honvédelmi Tanács, és a Kormány speciális működési feltételeit biztosító létesítmény;
b) a nemzeti felelős alárendeltségében lévő, illetve a közvetlen irányítása alá tartozó szervezetek, továbbá az MH
szervezetek kijelölt létesítményei;
c) az ágazati felelős szervek vezetői irányítása, vezetése, felügyelete alá tartozó szervezetek kijelölt létesítményei.
12. § A NIR működtetését támogató elektronikus hírközlési és informatikai rendszerek és eszközök a NATO szervek és a
nemzeti felelős által kijelölt szervek, továbbá a különleges jogrend bevezetésére jogosult szerv, a nemzeti felelős
alárendeltségébe tartozó szervezetek és az ágazati felelős szervek közötti folyamatos megbízható információáramlást
és adattovábbítást, valamint a NIR szervezeti elemei riasztását biztosítják.
13. § (1) A NIR működtetését támogató elektronikus hírközlési és informatikai rendszerek és eszközök:
a) a NATO Iroda Automatizálási Rendszere (NIAR);
b) K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer;
c) Argon Távbeszélő Rejtjelző Készülék;
d) Egységes Digitális Rádiótávközlő Rendszer (EDR);
e) védett külügyi hálózat (VKH);
f) Elektronikus Kormányzati Gerinchálózat (EKG).
(2) A NIR működtetése során a kapcsolattartást a NATO szervekkel és a NATO nemzeti képviseletekkel az (1) bekezdés
a) pontjában, a nemzeti szervezetekkel az (1) bekezdés b)–f) pontjaiban meghatározott rendszerek és eszközök
biztosítják.
(3) A NIR elemeinek riasztása, valamint annak működtetése során a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében nyílttá
minősített intézkedésekre vonatkozó információk továbbítására a Magyarországon üzemeltetett vezetékes és mobil
rádiótelefon hálózatok is alkalmazhatók.
14. § A NIR működtetését támogató elektronikus hírközlési és informatikai rendszerek és eszközök a NIR-rel kapcsolatos
alkalmazását a nemzeti felelős felügyeli.
10. A Nemzeti Intézkedések Gyűjteménye 15. § A Nemzeti Intézkedések Gyűjteménye intézkedés- és előírásmintákat tartalmaz a NATO Válságreagálási Rendszerben
meghatározott intézkedésekkel összhangban álló nemzeti válságreagálási intézkedések bevezetéséhez, a nemzeti
válságreagálási intézkedések bevezetéséért és végrehajtásáért felelős ágazati felelős szervek, valamint az
együttműködő szervek, illetve az információvédelmi szempontból minősített, különleges eljárásrendek
meghatározásával.
16. § A Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében szereplő intézkedés- és előírásminták típusai:
a) a megelőzést szolgáló intézkedések;
b) a válságreagálási műveletek előkészítését és végrehajtását támogató intézkedések;
c) a terrorfenyegetettség biztonsági riasztási fokozataival összefüggő intézkedések.
17. § A Nemzeti Intézkedések Gyűjteményének összeállítását, az abban foglalt intézkedés- és előírásminták időszakonkénti
felülvizsgálatát és tartalmuk szükség szerinti módosítását a nemzeti felelős koordinálja.
11. A kapcsolattartás és az együttműködés rendje 18. § (1) A NATO Válságreagálási Rendszere alkalmazása során az Észak-atlanti Tanáccsal és bizottságaival a nemzeti felelős
a külügyekért felelős miniszterrel együttműködve, a Szövetséghez delegált nemzeti képviseleteken keresztül,
a Szövetség más szerveivel a NATO kommunikációs eszközein keresztül tartja a kapcsolatot.
(2) A NIR alkalmazása során a nemzeti felelős az ágazati felelős szervekkel a kijelölt ágazati kapcsolattartók útján, az
együttműködő szervekkel az ágazati felelős szerven keresztül, illetve szükség esetén közvetlenül a NIR elemeként
kijelölt nemzeti elektronikus hírközlési és informatikai eszközökön keresztül tartja a kapcsolatot.
(3) Az együttműködő szervekkel elsősorban a Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében kijelölt ágazati felelős szervek
tartják a kapcsolatot.
(4) A bevezetett nemzeti intézkedések végrehajtása során az együttműködő szervek közötti együttműködést az érintett
ágazati felelős szervek szervezik meg.
(5) Az elektronikus hírközlési és informatikai rendszerek működési zavara esetén annak elhárításáig a NIR
működtetésében közreműködő szervek futárszolgálat útján tartják a kapcsolatot.
12. Értesítési és riasztási rend 19. § (1) Ha a NATO illetékes szerve a tagállamoknál válságreagálási intézkedések bevezetését kezdeményezi, és
a kezdeményezés nem a nemzeti felelőshöz érkezik, a nemzeti felelőst haladéktalanul tájékoztatni kell.
(2) Az (1) bekezdés szerinti NATO kezdeményezésről, illetve a kezdeményezett válságreagálási intézkedésről a nemzeti
felelős az illetékes ágazati felelős szervet haladéktalanul értesíti. A nemzeti felelős az (1) bekezdés szerinti NATO
kezdeményezésről a különleges jogrend bevezetésére jogosult szervet haladéktalanul tájékoztatja.
(3) A NATO által kezdeményezett válságreagálási intézkedésekkel összhangban álló nemzeti válságreagálási intézkedés
Magyarország általi bevezetéséről, illetve visszavonásáról a nemzeti felelős haladéktalanul tájékoztatja a NATO
illetékes szervét.
20. § A NIR működtetésében részt vevő szervek riasztását a nemzeti felelős, vagy az általa megbízott személy utasítására az
MH Központi Ügyelet az ágazati felelős szervek által megadott ügyeleteken keresztül a NIR működtetését támogató
elektronikus hírközlési és informatikai rendszerek és eszközök útján végzi.
21. § (1) A NATO Válságreagálási Intézkedések szövetségi szintű alkalmazását, illetve szövetségi válságreagáló képesség
magyarországi igénybe vételét a nemzeti felelős útján kell kezdeményezni a NATO-nál.
(2) A kezdeményezést a nemzeti felelős haladéktalanul, a külügyekért felelős miniszterrel együttműködve, a NATO-hoz
delegált nemzeti képviseleteken keresztül juttatja el a NATO illetékes szervéhez.
13. Záró rendelkezések 22. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
483/2018. (XI. 9.) KE határozata bírósági ülnök soron kívüli választása időpontjának kitűzéséről.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 216.  § (2)  bekezdése alapján –  az  Országos
Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a  Kaposvári Törvényszék ülnökének soron kívüli választását
a 2018. november 15. napja és 2018. december 15. napja közé eső időtartamra tűzöm ki.
Budapest, 2018. november 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2018. (I. 25.) ORFK utasítása a hozzátartozók közötti erőszak kezelésével összefüggő rendőrségi feladatok végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a hozzátartozók közötti erőszakkal összefüggő rendőri tevékenység,
valamint a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló 2009. évi LXXII. törvényben meghatározott
rendőrségi feladatok egységes végrehajtása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség) központi szervére
(a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre;
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra (a továbbiakban: RRI);
d) a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központra (a továbbiakban: ROKK);
e) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra;
f ) a rendőrkapitányságokra, valamint
g) a határrendészeti kirendeltségekre.
2. Az utasítás alkalmazásában:
a) bántalmazott: a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról 2009. évi LXXII. törvény
(a továbbiakban: Hketv.) 1. § (2) bekezdése szerinti bántalmazott;
b) bántalmazó: a Hketv. 1. § (3) bekezdése szerinti bántalmazó;
c) hozzátartozók közötti erőszak: a Hketv. 1. § (1) bekezdése szerinti hozzátartozók közötti erőszak;
d) gyámhatóság: a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban:
Gyvt.) 5. § k) pontja szerinti hatóság;
e) kiadmányozásra jogosult: az a legalább négyéves bűnügyi és/vagy közrendvédelmi szakmai tapasztalattal
rendelkező rendőr, aki a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható ideiglenes megelőző távoltartás
elrendelésével kapcsolatos szakmai képzésen, évenkénti továbbképzésen dokumentált módon részt vett,
és  a  rendőrkapitányság vezetője a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható ideiglenes megelőző
távoltartásról szóló határozat kiadmányozására ügyrendben vagy szervezeti és működési szabályzatban
kijelölte;
f ) kiskorú veszélyeztetettsége: a kiskorú Gyvt. 5. § n) pontja szerinti veszélyeztetettsége;
g) kiskorú súlyos veszélyeztetettsége: a kiskorú Gyvt. 72. § (2) bekezdése szerinti veszélyeztetettsége;
h) mentor: az 1. pont b)–c) és e)–g) pontjában megjelölt szerv azon hivatásos állományú tagja, akit e szerv vezetője
a feladat ellátására kijelölt;
i) szolgáltató: a Gyvt. 5. § w) pontja szerinti szolgáltató.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A rendőr az eljárása során a helyszínen észlelt, hozzátartozók közötti erőszakra utaló jelek esetén köteles vizsgálni az
ideiglenes megelőző távoltartásról szóló, az 1. melléklet szerinti határozat meghozatalának szükségességét.
Amennyiben a határrendészeti kirendeltség, a KR vagy az RRI állományába tartozó rendőr a szolgálata során észlel
ilyen cselekményt, az elsődleges intézkedés megtételével egyidejűleg ezt jelenti a tevékenységének irányítását ellátó
ügyeletnek, amely erről haladéktalanul értesíti a tevékenység-irányítási központot (a továbbiakban: TIK).
4. Ha a beérkezett segélyhívásból vagy bejelentésből kitűnően hozzátartozók közötti erőszak miatti rendőri intézkedésre
van szükség, a TIK – amennyiben szükséges, haladéktalanul – intézkedő rendőrt irányít a helyszínre. Amennyiben
az  utasítás hatálya alá tartozó cselekményre vonatkozó bejelentést közvetlenül a határrendészeti kirendeltségen
teszik meg, azt a határrendészeti kirendeltség ügyeletese az intézkedő rendőr helyszínre irányítását követően
haladéktalanul jelenti a TIK-nek, amely intézkedik az illetékes rendőrkapitányság kiadmányozásra jogosult rendőrének
a helyszínre küldésére. Amennyiben az utasítás hatálya alá tartozó cselekményre vonatkozó bejelentést közvetlenül
a KR vagy az RRI felé teszik meg, azt a KR vagy az RRI ügyeletese haladéktalanul jelenti a TIK-nek.
5. A helyszínen az intézkedő rendőr
a) intézkedik a jogellenes állapot megszakítása, a további jogsértések megelőzése és a törvényes rend
helyreállítása érdekében;
b) az ideiglenes megelőző távoltartó határozat meghozatalának részletes szabályairól szóló 471/2017. (XII. 28.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) foglaltak szerint megállapítja, hogy
ba) a rendelkezésre álló adatok alapján megalapozottan lehet-e következtetni a hozzátartozók közötti
erőszak elkövetésére,
bb) indokolt-e az ideiglenes megelőző távoltartás elrendelése,
bc) indokolt-e szabálysértési vagy büntetőeljárás megindítása;
c) meggyőződik arról, hogy a bántalmazott biztonságban van-e, amennyiben nem, a bántalmazottat – kérésére –
biztonsági intézkedés keretében elkíséri az illetékességi területén lévő legközelebbi szállást nyújtó
krízismenhelyre;
d) tájékoztatja az érintetteket a Hketv. 5. § (6) bekezdésében és a 11. §-ában foglaltakról, illetve a rendelkezésükre
álló jogérvényesítési lehetőségekről, a segítő és információs szolgáltatásokról, illetve szervezetekről,
menedékházak, anyaotthonok igénybevételének lehetőségeiről;
e) ha kiadmányozásra jogosult és annak feltételei fennállnak, meghozza az ideiglenes megelőző távoltartás
elrendeléséről szóló határozatot, és annak a Hketv.-ben meghatározott feltételei fennállása esetén kiállítja
a 2. melléklet szerinti védelmi tanúsítványt.
6. Amennyiben a megállapított tényállásból hozzátartozók közötti erőszak megvalósulására megalapozottan lehet
következtetni, az intézkedő rendőr köteles mérlegelni, hogy a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV.  törvény 33. §
(2) bekezdés g) pontja alapján helye van-e a bántalmazó előállításának. Amennyiben a bántalmazó előállítására nem
kerül sor, úgy az intézkedő rendőr köteles a TIK-et és a szolgálatparancsnokot erről értesíteni.
7. Amennyiben a megállapított tényállásból hozzátartozók közötti erőszak megvalósulására megalapozottan lehet
következtetni, azonban a bántalmazó előállítása nem indokolt, és az intézkedő rendőr az ideiglenes megelőző
távoltartásról szóló határozat kiadmányozására nem jogosult, a TIK a szolgálatparancsnok egyidejű tájékoztatása
mellett köteles a további intézkedések megtétele érdekében a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható
ideiglenes megelőző távoltartásról szóló határozat kiadmányozására jogosult személy helyszínre irányításáról
gondoskodni. Az intézkedő rendőr a kiadmányozásra jogosult személy utasítása alapján köteles az ideiglenes
megelőző távoltartásról szóló határozat meghozataláig a helyszínen tartózkodni.
8. Az ideiglenes megelőző távoltartás elrendeléséről szóló döntés előkészítése során az általános közigazgatási
rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény rendelkezései alapján a kiadmányozásra jogosult rendőr a tényállás tisztázása
érdekében bizonyítási eljárást folytat le, ennek keretében
a) a bántalmazottat és a bántalmazót vagy ezek törvényes képviselőjét, valamint a helyszínen tartózkodó más
személyeket a Korm. rendeletben meghatározottak szerint meghallgatja;
b) az előállított bántalmazót az előállítás ideje alatt meghallgatja;
c) beszerzi az adatot arra vonatkozóan, hogy a bántalmazó a bántalmazott sérelmére korábban követett-e el
erőszakos cselekményt, ha igen mikor, hány esetben;
d) tájékoztatja a bántalmazottat a feljelentés joghatásairól, továbbá az ideiglenes megelőző és megelőző
távoltartásról;
e) a helyszínen – a Korm. rendeletben foglaltakra figyelemmel – adatgyűjtést, tanúkutatást végez;
f ) a helyszínről, ha a lehetőségek adottak, videofelvételt vagy fénykép-dokumentációt készít.
9. Amennyiben olyan bűncselekmény gyanúja merül fel, amely magánindítványra büntetendő, az intézkedő rendőr
tájékoztatja a bántalmazottat a magánindítvány előterjesztésének lehetőségéről, a magánindítvány joghatásairól,
valamint a büntetőeljárás menetéről.
10. Az intézkedések végrehajtása során tartózkodni kell a személyes véleménynyilvánítástól.
11. A bántalmazó személyi szabadságát korlátozó kényszerintézkedés megszüntetéséről a bántalmazottat – amennyiben
arról a hatóságnak tudomása van – a személyi szabadságot korlátozó kényszerintézkedés megszüntetését megelőző
lehető legkorábbi időpontban, rövid úton értesíteni kell. Tájékoztatni kell továbbá arról is, hogy milyen lehetőségei
vannak, amennyiben biztonságát veszélyben érzi. Az értesítésről feljegyzést kell készíteni, amely tartalmazza
az értesítés
a) időpontját (óra, perc);
b) formáját (személyesen, telefonon);
c) tartalmát.
12. Ha az előállítás ideje alatt ideiglenes megelőző távoltartás elrendeléséről határoztak, a bántalmazottat erről
az  előállítás megszüntetésével egy időben a határozatot kiadmányozó rövid úton értesíti azzal a kitétellel, hogy
a  távoltartott személyes dolgainak elvitelét biztosítania kell. A bántalmazottat tájékoztatni kell arról, hogy ezen
időtartamra rendőri jelenlét biztosítását kérheti.
13. A 11. és 12. pontban foglalt esetekben, ha a családban kiskorú személy is érintett, ennek tényéről a határozatot
kiadmányozó az intézkedéstől számított 72 órán belül a bántalmazás helye szerint illetékes szolgáltatót, valamint
a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság bűnmegelőzési feladatot ellátó szervezeti elemét írásban értesíti
a 3. melléklet szerinti adatlap (a továbbiakban: adatlap) megküldésével.
14. Ha a rendőri intézkedés, illetőleg a büntető-, a szabálysértési vagy a közigazgatási hatósági eljárás során kiskorú
veszélyeztetettsége állapítható meg, az eljáró rendőri szerv az adatlap megküldésével a veszélyeztetettség
megállapítását követő 72 órán belül jelzést ad
a) a bántalmazás helye szerint illetékes szolgáltatónak a Gyvt. 17. § (2) bekezdés a) pontja alapján;
b) a megyei (budapesti) rendőr-főkapitányság bűnmegelőzési feladatot ellátó szervezeti elemének.
15. Ha a hozzátartozók között erőszakkal kapcsolatos eljárás során megállapítható, hogy a kiskorú az eljárásban valótlan
tényt állított, a Gyvt. 17. § (2) bekezdés b) pontjában foglaltak szerinti jelzés keretében a nyomozó hatóság vezetője
az adatlap megküldésével haladéktalanul hatósági eljárást kezdeményez a gyámhatóságnál és erről a megyei
(budapesti) rendőr-főkapitányság bűnmegelőzési feladatát ellátó szervezeti elemét tájékoztatja.
16. A kiskorú súlyos veszélyeztetettsége esetén haladéktalanul, a 4. mellékletben szereplő minta szerint meghozott
határozattal intézkedni kell a kiskorú ideiglenes hatályú elhelyezéséről.
17. A helyszínen intézkedő rendőr az intézkedésről részletes jelentést készít, amelyet a szolgálat befejezését követően
átad a beszámoltató parancsnokának. A jelentésben ki kell térni a megtett rendőri, gyermek- és áldozatvédelmi
intézkedésekre. Amennyiben nem kerül sor ideiglenes megelőző távoltartó határozat meghozatalára, akkor
a  18.  pontban foglaltakra figyelemmel kell a jelentést elkészíteni, különös tekintettel a határozat meghozatalának
mellőzését alátámasztó indokokra.
18. A helyszínen intézkedő rendőr jelentését felhasználva a kiadmányozásra jogosult rendőr összefoglaló jelentést készít,
amelyben szerepeltetni kell különösen az alábbiakat:
a) az intézkedés alapjául szolgáló, hozzátartozók közötti erőszakkal kapcsolatos esemény részletes leírását;
b) a foganatosított rendőri intézkedések leírását, különös tekintettel az alkalmazott kényszerintézkedésekre;
c) a helyszín részletes leírását;
d) a helyszínen tartózkodók fizikai és érzelmi állapotának részletes leírását;
e) a bántalmazó, a bántalmazott és a tanúk által elmondottakat;
f ) a végrehajtott gyermekvédelmi intézkedéseket;
g) az alkalmazott áldozatvédelmi intézkedéseket (pl. figyelemfelhívás, tájékoztatás, menedékhelyre kísérés);
h) ha a helyszínen video- vagy fényképfelvétel készült, azok mellékletként csatolására való utalást.
19. Be kell szerezni azokat a bizonyítékokat, amelyek elkerülhetővé teszik a tizennegyedik életévét be nem töltött személy
(a továbbiakban: gyermekkorú) kihallgatását.
20. A hozzátartozók közötti erőszak gyermekkorú bántalmazottait a különleges meghallgató szoba alkalmazásával
összefüggő oktatásban részesült rendőr (a továbbiakban: oktatásban részesült rendőr) hallgatja ki.
21. Gyermekkorú tanúkénti kihallgatása során az alábbiakat kell figyelembe venni:
a) ha elengedhetetlen a gyermekkorú kihallgatása, azt a nyomozó hatóság olyan tagja végzi, aki lehetőleg azonos
nemű a kihallgatandó személlyel;
b) a kihallgatást hivatali időben, a gyermekkorú életkori sajátosságainak figyelembevételével kell elvégezni;
c) a kihallgatást kép- és hangfelvevővel vagy egyéb technikai eszközzel rögzíteni kell.
22. Ha az eljáró szerv illetékességi területén van alkalmasságot megállapító tanúsítvánnyal rendelkező
gyermekmeghallgató vagy különleges meghallgató szoba, az oktatásban részesült rendőr
a) a gyermekkorú személy, valamint – ha az különleges bánásmódot igénylő sértettnek minősül – a bántalmazott
tanúvallomását itt veszi fel;
b) a bántalmazott tanúvallomását, ha ehhez hozzájárul, kép- és hangfelvételen rögzíti.
23. Ha az eset összes körülménye indokolja, a hozzátartozók közötti erőszak miatt eljárt szerv vezetője a gyermekvédelmi
együttműködés során esetmegbeszélést kezdeményez, melynek keretében felveszi a kapcsolatot a Gyvt. 17. §
(1) bekezdésében meghatározott, jelzésre, illetve hatósági eljárás kezdeményezésére köteles érintett intézménnyel
vagy személlyel.
24. A hozzátartozók közötti erőszakkal kapcsolatos ügyekben folytatott rendőri eljárást, intézkedést, az intézkedés
elmaradását, szakszerűtlenségét vagy törvénytelenségét kifogásoló, a bántalmazott, a bántalmazó, civil szervezet
vagy bármely más személy, illetve szerv részéről érkező panaszról vagy bejelentésről, valamint a kivizsgálást követően
annak eredményéről a kivizsgálásra jogosult vezető a megyei (budapesti) rendőr-főkapitányság bűnmegelőzési
szervezeti elemének vezetőjét tájékoztatja.
25. Az 1. pont b)–c) és e)–g) alpontban felsorolt szervek vezetői
a) meghatározzák a Hketv.-ből az általuk vezetett szervre háruló feladatok ellátásának folyamatosságát biztosító
mentorok számát, a helyettesítés rendjét, valamint gondoskodnak a mentorpótlásról;
b) a mentorok útján gondoskodnak az érintett szolgálati ágak és szolgálatok hivatásos személyi állományának
alapszintű oktatásáról;
c) egyes eseteket követően javasolják az eljáró rendőr számára mentális segítségnyújtás igénybevételét;
d) a Hketv. 5. § (6) bekezdésében, valamint a 11. §-ában foglalt szervezetek, intézmények elérhetőségét tartalmazó
tájékoztatót közzéteszik és aktualizálják, valamint megküldik az ORFK Kommunikációs Szolgálat részére
a Rendőrség internetes honlapján és intranethálózatán történő hozzáférés biztosítása érdekében;
e) gondoskodnak a mentorok bevonásával az érintett szolgálati ágak és szolgálatok hivatásos személyi állománya
évi egyszeri vagy szükség szerinti oktatásról, ennek dokumentációjáról.
26. A rendőrkapitányságok vezetői a helyi sajátosságoknak megfelelő számban kijelölik a kiadmányozásra jogosult
rendőröket, és gondoskodnak arról, hogy kiadmányozásra jogosult rendőr mindig legyen szolgálatban.
27. A ROKK igazgatója – a rendészeti és a bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettessel együttműködve – minden
évben két alkalommal – február 10-ig, illetve november 10-ig – intézkedik a mentorok továbbképzésének
megszervezésére, valamint évente legalább egy alkalommal a hozzátartozók közötti erőszak miatti intézkedéseket
végrehajtó állomány részére speciális konfliktuskezelői tréninget szervez.
28. A Rendőrség bűnmegelőzési tevékenységéről szóló 20/2010. (OT 10.) ORFK utasításban meghatározottakon túl
a bűnmegelőzési előadó és a mentor
a) képzésekkel, oktatásokkal felkészíti az állományt és szinten tartja ismereteit a hozzátartozók közötti erőszak
jogi, hatalmi, viktimológiai jellemzőiről;
b) felkérésre részt vesz a társszervek munkatársainak képzésében.
29. A Rendőrség bűnmegelőzési szervezeti elemeinek munkatársai figyelemmel kísérik illetékességi területükön
a  hozzátartozók közötti erőszakhoz kapcsolódó bűnelkövetési formákat, tanulmányozzák a bűncselekmények
morfológiai sajátosságait, amelynek eredményeit az ifjúságvédelmi és áldozatvédelmi munkájukban hasznosítják.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 30. Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
31. A Készenléti Rendőrség parancsnoka, illetve a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság igazgatója a hozzátartozók közötti
erőszak rendőrségi feladatainak végrehajtásával kapcsolatos szakmai tapasztalatokról jelentést készít, melyet minden
év február 20. napjáig megküld a bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes részére.
32. A rendőrkapitányság vezetője és a határrendészeti kirendeltség vezető a hozzátartozók közötti erőszak rendőrségi
feladatainak végrehajtásával kapcsolatos szakmai tapasztalatokról – a 34. pont szerinti szempontrendszer alapján
kidolgozott – jelentést minden év február 1-jéig felterjeszti az illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság
bűnügyi rendőrfőkapitány-helyettesének, aki az általa ugyanezen szempontok alapján elkészíttetett összefoglaló
jelentését minden év február 20. napjáig felterjeszti a bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes részére.
33. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály Bűnmegelőzési Osztály vezetője az összefoglaló jelentések
alapján minden év március 15-ig elkészítteti az országos értékelő jelentést, melyet szolgálati úton az országos
rendőrfőkapitánynak terjeszt fel. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály Bűnmegelőzési Osztály vezetője
az országos rendőrfőkapitány által jóváhagyott jelentést a jóváhagyást követő 5 napon belül az ORFK Rendészeti
Főigazgatóságnak megküldi.
34. A 32. pontban meghatározott jelentés tartalmazza az adott tárgyidőszak (előző év január 1. és december 31. között)
hozzátartozók közötti erőszak tekintetében releváns bűnügyi helyzetének bemutatását, valamint
a) a hozzátartozók között elkövetett cselekmények során a bántalmazottak, bántalmazók számát, nemét, korát,
valamint a főbb kriminalisztikai jellemzőit;
b) az utasításban meghatározott feladatok végrehajtásának tapasztalatait;
c) a gyámhatóságnak és a szolgálatnak küldött jelzések számát;
d) az ideiglenes megelőző távoltartásokról meghozott határozatok számát;
e) hány esetben és milyen okok alapján nem került sor ideiglenes megelőző távoltartó határozat meghozatalára;
f ) a 24. pontban meghatározott panasz, bejelentés hány esetben fordult elő, mire irányult, hogyan zárult;
g) az évi egyszeri kötelező képzés időpontját és a résztvevők számát;
h) civil szervezetekkel és a szolgálatokkal történő együttműködés tapasztalatait;
i) a 29. pontban meghatározottak során szerzett tapasztalatokat;
j) mellékletként legfeljebb 3 esetet tartalmazó részletes, a rendőri intézkedésre is kiterjedő példatárat.
35. A gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes a bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettessel együttműködve
az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül gondoskodik a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és
elektronikus iratkezelő rendszer megfelelő átalakításáról, valamint a mellékletekben szereplő iratminták elhelyezéséről.
36. Hatályát veszti
a) a családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtására
kiadott 32/2007. (OT 26.) ORFK utasítás, valamint
b) a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható ideiglenes megelőző távoltartás rendőrségi feladatainak
végrehajtásáról szóló 37/2009. (OT 22.) ORFK utasítás. 37. Hatályát veszti az utasítás hatálybalépését követő 31. napon az utasítás 35–37. pontja.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
135/2018. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Borbély-Szabó
Franciskát 2018. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
171/2009. (XII. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter elő ter jesz tésére
Franta Mária Teréziának, az Országgyűlési Biztosok Hivatala volt vezető-főtanácsosának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. november 27. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
43/2012. (XII. 7.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a járműipari képzéssel és
kutatás-fejlesztéssel kapcsolatos feladatok ellátására 2012. december 6. napjától 2013. június 5. napjáig terjedő
időtartamra Szemereyné Pataki Klaudia asszonyt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatkörökre terjed ki:
a) a járműipari duális szakiskolai, főiskolai képzés országos szintű fejlesztése; kapcsolódó elméleti és gyakorlati
képzés tartalmi fejlesztésének koordinációja; b) járműipari szakmák népszerűsítését segítő pályaválasztási és pályaorientációs modell kialakítása;
c) a felsőoktatást érintő kormányzati kezdeményezésű projektekben való részvétel a járműipar, mint kiemelt iparág
érdekeinek megjelenítése; d) járműipari kutatás-fejlesztési programok előkészítésének koordinációja, hazai és nemzetközi együttműködések
kialakításának kormányzati szintű támogatása; e) a hazai forrásból, valamint az EU-s közös finanszírozású pályázati stratégiában a járműipar specifikus érdekeinek
megjelenítése; f) a magyarországi beszállítóipar erősítése, mentorálási program kidolgozása.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzetgazdasági miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
39/2017. (II. 8.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Szántó
Péter rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország taskenti nagykövetségének a  vezetésére kapott
megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarország Türkmenisztánban való képviseletével.
Budapest, 2016. november 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1939/2015. (XII. 15.) Korm. határozata az Iparművészeti Múzeum nagyrekonstrukciójáról és múzeumszakmai fejlesztéséről.
A Kormány egyetért azzal, hogy az  Iparművészeti Múzeum helyzetének autentikus rendezése városrehabilitációs szempontból
kiemelt jelentőségű, ennek érdekében
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  Iparművészeti Múzeum nagyrekonstrukciójáról
és múzeumszakmai fejlesztéséről oly módon, hogy az  Iparművészeti Múzeum főépülete az  eredeti terveknek
megfelelően kerüljön helyreállításra;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg és terjessze a Kormány elé az 1. pont szerinti feladat
költségigényét és a végrehajtás ütemezését, valamint a Hőgyes Endre utcáról nyíló új szárny Lechner Ödön és Pártos
Gyula autentikus tervein nyugvó megépítésének lehetőségét tartalmazó javaslatot.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2017. (II. 15.) Korm. rendelete a Győr közigazgatási területén megvalósuló K+F+I beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Győr belterületén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti
5454/6 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleten, valamint az  ezen ingatlanból telekalakítási eljárás jogerős
befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósuló, a  BUSCH-HUNGÁRIA Kft. kutatási, fejlesztési és
innovációs központjának létrehozására irányuló beruházás megvalósításával függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek, ideértve az  útépítési, közmű-csatlakozási és -fejlesztési munkákkal kapcsolatos
közigazgatási hatósági ügyeket is.
2. § (1) A  Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
(2) A Kormány az 1. melléklet 1. pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyek tekintetében elsőfokú hatóságként Győr
Megyei Jogú Város Önkormányzata jegyzőjét jelöli ki.
(3) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
ügyben építésügyi szakkérdésben szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány elsőfokú eljárásban eljáró
szakhatóságként Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata jegyzőjét jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve az előzetes vizsgálati eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével –
tizenöt nap.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2011. (VIII. 31.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 382/2010. (V. 19.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt
indokolással helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az
Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 382/2010. (V. 19.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatával megtagadta az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő
ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés
alkosson törvényt arra nézve, hogy azok a bírósági felülvizsgálati kérelmet előterjesztő kérelmezők, akik a választási
jogorvoslati eljárásban nem rótták le a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) jogegységi határozatban megjelölt illetéket
és emiatt kérelmük érdemi vizsgálat nélkül, vagy hivatalból elutasításra került, a megalkotott törvény
hatálybalépésétől számított 60 napon belül – illetékfizetés nélkül – kérhetik a bíróságtól az elutasított kérelmük
érdemi elbírálását?”
Az OVBh. indokolásában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés visszaható hatály bevezetését
eredményezné, amelynek tilalma az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvéből következik.
Hivatkozott továbbá arra, hogy a kezdeményezés azon célja, miszerint a Legfelsőbb Bíróság által meghozott
jogegységi határozatot népszavazás eredményeként megalkotandó jogszabállyal kívánná módosítani, szintén az
Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből levezethető jogállamiság elvébe ütközik. Fentiek alapján a népszavazás
eredményeként megalkotásra kerülő jogszabály ellentétes lenne az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglaltakkal és
elfogadása az Alkotmány burkolt módosítását eredményezné. Utalt az indokolás arra, hogy az OVB és az
Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az Alkotmány módosítására csak az Alkotmány 24. § (3)
bekezdésében foglalt eljárási rendben kerülhet sor, a népszavazás még közvetett módon sem vonhatja el az
Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét. Mindezek alapján az OVB az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 10. § b) pontjában foglaltakat figyelembe véve
az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
A kifogástevők – akik azonosak a népszavazás kezdeményezőivel – szerint az OVBh. több okból is jogszabálysértő. „Az
alkotmányos alapjogok bekövetkezésének helyreállítására vonatkozó törvényalkotás nem sérti a visszaható hatály
tilalmát. Visszaható hatályról egyébként sincs szó, mivel a bíróság az ügyekben nem hozott érdemi határozatot.”
Tévesnek tartják a kérdés értelmezését és értékelését, „mivel a kérdés nem arra irányul, miszerint »a Legfelsőbb Bíróság
által meghozott jogegységi határozat népszavazás eredményeként megalkotandó jogszabállyal kívánná módosítani«,
hanem arra, hogy a választáshoz és érdemi jogorvoslathoz való jog sérelmére tekintettel (…) érdemi vizsgálat nélkül
elutasított jogorvoslati kérelmek érdemi elbírálását rendelje el a törvény.” Álláspontjuk szerint ezért a kérdés nem sérti
az Alkotmány 2. § (1) bekezdését.
A kifogástevők megalapozatlannak tartják a kérdésnek burkolt alkotmánymódosításra hivatkozó elutasítási indokát,
mivel az OVB ezen álláspontját jogszabállyal nem támasztotta alá. Érvelésük szerint az Alkotmánybíróság határozata az
Nsztv.-ben történő feltüntetés, illetve hivatkozás hiányában nem lehet népszavazási kérdés elutasításának jogalapja.
Mindezek alapján az OVBh. megsemmisítését kérik az Alkotmánybíróságtól.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2010. évi 82. számában, 2010. május 19-én jelent meg, a kifogást 2010. június 2-án,
határidőben terjesztették elő.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
2. Az Nsztv. rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani az
Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
”
A Ve. rendelkezései:
„3. § A választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk
az alábbi alapelveket:
(…)
d) jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás,
(…)”
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
(…)”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai
ellen benyújtott kifogások elbírálása során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás
alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2)
bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az
Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB
határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg sem a népszavazás
rendeltetésének, sem pedig az egyértelműség követelményének.
2.1. A népszavazási kezdeményezés tekintetében a rendeltetésellenes joggyakorlás mércéjét az Alkotmánybíróság
18/2008. (III. 12.) AB számú határozatában fogalmazta meg. Ezen határozatában az Alkotmánybíróság rámutatott,
hogy az aláírásgyűjtés kezdeményezése a népszavazáshoz való jog gyakorlásának részjogosítványa, a
választópolgárok által kezdeményezett népszavazási eljárásnak döntő eleme, melynek célja – rendeltetése – a
népszavazási eljárás elindítása. E jog gyakorlása akkor rendeltetésszerű, ha összhangban áll az Alkotmány 2. §
(2) bekezdésében foglaltakkal, a népszuverenitás közvetlen, de kiegészítő gyakorlásával: „A rendeltetésszerű
joggyakorlás követelménye a hitelesítési eljárás kezdeményezése során azt jelenti, hogy az aláírásgyűjtés
kezdeményezőjének az országos népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen hatalomgyakorlás
kivételességére, az állam életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel kell eljárnia. Felelősségteljesen, annak
tudatában kell benyújtania kezdeményezését, hogy az általa útjára indított népszavazási eljárás állásfoglalásra készteti
az ország valamennyi választópolgárát, és annak eredményeként az Országgyűlést kötelező döntés születik, amely
országgyűlési döntéssé, törvénnyé válva hosszabb távon meghatározza a polgárok jogait, kötelezettségeit,
befolyásolja a társadalom életét.” [ABH 2008, 212.; 10/2010. (I. 28.) AB határozat, ABH 2010, 66, 69.]
A Legfelsőbb Bíróság által hozott, a kérdésben hivatkozott 2/2010. (III. 23.) Közigazgatási jogegységi határozat
rendelkező része szerint a Ve. 82. § (1) bekezdésében és 84. § (2) bekezdésében szabályozott bírósági felülvizsgálat
iránti nemperes eljárás nem tárgyi illetékmentes. A Legfelsőbb Bíróság az Alkotmánybíróság több határozatára utalva
megállapította, hogy a választójoggal összefüggő alapjogi jellegű ítélkezés során is az eljárásokat szabályozó
törvényeket kell a bíróságoknak alkalmazni, illetve azokat mindenképpen alkalmazniuk kell. A Ve. 82–84. §-ai
rendelkeznek a választási bizottság határozatának bírósági felülvizsgálatáról, azonban ezek a szabályok az eljárási
költség – köztük az illeték – megállapításának és viselésének kérdéseit nem szabályozzák. A Ve. 84. § (2) bekezdése
alapján a bíróság nemperes eljárásban hoz határozatot, ezért a választási eljárás sajátosságainak megfelelően
alkalmazza a Pp. [a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény] szabályait, illetve az illetékkiszabás kérdésében
az Itv. [az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény] rendelkezéseit. Mindezek alapján a Legfelsőbb Bíróság a választási
bizottság határozatának bírósági felülvizsgálata iránti nemperes eljárásban az illetékmentesség biztosítását
törvényhozási úton tartja megvalósíthatónak, amelyre az elmúlt években – a többszöri figyelemfelhívás ellenére –
nem került sor.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem a választási bizottság határozatának bírósági felülvizsgálata iránti
nemperes eljárás illetékmentességét biztosító törvény meghozatalára vonatkozik, hanem az egyszer már elutasított
kérelmek – illetékfizetés nélküli – újabb, érdemi elbírálásának törvényi biztosítására. Ez a kezdeményezés – esetleges
megvalósulása esetén – első megközelítésben csak azokat a választópolgárokat érinti, akiknek felülvizsgálati kérelmét
az eljáró bíróságok a hivatkozott jogegységi határozat jogértelmezésével megegyező módon, az illeték lerovásának
hiánya miatt érdemi vizsgálat nélkül elutasították. A kérdés bármilyen irányú eldöntése a választópolgárok
meglehetősen szűk körének egy adott helyzetben aktuális problémáját érinti, és semmiképp nem tekinthető olyan
kezdeményezésnek, amely állásfoglalásra késztethetné az ország valamennyi választópolgárát. A kezdeményezés
tehát nem alkalmas arra, hogy hosszabb távon határozza meg a választópolgárok jogait és kötelezettségeit, és nem
egyeztethető össze a népszuverenitás közvetlen, de kiegészítő jellegű gyakorlásának elvével sem. Ebből következően
az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a kérdés népszavazásra bocsátása a Ve. 3. § d) pontjában megfogalmazott
rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvének sérelmét eredményezné.
2.2. A népszavazásra feltenni javasolt kérdés egyértelműségével kapcsolatban az Alkotmánybíróság következetesen
érvényesített álláspontja, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye e tekintetben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek
egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre
egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen,
a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). Az eredményes népszavazással
hozott döntés azonban az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörének – az
Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő
döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell
azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). Az Alkotmánybíróság ugyanakkor
azt is hangsúlyozta, hogy az Nsztv. 13. § (1) bekezdése nem támaszt olyan követelményt a népszavazás
kezdeményezőivel szemben, hogy a kérdés megfogalmazásakor pontosan használják a hatályos jogszabályok
terminológiáját [52/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 399, 402–403.; 68/2008. (IV. 30.) AB határozat, ABH 2008,
615, 619.], de a kérdésből mind a választópolgárok, mind az Országgyűlés számára ki kell derülnie, hogy milyen
lehetséges következményekkel járhat a népszavazás [99/2007. (XII. 6.) AB határozat, ABH 2007, 815, 818.].
A kezdeményezés nem felel meg a népszavazásra feltenni javasolt kérdéssel szembeni egyértelműségi
követelménynek sem. A kérdés „a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) jogegységi határozatban megjelölt illeték”
fordulatot használja, amiből a választópolgár számára nem derül ki az, hogy a jogegységi határozat jogértelmezése
éppen az általános illetékfizetési szabályok alkalmazását írja elő a választási jogorvoslati eljárásban. Ezáltal az a látszat
keletkezik, mintha a megalkotandó törvény a jogegységi határozat által megjelölt illeték megfizetésének elmulasztása
miatt elutasított kérelmek érdemi elbírálását lenne hivatott biztosítani, nem pedig az általános illetékfizetési
kötelezettség elmulasztásának jogkövetkezményei alól biztosítana kivételt. Ebből következően a kérdés egy
megtévesztésre alkalmas tényállás alapján kérné a választópolgárok állásfoglalást, melynek folytán a választópolgári
egyértelműséggel szemben támasztott követelménynek semmiképpen sem tesz eleget.
A jogalkotói egyértelműség alapkritériuma, hogy az Országgyűlés számára világos legyen az, hogy a népszavazás
eredménye alapján milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles. A kérdésből nem derül ki egyértelműen, hogy a
megalkotandó törvény a jogegységi határozat hatályba lépését megelőzően, vagy azt követően elutasított
kérelmezőkre vonatkozik-e. A kérdés szerint – a megalkotott törvény hatálybalépésétől számított 60 napon belül –
mindazok kérhetik a bíróságtól kérelmük érdemi elbírálását, akiknek kérelme az illeték lerovásának elmaradása miatt
elutasításra került. A feltett kérdés tehát az Országgyűlés jogalkotási kötelezettsége szempontjából többféleképp is
értelmezhető, következésképp a jogalkotói egyértelműség követelményének nem tesz eleget. (Ettől független dolog,
hogy a kérdés bármiképpeni értelmezése egyéb alkotmányossági problémákat vet fel.)
3. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az országos népszavazás kitűzésére irányuló
kezdeményezés aláírásgyűjtő ívén szereplő kérdés ellentétes a Ve. 3. § d) pontjában, valamint az Nsztv. 10. §
c) pontjában és 13. § (1) bekezdésében foglaltakkal, ezért az OVB 382/2010. (V. 19.) számú, az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadó határozatát – a jelen határozatban foglalt indokok alapján –
helybenhagyta.
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az OVB hitelesítést megtagadó határozatát az abban írottaktól eltérő
indokok alapján hagyta helyben, a kifogásban foglalt felvetésekkel érdemben nem foglalkozott.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. augusztus 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
428/2014. (XI. 17.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV.  törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Alvincz Józsefet
2014. november 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. november 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2007. (II. 13.) OKM rendelete a helyi önkormányzatok részére a hivatásos önkormányzati zenekarok és énekkarok működésére adható támogatások igénybevételének rendjéről.
Az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a
Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény 5. számú melléklete 8. pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya a hivatásos önkormányzati zenekart és énekkart fenntartó vagy hivatásos önkormányzati
zenekart és énekkart támogató helyi önkormányzatokra
terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazásában hivatásos önkormányzati
zenekar és énekkar (a továbbiakban együtt: együttes) a
helyi önkormányzat által létrehozott és fenntartott költségvetési szervként működő együttes, továbbá a helyi önkormányzat által alapított és kizárólagos tulajdonában lévő, és
a helyi önkormányzattal közhasznú megállapodást kötött
közhasznú társasági formában működő szervezet, valamint az olyan önálló jogi személyiségű hivatásos együttes,
amellyel vagy amelynek fenntartójával annak működtetésére a helyi önkormányzat 2006. szeptember 1-je előtt
megkötött, hosszú távú – legalább 5 éves – közszolgáltatási szerződéssel rendelkezik.
2. § Az 1. § (2) bekezdésében meghatározott együttesek
közül az részesülhet a támogatásból
a) amelynek alaptevékenysége komolyzenei művek
előadása, b) amely többségében felsőfokú szakirányú végzettséggel rendelkező tagjait a fenntartó által vagy a közhasznú megállapodásban, illetve a közszolgáltatási szerződésben megállapított – az alaptevékenység ellátásához szükséges, a szakmai normáknak megfelelő létszámban – tar
tós, legalább 1 éves munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatja, és
c) amely az alaptevékenység ellátásához szükséges,
megfelelő tárgyi feltételekkel, valamint önálló művészeti
és adminisztratív vezetéssel rendelkezik.
3. § A központi költségvetés által az együttesek működési
kiadásaira a 2007. évre előirányzott 1010 millió Ft-ot
az érintett helyi önkormányzatok olyan célok megvalósításához igényelhetik, amelyek elősegítik a hivatásos együttesek művészi színvonalának emelését és javítják azok
tevékenységének feltételeit.
4. § (1) A 3. §-ban meghatározott összegből a helyi önkormányzatok igénybejelentés alapján részesülhetnek támogatásban.
(2) A támogatás mértékét a helyi önkormányzatok által
szolgáltatott adatok, valamint az együttesnek a központi
költségvetésből juttatott egyéb bevétele figyelembevételével az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) illetékes szakmai területe, valamint a
reprezentatív szakmai és érdek-képviseleti szervek által
delegált tagokból álló szakmai bizottság javaslata alapján
az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) állapítja meg. A szakmai bizottság tagjait a miniszter
kéri fel.
5. § (1) A támogatás igényléséhez az érintett helyi önkormányzatoknak az alábbi dokumentumokat és adatokat kell
megküldeniük:
a) az igénylő neve, székhelye (címe), telefon- és telefaxszáma, valamint elektronikus elérhetősége;
b) az igényelt támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok ütemezése, és azok költségigényének
részletes ismertetése költségnemenkénti bontásban;
c) a helyi önkormányzat által fenntartott vagy támogatott együttes javára az önkormányzati költségvetési rendeletben meghatározott – a beruházási és felújítási előirányzatokkal csökkentett – önkormányzati hozzájárulás összegéről szóló kimutatás együttesenkénti bontásban;
d) az együttes alapító okirata vagy a közhasznú, illetve
a közszolgáltatási szerződés;
e) a melléklet szerinti adatlap az együttes által kitöltve
és a helyi önkormányzat által ellenjegyezve;
f) a 2006-ban elnyert támogatás felhasználásáról szóló,
az együttesnek a helyi önkormányzathoz benyújtott szakmai beszámolója.
(2) Az igénybejelentéshez csatolni kell az igénylő aláírt
nyilatkozatát:
a) az igénybejelentésben foglalt adatok, információk,
dokumentációk helytállóságáról,
b) a rendezett munkaügyi kapcsolatokról,
c) arról, hogy a megvalósítani tervezett feladat vonat
kozásában más pályázaton részt vett-e, illetve milyen más
állami és egyéb támogatást vesz igénybe,
d) arról, hogy nincs 60 napon túli köztartozása.
(3) Nem nyújtható támogatás olyan igénylő részére, aki
a) a támogatás iránti igénybejelentésében valótlan
vagy megtévesztő adatokat szolgáltatott,
b) e rendelet kihirdetését megelőző 5 évben az állam
háztartás bármely alrendszeréből folyósított támogatást a
támogatási szerződésben megjelölt céltól részben vagy
egészben eltérő célra használta fel, vagy azzal nem számolt el,
c) nem tett eleget valamely, az elbírálást érintő jogszabályi kötelezettségének.
6. § A helyi önkormányzatok a támogatást a Magyar Államkincstár illetékes Területi Igazgatóságai, valamint a Fővárosi és Pest megyei Regionális Igazgatóság (a továbbiakban: Igazgatóság) útján igénylik 2007. március 15-ig. Az
Igazgatóság az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 64/B. § (3) bekezdésének megfelelően
megvizsgálja a támogatási igényt, és legkésőbb március
26-ig véleményével együtt továbbítja a minisztériumnak.
Az Igazgatóság a helyi önkormányzatok számára a hiányok pótlására legfeljebb nyolcnapos határidőt ad.
7. § (1) A döntést a minisztérium közzéteszi a honlapján és
a tárgyév április 13-áig értesíti a támogatásban részesült
helyi önkormányzatokat, ezzel egyidejűleg az érintett
önkormányzatok és a részükre jóváhagyott támogatási
összeg jegyzékét utalványozás céljából megküldi az
Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumnak.
(2) A megítélt támogatást egy összegben a Magyar
Államkincstár folyósítja április 26-áig a helyi önkormányzatok költségvetési elszámolási számlájára.
8. § (1) A helyi önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű
felhasználásáról a tárgyévben december 31-i határnappal,
a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint
köteles elszámolni. A támogatásnak a tárgyév december
31-én feladattal terhelt maradványával a tárgyévet követő
év június 30-ig kell elszámolni.
(2) Amennyiben a helyi önkormányzat a támogatást
vagy annak egy részét jogtalanul vette igénybe, azt nem
a megjelölt feladatra használta fel, vagy a támogatások
igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, a támogatást
a központi költségvetés javára köteles visszafizetni. A jogtalanul igénybe vett összeg után a helyi önkormányzat
a jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű
kamatot fizet a jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
(3) A támogatások igénybevételének és az elszámolás
szabályszerűségének vizsgálatát az Igazgatóságok végzik.
(4) A támogatások felhasználását – az erre külön jogszabályban meghatározott szerveken túlmenően – alkalomszerűen, helyszíni ellenőrzés keretében a minisztérium is
ellenőrizheti.
(5) Ha a helyi önkormányzat a költségvetési rendeletében e célra saját forrásból tervezett támogatását csökkenti,
az eredeti előirányzat és a ténylegesen teljesített saját
támogatás után számított zenekari, énekkari működtetési
támogatás különbözetére nem jogosult, köteles azt a központi költségvetésnek visszautalni.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezzel egyidejűleg hatályát veszti a helyi önkormányzatok
részére a hivatásos önkormányzati zenekarok és énekkarok működésére adható támogatások igénybevételének
rendjéről szóló 4/2006. (II. 8.) NKÖM rendelet.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
13/2017. (VI. 19.) OGY határozata a 2017. év Szent László-emlékévvé nyilvánításáról.
1. Az Országgyűlés Szent László király – aki a  Szent István alapította keresztény, szuverén Magyar Államot
megszilárdította – trónra lépésének 940., szentté avatásának 825. évfordulója alkalmából a 2017-es esztendőt Szent
László-emlékévvé nyilvánítja.
2. Az Országgyűlés támogatja és szorgalmazza mind az  anyaországban, mind a  határon túl élő magyarság és
a  diaszpóra magyarsága körében olyan rendezvények, megemlékezések szervezését, valamint oktatási anyagok
készítését, amelyek hozzájárulnak Szent László királyról való méltó megemlékezéshez.
3. Az Országgyűlés felkéri a  Kormányt, hogy az  1–2.  pontban foglaltak figyelembevételével állapítsa meg a  Szent
László-emlékévhez kapcsolódó egyes feladatokat, és azok megvalósítása érdekében tegye meg a  szükséges
intézkedéseket.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
23/2013. (XI. 29.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38.  §  (1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján az alábbi utasítást
adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján az államszámviteli rendszer 2014. január
1-jei hatálybalépése kapcsán a Magyar Államkincstárt érintő feladatok koordinációjával, valamint a kiemelt kincstári
informatikai projektekkel kapcsolatos teendők ellátására 2013. október 30. napjától 2013. december 31. napjáig
terjedő időtartamra Tavaszi Zsolt urat miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatkörökre terjed ki:
a) felügyeli és koordinálja a Magyar Államkincstárnak az új államszámvitelre történő felkészülését,
b) irányítja a Magyar Államkincstár tevékenységi körébe tartozó feladatok ellátását támogató folyamatban lévő
kiemelt informatikai fejlesztéseket és beszerzéseket,
c) engedélyezi az informatikai tárgyú szerződések megkötését, illetve kezdeményezi azok felülvizsgálatát,
d) a b) és c) pontokban meghatározott feladatokkal összefüggésben közvetlenül utasíthatja a Magyar
Államkincstár elnökét. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzetgazdasági miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztos működésének – 4. §-ban foglaltakon túli – biztosításával kapcsolatos feladatokat a Magyar
Államkincstár látja el.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 8/2013. (V. 10.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1398/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a Pázmány Péter Katolikus Egyetem és a kairói Modern Educational Services együttműködésével létrehozandó Egyiptomi (Kairói) Egyetemet érintő állami szerepvállalásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem és a  kairói Modern Educational Services együttműködésével
létrehozandó Egyiptomi (Kairói) Egyetemet érintő állami szerepvállalással;
 2. az  1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
–  a  külgazdasági és külügyminiszter, valamint az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a  4 szemeszteren (egy képzési cikluson) keresztül történő képzések érdekében, 2017. évben – a  Külgazdasági
és Külügyminisztérium 2016. évi kötelezettségvállalással nem terhelt maradványa terhére – 44,1 millió forint,
2018.  évben a  további 44,1 millió forint biztosításáról a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem részére, a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 2. Normatív finanszírozás alcím 2. Nem
állami felsőoktatási intézmények támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2017. évi forrás biztosítására azonnal
a 2018. évi forrás biztosítására a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
236/2011. (XI. 15.) Korm. rendelete a Norvég Királyság és a Magyar Köztársaság között a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Norvég Királyság és a Magyar Köztársaság között a Norvég Finanszírozási
Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban:
megállapodás) kötelező hatályának elismerésére. 2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS A NORVÉG FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUS 2009–2014-ES IDŐSZAKÁNAK VÉGREHAJTÁSÁRÓL mely létrejött a MAGYAR KÖZTÁRSASÁG
a továbbiakban: „Kedvezményezett ország” és a NORVÉG KIRÁLYSÁG, a továbbiakban: „Norvégia”
a továbbiakban együttesen: „Felek” között A Felek, tekintettel arra, hogy a Norvég Királyság és az Európai Unió között létrejött, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
2009–2014-es időszakáról szóló Megállapodás létrehoz egy finanszírozási mechanizmust (a továbbiakban: Norvég
Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszaka), melynek keretében Norvégia hozzájárul a gazdasági és
társadalmi egyenlőtlenségek csökkentéséhez az Európai Gazdasági Térségben; tekintettel arra, hogy a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának célja, hogy erősítse a Norvégia
és a Kedvezményezett ország közötti kapcsolatokat a kölcsönös előnyök érdekében;
tekintettel arra, hogy a Norvégia és a Kedvezményezett ország közötti fokozott együttműködés hozzájárul a jó
kormányzáson, demokratikus intézményeken, jogbiztonságon, az emberi jogok tiszteletén és a fenntartható fejlődés
elvein alapuló stabil, békés és sikeres Európa biztosításához;
tekintettel arra, hogy a Felek egyetértenek abban, hogy létrehozzák az együttműködés kereteit a Norvég
Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának hatékony végrehajtása érdekében; megállapodtak a következőkben:
1. cikk Célkitűzések
1. A Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának átfogó célkitűzése, hogy hozzájáruljon a gazdasági
és társadalmi egyenlőtlenségek csökkentéséhez az Európai Gazdasági Térségben, és erősítse Norvégia és
a Kedvezményezett ország közötti kétoldalú kapcsolatokat a második bekezdésben felsorolt kiemelt területeken
nyújtott pénzügyi hozzájárulás segítségével. Ennek megfelelően, a jelen Együttműködési Megállapodást aláíró Felek
olyan programok kiválasztásra és támogatásra törekednek, amelyek hozzájárulnak e célok eléréséhez.
2. A pénzügyi hozzájárulás az alábbi kiemelt területeken bocsátható rendelkezésre:
(a) Szén-dioxid megkötése és tárolása; (b) Zöld ipari innováció;
(c) Kutatás és ösztöndíj; (d) Humán erőforrás- és társadalmi fejlődés;
(e) Bel- és igazságügy; (f) Méltányos munka és háromoldalú párbeszéd előmozdítása.
2. cikk Jogszabályi keretek
Jelen Együttműködési Megállapodás az alábbi dokumentumokkal összefüggésben értelmezendő, melyek jelen
Együttműködési Megállapodással együttesen képezik a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es
időszakának jogszabályi kereteit: (a) Norvég Királyság és az Európai Unió között létrejött, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es
időszakáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: a Megállapodás); (b) a Megállapodás 8.8. cikke értelmében Norvégia által kibocsátott Szabályzat a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
2009–2014-es időszakának végrehajtásáról (a továbbiakban: Szabályzat); (c) az egyes programok vonatkozásában megkötésre kerülő program megállapodások; és
(d) a Norvég Királyság Külügyminisztériuma által elfogadott iránymutatások a Szabályzattal összhangban.
3. cikk Pénzügyi keretek
1. A Megállapodás 2. cikkének értelmében a pénzügyi hozzájárulás teljes összege 800 millió euró, évenként 160 millió
eurós részletekben, a 2009. május 1. – 2014. április 30. közötti időszakban.
2. A Megállapodás 5. cikkének megfelelően, mindösszesen 83.200.000 euró bocsátható a Kedvezményezett ország
rendelkezésére az 1. bekezdésben meghatározott időszak során. 3. A Megállapodás 8.7 cikkének és a Szabályzat 1.8 cikkének megfelelően, Norvégia menedzsment költségei a fent
említett teljes összegből fedezendők. Ezzel kapcsolatosan további rendelkezések a Szabályzatban találhatók.
A Kedvezményezett ország által igénybe vehető juttatás nettó összege 76.960.000 euró.
4. cikk Feladatok és kötelezettségek
1. Norvégia a támogatást a Megállapodás 3. cikkében felsorolt kiemelt területeken, valamint a jelen Megállapodás
B mellékletében beazonosított programterületeken belüli jogosult programok részére bocsátja rendelkezésre,
melyeket a Kedvezményezett ország javasol, és a Norvég Királyság Külügyminisztériuma jóváhagy. Norvégia és
a Kedvezményezett ország egyeztethet a lehetséges egyedi programokról, mielőtt a hivatalos program javaslat
benyújtásra kerül a Norvég Királyság Külügyminisztériuma részére. 2. A Kedvezményezett ország biztosítja a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszaka keretében
támogatásban részesülő programok teljes társfinanszírozását a B mellékletben és a program megállapodásokban
foglaltaknak megfelelően. 3. A Norvég Királyság Külügyminisztériumának feladata a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es
időszakának irányítása és a pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló döntések meghozatala a Szabályzattal
összhangban. 4. A Norvég Királyság Külügyminisztériumát feladatai ellátásában a Finanszírozási Mechanizmus Iroda (a továbbiakban:
FMI) támogatja. Az FMI felelős a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakával kapcsolatos napi
szintű feladatok ellátásáért és egyben kapcsolattartóként működik. 5. cikk
Hatóságok kijelölése
A Kedvezményezett ország Nemzeti Kapcsolattartót jelöl ki, hogy nevében eljárjon. A Nemzeti Kapcsolattartó teljes
körű felelősséggel tartozik a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszaka célkitűzéseinek eléréséért,
valamint azért, hogy a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtása
a Kedvezményezett országban a Szabályzat előírásainak megfelelően történjen. A Szabályzat 4.2 cikkének értelmében
a Nemzeti Kapcsolattartó, az Igazoló Hatóság, az Ellenőrzési Hatóság és egy a szabálytalansági jelentések készítéséért
és benyújtásáért felelős nemzeti hatóság az A mellékletben kerülnek kijelölésre.
6. cikk Többéves Programozási Keret
1. A Szabályzat 2.1 cikkének értelmében, a Felek az alábbi pénzügyi és tartalmi elemeket magában foglaló végrehajtási
keretrendszerben állapodtak meg: (a) az elfogadott programterületek listája, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának
programterületenkénti pénzügyi hozzájárulása; (b) a programok, fő céljaik és eredményeik beazonosítása, amennyiben szükséges, illetve a célcsoportokkal, földrajzi
területekkel és egyéb vonatkozásokkal kapcsolatos különös rendelkezések megfogalmazása;
(c) program operátorok beazonosítása, amennyiben lehetséges; (d) a Norvégia és a Kedvezményezett ország közötti kétoldalú kapcsolatok erősítésére irányuló kezdeményezések,
beleértve azon programterületek beazonosítását, melyek keretében a Szabályzat 3.2. cikkében hivatkozottak
szerint donor partnerségi programok kerülnek kidolgozásra, a donor program partnerek kijelölése, ezen
programok részére nyújtott támogatás mértéke, és azon programok vagy program elemek meghatározása,
melyek kizárólag a donor partnerségi projektek támogatására irányulnak;
(e) különös esetekben, egyes programok keretében megvalósítandó kijelölt projektek beazonosítása;
(f) kis összegű támogatási alapok beazonosítása, amennyiben szükséges.
2. A végrehajtási keretrendszert a B melléklet tartalmazza.
7. cikk Éves ülések
A Szabályzat 2.3 cikkének értelmében a Norvég Királyság Külügyminisztériuma és a Nemzeti Kapcsolattartó
részvételével éves ülésekre kerül sor. Az éves ülés lehetőséget biztosít a Norvég Királyság Külügyminisztériuma és
a Nemzeti Kapcsolattartó számára, hogy megvizsgálják a megelőző jelentéstételi időszakban elért előrehaladást, és
megállapodjanak az esetlegesen szükséges intézkedésekről. 8. cikk Mellékletek módosítása
1. Az A melléklet felülvizsgálatára az éves ülések keretében kerülhet sor. Az A melléklet éves ülések keretében elfogadott
módosításához nem szükségszerű jelen Együttműködési Megállapodás hivatalos módosítása. Ezen módosításokat
a Norvég Királyság Külügyminisztériuma és a Nemzeti Kapcsolattartó közötti jegyzékváltással szükséges megerősíteni.
2. A B melléklet a Norvég Királyság Külügyminisztériuma és a Nemzeti Kapcsolattartó közötti jegyzékváltás útján
módosítható. 9. cikk Ellenőrzés és információhoz való hozzáférés
A Norvég Királyság Külügyminisztériuma, a Norvég Számvevőszék és képviselői jogosultak a programok és projektek
tervezésének, végrehajtásának, nyomon követésének, valamint a támogatások felhasználásának ellenőrzéséhez
szükségesnek ítélt bármilyen szakmai vagy pénzügyi jellegű látogatás, illetve felülvizsgálat lebonyolítására.
A Kedvezményezett ország köteles ehhez minden szükséges segítséget, információt és dokumentációt rendelkezésre
bocsátani. 10. cikk Szabályozó elvek
1. Jelen Együttműködési Megállapodás végrehajtását minden tekintetben a Szabályzat, valamint annak jövőbeni
módosításai szabályozzák. 2. A Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszak célkitűzéseinek elérése érdekében Norvégia és
a Kedvezményezett ország szorosan együttműködnek. A Felek egyetértenek abban, hogy a Norvég Finanszírozási
Mechanizmus 2009–2014-es időszakának minden végrehajtási szakasza során a legmagasabb fokú átláthatóságot,
elszámolhatóságot és költséghatékonyságot biztosítják, csakúgy mint a jó kormányzás, a fenntartható fejlődés,
a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség elveit.
3. A Kedvezményezett ország köteles kezdeményezően fellépni annak érdekében, hogy ezen elvek a Norvég
Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásában érintett minden szinten érvényesüljenek.
11. cikk Hatálybalépés
A Magyar Köztársaság alkotmányos kötelezettségeire tekintettel jelen Együttműködési Megállapodás az utolsó aláírás
napját követő harmincadik (30.) napon lép hatályba. Jelen Együttműködési Megállapodás két eredeti példányban, angol nyelven kerül aláírásra.
Kelt és aláírásra került Kelt és aláírásra került
Gödöllőn, 2011. október 12-én Gödöllőn, 2011. október 12-én
a Magyar Köztársaság részéről a Norvég Királyság részéről
A melléklet Nemzeti irányítási és ellenőrzési rendszer 1. Nemzeti Kapcsolattartó
A Nemzeti Kapcsolattartó szerepét a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (NFÜ) tölti be. Az NFÜ a Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium irányítása alatt működő központi költségvetési szerv. Az NFÜ felelős az Európai Uniós és egyéb nemzeti és nemzetközi támogatások hatékony felhasználásáért. Feladatai
közé tarozik a hosszú és középtávú fejlesztési tervek, operatív programok elkészítése, e támogatások felhasználásához
szükséges intézményi, pénzügyi és eljárási szabályok kialakítása. A Nemzeti Kapcsolattartó feladatainak ellátásáért a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Nemzetközi Együttműködési
Programok Irányító Hatósága (NEP IH) felelős. Az NFÜ elnöke a NEP IH főigazgatóját jelöli ki a Nemzeti Kapcsolattartó
vezetőjének. A Nemzeti Kapcsolattartó feladatait és kötelezettségeit a Szabályzat, különösen annak 4.3 cikke határozza meg.
2. Igazoló Hatóság
Az Igazoló Hatóság szerepét a Magyar Államkincstár (Kincstár) tölti be. A Kincstár jogszabály által létrehozott, önálló
jogi személyiséggel rendelkező központi költségvetési szerv. A Kincstár felelős a költségvetési törvény
végrehajtásának nyomon-követéséért és egyben pénzügyi felügyeletet is gyakorol.
Az Igazoló Hatóság vezetőjének szerepét a Kincstár elnöke tölti be. A Kincstáron belül, az uniós támogatási igazgató
irányítása alatt működő EU Támogatások Szabályosság Felülvizsgálati Főosztály és az EU Támogatások Pénzügyi és
Szabálytalanság-nyilvántartási Főosztály felelős az Igazoló Hatóság feladatainak ellátásért.
A Kincstár elnöke a nemzetgazdasági miniszternek tartozik beszámolási kötelezettséggel. A Kincstár és
a Nemzetgazdasági Minisztérium közötti kapcsolatot a kincstárért felelős helyettes államtitkár koordinálja, aki
a Nemzetgazdasági Minisztérium államháztartásért felelős államtitkára felé tartozik jelentési kötelezettséggel.
Az Igazoló Hatóság feladatait és kötelezettségeit a Szabályzat, különösen annak 4.5 cikke határozza meg.
3. Ellenőrzési Hatóság
Az Ellenőrzési Hatóság szerepét az Európai Uniós Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság (EUTAF) tölti be. Az EUTAF
jogszabály által létrehozott, önálló jogi személyiséggel rendelkező központi költségvetési szerv. Az EUTAF ellenőrzési
hatósági feladatokat lát el az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások kapcsán, valamint a Kormány által meghatározott további ellenőrzési feladatokat végez egyéb
Európai Uniós és nemzetközi támogatásokkal kapcsolatosan, ideértve az EGT és a Norvég Finanszírozási
Mechanizmusokat is. Az Ellenőrzési Hatóság feladatait a nemzetközi ellenőrzési standardokkal és a vonatkozó európai
jogszabályokkal összhangban látja el. Az Ellenőrzési Hatóság vezetőjének szerepét az EUTAF főigazgatója tölti be. AZ EUTAF főigazgatója
a nemzetgazdasági miniszternek tartozik beszámolási kötelezettséggel. Az EUTAF és a Nemzetgazdasági Minisztérium
közötti kapcsolatot a kincstárért felelős helyettes államtitkár koordinálja, aki a Nemzetgazdasági Minisztérium
államháztartásért felelős államtitkára felé tartozik jelentési kötelezettséggel. Az Ellenőrzési Hatóság feladatait és kötelezettségeit a Norvég Finanszírozási Mechanizmusok támogatásai kapcsán
a Szabályzat, különösen annak 4.6 cikke határozza meg.
Az Ellenőrzési Hatóság funkcionálisan független a Nemzeti Kapcsolattartótól és az Igazoló Hatóságtól, valamint
minden olyan intézménytől, amely a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának irányításában és
ellenőrzésében részt vesz. 4. A szabálytalansági jelentések készítéséért és benyújtásáért felelős nemzeti hatóság
A Nemzeti Kapcsolattartó felelős a szabálytalansági jelentések elkészítéséért és benyújtásáért.
A Nemzeti Kapcsolattartó feladatait és kötelezettségeit a szabálytalansági jelentések elkészítésével és benyújtásával
kapcsolatosan a Szabályzat, különösen annak 11.3 cikke határozza meg.
5. Monitoring Bizottság
A Monitoring Bizottságot jelen Együttműködési Megállapodás aláírását követő hat hónapon belül kell létrehozni.
A Monitoring Bizottság szerepét a Szabályzat, különösen annak 4.4 cikke határozza meg.
6. A Végrehajtó Ügynökség szerepe
A Nemzeti Kapcsolattartó a program operátor Szabályzat szerinti feladatait részben egy Végrehajtó Ügynökségre
ruházza át. Ezen átruházás a program megállapodásban kerül rögzítésre, és a program végrehajtási megállapodásban
részletes kifejtésre. A Végrehajtó Ügynökség a program végrehajtási megállapodás szerződő fele. A Végrehajtó
Ügynökség feladatköre nem érintheti a program operátornak a program megvalósításával kapcsolatos szakpolitikai,
stratégiai jellegű és/vagy a kétoldalú kapcsolatok előmozdítására irányuló felelősségét. Az egyes programok átlátható,
költséghatékony, és összehangolt irányítási és ellenőrzési rendszerének biztosítása érdekében, a Nemzeti
Kapcsolattartó törekszik arra, hogy a Végrehajtó Ügynökségre átruházott feladatok minden program esetében
megegyezzenek. A Végrehajtó Ügynökségnek az átruházott feladatok ellátásával kapcsolatosan felmerült költségeit
a Szabályzat 7.1 cikke szerinti program menedzsment költségek fedezik, a program megállapodással összhangban.
A Végrehajtó Ügynökség által teljesített feladatok és a költségek egyértelműen ahhoz a programhoz kell, hogy
hozzárendelhetők legyenek, melyhez kapcsolódóan felmerültek. A Nemzeti Kapcsolattartó a Végrehajtó Ügynökséget versenyeztetés útján választja ki. A kiválasztás eredményét
a Norvég Királyság Külügyminisztériumának jóvá kell hagynia. 7. Stratégiai jelentés és éves ülések
A Szabályzat 2.2 cikkének értelmében, a Nemzeti Kapcsolattartó évente stratégiai jelentést nyújt be a Norvég Királyság
Külügyminisztériuma részére a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának a Kedvezményezett
országban történő végrehajtásáról. A Felek törekednek arra, hogy az éves találkozókra minden év április hónapjában
kerüljön sor. 8. Organigram B melléklet Végrehajtási keretrendszer
A Szabályzat 2.1 cikke értelmében a Felek a jelen mellékletében felvázolt végrehajtási keretrendszerben állapodtak
meg. 1. A Végrehajtási keretrendszer pénzügyi jellemzői Magyarország Norvég
FM hozzájárulásProgramterület
Zöld ipari innováció € 21,216,000 Globális alap a méltányos munka és háromoldalú párbeszéd előmozdításáért € 832,000
Kétoldalú kutatási együttműködés € 24,128,000 Intézményfejlesztés és intézményközi együttműködés a magyar és norvég
közintézmények, helyi és regionális hatóságok között
€8,320,000 Népegészségügyi kezdeményezések € 16,640,000 További juttatások Technikai segítségnyújtás a Kedvezményezett ország részére (1.9 cikk) € 1,248,000
Előre nem látható fejlemények tartalék kerete (1.10.1 cikk) € 4,160,000
Kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja (3.5.1 cikk) € 416,000
Nettó juttatás Magyarország számára € 76,960,000 2. Különös rendelkezések
A Norvégia és Magyarország közti kétoldalú kapcsolatok erősítésének célja a hosszú távú együttműködések
kialakításának ösztönzése, a felsorolt programterületek közül különösen azok esetében, melyekbe donor program
partner kerül bevonásra, valamint egyéb eszközök által, mint például a projekt szintű partnerségek a támogatott
programterületek mindegyikében. A program javaslatok értékelése során az Európa Tanács emberi jogokkal és kormányzással kapcsolatos standardjait
figyelembe kell venni – így a Kínzást és az Embertelen vagy Megalázó Bánásmódot vagy Büntetést Megelőzni Hivatott
Európai Bizottság (CPT), a Korrupció Ellenes Országok Csoportja (GRECO), az Emberkereskedelem elleni szakértői
csoport (GRETA), az Európai Bizottság a Rasszizmus és Intolerancia Ellen (ECRI), stb. által nyomon követett
alapelveket – beleértve az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményt is.
3. A végrehajtási keretrendszer tartalmi jellemzői
A Kedvezményezett ország az alábbiakban meghatározott programokat dolgozza ki és hajtja végre a Norvég Királyság
Külügyminisztériumának jóváhagyása esetén. A. programterület: Zöld ipari innováció
Program: Zöld ipari innováció
Célkitűzés: Zöld vállalkozások versenyképességének növelése, ideértve a működő ipar
zöldítését, a zöld innovációt, és a zöld vállalati megoldások támogatását
Eredmények: Hulladéktermelődés csökkenése, valamint a levegőbe, vízbe, talajba jutó
szennyezőanyagok kibocsátásának mérséklése Környezetbarát technológiák növekvő mértékű használata
Zöld munkahelyek teremtése és zöld vállalati megoldások alkalmazása
Program támogatási összeg: € 21,216,000 Program operátor: Szent István Egyetem
Donor program partner: Innovation Norway B. programterület: Globális alap a méltányos munka és háromoldalú párbeszéd előmozdításáért
Program: Méltányos munka
Célkitűzés: Méltányos munka támogatása és a háromoldalú együttműködések erősítse
a munkáltatók szervezeti, a szakszervezetek és az állami hatóságok között, az
igazságos és fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés érdekében
Program támogatási összeg: € 832,000 Program operátor: Innovation Norway
C. programterület: Kétoldalú kutatási együttműködés
Program: Kétoldalú kutatási együttműködés
Célkitűzés: A kutatáson alapuló tudás-fejlesztés erősítése a Kedvezményezett országban
a Norvégia és a Kedvezményezett ország közti fokozott kutatási együttműködés
segítségével Program támogatási összeg: € 24,128,000 Program operátor: Nemzeti Innovációs Hivatal.
Donor program partner: Norvég Kutatási Tanács (RCN) Különös rendelkezések: A program fő célja a környezetvédelmi és egészségügyi tárgyú kutatások
támogatása. A társadalomtudományi kutatások szintén jogosultak támogatásra. A programon belül 1 millió eurót a nemek közti esélyegyenlőség témájában folyó
kutatásokra szükséges fordítani. D. programterület: Intézményfejlesztés és intézményközi együttműködés
a magyar és norvég közintézmények, helyi és regionális hatóságok között
Program: Intézményfejlesztés és intézményközi együttműködés a magyar és norvég
közintézmények, helyi és regionális hatóságok között Célkitűzés: Megerősített intézményi kapacitások és humánerőforrás fejlesztése
a Kedvezményezett ország közintézményeiben, helyi és regionális hatóságainál
a közösen meghatározásra kerülő kiemelt támogatási területeken, a hasonló
feladatokat ellátó norvég intézményekkel és hatóságokkal való együttműködés és
tudásátadás által. Program támogatási összeg: € 8,320,000 Program operátor: Nemzeti Kapcsolattartó
Különös rendelkezések: A program támogatási összeg legalább 30%-át a helyi és regionális hatóságok
intézményfejlesztésére kell fordítani. A program támogatási összeg minimum
10%-át a nemek közti esélyegyenlőség előmozdítására szükséges fordítani. Az egész
életen át tartó tanulás támogatásának meg kell jelenni a program céljai között.
A kijelölt projekt(ek)et a Norvég Királyság Külügyminisztériuma és a Nemzeti
Kapcsolattartó közösen fogadhatja el, és minden kijelölt projekt egy vagy több
norvég intézménnyel partnerségben valósul meg. E. programterület: Népegészségügyi kezdeményezések
Program: Népegészségügyi kezdeményezések
Célkitűzés: Javuló népegészségügyi állapot és csökkenő egészségügyi egyenlőtlenségek
Eredmények: Csökkenő egyenlőtlenségek a felhasználói csoportok között Az egészségügyi ellátások minőségének és hozzáférhetőségének javulása, beleértve
a reproduktív és preventív gyermek-egészségügyi szolgáltatásokat Helytelen életmód okozta betegségek megelőzése és visszaszorítása
Mentális egészségügyi szolgáltatások fejlesztése Program támogatási összeg: € 16,640,000
Program operátor: Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humánerőforrás Programok Irányító Hatósága
Donor program partner: Norvég Népegészségügyi Intézet Különös rendelkezések: A program a leghátrányosabb helyzetű csoportok, köztük a roma népesség
támogatását célozza. Az Együttműködési Bizottságba a szakterületen érintett államigazgatási
intézmények képviselői is bevonásra kerülnek.” 4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1960/2015. (XII. 23.) Korm. határozata az egyes kiemelt kormányzati intézkedésekről és aktuális döntésekről szóló tájékoztató tevékenység keretében felmerülő feladatokról.
A Kormány tájékoztató kiadványt küld az  állampolgároknak a  magyar családok mindennapi életét meghatározó aktuális
intézkedésekkel kapcsolatban, melynek végrehajtása érdekében
 1. felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  2.  pont szerinti feladatok ellátásához szükséges forrásokat
az  érintett minisztériumnál biztosítsa, valamint a  küldemények címzettek részére való megküldésével kapcsolatos
feladatok ellátásáról a Magyar Posta Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján gondoskodjon;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2016. március 31.
2. felhívja az igazságügyi minisztert a tájékoztató kiadványok előállításával kapcsolatos feladatok Magyar Közlöny Lapés Könyvkiadó Korlátolt Felelősségű Társaság (1085 Budapest, Somogyi Béla u. 6.) bevonásával történő ellátására.
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: 2016. március 31. 3. A kormányzati lakossági tájékoztató levelek küldésével kapcsolatos feladatokról szóló 1848/2014. (XII. 30.) 1. pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány a fentiek érdekében felhívja)
„1. a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  3.  pont szerinti feladatok ellátásához és a  kiküldött kiadványok
technikai feldolgozásával kapcsolatos feladatok ellátásához szükséges adatfeldolgozási tevékenységek – mint
az adatkezeléssel összefüggő technikai műveletek – ellátására adatfeldolgozási szerződést kössön a Közigazgatási
és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalával (a  továbbiakban: KEK KH) és a  Magyar Posta Zártkörűen
Működő Részvénytársasággal;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: folyamatos” Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök