text:
53/2015. (IX. 14.) FM rendelete a dohány szerkezetátalakítási nemzeti programról és az azzal összefüggésben igényelhető csekély összegű támogatások feltételeinek megállapításáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. általános csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági
rendelet (a továbbiakban: 1407/2013/EU rendelet) szerinti támogatás;
2. átlagos fűtőérték: a  termelő által a  tárgyévben dohánylevél szárításra felhasznált tüzelőanyagra vonatkozó
számlákon megajoule (a  továbbiakban: MJ)/kg vagy MJ/m3 mértékegységben feltüntetett fűtőérték adatok
számtani átlaga;
3. Burley dohány referenciaterület: az  a  hektárban megállapított területnagyság, amelynek alapján
a  dohánytermelő részére a  2009. támogatási évre vonatkozóan az  Európai Mezőgazdasági Garancia
Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az  ahhoz kapcsolódó kiegészítő
nemzeti támogatások (top up) 2009. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 37/2009.
(IV. 3.) FVM  rendeletben [a továbbiakban: 37/2009. (IV. 3.) FVM rendelet] foglaltak szerint Burley dohány
termeléséhez kötött támogatást állapítottak meg;
4. Burley dohány szerkezetátalakítási támogatási jogosultság: a  dohány szerkezetátalakítási nemzeti
programban történő részvétel alapján, a Burley dohány referenciaterület figyelembevételével megállapított
mezőgazdasági vagyoni értékű jog;
5. csekély összegű támogatás: az 1. és 15. pont szerinti támogatás együtt;
6. dohányszárító: minden nyersdohány szárítására alkalmas, energiával fűtött, zárt kamrás, 5000 kg ki nem
szárított nyers dohány (zöld dohány) befogadására alkalmas kapacitású vagy részkapacitású berendezés,
vagy ilyen mennyiségű kapacitással bíró, különálló berendezések összessége;
7. dohánytermelő: az  az ügyfél, aki vagy amely e  rendelet szerint Burley, illetve Virginia dohány termeléséhez
kötött támogatást vesz igénybe, vagy Burley, illetve Virginia dohány szerkezetátalakítási támogatási
jogosultsággal rendelkezik;
8. egy és ugyanazon vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
9. együttműködő termelő: a  dohánytermelő olyan közeli hozzátartozója, vagy a  dohánytermelővel azonos
családi gazdaságban tag természetes személy, akinek a 4. § (3) bekezdés szerinti kötelezettség-megosztásra
vonatkozó bejelentését a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) jóváhagyta, és
az ügyfél-nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett;
10. elismert élőmunka ráfordítás: természetes személy közteher fizetés melletti önfoglalkoztatása, valamint
olyan munkavállaló alkalmazása, amely után a  közterheket a  termelő, munkaerő kölcsönzés vagy egyes
munkafolyamatok vállalkozási szerződés keretében történő elvégzése esetében a  termelővel kötött
megállapodás alapján harmadik személy fizeti meg;
11. elismert tevékenység: a termelő által saját nevében, saját gazdaságában és saját kockázatára folytatott
a) bármely mezőgazdasági, erdészeti, halászati, valamint
b) a  jogosult településen folytatott és az  Új Magyarország Vidékfejlesztési Program III. tengelye,
valamint a  2014–2020. évi Vidékfejlesztési Program intézkedései keretében meghatározott
mezőgazdasági tevékenységnek nem minősülő vidékfejlesztési
tevékenység végzése;
12. elsődleges feldolgozó: olyan feldolgozó, aki a betakarított nyersdohány elsődleges feldolgozását végzi;
13. felhasznált tüzelőanyag és villamos energia mennyiség: a  dohányszárító által a  tárgyévben dohánylevél
szárításra, előállításra felhasznált és dokumentált tüzelőanyag és villamos energia mennyisége;
14. jogosult település: az  a  település, amelynek közigazgatási területén a  referenciaterület megállapításánál
figyelembe vett mezőgazdasági földterület található, valamint az  azzal szomszédos település közigazgatási
területe;
15. mezőgazdasági csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1408/2013/EU rendelet) szerinti
támogatás;
16. mezőgazdasági hasznosítás: az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból (a  továbbiakban: EMGA)
finanszírozott egységes területalapú támogatás igénybevételére vonatkozó feltételek teljesítése;
17. referenciaterület: a 3. és 23. pont szerinti referenciaterület együtt;
18. támogatási időszak: a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program 2015–2017. év közötti teljes időtartama;
19. támogatási jogosultság: a 4. és 24. pont szerinti jogosultság együtt;
20. támogatási jogosultság aktiválása: a  jogosult településen található, a  támogatási jogosultságok
darabszámának megfelelő hektárszámú mezőgazdasági földterület használata alapján történő egységes
területalapú támogatás igénybevétele;
21. tárgyév: az  a  támogatási időszakon belüli naptári év, amikor a  dohánytermelőnek a  dohány
szerkezetátalakítási nemzeti programmal kapcsolatos feltételeket teljesítenie kell;
22. tüzelőanyag: földgáz, PB gáz, olaj, illetve egyéb megújuló energia;
23. Virginia dohány referenciaterület: az  a  hektárban megállapított területnagyság, amelynek alapján a  Virginia
dohánytermelő részére a 2009. támogatási évre vonatkozóan a 37/2009. (IV. 3.) FVM rendelet alapján Virginia
dohány termeléséhez kötött támogatást állapítottak meg;
24. Virginia dohány szerkezetátalakítási támogatási jogosultság: a  dohány szerkezetátalakítási nemzeti
programban történő részvétel alapján, a Virginia dohány referenciaterület figyelembevételével megállapított
mezőgazdasági vagyoni értékű jog.
2. A dohány szerkezetátalakítási nemzeti program 2. § A dohány szerkezetátalakítási nemzeti program (a  továbbiakban: szerkezetátalakítási program) célja, hogy
a támogatási időszak alatt a dohánytermelők a támogatási időszakban
a) a  referenciaterület megállapításánál figyelembe vett mezőgazdasági területeket a  mezőgazdasági
hasznosításból ne vonják ki, továbbá
b) a dohánytermelők az általuk korábban dohánytermelésben foglalkoztatott munkavállalók foglalkoztatottsági
szintjét a szerkezetátalakítási programban való részvétel teljes időtartama alatt fenntartsák.
3. § (1) A  szerkezetátalakítási programban – a  rendelkezésre álló támogatási jogosultságok mértékéig – kizárólag
az a dohánytermelő vehet részt, aki a zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program Európai
Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó feltételek
megállapításáról szóló 29/2010. (III. 30.) FVM rendelet alapján kiosztott támogatási jogosultsággal rendelkezik, vagy
ilyen támogatási jogosultság részére átruházásra került.
(2) A  szerkezetátalakítási programban való részvételhez a  dohánytermelőnek 2015. október 7-éig az  MVH részére
– a 4. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltakon felül – meg kell adnia a személyi azonosításához szükséges adatokat,
meg kell jelölnie, hogy hány hektár referenciaterület és milyen típusú támogatási jogosultság figyelembevételével,
mely településen, milyen elismert tevékenységet kíván folytatni, továbbá nyilatkoznia kell arról, hogy ismeri és
vállalja a szerkezetátalakítási programban való részvétel feltételeit.
(3) A  szerkezetátalakítási programban történő részvételről, a  megállapított támogatási jogosultságok számáról és
típusáról az MVH – a 4. § (1) bekezdés a) pontjára figyelemmel – 2015. december 31-ig döntést hoz.
4. § (1) A  szerkezetátalakítási programban résztvevő dohánytermelő a  támogatási időszak teljes időtartama alatt,
a támogatási jogosultság aktiválásával érintett évek vonatkozásában köteles
a) tárgyévente a  jogosult településen található, és a  3.  § (2)  bekezdése szerinti támogatási jogosultságok
számánál nem kevesebb hektárszámú mezőgazdasági terület vonatkozásában az  EMGA-ból finanszírozott
egységes területalapú támogatást kérelmezni
b) 2015-ben október 7-éig az  MVH által rendszeresített és a  honlapján közzétett nyomtatványon, 2016. évtől
kezdődően évente az  egységes kérelem keretében nyilatkozni arról, hogy a  tárgyévben mely településen,
milyen elismert tevékenységet kíván folytatni,
c) az  elismert tevékenység keretében támogatási jogosultságonként tárgyévente 500 munkaóra elismert
élőmunka ráfordítást biztosítani,
d) az  elismert tevékenység keretében támogatási jogosultságonként legalább 200 000 forint árbevételt
teljesíteni, és
e) a  2016. évtől kezdődően a  tárgyévet követő év február 15-ig az  MVH által rendszeresített és a  honlapján
közzétett nyomtatványon a személyi azonosításához szükséges adatokon túl nyilatkozni a c) és d) pontban
foglalt feltételeknek a tárgyév alatti teljesítéséről, valamint arról, hogy élőmunka ráfordítási kötelezettségét
a jogosult településen történő munkavégzéssel teljesítette.
(2) Ha a  dohánytermelőt megillető támogatási jogosultságot töredék hektár figyelembevételével állapították
meg, akkor az  (1)  bekezdés c) és d)  pontjában foglalt éves kötelezettségeket is arányosan csökkentve kell
a dohánytermelőnek teljesíteni.
(3) Az  (1) bekezdésben foglalt élőmunka ráfordítási, vagy élőmunka ráfordítási és árbevétel teljesítési kötelezettségét
a  dohánytermelő legfeljebb három, valamelyik jogosult településen mezőgazdasági tevékenységet folytató
együttműködő termelővel megoszthatja, függetlenül attól, hogy az  egységes kérelmet a  családi gazdálkodó
nyújtotta-e be. A  megosztás legalább egy támogatási jogosultság vonatkozásában lehetséges azzal, hogy
a  megosztás következtében a  dohánytermelőnek nem keletkezhet alacsonyabb élőmunka ráfordítási
kötelezettsége, mint az együttműködő termelőknek.
(4) A kötelezettség-megosztásra vonatkozó, az együttműködő termelő a (3) bekezdésben foglalt feltételek teljesítését
igazoló adatait is tartalmazó bejelentőlapot és az átvállalt kötelezettségek megismerésére vonatkozó nyilatkozatát
az  MVH által rendszeresített és a  honlapján közzétett nyomtatványon a  dohánytermelőnek és az  együttműködő
termelőnek 2015-ben szeptember 15. és október 7., a  2016. évtől kezdődően április 1. és április 30. közötti
időszakban, közösen kell benyújtani az  MVH részére. A  jogszabályi előírásnak nem megfelelő kötelezettségmegosztási kérelemről az MVH a dohánytermelőt végzésben értesíti.
(5) A  (3) bekezdés szerinti kötelezettség-megosztás esetén is köteles a dohánytermelő a szerkezetátalakítási program
feltételeinek teljesítését igazolni, és a nem teljesítésből fakadó jogkövetkezményt viselni.
(6) A  természetes személy dohánytermelő és a  vele együttműködő termelő esetében külön-külön az  (1)  bekezdés
d)  pontja szerinti árbevétel igazolása az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti, tárgyévenként összesen legfeljebb
500 munkaóra elismert tevékenység keretében végzett élőmunka ráfordítás igazolásának minősül.
(7) Amennyiben a  természetes személy a  járulékokat a  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra
jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a  továbbiakban: Tbj. törvény)
alapján
a) legalább a  Tbj. törvény 4.  § s)  pontjában meghatározott minimálbérrel (a  továbbiakban: minimálbér)
megegyező bevétel után fizette meg, úgy az teljes munkaidőben történő foglalkoztatásnak minősül,
b) az  a)  pontban meghatározott bevételnél kevesebb bevétel után fizette meg, úgy az  elismert élőmunka
ráfordítás arányosan csökken.
 (8) A  (7)  bekezdéstől eltérően, e  rendelet vonatkozásában, amennyiben az  a  mezőgazdasági őstermelő, akinek
e  tevékenységéből származó, tárgyévet megelőző évben elért bevétele nem haladja meg a  személyi
jövedelemadóról szóló törvény szerinti mezőgazdasági kistermelőre vonatkozó bevételi értékhatárt, és a járulékokat
a Tbj. törvény alapján
a) legalább az őstermelői tevékenységből származó, tárgyévet megelőző évi bevételének húsz százaléka után
fizette meg, úgy az teljes munkaidőben történő foglalkoztatásnak minősül,
b) az  a)  pontban meghatározott bevételnél kevesebb bevétel után fizette meg, úgy az  elismert élőmunka
ráfordítás arányosan csökken.
 (9) E  rendelet vonatkozásában, amennyiben a  természetes személy a  (7) és (8)  bekezdésben foglaltaktól eltérően
egészségügyi hozzájárulás fizetésére kötelezett, és az  egészségügyi hozzájárulást az  egészségügyi hozzájárulásról
szóló törvény alapján
a) legalább az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott árbevételnek megfelelő összeg után fizette meg, úgy
az teljes munkaidőben történő foglalkoztatásnak minősül,
b) az  a)  pontban meghatározott bevételnél kevesebb bevétel után fizette meg, úgy az  elismert élőmunka
ráfordítás arányosan csökken.
 (10) A (7)–(9) bekezdés szerinti közterhek megfizetését pénzügyi bizonylatokkal kell igazolni.
 (11) A  (3)  bekezdés szerinti esetben a  támogatási jogosultságonként elvárt évenkénti legalább 200 000 forintnál
kevesebb árbevételnek megfelelő összeg esetén az  elismert tevékenység keretében végzett élőmunka ráfordítást
arányosan kell figyelembe venni.
(12) Ha a szerkezetátalakítási programba bejelentkezett dohánytermelő az elismert élőmunka ráfordítást részben vagy
egészben munkaerő kölcsönzés igénybevételével kívánja teljesíteni, akkor köteles a munkaerő kölcsönzésről szóló
szerződésben foglalt munkavégzés után fizetendő közterhek megfizetését okiratokkal igazolni, és az  ellenőrzés
alkalmával azokat bemutatni.
(13) A  dohánytermelő az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti árbevétellel kapcsolatos nyilatkozatát saját és a  vele
együttműködő termelő nevére szóló érvényes és pénzügyileg rendezett pénzforgalmi bizonylatok alapján teheti
meg, amelyeket köteles az  adózás rendjére vonatkozó szabályoknak megfelelő ideig megőrizni, és az  ellenőrzés
alkalmával azokat bemutatni. Ha a  dohánytermelő az  ellenőrzéskor a  teljesítésként vállalt összegről szóló
pénzforgalmi bizonylatokat nem vagy csak annak egy részéről tudja bemutatni, akkor azt a  jogkövetkezmények
szempontjából úgy kell tekinteni, hogy a  dohánytermelő a  pénzforgalmi bizonylatokkal igazolandó érintett év
vonatkozásában az (1) bekezdés d) pontja szerinti feltételt nem vagy csak részben teljesítette.
(14) A  (3)  bekezdés szerinti kötelezettség-megosztás esetén a  dohánytermelő és a  vele együttműködő termelő
együttesen köteles megtenni az  (1)  bekezdés e)  pontja szerinti nyilatkozatot azzal, hogy a  kötelezettséget
a  dohánytermelő és az  együttműködő termelő a  megosztás arányában külön-külön köteles teljesíteni és
a teljesítésről nyilatkozni.
(15) Az e § szempontjából az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény alapján megfizetett napi közteher csak azon
órák tekintetében vehető figyelembe, amelyeket ténylegesen teljesítettek és igazoltak.
5. § (1) Elismert élőmunka ráfordításnak, elismert tevékenységnek – a  (2)  bekezdésben foglaltakra is figyelemmel
– csak az  a  4.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerint megjelölt településen végzett, elismert tevékenység vehető
figyelembe, amelyről a dohánytermelő nyilatkozik. A dohánytermelő az ellenőrzés alkalmával köteles a vonatkozó
jogszabályokban foglaltaknak megfelelően igazolni, hogy e feltételt milyen módon teljesítette.
(2) Ha a  dohánytermelő az  elismert élőmunka ráfordítást az  Új Magyarország Vidékfejlesztési Program III. tengelye
vagy a 2014–2020. évi Vidékfejlesztési Program intézkedései keretében meghatározott vidékfejlesztési tevékenység
keretében történő foglalkoztatással kívánja teljesíteni, akkor az  általa a  2009. december 31-e után újonnan
foglalkoztatott munkavállaló foglalkoztatását kell figyelembe venni. Újonnan történő foglalkoztatásnak minősül, ha
a munkavállalót a dohánytermelő 2009-ben nem alkalmazta.
6. § (1) A 2016. évtől kezdődően a szerkezetátalakítási program alapján vállalt elismert tevékenységből származó árbevétel
mint feltétel nem vagy csak részleges teljesítése esetén az  MVH – a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési,
valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kéréseiről szóló 2007.  évi
XVII.  törvényben (a  továbbiakban: Eljárási törvény) foglaltak szerint – a  dohánytermelő vonatkozásában nem
teljesítési bírságot szab ki, amelynek mértéke az elmaradt árbevétel összegének kétszáz forintos egységértékeiként
egy euró. A  szerkezetátalakítási program alapján vállalt élőmunka ráfordítási kötelezettség feltételeinek nem
vagy csak részleges teljesítése esetén az  Eljárási törvény szerinti nem teljesítési bírság mértéke a  dohánytermelő
vonatkozásában munkaóránként egy euró.
(2) A  szerkezetátalakítási program előírásai teljesítési arányának meghatározásánál azt a  szerkezetátalakítási
programban való részvételhez kapcsolódó, munkaórához vagy árbevételhez kötött feltételt kell figyelembe venni,
amelyet a dohánytermelő a legkisebb mértékben teljesített.
(3) A  szerkezetátalakítási programban vállalt kötelezettségek megsértése miatt fizetendő nem teljesítési bírságról,
valamint a szerkezetátalakítási program előírásai teljesítési arányának meghatározásáról az MVH határozatot hoz.
(4) Az (1) bekezdésben foglalt szankciók egyidejűleg összevontan nem alkalmazhatóak, közülük a magasabb összegű
bírságot kell alkalmazni.
7. § Elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén, a 4. § (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti feltételek teljesítési mértékének
megállapítása során a  gazdaság adott évi, egységes területalapú támogatásra jogosult területét kell figyelembe
venni. Ha a  dohánytermelő által a  3.  § (2)  bekezdése alapján jelölt településen a  dohánytermelő egységes
területalapú támogatásra jogosult területei közül a vis maior eseménnyel nem érintett terület hektárszáma kisebb,
mint a  dohánytermelő támogatási jogosultságának darabszáma, akkor a  vis maior eseménnyel nem érintett
területnagyság hektárszámának megfelelő számú támogatási jogosultság után kell a dohánytermelőnek és a vele
együttműködő termelőnek a szerkezetátalakítási program alapján vállalt támogatási feltételeket teljesíteni.
8. § A 13.  § (3)  bekezdése és a  15.  § (1)  bekezdése alapján visszavont támogatási jogosultságokból az  MVH tartalékot
képez, amelyből a dohánytermelők külön jogszabályban foglaltak szerint támogatási jogosultságot igényelhetnek.
3. Csekély összegű támogatás igénybevétele a szerkezetátalakítási programban való részvétel alapján
9. § (1) A  tárgyév vonatkozásában a  3.  § (2)  bekezdésében és a  4.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt feltételek
teljesítése esetén a  szerkezetátalakítási programban résztvevő dohánytermelő és a  vele együttműködő termelő
mezőgazdasági csekély összegű támogatás iránti kérelmet (a továbbiakban: támogatási kérelem), a dohánytermelő
a  14.  §-ban foglaltak szerint, általános csekély összegű támogatás iránti kérelmet nyújthat be az  MVH-hoz
a  tárgyévet követő év február 15-ig postai úton, az  MVH által rendszeresített és a  honlapján közleményben
közzétett nyomtatványon. A  támogatási kérelmet a  4.  § (1)  bekezdés e)  pontjában foglalt nyilatkozattal együtt
– az együttműködő termelő esetében ugyanezen időpontig önállóan – az aktivált támogatási jogosultságok számát
nem meghaladóan és a  kötelezettség-megosztásra is figyelemmel, azon támogatási jogosultságok mértékéig
lehet benyújtani, amelyek vonatkozásában a kérelmező a szerkezetátalakítási programban előírt követelményeket
teljesítette.
(2) Ha a  dohánytermelő és a  vele együttműködő termelő támogatási kérelme együtt magasabb számú támogatási
jogosultság igénybevételére vonatkozik, mint a  4.  § (1)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti szerkezetátalakítási
programban előírt követelményeknek megfelelő támogatási jogosultságok száma, akkor a  különbséggel először
az  együttműködő termelő vagy termelők 13.  § (2)  bekezdése szerint figyelembe vehető területeit kell arányosan
csökkenteni.
(3) A  támogatási kérelemhez csatolni kell a  13.  § (4)  bekezdése és a  14.  § (4)–(7) és (12)  bekezdése szerinti
dokumentumokat. A  támogatási kérelemben meg kell jelölni, hogy a  dohánytermelő és a  vele együttműködő
termelő külön-külön hány támogatási jogosultság figyelembevételével igényel csekély összegű támogatást
azzal, hogy mezőgazdasági csekély összegű támogatás igénybevétele esetén dohánytermelőnként legfeljebb öt
szerkezetátalakítási támogatási jogosultság állapítható meg.
(4) A  támogatási kérelemmel kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés meghozatalának
napjától számított tíz évig meg kell őrizni.
10. § (1) A  támogatási jogosultságok után fizetendő mezőgazdasági csekély összegű támogatást forintban és
dohánytermelőnként, valamint együttműködő termelőnként a  12.  §-ban meghatározott keretösszeg, valamint
a  (3)  és (5)  bekezdésben meghatározott összes terület hányadosaként kell megállapítani azzal, hogy az  így
megállapított összeg támogatási jogosultságonként legfeljebb 300 000 Ft lehet.
(2) Ha a  dohánytermelő a  4.  § (3)  bekezdése szerinti kötelezettség-megosztást alkalmazta, a  támogatás tárgyévi
igénylése szempontjából a  vele együttműködő termelő is jogosult az  átvállalt és teljesített kötelezettsége
arányában az (1) bekezdés szerinti támogatást a 9. §-ban foglaltak szerint igényelni.
(3) A  dohánytermelő vonatkozásában az  (1)  bekezdésben foglalt támogatási egységértékhez kapcsolódó
referenciaterület megállapításához figyelembe kell venni a  tárgyévben megállapított támogatási jogosultságok
számát nem meghaladó hektárszámú, a 13. § (1) bekezdése szerint dohánytermelésre használt, legfeljebb öt hektár
földterületet.
(4) A  kötelezettség-megosztással érintett dohánytermelők esetében a  (3)  bekezdésben hivatkozott, igénybe vett
támogatási jogosultságok számát a  kötelezettség-megosztással érintett támogatási jogosultságok számával
csökkenteni – átvállalás esetén növelni – kell.
(5) Az együttműködő termelő esetében az (1) bekezdés szerinti területnek kell tekinteni azt kötelezettség-megosztással
érintett, a  támogatási jogosultságok számával megegyező, legfeljebb öt hektár nagyságú területet, amelyet
a  szerkezetátalakítási programban résztvevő dohánytermelő tárgyévben támogatási jogosultság aktiválására és
a 13. § (1) bekezdése szerint dohánytermelésre használt.
(6) Egy dohánytermelőnek vagy együttműködő termelőnek összesen ötezer eurónak megfelelő forintösszegnek – de
legfeljebb a  rendelkezésére álló szabad mezőgazdasági csekély összegű támogatási kerete szerinti összegnek –
megfelelő támogatás fizethető ki.
11. § (1) A csekély összegű támogatás igénybevételére az a dohánytermelő jogosult, aki vagy amely
a) az  Eljárási törvény szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb
a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi a  nyilvántartásba vételét az  Eljárási törvény
alapján működtetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe, valamint bejelentette
vállalkozásainak a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásról szóló törvény szerinti minősítését és
a fizetési számlaszámát;
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
ba) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek, és
bb) nem áll felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt;
c) nyilatkozik arról, hogy
ca) mekkora összegű általános csekély összegű támogatást vett igénybe a  támogatási kérelem
benyújtását megelőző két pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben, és
cb) tudomásul veszi, hogy ha a  c)  pont ca)  alpontja alapján tett nyilatkozat támogatási adataiban
változás következik be a támogatási kérelem benyújtását követően más csekély összegű támogatás
igénybevétele miatt, akkor arról köteles haladéktalanul tájékoztatni az MVH-t,
d) csatolja a  támogatási kérelméhez a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A.  §-ában meghatározott
nyilatkozatot.
(2) A  csekély összegű támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  azt megelőző két pénzügyi
évben odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) A csekély összegű támogatás nem halmozható azonos támogatható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási
célú intézkedés kapcsán nyújtott állami támogatással, ha a  támogatások halmozása túllépi az  Európai Bizottság
által elfogadott határozatban vagy csoportmentességi rendeletben az egyes esetek meghatározott körülményeire
vonatkozóan rögzített maximális támogatási intenzitást vagy összeget. A  nem konkrét elszámolható költségekre
nyújtott, vagy azokhoz hozzá nem rendelhető csekély összegű támogatás halmozható más, az  Európai Bizottság
által elfogadott csoportmentességi rendelet vagy határozat alapján nyújtott állami támogatással.
(4) A  csekély összegű támogatás forintösszegének megállapításához a  támogatási kérelem benyújtása évének
február 1. napján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyamot kell alkalmazni.
12. § A támogatási jogosultság darabszámának és egységértékének megállapításakor a  2015–2017. támogatási évek
vonatkozásában évente legfeljebb 5858 hektár és 1500 millió forint vehető figyelembe.
13. § (1) A szerkezetátalakítási programban résztvevő dohánytermelő – a 9. § (1) bekezdésében és a 10. § (6) bekezdésében
foglaltakra is figyelemmel – a  támogatást az őt megillető támogatási jogosultságok aktiválásával és az elsődleges
feldolgozóval kötött tárgyévi szerződésbe foglalt mennyiségű Virginia, illetve Burley dohány termelésével, de
legfeljebb a  10.  § (3)  bekezdése szerint megállapított, legalább 0,25 hektár táblaméretű, a  tárgyévi egységes
területalapú támogatás vonatkozásában dohánytermelés hasznosítással elfogadott terület után veheti igénybe.
(2) Az  együttműködő termelő – a  9.  § (1)  bekezdésében és a  10.  § (6)  bekezdésében foglaltakra is figyelemmel –
a  támogatást legfeljebb a  10.  § (5)  bekezdése szerint megállapított terület után, és az  (1)  bekezdésben foglalt
feltételek teljesülése esetén veheti igénybe.
(3) A  2016. évtől kezdődően, amennyiben a  dohánytermelő a  jogosult területen az  őt megillető támogatási
jogosultságok darabszámának megfelelő hektárszámnál kisebb terület alapján vett igénybe egységes területalapú
támogatást, azt úgy kell tekinteni, hogy a dohánytermelő a tárgyév január 1-jével az érintett rész vonatkozásában
a jogszabály erejénél fogva véglegesen és visszavonhatatlanul kilépett a szerkezetátalakítási programból.
(4) Az  (1)  bekezdésben foglalt termelési feltétel teljesítését az  elsődleges feldolgozó által kiállított, legalább
a szerződésben vállalt mennyiségű, megtermelt dohánylevélből előállított szárított dohány átvételét igazoló szigorú
számadású bizonylat és a szerződés másolatának MVH-hoz történő benyújtásával kell igazolni.
(5) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1408/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó,
a folyó pénzügyi évben, valamint az azt megelőző két pénzügyi év során Magyarországon odaítélt mezőgazdasági
csekély összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  15 000 eurónak megfelelő
forintösszeget, figyelembe véve az 1408/2013/EU rendelet 3. cikk (3) bekezdésében foglalt felső határt.
(6) Az  1408/2013/EU rendelet szerinti mezőgazdasági csekély összegű támogatás esetén, a  mezőgazdasági termékek
elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  1407/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó egy vagy
több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató termelő esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel
az  1408/2013/EU rendelet alapján nyújtott támogatások az  1407/2013/EU rendelet 3.  cikk (2)  bekezdésében
rögzített alkalmazandó felső határig halmozhatók az utóbbi tevékenység(ek)re tekintettel nyújtott csekély összegű
támogatásokkal, feltéve, hogy az  elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység nem részesül az  1407/2013/EU
rendelet alapján nyújtott általános csekély összegű támogatásban.
(7) Ha a dohánytermelő és a vele együttműködő termelő által igényelt mezőgazdasági csekély összegű támogatáshoz
az  (1)  bekezdés szerint meghatározott dohánymennyiségnél kevesebb dohány kerül megtermelésre, akkor
a különbséggel elsőként az együttműködő termelő esetében kell a (2) bekezdés szerint figyelembe vehető területet
a kötelezettség-megosztás arányában csökkenteni.
14. § (1) A  dohánytermelő a  9–13.  § szerinti támogatás igénylése mellett és azzal egyidejűleg a  gazdaságában található
dohányszárító működési költségeinek csökkentése céljából általános csekély összegű támogatást igényelhet
a rendelkezésére álló olyan támogatási jogosultság után, amelyre sem a dohánytermelő, sem a vele együttműködő
termelő nem igényelt mezőgazdasági csekély összegű támogatást, és amellyel kapcsolatban a 4. § (1) bekezdés c) és
d) pontjában foglalt kötelezettségeit a tárgyévben teljesítette.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt támogatás további feltétele, hogy a  dohánytermelő a  dohányszárítót dohánylevél
szárítás céljára tárgyévben ténylegesen működtesse, és erről a  (3)  bekezdés szerinti üzemnaplóval alátámasztott
nyilatkozatot tegyen.
(3) Az  (2)  bekezdésben meghatározott működtetés nyilvántartása céljából az  (1)  bekezdésben foglalt támogatásra
jogosult dohánytermelő a  saját és a  bérszárított dohány termelése vonatkozásában is köteles telephelyenként
üzemnaplót vezetni az  MVH által rendszeresített és a  honlapján közleményben közzétett nyomtatványnak
megfelelően. Az üzemnaplót a számvitelről szóló törvény szerinti számviteli bizonylatként kell kezelni.
(4) Bérszárítás esetén az  üzemnaplót mind a  bérbeadónak, mind pedig a  bérbevevőnek alá kell írnia, amelyből egy
példányt a bérbevevő kap meg.
(5) A  természetes szárítású dohány esetében az  (1)–(4)  bekezdésben foglaltakat azzal az  eltéréssel kell alkalmazni,
hogy a dohányszárító működési költségei alatt a felhasznált tüzelőanyag helyett a számlával igazoltan megvásárolt
természetes alapanyagú fűzőzsineg felhasználását kell érteni (hektáronként 7x2 kilogrammos keresztorsó).
(6) Az  energiával fűtött dohányszárítónként vagy az  (5)  bekezdés szerinti dohányszárítók falugazdász által igazolt
minden 400 légköbmétere után az  igényelhető, általános csekély összegű támogatás legfeljebb 1,5 millió forint,
de legfeljebb a  dohánytermelő által aktivált, és a  4.  § (3)  bekezdése szerinti kötelezettség-megosztással nem
érintett összes támogatási jogosultságai számánál öttel kisebb szám megszorozva 300 000 Ft-tal, de legfeljebb
61 666 euró, vagy, ha – a támogatáshalmozódási szabályokra is figyelemmel – alacsonyabb, akkor a dohánytermelő
rendelkezésére álló szabad általános csekély összegű támogatási keretösszeg.
(7) A  (6)  bekezdés vonatkozásában figyelembe vehető dohányszárítók számát úgy kell megállapítani, hogy
a  dohánytermelő tulajdonában lévő, illetve általa bérbe vett, tárgyévben üzemeltetett, energiával fűtött
dohányszárítók számából egyet, továbbá minden öt kötelezettség-megosztással érintett támogatási jogosultság
után még egyet, a  természetes szárítású dohány szárítására használt és a  dohánytermelő tulajdonában lévő,
tárgyévben használt szárítók összes légköbméteréből 400 légköbmétert, továbbá minden öt kötelezettségmegosztással érintett jogosultság után még 400 légköbmétert le kell vonni.
(8) Az  (5)  bekezdésben foglalt fűzőzsineg-felhasználást igazoló bizonylatokat a  dohánytermelő köteles az  általános
csekély összegű támogatás iránti kérelméhez csatolni.
(9) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1407/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó,
a folyó pénzügyi évben, valamint az azt megelőző két pénzügyi év során odaítélt csekély összegű támogatás bruttó
támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(10) Amennyiben a  dohányszárítót tárgyévben több dohánytermelő is használja, akkor a  dohányszárító üzemeltetése
után a  (6)  bekezdés szerinti támogatást az  üzemnaplóban dokumentált használat arányában kell az  egyes
dohánytermelők között megosztani.
(11) A  bérbe adható szabad dohányszárítók legmagasabb számát tulajdonosonként úgy kell megállapítani, hogy
a dohányszárító tulajdonosának tulajdonában lévő összes működő dohányszárító számából le kell vonni mindazon
szárítók számánál eggyel többet, amelyek után a  tulajdonos a  (6)  bekezdésben foglalt támogatást igényelte,
továbbá minden öt kötelezettség-megosztással érintett, a  dohányszárító tulajdonosának tulajdonában lévő
jogosultság után még egyet.
(12) A  dohánytermelő által a  (7)  bekezdésben hivatkozott összes – levonás nélkül számított –, tárgyévben saját vagy
bérszárítás céljára üzemeltetett dohányszárító számát a  falugazdásznak kell igazolnia. Az  igazolás másolatát
– szabad szárítókapacitás bérbevétele esetén a bérszárítást igazoló dokumentum másolatával együtt – a támogatási
kérelemhez kell csatolni
(13) A  (6)  bekezdés szerinti, támogatásra rendelkezésre álló összeg a  13.  § (1)  bekezdése szerint megállapított,
összes mezőgazdasági csekély összegű támogatás levonása után a  12.  §-ban meghatározott keretösszegből
fennmaradó összeg. Ha a  (6) bekezdés szerint kifizethető összes általános csekély összegű támogatás meghaladja
a  rendelkezésre álló összeget, akkor a  támogatás mértékét minden dohánytermelő vonatkozásában arányos
csökkentéssel kell megállapítani.
15. § (1) A dohánytermelő a tárgyévet megelőző év december 31-éig jogkövetkezmény alkalmazása nélkül egészben vagy
részben, de az érintett rész vonatkozásában véglegesen és visszavonhatatlanul, közokiratban vagy teljes bizonyító
erejű magánokiratban tett nyilatkozattal kiléphet a szerkezetátalakítási programból.
(2) A jogkövetkezmény alkalmazása szempontjából az (1) bekezdésben foglaltak szerinti nyilatkozatot az MVH-hoz kell
benyújtani, és a nyilatkozatnak az MVH-hoz való benyújtása napját kell figyelembe venni.
(3) Az  (1)  bekezdésben foglaltak szerinti nyilatkozatot tevő dohánytermelő a  tárgyévtől kezdődően a  támogatási
időszak hátralévő időszakában nem vehet részt a szerkezetátalakítási programban.
(4) Ha a  dohánytermelő a  tárgyévre vonatkozó egységes kérelmét a  kifizetésről szóló döntés jogerőre emelkedéséig
visszavonja, akkor a dohánytermelőt a szerkezetátalakítási programból kilépettnek kell tekinteni.
16. § (1) A  támogatási jogosultság részben vagy egészben kizárólag a  jogosult településen gazdálkodó, a  mezőgazdasági
termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról szóló 8/2015.
(III.  13.) FM  rendelet 1.  § 6.  pontja szerinti mezőgazdasági termelőre, megegyező számú támogatási jogosultság
–  a  történelmi bázis jogosultságról szóló 106/2007. (IX. 24.) FVM rendeletben foglaltak szerinti – átruházásával
együtt ruházható át.
(2) A  támogatási jogosultság átruházása esetén a  nyilvántartásban történő átvezetés iránti kérelmet az  MVH által
rendszeresített és a  honlapján közzétett nyomtatványon kell benyújtani az  MVH-hoz, amelyhez csatolni kell
az átruházás tényét igazoló közokiratot vagy teljes bizonyító erejű magánokiratot.
(3) A támogatási jogosultság tárgyév január 1-jei határidővel hatályos átruházása alapján az átvezetés iránti kérelmet
– a (4) bekezdésben foglalt eset kivételével – 2015-ben szeptember 15. és október 7., a 2016. évtől kezdődően április
1. és április 30. közötti időszakban lehet benyújtani az MVH-hoz.
(4) A  (3)  bekezdésben foglaltaktól eltérően, az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  mezőgazdasági
termelők gazdaságátadásához a 2012. évtől igényelhető támogatások részletes feltételeiről szóló 121/2012. (XI. 28.)
VM rendelet szerint gazdaságátadási támogatási kérelmet jóváhagyó vagy részben jóváhagyó jogerős határozattal
rendelkező átadó és a  határozatban megnevezett átvevője nyújthat be 2015-ben október 7-éig, azt követően
a  tárgyév szeptember 30-ig átvezetés iránti kérelmet az  e  §-ban foglaltak figyelembevételével, ha a  tárgyévi
egységes területalapú támogatás iránti kérelmet és az  e  rendelet szerinti kifizetési kérelmet a  gazdaságot átvevő
személy nyújtotta be.
(5) A  támogatási jogosultság átruházása esetén az  átvevő általi teljesítés megállapításánál figyelembe kell venni
az  átadó által az  átruházás benyújtási időpontjáig teljesített és igazolt árbevételre, valamint foglalkoztatásra
vonatkozó szerkezetátalakítási programban előírt feltéteket.
(6) Öröklés és jogutódlás esetén az átvezetés iránti kérelmet az örökös vagy a jogutód az MVH által rendszeresített és
a honlapján közzétett nyomtatványon is benyújthatja az MVH-hoz. Ha a hagyatékátadó végzésben haszonélvezeti
jog kerül megállapításra, akkor az  örökösnek és a  haszonélvezeti jog jogosultjának közösen kell benyújtania
az átvezetés iránti kérelmet.
(7) A  (6)  bekezdés szerinti átvezetés iránti kérelemhez mellékelni kell a  jogutódlást alátámasztó jogerős döntés
másolatát, amely rendelkezik a  támogatási jogosultságról és kifizetetlen támogatási összeg esetén a  támogatási
jogosultság alapján járó támogatásról. Kiválásos jogutódlás esetén az  átvezetés iránti kérelemhez csatolni kell
a  szétválási szerződést, amely rendelkezik a  támogatási jogosultságról és kifizetetlen támogatási összeg esetén
a támogatási jogosultság alapján járó támogatásról.
(8) A  támogatási jogosultság (1) vagy (2)  bekezdésben meghatározott módon történő átruházása esetén
a  dohánytermelő az  átruházást követően legfeljebb a  megmaradt támogatási jogosultság mértékének megfelelő
nagyságú területet szerezhet a szerkezetátalakítási program hátralévő támogatási időszakában.
(9) Ha a dohánytermelő az összes, a  tulajdonában lévő jogosultságot átruházza, akkor a szerkezetátalakítási program
hátralévő támogatási időszakában nem jogosult támogatási jogosultság aktiválására.
(10) A  (8) és (9)  bekezdésben foglaltak alól kivételt képez, ha az  átruházást követően öröklés, jogutódlás útján kerül
a dohánytermelő tulajdonába a támogatási jogosultság.
17. § Az MVH a 4. §-ban foglaltak teljesülését a támogatás kifizetését megelőzően és követően ellenőrzi, amely kiterjed
a szerkezetátalakítási programban résztvevő valamennyi dohánytermelő 5%-ára.
4. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 20 órakor lép hatályba.
5. Az Európai Unió jogának való megfelelés 19. § E rendelet
a) 13.  §-a az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU
bizottsági rendelet,
b) 14. §-a az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
39/2009. (XII. 22.) PM rendelete a szabálysértési eljárás során lefoglalt és elkobzott dolgok kezeléséről és értékesítéséről.
A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 167. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter
feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi és rendészeti miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
Lefoglalás, visszatartás 1. § (1) A lefoglalást a szabálysértési hatóság – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – határozattal rendeli el. A határozat
alapján a lefoglalást vagy a lefoglalást elrendelő szabálysértési hatóság végzi el, vagy a lefoglalás foganatosítása
érdekében megkeresi a lefoglalás alá eső dolog helye szerint ille té kes település önkormányzatának jegyzőjét,
pénzügyi szabálysértés esetén a vámhatóságot.
(2) Ha a dolog biztonságos megőrzése indokolja, a dolog jegyzőkönyv felvétele mellett visszatartható. Ilyen esetben
azonban a visszatartást végző szervnek az iratok megküldésével haladéktalanul intézkednie kell a szabálysértési
hatóság felé a lefoglalás elrendelése érdekében.
(3) A dolog visszatartásával, illetve a lefoglalással kapcsolatban felmerült költségeket a visszatartást, illetve a lefoglalást
végző szerv a dolog más szervnek történő átadásáig köteles megelőlegezni.
(4) Ha a szabálysértési hatóság jogerős határozata elrendeli valamely dolog elkobzását, az elkobzás végrehajtása iránt
az elkobzás tárgyát képező, lefoglalt dolog helye szerint ille té kes település önkormányzatának jegyzője intézkedik.
Vám- és pénzügyőri, illetve rend őri szerv által hozott határozat esetén a vám- és pénzügyőri, illetve rend őri szerv jár el.
A lefoglalt, illetve visszatartott dolog kezelése 2. § (1) A dolog visszatartásáról, illetve lefoglalásáról a visszatartást, illetve a lefoglalást végző szervnek jegyzőkönyvet kell
felvennie. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell:
a) a lefoglalást, illetve a visszatartást végző szerv megnevezését,
b) a szabálysértés megjelölését,
c) a szabálysértés miatt eljárás alá vont személy természetes személyazonosító adatait, lakcímét,
d) a szabálysértési eljárás ügyszámát,
e) a lefoglalásnál, illetve a visszatartásnál jelenlevők megnevezését, és azt, hogy ki milyen minőségben van jelen,
f) a lefoglalást, illetve a visszatartást elszenvedő személy természetes személyazonosító adatait, lakcímét,
g) a lefoglalás, illetve a visszatartás helyét és időpontját,
h) a lefoglalt, illetve a visszatartott dolog megnevezését, mennyiségét, értékét,
i) a lefoglalt, illetve a visszatartott dolog ismertetőjeleit,
j) az azonossági jel (pl. pecsét, ólomzár) alkalmazását,
k) a lefoglalt, illetve a visszatartott dologra vonatkozó elismervény átadásának tényét,
l) azt a tényt, hogy a dolgot a lefoglalást, illetve a visszatartást végző szerv elszállítja-e vagy birtokban hagyja,
valamint
m) a lefoglalást szenvedő személy lefoglalás elleni panasz kérdésében tett nyilatkozatát.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott jegyzőkönyvön kívül a lefoglalt, illetve a visszatartott dologról annak a személynek
a részére, akitől azt lefoglalták, illetve visszatartották, a lefoglalást, illetve a visszatartást végző szervnek elismervényt
kell adnia. Ha a lefoglalás, illetve a visszatartás birtokban hagyás mellett történt, az elismervényen fel kell tüntetni
a lefoglalt, illetve a visszatartott dolog őrzési helyét is.
(3) A lefoglalt, illetve a visszatartott dolgokról a lefoglalást, illetve a visszatartást végző szervnek nyilvántartást kell vezetni.
A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a lefoglalást, illetve a visszatartást szenvedő személy nevét, lakcímét, a lefoglalás,
illetve a visszatartás időpontját, valamint a lefoglalt, illetve a visszatartott dolgok megnevezését, mennyiségét és
értékét. A nyilvántartásba csak megfelelő okirat (így különösen a lefoglalásról, illetve a visszatartásról készült
jegyzőkönyv, az elismervény, a szabálysértési határozat) alapján lehet bejegyzést végezni.
(4) A lefoglalást, illetve a visszatartást végző szervnek a lefoglalt, illetve a visszatartott dolgok értékét a lefoglalás, illetve a
visszatartás alkalmával – szükség esetén szakértő bevonásával – meg kell állapítani. Ha erre a lefoglaláskor, illetve a
visszatartáskor nincs lehetőség a lefoglalt, ille tve a visszatartott dolgok értékének megállapítása iránt, a lefoglalást,
illetve a visszatartást köve tően haladéktalanul intézkedni kell.
(5) A lefoglalt, illetve a visszatartott dolgokat állaguk megsértése nélkül, azonosításra alkalmas jellel (így különösen
lefoglalt dologcímke, pecsét, ólomzár) kell ellátni.
(6) A szabálysértési eljárás során lefoglalt, illetve visszatartott dolgot – ha jogszabály vagy a szabálysértési hatóság
másként nem rendelkezik – az ügyben eljáró szabálysértési hatósághoz kell beszállítani.
A lefoglalt dolog őrzése 3. § (1) A lefoglalt dolgok őrzéséről az ügyben eljáró szabálysértési hatóság gondoskodik. A lefoglalt dolgok tárolását
biztonságosan és úgy kell végezni, hogy azok változatlan állapotban megmaradjanak, azonosságuk biztosított és
könnyen megállapítható legyen.
(2) A lefoglalásról szóló határozatban a szabálysértési hatóságnak rendelkeznie kell arról, hogy a lefoglalt dolgot letétbe
helyezi, a lefoglalást szenvedő személy őrizetében hagyja, vagy külön jogszabály szerint feljogosított vagyonkezelő
szerv kezelésébe adja.
(3) Ha a dolog használatához a lefoglalást szenvedő személynek különös érdeke fűződik, vagy a lefoglalt dolog
elszállítása, raktározása körülményes, az azonosság megfelelő biztosítása mellett a lefoglalást szenvedő személy
birtokában hagyható a rendelkezési jog megtiltása mellett azzal a figyelmeztetéssel, hogy azt csak a dolog állagának
sérelme nélkül használhatja, vagy azt – a dolog használatának megtiltása mellett – változatlan állapotban kell
megőriznie. Ha a szabálysértési hatóság tudomást szerez arról, hogy a lefoglalást szenvedő a figyelmeztetésben
foglaltaknak nem tesz eleget, haladéktalanul intézkedik a lefoglalt dolog beszállítása, illetve biztonságos őrzése iránt.
(4) A nem közösségi árut és kereskedelmi mennyiségű jövedéki terméket lefoglalás után a vámhatóságnak kell átadni,
 illetve, amennyiben a lefoglalást a vámhatóság végezte, őrzéséről a vámhatóság köteles gondoskodni.
A lefoglalás megszüntetése 4. § (1) A lefoglalás megszüntetéséről az ügyben eljáró szabálysértési hatóságnak határozattal kell intézkednie.
(2) Nem adható vissza olyan lefoglalt dolog, amelynek birtokban tartását jogszabály feltételhez köti, ha a feltétel nem áll
fenn, illetve amelynek birtokban tartását jogszabály tiltja.
(3) Ha a lefoglalt dolog átvételére jogosult személy a lefoglalást megszüntető határozatban megadott határidőn belül
a dolgot nem veszi át, a szabálysértési hatóság a dolog értékesítése vagy megsemmisítése iránt intézkedik.
A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény ben (a továb biak ban: Sztv.) meghatározott elévülési időn belül
jelentkező jogosult a lefoglalt dolog értékesítése esetén – a tárolás és az értékesítés során felmerült indokolt költségek
levonása után – az értékesítésből befolyt ellenértékre, megsemmisítés esetén – a tárolás és a megsemmisítés indokolt
költségeinek levonása után – a lefoglaláskori értékre tarthat igényt.
(4) Külföldi személytől lefoglalt dolog visszaadása esetén, ha az nem belföldön tartózkodik, a lefoglalást megszüntető
határozatban a dolog átvételére legalább hat hónapot kell biztosítani.
(5) A lefoglalt nem közösségi árut, jövedéki terméket kiadni csak a vámhatóság által lefolytatott vám-, illetve
jövedékigazgatási eljárást köve tően lehet.
A lefoglalt dolog értékesítése 5. § (1) Ha a szabálysértési eljárás során a lefoglalt dolog
a) gyors romlásnak van kitéve,
b) huzamosabb tárolásra alkalmatlan,
c) kezelése, tartása, tárolása, illetve őrzése az értékével arányban nem álló költséggel járna,
d) értéke az előreláthatólag hosszabb ideig tartó tárolás miatt jelentősen csökkenne,
az ügyben eljáró szabálysértési hatóság a lefoglalt dolog elő ze tes értékesítése iránt intézkedik.
(2) A lefoglalt dolog értékesítése során az elkobzott dolgok értékesítésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
A lefoglalt dolog értékesítéséből befolyt ellenértéket annak a szervnek a számláján kell elkülönítetten kezelni,
amelynek a költségvetésében a szabálysértési hatóság szerepel.
Az elkobzott dolog értékesítése 6. § (1) Az értékesítésre – az 5. §-ban foglaltak kivételével – csak az elkobzást elrendelő határozat jogerőre emelkedése után
kerülhet sor. Az elkobzott dolog csak az elkobzást elrendelő határozat jogerőre emelkedése után kerülhet közérdekű
felhasználásra vagy semmisíthető meg. Az elkobzást elrendelő határozat jogerőre emelkedése után az elkobzást
foganatosító hatóság köteles megvizsgálni, hogy a külön jogszabály szerinti közérdekű felhasználás feltételei
fennállnak-e. A feltételek hiánya esetén a közérdekű felhasználásra nem kerülhet sor.
(2) Az elkobzott dolgot – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel vagy ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – annak tárolási
helye, illetve, ha előnyösebb, az ügyben eljáró szabálysértési hatóság székhelye szerinti települési önkormányzat
jegyzőjének kell értékesítésre átadni. Az értékesítésre – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel vagy ha jogszabály eltérően
nem rendelkezik – az adózás rendjéről szóló törvény ingó végrehajtására vonatkozó szabályai az irányadók.
(3) A rend őrség, illetve a vám- és pénzügyőrség hatáskörébe utalt szabálysértések esetén az értékesítés a szabálysértési
hatóság feladata. A vámhatóság értékesíti a jogerősen elkobzott nem közösségi árut és jövedéki terméket is.
(4) Az eljárás alá vont külföldi állampolgár által az előreláthatólag kiszabásra kerülő pénzbírság, illetve eljárási költség
fedezeteként letétbe helyezett összegből, illetve az Sztv. 80. § (6) bekezdése alapján tőle lefoglalt vagyontárgyak
értékesítéséből a tartozás kiegyenlítése után fennmaradt összeget – ha a külföldi állampolgár már nem tartózkodik
Magyarország területén – a külföldi nevére nyitott bankszámlára kell befizetni.
7. § (1) Az elkobzott dolgok beszállításával, tárolásával, értékesítésével, illetve megsemmisítésével kapcsolatban felmerülő
kiadásokról annak a szervnek a költségvetésében kell gondoskodni, amelynek szervezetében a szabálysértési hatóság
működik.
(2) Az értékesítésből befolyt ellenértéket az (1) bekezdésben meghatározott szervhez kell átutalni.
(3) Ha az elkobzott dolog értékesítése valamely oknál fogva nem lehetséges, az értékesítésre jogosult szerv az elkobzást
elrendelő szabálysértési hatóság elő ze tes hozzájárulásával az elkobzott dolgot – jegyzőkönyv felvétele mellett –
megsemmisíti. A megsemmisítési eljárásban érvényesíteni kell a megsemmisítés tárgyára vonatkozó külön
jogszabályi rendelkezéseket.
(4) A megsemmisítési jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a lefoglalt dolog nyilvántartási számát, a megsemmisítés helyét
és idejét, a megsemmisítésnél jelen levők nevét, a megsemmisítés kezdő és befejező időpontját, a lefoglalt dolgok
megnevezését, az elkobzásról rendelkező jogerős döntés számát, időpontját, a megsemmisítés módját és
körülményeit, valamint a jelenlévők aláírását. A megsemmisítésről készült jegyzőkönyvet az iratok mellett meg kell
őrizni.
(5) Ha a szabálysértési hatóság az elkobzott dolog értékesítését vagy megsemmisítését köve tően azt állapítja meg, hogy
az elkobzás alaptalanul történt, a jogosult részére visszafizetést rendel el. Értékesítés esetén a ténylegesen befolyt
ellenértéket, megsemmisítés esetén a dolog lefoglaláskori értékét kell megtéríteni. A visszatérítendő összeget
az elkobzás alaptalanságát megállapító határozat jogerőre emelkedését köve tően a megtérítés időpontjáig minden
naptári nap után, a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd részét kitevő
kamattal növelten kell a szabálysértési hatóságnak visszafizetnie. A jogosult ezt meghaladó igényét a polgári jog
szabályai szerint érvényesítheti. A szabálysértési hatóság határozata alapján a visszafizetés annak a szervnek
a feladata, amelynek költségvetésében a szabálysértési hatóság szerepel.
Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a szabálysértési eljárás során lefoglalt és elkobzott dolgok kezeléséről és értékesítéséről, valamint
a pénzbírság és egyéb pénzösszeg letiltásáról és átutalásáról szóló 10/2000. (III. 24.) PM rendelet.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
509/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére –
dr. Györkös Péter rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország Európai Unió mellett működő Állandó Képviseletének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. szeptember 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
47/2011. (III. 25.) Korm. rendelete a Borsóhalmi és a Jászteleki árvízi tározók igénybevételével kapcsolatos kártalanításról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói jogkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya a Borsóhalmi és a Jászteleki árvízi tározók igénybevétele során keletkezett kártalanítás szabályaira
terjed ki.
2. § A Borsóhalmi és a Jászteleki árvízi tározók területével érintett földrészletek jegyzékét településenkénti bontásban,
helyrajzi szám szerint felsorolva az 1. melléklet tartalmazza.
3. § (1) Az árvízi tározó területéhez tartozó ingatlan használójának az árvízi szabályozási célból történt igénybevétellel okozott
kárt a működési területtel érintett környezetvédelmi és vízügyi igazgatóságnál (a továbbiakban: igazgatóság)
a rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül kell bejelentenie.
(2) A bejelentés alapján a kár mértékét az igazgatóság által felkért, az igazságügyi szakértői névjegyzékben szereplő
szakértő állapítja meg.
(3) A kártalanítás összegét – és az igazságügyi szakértő díját – az árvízvédekezési költségek terhére kell biztosítani.
A kártalanítás összegének a jogosult nevére és címére, vagy az általa megnevezett hitelintézet számlaszámára egy
összegben történő kifizetéséről – amennyiben a jogosult a kártalanítás összegét nem vitatja – a földrészlet fekvése
szerint érintett igazgatóság a kár igazságügyi szakértő által történt megállapítását követő 30 napon belül
gondoskodik.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
293/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a vidékfejlesztési miniszter előterjesztésére
az Európai Unió Tanácsának Magyar Elnöksége munkájában nyújtott kiemelkedő teljesítményéért, az elnökség
sikeréhez tevőlegesen hozzájáruló példaértékű és áldozatkész munkája elismeréseként
Tarpataki Tamásnak, a Magyar Köztársaság Európai Unió brüsszeli Állandó Képviselete szakdiplomatájának, a Külső
és Belső Halászati Munkacsoport vezetőjének a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. október 5.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
49/2016. (III. 10.) Korm. rendelete a MIAS HUNGARY Kft. Gyöngyös város területén megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
az 5. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h) és k) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Gyöngyös város közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerint Gyöngyös 3009, 3014, 3015, 3017, 3019 és 3020 helyrajzi számú földrészleteken, illetve
az  ezekből a  földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken
megvalósításra kerülő üzemcsarnok és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések
megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Heves Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti beruházással összefüggésben előzetes régészeti dokumentáció készítése nem
szükséges, ha a  kulturális örökség védelméről szóló 2001.  évi LXIV.  törvény 23/C.  § (2)  bekezdésében foglalt
feltételeknek megfelelő örökségvédelmi hatástanulmány az adott beruházáshoz köthetően már rendelkezésre áll.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti dokumentumok egyike sem áll rendelkezésre, egyszerűsített előzetes régészeti
dokumentációt kell készíteni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben és
településrendezési eljárásokban is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
277/2017. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Czakkerné dr. Pásztor
Anita Irént 2017. augusztus 1. napjától 2020. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. július 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1595/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a „Hungary Helps” Program bevezetésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány annak tudatában, hogy Magyarország a  nemzetközi közösség szolidáris tagjaként lakossága nagyságához és
gazdasági teherbíró képességéhez mérten, korábbi szerepvállalásához viszonyítva aktívabban képes részt venni a  nemzetközi
fejlesztési együttműködési és a nemzetközi humanitárius segítségnyújtási erőfeszítésekben,
 1. egyetért a Magyarország által a nemzetközi fejlesztési együttműködés és nemzetközi humanitárius segítségnyújtás
keretében nyújtott pénzbeli és tárgyi támogatások, így különösen adományok és technikai segítségnyújtás
egységes arculattal, a Hungary Helps Program alatt történő nyújtásával;
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere véleményének kikérését
követően utazó nagykövet kinevezésének felterjesztéséről intézkedjen, azzal, hogy az  utazó nagykövet feladatai
közé nevesítésre kerüljön a  Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés Koordinációs Tárcaközi Bizottságban való
részvétel, valamint a Hungary Helps Program nemzetközi és magyarországi kommunikációja;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az utazó nagykövet feladatainak ellátásához esetlegesen szükséges
erőforrásokat az  Emberi Erőforrások Minisztériumának szervezetében biztosítsa, valamint az  utazó nagykövet
munkáját támogassa.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
12/2006. (III. 14.) BM rendelete a belügyi ágazatba tartozó közigazgatási hatósági eljárásban közreműködő tolmácsok, jeltolmácsok díjazásáról.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. §-a
(2) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A belügyi ágazatba tartozó közigazgatási hatósági
eljárásban közreműködő tolmácsot, jeltolmácsot tevékenységéért munkadíj és költségtérítés illeti meg.
(2) A tolmácsot és a jeltolmácsot megillető munkadíj és
várakozási díj e rendeletben meghatározott összege a tolmácsolási és jeltolmácsolási tevékenység ellenértékét terhelő általános forgalmi adó összegét nem tartalmazza, azt
az e rendeletben meghatározott összegeken, mint adóalapon felül kell felszámítani, ha a tolmács, jeltolmács az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi LXXIV. törvény
(a továbbiakban: Áfa tv.) rendelkezései alapján általános
forgalmi adó felszámításra kötelezett. Ha a tolmács, jeltolmács az Áfa tv. szerint levonási joggal rendelkezik, a
számlával igazolt költségnek csak a nettó összege növeli
az adóalapot.
(3) Ha a tolmács, jeltolmács tevékenysége az Áfa tv.
5. §-a szerinti gazdasági tevékenységnek minősül, a tolmácsnak, jeltolmácsnak külön jogszabály rendelkezései
szerint számlát kell kiállítania, illetve a kirendelő hatóságnak a számla ellenében díjat kell fizetnie.
2. § (1) A tolmács részére a mellékletben meghatározott
munkadíjat a díjsávok figyelembevételével, a helyi piaci
viszonyokhoz igazodóan kell megállapítani.
(2) A jeltolmács részére 6000 Ft/óra (nettó) munkadíjat
kell megállapítani.
(3) A tolmácsot, jeltolmácsot (a továbbiakban együtt:
tolmács) megillető munkadíj megállapításánál minden
megkezdett órát fél óraként, fél óra leteltét követően egy
óraként kell figyelembe venni.
(4) A tolmács a számára megállapított munkadíjon felül
utazási költségtérítésre tarthat igényt. Az igazolt költséget
a tolmács számára a következők szerint kell megtéríteni:
a) vasúti 2. osztályú menettérti díj teljes összegét
(rendkívül indokolt vagy sürgős igénybevétel esetében a
pótjegy árát is),
b) helyi, illetve helyközi autóbusz menettérti díj teljes
összegét,
c) személygépkocsi igénybevétele esetén – amennyiben a tolmácsolás helyszíne tömegközlekedési eszközzel
nem, vagy aránytalanul hosszú (oda-vissza utazási időtartam a 4 órát meghaladó) utazási idővel közelíthető meg – a
gépjárműnek a külön jogszabályban meghatározott üzemanyagnorma figyelembevételével a ténylegesen megtett
oda-vissza útra a km-távolság és az APEH által közzétett
hivatalos üzemanyagár szorzatának összegét.
(5) Ha a tolmács a tolmácsolási tevékenység megkezdésére kitűzött időpontban megjelent, a tényleges tolmácsolás megkezdéséig, illetőleg a tolmácsolás elmaradásának
közléséig a tolmácsot várakozási díj illeti meg, amely minden megkezdett félórára nettó 500 Ft. Ezen felül a tolmács
számára – utazási költségtérítésre vonatkozó igénye esetén – az utazási költséget is meg kell téríteni.
(6) Ha az eljárási cselekményt a hatóság félbeszakítja,
ezt az időtartamot a várakozási időbe be kell számítani.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult
ügyekben kell alkalmazni.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


text:
2013. LXIII. törvény az Európa Tanács tagállamai között a személyek szabad mozgásának szabályairól szóló, 1957. december 13-án, Párizsban aláírt Európai Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés felhatalmazást ad az Európa Tanács tagállamai között a személyek szabad mozgásának szabályairól
szóló, 1957. december 13-án, Párizsban aláírt Európai Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés 2013. május 21-i ülésnapján fogadta el.
„Az Európa Tanács tagállamai között a  személyek szabad mozgásának szabályairól szóló Európai
Megállapodás
Az aláíró kormányok, az Európa Tanács tagjai,
államaik között a személyek mozgásának megkönnyítésének szándékával,
az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk
 (1) A Szerződő Felek állampolgárai – tartózkodási helyüktől függetlenül – a jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét
képező Függelékben felsorolt okmányok egyikének a birtokában bármely határon keresztül beléphetnek egy másik
Szerződő Fél területére és elhagyhatják azt.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak kizárólag a három hónapot meg nem haladó tartózkodás esetén alkalmazandóak.
 (3) A  három hónapot meghaladó időtartamú tartózkodáshoz, valamint egy másik Szerződő Fél területére
jövedelemszerző tevékenység folytatása céljából történő belépéshez érvényes útlevél és vízum követelhető meg.
 (4) Jelen Megállapodás alkalmazásában valamely Szerződő Fél „területe” kifejezés abban az értelemben alkalmazandó,
ahogy azt az  érintett Fél a  többi Szerződő Fél értesítése céljából az  Európa Tanács Főtitkárához címzett
nyilatkozatában meghatározta.
2. Cikk
Amennyiben azt egy vagy több Szerződő Fél szükségesnek tartja, az  államhatár csak arra kijelölt pontokon
léphető át.
3. Cikk
Az előző cikkekben foglalt rendelkezések nem érintik a  Szerződő Feleknek a  külföldiek tartózkodását szabályozó
törvényeit és rendeleteit.
4. Cikk
Jelen Megállapodás nem sérti azokat a belső jogi előírásokat, továbbá azokat a hatályos, illetve a jövőben hatályba
lépő két- vagy többoldalú nemzetközi szerződéseket, egyezményeket és megállapodásokat, amelyek valamely
Szerződő Fél állampolgáraira nézve előnyösebb rendelkezéseket állapítanak meg a határátlépés tekintetében.
5. Cikk
Mindegyik Szerződő Fél lehetővé teszi, hogy az  általa összeállított listán szereplő és a  jelen Megállapodás
Függelékében foglalt bármely okmány birtokosa minden eljárás nélkül visszatérhessen területére, még akkor is, ha
állampolgársága vitás.
6. Cikk
Mindegyik Szerződő Fél fenntartja magának a  jogot arra, hogy egy másik Szerződő Fél nem kívánatosnak tartott
állampolgárainak saját területére történő beutazását és tartózkodását megtiltsa.
7. Cikk
Mindegyik Szerződő Fél fenntartja annak a  lehetőségét, hogy – az  5. Cikkben foglalt rendelkezések kivételével –
az összes többi Szerződő Fél, illetőleg valamelyikük vonatkozásában közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi
okokból elhalassza jelen Megállapodás hatálybalépését vagy elrendelje a  Megállapodás alkalmazása időleges
felfüggesztését. Erről az  intézkedésről az  Európa Tanács Főtitkárát haladéktalanul értesíteni kell, aki minderről
tájékoztatja a többi Felet. Ugyanez az eljárás alkalmazandó a fenti intézkedés visszavonásának esetére.
Amennyiben a  Szerződő Fél a  fenti bekezdésben foglaltak szerint jár el, csak akkor alkalmazhatja a  jelen
Megállapodást a másik Szerződő Félre, ha a másik Szerződő Fél is alkalmazza azt a Szerződő Féllel szemben.
8. Cikk
Jelen Megállapodáshoz aláírásukkal csatlakozhatnak az Európa Tanács azon tagállamai, amelyek
a) megerősítés fenntartása nélkül aláírják, vagy
b) a megerősítés fenntartásával történő aláírás esetén ezt követően megerősítik.
A megerősítésről szóló okiratokat az Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
9. Cikk
Jelen Megállapodás azt a  napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a  Tanács három tagállama –
a 8. Cikkel összhangban – megerősítés fenntartása nélkül aláírta vagy megerősítette a Megállapodást.
Amennyiben egy tagállam ezt követően írja alá megerősítés fenntartása nélkül a  Megállapodást vagy erősíti meg
azt, a  Megállapodás az  ő vonatkozásában az  aláírás vagy a  megerősítő okirat letétbe helyezésének napját követő
hónap első napján lép hatályba.
10. Cikk
Jelen Megállapodás hatálybalépését követően az  Európa Tanács Miniszteri Bizottsága bármely olyan államot
meghívhat a  Megállapodáshoz való csatlakozásra, amely nem tagja az  Európa Tanácsnak. E  csatlakozás
a  csatlakozási okiratnak az  Európa Tanács Főtitkáránál történő elhelyezését követő hónap első napjától kezdve
hatályos.
11. Cikk
Bármely, a  jelen Megállapodást aláírni vagy ahhoz csatlakozni kívánó kormány, amely még nem készített listát
az 1. Cikk (1) bekezdésében említett és a Függelékben található okmányokról, az Európa Tanács Főtitkárán keresztül
elküldi ezen okmányok listáját a Szerződő Feleknek. Ezt a listát akkor kell az összes Szerződő Fél által jóváhagyottnak
tekinteni és felvenni a  jelen Megállapodás Függelékébe, ha arra a  Főtitkár általi továbbítást követő két hónapon
belül nem érkezett kifogás.
Ugyanez az eljárás alkalmazandó arra az esetre, ha az aláíró kormány az általa összeállított és a Függelékben foglalt
okmánylistát kívánja módosítani.
12. Cikk
Az Európa Tanács Főtitkára a Tanács tagállamait és a csatlakozó államokat értesíti:
a) jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjáról, illetve a  megerősítés fenntartása nélkül aláíró, illetve
megerősítő tagállamok nevéről;
b) a 10. Cikkel összhangban letétbe helyezett valamennyi csatlakozási okiratról;
c) a 13. Cikkel összhangban tett valamennyi értesítésről és azok hatályának kezdetéről.
13. Cikk
Jelen Megállapodás alkalmazását három hónapos határidővel bármely Szerződő Fél megszüntetheti az  Európa
Tanács Főtitkárához intézett értesítéssel.
A fentiek hiteléül az alulírott, erre meghatalmazottak a jelen Megállapodást aláírták.
Készült Párizsban, 1957. december 13. napján, angol és francia nyelven, mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles;
egy eredeti példányban, amely az  Európa Tanács irattárában marad letétbe helyezve. Az  Európa Tanács Főtitkára
a hiteles másolatokat megküldi az aláíró kormányoknak.
Függelék
(2007. december 20-tól hatályos változat – legutolsó módosítás: Németország)
Ausztria
– Érvényes vagy öt éven belül lejárt útlevél
– Hivatalos személyazonosító igazolvány
Belgium
– Érvényes vagy öt éven belül lejárt belga útlevél
– Hivatalos személyazonosító igazolvány
– Belga diplomáciai vagy konzuli képviselő által belga állampolgár részére külföldön kiállított hivatalos
személyazonosító igazolvány
– 12 év alatti gyermek részére belga önkormányzati hatóság által kiállított, fényképes személyazonosító igazolvány
– 12 év alatti gyermek részére belga önkormányzati hatóság által kiállított, fénykép nélküli személyazonosító
okmány. Az okmány csupán a szülőkkel együtt utazó gyermek esetében fogadható el.
– Franciaországban, Luxemburgban vagy Svájcban törvényesen tartózkodó belga állampolgárok részére
a  tartózkodási hely országa által – a  belga állampolgárság feltüntetésével – kiállított, érvényes külföldiek úti
okmánya
– Ideiglenes személyazonosító igazolvány
Franciaország
– Érvényes vagy öt éven belül lejárt francia útlevél (1999. április 28-a óta új típus került bevezetésre, de a korábban
kibocsátott útlevél továbbra is érvényes)
– Érvényes francia személyazonosító igazolvány
– Három hónapig érvényes francia személyazonosító igazolvány
– Belgiumban, Luxemburgban vagy Svájcban törvényesen tartózkodó francia állampolgárok részére a tartózkodási
hely országa által – a francia állampolgárság feltüntetésével – kiállított, érvényes külföldiek úti okmánya.
Német Szövetségi Köztársaság
– a  Német Szövetségi Köztársaság érvényes vagy egy éven belül lejárt útlevele, ideiglenes útlevele, gyermek
útlevele vagy gyermek utazási igazolványa
– a Német Szövetségi Köztársaság érvényes vagy egy éven belül lejárt hivatalos személyi igazolványa
– a Német Szövetségi Köztársaság érvényes ideiglenes személyi igazolványa
Görögország
– Érvényes görög útlevél
– Személyazonosító igazolvány.
Olaszország
– az Olasz Köztársaság érvényes útlevele
– az Olasz Köztársaság hivatalos személyazonosító igazolványa
– Gyermekek számára: fényképpel és rendőrségi pecséttel ellátott születési anyakönyvi kivonat
– Állami hivatalnokok részére kiállított személyazonosító igazolvány
Liechtenstein
– a Liechtensteini Hercegség nemzeti útlevele
– a Liechtensteini Hercegség személyazonosító igazolványa
Luxemburg
– Érvényes vagy öt éven belül lejárt luxemburgi útlevél
– Hivatalos személyazonító igazolvány
– Luxemburgi helyhatóság által 15 év alatti gyermek részére kiállított személyazonosító és úti okmány
– Belgiumban, Franciaországban, Svájcban vagy Liechtensteinben törvényesen tartózkodó luxemburgi
állampolgárok részére a  tartózkodási hely országa által – a  luxemburgi állampolgárság feltüntetésével – kiállított,
érvényes külföldiek úti okmánya
Málta
– Érvényes nemzeti útlevél
– Érvényes hivatalos személyazonosító igazolvány
Hollandia
– Nemzeti útlevél
– Holland személyazonosító igazolvány
– Üzleti útlevél
– Diplomata útlevél
– Hivatalos útlevél
– Laissez-passer
– Ideiglenes útlevél
Portugália
– Érvényes vagy öt éven belül lejárt útlevél
– Érvényes nemzeti személyazonosító igazolvány
– Érvényes együttes személyazonosító és utazási igazolvány
Szlovénia
– Érvényes magánútlevél
– Érvényes diplomata útlevél,
– Érvényes szolgálati útlevél,
– Érvényes vészhelyzeti útlevél
(a Titkárság megjegyzése: a szlovén vészhelyzeti útlevelet Belgium, Luxemburg, Hollandia és Spanyolország fogadta
el azzal a feltétellel, hogy használata csupán a Szlovéniába való hazatérésre korlátozódik.)
Spanyolország
– Érvényes vagy öt éven belül lejárt útlevél
– Érvényes nemzeti személyazonosító igazolvány
– 18 év alatti személyek számára kiadott érvényes nemzeti személyazonosító igazolvány a szülő/törvényes képviselő
hozzájárulásával együtt, miután az  érintett megjelent a  központi rendőrkapitányság, vizsgálóbíró, közjegyző,
polgármester vagy a Civil Gárda (Garde Civle) kirendeltség-parancsnoka előtt
Svájc
– Érvényes vagy öt éven belül lejárt svájci útlevél
– Kantoni hatóság vagy helyhatóság által kiállított érvényes svájci személyazonosító igazolvány
– Kantoni hatóság által az  útlevéllel vagy személyazonosító igazolvánnyal nem rendelkező 15 év alatti gyermek
részére kiállított laissez-passer
Törökország
– Érvényes nemzeti útlevél
– Utazási igazolvány (Törökországba történő egyszeri visszatérésre)
Ukrajna
– Ukrán állampolgár külföldre utazására szóló útlevele
– Diplomata útlevél
– Szolgálati útlevél
– Gyermek úti okmánya
– Tengerész igazolvány (hajónapló vagy annak kivonta megléte esetén)
– Repülőgép személyzetének igazolványa (a repülési feladatban meglévő bejegyzés megléte esetén)
– Ukrán hazatérési igazolvány (kizárólag Ukrajnába történő hazatérésre szolgál)”
4. § (1) A  Megállapodás 7.  cikke alapján Magyarország a  Megállapodás kötelező hatályának elismerésekor
a Megállapodáshoz nyilatkozatot (a továbbiakban: Első nyilatkozat) tesz.
(2) Az Első nyilatkozat hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
„to Article 7:
In accordance with Article 7 of the Agreement Hungary, on grounds relating to public order (ordre public), shall
delay the entry into force of the Agreement with respect of Turkey and Ukraine. Application of the Agreement with
regard to the above-mentioned States is incompatible with Council Regulation (EC) No. 539/2001 of 15 March 2001
listing the third countries whose nationals must be in possession of visas when crossing the external borders and
those whose nationals are exempt from that requirement, the Annex I of which stipulates that Turkey and Ukraine
are among those States whose nationals must be in possession of visas when crossing the external borders of the
Member States of the European Union.”
„a 7. Cikkhez:
A Megállapodás 7. Cikkében foglaltakkal összhangban a  Magyarország – közrendi okokból – elhalasztja
a  Megállapodás hatályba lépését Törökország és Ukrajna vonatkozásában. A  Megállapodás alkalmazása nevezett
államokkal ugyanis ellentétes a  külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve e  kötelezettség
alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló, 2001. március 15-i 539/2001/EK
tanácsi rendelettel, amelynek I. Melléklete értelmében Ukrajna és Törökország olyan harmadik országok, amelyek
állampolgárai a tagállamok külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá esnek.”
(3) A  Megállapodás 1.  cikk (1)  bekezdése alapján Magyarország a  Megállapodás kötelező hatályának elismerésekor
a Megállapodáshoz nyilatkozatot (a továbbiakban: Második nyilatkozat) tesz.
(4) A Második nyilatkozat hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
“to the Appendix:
The list of documents of Hungary pursuant to Article 1 (1) of the Agreement is the following:
– valid ordinary passport or expired within one year,
– valid temporary ordinary passport,
– valid diplomatic passport,
– valid service passport for foreign service,
– valid service passport,
– valid shipman’s service passport,
– valid identity card or expired within one year.”
„a Függelékhez:
A Magyarországnak a Megállapodás 1. Cikk (1) bekezdése szerinti okmánylistája a következő:
– érvényes vagy egy éven belül lejárt magánútlevél,
– érvényes ideiglenes magánútlevél,
– érvényes diplomata útlevél,
– érvényes külügyi szolgálati útlevél,
– érvényes szolgálati útlevél,
– érvényes hajós szolgálati útlevél,
– érvényes vagy egy éven belül lejárt személyazonosító igazolvány.”
5. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  2.  §, a  3.  §, valamint a  4.  § (2) és (4)  bekezdése a  Megállapodás 9. Cikk (2)  bekezdésében meghatározott
időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  §, a  3.  §, valamint a  4.  § (2) és (4)  bekezdése hatálybalépésének naptári napját
a külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
közleményével állapítja meg.
(4) E  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az  idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
gondoskodik.
6. § A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény 1. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  magyar állampolgár nemzetközi szerződésben meghatározott országok területére történő beutazáskor
a  nemzetközi szerződésben meghatározott lejárt érvényességű úti okmánnyal vagy lejárt érvényességű
személyazonosító igazolvánnyal is gyakorolhatja a külföldre utazás jogát.”
7. § (1) A  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007.  évi
I. törvény (a továbbiakban: Szmtv.) 3. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  EGT-állampolgár érvényes úti okmánnyal vagy személyazonosító igazolvánnyal, továbbá nemzetközi
szerződés által meghatározott körben lejárt érvényességű úti okmánnyal, lejárt érvényességű személyazonosító
igazolvánnyal vagy beutazás céljából elismert egyéb okmánnyal jogosult beutazni Magyarország területére.”
(2) Az Szmtv. 5. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„5.  § A  beutazástól számított három hónapot meg nem haladó tartózkodás joga az  EGT-állampolgárt érvényes
úti okmány vagy személyazonosító igazolvány, továbbá nemzetközi szerződés által meghatározott körben lejárt
érvényességű úti okmány, lejárt érvényességű személyazonosító igazolvány vagy beutazás céljából elismert
egyéb okmány; a  harmadik ország állampolgárságával rendelkező, jogszerűen beutazó családtagot érvényes úti
okmány birtokában megilleti mindaddig, amíg tartózkodása nem jelent indokolatlan terhet Magyarország szociális
ellátórendszerére.”
Áder János s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1524/2016. (IX. 27.) Korm. határozata Magyarország és a Thaiföldi Királyság között létrejött kiadatási egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország és a Thaiföldi Királyság között létrejött kiadatási egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény)
bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak Országgyűléshez történő benyújtását. A  törvényjavaslat előadójának a  Kormány
az igazságügyi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1380/2013. (VI. 27.) Korm. határozata az Országos Vadgazdálkodási Tanácsról, valamint a területi vadgazdálkodási tanácsokról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján a  vad védelmét és a  fenntartható vadgazdálkodást érintő
kérdések megtárgyalásához, a  vadgazdálkodás széles körű társadalmi és tudományos, szakmai megalapozása,
valamint az  állami tulajdonú vad védelméhez fűződő érdekek közti összhang megteremtése érdekében 12 tagú,
véleményező, javaslattevő tevékenységet ellátó Országos Vadgazdálkodási Tanácsot (a  továbbiakban: OVT) hoz
létre.
2. Az  OVT, mint a  Kormány véleményező, javaslattevő, tanácsadó testülete kiemelten fontos szerepet játszik
a  vadgazdálkodási szakmapolitikai célok megfogalmazásában, a  vadgazdálkodás, vadászati igazgatás és kutatás
szakmai és érdekképviseleti szervezetek vadászati ágazatot érintő egységes álláspontjának megformálásában.
3. Az OVT a vadgazdálkodásért felelős miniszter (a továbbiakban: a miniszter) felkérésére
a) elősegíti a  vadgazdálkodói érdekeltség és a  vadászati jog gyakorlásához, hasznosításához fűződő közérdek
közötti összhang megteremtését;
b) véleményt nyilvánít a  vadászati jog gyakorlását, hasznosítását érintő szakmai kérdésekben, valamint
jogszabálytervezetekről;
c) javaslatot tehet a  vad és élőhelyének védelmével, a  fenntartható gazdálkodással kapcsolatos tudományos
kutatásokkal, a  vadgazdálkodási képzéssel, továbbá a  vad és élőhelyének védelmével, fenntartásával és
kezelésével, valamint az ezekre vonatkozó pénzügyi források felhasználásával kapcsolatban;
d) megtárgyalja a vadgazdálkodást érintő egyéb időszerű kérdéseket.
 4. Az OVT-ban részt vesznek
a) a vadgazdálkodás szakterületén feladatkörrel rendelkező Vidékfejlesztési Minisztérium szervezeti egységei
képviseletében összesen öt fő;
b) a vadászat és vadgazdálkodás érdekképviseleti, köztestületi szervezetének egy-egy képviselőjéből
együttesen legfeljebb három fő;
c) a vadgazdálkodás felsőfokú oktatási-kutatási intézményei képviseletében megbízott szakemberek, összesen
négy fő;
d) a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal képviseletében egy fő.
 5. Az OVT tagjait a delegáló szervezetek és intézmények javaslatai alapján a miniszter kéri fel.
 6. Az  OVT tagjainak megbízatása három éves időtartamra szól, helyettesítésükre megbízást nem adhatnak. Az  OVT
tagjának tagsága megszűnik, amennyiben lemond, a miniszter felmenti, vagy a delegálásra jogosult szervezet vagy
szervezetek új tagot delegálnak.
7. Az OVT ülésén tanácskozási joggal részt vehet az, akit az elnök az ülésre meghív.
 8. Az OVT ügyrendjét maga határozza meg.
 9. Az OVT tagjai sorából elnököt választ.
 10. Az  OVT üléseit szükség szerint, de félévente legalább egy alkalommal az  elnök hívja össze, az  ülések nem
nyilvánosak. Amennyiben az OVT ülésének összehívását legalább 6 tag egyszerre kezdeményezi, az elnök az OVT-t
összehívja.
11. Az OVT a döntéseit egyszerű szótöbbséggel hozza meg. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
 12. Az  OVT titkársági feladatait a  miniszter által vezetett minisztérium vadgazdálkodásért első helyen felelős
főosztályának az elnök által kijelölt kormánytisztviselője látja el.
 13. Az OVT működési költségét a miniszter által vezetett minisztérium költségvetésében külön címen kell biztosítani.
 14. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján a  vad védelmét és a  fenntartható vadgazdálkodást érintő
kérdések megtárgyalásához, a  vadgazdálkodás széles körű társadalmi és tudományos, szakmai megalapozása,
valamint az  állami tulajdonú vad védelméhez fűződő érdekek közti összhang megteremtése érdekében 12 tagú,
véleményező, javaslattevő tevékenységet ellátó Területi Vadgazdálkodási Tanácsokat (a  továbbiakban: Tanács) hoz
létre.
15. A Tanács, mint a  Kormány területileg megbízott, véleményező, javaslattevő, tanácsadó testülete kiemelten fontos
szerepet játszik a megyei vadgazdálkodási szakmapolitikai célok megfogalmazásában, a vadgazdálkodás, vadászati
igazgatás és kutatás szakmai és érdekképviseleti szervezetek vadászati ágazatot érintő egységes megyénkénti
álláspontjának megformálásában.
16. A Tanács a miniszter felkérésére
a) elősegíti a  vadgazdálkodói érdekeltség és a  vadászati jog gyakorlásához, hasznosításához fűződő közérdek
közötti területi összhang megteremtését;
b) véleményt nyilvánít a  vadászati jog gyakorlását, hasznosítását érintő területi sajátosságú szakmai
kérdésekben;
c) javaslatot tehet a  vad és élőhelyének védelmével, a  fenntartható gazdálkodással kapcsolatos tudományos
kutatásokkal, a  vadgazdálkodási képzéssel, továbbá a  vad és élőhelyének védelmével, fenntartásával és
kezelésével, valamint az ezekre vonatkozó pénzügyi források felhasználásával kapcsolatban;
d) megtárgyalja a területi vadgazdálkodást érintő egyéb időszerű kérdéseket.
 17. A Tanácsban részt vesznek
a) a területi vadászati hatóság képviseletében három fő;
b) a területi erdészeti- és természetvédelmi hatóság képviseletében egy-egy fő;
c) a vadászat és vadgazdálkodás területi érdekképviseleti, köztestületi szervezeteinek képviselői, együttesen
legfeljebb két fő;
d) a vadászat és vadgazdálkodás területi érdekképviseletének javaslata alapján egy fő, a  természetvédelmi
hatóság javaslata alapján egy fő, a területi vadászati hatóság javaslata alapján három fő megbízott szakember
az adott térség vadgazdálkodási szakértői képviseletében.
18. A Tanács tagjait a delegáló szervezetek és intézmények javaslatai alapján a miniszter kéri fel, megbízatásuk három
éves időtartamra szól. A  Tanács tagjának tagsága megszűnik, amennyiben lemond, a  miniszter felmenti, vagy
a delegálásra jogosult szervezet vagy szervezetek új tagot delegálnak.
19. A Tanács ülésén tanácskozási joggal részt vehet az, akit az elnök az ülésre meghív.
 20. A Tanács a területi vadászati hatóság tagjai sorából elnököt választ.
 21. A Tanács üléseit szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal az  elnök hívja össze. Amennyiben a Tanács
ülésének összehívását legalább 6 tag egyszerre kezdeményezi, az elnök a Tanácsot összehívja.
 22. A Tanács a döntéseit egyszerű szótöbbséggel hozza meg. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
 23. A Tanács működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a területileg illetékes vadászati hatóság elnök által kijelölt
kormánytisztviselője látja el.
 24. A Tanács elnöke és tagjai tiszteletdíjat, költségtérítést nem kapnak.
 25. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök