type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
14/2009. (HK 5.) HM VTI SZÁT intézkedése a tábornoki, főtiszti, tiszti, zászlósi és tiszthelyettesi beosztást betöltő hivatásos és szerződéses állomány ruházati illetménygazdálkodásának egyes szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség irányításának és felsőszintű vezetésének rendjéről szóló 2134/2006. (VII. 27.)
Korm. határozat 6. pontjára – a tábornoki, főtiszti, tiszti,
zászlósi és tiszthelyettesi beosztást betöltő hivatásos és
szerződéses állomány ruházati illetménygazdálkodásának
egyes szabályairól az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A tábornoki, főtiszti, tiszti, zászlósi és tiszthelyettesi
beosztást betöltő hivatásos és szerződéses állomány (továbbiakban: igényjogosult) az állományba vételének napjától az állományviszonya megszűnése időpontjáig –, illetve a 44. és a 46. pontokban meghatározott esetekben további – ruházati illetményre jogosult, melynek mértékét az
adott év ruházati illetménynormáját megállapító HM utasítás (a továbbiakban: norma) határozza meg. Az igényjogosult ellátása ruházati utalványfüzetek időszakos kibocsátásával valósul meg. A ruházati illetmények fajtái az
alábbiak:
a) alapfelszerelési illetmény,
b) kiegészítő illetmény,
c) utánpótlási illetmény,
d) pótlólagos illetmény.
3. Az alapfelszerelési illetmény az igényjogosult alapellátmánya, mely a norma alapján alapfelszerelési ruházati
utalványfüzet keretösszegének érvényesítésével kerül kiadásra. Az igényjogosult a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatban (Ált/25) a részére meghatározott egyenruházatot a bejegyzett összeg mértékéig az alábbiak szerint köteles beszerezni, illetve tisztíttatni:
a) hadi- (gyakorló-), köznapi és társasági öltözeti cikkeit, valamint egyéb ruházati anyagokat a Katonai Ruházati Ellátó Pontokban (a továbbiakban: KREP) átvenni,
b) a mérték után készített ruházatot a központi közbeszerzési eljárás alapján kijelölt vállalkozónál (a továbbiakban: vállalkozó) megrendelni,
c) egyenruházatának mosatását és vegytisztítását a központi közbeszerzési eljárás alapján kijelölt szolgáltatónál
(a továbbiakban: szolgáltató) igénybe venni.
4. Alapfelszerelési ruházati illetményben részesül az állományviszony kezdetekor:
a) a katonai tanintézetek felavatott igényjogosult hallgatója, b) a polgári életből első alkalommal vagy legalább két
év megszakítás után ismételten állományba vett igényjogosult,
c) más fegyveres testülettől állományba vett igényjogosult. 5. Alapfelszerelési időszaknak számít:
a) hivatásos állományba vettek esetében a hivatásos ál
lományba vétel évében az állományba vételtől december
31-ig tartó időszak,
b) katonai tanintézetekből, polgári életből és más fegyveres testülettől szerződéses állományba vettek részére a
szerződéses állományba vétel hónapjától számított 12 hónap.
Az a) és a b) alpont szerinti ellátás esetében az elszámoláskor a jóváírt ruházati illetményekkel való ellátottság
48 hónapra vonatkozik.
6. Az alapfelszerelési ellátás időszakára csak alapfelszerelési illetmény jár, az igényjogosult ebben a periódusban kiegészítő, utánpótlási és pótlólagos illetményre nem
jogosult.
7. A kiegészítő illetmény a ruházati illetmény kiegészítésére szolgál, a normában meghatározott értékben. Az
igényjogosult a bejegyzett összeg mértékéig a KREP-ben
és a vállalkozótól köteles kiegészíteni, illetve átszerelni
egyenruházatát állománykategóriájának megfelelően. Kiegészítő illetmény kizárólag az alapfelszerelési ruházati
utalványfüzetben érvényesíthető.
8. Kiegészítő illetményben kell részesíteni:
a) a főtisztet tábornokká történő kinevezésekor,
b) a tiszthelyettest tisztté vagy zászlóssá történő előlép
tetésekor. 9. Az utánpótlási illetmény az alapfelszerelési illetményt követő, a normában meghatározott értékű, egy évre
(12 hónapra), éves rendszerességgel járó ruházati illetmény. Az igényjogosult a bejegyzett (előrenyomtatott)
összeg mértékéig a KREP-ben és a vállalkozótól köteles
egyenruházati cikkeinek utánpótlását biztosítani, az újonnan rendszeresített ruházati cikkeket beszerezni, valamint
egyenruházatának mosatását és vegytisztítását a szolgáltatónál végrehajtatni.
10. Utánpótlási illetményre jogosult az alapfelszerelési
időszak lejártát követően:
a) a tábornok, a kinevezését követő év január 1-jétől
évente,
b) a hivatásos főtiszt, tiszt, zászlós és tiszthelyettes
igényjogosult az állományviszony kezdetét követő év január 1-jétől évente,
c) a szerződéses igényjogosult a 2. szerződéses év fordulónapjától (szerződéses szolgálat kezdetének első évfordulójától), szerződéses évenként (12 hónaponként),
d) a 24 hónapnál rövidebb megszakítás után újból állományba vett igényjogosult, az állományba vétel napjától.
11. A pótlólagos illetmény az állományviszony megszűnését követően a 44. és a 46. pontokban meghatározott
esetekben járó illetmény. Mértéke a normában meghatározott éves utánpótlási illetmény fele (6 hónap).
12. Az igényjogosult állományba vételéről, áthelyezéséről, állományból történő kiválásáról, illetmény nélküli
szabadságáról, ezen felül a szerződéses igényjogosult
szerződéses idejének módosításáról, valamint hivatásos
állományba vételéről készült parancsból (a továbbiakban:
parancs) az illetékes személyügyi szervnek az ellátó katonai szervezet ellátásért felelős ruházati logisztikai tiszt
vagy beosztott (a továbbiakban: ellátó) részére egy példányt kell biztosítania.
13. Az igényjogosult részére a ruházati utalványfüzet
kiadását, nyilvántartását és elszámolását, a készpénzkifizetések jogosságának megvizsgálását – az utaltsági rendnek megfelelően – az ellátónak kell végrehajtania.
14. A ruházati utalványfüzetek fedőlapjának és keretösszeg nyilvántartásának aláírással és a katonai szervezet
bélyegzőjével történő érvényesítését az ellátásért felelős
katonai szervezet logisztikai főnökének vagy hadtápfőnökének, vagy gazdasági vezetőjének (a továbbiakban: szakmai főnök) kell végrehajtania.
Az érvényesített ruházati illetmények jogosságáért, a
ruházati utalványfüzetek kiadásáért a szakmai főnök felelős.
15. A ruházati utalványfüzet és egyes részei másra át
nem ruházhatók. Megőrzéséért, rendeltetésszerű használatáért, a bejegyzések ellenőrzéséért, valamint a KREP-en
történt anyag átvételeket igazoló pénztárbizonylatok a ruházati utalványfüzet keretösszegének felhasználásáig történő megőrzéséért az igényjogosult felelős.
16. A ruházati utalványfüzet keretösszeg nyilvántartásába történő bejegyzés szabályszerűségéért és számszaki
helyességéért, valamint annak elmulasztásáért a bejegyzésre jogosult szerv (KREP, vállalkozó, szolgáltató, szakmai főnök) felelős.
17. A ruházati utalványfüzetet és részeit olvashatóan
kell kiállítani. Az érvényesítés és a ruházati anyag átvételi
utalványok nem javíthatók. A hibásan kiállított ruházati
anyag átvételi utalványt a füzethez rögzítetten kell a keretösszeg felhasználásáig megőrizni. A keretösszeg nyilvántartás téves számszaki bejegyzését a bejegyzésre jogosult
szerv a következő sorban helyesbítheti.
Fokozott figyelmet kell fordítani a ruházati anyag átvételi utalványok olvasható, pontos, maradéktalan kitöltésére, az összegek helyi értékének megfelelő bejegyzésére és
a felhasználás – a „ruházati anyagot átvettem/készpénzt
felvettem” szövegrész valamelyikének az áthúzásával –
módjának egyértelmű meghatározására, valamint a keretösszeg nyilvántartásban végzett bejegyzések igazolásának
teljességére (aláírás, bélyegző).
18. A ruházati illetmények keretösszegből történő, illetve keretösszegen felüli éves kifizetéseit a norma tartalmazza.
19. Az utánpótlási illetmény összege 12 havi részre
bontható. A jogosultságot hónapokra kerekítve kell megállapítani. Minden megkezdett hónapot egésznek kell tekinteni, illetőleg számítani.
20. A ruházati utalványfüzet csak 100 Ft-on felüli
5 vagy 10 forintra kikerekített összegű anyagátvételre,
megrendelésre és szolgáltatás igénybevételére, illetve
készpénzfelvételre használható.
21. Ruházati illetménnyel kapcsolatos esemény alkalmával az ellátónak formanyomtatványt kell kitöltenie. Az
a)–c) alpontok esetében a kiállításkor fel kell tüntetni az
igényjogosult személyi adatait (neve, születési ideje, anyja
neve), ruházati utalványfüzete számát, valamint a katonai
szervezet bélyegzőjével, alakulatazonosítójával, illetve az
igényjogosult és a szakmai főnök aláírásával kell ellátni a
nyomtatványt.
A formanyomtatványok az alábbiak lehetnek:
a) „A” jelű adatlap (1. számú melléklet): alapfelszerelési
ruházati utalványfüzet kiadásával egyidejűleg kell kiállítani, melyen fel kell tüntetni az igényjogosult állományviszonyának kezdetét (szerződéses esetén a vállalt időszakot), a keretösszeg nyilvántartásba bejegyzett illetményt,
valamint annak jogcímét.
b) „NY” jelű adatlap (2. számú melléklet): nyugdíjas ruházati utalványfüzet kiadásával egyidejűleg kell kiállítani,
melyen fel kell tüntetni a jogosultság időpontját, a keretösszeg nyilvántartásába bejegyzett illetményt, valamint
annak jogcímét.
c) „V” jelű adatlap (3. számú melléklet): a ruházati illetmény folyósításának változásakor kell kiállítani, a megfelelő rész kitöltésével, melyek az alábbiak lehetnek:
ca) Pótruházati utalványfüzet kiadása,
cb) Tényleges állományviszony megszűnése,
cc) 1 évet meghaladó illetmény nélküli szabadság
esetén.
d) Ruházati utalványfüzet igénylés (4. számú melléklet):
4 példányban készülő sorszámmal ellátott ruházati utalványfüzet igénylő lap. Az igénylő katonai szervezetnek fel
kell tüntetni az igényelt ruházati utalványfüzeteket fajtánként és mennyiség szerint, valamint a katonai szervezet
bélyegzőjével, illetve az igényjogosult és a szakmai főnök
aláírásával kell ellátni. Az MH Logisztikai Ellátó Központnak (a továbbiakban: MH LEK) a kiadott ruházati
utalványfüzetek mennyiségét és sorszámát kell feltüntetni
az igénylésen.
e) Kimutatás ruházati utalványfüzet átadásáról (5. számú melléklet): a meghatározott ruházati utalványfüzet
adott igényjogosultnak való kiadását tanúsító okmány,
melyen fel kell tüntetni az igényjogosult személyi adatait,
állománykategóriáját, a részére kiadott új ruházati utalványfüzet számát, mennyiségét, időpontját, valamint az
előző (amennyiben van) ruházati utalványfüzet keretösszeg maradványát. A ruházati utalványfüzet záró szelvényének elszámoló részét a nyomtatvány megfelelő részébe
be kell ragasztani. Az okmány egy példányban készül, az
eredeti másolatát az MH LEK részére a ruházati utalványfüzetek elszámolásakor mellékelni kell.
f) Pótszelvény: sorszámmal ellátott önálló záró szelvény, melyet az igényjogosult állományba visszavétele,
ruházati utalványfüzetének elvesztése, vagy katonai nemzetbiztonsági szolgálattól történő áthelyezése esetén az
MH LEK-nek az ellátó részére kell kiadnia. Az igényjogosult részére a fenti esetekben az ellátó új ruházati utalványfüzetet kizárólag pótszelvény ellenében biztosíthat.
22. A ruházati utalványfüzetek érvényesítési rendje, kiadásának határideje és érvényességi ideje:
a) alapfelszerelési ruházati utalványfüzet: az alapfelszerelés időszakára jár, a normában meghatározott alapfelszerelési illetmény folyósításához keretösszegre érvényesítve az állományba vételt követő 8 napon belül kell kiadni
az igényjogosultnak.
Érvényes: hivatásos igényjogosult esetében: a kiállítás
időpontjától számított 24 hónapot követő december 31-ig,
szerződéses igényjogosult esetében: a kiállítást követő
3 évig.
b) hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzet: naptári évenként változó színű nyomtatással készül. A naptári
évre a norma szerint meghatározott ruházati utánpótlási illetmény folyósítása céljából a keretösszegre érvényesítve
a norma közzététele napjától számított 30 napon belül kell
kiadni az igényjogosultnak. A 37. pont szerinti illetmény
előrehozás esetén a következő naptári évek ruházati utalványfüzetét kell az előrehozáskor érvényben lévő utánpótlási illetményösszegre érvényesíteni.
Érvényes: 3 évig, a fedőlapon előrenyomtatva. Előrehozás esetén a kiállítás időpontjától a fedőlapon előrenyomtatott időpontig.
c) szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet: a
szerződéses szolgálat 2. évétől kezdődően szerződéses
évenként, fordulónapot követő 8 napon belül kell kiadni.
Illetmény előrehozás esetén a következő évi ruházati utalványfüzetet kell az előrehozáskor érvényben lévő utánpótlási illetményösszegére érvényesíteni.
Érvényes: 3 évig, a fordulónapjának időpontjáig.
d) pótruházati utalványfüzet: az ellátási időszakokra
kiadott ruházati utalványfüzetek betelte esetén, 8 napon,
illetve az érvényességi időn belül kell kiadni, amennyiben
az igényjogosult illetménymaradvánnyal rendelkezik. Az
utalványfüzet csak az ellátási időszakra kiadott ruházati
utalványfüzet folytatásaként, azzal együtt érvényes.
Érvényes: a betelt ruházati utalványfüzet érvényességi
idejéig. e) nyugdíjas (NY) ruházati utalványfüzet: előre
nyomtatott keretösszeg nélküli ruházati utalványfüzet,
mely az anyag átvételek nyilvántartásának végrehajtására
szolgál. A 36. pontban meghatározott esetek szerint a honvédelem érdekében munkát végző nyugállományú katona
részére engedélyezett ruházati illetményt az engedélyezést
követő 8 napon belül kell biztosítani.
Érvényes: a tárgyév december 31-ig. 23. A ruházati utalványfüzetek részei:
a) fedőlap: az igényjogosult azonosítási adatainak a ka
tonai szervezet általi igazolására, valamint az érvényesség
meghatározására, illetve annak meghosszabbítására szolgáló rész.
b) keretösszeg nyilvántartás: az esedékes ruházati illetmény nyitó keretösszegének, felhasználásának és maradványának nyilvántartására szolgáló rész. A katonai
szervezet által végzett kiegészítéseket és csökkentéseket a
szakmai főnöknek, az anyag átvételekre (mérték utáni
megrendelésre, mosatásra és vegytisztításra) vonatkozó
keretösszeg csökkentéseket a KREP-nek (vállalkozónak,
szolgáltatónak) kell igazolnia. A keretösszeg nyilvántartás
bejegyzései csak aláírással és bélyegzővel igazoltan érvényesek.
c) ruházati anyag átvételi utalvány: az anyag átvételek (mérték utáni megrendelés, mosatás és vegytisztítás)
ellenértékének kiegyenlítésére szolgáló rész. Külön szabályozott esetekben – a Készpénzfelvétel résszel kiegészítve – készpénz felvételére is szolgálhat.
d) megrendelés szelvényrész: a vállalkozónak a mérték utáni cikk, a szolgáltatónak a mosatás és vegytisztítás
szolgáltatás megrendelésekor kell kiállítania. A vállalkozónak és a szolgáltatónak a keretösszeg nyilvántartásban a
megrendeléskor le kell vonnia a térítési összeget, a megrendelés szelvényrészt a megrendeléskor, a ruházati anyag
átvételi utalványrészt az elkészült cikk átadásakor kell átvennie.
e) készpénzfelvétel szelvényrész (a megrendelés rész
hátoldala): csak készpénzfelvételkor kell kitölteni. Az ellátó pénzügyi szerv az igényjogosult ruházati illetményéből a normában meghatározott összegben, továbbá külön
szabályozott esetekben, valamint állományból történt kiválás esetében teljesít készpénzkifizetést. A keretösszeg
csökkentést a szakmai főnöknek kell igazolni.
f) utalvány új ruházati utalványfüzetre szelvény: kitöltése után, a szelvény ellenében kell kiadni az igényjogosult részére a következő ellátási időszakra érvényes ruházati utalványfüzetet. A szelvény letéphető kis része a ruházati szolgálat bizonylata, az új ruházati utalványfüzet kiadásáról.
g) feljegyzések rész: keretösszegen felüli készpénz kifizetésekre és egyéb szakmai bejegyzésekre szolgáló rész.
h) pót ruházati utalványfüzet kiadása rész: pót ruházati utalványfüzet kiadásának rögzítésére szolgáló rész.
24. Az ellátónak 30 napon belül személyesen kell elszámolnia az MH LEK felé az alábbi esetekben:
a) alapfelszerelési ruházati utalványfüzet kiadásakor: parancs másolattal, „A” jelű adatlappal és a kimutatás
ruházati utalványfüzet átadásáról nyomtatvány hiteles másolatával,
b) utánpótlási ruházati utalványfüzet kiadásakor:
kimutatás ruházati utalványfüzet átadásáról nyomtatvány
hiteles másolatával és az előző ruházati utalványfüzet utalvány új ruházati utalványfüzetre szelvény utalvány részével,
c) nyugdíjas ruházati utalványfüzet kiadásakor:
„NY” jelű adatlappal és a kimutatás ruházati utalványfüzet
átadásáról nyomtatvány hiteles másolatával,
d) pót ruházati utalványfüzet kiadásakor: „V” jelű
adatlappal és a kimutatás ruházati utalványfüzet átadásáról
nyomtatvány hiteles másolatával,
e) tényleges állományviszony megszűnésekor: parancs másolattal, „V” jelű adatlappal, a ruházati anyag átvételi utalványokkal, és az utalványfüzetekkel,
f) illetmény nélküli szabadságkor: parancs másolattal,
„V” jelű adatlappal, a ruházati anyag átvételi utalványokkal, az utolsó utánpótlási ruházati utalványfüzetének (ha
nincs, akkor az alapfelszerelési ruházati utalványfüzetének) utalvány új ruházati utalványfüzetre szelvényével,
g) készpénz kifizetésekor: a ruházati anyag átvételi
utalvánnyal,
h) utalványfüzet megsemmisítésekor: a jegyzőkönyv
egy példányával, i) katonai nemzetbiztonsági szolgálathoz történő áthelyezéskor: parancs másolattal, a tárgyévi (utolsó) utánpótlási ruházati utalványfüzetének (ha nincs, akkor az
alapfelszerelési ruházati utalványfüzetének) utalvány új
ruházati utalványfüzetre szelvényével és a ruházati anyag
átvételi utalvánnyal,
j) katonai nemzetbiztonsági szolgálattól történő áthelyezéskor: parancs másolattal, kimutatás ruházati utalványfüzet átadásáról nyomtatvány hiteles másolatával és a
pótszelvény utalvány részével,
k) elveszett ruházati utalványfüzetet követő új ruházati utalványfüzet kiadásakor: kimutatás ruházati utalványfüzet átadásáról nyomtatvány hiteles másolatával és a
pótszelvény utalvány részével,
l) állományba visszavételt követően: parancs másolattal, ezen felül új ruházati utalványfüzet kiadása esetén kimutatás ruházati utalványfüzet átadásáról nyomtatvány hiteles másolatával és a pótszelvény utalvány részével,
m) az előrehozott, a hibásan kitöltött, valamint a tárgyévre fel nem használt hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetekkel a tárgyév december 31-ig.
25. A katonai szervezetek elszámolását követően az
MH LEK-nek a ruházati utalványfüzeteket igényjogosultanként, keretösszeg és érvényességi idő alapján kell nyil
vántartania, valamint a keretösszeget az alábbi eseteket
követően a nyilvántartásában kell módosítania:
a) a KREP-en történt anyag átvétel,
b) a vállalkozónál történt mérték utáni ruházat készítés,
c) a szolgáltatónál végrehajtott mosatási és vegytisztítá
si szolgáltatás,
d) ruházati illetménykeret terhére történő kifizetés,
e) ruházati illetménykeret növelés és jóváírás.
26. Az igényjogosultnak a KREP-ben történt anyag átvételre, a vállalkozónál történt mérték utáni ruházat készítésére és a szolgáltatónál végrehajtott mosatási és vegytisztítási szolgáltatásra való igényjogosultságát a szolgálati igazolványának bemutatásával, ruházati utalványfüzettel nem rendelkező nyugdíjasnak a KREP-ben történt
anyag átvételre való jogosultságát a nyugdíjas igazolványának bemutatásával kell igazolnia.
Az igényjogosult az átvett anyag, a megrendelt ruházat
és az igénybevett szolgáltatás ellenértékét a részére kiadott
érvényes ruházati utalványfüzet utalványszelvényének kitöltésével és átadásával, illetve készpénzzel egyenlítheti ki.
27. Abban az esetben, ha az igényjogosult minőségileg
kifogásolja az általa használt ruházati terméket, akkor az
alábbi eljárást kell alkalmazni:
a) a KREP-től átvett terméket az igényjogosultnak a
KREP részére vissza kell szolgáltatnia. Az igényjogosultnak a termék KREP-től történt átvételét pénztári bizonylattal kell igazolnia. A KREP-nek az átvételről jegyzőkönyvet kell készítenie, mely alapján a terméket az MH
LEK részére továbbítania kell. Az MH LEK-nek a terméket a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség Technológiai Igazgatóság (a továbbiakban: HM FLÜ TI) felé bevizsgálásra meg kell küldenie. A HM FLÜ TI illetékes
osztálya a bevizsgálást követően a termék vonatkozásában
az alábbiak szerint dönthet:
aa) a minőségi kifogás megalapozottsága esetén a garanciát az MH LEK érvényesíti a gyártó felé. Amennyiben
a hibás termék javítható, azt a gyártó által elvégzett javítást
követően az igényjogosult részére kifogástalan állapotban
kell visszaadni. Ha a hibás termék nem javítható, a gyártó
által biztosított másik új terméket kell az igényjogosult részére biztosítani. Abban az esetben, ha a gyártó vagy az
MH LEK a fenti cikkel nem rendelkezik, az MH LEK parancsnokának az igényjogosult tárgyévi ruházati utalványfüzet keretösszegébe a termék átvételének időpontjában
megállapított bruttó egységárral megegyező értékű jóváírást kell végrehajtania.
ab) a minőségi kifogás megalapozatlansága esetén a terméket az igényjogosult részére vissza kell juttatni, az MH
LEK részéről csere kötelezettség nem áll fenn.
b) az igényjogosult által a vállalkozótól átvett mérték
után készített termék garanciáját az igényjogosultnak a vásárlói nyilatkozat alapján a vállalkozó felé önállóan kell
érvényesítenie.
A KREP-ek rendeltetéséről, jogállásáról, feladatáról,
vezetési és okmányolási rendjéről, illetve működéséről az
MH LEK által kiadott Működési utasítás rendelkezik.
28. A katonai szervezeteknek a következő évi ellátáshoz szükséges utánpótlási ruházati utalványfüzeteket a
tárgyév október 15-ig, az alapfelszereléshez, az utánpótlás
előrehozásához, pót-, illetve nyugdíjas ruházati utalványfüzet kiadásához a felmerülés időpontjában a 21. pont
d) alpont szerint meghatározott nyomtatványon kell az
MH LEK-től igényelni.
A tábornokok utánpótlási ruházati utalványfüzetét az
igénylésben külön sorban kell feltüntetni.
A hibásan kiállított vagy érvényesített ruházati utalványfüzetek pótlására 1–20 db tényleges szükséglet esetén
1 db, 21–50 db esetén 2 db, 51–100 db esetén 3 db és
100 db igényen felül 2% tartalékot kell igényelni.
Pótruházati utalványfüzetből az állomány után 5%-ot
kell igényelni és készletezni.
29. Az igényelt, de az igényjogosult számára ki nem
adott, valamint a tartalék ruházati utalványfüzeteket biztonságosan zárható helyen (pl. vas iratszekrényben) fajtánként külön kell tárolni.
30. A ruházati illetmények folyósításával, kezelésével és
elszámolásával kapcsolatos nyilvántartásokat, okmányokat
minden érintett szervezet 10 évig köteles megőrizni.
31. A ruházati utalványfüzeteket a vételezést követően
számadásköteles nyomtatványokra vonatkozó előírások
szerint, fajtánként elkülönítve, sorszám szerint a 21. pont
e) alpontban meghatározott nyomtatványon kell nyilvántartani, továbbá a katonai szervezet analitikus nyilvántartásán át kell vezetni. A kiadott ruházati utalványfüzeteket
az analitikus nyilvántartásban havonta végleges kiadásba
kell helyezni és az eszköz utalványon fel kell tüntetni a kimutatás nyilvántartási számát és folyószámát. A kimutatást minden év december 31-i állapotnak, az ügyviteli előírásoknak megfelelően le kell zárni.
32. A keretösszeg maradványt már nem tartalmazó, illetve érvényességét vesztett ruházati utalványfüzeteket az
igényjogosultnak le kell adnia az ellátónak. Ezeket, valamint a rontott ruházati utalványfüzeteket évenként a sorszámukat tartalmazó jegyzőkönyv alapján, az ügyviteli
előírásoknak megfelelően helyrehozhatatlan roncsolással,
bizottságilag kell megsemmisíteni.
33. A hivatásos igényjogosult a próbaidő tartamára a
normában meghatározott illetményre jogosult és az így kiállított alapfelszerelési ruházati utalványfüzetet a próbaidő
időszakára kell érvényesíteni. A ruházati utalványfüzet
„megjegyzések” rovatába a próbaidő tartamát be kell jegyezni. A ruházati utalványfüzet kiadásáról „A” jelű adatlapot kell kiállítani a meghatározott próbaidő tartalmának feltüntetésével és a kiadást követően az ellátónak a
24. pont a) alpont szerint kell elszámolnia. A próbaidő leteltét követően az előzőleg jóváírt illetmény és a normában
meghatározott alapfelszerelési illetmény különbözetét
jóvá kell írni az alapfelszerelési ruházati utalványfüzetben
és azt a kiállítás időpontjától számított 24 hónapot követő
december 31-ig kell érvényesíteni. Az illetménykülönbözet jóváírását követően „A” jelű adatlapot kell kiállítani a
próbaidő leteltével véglegesítve megjelöléssel és a kiadást
követően az ellátónak a 24. pont a) alpont szerint kell elszámolnia. Ha a próbaidő a következő évre is átnyúlik,
akkor a próbaidő leteltekor a tárgyév elején esedékes
utánpótlási ruházati utalványfüzetet is ki kell adni. Az
alapfelszerelésre való jogosultság időpontja megegyezik a
próbaidő megkezdésének időpontjával.
A hivatásos katona próbaidejére beszerzendő cikkek
listáját a 6. számú melléklet tartalmazza.
34. A szerződéses igényjogosult próbaidejére ruházati
utalványfüzet nem adható ki, helyette az ellátó katonai
szervezet csapatkészletéből a 7. számú mellékletben meghatározott alapfelszerelést kell természetben biztosítani. A
próbaidő lejártát követően a szerződéses igényjogosultnak
az alapfelszerelés anyagaival a katonai szervezet felé el
kell számolnia. A próbaidőt követően az igényjogosult részére alapfelszerelési ruházati utalványfüzetet kell kiadni.
Az alapfelszerelésre való jogosultság időpontja megegyezik a próbaidő megkezdésének időpontjával.
35. A katonai nemzetbiztonsági szolgálattól áthelyezett
hivatásos igényjogosult részére az átvevő katonai szervezet ellátójának az áthelyezés időpontjától időarányos ruházati illetményt kell biztosítania. Az utánpótlási ruházati
utalványfüzet kiadásához az ellátónak az MH LEK-től
pótszelvényt kell igényelnie.
36. A honvédelem érdekében rendszeres munkát végző
és tevékenységét egyenruhában ellátó nyugállományú katona (a továbbiakban: nyugállományú igényjogosult) a vonatkozó HM rendelet alapján térítésmentes kiegészítő
egyenruházati ellátásban részesíthető. Elsősorban toborzás, katonai igazgatási feladatok, kegyeleti gondoskodással kapcsolatos egyes teendők, katonai hagyományápolás,
honvédelmi nevelés és oktatás, valamint a nyugállományú
katonák és a honvédségi nyugdíjasok társadalmi szervezetei működésének szervezése területeken végzett tevékenységeket lehet figyelembe venni. A nyugállományú igényjogosult részére tervezhető illetményt a norma tartalmazza. Az ellátás körébe kizárólag a társasági öltözet cikkei
vonhatók be.
A kiegészítő egyenruházati ellátás felügyelete és az ellátásról való döntés a HM Személyzeti Főosztály főosztályvezetőjének (a továbbiakban: főosztályvezető) hatásköre.
A nyugdíjas igényjogosultnak a tárgyév február 15–ig a
szolgálati út betartásával igényt kell megküldeni a főosztályvezető részére, melynek tételesen kell tartalmaznia a
nyugállományú igényjogosult személyes adatait, az igénylés okát és az igényelt illetménykeret összegét.
A főosztályvezető engedélyezését követően a ruházati
illetmény nyugdíjas ruházati utalványfüzetben történő jó
váírását a lakhely szerint illetékes hadkiegészítő parancsnokságnál kell végrehajtani.
Nyugdíjas ruházati utalványfüzet illetménymaradványának kifizetése vagy következő évi ruházati utalványfüzetbe történő jóváírása nem engedélyezhető.
37. Az éves utánpótlási illetmény összege indokolt esetben előrehozható (megelőlegezhető). Az előrehozást egy
év időtartamra az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
hadtápfőnöke, ezt meghaladó mértékben pedig a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség, Anyagi-technikai és
Közlekedési Igazgatóság (a továbbiakban: HM FLÜ
ATKI) ellátási osztályvezetője engedélyezheti. Előrehozni
csak az éves utánpótlási illetmény teljes összegét lehet. Az
előrehozás a következő évre vonatkozó érvényesített utánpótlási ruházati utalványfüzet kiadásával történik. Az előrehozott ruházati utalványfüzet keretösszeg nyilvántartásába a normában 1 évre meghatározott utánpótlási illetményt kell bevezetni. A tárgyévet követő illetmény növekedés különbözetét az előrehozott utalványfüzetben az ellátónak jóvá kell írnia. Amennyiben a tárgyévet követő
utánpótlási illetmény nem változik, az előrehozott
év(ek)ben keretösszegen felül készpénz kifizetés csak keretösszeg terhére engedélyezhető. Ha az igényjogosult
nem rendelkezik a kifizetéshez szükséges fedezettel, számára csak a keretmaradvány összege fizethető ki. Az előrehozással a jogosultat a következő év(ek)re ruházati illetménnyel ellátottnak kell tekinteni.
38. Az egy évet meghaladó illetmény nélküli szabadság
időtartamára ruházati illetmény nem jár. A tárgyévre érvényesített utánpótlási illetménynek a járandóságot meghaladó részét előrehozásnak kell tekinteni és az állományviszony folytatásakor az esedékes utánpótlási illetményt ezzel az összeggel csökkenteni kell. Az érvényesített keretösszeg maradványt a szabadság hónapokra kerekített időtartamára számított illetményhányaddal – Illetménycsökkentés címen – ruházati anyag átvételi utalvány alapján
kell csökkenteni és az ellátónak a 24. pont f) alpont
szerint kell elszámolnia. A csökkentés összegét a norma
alapján kell kiszámítani.
Az illetmény elszámolását a szabadság letöltését követően kell végrehajtani.
Az illetmény nélküli szabadság miatt az alapfelszerelés
ellátási időszak tartama, illetve az alapfelszerelés vagy az
utánpótlási ruházati utalványfüzet érvényességi határideje
nem módosul, ruházati utalványfüzet illetménymaradványának kifizetése vagy következő évi ruházati utalványfüzetbe történő jóváírása nem engedélyezhető.
39. A ruházati utalványfüzetek a 22. pont szerinti időtartamig, de legfeljebb a tényleges állományviszony befejezésének napjáig érvényesek, azt követően érvényességüket vesztik.
A ruházati utalványfüzet érvényességének 12 hónappal
történő meghosszabbítását az igényjogosult a szolgálati út
betartásával felterjesztett kérelem alapján a HM FLÜ
ATKI ellátási osztályvezető a ruházati utalványfüzet érvényességének lejártát követő 3 hónapig engedélyezheti.
Szerződéses igényjogosult esetén a meghosszabbítás kizárólag a szolgálati viszony fennállását igazoló parancsban
foglalt jogviszony végéig, legfeljebb 12 hónapig lehetséges. Meghosszabbítás kizárólag 1000 forint feletti illetmény maradvány esetén engedélyezhető. A meghosszabbított ruházati utalványfüzetből készpénz nem fizethető ki.
A már meghosszabbított ruházati utalványfüzet újbóli
meghosszabbítása, valamint nyugdíjas ruházati utalványfüzet meghosszabbítása nem engedélyezhető.
A ruházati utalványfüzet meghosszabbított érvényességi idejének bejegyzésére a HM FLÜ ATKI ellátási osztályvezető engedélye alapján MH LEK parancsnoka jogosult,
aki egyben intézkedik a saját nyilvántartásának módosítására is.
40. Ruházati utalványfüzet elvesztését a károsultnak és
a katonai szervezetnek együttesen (8. számú melléklet) az
MH LEK felé írásban, haladéktalanul, szolgálati úton be
kell jelentenie. Az MH LEK-nek körlevél formájában kell
intézkednie a KREP-ek, a vállalkozó és a szolgáltató felé
a ruházati utalványfüzet letiltása érdekében (9. számú melléklet).
Az elvesztést követően az MH LEK-nek pótszelvényt
kell kiadnia az ellátó részére, mely alapján adható ki az
igényjogosult következő évi utánpótlási ruházati utalványfüzete.
Az elvesztett ruházati utalványfüzet keretmaradványának jóváírását az MH LEK parancsnokának a 25. pont szerinti nyilvántartás alapján, valamint az igényjogosult ellátó pénzügyi szervének az elveszett illetmény időpontjában
kifizetett ruházati illetmény igazolásának birtokában az elvesztés bejelentését követő 12–18 hónapig, az igényjogosult tárgyévi utánpótlási ruházati utalványfüzetében kell
jóváírnia.
Amennyiben az elveszett ruházati utalványfüzet a bejelentést követő 12 hónapon belül megkerül, ugyanilyen formában kell intézkedni a ruházati utalványfüzet tiltásának
feloldására (10. és 11. számú melléklet).
Abban az esetben, ha az elveszett utalványfüzet a pótszelvény kiadását követően megkerül, de az ellátó a következő évi utánpótlási ruházati utalványfüzetet még nem
adta ki az igényjogosult részére, a pótszelvényt a 32. pont
szerint kell megsemmisíteni.
41. Állományból történő kiválás előtt az igényjogosult
ruházati illetményét az utolsó munkában eltöltött napjáig
el kell számolni.
42. Ha az igényjogosult szolgálati viszonya az alapfelszerelést követő 48 hónapon belül önhibájából, illetve a
43. pontban szabályozott esetek szerint szűnik meg, akkor
számára – ruházati illetmény járandóságként – a tárgyidőszakra megállapított alapfelszerelési és utánpótlási illetmények együttes összegének a szolgálatban eltöltött időre
járó hányadát kell elszámolni. Az igényjogosult számára
az időarányos illetménymaradványt – kizárólag utánpótlási ruházati utalványfüzetből – ki kell fizetni, az illetménytúllépést pedig a munkáltató részére vissza kell téríttetni.
43. A szolgálati viszony megszűnéséig számítható időarányos ruházati illetmény – érvényességi idejét nem vesztett ruházati utalványfüzetben nyilvántartott – maradványát ki kell fizetni, a túllépést pedig vissza kell térítenie annak, akinek a szolgálati viszonya a Hjt. 56. § b), e) és
f) pontja, az 59. § (2) bekezdés c) pontja vagy a 62. §
(1) bekezdésének b), d)–g) pontja alapján szűnt meg.
44. A szolgálati viszony megszűnésének időpontjától
számított pótlólagos illetményre jogosult az, akit a Hjt.
59. § (1) bekezdés, valamint (2) bekezdés b) pont, a 62. §
(1) bekezdés a) pont alapján szolgálati nyugállományba,
illetőleg a 207. § és 208. § alapján rokkantsági vagy baleseti rokkantsági nyugdíjba helyeztek, továbbá, aki egészségügyi és pszichikai állapota alapján katonai szolgálat ellátására alkalmatlanná vált, valamint, aki a katonai szolgálati ideje alatt elhunyt.
45. A pótlólagos illetményt az igényjogosult utolsó
munkában eltöltött napján érvényben lévő utánpótlási illetményösszegből kell számítani.
46. A tényleges állományviszonynak a 44. pontban felsorolt okok miatti megszűnése esetén az igényjogosultnak
– ha meghalt, akkor a törvényes örökösének, közvetlen
hozzátartozójának (hagyatéki végzés alapján) – a pótlólagos illetménnyel kiegészített ruházati járandósága maradványát ki kell fizetni. A jóhiszemű túllépést nem kell
visszatéríteni.
47. Amennyiben az elszámoltatott tényleges szolgálati
viszonyának megszűnési időpontja, illetve az igényjogosult részére a pótlólagos illetménye a tárgyévet meghaladja, részére előrehozott (következő évi) utánpótlási ruházati
utalványfüzetet kell kiadni. Az előrehozott utánpótlási illetmény összege megegyezik a tárgyévi utánpótlási illetmény 1 évi összegével, melyet az előrehozott ruházati
utalványfüzet keretösszeg nyilvántartásába kell bejegyezni. A tényleges, illetve a pótlólagos illetmény időarányos
részét a fenti keretösszegből kell kifizetni, a fennmaradó
összeget pedig illetmény csökkenés részeként meg kell
vonni. A keretösszeg csökkenéséről teljes utalványszelvényt kell kiállítani.
48. A 43. pontban fel nem sorolt esetekben a szolgálati
időre járó időarányos illetménymaradványt ki kell fizetni
és a jóhiszemű túllépést nem kell megtéríttetni.
49. A katonai nemzetbiztonsági szolgálatokhoz áthelyezett hivatásos igényjogosult ruházati illetményét az átadó
katonai szervezet ellátójának kell elszámolnia. Az áthelyezést követő időszakra vonatkozó időarányos ruházati illetményt meg kell vonni és a jóhiszemű túllépést nem kell
megtéríttetni. Ruházati utalványfüzet illetménymaradványának kifizetése részére nem engedélyezhető.
50. Az elszámoláskor a ruházati illetmény túllépése abban az esetben tekinthető jóhiszeműnek, ha a szolgálati viszony megszűnése az igényjogosult által előre nem látható
időpontban következett be, és a túllépés nem a tudomásszerzést követően keletkezett.
51. Annak az igényjogosultnak a ruházati illetményjárandóságát, akinek a tényleges állományviszonya az illetmény nélküli szabadság alatt, vagy annak befejeztével
szűnik meg, a szabadság kezdő időpontjáig kell elszámolni.
52. A szolgálati viszony megszűnése esetén alapfelszeretési illetményből, valamint az elszámoláskor érvényességi idejét vesztett, illetve meghosszabbított ruházati utánpótlási ruházati utalványfüzetből történő kifizetés nem engedélyezhető.
53. Tárgyévi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben az előrenyomtatott keretösszegen felül illetményt
– a norma általános előírásait, valamint a külön szabályozott eseteket kivéve – kizárólag központilag lehet jóváírni.
54. Az állományba visszavett igényjogosult ruházati illetményre a visszavétel napjától jogosult. Amennyiben
pótlólagos illetményben részesült a jogosultság csak azt
követően érvényesíthető. A 24 hónapon belül állományba
visszavett igényjogosult utánpótlási illetményre, a 24 hó
napot követően állományba visszavett igényjogosult alapfelszerelési illetményre jogosult.
24 hónapon belüli állományba visszavétel esetén az időarányos utánpótlási illetményt elsősorban a már meglévő
(részére korábban biztosított, de nullára zárt utolsó) tárgyévi ruházati utalványfüzetbe kell jóváírni.
Az állományba visszavett igényjogosultnak a kiváláskor részére kifizetett ruházati illetménnyel nem kell elszámolnia, azt jóhiszeműnek kell tekinteni.
55. Az intézkedés által nem szabályozott, a ruházati illetménygazdálkodással kapcsolatban felmerülő szakmai
kérdésekben a HM FLÜ ATKI ellátási osztályvezető jogosult szakmai véleményt adni.
56. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba,
egyidejűleg a hivatásos és szerződéses tábornoki, főtiszti,
tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi beosztásban lévő állományból kiváltak ruházati illetményének elszámolásáról szóló
131/2004. (HK 20.) MH RSZF intézkedés, valamint a módosítására kiadott 344/2005. (HK 13.) MH RSZF intézkedés hatályát veszti.
57. Az intézkedés hatálybalépését követően az alapfelszerelési idejét töltő szerződéses igényjogosult részére a
következő fordulónapját követően szerződéses utánpótlási
ruházati utalványfüzetet kell kiadni.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
9/2003. (IV. 16.) OM rendelete az oktatási miniszter által adományozható szakmai elismerésekről szóló 24/1999. (VI. 25.) OM rendelet kiegészítéséről.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 7. §-ának (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § Az oktatási miniszter által adományozható szakmai
elismerésekről szóló 24/1999. (VI. 25.) OM rendelet
(a továbbiakban: R.) a következő 3/A. §-sal egészül ki:
,,3/A. § (1) A Nagy Tibor Gyula-díj az oktatás területén
az európai jogharmonizációért és a közigazgatás korszerűsítéséért kimagasló tevékenységet folytató személyeknek
adományozható.
(2) A díjat — amelynek jutalomösszege 450 000 Ft/fő —
első alkalommal 2004. március 4-én, Nagy Tibor Gyula
halálának 5. évfordulója alkalmából, majd évente március
4-én, 2 személy kaphatja.
(3) A díjazott adományozást igazoló okiratot és plakettet kap.
(4) A plakett kerek alakú, bronzból készült, átmérője
80, vastagsága 8 milliméter. A plakett egyoldalas, Nagy
Tibor Gyula domború arcképét és a Nagy Tibor Gyula-díj
feliratot ábrázolja. A plakett Cséry Lajos szobrászművész
alkotása.’’
2. § Az R. a következő 3/B. §-sal egészül ki:
,,3/B. § (1) A Solt Ottilia-díj a hazai vagy külföldi kisebbségi oktatásban, a hátrányos helyzetű tanulók támogatásában, továbbá a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemben kiemelkedő tevékenységet folytató természetes és
jogi személyeknek adományozható.
(2) A díjat — amelynek jutalomösszege 450 000 Ft/fő —
első alkalommal 2004. január 7-én, Solt Ottilia 60. születésnapja alkalmából, majd évente január 7-én, 3 személy
kaphatja.
(3) A díjazott adományozást igazoló okiratot és plakettet kap.
(4) A plakett kerek alakú, bronzból készült, átmérője
80, vastagsága 8 milliméter. A plakett egyoldalas, Solt
Ottilia domború arcképét és a Solt Ottilia-díj feliratot ábrázolja. A plakett Cséry Lajos szobrászművész alkotása.’’
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a ,,Pro
humanitate et libertate in memoriam Solt Ottilia’’ kitüntető cím alapításáról szóló 34/1997. (XI. 26.) MKM rendelet hatályát veszti.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
89/2011. (HK 1/2012.) HM FHH intézkedése az „AN/PRC-150(C) Kezelői Referencia Kézikönyv” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az „AN/PRC-150(C) Kezelői Referencia
Kézikönyv” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség
AN/PRC-150(C) RH rádió berendezéseket üzemeltető
szervezeteire terjed ki.
2. Az „AN/PRC-150(C) Kezelői Referencia Kézikönyv” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN/PRC-150(C) RH rádió berendezéseket alkalmazó, üzemeltető, karbantartó katonai szervezetek mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya részletesen, a logisztikai szakbeoszlást ellátó állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Keszthelyi Gyula s. k.,
főigazgató


text:
245/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyarországi kerámiaipar és Hódmezővásárhely fejlődésének elősegítése, valamint a munkahely-teremtés
érdekében végzett több éves tevékenysége elismeréseként
Wendelin Franz Egon Luitwinus Maria von Boch-Galhau-nak, a Villeroy and Boch AG elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt a csillaggal
polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2010. október 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
309/2013. (VIII. 16.) Korm. rendelete a megújuló energiaforrásból és a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből nyert villamos energia származásának igazolásáról.
A Kormány a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (1) bekezdés 24. pontjában,
a 13. § tekintetében a villamos energiáról szóló 2007. LXXXVI. törvény 170. § (1) bekezdés 1. pontjában,
a 17. § tekintetében a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (1) bekezdés 29. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. forgalmi számla: olyan elektronikus számla, ami a  származási garancia kiállítására, átruházására és
felhasználására vonatkozó adatokat tartalmazza az adott számlatulajdonos vonatkozásában;
2. származási garancia-nyilvántartás: olyan, a  forgalmi számlák összességét tartalmazó elektronikus közhiteles
hatósági nyilvántartás, amely tartalmazza a származási garanciákra, valamint azok kiállítására, átruházására,
felhasználására vonatkozó adatokat;
3. származási garancia tulajdonosa: a  forgalmi számlával rendelkező termelő, valamint a  forgalmi számlával
rendelkező származási garancia vásárlója;
4. származási garancia vásárlója: az  a  természetes vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezet, aki a származási garanciát a kezelőrendszeren keresztül átruházás útján szerzi meg.
2. A származási garancia-nyilvántartás és a forgalmi számla
2. § (1) A származási garancia-nyilvántartást a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)
elektronikus kezelőrendszeren (a  továbbiakban: kezelőrendszer) keresztül működteti. A  Hivatal biztosítja, hogy
a származási garanciák kiállítása, átruházása, felhasználása és törlése pontos és megbízható legyen.
(2) A  kezelőrendszerhez történő hozzáféréshez a  termelőnek, valamint a  származási garancia vásárlójának forgalmi
számlát kell nyitnia a Hivatalnál.
(3) A  forgalmi számla tulajdonosa a  származási garancia kiállítására, törlésére, a  külföldi származási garancia
elfogadására, valamint az erőműegység minősítésére vonatkozó kérelmét a Hivatalnak nyújtja be. A forgalmi számla
tulajdonosa a kérelmet a kezelőrendszeren keresztül is benyújthatja.
(4) A Hivatal a forgalmi számla tulajdonosának kérelmére intézkedik a forgalmi számla megszüntetéséről.
 (5) A  Hivatal a  forgalmi számla nyitására, a  kezelőrendszer használatára vonatkozó részletes szabályokat tartalmazó
útmutatót a honlapján közzéteszi. 3. Az erőműegységek minősítése
3. § (1) A  termelő kérelmére a  Hivatal határozatában megállapítja, hogy az  erőműegység alkalmas-e megújuló
energiaforrásból vagy nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia termelésére
(a továbbiakban: minősítés).
(2) Az erőműegység minősítésére vonatkozó kérelmet a megújuló energiaforrásból származó villamosenergia-termelés
esetében az üzembe helyezést követően, a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés esetében a kereskedelmi üzem
megkezdését követően lehet benyújtani.
(3) A  minősítésre vonatkozó kérelem a  Hivatal honlapján közzétett formanyomtatványon nyújtható be, a  kérelem
a  kezelőrendszeren keresztül elektronikus úton is benyújtható. A  kérelemhez a  következő dokumentumokat kell
csatolni:
a) egyvonalas villamos kapcsolási rajz és egyvonalas hőséma a termelt és kiadott villamos energia, a termelt és
kiadott hasznos hő, valamint a bevitt tüzelőanyag mérési pontjainak feltüntetésével;
b) a fogyasztásmérő berendezések hitelesítési bizonylatai;
c) a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által kiadott igazolás arról, hogy a  fogyasztásmérő
berendezések elrendezése alkalmas a (4) bekezdésben foglalt feltételek teljesítésére, amennyiben a minősítés
célja a nagy hatásfokú kapcsolt termelés igazolására szolgáló származási garanciák kiállítása;
d) nyilatkozat, amelyben a  termelő vállalja, hogy amennyiben az  adott erőműegység több különböző típusú
tüzelőanyagot is fel tud használni, akkor a  tüzelőanyag-felhasználást tüzelőanyag-típusonként hitelesen
nyilvántartja és ezeket az adatokat hozzáférhetővé teszi a Hivatal számára;
e) 0,5 MWe alatti beépített teljesítőképességű kiserőművek esetében a hálózati csatlakozási szerződés;
f ) nyilatkozat arról, hogy az erőműegység létesítéséhez igénybevételre került-e beruházási támogatás; és
g) a támogatási rendszer megnevezése, a támogatás nyújtója, az igénybevett támogatás összege, devizaneme
és a támogatás folyósításainak adatai, ha az erőműegység beruházási támogatásban részesült.
 (4) Kapcsolt energiatermelésre alkalmas erőműegység esetében a  minősítés megadásának feltétele, hogy a  nagy
hatásfokú, hasznos hőenergiával kapcsoltan termelt villamos energia és a hasznos hő mennyisége megállapításának
számítási módjáról szóló rendeletben foglalt számítások elvégzéséhez szükséges valamennyi hitelesített
fogyasztásmérő berendezés ki legyen építve.
4. § (1) A Hivatal határozatában foglalt minősítés öt évig hatályos.
 (2) A minősítést érintő adatokban bekövetkezett változást a termelő
a) tervezett változás esetében a változást megelőzően legalább 30 nappal,
b) előre nem tervezhető változás esetében a tudomásszerzéstől számított 5 napon belül
köteles bejelenteni a Hivatalnak.
(3) A Hivatal visszavonja minősítési határozatát, amennyiben olyan információ jut tudomására, ami alapján a minősítés
feltételei nem állnak fenn.
4. A származási garancia kiállítása 5. § (1) A termelő származási garancia kiadására irányuló kérelme (a továbbiakban: bejegyzési kérelem) a Hivatal honlapján
közzétett formanyomtatványon nyújtható be. A bejegyzési kérelem a kezelőrendszeren keresztül elektronikus úton
is benyújtható. A formanyomtatvány tartalmazza:
a) természetes személy esetében a  természetes személyazonosító adatait, a  lakcímét, jogi személy, jogi
személyiség nélküli gazdálkodó szervezet esetében a  cég nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát és
az adószámát;
b) az erőműegység azonosítási adatait;
c) a  villamosenergia-termelés előállítására felhasznált energiaforrást és az  előállítás kezdetének és
befejezésének dátumát;
d) nagy hatásfokú termelésből származó vagy megújuló energiaforrásból a  c)  pont szerinti időszakban
előállított villamos energia mennyiségét MWh-ban;
e) annak megjelölését, hogy a származási garanciával érintett energiamennyiség előállításához igénybevételre
került-e támogatás, ha igen, a támogatás összegét, jogcímét.
 (2) A nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés esetében a formanyomtatvány az alábbi adatokat is tartalmazza:
a) a  villamosenergia-termelés tüzelőanyag-forrásának alsó (nettó) fűtőértéke 393 K hőmérsékleten 101 kPa
nyomáson mérve szilárd, vagy folyadék tüzelőanyag esetében GJ/t, gáz halmazállapotú tüzelőanyag
esetében MJ/m3 mértékegységben két tizedesjegy pontossággal;
b) a villamos energiával együtt termelt hő mennyisége és felhasználása;
c) nagy hatásfokú, hasznos hőenergiával kapcsoltan termelt villamos energia és a  hasznos hő mennyisége
megállapításának számítási módjáról szóló rendeletben meghatározottak alapján kiszámított
primerenergia-megtakarítás.
(3) A Hivatal a származási garanciát tanúsító elektronikus hatósági bizonyítványt a kérelmező forgalmi számlájára akkor
vezeti át, ha:
a) a termelő az adott erőműegységre érvényes minősítéssel rendelkezik;
b) a  villamos energia mennyiség hálózatba történő betáplálása esetén a  hálózati engedélyes a  Hivatalnak
átadta az adatokat az erőműegységben megtermelt és a hálózatba betáplált villamos energia mennyiségére
vonatkozóan és ezek az adatok a termelő által megadott adatokkal összhangban vannak;
c) a  megújuló energiaforrásból vagy nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó adott villamos
energia mennyiségre még származási garanciát nem állítottak ki.
(4) A  származási garanciát 1 megawattóra (MWh) mennyiségre kell kiállítani. A  megtermelt energia minden egyes
egységéről legfeljebb egy származási garancia állítható ki.
(5) A bejegyzési kérelem
a) megújuló energiaforrásból származó energiatermelés esetében az  adott villamos energia mennyiség
előállítását követő 6. naptári hónap utolsó napjáig,
b) a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés esetében az adott villamos energia mennyiség előállítását követő
13. naptári hónap utolsó napjáig
nyújtható be. (6) Egy bejegyzési kérelemnek legalább egy naptári hónapban előállított villamos energia mennyiségére kell irányulnia.
6. § (1) A megújuló energiaforrásból származó energiatermelés esetében a származási garanciának az alábbi adatokat kell
tartalmaznia:
a) a villamos energia előállítására felhasznált energiaforrás és az előállítás kezdetének és befejezésének dátuma;
b) annak megjelölése, hogy a  származási garancia villamos energiára vagy fűtő- és/vagy hűtőenergiára
vonatkozik;
c) az energiát előállító létesítmény neve, helye, típusa és beépített teljesítménye;
d) a létesítmény részesült-e beruházási támogatásban, és ha igen, milyen mértékben;
e) az  energiaegység részesült-e bármilyen más formában valamilyen nemzeti támogatási rendszerből, és ha
igen, milyen mértékben, valamint a támogatási rendszer típusa;
f ) a létesítmény üzembe helyezésének dátuma; és
g) a kiállítás dátuma és országa, valamint az egyedi azonosító szám.
(2) A nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés esetében a származási garancia az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az energiatermelő létesítmény neve, helye, típusa és (hő és villamos energia-) beépített teljesítménye;
b) a  villamosenergia-termelés kezdetének és végének dátuma, amely időszakra vonatkozóan a  származási
garanciát kiállították, valamint a termelés helyszíne;
c) a villamosenergia-termelés tüzelőanyag-forrásának alsó (nettó) fűtőértéke;
d) a villamos energiával együtt termelt hő mennyisége és felhasználása;
e) a  származási garancia tárgyát képező, a  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos
energia mennyiség;
f ) nagy hatásfokú, hasznos hőenergiával kapcsoltan termelt villamos energia és a  hasznos hő mennyisége
megállapításának számítási módjáról szóló rendeletben meghatározottak alapján kiszámított
primerenergia-megtakarítás;
g) az erőműegység névleges villamos energia és hő termelési hatásfoka;
h) a létesítmény részesült-e beruházási támogatásban, és ha igen, milyen mértékben;
i) az energiaegység részesült-e bármilyen más formában valamilyen támogatási rendszerből, és ha igen, milyen
mértékben, valamint a támogatási rendszer típusa;
j) a létesítmény üzembe helyezésének dátuma; valamint
k) a kiállítás dátuma és országa, valamint az egyedi azonosító szám.
5. A származási garancia felhasználása és átruházása 7. § (1) A  származási garancia felhasználásának minősül a  származási garancia bemutatása a  villamos energiáról szóló
törvény szerinti felhasználónak annak igazolása céljából, hogy a szolgáltatott villamos energia mennyiség megújuló
energiaforrásból vagy nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés keretében került előállításra.
(2) A  származási garancia tulajdonosa a  származási garancia felhasználását a  felhasználást követő öt napon belül
a  Hivatal honlapján közzétett formanyomtatványon bejelenti a  Hivatalnak. A  bejelentést a  kezelőrendszeren
keresztül is megteheti.
(3) A  felhasználásra vonatkozó bejelentésben a származási garancia tulajdonosa az  információs önrendelkezési jogról
és az  információszabadságról szóló törvényben meghatározottak szerint megadhatja a  felhasználó nevét, aki
számára igazolja a megújuló energiaforrásból vagy nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből előállított villamos
energia mennyiséget.
8. § (1) A származási garancia tulajdonosa a kezelőrendszeren keresztül az érvényes származási garanciát átruházhatja.
 (2) A  származási garancia átruházása – az  energia fizikai átadásától vagy attól különállóan – nem érinti a  megújuló
részarány-cél teljesítése érdekében más tagállamokkal statisztikai átruházásról, közös projektekről és közös
támogatási rendszerek alkalmazásáról hozott határozatokat és a  megújuló forrásokból előállított energia
részarányának kiszámítási módszertanáról szóló rendeletben meghatározott, a  bruttó végső energiafogyasztásra
vonatkozó módszertant.
(3) A  megújuló energiaforrásból előállított energia azon mennyiségét, amely valamely villamosenergia-kereskedő
által egy harmadik félre átruházott származási garanciához tartozik, le kell vonni a  megújuló energiának
az energiahordozó-összetételén belüli arányából.
6. A külföldi származási garancia elismerése 9. § (1) A  Hivatal erre irányuló kérelem alapján elismeri a  megújuló energiaforrásból vagy nagy hatásfokú kapcsolt
energiatermelésből származó villamos energiára vonatkozó származási garanciát, amely az  EGT-megállapodásban
részes államokból, az Energiaközösség létrehozásáról szóló szerződést aláíró államokból származik (a továbbiakban:
külföldi származási garancia).
(2) A  Hivatal együttműködik más országok származási garanciát kiállító hatóságaival a  hazai származási garanciák
külföldi elfogadásának során.
10. § (1) Az  EGT-megállapodásban részes valamely államban kiállított külföldi származási garancia elismerését a  Hivatal
abban az  esetben tagadhatja meg, ha az  erre irányuló eljárásában megalapozott kételye merül fel a  külföldi
származási garancia pontossága, megbízhatósága és hitelessége tekintetében. A megtagadásnak objektív, átlátható
és megkülönböztetés-mentes feltételeken kell alapulnia.
(2) A Hivatal a megtagadásról és annak indokairól határozatának meghozatalát követően 15 napon belül jelentésben
értesíti az energiapolitikáért felelős minisztert (a továbbiakban: miniszter).
(3) A miniszter a Hivatal (2) bekezdés szerinti jelentése alapján értesíti az Európai Bizottságot.
7. Ellenőrzés, az adatkezelés 11. § (1) A Hivatal ellenőrzi a származási garanciák átruházását, felhasználását és a forgalmi számlát.
 (2) Az  engedélyes, valamint a  nem engedélyköteles kiserőmű üzemeltetője köteles együttműködni a  Hivatallal
az erőműegységek minősítése, a származási garanciák kiállítása, átruházása, felhasználása, valamint az átruházás és
felhasználás ellenőrzése során.
(3) A Hivatal jogosult a kezelőrendszer szerinti adatot a villamos energiáról szóló törvényben meghatározottak szerint
kezelni. A  Hivatal módosíthatja a  számlán lévő származási garanciák adatait, ha a  hiba a  számlára való átutalás
közben vagy a származási garancia adott számlán történő tárolása során keletkezett.
(4) A Hivatal a kezelőrendszerben szereplő adatokat a keletkezésüktől számított 10 évig megőrzi.
12. § (1) A  Hivatal zárolja a  forgalmi számlát, ha az  ellenőrzés során forgalmi számlával kapcsolatos visszaélésre utaló
körülményről szerez tudomást. A  Hivatal a  zárolástól számított 30 napon belül vizsgálatot folytat le a  visszaélés
feltárása érdekében.
(2) A zárolt forgalmi számlán származási garanciát nem lehet átvezetni, felhasználni vagy törölni.
8. Jogkövetkezmények 13. § (1) A  Hivatal a  villamos energiáról szóló törvényben meghatározottak szerint származási garanciánként tizenötezer
forint, de bejegyzési kérelmenként legfeljebb ötmillió forint bírságot szabhat ki a  termelői engedélyesre, a  nem
engedélyköteles kiserőmű üzemeltetőjére, amennyiben az  a  bejegyzési kérelmében neki felróható okból téves
adatokat szolgáltatott.
(2) Ha az engedélyes és a nem engedélyköteles kiserőmű üzemeltetője a 11. § (2) bekezdése szerinti kötelezettségeit
nem teljesíti, a Hivatal havonta egymillió forint bírságot szabhat ki.
(3) A Hivatal a származási garanciát törli a származási garancia-nyilvántartásból, ha:
a) az felhasználásra került;
b) az nem került felhasználásra, a származási garanciában meghatározott villamos energiamennyiség termelési
időszakának utolsó napja után megújuló energiaforrásból előállított villamos energia esetében 12 hónappal,
nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia esetében 24 hónappal;
c) a származási garancia tulajdonosa kérelmezi annak törlését;
d) a forgalmi számla megszüntetésre került.
9. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet – a (2) és a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 13. § (1)–(2) bekezdése e rendelet kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
 (3) A 17. § (4) bekezdése 2014. március 1-jén lép hatályba.
15. § Erőműegység minősítésére vonatkozó 3.  § szerinti kérelem 2013. október 1-jétől, a  bejegyzési kérelem
2014. január 1-jétől nyújtható be.
16. § Ez a rendelet
a) a  megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a  2001/77/EK és a  2003/30/EK
irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikkének, valamint
b) az  energiahatékonyságról, a  2009/125/EK és a  2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a  2004/8/EK és
a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv 14. cikk (10) bekezdésének
való megfelelést szolgálja. 17. § (1) A  megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, valamint a  kapcsoltan
termelt villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló 389/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 1. § (1a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1a) A rendelet alkalmazási köre kiterjed továbbá a kötelező átvételi rendszerben értékesített, kapcsoltan termelt
villamos energia elszámolására, ellenőrzésére, valamint a jogosulatlan értékesítés esetében történő visszatérítésre.”
(2) Az R. 6. § (4) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A (3) bekezdésben foglaltakon túlmenően a kérelemhez a következőket kell mellékelni:]
„c) megújuló energiaforrásból származó villamos energia esetében az  Értékesítő nyilatkozatát arról, hogy
erőműegységét a  megújuló energiaforrásból és a  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből nyert villamos
energia származásának igazolásáról szóló kormányrendeletnek megfelelően minősíti,”
(3) Az R. 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  Értékesítő az  e  rendelet feltételeinek megfelelő villamos energiát a  kötelező átvétel keretében, a  Hivatal
határozatában megállapított kötelező átvételi időtartam alatt, a Hivatal által meghatározott éves mennyiségek, vagy
az előbbiek szorzataként meghatározott összes átveendő energia erejéig értékesítheti az e rendelet szerinti átvételi
áron.”
(4) Az R. 9/A. § (1) bekezdése a következő j) ponttal egészül ki:
(A kötelező átvételi rendszerben nem értékesíthet az a termelő,)
„j) aki megújuló energiaforrásból termel villamos energiát és nem rendelkezik erőműegységére a  megújuló
energiaforrásból és a  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből nyert villamos energia származásának
igazolásáról szóló kormányrendelet szerinti érvényes minősítéssel,”
(5) Az R. 12. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„c) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv
módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 13. cikk (6) bekezdése.”
(6) Az  R. 9.  § (1)  bekezdésében a „Ha a  Hivatal ellenőrzése során megállapítja a  megfelelő eredetigazolás hiányát,
vagy azt, hogy az  adott éves termelési időszakban, vagy az  ezen időszak vége óta eltelt időszakban, vagy adott
időpontban az Értékesítő, vagy az általa e rendelet hatálya alatt értékesített villamos energia (vagy annak egy része)
nem felelt meg a  jogszabályi feltételeknek, akkor határozatában” szövegrész helyébe a „Ha a  Hivatal ellenőrzése
során megállapítja, hogy az adott éves termelési időszakban, vagy az ezen időszak vége óta eltelt időszakban, vagy
adott időpontban az Értékesítő, vagy az általa e rendelet hatálya alatt értékesített villamos energia (vagy annak egy
része) nem felelt meg a jogszabályi feltételeknek, akkor határozatában” szöveg lép.
(7) Hatályát veszti az R.
a) 2. § (1) bekezdés d) pontja,
b) 8. § (1)–(9) bekezdése,
c) 11. § (3) és (12) bekezdése,
d) 11/B. § (1) bekezdése, valamint
e) 10. és 11. számú melléklete.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1358/2013. (VI. 24.) Korm. határozata a TÁMOP-3.3.12-12-2013-0001 azonosító számú (az „Ifjúság.hu a sikeres nemzedékért – Átfogó ifjúsági szolgáltatásfejlesztés a köznevelésben tanuló diákok esélyegyenlőségének növelése érdekében” című) projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  TÁMOP-3.3.12-12-2013-0001 azonosító számú, az  „Ifjúság.hu a  sikeres
nemzedékért – Átfogó ifjúsági szolgáltatásfejlesztés a köznevelésben tanuló diákok esélyegyenlőségének növelése
érdekében” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését,
 3. hozzájárul, hogy az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződését a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán
Erőforrás Programok Irányító Hatósága megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2016. (X. 17.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. október 17. napjától 2017. március 16. napjáig
terjedő időtartamra Vargha Tamást az  Árpád-ház Program (a továbbiakban: Program) előkészítésével és
megvalósításával kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladata a  Program előkészítésével és megvalósításával összefüggő feladatok végrehajtásának
irányítása, koordinálása és felügyelete, ehhez kapcsolódóan kormány-előterjesztések, jogszabálytervezetek, kormányés minisztériumi vezetői szintű döntések, intézkedések előkészítése vagy koordinálása, jelentések és beszámolók
elkészítése, különösen:
a) a Program 2016–2022. évi első üteme részletes végrehajtási programtervének kidolgozása, ennek keretében
a  megvalósítás ütemezésének és az  egyes ütemek pontosított forrásigényének meghatározása, valamint
a bevonható európai uniós, központi költségvetési és önkormányzati források körének vizsgálata,
b) az Árpád-ház történelmi művét, annak európai jelentőségét, továbbá az  Árpád-ház uralkodóit, szentjeit,
az  Árpád-kor kulturális örökségi emlékeit, művészetét bemutató nagyszabású hazai és nemzetközi kiállítás
koncepciójának kidolgozása, a megvalósítás pénzügyi, szakmai és egyéb feltételeinek meghatározása,
c) kapcsolattartás a  Program előkészítésében és megvalósításában közreműködő egyéb minisztériumokkal,
önkormányzatokkal, kulturális és tudományos intézményekkel,
d) a Programmal összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott eseti, egyedi feladatok
ellátása.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján a miniszter irányítja.
5. § A Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a Ksztv. 38. § (8) bekezdése
szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
319/2012. (XII. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök
előterjesztésére – a magyar–montenegrói kétoldalú kapcsolatok kiépítése és fejlesztése érdekében végzett sokoldalú tevékenysége
elismeréseként dr. Vanja Brailo, Montenegró budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata; Magyarország iránti elkötelezettségéért, a magyar–német kapcsolatok erősítéséért, a testvérvárosi kapcsolatok
előmozdítása érdekében végzett több éves tevékenysége elismeréseként Dagmar Szabados, Halle város főpolgármestere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. november 5.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
58/2013. (VI. 18.) OGY határozata a 2013. június 10-én kihirdetett veszélyhelyzet meghosszabbításához történő hozzájárulásról.
1. Az Országgyűlés
a) az Alaptörvény 53. cikk (3) bekezdése alapján felhatalmazza a Kormányt, hogy a veszélyhelyzet kihirdetéséről
és az ennek során teendő intézkedésekről, valamint a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő
intézkedésekről szóló 177/2013. (VI. 4.) Korm. rendelet módosításáról szóló 191/2013. (VI. 10.) Korm. rendelet
hatályát legfeljebb 2013. július 19-ig meghosszabbítsa,
b) felkéri a Kormányt, hogy a veszélyhelyzet elhárítása érdekében az intézkedések hatályának fenntartásáig
megtett intézkedésekről az Országgyűlés ülésén adjon tájékoztatást.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1452/2017. (VII. 11.) Korm. határozata a Zalaegerszeg megyei jogú város külterületén fekvő egyes földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel
beruházási célterületté nyilvánítja a  Zalaegerszeg megyei jogú város külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás szerint
0788/26 és 0791/7 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az ezen földrészletekből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését
követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2015. (II. 13.) AB határozata mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapításáról, valamint a Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.21.394/2012/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi panasz elutasításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Czine Ágnes, dr. Dienes-Oehm Egon,
dr. Salamon László és dr. Varga Zs. András alkotmánybírók párhuzamos indokolásával, valamint dr. Balsai István,
dr. Lenkovics Barnabás és dr. Pokol Béla alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság – hivatalból eljárva – megállapítja: mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség áll
fenn annak következtében, hogy a  közérdekű, illetve közérdekből nyilvános adat minősítése esetén a  jogalkotó
nem biztosította, hogy e  nyilvánosságkorlátozással szemben a  közérdekű adatok megismeréséhez való alapvető
jogot [Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdés] közvetlenül, az adatminősítés tartalmi felülvizsgálatát jelentő eljárás útján
érvényesíteni lehessen.
Az Alkotmánybíróság felhívja az  Országgyűlést, hogy jogalkotói feladatának 2015. május hó 31. napjáig tegyen
eleget.
2. Az  Alkotmánybíróság a  Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.21.394/2012/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] Az atlatszo.hu Közhasznú Nonprofit Kft. (a  továbbiakban: indítványozó) az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi
CLI. törvény (a  továbbiakban: Abtv.) 27.  §-a alapján alkotmányjogi panaszt terjesztett elő. Az  indítványozó
alkotmányjogi panaszában a  Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.21.394/2012/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének
megállapítását és megsemmisítését kérte. Az indítványozó szerint a támadott ítélet ellentétes az Alaptörvény VI. cikk
(2) bekezdésével, illetve a XXVIII. cikk (1) bekezdésével.
[2] Az indítványozó az alapüggyel kapcsolatban előadta, hogy 2012. március 9-én elektronikus adatigénylést nyújtott
be a  Külügyminisztériumhoz. Az  adatigénylés a  Külügyminisztérium állományába tartozó foglalkoztatottaknak
a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a  továbbiakban: Kttv.) 179.  §-ában meghatározott
adatai megismerésére vonatkozott. A Külügyminisztérium megtagadta az adatigénylés teljesítését arra hivatkozva,
hogy ezzel diplomáciai, illetve nemzetbiztonsági sérelmet okozna.
[3] Ezt követően az  indítványozó keresetet indított közérdekből nyilvános adatok kiadása iránt. Az  első fokon eljáró
Fővárosi Törvényszék 19.P.21.414/2012/4. számú ítéletében kötelezte az  alperes Külügyminisztériumot, hogy
15 napon belül elektronikus úton szolgáltassa ki a  felperes részére a  Külügyminisztérium állományába tartozó
kormánytisztviselőknek a  Kttv. 179.  §-ában meghatározott, közérdekből nyilvános adatait. Az  elsőfokú bíróság
ítéletével szemben az alperes fellebbezett.
[4] A másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.21.394/2012/4. számú ítéletével az  elsőfokú bíróság ítéletét
megváltoztatta, s az  adatigénylés teljesítésére irányuló keresetet elutasította. Döntését azzal indokolta, hogy
az elsőfokú ítélet meghozatalát követően a per tárgyát képező „adatokat, mint adatösszességet az alperes titkossá
minősítette”. E  tényt a  másodfokú bíróság a  közérdekből nyilvános adatok megismerését korlátozó akadálynak
tekintette. A  másodfokú bíróság utalt arra, hogy a  minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény
(a  továbbiakban: Mavtv.) szabályai „polgári bíróság általi felülvizsgálatot nem tesznek lehetővé, ezért az  eljárt
másodfokú bíróság hatáskörrel nem rendelkezik a minősített adat minősítési eljárásával kapcsolatos vizsgálatra.”
[5] Az alapügyben felperes indítványozó alkotmányjogi panaszában a  másodfokú ítéletet több szempontból is
kifogásolta.
[6] Sérelmezte, hogy a  másodfokon eljáró bíróság ítéletével voltaképpen helybenhagyta azt, hogy az  adatkezelő
az  adatigénylést követően a  közérdekből nyilvános adatokhoz való hozzáférés biztosítását adatminősítés útján
megakadályozta. Az  indítványozó szerint a  bíróság az  adatminősítés vizsgálatának megtagadásával valójában
elismerte, hogy az  adatkezelő szervek diszkrecionális jogában áll a  közérdekű, illetve közérdekből nyilvános
adatokat – indokolatlanul is – minősített adattá nyilvánítani, s ilyenformán az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdésében
foglalt közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jogot kiüresíteni.
[7] Az indítványozó az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdésében foglalt közérdekű adatok megismeréséhez és
terjesztéséhez való jog szükségtelen, s ezért alaptörvény-ellenes korlátozásának tartotta továbbá azt is, hogy
a  másodfokú bíróság az  adatminősítés Mavtv.-be ütközését sem állapította meg. Szerinte az  adat keletkezéséhez
képest későbbi időpontban történő adatminősítés egyértelműen az  adatminősítés indokolatlanságára utal, ami
ellentétes a Mavtv.-nyel, s az információszabadság indokolatlan korlátozása miatt az Alaptörvénnyel is.
[8] Az indítványozó szerint az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1)  bekezdése által garantált bírósághoz való fordulás joga is
sérült azáltal, hogy a  bíróság az  adatminősítés felülvizsgálatát nem végezte el. Álláspontja szerint az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a  továbbiakban: Infotv.) 31.  §
(1)  bekezdésének az  Alaptörvénnyel összhangban lévő értelmezése nyomán az  adatigénylés teljesítésének
megtagadására irányuló felülvizsgálat körében a bíróságnak az adatminősítés felülvizsgálatára is lenne hatásköre.
[9] Az indítványozó a  fentiek alapján az  adatminősítésre kiterjedő hatállyal kérte a  támadott ítélet alaptörvényellenességének megállapítását és megsemmisítését.
II. [10] 1. Az Alaptörvénynek az alkotmányjogi panaszban hivatkozott rendelkezései:
„VI. cikk (2) Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és
terjesztéséhez.”
„XXVIII. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és
kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű
határidőn belül bírálja el.”
[11] 2. Az Infotv. érintett rendelkezései:
„27.  § (1) A  közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat nem ismerhető meg, ha az  a  minősített adat védelméről
szóló törvény szerinti minősített adat.”
„28.  § (1) A  közérdekű adat megismerése iránt szóban, írásban vagy elektronikus úton bárki igényt nyújthat be.
A közérdekből nyilvános adatok megismerésére a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó rendelkezéseket kell
alkalmazni.”
„31.  § (1) Az  igénylő a  közérdekű adat megismerésére vonatkozó igény elutasítása vagy a  teljesítésre nyitva álló,
vagy az  adatkezelő által a  29.  § (2)  bekezdése szerint meghosszabbított határidő eredménytelen eltelte esetén,
valamint – ha a  költségtérítést nem fizette meg – a  másolat készítéséért megállapított költségtérítés összegének
felülvizsgálata érdekében bírósághoz fordulhat.
(2) A  megtagadás jogszerűségét és a  megtagadás indokait, illetve a  másolat készítéséért megállapított
költségtérítés összegének megalapozottságát az adatkezelőnek kell bizonyítania.”
[12] 3. A Kttv. érintett rendelkezése:
„179. § Közérdekből nyilvános adatnak minősül
a) a kormánytisztviselő neve,
b) a kormánytisztviselő állampolgársága,
c) a kormánytisztviselőt alkalmazó államigazgatási szerv neve,
d) a c) pontban meghatározott szervnél a kormányzati szolgálati jogviszony kezdete,
e) a kormánytisztviselő jelenlegi besorolása, besorolásának időpontja,
f ) a kormánytisztviselő munkakörének megnevezése és a betöltés időtartama,
g) a kormánytisztviselő vezetői kinevezésének és megszűnésének időpontja,
h) címadományozás adatai,
i) a kormánytisztviselő illetménye.”
[13] 4. A Mavtv. érintett rendelkezései:
„2. § (1) Szükségesség és arányosság elve: a közérdekű adat nyilvánosságához fűződő jogot minősítéssel korlátozni
csak az  e  törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén, a  védelemhez szükséges minősítési szinttel és
a feltétlenül szükséges ideig lehet.”
„3. § E törvény alkalmazásában
1. minősített adat:
a) nemzeti minősített adat: a minősítéssel védhető közérdekek körébe tartozó, a minősítési jelölést az e törvényben,
valamint az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban meghatározott formai követelményeknek
megfelelően tartalmazó olyan adat, amelyről – a  megjelenési formájától függetlenül – a  minősítő a  minősítési
eljárás során megállapította, hogy az  érvényességi időn belüli nyilvánosságra hozatala, jogosulatlan megszerzése,
módosítása vagy felhasználása, illetéktelen személy részére hozzáférhetővé, valamint az  arra jogosult részére
hozzáférhetetlenné tétele a minősítéssel védhető közérdekek közül bármelyiket közvetlenül sérti vagy veszélyezteti
(a továbbiakban együtt: károsítja), és tartalmára tekintettel annak nyilvánosságát és megismerhetőségét a minősítés
keretében korlátozza;
b) külföldi minősített adat: az  Európai Unió valamennyi intézménye és szerve, továbbá az  Európai Unió
képviseletében eljáró tagállam, a  külföldi részes fél vagy nemzetközi szervezet által készített és törvényben
kihirdetett nemzetközi szerződés vagy megállapodás alapján átadott olyan adat, amelyhez történő hozzáférést
az  Európai Unió intézményei és szervei, az  Európai Unió képviseletében eljáró tagállam, más állam vagy külföldi
részes fél, illetve nemzetközi szervezet minősítés keretében korlátozza;”
III. [14] Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt vizsgálta, hogy az  alkotmányjogi panasz megfelel-e az  Abtv.-ben
az alkotmányjogi panaszok befogadhatóságára megállapított kritériumoknak.
[15] 1. Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  alkotmányjogi panasz eleget tett a  befogadhatóság formai
követelményeinek.
[16] Az Abtv. 27.  §-a szerinti alkotmányjogi panaszt az  Abtv. 30.  § (1)  bekezdése értelmében a  sérelmezett döntés
kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet benyújtani, mégpedig az  Abtv. 53.  § (2)  bekezdésének
megfelelően az  ügyben első fokon eljárt bírósághoz címezve. A  Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.21.394/2012/4. számú
ítéletét 2012. november 13-án kézbesítették az  indítványozó jogi képviselőjének. Az  indítványozó alkotmányjogi
panasza 2012. december 20-án, tehát az  Abtv. 30.  § (1)  bekezdése szerinti határidőn belül érkezett az  elsőfokú
bíróságra.
[17] Az alkotmányjogi panasz megfelel továbbá az  Abtv. 52.  § (1)  bekezdésében foglalt formai követelményeknek is,
mivel az indítványozó
– megjelölte az Alkotmánybíróság hatáskörét megalapozó törvényi rendelkezést (az Abtv. 27. §-át),
– megjelölte a támadott bírói döntést (a Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.21.394/2012/4. számú ítéletét),
– megjelölte az  Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit [VI.  cikk (2)  bekezdését, illetve a  XXVIII.  cikk
(1) bekezdését],
– kifejtette az  Alaptörvényben biztosított jogai sérelmének lényegét, előadta a  bírói döntés alaptörvény
ellenességére vonatkozó okfejtést,
– kifejezett kérelmet terjesztett elő a támadott ítélet megsemmisítésére.
[18] 2. Az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának
törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a  27.  § szerinti érintettséget, a  jogorvoslat kimerítését, valamint
a  29–31.  § szerinti követelményeket. Ennek alapján az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  alkotmányjogi
panasz megfelelt a befogadhatóság tartalmi feltételeinek is.
[19] Az indítványozó az  Abtv. 27.  §-a és az  51.  § (1)  bekezdése szerint jogosultnak tekinthető, nyilvánvalóan érintett,
mivel a támadott bírósági határozatokban peres félként szerepel.
[20] Az indítványozó a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket kimerítette.
[21] Az Abtv. 29.  §-a alapján az  Alkotmánybíróság az  alkotmányjogi panaszt a  bírói döntést érdemben befolyásoló
alaptörvény-ellenesség vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. Az Alaptörvény VI. cikk
(2)  bekezdése szerinti közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jognak, illetve a  XXVIII.  cikk
(1)  bekezdése által garantált bírósághoz fordulás jogának a  sérelmét állító indítvány alapvető alkotmányjogi
jelentőségű kérdést vet fel, s az adatigénylés elutasítása tárgyában hozott bírói döntést érdemben befolyásolta.
[22] A fentiek alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt befogadta.
IV. [23] Az alkotmányjogi panasz nem megalapozott.
 [24] Az Alkotmánybíróság az  indítvány alapján azt vizsgálta, hogy megállapítható-e a  közérdekű adatok
megismeréséhez és terjesztéséhez való jog, illetve a  bírósághoz fordulás jogának sérelme azért, mert
az  adatmegismerés iránti igény elutasítása kapcsán az  Infotv. 31.  § (1)  bekezdése alapján kezdeményezett bírói
felülvizsgálat keretében a  bíróság hatáskörének hiányára hivatkozva kizárta az  adatminősítés jogszerűségének
formai, illetve tartalmi alapon történő vizsgálatát, s pusztán az  adatminősítés ténye alapján helybenhagyta
az adatigény teljesítésének megtagadását.
[25] 1. Az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdése alapján mindenkinek joga van a  közérdekű adatok megismeréséhez és
terjesztéséhez. Az  Alkotmánybíróság Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása (2013. március 25.)
hatálybalépését követően, az  Alaptörvény Záró és vegyes rendelkezések 5.  pontja kapcsán úgy foglalt állást,
hogy „az újabb ügyekben vizsgálandó alkotmányjogi kérdések kapcsán felhasználhatja a  korábbi határozataiban
kidolgozott érveket, jogelveket és alkotmányossági összefüggéseket, ha az  Alaptörvény adott szakaszának
az Alkotmánnyal fennálló tartalmi egyezése, az Alaptörvény egészét illető kontextuális egyezősége, az Alaptörvény
értelmezési szabályainak figyelembevétele és a  konkrét ügy alapján a  megállapítások alkalmazhatóságának nincs
akadálya, és szükségesnek mutatkozik azoknak a meghozandó döntése indokolásába történő beillesztése” {13/2013.
(VI. 17.) AB határozat, Indokolás [32]}. Az  Alkotmánybíróság már több korábbi határozatában megállapította,
hogy a  közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog Alkotmányban, illetve Alaptörvényben való
szabályozása között szövegszerű egyezés mutatható ki, emiatt az  Alkotmányon alapuló értelmezés, kidolgozott
alkotmányos elvek alkalmazása az  újabb döntésekben is indokolt {21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [38];
2/2014. (I. 21.) AB határozat, Indokolás [16]; 5/2014. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [26]}.
[26] Az Alkotmánybíróság a  34/1994. (VI. 24.) AB határozatban megállapította: „Az Alkotmány 61.  § (1)  bekezdése
a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó jogot is alkotmányos alapjogként garantálja, amely a kommunikációs
alapjogok jogegyütteséből az  informáltsághoz való jogot, az  információk megszerzésének szabadságát és
állami elismerését, továbbá biztosítását jelenti. Az  információkhoz való hozzáférhetőség, az  információk
szabad áramlása különösen a  közhatalom és az  állam szervei tevékenységének átláthatósága körében alapvető
jelentőségű. A  közérdekű adatok nyilvánossága, megismerhetősége gyakran előkérdése és feltétele a  szabad
véleménynyilvánításhoz való jog gyakorolhatóságának és azzal más vonatkozásban is szorosan összefügg” [34/1994.
(VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 177, 185.].
[27] Az információszabadsághoz szorosan kötődik a  véleménynyilvánítás szabadsága, amely a  kommunikációs
alapjogok „anyajoga”, és a  demokratikus társadalom alapvető értékei közé tartozik. Ez  a  két alapjog biztosítja
a közügyek megvitatásának szabadságát, együttesen teszik lehetővé az egyén részvételét a társadalmi és politikai
folyamatokban [50/2003. (XI. 5.) AB határozat, ABH 2003, 566, 576.]. A közérdekű adatok megismerése alapfeltétele
az állam demokratikus működésének.
[28] Az információszabadság alapján a közérdekű adatok (hozzáférés biztosítása, illetve részben közzétételük nyomán)
nyilvánosak, azokat bárki megismerheti és terjesztheti. {2/2014. (I. 21.) AB határozat, Indokolás [25]}. A  főszabály
a  nyilvánosság, ezt csak kivételesen lehet korlátozni: „[a] korlátozással szemben formai követelmény, hogy
a  korlátozásra kizárólag törvényben meghatározott eljárás eredményeként kerüljön sor. Tartalmi követelmény,
hogy a  korlátozás szükséges és a  korlátozással elérni kívánt célhoz képest arányos legyen. Emellett az  alapjog
érvényesülése érdekében biztosítani kell a  nyilvánosságkorlátozás feletti érdemi és hatékony bírói jogorvoslati
lehetőséget, melynek a  formai kritériumok vizsgálatán túlmenően ki kell terjednie a  nyilvánosságkorlátozás
indokoltságának tartalmi vizsgálatára. {12/2004. (IV. 7.) AB határozat, ABH 2004, 217.; 21/2013. (VII. 9.) AB határozat,
Indokolás [39]}” {2/2014. (I. 21.) AB határozat, Indokolás [30]}
[29] 2. Az  információszabadság érvényesülését törvényi szinten az  Infotv. garantálja. Az  Infotv. „A közérdekű adat
megismerése iránti igény” megjelölésű 21. alcímében szabályozott eljárás révén biztosítja azt, hogy a  közérdekű
adatok megismeréséhez való alapjogát mindenki, végső soron bíróság előtt is érvényesíteni tudja. Az  Infotv.
lehetővé teszi ugyanis a  közérdekű és közérdekből nyilvános adatok megismerése iránti igény elutasításának
bírói felülvizsgálatát: ha az  adatkezelő elutasította a  kérelmet, a  kérelmező e  döntés ellen bírósághoz fordulhat
[Infotv. 31.  § (1)  bekezdés]. A  bíróság vizsgálja a  megtagadás jogszerűségét és a  megtagadás indokait, amit
az adatkezelőnek kell bizonyítania [Infotv. 31. § (2) bekezdés].
[30] Az Infotv. 27.  § (1)  bekezdése előírja ugyanakkor, hogy „a közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat nem
ismerhető meg, ha az  a  minősített adat védelméről szóló törvény szerinti minősített adat”. E  rendelkezés alapján
az  adatkezelő törvényesen utasítja el a  minősített adat védelméről szóló törvény szerinti minősített adat
megismerésére irányuló igényt. Az  adatigényt elutasító döntés ellen – az  előbbiekben ismertetett szabályok
szerint – a  kérelmező bírósághoz fordulhat. Mivel a  bíróság az  Infotv. 31.  § (2)  bekezdése alapján a  megtagadás
jogszerűségét és az  annak alapjául szolgáló indokokat vizsgálja, az  adatkezelőnek elég annyit bizonyítania, hogy
az  igény a  minősített adat védelméről szóló törvény szerinti minősített adatra vonatkozott [és azt nem olyan
személy terjesztette elő, akinek arra állami vagy közfeladat ellátása érdekében szüksége volt; lásd: Mavtv. 2.  §
(2) bekezdését és 13. § (1) bekezdését]. A megtagadás jogszerűségét érintően így – az  Infotv. 27. § (1) bekezdése
következtében – a bírósági felülvizsgálat formális eljárás. Miután e perben tartalmi vizsgálatnak, bírói mérlegelésnek
az  Infotv. 27.  § (1)  bekezdéséből következően nincs helye a  minősített adat védelméről szóló törvény szerinti
minősített adat hozzáférhetővé tételének megtagadása esetén, az  adatközlés megtagadásának jogszerűsége
tárgyában hozott konkrét bírói döntést illetően a  közérdekű adatok megismeréséhez fűződő jog sérelme nem
állapítható meg. Ha pedig tartalmi bírói felülvizsgálatra e  perben a  minősített adat védelméről szóló törvény
szerinti minősített adat közlésének megtagadását érintően nem kerül(het) sor, ezen az  alapon az  adatközlés
megtagadásának jogszerűsége tárgyában hozott konkrét bírói döntés kapcsán a  bírósághoz fordulás jogának
sérelme sem állapítható meg.
[31] Mindezek alapján az  Alkotmánybíróság a  támadott ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt elutasította.
V. [32] 1. Az  Alkotmánybíróság a  fentiekben megállapította, hogy az  Infotv. 31.  § (1)  bekezdése szerinti perben tartalmi
vizsgálatnak, bírói mérlegelésnek az  Infotv. 27.  § (1)  bekezdéséből következően nincs helye a  minősített adat
védelméről szóló törvény (azaz a Mavtv.) szerinti minősített adat megismerésére irányuló igény elutasítása esetén.
[33] A Mavtv. minősített adat megismerésére irányuló eljárást (kivéve a  nemzeti minősítésű személyes adatokat,
valamint az  érintett személy megismerési jogosultságát) nem tartalmaz. Minősített közérdekű vagy közérdekből
nyilvános adat megismerése iránti igény benyújtására és az adatigény teljesítésére – különös rendelkezések híján –
éppen a  közérdekű adatok megismerése iránti igényre vonatkozó általános rendelkezéseket (Infotv. 28–29.  §)
lehetne alkalmazni. Az  Infotv. 27.  § (1)  bekezdése alapján azonban az  előbbiekben kifejtettek szerint a  minősített
adat védelméről szóló törvény (azaz a  Mavtv.) szerinti minősített adat megismerésére nincs lehetőség. Ilyen
igény előterjesztése esetén az  adatkezelőnek egyetlen lehetősége van: el kell azt utasítania {kivéve, ha azt olyan
személy terjesztette elő, akinek állami vagy közfeladat ellátása érdekében indokolt a minősített adat megismerését
biztosítani [Mavtv. 2. § (2) bekezdés és 13. § (1) bekezdés]}.
[34] Az általános szabályok szerint a  közérdekű adat megismerése iránti igényt elutasító döntés ellen a  kérelmező
bírósághoz fordulhat. A  bíróság vizsgálja a  megtagadás jogszerűségét és az  annak alapjául szolgáló indokokat
[Infotv. 31.  § (2)  bekezdés], amely azonban – a  fentiekből következően az  Infotv. 27.  § (1)  bekezdése alapján  –
formális vizsgálatot jelent, mert az  adatkezelőnek elég annyit bizonyítania, hogy az  igény a  minősített adat
védelméről szóló törvény (azaz a  Mavtv.) szerinti minősített adatra vonatkozott, és azt nem olyan személy
terjesztette elő, akinek arra állami vagy közfeladat ellátása érdekében szüksége volt. A törvényi feltételek fennállása
esetén az  Infotv. 31.  §-a alapján eljáró bíróság egyetlen döntést hozhat, helybenhagyja az  adatkezelő elutasító
határozatát.
[35] Az Infotv. 27. § (1) bekezdése a közérdekű adatok megismerésének szabályai között található, a közérdekű adatok
megismerését korlátozó rendelkezés. Pusztán emiatt azonban alkotmányosan nem lehet kizárt a  közérdekű
és közérdekből nyilvános adatokat érintő adatminősítés jogszerűségének vizsgálata. A  közérdekű adatok
megismeréséhez való jog [Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdés] ugyanis nem feltétlenül érvényesülne, ha az adatigény
formálisan elutasítható az  Infotv. 27. § (1) bekezdése alapján azért, mert a kért adat a minősített adat védelméről
szóló törvény szerinti minősített adat, s ezzel egyidejűleg az adatminősítés érdemi és hatékony felülvizsgálata nem
biztosított.
[36] 2. Az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdése biztosítja a  közérdekű adatok megismeréséhez való alapvető jogot.
Korlátozásával szemben „formai követelmény, hogy a  korlátozásra kizárólag törvényben meghatározott eljárás
eredményeként kerüljön sor. Tartalmi követelmény, hogy a  korlátozás szükséges és a  korlátozással elérni kívánt
célhoz képest arányos legyen. Emellett az alapjog érvényesülése érdekében biztosítani kell a nyilvánosságkorlátozás
feletti érdemi és hatékony bírói jogorvoslati lehetőséget, melynek a formai kritériumok vizsgálatán túlmenően ki kell
terjednie a nyilvánosságkorlátozás indokoltságának tartalmi vizsgálatára. {12/2004. (IV. 7.) AB határozat, ABH 2004,
217.; 21/2013. (VII. 9.) AB határozat, Indokolás [39]}” {2/2014. (I. 21.) AB határozat, Indokolás [30]}
[37] Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése és VI. cikk (2) bekezdése alapján már megállapította, hogy
„amennyiben a  közérdekű adat megismerése megakadályozható egy nyilvánosság-korlátozási okra való formális
hivatkozással úgy, hogy a  korlátozás tartalmi indokoltságának tényleges fennállása kétségtelen módon nem
bizonyított, akkor ez a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog alaptalan, s így szükségtelen
korlátozásának minősül.” {21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [56]}.
[38] 3. Az Abtv. 46. § (1) bekezdése szerint, ha az Alkotmánybíróság hatáskörei gyakorlása során folytatott eljárásában
a  jogalkotó általi mulasztással előidézett alaptörvény-ellenesség fennállását állapítja meg, a  mulasztást elkövető
szervet – határidő megjelölésével – felhívja feladatának teljesítésére. Az  Alkotmánybíróság az  Abtv. 46.  §
(1)  bekezdése alapján hivatalból jogalkotói mulasztást állapíthat meg, ha a  vizsgálat során arra a  következtetésre
jut, hogy a (2) bekezdés c) pontja szerint a jogi szabályozás Alaptörvényből levezethető lényeges tartalma hiányos.
Mulasztás megállapítását eredményezi, ha az alapjogok érvényesüléséhez szükséges garanciák hiányoznak.
[39] Az Alaptörvény I.  cikk (1)  bekezdése szerint az  alapvető jogok tiszteletben tartása és védelme „az állam
elsőrendű kötelezettsége”. E  kötelezettség nem merül ki abban, hogy az  államnak tartózkodnia kell az  alapjogok
megsértésétől, hanem magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia kell az alapjogok érvényesüléséhez szükséges
feltételekről. Ennek érdekében a  jogalkotó köteles olyan szabályozást alkotni, amely a  lehető legnagyobb
mértékben biztosítja az alapjogok érvényesülését.
[40] 4. A  fentiek alapján az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  adatminősítés feletti érdemi kontroll nélkül
a  közérdekű adatok megismeréséhez való jog korlátozásának szükségessége és arányossága nem biztosítható.
Amennyiben a  jogrendben nincs olyan hatékony eljárás, amely alkalmas a  minősítő nyilvánosságot korlátozó
döntését érdemben felülvizsgálni és felülbírálni, úgy nem garantálható, hogy az  adatminősítés a  közérdekű és
a  közérdekből nyilvános adatok közül csak azokra vonatkozzon, amelyek esetében az  valóban elkerülhetetlen.
Nem garantálható továbbá az  sem, hogy a  minősítő indokolási kötelezettségének megfelelően eleget tegyen,
s mérlegelése során kellő súllyal vegye figyelembe a  nyilvánossághoz fűződő közérdeket. {29/2014. (IX. 30.)
AB határozat, Rendelkező rész 1.}
[41] A közérdekű adatok megismeréséhez való jog alapján tehát az  adatminősítés felett olyan közvetlenül
kezdeményezhető érdemi kontrollt kell biztosítani, amely alkalmas arra, hogy annak során ne csupán a  minősítés
formai és eljárási követelményeinek megtartását ellenőrizzék, hanem arra is, hogy a  minősítés tartalmi
indokoltságát, megalapozottságát, a  nyilvánosság-korlátozás szükségességét és arányosságát érdemben
felülvizsgálják. {2/2014. (I. 21.) AB határozat, Indokolás [54]}
[42] Az Alkotmánybíróság minderre tekintettel – hivatalból eljárva – megállapította: mulasztásban megnyilvánuló
alaptörvény-ellenesség áll fenn annak következtében, hogy a  közérdekű, illetve közérdekből nyilvános adat
minősítése esetén a  jogalkotó nem biztosította, hogy e  nyilvánosságkorlátozással szemben a  közérdekű adatok
megismeréséhez való alapvető jogot [Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdés] közvetlenül, az  adatminősítés tartalmi
felülvizsgálatát jelentő eljárás útján érvényesíteni lehessen. Ezért az  Alkotmánybíróság felhívta az  Országgyűlést,
hogy jogalkotói feladatának 2015. május hó 31. napjáig tegyen eleget.
[43] 5. Az  Alkotmánybíróság e  határozatának a  Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2015. február 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1578/2016. (X. 21.) Korm. határozata a 2017. évben kedvezményes villamos energia felhasználásra jogosult költségvetési intézmények kijelöléséről.
A Kormány a  költségvetési intézmények fosszilis energia felhasználásának csökkentése érdekében napelemes
villamosenergia-termelő erőmű működtetéséről szóló 232/2015. (VIII. 20.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése és 13. §
(2) bekezdése alapján a 2017. évi kedvezményes árú villamos energia felhasználására a költségvetési intézményeket
az 1. mellékletben foglaltak szerint jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök