text:
34/2012. (X. 17.) EMMI rendelete a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2012. felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 15. pontja alapján meghatározott feladatkörömben
eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. § (1) E rendelet hatálya – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről
szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
(a továbbiakban: minisztérium) költségvetési fejezetéhez (a továbbiakban: fejezet) tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatok (a továbbiakban: előirányzatok) 2012. évi felhasználására terjed ki.
(2) Az előirányzatoknak az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 109. § (5) bekezdés
a)–d) pontjában meghatározott felhasználási ismérveit az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó korábban megítélt
támogatások esetében a támogatás e rendelet alapján nyújtható támogatással együttesen sem haladhatja meg
a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek
nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló 800/2008/EK bizottsági rendeletben, a Szerződés 87. és
88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági
rendeletben, illetve az Európai Bizottság határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást, vagy
legmagasabb támogatási összeget. (4) A fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím
a) 23. Sporttevékenység támogatása alcím, b) 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím,
c) 30. Társadalmi, civil és non-profit szervezetek alcím, 26. Sport társadalmi, civil és non-profit szervezetek
jogcímcsoport előirányzatainak felhasználásáról külön jogszabály rendelkezik. 1. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában gazdálkodó szervezet az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil
szervezetek működéséről és támogatásról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Civil tv.) 2. § 6. pontja
szerinti civil szervezet, a közalapítvány, az államháztartás központi alrendszerébe tartozó központi költségvetési szerv,
a köztestület, a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek
jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény (a továbbiakban: Ehtv.) szerinti egyház, a belső egyházi jogi személy,
a gazdasági társaság, az európai részvénytársaság, az egyesülés, az európai gazdasági egyesülés, az európai területi
együttműködési csoportosulás, az állami vállalat, az egyéb állami gazdálkodó szerv, a szövetkezet, a lakásszövetkezet,
az európai szövetkezet, az egyes jogi személyek vállalata, a leányvállalat, a vízgazdálkodási társulat,
az erdőbirtokossági társulat, a végrehajtói iroda, a helyi önkormányzat, helyi önkormányzati költségvetési szerv,
a nemzetiségi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv, jogi személyiségű társulás, többcélú
kistérségi társulás, továbbá az egyéni vállalkozó, az egyéni cég, az országos sportági szakszövetség és a sportszövetség
(a továbbiakban együtt: sportszövetség), valamint jogszabály alapján jogi személynek minősülő egyéb szervezet.
II. FEJEZET AZ ELŐIRÁNYZATOK FELHASZNÁLÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 2. Az előirányzatok felhasználása
3. § (1) Az előirányzatokból támogatásként részben vagy egészben vissza nem térítendő, illetve visszatérítési
kötelezettséggel terhelt költségvetési támogatás egyaránt nyújtható. (2) A visszatérítési kötelezettséggel terhelt költségvetési támogatás a visszatérítési határidő lejárta előtt írásban
benyújtott, a kedvezményezett részletes indokolását tartalmazó kérelmére – a támogató döntése alapján – az Áht.
97. § (1) bekezdésének megfelelően minősíthető vissza nem térítendővé.
(3) A vissza nem térítendő céllal nyújtott költségvetési támogatások esetén bármely okból visszafizetésre kötelezett
kedvezményezettnek a visszafizetési határidő lejárta előtt írásban benyújtott, részletes indokolást tartalmazó
kérelmére részletfizetési kedvezmény adható, amelyről külön megállapodást kell kötni. A részletekben történő
visszafizetés időtartama a 3 millió forintot el nem érő költségvetési támogatások esetén a 6 hónapot, a 3 millió forint
összegű és az a feletti költségvetési támogatások esetében a 12 hónapot nem haladhatja meg.
(4) Visszafizetési kötelezettség előírása mellett vállalható kötelezettség – az előirányzatok céljának megfelelően –
az európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatással, vagy egyéb nemzetközi szerződés alapján megvalósuló
pályázatos vagy kiemelt projekteknek az európai uniós forrás lehívásáig felmerülő kiadásai megelőlegezése céljából.
A visszafizetési kötelezettséget az európai uniós, vagy egyéb nemzetközi szerződés alapján biztosított forrás
beérkezésének üteme szerint kell teljesíteni. A kedvezményezett az igénybe vett költségvetési támogatást akkor is
köteles visszatéríteni, ha azt az európai uniós forrásból, vagy az egyéb nemzetközi szerződés alapján részére nem
folyósítják. 3. Kötelezettségvállalás, ellenjegyzés 4. § (1) A kötelezettségvállalási jogkört a miniszter által az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 30. § szerinti belső szabályzatban kijelölt személy
(a továbbiakban: kötelezettségvállaló) a jogi és pénzügyi ellenjegyzés után írásban gyakorolja.
(2) A fejezet 20. cím 35. alcímen szereplő Hozzájárulás a lakossági energiaköltségekhez fejezeti kezelésű előirányzat
esetében – a lakossági vezetékes gázfogyasztás és távhőfelhasználás szociális támogatásáról szóló 289/2007. (X. 31.)
Korm. rendeletben foglaltak alapján – a Magyar Államkincstár Központ jár el kezelő szervként és gyakorolja az ezzel
összefüggő jogosítványokat. (3) A fejezet 20. cím 17. alcím
a) 1. jogcímcsoport „Gyermekvédelmi Lakás Alap”, b) 7. jogcímcsoport „GYES-en és GYED-en lévők hallgatói hitelének célzott támogatása”
előirányzat terhére nem adható ki támogatói okirat és nem köthető támogatási szerződés, ha az a következő évek
előirányzatai terhére jelent kötelezettségvállalást. 4. A támogatási szerződés megkötéséhez szükséges nyilatkozatok, dokumentumok
5. § (1) A kedvezményezettnek a támogatási szerződés megkötéséhez az Ávr. 72. § (2) és (3) bekezdésében
meghatározottakon túl a minisztériumhoz, közvetett felhasználás esetén a lebonyolító szervezethez (a továbbiakban
együtt: támogató) a következő dokumentumokat kell benyújtania: a) a gazdasági társaságnak nem minősülő gazdálkodó szervezet esetén hatályos létesítő okiratának – különösen
alapító okirat, alapszabály – egyszerű másolatát; b) az alábbi dokumentumok kiállító hatóság vagy közjegyző, illetve – egyedi támogatási igény esetén – a támogató
által hitelesített másolatát: ba) gazdálkodó szervezet esetén a létezését jogszabályban meghatározottak szerint igazoló okirat – különösen
cégkivonat, nyilvántartásba vételéről szóló igazolás, egyéni vállalkozói igazolvány;
bb) ahol a jogszabály előírja, a működési engedély;
c) a gazdálkodó szervezet képviselőjének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát, vagy ügyvéd által
ellenjegyzett aláírás-mintáját, vagy a számlavezető pénzintézet által vezetett aláírási kartonja másolatának
a számlavezető pénzforgalmi intézmény által hitelesített eredeti példányát;
d) a létezést igazoló okiratban meghatározott képviselőtől eltérő képviselet, valamint a (3) bekezdés e) pontjában
meghatározott szervezet és a (3) bekezdés f) pont szerinti nyilvántartásban nem szereplő belső egyházi jogi
személy esetén a gazdálkodó szervezet képviselőjének aláírási jogosultságát igazoló – közokiratnak vagy teljes
bizonyító erejű magánokiratnak minősülő – okiratot; e) határon túli magyar kedvezményezett esetén a magyarországi bankszámlával rendelkező szervezet befogadó
nyilatkozatát, amennyiben ezzel rendelkezik; f) felhalmozási célú támogatások esetében elektronikus dokumentumként szolgáltatott nem hiteles
tulajdonilap-másolatot, építési engedély-köteles beruházás támogatására benyújtott pályázat, kérelem esetén
a jogerős elvi építési engedélyt az ingatlan tulajdoni lapon bejegyzett tulajdonosától származó hozzájáruló
nyilatkozattal vagy a jogerős építési engedélyt; g) amennyiben jogszabály, a pályázati kiírás vagy a támogató azt a költségvetési támogatás biztosítása feltételeként
előírta, az Ávr. 72. § (3) bekezdés a) pont aa)–ac) alpontjában meghatározott módon igazolt rendelkezésére álló
saját forrást, valamint a várható kifizetések ütemezését is tartalmazó részletes költségtervet, vagy amennyiben
a költségvetési támogatás forrása a minisztérium költségvetési fejezetében eredeti előirányzatként megtervezett
költségvetési támogatás vagy előző évi, az Ávr. 151–153. §-a alapján jóváhagyott előirányzat maradványa, és
a kedvezményezett olyan gazdasági társaság, amely vonatkozásában a miniszter tulajdonosi jogokat nem, csak
szakmai felügyeletet gyakorol, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. üzleti tervet elfogadó határozatát, továbbá
az üzleti terv alapján elkészített költségtervet; h) amennyiben azt jogszabály előírja, a támogatott tevékenységhez szükséges jogerős hatósági engedélyeket;
i) a kedvezményezett nyilatkozatát az elszámolás alapjául szolgáló dokumentumok fellelhetőségéről, illetve
– a fellelhetőség megváltozása esetére – a változás-bejelentési kötelezettség elfogadásáról;
j) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy mely szervezetektől kért a pályázatában, illetve a kérelmében
megjelölt programhoz támogatást, valamint arról, hogy az elnyert támogatás összegéről nyolc napon belül
tájékoztatja a támogatót; k) beruházási támogatás esetén – támogatási szerződésben foglaltaknak megfelelően – a kedvezményezett
nyilatkozatát arról, hogy öt évig biztosítja a létesítmény támogatási szerződésben foglalt célú fenntartását,
üzemeltetését; l) tanfolyam, előadássorozat, felkészítő és oktatási jellegű rendezvény (a továbbiakban együtt: rendezvény)
megszervezésének támogatására benyújtott pályázat, kérelem esetén a rendezvény helyének és tematikájának,
az előadások (órák) számának, valamint az óradíjnak a bemutatását;
m) a doppingellenes tevékenységet végző kedvezményezett nyilatkozatát, illetve igazolását arról, hogy külön
jogszabályban foglalt doppingellenes feladatainak eleget tesz; n) a kedvezményezett sportszövetség nyilatkozatát, illetve igazolását arról, hogy a sportágában kötelező képesítési
követelmények előírására vonatkozó szabályzatalkotási kötelezettségének eleget tett; o) a sportcélú költségvetési támogatás kedvezményezettje nyilatkozatát arról, hogy az állami sportinformációs
rendszer részére történő adatszolgáltatási kötelezettségének a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően
eleget tesz; p) határon túli magyar kedvezményezett esetén a b) pontban meghatározott okirat magyar nyelvű fordítását;
q) arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a támogatott tevékenység megvalósítása során a költségvetésből nyújtott
támogatás és – ha előírásra került – a saját forrás terhére a százezer forint értékhatárt meghaladó értékű, áru
beszerzésére vagy szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződés az Ávr. 73. § (3) bekezdésében foglaltaknak
megfelelően kizárólag írásban kerül megkötésre; r) annak tudomásulvételére vonatkozó nyilatkozatát, hogy
ra) a támogatott tevékenység megvalósításáról szóló beszámolóban kizárólag olyan – a költségvetésből
nyújtott támogatás, és amennyiben az előírásra került, saját forrás terhére teljesített – költségek
tüntethetőek fel, amelyek jogosságáról és összegszerűségéről a kedvezményezett azok kifizetése előtt –
ellenszolgáltatás teljesítését követően esedékes kifizetés előtt ezen felül az ellenszolgáltatás teljesítéséről is
– előzetesen meggyőződött, valamint, rb) az ra) alpontban foglaltak megtartásáról az Ávr. 80. § (4) bekezdése alapján a beszámolás keretében
nyilatkozattételi kötelezettség terheli, amelynek hiányában a beszámoló nem fogadható el;
s) annak tudomásulvételére irányuló nyilatkozatát, hogy sa) a folyósításra kerülő költségvetési támogatásból a kedvezményezettet – az Áht. 52. § (4) bekezdése szerinti
normatív és egyéb hozzájárulás esetén akár a nem állami intézmény fenntartóját, akár az általa fenntartott
intézményt – terhelő, az Áht. 50. § (3) bekezdése szerinti köztartozás összegét a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) az Áht. 52. § (3) és (4) bekezdése alapján – az Ávr. 79. § (2) bekezdése szerinti,
a minisztérium által e § (15) bekezdése alapján adott nyilatkozatára figyelemmel – visszatartja és az állami
adóhatóság részére átutalja, sb) az sa) alpont szerinti visszatartás a kedvezményezettnek a költségvetési támogatás érdekében vállalt
kötelezettségeit – az Ávr. 79. § (4) bekezdése alapján – nem csökkenti, a visszatartott összeg a költségvetési
támogatással történő elszámolás során a g) pont szerinti költségterv alapján felmerült költségként
– a (17) bekezdésben foglalt kivétellel – el nem számolható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott dokumentumok benyújtásának határideje a támogatási szerződés megkötésének
napja. Az (1) bekezdés b), d)–g) pontja alapján benyújtott dokumentumok nem lehetnek a támogató által
meghatározott naptól, ennek hiányában az igényelt költségvetési támogatáshoz történő benyújtásuk napjától
számított harminc napnál régebbiek. (3) Ha a költségvetési támogatás kedvezményezettje
a) a fejezet irányítása alá tartozó költségvetési szerv,
b) az Ávr. 41. § (3) és (4) bekezdése alapján más fejezet vagy annak irányítása alá tartozó költségvetési szerv,
c) olyan gazdasági társaság, amelynek vonatkozásában a miniszter a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-vel kötött
szerződés alapján tulajdonosi jogokat gyakorol és a minisztérium a támogató,
d) olyan közalapítvány, alapítvány, amely tekintetében a miniszter alapítói jogokat gyakorol és a minisztérium
a támogató, e) helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, jogi személyiségű társulás, térségi fejlesztési tanács vagy
többcélú kistérségi társulás, f) az Ehtv. szerinti egyház, valamint az Ehtv.11. § (3) bekezdése szerint az egyházakkal való kapcsolattartás
koordinációjáért felelős miniszter által nyilvántartásba vett belső egyházi jogi személy, vagy
g) egyéni vállalkozó, aki egyéni vállalkozói igazolvánnyal nem rendelkezik,
az a)–d) pont vonatkozásában az (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott dokumentumokat, az e) pont
vonatkozásában az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott dokumentumokat, az f)–g) pontok vonatkozásában
az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentumot nem kell benyújtania.
(4) A (3) bekezdés f), és g) pontja esetében a kedvezményezett létezését a támogató a vonatkozó nyilvántartásokban
ellenőrzi. (5) Amennyiben a (3) bekezdés f) pontjában meghatározott kedvezményezett létezésével kapcsolatban kétség merül fel,
a támogató előírhatja a kedvezményezett részére létezésének az Ehtv. 11. § (3) bekezdése szerinti igazolását.
(6) Ha a (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó kedvezményezettről a Kincstár törvényben meghatározott közhiteles és
nyilvános nyilvántartást vezet, a kedvezményezettnek az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentumot
nem kell benyújtania. A kedvezményezett létezését a támogató ellenőrzi a nyilvántartásban.
(7) Ha a kedvezményezett a közoktatás információs rendszerébe bejelentkezett, OM azonosítóval nyilvántartott
intézmény vagy a felsőoktatás információs rendszerének intézménytörzsében nyilvántartott szervezet,
az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott dokumentumokat nem kell benyújtania. A kedvezményezett
létezését és egyéb nyilvántartott adatait a támogató ellenőrzi a fenti nyilvántartásokban.
(8) Ha a kedvezményezett a sportról szóló 2004. évi I. törvényben szereplő köztestület, amelynek létezését
a sportigazgatási szerv tartja nyilván, az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott dokumentumokat nem kell
benyújtania. (9) Határon túli magyar kedvezményezett esetén a) az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott okirat elfogadható abban az esetben is, ha az a (2) bekezdésben
meghatározott naptól számítva harminc napnál régebbi, de kilencven napnál nem régebbi;
b) a kedvezményezett írásbeli kérésére és indokolt esetben a támogató eltekinthet az (1) bekezdés a)–c) pontjában
meghatározott dokumentumok benyújtásától, ha a támogatási igény benyújtását megelőző egy év folyamán
a kedvezményezett már nyújtott be támogatási igényt a támogatóhoz, és nyilatkozik arról, hogy adataiban
a korábban benyújtott dokumentumokhoz képest változás nem történt;
c) a támogató az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentum helyett – amennyiben a kedvezményezett
nyilatkozik arról, hogy rajta kívül álló okból nem képes azt csatolni – elfogadhat a kedvezményezett létezését
megfelelően igazoló más dokumentumot is. (10) Ha a költségvetési támogatás kedvezményezettje a fejezet irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv, az Ávr.
72. § (2) bekezdés b) pontjában foglalt nyilatkozatokat nem kell benyújtania.
(11) Nem magyarországi székhelyű kedvezményezett esetén a támogató az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott
dokumentum helyett – amennyiben a kedvezményezett nyilatkozik arról, hogy rajta kívül álló okból nem képes azt
csatolni – elfogadhat a kedvezményezett képviselőjének aláírásképét megfelelően igazoló más, az erre hatáskörrel
rendelkező hatóság által kiállított dokumentumot is. (12) A (13) bekezdésben és az Ávr. 77. § (1) és (5) bekezdésében meghatározott kivételekkel a kedvezményezett az Ávr.-ben
meghatározott biztosítékként köteles – legkésőbb a részére megítélt költségvetési támogatás vagy a költségvetési
támogatás első részlete folyósításának a támogatási szerződésben meghatározott időpontját megelőző ötödik napon
– benyújtani a támogatóhoz valamennyi – jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető – fizetési
számlájára vonatkozóan, a támogató javára szóló, csak a támogató írásbeli hozzájárulásával visszavonható beszedési
megbízásra felhatalmazó nyilatkozatát pénzügyi fedezethiány miatt nem teljesíthető fizetési megbízás esetére
a követelés legalább harmincöt napra való sorba állítására vonatkozó rendelkezéssel együtt. Több bankszámla esetén
a kedvezményezettnek meg kell adnia a felhatalmazó nyilatkozatok érvényesítésének sorrendjét is. A biztosítékadási
kötelezettség elmulasztása esetén a költségvetési támogatás folyósítása annak pótlásáig felfüggesztésre kerül.
(13) Határon túli költségvetési támogatás esetén a visszafizetést szolgáló biztosítékok kikötésére a határon túli
költségvetési támogatás sajátos szabályairól szóló kormányrendeletet kell alkalmazni.
(14) Költségvetési támogatással megvásárolt, létrehozott vagy felújított ingatlan vagy jármű a működtetési kötelezettség
időtartama alatt csak a költségvetési támogatás nyújtójának előzetes jóváhagyásával és a foglalkoztatási,
a szolgáltatási, illetve az egyéb kötelezettségek átvállalásával, átruházásával idegeníthető el, adható bérbe vagy
terhelhető meg. (15) Az Ávr. 76. § (3) bekezdése alapján a támogató nem nyújthat költségvetési támogatást annak az igénylőnek,
pályázónak, amely az előző évben vagy években azonos vagy jogelőd fejezethez tartozó azonos vagy jogelőd fejezeti
kezelésű előirányzatból nyújtott költségvetési támogatásról a szakmai beszámolót vagy a pénzügyi elszámolást nem
nyújtotta be, vagy a támogató által ennek következtében vagy egyébként a beszámoló, elszámolás alapján a részére
előírt visszafizetési kötelezettséget a megállapított határidőben, illetve a részletfizetési megállapodásban
meghatározott határidőben nem teljesítette. (16) A minisztérium a Kincstár irányába – legkésőbb a támogatás kedvezményezett részére történő folyósítás
jogszabályban meghatározott határidejét megelőző 5. napig – kizárólag akkor tesz az Ávr. 79. § (2) bekezdésében
meghatározott tartalmú nyilatkozatot, ha a humánszolgáltatások után nem állami intézmény fenntartójának
biztosított normatív és egyéb hozzájárulás kedvezményezettje a folyósítás – több részletben történő folyósítás esetén
az egyes részletek folyósítása – időpontját magában foglaló hónapot megelőző hónap tizenötödik napjáig
a minisztérium részére megküldött megalapozott kérelmében bemutatja a) a költségvetési támogatás – köztartozással megegyező összegű – visszatartásának az átvállalt közfeladat
ellátására gyakorolt hatását, ennek részeként az érintett ellátottak számát, a közfeladat-ellátás
színvonalcsökkenése mértékét, az elmaradó szolgáltatásokat, valamint a várható hatás érvényesülésének
időtartamát; b) a költségvetési támogatás visszatartásának hiányában a köztartozás megfizetésének várható időpontját.
(17) Az (1) bekezdés s) pont sb) alpontjától eltérően az Áht. 52. § (3) bekezdése szerint visszatartott összeg a költségvetési
támogatás terhére akkor és olyan mértékben számolható el, ha és amennyiben a közfeladat ellátásának más módon
vagy más szervezeti keretben történő hatékonyabb biztosítása érdekében az Országgyűlés, a Kormány vagy
a miniszter hatáskörében hozott intézkedés végrehajtása azt kifejezetten szükségessé teszi.
5. A költségvetési támogatás folyósítása 6. § (1) A költségvetési támogatás folyósítása a (2) és (4) bekezdésben foglalt kivételekkel csak a Kincstár által visszaigazolt
kötelezettségvállalásra történhet, a kötelezettségvállalás dokumentumában foglalt összeg erejéig és ütemezéssel,
amennyiben a szükséges fedezet az előirányzat-finanszírozási tervnek megfelelően rendelkezésre áll.
(2) A nem állami fenntartású felsőoktatási intézmények részére nyújtott normatív költségvetési támogatások esetében
a tárgyévre vonatkozó kötelezettségvállalásról szóló dokumentumok kiadásáig – de legkésőbb 2012. április 30-áig –
az utolsó ismert feladatmutató és a hatályos normatíva mértékének figyelembevételével havi időarányos
költségvetési támogatás folyósítható. A kötelezettségvállalások alapján szükségessé váló esetleges korrekciókra az év
hátralévő hónapjaiban időarányosan kerül sor. (3) A Kvtv. 38. § (1) bekezdése szerinti humánszolgáltatók részére a Kvtv. 3., 5. és 8. mellékletében szereplő normatív és
központosított költségvetési támogatások a tárgyévi feladatmutatókkal kapcsolatos adatszolgáltatást megelőzően
a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról szóló 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet és az Ávr. 79. §
(2) bekezdése, valamint az 5. § (16) bekezdés előírásait figyelembe véve folyósíthatók.
(4) A szociális és gyermekjóléti-, gyermekvédelmi normatív állami támogatások az egyházi és nem állami fenntartású
szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók normatív állami támogatásáról szóló 213/2009. (IX. 29.)
Korm. rendelet és az Ávr. 79. § (2) bekezdése, továbbá az 5. § (16) bekezdés előírásait figyelembe véve folyósíthatók.
7. § (1) A költségvetési támogatás folyósítása előfinanszírozás keretében abban az esetben történhet egy összegben,
a) ha a támogatási szerződés megkötésének napja és a költségvetési támogatás felhasználására rendelkezésre álló
véghatáridő közötti időtartam nem haladja meg a 3 hónapot, és a költségvetési támogatás mértéke nem haladja
meg a 3 millió forintot, b) ha a támogatandó feladat jellege vagy megvalósításának sürgőssége ezt kifejezetten szükségessé teszi, vagy
c) pályázati úton nyújtott költségvetési támogatás esetén, ha a 16. § (2) bekezdése szerinti pályázati terv, ennek
hiányában a miniszter egyedi engedélye azt kifejezetten előírja, vagy
d) ha annak nyújtása a Nemzeti Együttműködési Alap terhére történik.
(2) Amennyiben a költségvetési támogatás nem folyósítható az (1) bekezdésben foglaltak szerint egy összegben,
a költségvetési támogatás ütemezetten, a kiadásoknak az 5. § (1) bekezdés g) pontja szerint benyújtott költségterv
alapján megállapítható felmerülésével arányosan, valamint az Ávr. 78. § (1) bekezdésében foglaltak megfelelő
mérlegelése alapján időarányosan, vagy utófinanszírozás keretében egy összegben folyósítható.
(3) Határon túli magyar kedvezményezett esetén – amennyiben a kedvezményezett magyarországi bankszámlával vagy
magyarországi bankszámlával rendelkező szervezet befogadó nyilatkozatával rendelkezik, vagy nem tartozik
a (4) bekezdés hatálya alá – a költségvetési támogatás folyósítása az (1) és (2) bekezdésben meghatározottak szerint
történik. (4) Amennyiben a határon túli magyar kedvezményezett magyarországi bankszámlával vagy magyarországi
bankszámlával rendelkező szervezet befogadó nyilatkozatával nem rendelkezik, és a támogató az 5. § (12) bekezdése
szerint eltekint az Ávr. 77. §-a szerinti biztosítékadási kötelezettségtől, és annak folyósítása előfinanszírozás keretében
a (2) bekezdés értelmében ütemezetten történik, az egyes ütemek között a már folyósított költségvetési
támogatásrész felhasználásáról történő pénzügyi részelszámolás kötelező, és annak elfogadása a további
költségvetési támogatásrész folyósításának feltétele. (5) Az (1)–(4) bekezdésben foglalt szabályoktól a támogató rendkívül indokolt esetben, így különösen nemzetközi
szervezetben való tagsági viszonyból eredő, vagy jogerős, illetve fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható bírósági,
hatósági döntéssel kapcsolatos fizetési kötelezettségek teljesítése esetén eltérhet.
6. A támogatási szerződés módosítása, beszámoltatás, ellenőrzés 8. § (1) A támogatási szerződés módosítását bármelyik fél – a költségvetési támogatás célja, összege, az azt alátámasztó
költségterv, továbbá a költségvetési támogatás felhasználásának kezdő időpontja és véghatárideje tekintetében –
az eredeti vagy a korábban módosított támogatási szerződésben a költségvetési támogatás felhasználására
meghatározott véghatáridő leteltéig írásban kezdeményezheti. A költségvetési támogatás felhasználásáról történő
beszámolás határidejének módosítása szintén írásban kezdeményezhető az eredeti vagy a korábban módosított
támogatási szerződésben meghatározott beszámolási határidő leteltéig. A fentiek szerinti kezdeményezéseknek
tartalmazniuk kell azok indokait is. (2) Ha a támogatási szerződés megkötését követően eltérő finanszírozást megalapozó indok merül fel, a szerződést
módosítani kell. (3) A támogatási szerződésben meghatározott módon – a kedvezményezett írásbeli indokolási kötelezettsége mellett –
a költségtervben rögzített összegek – a bérköltség és egyéb személyi jellegű kifizetések, a munkaadókat terhelő
járulékok, a dologi kiadások, a beruházás és a felújítás rovatok (a továbbiakban együtt: a költségterv rovatai) szintjén –
a költségvetési támogatás és amennyiben az előírásra került, a saját forrás főösszegén belül eltérhetnek.
(4) Költségvetési támogatás terhére történő felhasználás esetében a (3) bekezdés szerinti, a szerződésben meghatározott
mértéket, de a költségterv rovatai szintjén pozitív irányban külön-külön legalább tíz százalékot meghaladó eltérés
elfogadására csak szerződésmódosítás keretében kerülhet sor az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
9. § (1) A támogatott tevékenység három hónapon belüli megvalósítása, továbbá az egymillió forintot meg nem haladó
összegű költségvetési támogatás esetén a záró szakmai beszámoló és a pénzügyi elszámolás (a továbbiakban együtt:
beszámoló) benyújtására előírt határidőt a költségvetési támogatás felhasználásának véghatáridejét követő harminc,
más esetben hatvan napon belüli időpontra kell meghatározni.
(2) A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell
elkészíteni. A pénzügyi elszámolás számlaösszesítőből és a költségvetési támogatás, valamint – amennyiben előírásra
került – a saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatoknak, kifizetést igazoló bizonylatoknak, valamint
a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumoknak
a kedvezményezett hivatalos képviselője által hitelesített másolatából áll. A költségek felmerülését igazoló, eredeti
számviteli bizonylatokat a kedvezményezett köteles záradékkal ellátni, amelyben jeleznie kell, hogy a számviteli
bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére.
(3) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a támogató a szerződésben rögzített módon eltekinthet a százezer forint
értékhatárt meg nem haladó számviteli bizonylatok, kifizetést igazoló bizonylatok és dokumentumok becsatolásától,
amennyiben a számlaösszesítőn feltüntetett adatok valódiságát, az eredeti bizonylatokkal való egyezőségét és
az eredeti bizonylatok (2) bekezdésben előírt záradékolásának megtörténtét könyvvizsgáló igazolja.
(4) A beszámolót a támogató a kézhezvételt követő hatvan napon belül megvizsgálja, és dönt annak elfogadásáról vagy
elutasításáról. A támogató döntéséről, továbbá az esetleges visszafizetési kötelezettségről a döntést követő öt napon
belül írásban értesíti a kedvezményezettet. A támogató a beszámoló elbírálására vonatkozó határidőt annak lejárta
előtt, indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb húsz nappal meghosszabbíthatja hiánypótlás, kiegészítés kérés
esetén. (5) Amennyiben a beszámolónak nem része Ávr. 80. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozat, a beszámoló nem fogadható el.
10. § (1) A költségvetési támogatás felhasználását a minisztérium, valamint a külön jogszabályokban, a pályázati kiírásban,
továbbá a támogatási szerződésben meghatározott szervek ellenőrizhetik. (2) A normatív, továbbá a fejezet 20. cím 19/4 jogcímcsoport terhére, valamint a 35., 39., 46., 47. alcímről nyújtott
költségvetési támogatások kivételével a megkötött támogatások számának minimum 3%-át érintően, de minden
100 millió forint feletti kötelezettségvállalás esetében a támogató – a felhasználási időszakban vagy az elszámolás
benyújtását követően, de legkésőbb az elszámolás elfogadását követő hat hónapon belül – helyszíni ellenőrzéssel is
tájékozódik a költségvetési támogatás felhasználásáról. (3) A támogató a beszámoltatás során köteles ellenőrizni, hogy a költségvetési támogatás felhasználása során
a kedvezményezett a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény előírásait betartotta-e. Az ennek
megállapításához szükséges dokumentumokat a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás befejezését követően
köteles a támogató részére benyújtani. A kedvezményezett számára e kötelezettséget a benyújtandó dokumentumok
körének és a benyújtás határidejének meghatározásával a támogatási szerződésben kell előírni.
7. Alapítványok, egyesületek költségvetési támogatása 11. § (1) A Civil tv. 2. § 8. pontja szerinti költségvetési támogatás esetén a támogatási szerződésben el kell különíteni
a közfeladat államháztartáson kívüli szervezet által történő ellátását finanszírozó, valamint az e feladat ellátásához
közvetlenül kapcsolódó, arányos működési költségeket finanszírozó támogatásrészt. (2) Az 1. mellékletben felsorolt előirányzatok mentesülnek az Civil tv. 75. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alól.
(3) E rendeletet a Nemzeti Együttműködési Alap terhére történő kifizetésekkel összefüggésben a külön jogszabályban
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. 8. Nonprofit és egyéb gazdasági társaságoknak nyújtott költségvetési támogatások
12. § (1) Azon nonprofit gazdasági társaságok esetében, amelyek vonatkozásában a tulajdonosi jogokat a miniszter gyakorolja,
a minisztérium által – nem pályázat útján – támogatott közhasznú feladatokat közhasznú keretszerződésben kell
rögzíteni, amelyben meg kell határozni a közhasznú keretszerződés időbeli hatályát. A közhasznú keretszerződés
alapján megkötött támogatási szerződésben minden esetben hivatkozni kell a közhasznú keretszerződésre és
az abban meghatározott, a támogatási szerződéssel biztosított közhasznú feladatra.
(2) Azon nonprofit gazdasági társaságok részére, amelyek felett a tulajdonosi jogokat nem a miniszter gyakorolja, csak
az alapító okiratban, társasági szerződésben meghatározott közhasznú feladatokhoz nyújtható költségvetési
támogatás. A támogatási szerződésben minden esetben hivatkozni kell a támogatási szerződéssel biztosított
közhasznú feladatra. (3) A nonprofit gazdasági társaságok részére közhasznú keretszerződésük alapján a szerződésben foglalt feltételekkel,
valamint az olyan egyéb gazdasági társaságok részére, amelyek vonatkozásában a tulajdonosi jogokat a miniszter
gyakorolja, a velük kötött keret-megállapodás alapján az abban foglalt feltételekkel az év elejei indulással járó
pénzügyi nehézségek áthidalása érdekében – kérelemre – áthidaló költségvetési támogatás adható. Az áthidaló
költségvetési támogatás legfeljebb három hónapra nyújtható, a tárgyévet megelőző évben nyújtott költségvetési
támogatás egy hónapra eső összegének figyelembevételével. Az áthidaló költségvetési támogatás a tárgyévi
közhasznú támogatás részét képezi. III. FEJEZET A PÁLYÁZATI ÚTON NYÚJTOTT KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
13. § (1) Az előirányzatokból pályázati úton nyújtott költségvetési támogatások tekintetében a II. Fejezet rendelkezéseit
az e fejezetben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A minisztérium tárgyévi pályáztatási tevékenysége éves ágazati pályázati tervek alapján működik. A pályázati terveket,
illetve azok módosítását az ágazati államtitkárok hagyják jóvá. Az ágazati pályázati terveket, illetve azok módosítását
a minisztérium honlapján közzé kell tenni. A pályázati tervek jóváhagyásáig pályázatot kiírni a miniszter egyedi
engedélye alapján lehet. 14. § (1) Ha az éves ágazati pályázati tervekben szereplő pályázatok lebonyolítása lebonyolító szervezet bevonásával történik,
a miniszter által, a lebonyolító szervezettel kötött együttműködési megállapodásnak (a továbbiakban:
együttműködési megállapodás) az Ávr. 75. § (1) bekezdésében meghatározottakon túl tartalmaznia kell:
a) az éves ágazati pályázati terv adott pályázatra vonatkozó rendelkezéseit;
b) a cél megvalósításához rendelt pénzügyi források összegéről és rendelkezésre állásáról szóló nyilatkozatot,
továbbá a minisztérium Kincstárnál vezetett lebonyolítási számlájára vonatkozó rendelkezéseket;
c) a pályázati folyamat ütemezését, a lebonyolító szervezet feladatainak részletezését, valamint amennyiben
a (2) bekezdésben meghatározott jogkörök bármelyikének gyakorlása a lebonyolító szervezet részére átadásra
kerül, e jogkör gyakorlásának részleteit (különösen a lebonyolító szervezet által alkalmazandó iratmintákat,
vezetendő nyilvántartásokat, az adatszolgáltatások tartalmát, szerkezetét és rendjét);
d) a lebonyolítói feladatokhoz kapcsolódóan felmerülő költségek – módosított teljesítés szemléletű könyvvezetés
alkalmazása esetén kiadás – körében da) a nem központi költségvetési szervként működő lebonyolító szervezet esetén a lebonyolító szervezet által
elszámolható költségek körét, valamint annak mértékét és rendelkezésre bocsátásának módját, továbbá
az azzal történő elszámolási kötelezettség előírását, db) központi költségvetési szervként működő lebonyolító szervezet esetén a lebonyolítói feladat ellátásához
kapcsolódó kiadás fedezetének a szervezet költségvetésében eredeti előirányzatként megtervezett
összegét és a lebonyolítás során történt felhasználásának bemutatását célzó tájékoztatási kötelezettség
előírását, dc) a db) alpont szerinti előirányzat hiányában – a Kormánynak az Áht. 33. § (1) bekezdése szerinti egyedi
határozata alapján, illetve a minisztérium irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv lebonyolító
szervezet esetében az Áht. 33. § (4) bekezdése szerinti előzetes engedély szerint – átcsoportosított
előirányzat összegét, az azzal történő elszámolási kötelezettség előírását, valamint az elszámolható
kiadások körét; e) szükség szerint a kedvezményezett által elszámolható költségek körét és mértékét;
f) a 16. § (1) bekezdésében meghatározott értékelő bizottság tevékenységével kapcsolatos, a lebonyolító szervezet
feladatait érintő rendelkezéseket; g) a támogatási szerződésekkel kapcsolatos módosítási kérelmek bírálatának menetét;
h) a pályázati monitoring, értékelés szakmai és pénzügyi eljárásrendjét, ideértve mind a lebonyolító szervezet, mind
a kedvezményezettek vonatkozásában a szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás tartalmának, teljesítésének
és elfogadásának a rendjét, valamint a mintavételes, tételes vagy kockázatelemzésen alapuló, dokumentált
szakmai helyszíni ellenőrzés rendszeres végzését. (2) A miniszter a (1) bekezdésben meghatározott együttműködési megállapodásban a lebonyolítás céljából
rendelkezésre bocsátott összeg erejéig a) a kötelezettségvállalás Áht. 36. §-ában és az Ávr. 52. §-ában meghatározottak szerinti jogköre, vagy
b) az utalványozás Áht. 38. §-ában és az Ávr. 59. §-ában foglaltak szerinti jogköre, vagy
c) az a) ás b) pontban foglalt jogkörök mindegyikének
gyakorlását a lebonyolító szervezet számára átadhatja. (3) A (2) bekezdés a) vagy c) pontja szerinti jogkör gyakorlása során több év vagy a következő év kiadásai előirányzatait
terhelő kötelezettség kizárólag a miniszter egyedi, előzetes jóváhagyásával vállalható.
(4) A lebonyolító szervezet az együttműködési megállapodásban külön nyilatkozik annak tudomásulvételéről, hogy
a) a (3) bekezdésben foglaltak megsértésével vállalt kötelezettség teljes összegére, valamint
b) a lebonyolító szervezet által a (2) bekezdés a) vagy c) pontja alapján vállalt kötelezettségnek az együttműködési
megállapodásban meghatározott, a lebonyolítás céljából rendelkezésre bocsátott összeget meghaladó részére
történő fedezet biztosítása érdekében a minisztérium a lebonyolító szervezettel szemben a jogosulatlanul
igénybe vett költségvetési támogatás visszakövetelésére vonatkozó szabályok szerint jár el.
(5) Amennyiben a lebonyolító szervezet más fejezet irányítása alá tartozó költségvetési szerv, az együttműködési
megállapodást a lebonyolító szervezet irányító szerve is aláírja. Ebben az esetben az irányító szerv arra vállal
kötelezettséget, hogy a (4) bekezdés szerinti jogosulatlan kötelezettségvállalás összegének megfelelő előirányzatot
a minisztérium jelzése alapján az irányítása alatt álló lebonyolító szervezettől elvonja, támogatási előirányzat
hiányában a lebonyolító szervezet bevételei terhére a minisztérium javára történő fizetési kötelezettség teljesítéséről
intézkedik. (6) Amennyiben a nyertes pályázókkal a lebonyolító szervezet írja alá a támogatási szerződést, és folyósítja részükre
a költségvetési támogatást, megfelelően köteles alkalmazni az e rendeletben foglaltakat.
(7) A lebonyolító szervezet az 1. mellékletben történő megjelölése a lebonyolító szervezet igénybevételének lehetőségét
rögzíti, ugyanakkor nem jelenti a megjelölt lebonyolító szervezet személyének kizárólagosságát.
15. § (1) A pályázati kiírást a támogató internetes honlapján, valamint határon túli magyar pályázóknak szóló pályázat esetén
szükség szerint a pályázattal érintett országok egy napi- vagy hetilapjában teszi közzé.
(2) A pályázó az 5. §-ban, valamint az Ávr. 72. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott dokumentumokat a pályázat
benyújtásával egyidejűleg nyújtja be. 16. § (1) A pályázatokat a miniszter vagy a lebonyolító szervezet által kijelölt értékelő bizottság (a továbbiakban: bizottság)
véleményezi. A bizottság eljárási rendjét a kijelölő határozza meg.
(2) A bizottság a pályázat elbírálásához szükséges javaslatát a pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő
harminc napon belül készíti el, majd azt a pályázat kiírója öt napon belül az ágazati pályázati tervben meghatározott
döntéshozó elé terjeszti. Az elbíráláshoz szükséges javaslat elkészítésére előírt határidőtől a pályázat kiírója – indokolt
esetben és a pályázati kiírásban rögzített módon – eltérhet.
(3) A bizottság véleményét a tagok részvételével megtartott ülésen alakítja ki.
(4) A bizottság javaslatát minden esetben emlékeztetőben kell rögzíteni. Ha a pályázat jellege ezt lehetővé teszi,
az emlékeztetőben az adott pályázaton forráshiány miatt nem támogatott, de szakmailag megfelelő, költségvetési
támogatásra érdemesnek ítélt pályázatok sorrendjét is meg kell határozni.
17. § (1) A pályázatok alapján nyújtandó költségvetési támogatásokról a döntéshozó a bizottság javaslatának benyújtásától
számított harminc napon belül dönt. E határidőtől a támogató – indokolt esetben és a pályázati kiírásban rögzített
módon – eltérhet. (2) Az Ávr. 71. § (1) bekezdésében meghatározott határidő a Civil tv. 53. § (5) bekezdésére tekintettel húsz nappal
meghosszabbodik. IV. FEJEZET AZ EGYEDI DÖNTÉSSEL BIZTOSÍTOTT KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOK ODAÍTÉLÉSÉNEK ELJÁRÁSRENDJE
18. § A nem pályázati úton biztosított költségvetési támogatás tekintetében a II. Fejezet rendelkezéseit az e fejezetben
foglaltak figyelembevételével kell alkalmazni. 19. § (1) A kedvezményezett a 18. §-ban meghatározott támogatást írásban igényli (a továbbiakban: egyedi támogatási igény)
a minisztertől. (2) Az egyedi támogatási igénynek tartalmaznia kell a költségvetési támogatásból megvalósítani tervezett
tevékenységek, feladatok, beszerzések részletes ismertetését, azok tervezett szakmai hatásait, összefüggéseit.
(3) Önmagában a (2) bekezdésnek megfelelő egyedi támogatási igény benyújtása nem kötelezi a minisztert
a költségvetési támogatás odaítélésére, vagy a költségvetési támogatásnak az igényben meghatározott összegben és
feltétellel történő biztosítására. (4) A támogatási döntés meghozatalában a miniszternek mérlegelési joga van, amely során vizsgálja a költségvetési
támogatás forrásául szolgáló előirányzat által finanszírozott közfeladat – igénylő által történő – ellátásának szervezeti
célszerűségét, valamint a kérelemnek a közfeladat ellátását szolgáló megfelelését.
(5) Amennyiben az egyedi támogatási igény nem tartalmazza a (2) bekezdésben meghatározottakat, a miniszter annak
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül legalább öt, de legfeljebb tíz napos határidő kitűzésével írásban felhívja
az igénylőt a hiány pótlására. Amennyiben az igénylő a hiányt határidőben nem vagy nem megfelelően pótolja,
a miniszter az egyedi támogatási igényt elutasítja, és erről az igénylőt írásban értesíti, megjelölve az elutasítás indokát.
(6) A miniszter az egyedi támogatási igényről az igény kézhezvételétől számított harminc napon belül dönt és döntéséről
öt napon belül írásban értesíti az igénylőt. E határidőbe nem számít be az (5) bekezdésben meghatározott
hiánypótlásra irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő. Az elbírálás határidejét annak lejárta előtt,
a miniszter indokolt esetben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja, és erről az igénylőt írásban értesíti.
(7) Amennyiben az igénylő a benyújtott egyedi támogatási igényben kifejezetten ellenkezően nem nyilatkozik,
az igénylőnek az Ávr. 72. § (2) bekezdés c) pontja szerinti nyilatkozatot az egyedi támogatási igény benyújtásával
a részéről megtettnek, a minisztérium részéről pedig elfogadottnak kell tekinteni.
(8) Az igénylő a (7) bekezdés szerint megtett nyilatkozatát – az Ávr. 76. § (1) bekezdés f) pontja, 78. § (10) bekezdése és
82. § c) pontja szerinti következmények érvényesítése mellett – írásban visszavonhatja.
V. FEJEZET HATÁRON TÚLI MAGYAR KEDVEZMÉNYEZETTEK OKTATÁSI CÉLÚ KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSA
20. § A határon túli magyar kedvezményezett részére – a mindenkor hatályos költségvetési törvényben szereplő, a határon
túli magyarok költségvetési támogatására meghatározott előirányzatok, célelőirányzatok és pénzügyi alapok terhére
– oktatási célú költségvetési támogatás nyújtható. A költségvetési támogatás célja a határon túli magyarok szellemi
fejlődésének anyagi támogatása, így különösen: a határon túli magyar köz- és felsőoktatás fejlesztése, a külhoni
magyarok szülőföldi, illetve magyarországi tanulmányainak támogatása, és a határon túli magyar szervezetekkel való
sokoldalú kapcsolattartás, valamint e tevékenységben hatékonyan részt vevő szervezetek támogatása.
VI. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 21. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
22. § Hatályát veszti a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok
2011. évi felhasználásának szabályairól szóló 54/2011. (IX. 1.) NEFMI rendelet.
23. § A XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2013. évi
felhasználásának szabályairól szóló EMMI rendelet hatálybalépéséig, 2012. december 31-ét követően – ide értve
az Országgyűlés által a 2013. évre megállapított előirányzatokat – is e rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni
az időközben bekövetkező esetleges jogszabályi változások figyelembevételével. Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1267/2015. (IV. 30.) Korm. határozata az Alföldi Tej Értékesítő és Beszerző Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza a külgazdasági és külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a Magyarország
Kormánya és az  Alföldi Tej Értékesítő és Beszerző Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 8000 Székesfehérvár,
Seregélyesi út 127., cégjegyzékszáma: 07-09-015671) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást
a Kormány nevében aláírja.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2013. (X. 14.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Sz. Sz. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság a
„Kerüljenek be a társasági nyereségadóból igényelhető támogatott sportágak (TAO pályázat) közé a Vizes Világbajnokság
további sportszámai is (úszás, hosszútávúszás, műugrás, szinkronúszás)!”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. szeptember 18-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási
Bizottsághoz az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés nem arra irányul, amelyet az  Nsztv. 1.  §
(1)  bekezdése a  népi kezdeményezés céljaként meghatároz – nevezetesen, hogy az  Országgyűlés az  adott
kérdést tűzze napirendjére és tárgyalja meg – hanem a  megfogalmazásból eredően azt a  látszatot kelti, hogy
a  választópolgárok aláírásukkal népszavazást kezdeményeznek. A  kérdés megfogalmazása azt sugallja, hogy
a  választópolgárok fogják a  kérdést az  Országgyűlésre kötelező módon eldönteni. A  kérdés megfogalmazásából
nem következik, hogy ebben az  esetben az  Országgyűlés által tárgyalandó kérdésről van szó, a  választópolgárok
számára nem derül ki egyértelműen, hogy miről is döntenek. A  népi kezdeményezésre feltett kérdés ezáltal
alkalmas arra, hogy a választópolgárokat félrevezesse. Az Nsztv. 17. §-a szerint a népi kezdeményezésnek pontosan
és egyértelműen tartalmaznia kell a  megtárgyalásra javasolt kérdést. A  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja,
hogy a  választópolgárok számára megtévesztő kérdés az  Nsztv. 17.  §-ába ütközik, ugyanis a  konkrét jogalkotásra
és nem napirendre tűzésre irányuló népi kezdeményezés nem egyeztethető össze az  Nsztv. 17.  §-ával, mivel
az  ilyen tartalmú kezdeményezés megfogalmazása a  választópolgár számára azt a  téves látszatot kelti, mintha
az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem
egyértelmű ugyanis a  zárójelben szereplő „TAO pályázat” értelemzavaró, nem világos annak pontos tartalma és
az sem, hogy milyen kapcsolatban van a kezdeményezésben szereplő sporteseménnyel.
Fentiek tekintettel a Nemzeti Választási Bizottság – az Nsztv. 18. § b) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az Nsztv. 1. § (1) bekezdésén, a 2. §-án, a 17. §-án, a 18. § b) pontján, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a  továbbiakban: régi Ve.) 131/A.  § b)  pontján, és a  131.  §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. október 8. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
1949/2013. (XII. 17.) Korm. határozata.  az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) ösztöndíjas programjának 2013/2014. tanév I. fél megvalósítása érdekében a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról A Kormány az államháztartásról szóló 2011. CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, a 203/2007. (VII. 31.) Korm. rendelettel kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) között a FAO Európai és Közép-Ázsiai Regionális Hivatala, a FAO Közép- és Kelet-Európai Alregionális Hivatala, valamint a Közös Szolgáltató Központ felállításáról szóló megállapodásban meghatározott FAO ösztöndíjas program 2013/2014. tanév I. fél megvalósítása érdekében 67,6 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2013. központi költségvetéséről szóló 2012. CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 1. Vidékfejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 5. Egyetemek, főiskolák cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.
 miniszterelnök


text:
152/2003. (IX. 23.) Korm. rendelete a gyermekgondozási segély melletti jövedelempótlék kifizetésének rendjéről.
1. § (1) Aki a 2000. január 1-je és 2002. március 7-e közötti
időszakban gyermekgondozási segélyben (a továbbiakban:
gyes) részesült, a gyes tényleges folyósításának időtartamára a 26/1979. (VII. 21.) MT rendelet 20. §-ában meghatározott jövedelempótlékra jogosult, amennyiben részére
jövedelempótlék-folyósítás még nem történt.
(2) A jövedelempótlék havi összege — töredékhónap
esetén is — gyermekszámtól függetlenül 6700 Ft.
(3) Ha az adott hónapban ugyanazon gyermek után több
személy is részesült gyes-ben, a hónap első napján gyes-ben
részesült személy jogosult a jövedelempótlékra.
2. § (1) A jövedelempótlékot a Magyar Államkincstár Területi Igazgatóságai (a továbbiakban: Igazgatóság), illetve a
jogosult munkahelye szerinti családtámogatási kifizetőhely (a továbbiakban együtt: igényelbíráló szerv) állapítja
meg és fizeti ki, aszerint, hogy az 1. § (1) bekezdésében
meghatározott időszakban mely szerv folyósította a gyes-t.
(2) Ha az 1. § (1) bekezdésében meghatározott időszakban több igényelbíráló szerv folyósított a jogosultnak gyes-t,
mindegyik szerv az általa folyósított gyes-nek megfelelő
időtartamra állapítja meg és fizeti ki a jövedelempótlékot.
A jövedelempótlék megállapításával kapcsolatos ügyben a
családtámogatási kifizetőhely felettes szerve a területileg
illetékes Igazgatóság.
3. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti jogosultak részére a
jövedelempótlék megállapítása — a (2)—(4) bekezdésben
meghatározott kivételekkel — hivatalból történik.
(2) Ha az 1. § (1) bekezdése szerinti jogosult az igénybejelentés időpontjában már nem él, a jövedelempótlékot az
a törvényes képviselő igényelheti, aki az 1. § (1) bekezdése
szerinti időszakban gyes-re jogosító gyermeket az igénybejelentés időpontjában a háztartásában neveli.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben a jövedelempótlék
iránti igényt a melléklet szerinti igénylőlapon lehet benyújtani az igénylő lakóhelye szerint illetékes Igazgatósághoz.
Az igénylőlaphoz mellékelni kell a halotti anyakönyvi kivonat másolatát.
(4) Ha a gyes-t olyan családtámogatási kifizetőhely folyósította, amely időközben megszűnt, a jövedelempótlék
iránti igényt a melléklet szerinti igénylőlapon lehet benyújtani az igénylő lakóhelye szerint illetékes Igazgatósághoz.
4. § Azon jogosultak kérelmét, akik a jövedelempótlék iránti igényüket e rendelet hatálybalépése előtt benyújtották,
e rendelet szabályai szerint kell elbírálni.
5. § (1) A jövedelempótlék kifizetésére e rendelet alapján
2003. december 31-ig kerül sor. A kifizetés postai utalványon, a jogosult ,,saját kezéhez’’ való kézbesítéssel történik.
(2) Az igényelbíráló szerv a jövedelempótlékra való jogosultság kérdésében határozatot hoz, amely tartalmazza
a jövedelempótlék megállapításának időszakát és összegét.
Az igényelbíráló szerv a határozatot a jövedelempótlék
kifizetésével egyidejűleg küldi meg a jogosultnak.
(3) Azok a jogosultak, akik az (1) bekezdés szerinti
határidőig a jövedelempótlékot nem kapták meg, 2004.
március 31-ig a melléklet szerinti igénylőlapon benyújthatják igényüket a lakóhelyük szerint illetékes Igazgatósághoz.
6. § (1) A családtámogatási kifizetőhelyek a jövedelempótlékot az egyéb ellátásoktól elkülönítetten számfejtik.
A számfejtésnek tartalmaznia kell a jövedelempótlékra jogosult nevét, TAJ-számát, a gyes folyósításának időszakát
és a megállapított jövedelempótlék összegét.
(2) A családtámogatási kifizetőhely a megállapított és
kifizetett jövedelempótlékot az erre a célra rendszeresített
külön nyomtatványon számolja el az Igazgatósággal.
(3) A családtámogatási kifizetőhely a jövedelempótlék
számfejtését követően — indokolt esetben — kérheti az
Igazgatóságtól a számfejtett jövedelempótlék megelőlegezését.
(4) A családtámogatási kifizetőhely felel az általa folyósított gyes időszakára vonatkozó jövedelempótlékra való
jogosultság megállapításáért és kifizetéséért.
(5) A Magyar Államkincstár a számfejtett jövedelempótlékot és a benyújtott elszámolásokat ellenőrizheti.
7. § Az e rendelet alapján megállapított jövedelempótlék
fedezetét és a folyósítással kapcsolatban felmerülő postai
utalvány költségét a központi költségvetés a gyes finanszírozására vonatkozó szabályok szerint megtéríti az igényelbíráló szervnek.
8. § Ez a rendelet a gyermekgondozási segély melletti jövedelempótlék adó- és köztehermentességéről szóló törvény
hatálybalépésének napján lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1601/2018. (XI. 26.) Korm. határozata a Magyarország 2018. központi költségvetéséről szóló 2017. C. törvény alapján a XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Fővárosi és megyei kormányhivatalok peres ügyei alcím túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
17.  §-a, valamint 4.  melléklet 2.  pontja alapján biztosított jogkörében eljárva jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Fővárosi és megyei kormányhivatalok peres
ügyei alcím kiadási előirányzatának legfeljebb 88 749 643 forint összeggel történő túllépését.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
129/2010. (VII. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 432/2009. (XI. 5.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 432/2009. (XI. 5.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kifogástevő 2009. október 8-án országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be az OVB-hez hitelesítés céljából, amely aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényben tiltsa meg az etnikai alapon történő pozitív
megkülönböztetést?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVB álláspontja szerint a kérdésben tartott
eredményes népszavazás olyan törvényhozási kötelezettséget róna az Országgyűlésre, mely az Alkotmány 68. §
(2) bekezdésében és a 70/A. § (3) bekezdésében foglaltak módosítását vagy hatályon kívül helyezését tenné
szükségessé, ily módon az Alkotmány módosítása elkerülhetetlen lenne. Az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlata alapján azonban az Alkotmány módosítására az Országgyűlés jogosult, a népszavazás közvetetten sem
vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét. Az OVB ezért megállapította, hogy a feltett kérdésben nem
lehet népszavazást tartani.
A kifogástevő álláspontja szerint az Alkotmány valóban megfogalmazza a pozitív diszkrimináció létjogosultságának
alkotmányos alapjait, azonban nem az etnikai alapon történő pozitív diszkriminációval összefüggésben. Érvelésében
kifejti, hogy a két fogalom nem azonos, ezért a feltenni kívánt kérdés nem ütközik az Alkotmány 70/A. §
(3) bekezdésébe. Véleménye szerint a kérdésben tartott eredményes népszavazás esetén nem lenne szükséges
az Alkotmány 68. § (2) bekezdésében foglaltak módosítása, mert az abban foglaltak nem jelentik az etnikai alapon
történő pozitív diszkrimináció alkotmányos voltát. Érvelésében kifejti továbbá, hogy az etnikai alapon történő pozitív
diszkrimináció az Alkotmány 70/A. § (2) bekezdésében foglaltak alapján egyben a szóban forgó etnikumhoz nem
tartozó emberek diszkriminációját is jelenti, amely alkotmányellenes.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
2. Az Alkotmánybíróság osztja az OVB-nek a kifogással támadott határozat indokolásában kifejtett azon álláspontját,
hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben megtartott érvényes és eredményes népszavazás az Alkotmány
módosítására kötelezné az Országgyűlést. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság a vizsgált ügyben
megállapította, hogy az OVB határozata megalapozott, ezért azt helyes indokai alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. július 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1117/2014. (III. 6.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0001 azonosító számú („Budapest Kelenföld–Székesfehérvár vasútvonal rekonstrukciója 1/3. ütem: Székesfehérvár vasúti csomópont átépítése és a Szent István utcai közúti felüljáró építése Érden” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról, valamint a projekt 2015. május 31. után felmerülő költségei fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2013-0001 azonosító számú, „Budapest Kelenföld–
Székesfehérvár vasútvonal rekonstrukciója 1/3. ütem: Székesfehérvár vasúti csomópont átépítése és a Szent István
utcai közúti felüljáró építése Érden” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot
(a továbbiakban: projekt),
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. egyetért a projekt kettő szakaszra bontásával,
 4. hozzájárul a projekt első szakasza tekintetében a támogatási szerződés megkötéséhez az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a projekttel összefüggő, folyamatban lévő feltételes közbeszerzési eljárás eredményeként
a nyertes ajánlattevővel történő szerződéskötést követően azonnal
 5. elrendeli a 3. pont szerinti szakaszok kivitelezéséhez szükséges vállalkozási szerződések megkötését,
 6. egyetért azzal, hogy a 3. pont szerinti szakaszok tekintetében a vállalkozási szerződések megkötése során a projekt
1. melléklet szerinti kedvezményezettje jár el,
 7. hozzájárul a 2014–2020 közötti programozási időszak azonos célt szolgáló operatív programjának Európai Bizottság
által történő elfogadása esetén a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
8. felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2014–2020 közötti időszakban Magyarország számára elérhető uniós
források felhasználása keretrendszerének tervezése és kialakítása, b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2014–2020 közötti időszakban a közlekedés fejlesztését célzó operatív
program előkészítése
során vegye figyelembe az 1. melléklet szerinti projekt megvalósításához szükséges költségigényt.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
65/2011. (VII. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 494/2009. (XII. 22.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 494/2009. (XII. 22.) OVB határozatával (a továbbiakban:
OVBh.) úgy döntött, hogy a Gy. I. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő
ívének mintapéldányát hitelesíti. A népszavazási kezdeményezés az alábbi kérdést tartalmazta: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törölje el az
1989. évi XXXIV. törvény 5. § (3) és (4) bekezdéseiben a pártok számára biztosított területi és országos listaállítási jogot,
hogy ezentúl az Országgyűlésbe csak egyéni választókerületekből kerülhessenek képviselők?”
Az OVBh. indokolásában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben megfogalmazott formai, valamint
a kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya nincs.
2. A törvényes határidőn belül K. B. magánszemély kifogást nyújtott be az OVBh. ellen. Álláspontja szerint a kérdés
hitelesítésére nem kerülhetett volna sor, egyrészt, mert a kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozó ún.
szervezetalakítási kérdés, másrészt, mert sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem egyértelmű.
2.1. A kifogás rögzítette, hogy a kérdés az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontja – és az erre vonatkozó
alkotmánybírósági gyakorlat – értelmében vett szervezetalakítási kérdés, és így a népszavazás tiltott tárgyának
minősül. A kifogást tevő hivatkozik a 25/2004. (VII. 27.) AB határozatban kifejtett, az 58/2006. (X. 13.) AB határozatban,
a 62/2007. (X. 17.) AB határozatban és 162/2008. (XII. 18.) AB határozatban megerősített alkotmánybírósági
álláspontra, amely szerint „ugyanúgy, ahogyan bármely más szerv létrejöttére, alakulására, összetételére vonatkozó
országgyűlési szabályozás szervezetalakításnak minősül, ennek minősül az is, ha az Országgyűlés a saját összetételét,
a képviselők számát illetően hoz döntést”. Álláspontja szerint a hivatkozott AB határozatokból következik, hogy az Országgyűlés belső összetételét befolyásoló,
belső szervezetét érintő döntések, tehát az Országgyűlés, mint szervezet saját megalakításának, létrejöttének
szabályai, azaz a választási törvények – az országgyűlési képviselők választásról szóló 1989. évi XXXIV. törvény
(a továbbiakban: Vjt.), valamint a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) rendelkezéseinek
többsége is – a szervezetalakítási kérdésre vonatkozó népszavazási tilalom alá tartoznak.
2.2. A kifogást tevő szerint az előbbieken túl a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésének, mivel a kérdés nem egyértelmű sem
a választópolgárok, sem az Országgyűlés számára. Álláspontja szerint egyrészt a kérdés csak a Vjt. 5. § (3) és
(4) bekezdésének eltörlését kívánja, és nem szól a pártlistákra vonatkozó összes többi – a Vjt.-ben, Ve.-ben és egyéb
törvényekben lévő – rendelkezésről. Másrészt nem derül ki a kérdésből, hogy az egyéni képviselők számát mennyiben
kívánja megváltoztatni a kérdés feltevője. A kérdés alapján tartott eredményes népszavazás folytán ugyanis – a területi
és az országos listaállítási jog megszüntetésével – a választási rendszer egyéb elemeinek változatlanul hagyása mellett
a képviselők létszáma 176-ra csökkenne (ami a már említett AB határozatokra tekintettel szintén szervezetalakítási
kérdés). Ugyanakkor a kérdés nem szól a Vjt. 4. § (1) bekezdésének módosításáról, amely a képviselők létszámát
386-ban határozza meg. Nem tudni, hogy a kérdés feltevőjének szándéka tényleg arra irányult volna, hogy
a képviselők létszámát ne, csak a választás módját változtassa. Ha az Országgyűlés létszámát a kérdés nem változtatná,
akkor az az egyéni választókerületi rendszer átalakításának szükségességét vonná maga után, amelyet az
országgyűlési egyéni és területi választókerületek megállapításáról szóló 2/1990. (I. 11.) MT rendelet szabályoz,
ennélfogva nem az Országgyűlés hatáskörébe tartozik, tehát nem népszavazási tárgykör.
A kifogást benyújtó azt kérte, hogy az Alkotmánybíróság az OVBh.-t semmisítse meg, és utasítsa az OVB-t új eljárás
lefolytatására. II. 1. Az Alkotmánynak a kifogásban hivatkozott rendelkezése:
„28/C. § (5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
(...) d) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről,”
2. Az Nsztv. hivatkozott rendelkezése: „13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 3. A Vjt. érintett szakaszai: „4. § (1) Az országgyűlési képviselők száma összesen háromszáznyolcvanhat.
(2) Százhetvenhat országgyűlési képviselőt egyéni választókerületben, százötvenkettőt megyei, fővárosi
választókerületben (a továbbiakban: területi választókerület) listán választanak. Az egyéni és a területi
választókerületben mandátumot el nem ért, országosan összesített szavazatok alapján a pártok országos listájáról
további ötvennyolc kompenzációs mandátum kerül betöltésre.” „5. § (3) A területi választókerületben – területi listán – pártok jelölhetnek. Az a párt állíthat területi listát, amely
a területi választókerületben – e törvény melléklete szerint meghatározott számban – az egyéni választókerületek
egynegyedében, de legalább két egyéni választókerületben jelöltet állított.
(4) Országos listát az a párt állíthat, amely legalább hét területi választókerületben állított listát.”
III. A kifogás nem megalapozott. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Alkotmánybíróság a kifogás elbírálása során megállapította, hogy az OVB 184/2008. (V. 6.) OVB határozatával
(a továbbiakban: OVBh2.) úgy döntött, hogy a szintén Gy. I. magánszemély által benyújtott, az OVBh.-ban hitelesített
kérdéssel szó szerint megegyező, országos népszavazási kezdeményezésben feltett konkrét kérdést hitelesíti.
A törvényes határidőn belül két magánszemély nyújtott be kifogást az OVBh2. ellen. A kifogások egyike – bár más
magányszemély nyújtotta be – azonos az OVBh.-val szemben benyújtott, a jelen ügy tárgyát képező kifogással. Az
Alkotmánybíróság 30/2009. (III. 20.) AB határozatában (ABH 2009, 251.) a népszavazási kezdeményezésnek az
Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontjába ütközését a kifogásban felsorakoztatott érvek mentén nem találta
megállapíthatónak, továbbá az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének sérelmét
állító kifogási elemet is elutasította, ezért az OVBh2.-t helybenhagyta.
Mindezekre tekintettel – a 30/2009. (III. 20.) AB határozatban foglalt indokolással egyetértve – az Alkotmánybíróság
a jelen ügyben a 494/2009. (XII. 22.) OVB határozat elleni kifogást elutasította.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVBh.-nak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel
rendelte el. Budapest, 2011. július 12. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
53/2016. (III. 3.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Alfredo Raul Chuquihuara Chil rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Perui Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2016. február 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1138/2012. (V. 3.) Korm. határozata a megtett úttal arányos elektronikus díjszedési rendszer bevezetéséről.
1. A Kormány a megtett úttal arányos elektronikus díjszedési rendszer bevezetése érdekében egyetért azzal, hogy
a külön jogszabályban meghatározott, díjszedéssel érintett országos közutak használatáért fizetendő útdíjak mértékét
a megtett távolsággal arányosan kell megállapítani arra figyelemmel, hogy
a) a megtett úttal arányos tarifarendszerben a 3,5 tonna megengedett össztömeget meghaladó gépjárművek
besorolása tengelyszám alapján történik, J2 a kéttengelyes, J3 a háromtengelyes, J4 a négy- és többtengelyes
tehergépjármű; b) a 3,5 tonna megengedett össztömeget el nem érő gépjárművek bármilyen vontatmánnyal is a jelenlegi
D1 díjkategóriában maradnak; c) a 3,5 tonna megengedett össztömeget meghaladó buszok tengelyszámtól és vontatmánytól függetlenül további
döntésig B2 díjkategóriába kerülnek besorolásra; d) az elektronikus díjszedési rendszer bevezetésekor a J2, J3 és J4 kategóriájú tehergépjárművek fizessenek útdíjat
a megtett úttal arányosan, a díjszedési rendszerbe integrált díjellenőrzési rendszer fokozatosan kiépülő
funkcionalitása mellett; e) a D1 és B2 díjkategóriák vonatkozásában továbbra is érvényben marad az időtartamhoz kötött gyorsforgalmi út
használati díjfizetési rendszer, legkorábban az elektronikus díjszedés bevezetését követő fél év múlva a megtett
úttal arányos díjszedési rendszerhez történő önkéntes csatlakozás lehetőségével;
f) induláskor a gyorsforgalmi utakon és az országos közúthálózat külterületi főúti szakaszain kell a J2, J3 és
J4 kategóriájú tehergépjárműveknek megtett úttal arányos rendszerben díjat fizetni;
g) az induló díjszint az Eurovignetta irányelv szerinti költségszámítás alapján kivethető J4 díjszint;
h) a J2 és J3 díjszintjének az Eurovignetta irányelv szerinti költségokozási arányokból adódó kategóriaszorzókkal
arányosaknak kell lenniük; i) a környezetvédelmi alkategóriák J2 és J3 díjkategóriákban ±15, a J4 díjkategóriában ±20% díjeltérítéssel indulnak,
a későbbiekben a hazai járműállomány összetételének függvényében félévente módosítva 6–10 év alatt éri el az
Eurovignetta irányelv szerinti maximális 100%-os díjeltérítési értéket; j) a díjszintek minden év január 1-jén és július 1-jén reálértékben is emelkednek;
k) az elektronikus díjszedés bevezetését követő fél év múlva a maximális 13%-os mértékkel elindul egy gyakori
használói kedvezményrendszer; l) díjmentességet élveznek a Magyar Honvédség és Magyarország rendvédelmi és rendvédelmi feladatokat ellátó
szerveinek szolgálatot teljesítő összes (D1, B2, J2, J3, J4) kategóriájú gépjárművei is.
2. A Kormány az elektronikus díjszedés kormányzati felügyeletének kialakításával a nemzeti fejlesztési minisztert bízza
meg. 3. A Kormány a) felhívja aa) a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy haladéktalanul kezdjék meg
a díjpolitika véglegesítését és az annak megfelelő forgalmi és díjbevételi számítások aktualizálását,
és készítsenek elemzést ezen számoknak a költségvetésre gyakorolt hatásáról, egyúttal intézkedjenek
a közreműködő jogi, műszaki és pénzügyi szakértők költségfedezete biztosításáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
ab) a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy haladéktalanul intézkedjenek
a megtett úttal arányos elektronikus díjszedési rendszer beszerzéséhez, valamint a díjszedési szolgáltatás
finanszírozásához 10 évre szükséges, nettó jelenértéken számított 214,5 milliárd forint forrás, illetve
kötelezettségvállalás biztosításáról, továbbá a megtett úttal arányos elektronikus díjszedési rendszer
működtetésével beszedett díjaknak a kijelölt közútkezelő társaság bevételeiként a közúthálózat
fenntartásának és fejlesztésének a finanszírozására történő felhasználásról; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. május 30. b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy haladéktalanul gondoskodjon
ba) a megtett úttal arányos elektronikus díjszedési rendszer megvalósításához szükséges szerződés
előkészítéséről és a kormányzati felügyelet ellátásához szükséges auditor kiválasztásáról,
bb) a megtett úttal arányos elektronikus díjszedési rendszer beszerzésének versenyeztetési eljáráshoz
szükséges részletes díjpolitikai adatszolgáltatásról, valamint a díjszedéshez és díjellenőrzéshez szükséges
szolgáltatási szintek meghatározásáról; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse elő az ellenőrzést is magában foglaló integrált elektronikus
díjszedési rendszer társasági keretek között megvalósítandó szervezeti-finanszírozási modelljének
megalkotásához, továbbá az ellenőrzés feladatainak szabályozásához szükséges koncepciókat és
jogszabály-tervezeteket; valamint intézkedjen az elektronikus díjszedéshez és ellenőrzéshez kapcsolódó
intézmények kijelöléséről; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. június 30.
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az elektronikus díjszedési rendszer szervezeti-finanszírozási
modellje, illetve a szabályozási koncepciója és a jogszabály-tervezetek alapján megoldási elgondolásokat az
Európai Unió közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló keretszabálya
vonatkozásában az előzetes egyeztetéseket folytassa le; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. június 30. e) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy intézkedjen az országos közutak használatáért fizetendő, megtett
távolsággal arányos útdíjak beszedésére alkalmas, az ellenőrzést is magában foglaló integrált elektronikus
díjszedési rendszer kiépítéséhez szükséges eszközök beszerzésével és azok működtetésével és a tanácsadással
kapcsolatos közbeszerzési gyorsított eljárás (eljárások) megindításáról; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. május 30. f) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse elő – az elektronikus díjfizetési rendszer bevezetésével
egyidejűleg – Magyarország csatlakozását az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatáshoz (EETS) az Európai
Parlament és Tanács 2004/52/EK irányelve szerint, továbbá készítse elő az ezzel kapcsolatos
jogszabály-tervezeteket, illetve állítsa fel az EETS-szolgáltatók és a hazai díjszedő közötti vitás esetekben közvetítő
Elektronikus Díjszedési Egyeztető Bizottságot; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 31. g) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsék elő a megtett úttal
arányos elektronikus díjszedési rendszer bevezetésével egyidejűleg hatályba léptetendő, a közúti fuvarozók
növekvő terheinek indokolt kompenzációját célzó intézkedések koncepcióit. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. június 30. 4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel együtt tegyen javaslatot
a közúti infrastruktúra finanszírozásának átfogó programjára. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1638/2017. (IX. 11.) Korm. határozata az Érd megyei jogú város gazdaságfejlesztési céljainak támogatása keretében tervezett ipari parki fejlesztés egyes kérdéseiről.
A Kormány a  Modern Városok Program keretében az  Érd Megyei Jogú Város Önkormányzatával kötött
együttműködési megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtása érdekében felhívja a  nemzeti
fejlesztési minisztert, hogy a  magyar gyümölcságazat szakmai érdekei és fejlesztési lehetőségei figyelembevételével vizsgálja meg az Érd megyei jogú város területén meglévő egyéb ipari park céljára kijelölhető ingatlanokat,
és tegyen javaslatot a fejlesztés ezek valamelyikén történő megvalósítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1576/2012. (XII. 12.) Korm. határozata a GE Hungary Kft. és a National Instruments Hungary Kft. magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza 1. a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyarország Kormánya és a GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Korlátolt
Felelősségű Társaság (1044 Budapest, Váci út 77., cégjegyzékszám: 01-09-719347) között kötendő stratégiai
együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. a Nemzetgazdasági Minisztérium parlamenti és gazdaságstratégiáért felelős államtitkárát, hogy a Magyarország
Kormánya és a National Instruments Hungary Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság (1117 Budapest, Neumann
János utca 1. E. ép. 2. em., cégjegyzékszám: 01-09-981838) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást
a Kormány nevében aláírja. Felelős: a Nemzetgazdasági Minisztérium parlamenti és gazdaságstratégiáért felelős államtitkára
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
118/2018. (IX. 26.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében, valamint 220.  §
(2)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – a  pénzügyminiszter és az  emberi erőforrások miniszterének
előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Simon Attila István helyettes államtitkár megbízatása a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
221. § (2) bekezdés a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel a Pénzügyminisztériumban
– 2018. szeptember 14-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg
dr. Simon Attila Istvánt az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2018. szeptember 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
101/2003. (XII. 23.) GKM rendelete a nemzetközi közúti áru- és személyszállítás végzésének egyes feltételeiről.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. §-a
(3) bekezdése b) pontjának 16. alpontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel a közúti járművek időszakos vizsgálata egységes feltételeinek elfogadásáról és ezen
vizsgálat kölcsönös elismeréséről szóló, Bécsben, 1997.
november 13-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről rendelkező 2001. évi LXVIII. törvényben foglaltakra is — a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya A rendelet hatálya a magyar hatósági engedéllyel és
jelzéssel ellátott, a nemzetközi közúti áru- vagy személyszállítást végző, 3,5 tonna megengedett legnagyobb össztömeget meghaladó tehergépkocsira, vontatóra, nyergesvontatóra vagy autóbuszra (a továbbiakban együtt: jármű),
a jármű vezetőjére és üzemben tartójára (a továbbiakban:
üzemben tartó) terjed ki.
2. § A nemzetközi közúti forgalomban való részvétel
Nemzetközi közúti áru-, és személyszállítás olyan járművel végezhető, amelyhez a megyei (fővárosi) közlekedési felügyelet (a továbbiakban: területi felügyelet) a külön
jogszabályban 1 meghatározott ,,Nemzetközi Időszakos
Vizsgálati Bizonyítvány’’-t adott ki.
3. § A ,,Nemzetközi Időszakos Vizsgálati Bizonyítvány’’ kiadása
(1) A területi felügyelet a ,,Nemzetközi Időszakos Vizsgálati Bizonyítvány’’-t az üzemben tartó kérelmére elvégzett minősítő vizsgálat alapján alkalmasnak minősített járműhöz adja ki, vagy a korábban kiadott ,,Nemzetközi Időszakos Vizsgálati Bizonyítvány’’-t érvényesíti.
(2) A minősítő vizsgálaton a jármű abban az esetben
minősíthető alkalmasnak, ha megfelel
1 A közúti járművek időszakos vizsgálata egységes feltételeinek elfogadásáról és ezen vizsgálat kölcsönös elismeréséről szóló, Bécsben, 1997.
november 13-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről rendelkező 2001. évi
LXVIII. törvény 2. Függeléke.
a) a közúti járművek forgalomban tartásának műszaki
feltételeire vonatkozó, külön jogszabályban2 meghatározott üzemeltetési műszaki feltételeknek; valamint
b) a külön jogszabályban3 kihirdetett Egyezményhez
csatolt ,,1. számú Szabály’’ alapján a mellékletben meghatározott követelményeknek; továbbá
c) a jármű kategóriája szerint: ca) a nemzetközi közúti áruszállítás végzésének egyes
feltételeiről szóló külön jogszabályban4 foglalt követelményeknek, illetőleg
cb) a nemzetközi közúti személyszállítás végzésének
egyes feltételeiről szóló külön jogszabályban5 foglalt követelményeknek.
(3) A ,,Nemzetközi Időszakos Vizsgálati Bizonyítvány’’
érvényességi idejét a forgalmi engedély érvényességi idejével megegyezően kell megállapítani.
(4) A belföldi és a nemzetközi közúti árufuvarozás szakmai feltételeiről és engedélyezési eljárásáról, továbbá az
autóbusszal végzett belföldi és nemzetközi személyszállítás
szakmai feltételeiről és engedélyezési eljárásáról szóló külön jogszabályok6 alkalmazása során a járműhöz kiadott
igazolólapra vonatkozó kötelezettséget ,,Nemzetközi Időszakos Vizsgálati Bizonyítvány’’-nyal is teljesítettnek kell
tekinteni.
4. § (1) A 3. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott minősítő vizsgálatért és a ,,Nemzetközi Időszakos Vizsgálati
Bizonyítvány’’ kiadásáért a külön jogszabályban7 meghatározott díjat kell fizetni.
(2) A díjat a területi felügyelet költségvetési elszámolási
számlájára kell befizetni.
2 A közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet.
3 A közúti járművek időszakos vizsgálata egységes feltételeinek elfogadásáról és ezen vizsgálat kölcsönös elismeréséről szóló, Bécsben, 1997.
november 13-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2001. évi LXVIII.
törvény.
4 A nemzetközi közúti áruszállítás végzésének egyes feltételeiről szóló
7/1991. (I. 29.) KHVM rendelet.
5 A nemzetközi közúti személyszállítás végzésének egyes feltételeiről
szóló 16/1992. (VII. 3.) KHVM rendelet.
6 A belföldi és a nemzetközi közúti árufuvarozás szakmai feltételeiről
és engedélyezési eljárásáról szóló 14/2001. (IV. 20.) KöViM rendelet. Az
autóbusszal végzett belföldi és nemzetközi személyszállítás szakmai feltételeiről és engedélyezési eljárásáról szóló 49/2001. (XII. 22.) KöViM
rendelet.
7 A közúti járművek forgalomba helyezésével és forgalomban tartásával, valamint környezetvédelmi felülvizsgálatával és ellenőrzésével kapcsolatos egyes díjakról szóló 11/1998. (IV. 17.) KHVM—BM együttes
rendelet I. számú melléklet, II. fejezet 4. és 11. pontja
5. § Záró rendelkezések (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépését megelőzően nemzetközi
forgalomban való részvételre alkalmasnak minősített járműhöz az igazolólapot kiadó területi felügyelet — az érvényes igazolólap alapján minősítő vizsgálat mellőzésével,
írásbeli kérelemre, díj ellenében — a jármű igazolólapjával
megegyező érvényességű ,,Nemzetközi Időszakos Vizsgálati Bizonyítvány’’-t ad ki.
(3) E rendelet 2. §-ában foglalt kötelezettséget a külön
jogszabályok 8 szerint kiadott, érvényes igazolólappal rendelkező jármű esetében 2004. április 30-ig kell teljesíteni,
amennyiben a járművel nem vesznek részt a külön jogszabályban 9 kihirdetett Egyezményt alkalmazó országok közúti forgalmában.
(4) E rendelet 3. §-a (2) bekezdése c) pontjának ca) alpontja és a nemzetközi közúti áruszállítás végzésének
egyes feltételeiről szóló 7/1991. (I. 29.) KHVM rendelet a
Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény
hatálybalépésének napján hatályát veszti.
8 A nemzetközi közúti áruszállítás végzésének egyes feltételeiről szóló
7/1991. (I. 29.) KHVM rendelet.
A nemzetközi személyszállítás végzésének egyes feltételeiről 16/1992.
(VII. 3.) KHVM rendelet.
9 A közúti járművek időszakos vizsgálata egységes feltételeinek elfogadásáról és ezen vizsgálat kölcsönös elismeréséről szóló, Bécsben, 1997.
november 13-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2001. évi LXVIII.
törvény.
6. § (1) A nemzetközi közúti áruszállítás végzésének egyes
feltételeiről szóló 7/1991. (I. 29.) KHVM rendelet 3. §-a
helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A minősítő vizsgálaton alkalmasnak minősített járműre a területi felügyelet a soron következő időszakos
vizsgálat időpontjáig, illetőleg a 2. § (2) bekezdésének
b) pontjában meghatározott életkori korlátozás alá tartozó jármű esetében a 8 éves életkor szerinti naptári év utolsó
napjáig érvényes igazolólapot állít ki.
(2) Az igazolólap mintáját a rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(3) Az igazolólap helyett — az üzemben tartó kérelmére — a területi felügyelet a külön jogszabályban10 meghatározott ,,Nemzetközi Időszakos Vizsgálati Bizonyítvány’’-t ad ki.’’
(2) A nemzetközi közúti személyszállítás végzésének
egyes feltételeiről szóló 16/1992. (VII. 3.) KHVM rendelet
3. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
,,(4) Az igazolólap helyett — az üzemben tartó kérelmére — a területi felügyelet a külön jogszabályban11 meghatározott ,,Nemzetközi Időszakos Vizsgálati Bizonyítvány’’-t ad ki.’’
Gaál Gyula s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi


text:
36/2012. (X. 31.) KIM utasítása Budapest Főváros Kormányhivatala Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva,
figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a Kormány által rendeletben kijelölt,
szakigazgatási szerveket irányító miniszter véleményének kikérésével – a következő utasítást adom ki:
1. § Budapest Főváros Kormányhivatala Szervezeti és Működési Szabályzatát a Mellékletben foglaltak szerint határozom
meg. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Budapest Főváros Kormányhivatala Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 14/2011. (III. 1.) KIM
utasítás. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
24/2013. (XI. 6.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e Ön, hogy a  fogyasztóval kötött összes deviza alapú kölcsönszerződés esetén a  pénzügyi intézmény, a  kamat
változásának meghatározásakor annak az  országnak a  jegybanki alapkamatához igazodjon a  futamidő kezdetétől,
melynek devizája alapján a hitelt folyósították?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a  népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a  választópolgári és a  jogalkotói
egyértelműség követelményét is. A  választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói
egyértelműség arra vonatkozik, hogy a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság az  egyértelműség fentiekben ismertetett követelményén túl hivatkozva
az  Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában kifejtett érvrendszerre, annak szerves részének tekinti
azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan,
a  következményeiben kiszámíthatatlan. Az  egyértelműség követelményének része, hogy a  választópolgárok
a  kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Az  egyértelműség követelményének
lényege, hogy a népszavazási kérdésnek döntésre alkalmasnak kell lennie, aminek a jogalkotói és a választópolgári
egyértelműség feltétlenül szükséges, de nem egyetlen feltétele. A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja
szerint a  kezdeményezésben szereplő kérdés esetében a  választópolgár döntése meghozatalakor nem lenne
tisztában azzal, hogy a  kérdésre igennel vagy nemmel szavazás esetén döntésének a  hitelszerződésekre
nézve milyen pénzügyi vagy egyéb következményei lennének. A  népszavazásra bocsátandó kérdésről tehát
a  választópolgároknak úgy kellene döntést hozniuk, hogy nem volna egyértelmű, az  eredményes népszavazást
követően a  kérdésben szereplő kamat meghatározási mód milyen változásokat hozna a  deviza alapú
kölcsönszerződések törlesztő részletei tekintetében, és ennek milyen pénzpiaci, társadalmi és egyéb gazdasági
hatásaival kellene számolniuk. A  kérdés tartalma tehát a  választópolgárok számára félrevezető, mert előre nem
tudhatják és nem is mérhetik fel döntésük várható következményeit.
A Bizottság álláspontja szerint a  kérdés megfogalmazása azért sem egyértelmű, mivel nem világos, hogy egy
eredményes népszavazás esetén pontosan mikortól, milyen feltételekkel és pontosan a kölcsönszerződések melyik
körére kellene a kamatváltozás meghatározásának a kérdésben lévő számítási módját alkalmazni.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  Alaptörvény B)  cikk (1) és (3)–(4)  bekezdései szerint
Magyarország független, demokratikus jogállam. A  közhatalom forrása a  nép, mely hatalmát választott képviselői
útján valamint kivételesen közvetlenül gyakorolja. A  közvetlen hatalomgyakorlás módja a  népszavazás, melyet
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésben lehet tartani. A népszavazás, mint a népszuverenitás gyakorlásának
kivételes módja megvalósulása esetén a  képviseleti hatalomgyakorlás fölé kerül, mely által az  Országgyűlés
végrehajtó szerepbe kerül. Az  érvényes és eredményes népszavazással hozott döntés az  Országgyűlésre
a népszavazás megtartásától számított három évig kötelező és az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének
haladéktalanul eleget tenni.
A népszavazásnak a  fentiekben ismertetett kivételes szerepével a  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
nem összeegyeztethető, hogy a beadványozó egy időben, ugyanabban a tárgykörben, egymáshoz képest minimális
eltérésekkel 12 darab népszavazási kezdeményezést nyújtson be.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontja az  országos népszavazási
kezdeményezések tekintetében a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.)
rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó magatartása a  régi Ve.
3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. A  jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára is. A Bizottság
álláspontja szerint – egyetértve az  Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával – a  régi
Ve. egészének rendszerében – a  régi Ve. 3.  §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a  választási eljárás hivatkozott alapelvét. Az  eljárás kezdeményezője ugyanis 12 darab népszavazási
kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  Bizottság
álláspontja szerint közjogi értelemben nem tekinthető sem jóhiszemű, sem rendeltetésszerű joggyakorlásnak
az  olyan kezdeményezői magatartás, amely egy időben és ugyanabban a  tárgykörben, csekély mértékben eltérő,
több népszavazásra bocsátandó kérdés hitelesítésére irányul.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § c) és e)  pontjai alapján, mivel a  kérdés
megfogalmazása, valamint az  aláírásgyűjtő ív nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikk (1) és (3)–(4) bekezdésein, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI.  törvény
349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és a  (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án és a  10.  § c) és e)  pontján, valamint a  13.  §
(1)  bekezdésén, a  régi Ve. 124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján és 3.  § d)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Budapest, 2013. október 29. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
127/2009. (IX. 24.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a kelet-közép európai történelem kutatása terén végzett munkássága, tudományos életútja elismeréseként
Charles Gati politológusnak, a Johns Hopkins Egyetem, School for Advanced International Studies professzorának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje a csillaggal, polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2009. szeptember 17. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
14/2018. (II. 12.) Korm. rendelete az ezeréves Pannonhalmi Bencés Főapátság és természeti környezete világörökségi helyszín világörökségi kezelési tervéről.
A Kormány a  világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény 14.  § (1)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
1. kiemelkedő egyetemes érték: az  ezeréves Pannonhalmi Bencés Főapátság és természeti környezete
vonatkozásában az  UNESCO Világörökség Bizottság 2013. évi ülésszakán a  37 COM 8E számú döntéssel
elfogadott meghatározása szerinti tartalom;
2. attribútum: világörökségi helyszínen kiemelkedő egyetemes értékét hordozó tényező, a  kiemelkedő
egyetemes értéket megtestesítő, kifejező, valamennyi dolog, anyagi és nem anyagi jelenség.
2. § A világörökségi kezelési terv hatálya kiterjed az ezeréves Pannonhalmi Bencés Főapátság és természeti környezete
világörökségi helyszín 1. mellékletben meghatározott területére.
3. § Az 1. mellékletben meghatározott világörökségi terület világörökségi kezelési tervét a 2. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2013. (II. 28.) BM KÁT utasítása a Belügyminisztérium Cafetéria Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f) pontja alapján – figyelemmel a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 151. § (3) bekezdésére, a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes
illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 9. §-ára, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 116/A. §-ára, továbbá a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
71. §-ára – a Belügyminisztérium cafetéria-juttatási rendszerének szabályozása céljából a következő utasítást adom ki:
1. § A Belügyminisztérium Cafetéria Szabályzatát az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a Belügyminisztérium Cafetéria Szabályzatát a belső informatikai
hálózaton közzé kell tenni. 3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és rendelkezéseit 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
Dr. Felkai László s. k.,
közigazgatási államtitkár