type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
44/2011. (VIII. 25.) NFM rendelete a Médiatanács szakhatósági eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj megfizetéséről.
A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 206. § (5) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának (a továbbiakban: Médiatanács) szakhatósági eljárásáért
fizetendő igazgatási szolgáltatási díjat a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi
CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) 171. § (6) bekezdése szerinti esetben a Gazdasági Versenyhivatal részére
a Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01037571-00000000 számú pénzforgalmi számlájára kell befizetni.
(2) A Gazdasági Versenyhivatal a Médiatanács szakhatósági eljárásáért fizetendő, az (1) bekezdésben szereplő díjat
a szakhatósági állásfoglalás kézhezvételét követő hónap 15-éig a Médiatanács Magyar Államkincstárnál vezetett
10032000-00295141-00000017 számú pénzforgalmi számlájára utalja át. Az átutalási megbízás közlemény rovatában
az ügyfél nevét és az ügyszámot kötelező feltüntetni.
(3) Az (1) bekezdésben szereplő átutalási megbízás közlemény rovatában fel kell tüntetni az „Mttv 171/6 díj” szöveget,
az ügyfél nevét és annak az összefonódásnak az azonosításához szükséges adatokat, amelyre az eljárás iránti kérelem
irányul. 2. § (1) A Médiatanácsnak az Mttv. 171. § (7) bekezdése szerinti előzetes szakhatósági eljárásáért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díjat a Médiatanács Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00295141-00000017 számú
pénzforgalmi számlájára az előzetes szakhatósági eljárás iránti kérelem benyújtása előtt kell befizetni.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő átutalási megbízás közlemény rovatában a kérelmező nevét és az „Mttv 171/7 díj”
szöveget kötelező feltüntetni. 3. § (1) A díj megfizetését igazoló befizetési bizonylatot vagy annak másolatát a kérelemhez mellékelni kell.
(2) Ha a befizetést igazoló okiratok alapján megállapítható, hogy az ügyfél tévesen, vagy az Mttv. 171. § (6) bekezdésben
meghatározott mértéket meghaladóan fizetett díjat, a Médiatanács a téves befizetés, vagy a díjtöbblet
visszatérítéséről az ügyfél számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlája javára átutalási
megbízás útján intézkedik. (3) A (2) bekezdés szerinti visszatérítést hivatalból a többletbefizetés megállapítását követő 8 napon belül, amennyiben
pedig a többletfizetést a kérelmező jelzi, a visszatérítésre vonatkozó kérelem beérkezését követő 8 napon belül kell
elrendelni, és a visszatérítés teljesítése iránt a visszatérítés elrendelését követő 30 napon belül intézkedni kell.
(4) Ha a Gazdasági Versenyhivatal Mttv. 171. § (1) bekezdésében hivatkozott engedélyezési eljárásának megszüntetésére
a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.)
68. § (5) bekezdése alapján kerül sor, a Médiatanács a befizetett igazgatási szolgáltatási díj felének visszatérítéséről az
ügyfél számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlája javára átutalási megbízás útján intézkedik.
(5) A (4) bekezdés szerinti visszatérítést a kérelem visszavonását követő 8 napon belül kell elrendelni, és a visszatérítés
teljesítése iránt a visszatérítés elrendelését követő 30 napon belül intézkedni kell.
(6) Ha a Gazdasági Versenyhivatal Mttv. 171. § (1) bekezdésében hivatkozott engedélyezési eljárásának megszüntetésére
a Tpvt. 68. § (4) bekezdése alapján kerül sor, a Gazdasági Versenyhivatal a befizetett igazgatási szolgáltatási díj
visszatérítéséről az ügyfél számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlája javára átutalási
megbízás útján intézkedik. (7) A (6) bekezdés szerinti visszatérítést az eljárást megszüntető végzés meghozatalát követő 8 napon belül kell
elrendelni, és a visszatérítés teljesítése iránt a visszatérítés elrendelését követő 30 napon belül intézkedni kell.
(8) Amennyiben a Médiatanács a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény 33/A. §-a szerinti díjvisszafizetést köteles teljesíteni, úgy a visszafizetésről az ügyfél számlavezető
pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlája javára, átutalási megbízás útján intézkedik.
4. § A Médiatanács szakhatósági eljárásáért és előzetes szakhatósági eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj
nyilvántartására és elszámolására a kincstári elszámolások beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló kormányrendelet előírásait kell megfelelően alkalmazni. 5. § A díj megállapításával és megfizetésével kapcsolatosan
a) a díjfizetési kötelezettség fennállására vonatkozóan az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban:
Itv.) 28. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat,
b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (2)–(6), valamint (8) bekezdésében foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy az illeték helyett díjat, illetékfizetési kötelezettség helyett díjfizetési kötelezettséget kell
érteni. 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
4/2009. (IV. 10.) KvVM rendelete a Nyugat-Mecsek Tájvédelmi Körzet létesítéséről, valamint a Kőszegi-forrás erdőrezervátum létrehozásáról.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény
85. § (2) bekezdés 3., 11. és 13. pontjában kapott felhatal
mazás alapján, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az erdőkre és az erdőrezervátummá nyilvánításra
vonatkozóan a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Védetté nyilvánítom Nyugat-Mecsek Tájvédelmi
Körzet (a továbbiakban: Tájvédelmi Körzet) elnevezéssel
a Baranya megyében Abaliget, Bakonya, Boda, Bükkösd,
Cserkút, Hetvehely, Kővágószőlős, Kővágótöttös, Mánfa,
Orfű és Pécs közigazgatási területén lévő, 9624,6 hektár,
illetve a Tájvédelmi Körzet területéhez csatolom a már védetté nyilvánított 691,5 hektár, az 1. számú mellékletben
felsorolt ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, összesen
10 316,1 hektár kiterjedésű területet.
(2) A Tájvédelmi Körzetből fokozottan védetté nyilvánítom a 2. számú mellékletben felsorolt ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, összesen 370,9 hektár kiterjedésű
területet.
2. § (1) A Tájvédelmi Körzetből Kőszegi-forrás erdőrezervátum néven erdőrezervátummá nyilvánítom a Baranya
megyében Mánfa községhatárban lévő, a 3. és 4. számú
mellékletben felsorolt ingatlan-nyilvántartási helyrajzi
számú, összesen 115 hektár kiterjedésű területet.
(2) A Kőszegi-forrás erdőrezervátum magterületeként
kijelölöm a Mánfa községhatárban lévő, a 3. számú mellékletben felsorolt ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú,
összesen 31 hektár kiterjedésű területet.
(3) A Kőszegi-forrás erdőrezervátum védőzónájaként
kijelölöm a Mánfa községhatárban lévő, a 4. számú mellékletben felsorolt ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú,
összesen 84 hektár kiterjedésű területet.
3. § A védetté nyilvánítás célja a Nyugat-Mecsek változatos
geológiai értékeinek, a felszíni és felszín alatti karsztformáknak, az egyedülálló mecseki növénytársulásoknak, az
itt élő védett növény- és állatfajoknak, a karsztvidék és
környékének kultúrtörténeti és tájképi értékeinek hosszú
távú megőrzése, valamint az erdőben zajló természetes fo
lyamatok kutatásának, megfigyelésének, továbbá a természetközeli módon végzett erdőgazdálkodást megalapozó
gyakorlati ismeretek megszerzésének elősegítése.
4. § A Nyugat-Mecsek Tájvédelmi Körzet természetvédelmi kezelési tervét az 5. számú melléklet tartalmazza.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a környezetvédelmi és vízügyi miniszternek az Abaligeti-barlang
felszíni védőterülete védettségének fenntartásáról szóló
30/2007. (X. 18.) KvVM rendelete, a Jakab-hegy természetvédelmi terület védettségének fenntartásáról szóló
54/2007. (X. 18.) KvVM rendelete, a Meleg-mányi-völgy
természetvédelmi terület védettségének fenntartásáról
szóló 63/2007. (X. 18.) KvVM rendelete, valamint a Pintér-kert természetvédelmi terület védettségének fenntartásáról és természetvédelmi kezeléséről szóló 67/2007.
(X. 18.) KvVM rendelete hatályát veszti.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
24/2016. (VII. 18.) NFM rendelete a vasúti járművek karbantartását, javítását és időszakos vizsgálatát végző műhelyekről.
A vasúti közlekedésről szóló 2005.  évi CLXXXIII.  törvény 88.  § (2)  bekezdés 14.  pont 14.1. és 14.3.  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 13. pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E  rendelet hatálya – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  vasúti járművek és a  vasúti járművek
közlekedésbiztonsági berendezései karbantartását, javítását, felújítását, korszerűsítését, továbbá időszakos és
rendkívüli vizsgálatát végző műhelyekre, valamint a műhelyeket működtető szervezetekre és személyekre terjed ki.
(2) A  vasúti tehervagonok karbantartásért felelős szervezetre, továbbá a  vasúti tehervagonok karbantartására,
javítására és az  azt végző műhelyekre, valamint a  műhelyeket működtető szervezetekre és személyekre
a  tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszeréről és a  653/2007/EK rendelet
módosításáról szóló 2011. május 10-i 445/2011/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 445/2011/EU bizottsági
rendelet) vonatkozik.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. engedélyes: a vasúti jármű karbantartási, javítási, felújítási és korszerűsítési tevékenységet a 3. § (1) bekezdés
szerinti engedély alapján végző szervezet vagy személy;
 2. időszakos vizsgálati igazolás: a vasúti jármű időszakos járművizsgálatán való megfelelés esetén a karbantartó
szervezet vagy műhely által kiadott igazolás;
 3. járműtípus: jogszabályban meghatározott típusengedélynek megfelelő járműtípus;
 4. járműkarbantartás: tervszerűen, ciklikusan ismétlődő vizsgálat és javítás, amelynek célja, hogy a  jármű
a következő karbantartási ciklusig várhatóan biztonságosan közlekedjen;
 5. járműfelújítás: a  tevékenység eredményeként a  jármű a  gyártásakor vagy az  utolsó engedélyezett
átalakításakor érvényes műszaki követelményeknek – az  eredeti állapotával/teljesítőképességével
azonos – megfelelő műszaki állapotba kerül, amelynek során a jármű típusmeghatározó adatai, tűzvédelmi,
közlekedésbiztonsági, munka- és környezetvédelmi jellemzői nem változnak;
6. járműjavítás: a  vasúti jármű – üzemszerűen vagy balesetből, alkatrész vagy anyaghibából bekövetkező  –
meghibásodása, sérülése esetén, a közlekedés és üzembiztonság érdekében végzett tevékenység, amelynek
eredményeként a jármű biztonságosan tovább üzemeltethető a következő karbantartási ciklusig;
7. javítási dokumentáció: az  1.  mellékletben meghatározott dokumentumok összessége, amely igazolja, hogy
a  javítást, karbantartást végző személy, szervezet megfelelő szakértelemmel, vasúti alkalmazásra megfelelő
alkatrészek, anyagok felhasználásával végezte tevékenységét;
8. közlekedésbiztonsági szempontból meghatározó jelentőségű szerkezeti egységek, alkatrészek: olyan szerkezeti
elemek, rendszer elemek (így különösen az  alváz, jármű felépítmény, futómű, vonó-, ütközőkészülék,
fékberendezés, vonatbefolyásoló berendezés), amelyek meghibásodása, helytelen működése a  vasúti
közlekedés biztonságát közvetlenül veszélyezteti, vagy a jármű siklásához, a jármű megfékezhetetlenségéhez
vagy a vasúti járművek elszabadulásához vezethetnek;
9. műhely: az  engedélyes azon szervezeti egysége, telephelye, ahol a  vasúti járművek és a  vasúti járművek
közlekedésbiztonsági berendezései karbantartását, javítását, felújítását és korszerűsítését, valamint időszakos
és rendkívüli vizsgálatát végzik;
10. üzembehelyezési engedély: a  vasúti járművek üzembehelyezése engedélyezéséről, időszakos vizsgálatáról és
hatósági nyilvántartásáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott engedély;
11. tanúsítvány: a hatóság vagy valamely nemzeti rendszerben akkreditált szervezet által kiállított dokumentum,
amely egy deklarált követelményrendszer szerinti előírásoknak való megfelelést igazol.
(2) E rendelet alkalmazása során a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvényben és a végrehajtására kiadott
rendeletekben, továbbá a 445/2011/EU bizottsági rendeletben meghatározott fogalmakat is alkalmazni kell.
3. Vasúti járművek karbantartásának, javításának engedélyezése 3. § (1) Vasúti jármű karbantartását, javítását csak a  karbantartási, javítási, felújítási és korszerűsítési tevékenységre
vonatkozó műszaki hatósági engedéllyel (a  továbbiakban: műszaki engedély) rendelkező szervezet vagy személy
végezheti.
(2) Az  (1)  bekezdés rendelkezései nem alkalmazhatók a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának
általános szabályairól szóló 2009.  évi LXXVI.  törvény 7.  § (1)  bekezdése szerinti szabad szolgáltatásnyújtás jogával
rendelkező szolgáltató határon átnyúló szolgáltatásnyújtása esetén.
(3) A  műszaki engedély kiadásakor a  közlekedési hatóság a  kérelmező karbantartási, javítási, felújítási, korszerűsítési
tevékenység ellátására vonatkozó általános megfelelőségét vizsgálja.
(4) A műszaki engedély határozatlan időtartamra szól. 4. § (1) A  műszaki engedély iránti kérelemben a  kérelmező meghatározza, hogy mely járműtípus vagy járműtípusok
karbantartását, javítását, felújítását, korszerűsítését kívánja végezni.
(2) A műszaki engedély iránti kérelemhez egyszerű másolatban csatolni kell:
a) EGT-államban honos vállalkozás kérelmező esetén a  kérelmező cégkivonatának egyszerű másolatát,
vagy egyszerű másolatban igazolást arról, hogy a  vállalkozást az  EGT-állam vállalkozási nyilvántartásába
bejegyezték,
b) a kérelmező és alvállalkozó alkalmasságát igazoló, a 10. §-ban foglaltakat igazoló iratokat,
c) a  11.  §-ban meghatározott felelősségbiztosítás igazolására a  felelősségbiztosítási kötvényt vagy a  biztosító
igazolását,
d) a  műszaki vezető és a  részterületi felelős vezetők végzettségét igazoló dokumentumokat, valamint
a gyakorlati időt igazoló munkáltatói nyilatkozatot,
e) az  engedélyes 13.  § (5)  bekezdésében meghatározottak szerinti, engedélyköteles vagy tanúsításra
kötelezett tevékenységet végző alvállalkozók bevonására vonatkozó nyilatkozatát, az  alvállalkozóval kötött
megállapodást, valamint az alvállalkozó adott tevékenységre vonatkozó engedélyét vagy tanúsítványát, és
f ) a közlekedési hatóság által végzett vasúti hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló rendeletben
meghatározott igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
(3) A  nem EGT-államban honos vállalkozás esetén a  (2)  bekezdésben meghatározott dokumentumokat magyar
nyelven, vagy az eredeti dokumentumot és annak hiteles fordítását kell csatolni a kérelemhez.
(4) A Magyarországon bejegyzett gazdasági társaság cégkivonatát a közlekedési hatóság elektronikus úton szerzi be.
 (5) Magyarországi egyéni vállalkozó kérelmező esetén, az  egyéni vállalkozói nyilvántartásban történő nyilvántartásba
vétele igazolását a közlekedési hatóság hivatalból szerzi be.
5. § (1) Műszaki engedély kiadható:
a) a vasúti járművek teljeskörű karbantartására, javítására, felújítására, korszerűsítésére,
b) a  vasúti járművek korlátozott szintű karbantartására, javítására, felújítására, korszerűsítésére, amelynek
keretében a  kérelmező felkészültsége szerint, a  karbantartási tevékenység műszaki, technológia tartalma
korlátozható,
c) járműfődarab, szerkezeti egység vagy közlekedésbiztonsági berendezés karbantartására, javítására,
felújítására, korszerűsítésére a  2.  mellékletben meghatározott fődarab, szerkezeti egység vagy
közlekedésbiztonsági berendezés meghatározásával,
d) kizárólag saját célú vasúti pályahálózaton, iparvágányon közlekedő vasúti járművek javítására,
karbantartására, felújítására, korszerűsítésére,
e) keskeny nyomtávú vasúti pályahálózaton, kisvasúton, múzeumvasúton közlekedő vasúti járművek
karbantartására, javítására, felújítására, korszerűsítésére, vagy
f ) nem helyhez kötött (mobil) karbantartási, javítási tevékenységre.
 (2) A műszaki engedély az (1) bekezdés a)–f ) pontjaiban meghatározott tevékenységek vonatkozásában egy vagy több
járműtípusra, egy vagy több műhelyre is kiadható.
 (3) A műszaki engedély tartalmazza:
a) az engedélyes nevét, székhelyét vagy lakcímét,
b) a műhely vagy műhelyek címét,
c) azon járműtípusok, alkatrészek, berendezések felsorolását, amelyek karbantartása, javítása, a  műhelyben
végezhető (műhelyenkénti bontásban),
d) műszaki engedély határozatlan időre szóló hatályát.
(4) A  műszaki engedéllyel rendelkező engedélyesekről és a  karbantartást vagy javítást végző műhelyeikről
a közlekedési hatóság naprakész nyilvántartást vezet, amely tartalmazza:
a) az engedélyes nevét és székhelyét vagy lakcímét,
b) a műhely vagy műhelyek címét,
c) azon járműtípusok, alkatrészek, berendezések felsorolását, amelyek karbantartása, javítása a  műhelyben
végezhető,
d) az engedély számát, és
e) a  tevékenység szüneteltetésének időtartamát vagy a  tevékenység felfüggesztésének időpontját vagy
a műszaki engedély visszavonásának időpontját.
 (5) A  közlekedési hatóság a  (4)  bekezdésben meghatározott nyilvántartás adatait – a  személyes adatok kivételével –
a honlapján közzéteszi és naprakészen tartja.
 (6) A  közlekedési hatóság a  műszaki engedély visszavonásával egyidejűleg az  engedélyest és a  műhelyeit
a nyilvántartásból törli. 6. § (1) Ha
a) az engedélyes neve, székhelyének címe,
b) a műhely címe,
c) a felelősségbiztosító személye, vagy
d) a műszaki vezető vagy a részterületi felelős vezetők személye
megváltozik, az  engedélyes a  változásról annak bekövetkezése után 15 napon belül tájékoztatja a  közlekedési
hatóságot.
(2) Ha az  engedélyes a  műhely tevékenységét az  5.  § (1)  bekezdésben vagy az  5.  § (3)  bekezdés c)  pontjában
meghatározottak vonatkozásában megváltoztatni szándékozik, akkor az  engedélyes a  változást megelőzően
kérelmet nyújt be a hatósághoz a műszaki engedély módosítása iránt.
(3) Ha az  engedélyes a  tevékenységét szüneteltetni kívánja, azt bejelenti a  közlekedési hatóságnak az  időtartam
megjelölésével. A  tevékenységet legfeljebb 6 hónapra lehet szüneteltetni. Az  engedélyes a  műhely
tevékenységének újrakezdését 15 nappal az újraindítást megelőzően bejelenti a közlekedési hatóságnak.
(4) Az engedélyes legalább 15 nappal korábban bejelenti a közlekedési hatóságnak, ha a műhely működésével felhagy.
7. § (1) Ha az engedélyes
a) nem teljesíti a műszaki engedély kiadásának valamely feltételét,
b) tevékenységét az engedélyben foglaltaktól eltérően gyakorolja, vagy
c) a 6. § (1) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettségnek nem tesz eleget,
a közlekedési hatóság a  műszaki engedélyben meghatározott valamennyi, vagy egyes tevékenységet – több
műhely esetén egyes műhelyekre vonatkozóan is – korlátozhatja és határidő kitűzésével az engedélyest a jogszerű
állapot helyreállítására kötelezheti.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott határidőn belül a  jogszerű állapot helyreállítása nem történik meg,
továbbá ha a  közlekedési hatóság a  vasúti járművek ellenőrzése során olyan, a  vasúti közlekedés biztonságát
vagy egyéb, az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető hiányosságot állapít meg, amely a műhely szakszerűtlen
munkavégzésére vezethető vissza, a  közlekedési hatóság az  engedélyes valamennyi vagy egyes tevékenységét
– több műhely esetén egyes műhelyekre vonatkozóan is – felfüggeszti a jogszerű állapot helyreállításáig.
(3) A  felfüggesztés tartama alatt az  engedélyes – több műhely esetén a  meghatározott műhelyben – a  felfüggesztő
határozatban meghatározott tevékenységet nem végezheti.
8. § (1) A közlekedési hatóság az engedélyes tevékenységének felfüggesztésével kapcsolatos károk csökkentése érdekében
a felfüggesztő határozatban rendelkezik:
a) a  műhelyben lévő, harmadik személy tulajdonát képező járművek üzembentartóinak haladéktalan
értesítéséről;
b) a műhelyben karbantartás, javítás alatt álló vasúti járművek biztonságos közlekedéséhez szükséges mértékig
történő javításának engedélyezéséről.
 (2) A  felfüggesztő határozat tartalmazza a  felfüggesztés megszüntetésének feltételeit, továbbá a  9.  § (1)  bekezdés
c) pontjában foglaltakról történő tájékoztatást.
 (3) A  közlekedési hatóság a  műhelyben karbantartás, javítás alatt álló vasúti járművek biztonságos közlekedéséhez
szükséges javítás mértékének és a  szükséges munkálatok megállapításához szakértőt rendelhet ki vagy szakértői
véleményt kérhet.
(4) A közlekedési hatóság a műhelyben karbantartás, javítás alatt álló járművek vonatkozásában csak olyan munkálatok
elvégzését engedélyezi, amelyek a  vasúti járművek másik műhelybe történő biztonságos közlekedéséhez
szükségesek.
9. § (1) A közlekedési hatóság a műszaki engedélyt visszavonja:
a) az engedélyes kérelmére,
b) ha a  szünetelés időtartama a  6 hónapot meghaladja és az  engedélyes nem jelenti be a  műhely
tevékenységének újrakezdését 15 nappal az újraindítást megelőzően, vagy
c) ha a  műhely a  felfüggesztés elrendelésének alapjául szolgáló körülményt a  felfüggesztés elrendelésének
napjától számított 6 hónapon belül nem hárítja el.
 (2) Ha az  (1)  bekezdés b)  pontja alapján a  közlekedési hatóság a  műszaki engedélyt visszavonja, de az  engedélyes
az  e  határozat elleni jogorvoslatra nyitva álló határidőben az  újraindítás iránti szándékát bejelenti, a  közlekedési
hatóság visszavonja a műszaki engedély visszavonásáról szóló határozatát.
4. Karbantartó, javító, felújító és korszerűsítő tevékenység végzésének feltételei
10. § (1) Az engedélyes – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – tevékenységét
a) az ISO 9001 vagy azzal egyenértékű feltételrendszert igazoló tanúsítvány,
b) hegesztő üzem tanúsítvány (MSZ EN ISO 3834-2) vagy azzal egyenértékű tanúsítvány,
c) nemzetközi Vasúti Ipari Szabványossági Tanúsítvány (International Railway Industry Standard,
a továbbiakban: IRIS),
d) környezettudatos működést tanúsító ISO 14001 szerinti tanúsítvány vagy azzal egyenértékű
környezettudatos működést igazoló tanúsítvány, és
e) műszaki engedély
birtokában végezheti.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feltétel akkor is teljesül, ha a 13. § (5) bekezdésében meghatározottak
szerinti alvállalkozó rendelkezik az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott tanúsítvánnyal.
11. § (1) Az engedélyesnek a tevékenységével kapcsolatos vagy abból eredő károk megtérítésére
a) önjáró és vontató járművek karbantartása, javítása, felújítása, korszerűsítése esetében 1500 millió Ft,
b) személyszállító járművek karbantartása, javítása, felújítása, korszerűsítése esetében 1500 millió Ft,
c) teherszállító járművek karbantartása, javítása, felújítása, korszerűsítése esetében 1000 millió Ft,
d) helyi közforgalmú vasúti járművek karbantartása, javítása, felújítása, korszerűsítése esetében 1000 millió Ft,
e) egyéb járművek karbantartása, javítása, felújítása, korszerűsítése esetében 500 millió Ft,
f ) vasúti járművek nem helyhez kötött karbantartási, javítási tevékenysége esetében 100 millió Ft
összegű felelősségbiztosítással kell rendelkeznie.
(2) A  vonatbefolyásoló berendezés vasúti járműre történő felszerelését végző, valamint azt karbantartó, javító
és ellenőrző műhelyt működtető engedélyes a  tevékenységét az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott
felelősségbiztosítás birtokában végezheti.
(3) Ha egy engedélyes az  (1)  bekezdés a)–f )  pontja alá tartozó többféle jármű karbantartását végzi, a  legmagasabb
összegű felelősségbiztosítással kell rendelkeznie.
(4) Ha a vasúti járművek nem helyhez kötött karbantartási, javítási tevékenysége vasúti társaság vagy műhely keretein
belül folyik, akkor az engedélyesnek a meglévő felelősségbiztosítását az  (1) bekezdés f ) pont alatt meghatározott
tevékenységre is ki kell terjesztenie.
12. § (1) A műhely vagy műhelyek műszaki vezetőjévé olyan személy nevezhető ki, aki szakirányú felsőfokú, okleveles vagy
MSc végzettséggel és legalább 5 éves, a vasúti járműkarbantartás és javítás területén szerzett szakmai gyakorlattal
rendelkezik. Egy engedélyesnél a  műszaki vezető legfeljebb három műhely műszaki vezetőjévé nevezhető ki, de
nem nevezhető ki egyidejűleg a (3) bekezdés a)–e) pontjában meghatározott részterületi felelősnek.
(2) A  vasúti járművek közlekedésbiztonsági szempontból meghatározó jelentőségű alkatrészei és részegységei
javítását, gyártását részterületi felelős irányítja.
(3) A  műhely részterületet irányító alkalmazottá olyan személy nevezhető ki, aki rendelkezik az  alábbiakban
meghatározott végzettséggel és szakmai gyakorlattal:
a) kerék és csapágyszerelő műszaki felelős esetében szakirányú felsőfokú végzettséggel és a területen szerzett
3 év szakmai gyakorlattal;
b) fékfelelős esetében szakirányú felsőfokú végzettséggel vagy szakirányú középfokú végzettséggel és
a területen szerzett 3 év szakmai gyakorlattal;
c) vonatbefolyásoló berendezés felelős esetében szakirányú felsőfokú végzettséggel, valamint egyesített
éberségi és vonatbefolyásoló hitelesítői vizsgával;
d) hegesztési felelős esetében szakirányú felsőfokú végzettséggel és megfelel a MSZ-EN 15085-2 szabványban
előírt feltételeknek;
e) technológiai felelős esetében gyártástechnológusi végzettséggel, legalább 3 éves szakmai gyakorlattal.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott részterületi felelős legfeljebb három részterület felelőse lehet ugyanabban
a  műhelyben, ha a  feltételeknek megfelel. Részterületi felelős más műhelyben nem nevezhető ki egyidejűleg
a (3) bekezdés a)–e) pontjában meghatározott részterületi felelősnek.
(5) Szakirányú felsőfokú végzettségnek és szakképzettségnek minősül az  (1)  bekezdés és a  (3)  bekezdés a), c) és
d) pontjai esetén:
a) főiskolai vagy BSc gépészmérnök,
b) egyetemi szintű okleveles vagy MSc gépészmérnök,
c) főiskolai vagy BSc közlekedésmérnök,
d) egyetemi szintű okleveles vagy MSc közlekedésmérnök,
e) főiskolai vagy BSc járműmérnök,
f ) egyetemi szintű okleveles vagy MSc járműmérnök,
g) főiskolai vagy BSc mechatronikai mérnök,
h) egyetemi szintű okleveles vagy MSc mechatronikai mérnök,
i) egyetemi szintű okleveles hegesztőmérnök,
j) főiskolai vagy BSc villamosmérnök, vagy
k) okleveles vagy MSc villamosmérnök
végzettség és szakképzettség.
(6) A (3) bekezdés b) pontja esetén szakirányú középfokú végzettségnek minősül:
a) a vasúti villamos járműszerelő,
b) a vasúti vontatott járműszerelő, vagy
c) a vasútijármű-technikusi
képesítés.
13. § (1) Az  engedélyesnek igazolnia kell, hogy a  műhely rendelkezik a  tevékenységek ellátásához szükséges
létesítményekkel, berendezésekkel, eszközökkel, személyi állománnyal és az  adott tevékenység ellátásához
szükséges karbantartási előírásokkal.
(2) A jármű, alkatrészek, berendezések gyártása, karbantartása, javítása, felújítása, korszerűsítése csak olyan műhelyben
végezhető, amely
a) rendelkezik a  járműtípus vagy járműsorozat gyártása, javítása során elvégzendő feladatok, vizsgálatok
végrehajtásához szükséges, a  3.  mellékletben felsorolt berendezésekkel, eszközökkel és teljesíti
a 4. mellékletben meghatározottakat, továbbá
b) megfelel a jogszabályokban meghatározott munkavédelmi, tűzvédelmi, közegészségügyi előírásoknak.
 (3) A  műhelyben jogszabályban vagy szabványban meghatározott, illetve a  közlekedési hatóság által azzal
egyenértékűnek elfogadott jellemzőkkel rendelkező, munkabiztonsági, telepítési, valamint műszaki szempontból
kifogástalan, rendszeresen karbantartott gép, berendezés, vizsgáló és mérőeszköz használható. A  mérőeszközök
hitelesítésének, kalibrálásának (pontosság ellenőrzésének) dokumentumait a helyszínen kell tárolni.
(4) A  közlekedésbiztonsági szempontból meghatározó jelentőségű szerkezeti egységek, alkatrészek
nyomonkövethetőségét az  engedélyesnek biztosítania kell az  (5)  bekezdésben meghatározott alvállalkozó
igénybevétele esetén is.
(5) Az  engedélyes – az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően – a  műhely egy vagy több javítási vagy karbantartási
feladatát vagy azok részeit olyan alvállalkozónak kiadhatja, amely ilyen tevékenység ellátására vonatkozó
engedéllyel vagy tanúsítvánnyal rendelkezik, attól függően, hogy a  tevékenység végzése engedélyköteles-e, vagy
az alvállalkozónak az adott tevékenység végzésére tanúsítvánnyal kell-e rendelkeznie.
14. § A műhelynek olyan szervezeti felépítéssel kell rendelkeznie, amely
a) lehetővé teszi, hogy a műhely vezetése nyomon követhesse a műhelyben zajló folyamatokat;
b) lehetővé teszi a  pontos, naprakész, járműszintű adatok segítségével, hogy azonosíthatók legyenek
az esetlegesen felmerülő problémák, és azonnali beavatkozással javítható legyen a műhely működése;
c) elősegíti az eredményes ügyfélkapcsolati munkát.
15. § (1) A  műhely által vezetett vagy kiállított, a  vasúti jármű és szerkezeti egységei karbantartási vagy javítási
dokumentációjából egyértelműen azonosíthatónak kell lennie a tevékenység tárgyát képező járműnek, az elvégzett
feladatnak, és a  tevékenységet elvégző személynek, továbbá a  tevékenység átvételét végző szervezetnek,
személynek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti dokumentációnak legalább az alábbiakat tartalmaznia kell:
a) a dokumentumot kiállító szervezet megnevezését,
b) a jármű és fődarab szerkezeti egység egyértelmű azonosító adatát,
c) a vizsgált, mért műszaki jellemző azonosítását,
d) a nevesített műszaki jellemző előírt és mért értékeit,
e) a mért adatok alapján a tárgyi szerkezeti egység minősítését,
f ) a dokumentum kiállításának időpontját,
g) a dokumentumot kiállító személy nevét, beosztását és aláírását, valamint
h) az alkalmazott technológia azonosítóját.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott javítási dokumentációt a  karbantartás, javítás, felújítás, korszerűsítés
során a  járműbe beépített, a  2.  mellékletben felsorolt járműfődarabok vagy szerkezeti egységek gyártó által
meghatározott karbantartási ciklusidejét követő 3 évig kell megőrizni.
16. § (1) Az engedélyes tevékenységét
a) időszakos vizsgálat, vagy
b) rendkívüli vizsgálat
keretében a közlekedési hatóság ellenőrzi.
(2) Felügyeleti tevékenysége keretében a közlekedési hatóság legalább évente időszakos vizsgálatot végez, amelynek
során a  hatóság ellenőrzi az  engedélyes és a  műhely jogszabályoknak és engedélyeknek megfelelő működését,
a javításhoz szükséges eszközök és berendezések meglétét, az alkalmazottak képzettségét.
(3) A közlekedési hatóság rendkívüli vizsgálatot végez, ha adat merül fel arra vonatkozóan, hogy az engedélyes vagy
a műhely
a) a jogszabályban meghatározott feltételeknek nem felel meg,
b) az engedélytől eltérő módon működik, vagy
c) alkalmazottai az előírt képzettséggel nem rendelkeznek.
5. Vasúti járművek időszakos és rendkívüli vizsgálatának engedélyezése
17. § (1) Vasúti járművek időszakos vizsgálatát végző műhely engedélyezése iránti kérelmet csak az  nyújthat be, aki
rendelkezik az 5. § (1) bekezdés a), d) és e) pontjában meghatározott műszaki engedéllyel. A közlekedési hatóság
egy eljárásban is elbírálhatja az 5. § (1) bekezdés a), d) és e) pontjában meghatározott és a vasúti járművek időszakos
vizsgálatának végzésére vonatkozó engedély iránti kérelmet.
(2) Az  időszakos vizsgálatra feljogosító engedély iránti kérelemhez – eredetiben vagy hiteles másolatban – a  4.  §
(2) bekezdésében meghatározottakon túl csatolni kell a kérelmező
a) nyilatkozatát arról, hogy a  műhely az  időszakos járművizsgálat során az  adatok rögzítésére és elektronikus
továbbítására alkalmas zárt láncú (internetkapcsolattal rendelkező) számítástechnikai berendezésekkel
rendelkezik,
b) nyilatkozatát a  műszaki vizsgálat zárt láncú technológiájára vonatkozóan, mellékelve a  műhely legalább
1:500 léptékű torzított helyszínrajzát, amelyen a műszaki vizsgálat helyéül szolgáló vágány, műhely rész jól
beazonosítható,
c) nyilatkozatát arról, hogy a  3.  mellékletben megjelölt szemrevételezéses eljárással vizsgált berendezések
állapotának dokumentálásra, elektronikus rögzítésre alkalmas, a felvétel készítésének időpontját a fényképpel
kitörölhetetlenül összerendelő, fénykép készítésére alkalmas eszközzel rendelkezik,
d) nyilatkozatát arról, hogy az  időszakos vizsgálat során a  műhely rendelkezésére bocsátott papíralapú és
elektronikus dokumentumok biztonságos, tűzálló tárolására alkalmas helyiségben kerülnek elhelyezésre,
e) nyilatkozatát az elektronikus adattároló berendezés rendelkezésre állásáról és tárolókapacitásáról,
f ) időszakos járművizsgálat lefolytatásáról, folyamatáról, módszeréről szóló belső szabályzatát, és
g) vizsgálat során keletkező adatok kezeléséről, nyilvántartásáról, selejtezéséről szóló belső szabályzatát.
(3) A rendkívüli járművizsgálat elvégzésére minden olyan műhely jogosult, amely rendelkezik az adott járműtípusra és
az időszakos vizsgálatára feljogosító engedéllyel.
(4) Az  időszakos és rendkívüli vizsgálatra feljogosító engedéllyel rendelkező engedélyesek és a  vizsgálatot végző
műhelyek nyilvántartására, valamint a  közlekedési hatóság honlapján történő közzétételére az  5.  § (4) és
(5) bekezdés rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(5) Az időszakos és rendkívüli vizsgálati tevékenység
a) szünetelésére a 6. § (3) bekezdésében,
b) felfüggesztése vonatkozásában – a  7.  § (1)  bekezdés c)  pont kivételével – a  7. és 8.  §-ban foglaltakat kell
alkalmazni.
 (6) A műszaki engedély visszavonásával kapcsolatban a 9. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
6. A vasúti jármű időszakos és rendkívüli vizsgálata
18. § (1) Vasúti jármű időszakos és rendkívüli vizsgálata során a 15. §-ban meghatározottakon túl a vizsgálatot végző műhely
az alábbiakat rögzíti:
a) a szemrevételezéses vizsgálatok esetén a 3. mellékletben megjelölt berendezésekről készült fényképeket, és
b) a vasúti jármű megbontás nélküli vizsgálatainak sikeres elvégzését igazoló jegyzőkönyveket.
(2) A sikeres időszakos vagy rendkívüli vizsgálatot a műhely vagy a karbantartásért felelős szervezet igazolja.
7. Nem országos jelentőségű vasútvonalakon közlekedő vasúti járműveket karbantartó és javító
műhelyekre vonatkozó szabályok
19. § (1) Az  ezen alcímben meghatározott, nem országos jelentőségű vasútvonalakon közlekedő vasúti járművek
karbantartását, javítását, felújítását és korszerűsítését végző műhelyekre vonatkozóan e  rendelet rendelkezéseit
az ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Nem alkalmazható a  kizárólag saját célú vasúti pályahálózaton vagy iparvágányon közlekedő vasúti járműveket
javító és időszakos vizsgálatát végző műhelyek esetében
a) a 4. § (2) bekezdés c) és d) pontja,
b) a 10. § (1) bekezdés a)–d) pontja és a 11. §,
c) a 12. § (2)–(6) bekezdése,
d) a 14. § b)–c) pontja,
e) a 15. § (2) bekezdés d)–e) pontja,
f ) a 17. § (2) bekezdés b)–e) pontja,
g) a 18. § (1) bekezdés a) pontja.
(3) A 4. § (1) bekezdés szerinti kérelemhez a 4. § (2) bekezdés e) pontjától eltérően csak a műszaki vezető végzettségét
igazoló dokumentumokat és a gyakorlati időt igazoló munkáltatói nyilatkozatot kell a kérelemhez csatolni.
(4) A  12.  § (1)  bekezdésében foglaltaktól eltérően a  műszaki vezetőnek legalább a  12.  § (6)  bekezdésében
meghatározott szakirányú középfokú végzettséggel és legalább 5 éves, a  vasúti járműkarbantartás és javítás
területén szerzett szakmai gyakorlattal kell rendelkeznie.
(5) Az e §-ban szabályozott tevékenység során a 13. § (2) bekezdés a) pontját és (3) bekezdését nem kell alkalmazni.
 (6) A  17.  § (2)  bekezdés a)  pontjától eltérően a  műhelynek az  adatok rögzítéséhez és továbbításához zárt láncú
számítástechnikai berendezésekkel nem kell rendelkeznie.
 (7) A  17.  § (2)  bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell a  13.  § (1)  bekezdésben meghatározott létesítmények,
berendezések, eszközök meglétét igazoló nyilatkozatot is. 20. § (1) A  keskeny nyomtávú (kisvasúti) vasúti pályahálózaton és múzeumvasúti pályahálózaton közlekedő vasúti
járműveket javító és időszakos vizsgálatát végző műhelyekre nem kell alkalmazni:
a) a 4. § (2) bekezdés c) és d) pontját,
b) a 10. § (1) bekezdés a)–d) pontját és a 11. §-t,
c) a 12. § (2)–(6) bekezdését,
d) a 14. § b)–c) pontját,
e) a 15. § (2) bekezdés d)–e) pontját,
f ) a 17. § (2) bekezdés b)–e) pontját,
g) a 18. § (1) bekezdés a) pontját.
(2) A 4. § (1) bekezdés szerinti kérelemhez a 4. § (2) bekezdés e) pontjában foglaltaktól eltérően csak a műszaki vezető
végzettségét igazoló dokumentumokat és a  gyakorlati időt igazoló munkáltatói nyilatkozatot kell a  kérelemhez
csatolni.
(3) A  12.  § (1)  bekezdésében foglaltaktól eltérően a  műszaki vezetőnek legalább a  12.  § (6)  bekezdésében
meghatározott szakirányú középfokú végzettséggel és legalább 5 éves, a  vasúti járműkarbantartás és javítás
területén szerzett szakmai gyakorlattal kell rendelkeznie.
(4) Az e §-ban szabályozott tevékenység során a 13. § (2) bekezdés a) pontját és (3) bekezdését nem kell alkalmazni.
 (5) A 17. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően a műhelynek az adatok rögzítéséhez és továbbításához zárt
láncú számítástechnikai berendezésekkel nem kell rendelkeznie.
 (6) A  17.  § (2)  bekezdése szerinti kérelemhez csatolni kell a  13.  § (1)  bekezdésében meghatározott létesítmények,
berendezések, eszközök meglétét igazoló nyilatkozatot is. 8. Záró rendelkezések
21. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
22. § Az engedélyesnek
a) a 3. § (1) bekezdésében foglaltaknak legkésőbb 2016. december 31-éig,
b) a 10. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott feltételeknek legkésőbb 2017. december 31-éig,
c) a 10. § (1) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott feltételnek 2020. december 31-éig
kell megfelelnie.
23. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
99/2010. (VI. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 176/2010. (III. 18.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 176/2010.
(III. 18.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos
népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a helyi választási bizottság nem választott tagjait
a bizottság ülésén szavazati jog ne illesse meg?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. § (1) bekezdésében meghatározott egyértelműségi követelménynek. Tekintettel arra, hogy a kérdés több
értelmezési lehetőséget vet fel a helyi választási bizottság delegált tagjai jogosítványai tekintetében, nem derül ki
pontosan, hogy eredményes népszavazás esetében a hatályos jogszabályokat figyelembe véve a jogalkotót milyen
törvényalkotási kötelezettség terhelné. A kezdeményezés továbbá a választópolgárok részéről a választott és delegált
tagok bizottságban betöltött szerepének teljes körű ismeretét feltételezi, azonban a hatályos jogszabályok ilyen
mélyreható ismerete nem várható el a választópolgároktól. Az OVB megállapította, hogy a kérdés sem a jogalkotói,
sem a választópolgári egyértelműség követelményének nem felel meg, ezért az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadta.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő. Megítélésük szerint az OVB megalapozatlanul hivatkozott
az OVBh.-ban az Nsztv. 10. § b) és c) pontjára, valamint 13. § (1) bekezdésére. Érvelésük szerint az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányán szereplő kérdés egyértelmű mind a választópolgárok, mind a jogalkotó számára, nem a delegált és
a választott tagok eddigi jogait kívánja meghatározni, hanem arra irányul, hogy a delegált tagot a jövőben ne illesse
meg szavazati jog. Ezen túlmenően a kifogástevők véleménye szerint az OVB megsértette a Ve. 29/A. §
(1)–(2) bekezdését is, mivel a tényállást nem megfelelően állapította meg. Mindezek alapján az OVBh.
megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az egyértelműség
követelményének [Nsztv. 13. § (1) bekezdése]. Mindezzel egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta
megalapozottnak, és a 176/2010. (III. 18.) OVB határozatot az OVB fentiekben ismertetett indokainak helyességére
tekintettel, ugyanazon indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
168/2014. (VII. 18.) Korm. rendelete a Közös Agrárpolitika tagállami végrehajtásával összefüggő feladatokat ellátó egyes szervezetek kijelöléséről.
A Kormány
a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (1a) bekezdésében,
a 12.  § a)  pontja tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § A rendelet hatálya az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alap társfinanszírozásában támogatott egyes intézkedésekre terjed ki.
2. § A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalra
(a továbbiakban: NÉBIH) az alábbi feladatokat ruházhatja át:
a) a szőlőterületek szerkezet-átalakításának és -átállításának támogatásával kapcsolatos helyszíni ellenőrzés;
b) a  borászati gépek, technológiai berendezések beszerzésének támogatása körében a  beszerzett gép
üzemeltetésére, valamint a  borászati üzem működésére, a  borászati termékek származására, eredetére,
minőségére vonatkozó követelmények ellenőrzése;
c) az  alábbi tevékenységekkel kapcsolatos intézkedések esetében a  támogatási és kifizetési kérelmek
feldolgozását, ideértve a kérelem-feldolgozáshoz szükséges adminisztratív és helyszíni ellenőrzést:
ca) mezőgazdasági területek erdősítése,
cb) az erdészeti potenciál helyreállítása,
cc) erdő-környezetvédelem,
cd) nem termelő beruházások erdőterületen történő megvalósítása,
ce) agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületen történő első létrehozása,
cf ) Natura 2000 erdőterületeken történő gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs támogatás,
cg) erdőterületeket érintő tűzkárok megelőzése;
d) az  alábbi tevékenységekkel kapcsolatos intézkedések esetében a  támogatási kérelmek feldolgozását,
ideértve a  kérelem-feldolgozáshoz szükséges adminisztratív és helyszíni ellenőrzést, valamint a  kifizetési
kérelmekhez kapcsolódó helyszíni ellenőrzést:
da) rövid vágásfordulójú fás szárú energiaültetvények telepítése,
db) ültetvények korszerűsítése, telepítése,
dc) évelő, lágy szárú energiaültetvények telepítése,
dd) fiatal erdők állománynevelése.
3. § Az MVH a  Földmérési és Távérzékelési Intézetre átruházhatja a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer
(a  továbbiakban: MePAR) működtetésével, valamint a  területalapú támogatási jogcímek távérzékeléses
ellenőrzésével összefüggő alábbi feladatokat:
a) a MePAR időszakonkénti, programszerű felújítása;
b) változásvezetési kérelmek vizsgálata, illetve átvezetése a MePAR-ban;
c) a területalapú támogatási kérelmek mezőgazdasági parcellánkénti, távérzékeléses ellenőrzése;
d) a területalapú támogatási kérelemcsomagok adatszerkezeti és térképi előállítása, szétosztása;
e) a MePAR adatainak kezelése, nyilvánosságra hozatala.
4. § Az MVH a  Vidékfejlesztési Minisztérium Mezőgazdasági Gépesítési Intézete szakértői közreműködését veheti
igénybe az alábbi feladatai végrehajtása során:
a) a szárított takarmány kvótával szabályozott támogatása kapcsán:
aa) a feldolgozók telephelyeinek és az azon kívül eső raktárainak jóváhagyásával kapcsolatos ellenőrzés,
ab) szakértői közreműködést igénylő, a  feldolgozók jóváhagyási feltételei teljesítésének, valamint
teljesülésében bekövetkezett változások helyszíni ellenőrzése,
ac) a jóváhagyás éves felülvizsgálati ellenőrzése;
b) a rostgyártás támogatása során:
ba) az  elsődleges feldolgozók telephelyeinek és az  azon kívül eső raktárainak jóváhagyásával
kapcsolatos ellenőrzés,
bb) szakértői közreműködést igénylő, az  elsődleges feldolgozók jóváhagyási feltételei teljesítésének,
valamint teljesülésében bekövetkezett változások helyszíni ellenőrzése,
bc) a jóváhagyás feltételei teljesítésének éves ellenőrzése;
c) a vaj és sovány tejpor intervenció esetében a tároló műszaki, statikai megfelelőségének felmérése;
d) a  vaj-, tejszín- és sovány tejpor-előállító üzemek intervenciós jóváhagyási feltételeinek teljesüléséhez
kapcsolódó ellenőrzés;
e) energetikai célból termesztett energianövények támogatása során:
ea) a feldolgozók telephelyeinek és az azon kívül eső raktárainak jóváhagyásával kapcsolatos ellenőrzés,
eb) szakértői közreműködést igénylő, a  feldolgozók jóváhagyási feltételei teljesítésének, valamint
teljesülésében bekövetkezett változások helyszíni ellenőrzése,
ec) a jóváhagyás feltételei teljesítésének éves ellenőrzése;
f ) az Európai Unió környezetvédelmi, állatjóléti és -higiéniai előírásainak való megfeleléshez nyújtott támogatás
keretében a kérelmek elbírálásához kapcsolódó műszaki szakvéleményezés lebonyolítása;
g) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó támogatások keretében a  kérelmek
elbírálásához kapcsolódó műszaki-technológiai segédletek kidolgozása, eseti szakvélemény nyújtása,
valamint helyszíni ellenőrzések elvégzése.
5. § Az MVH a NÉBIH szakértői közreműködését veheti igénybe az alábbi feladatai végrehajtása során:
a) a  feldolgozóipari támogatások feltételei teljesítésének helyszíni ellenőrzése, valamint a  helyszíni ellenőrzés
során vett minták laboratóriumi vizsgálata;
b) a  zöldség-gyümölcs termékpályára vonatkozó közös piaci rendtartás hatálya alá tartozó termékek piacról
történő kivonásához kapcsolódó helyszíni ellenőrzés;
c) a feldolgozott mezőgazdasági termékek export-visszatérítéséhez kapcsolódóan a regisztrált recepteknek való
megfelelés utólagos laboratóriumi vizsgálata;
d) a  szárított takarmány kvótával szabályozott támogatásának feltételei teljesítésének helyszíni ellenőrzése,
valamint a helyszíni ellenőrzés során vett minták laboratóriumi vizsgálata;
e) a keményítő-felhasználás helyszíni ellenőrzése során vett minták laboratóriumi vizsgálata;
f ) a  rostgyártás támogatásához kapcsolódóan, a  pozdorjatartalom vizsgálatával összefüggésben a  helyszíni
ellenőrzés során vett minták laboratóriumi vizsgálata;
g) a  kender THC tartalmának laboratóriumi vizsgálata a  területalapú támogatás igénylése esetén a  helyszíni
ellenőrzés során vett mintákból;
h) vetőmag kiegészítő nemzeti támogatáshoz kapcsolódóan a  termeltetési szerződések, nyilatkozatok
nyilvántartása, a vetőmagnak alkalmas szántóföldi minősítésű terület igazolása;
i) a  hízottbika-tartás, az  anyatehén-tartás, az  anyajuh-tartás, és anyakecske-tartás támogatásával, valamint
a tejkvóta-nyilvántartással kapcsolatos Tenyészet Információs Rendszerhez (a továbbiakban: TIR) és Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszerhez (a továbbiakban: ENAR) kapcsolódó adatszolgáltatás és azok
alapján elvégzett (kereszt/adminisztratív) ellenőrzés, valamint helyszíni ellenőrzés;
j) a  juh- és kecskehús magántárolása esetén a  csontozás és a  beszállítás, valamint a  tárolás és a  kitárolás
helyszíni ellenőrzése;
k) a marhahús és sertéshús magántárolásának helyszíni ellenőrzése;
l) a marhahús intervenciós felvásárlás, tárolás, értékesítés helyszíni ellenőrzése;
m) a gabonaintervenciós felvásárlás, tárolás, értékesítés helyszíni ellenőrzése;
n) az  Európai Unió környezetvédelmi, állatjóléti és -higiéniai előírásainak való megfeleléshez nyújtott
támogatásokhoz kapcsolódó TIR és ENAR adatszolgáltatása, valamint helyszíni ellenőrzése;
o) az  agrár-környezetgazdálkodás intézkedés keretében egyes szántóföldi-, gyepgazdálkodási célprogramok
– kivéve az  Érzékeny Természeti Területeken alkalmazható célprogramokat –, és ültetvény célprogramok
helyszíni ellenőrzése;
p) a kedvezőtlen adottságú területek kompenzációs támogatási feltételei teljesítésének helyszíni ellenőrzése;
q) a  termelői csoportok létrehozásához és működtetéséhez nyújtott támogatások feltételei teljesítésének
helyszíni ellenőrzése;
r) a  félig önellátó mezőgazdasági üzemek szerkezetének átalakításához nyújtott támogatások feltételei
teljesítésének helyszíni ellenőrzése;
s) az állattartó telepek korszerűsítéséhez kapcsolódó nyilvántartások ellenőrzése;
t) szőlőkivágás és telepítés engedélyezéséhez kapcsolódó helyszíni ellenőrzés;
u) a területalapú támogatásokhoz kapcsolódó adategyeztetés és helyszíni ellenőrzés;
v) a támogatások igénybevételéhez kapcsolódó ügyfélszolgálat és tájékoztatás;
x) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó egyes támogatások keretében a  kérelmek
elbírálásához kapcsolódó, eseti szakvélemény nyújtása, valamint helyszíni ellenőrzések elvégzése.
6. § Az MVH a  Magyar Tejgazdasági Kísérleti Intézet Kft. szakértői közreműködését veheti igénybe az  alábbi feladatai
végrehajtása során:
a) vaj, vízmentes tejzsír és tejszín felhasználásának támogatása esetében a  helyszíni ellenőrzés során vett
minták laboratóriumi vizsgálata;
b) a közvetlen fogyasztásra szánt vízmentes tejzsír támogatása esetében a helyszíni ellenőrzés során vett minták
laboratóriumi vizsgálata;
c) sovány tejből történő kazein és kazeinátok előállításának támogatása esetében a helyszíni ellenőrzés során
vett minták laboratóriumi vizsgálata;
d) nonprofit szervezetek vajvásárlási támogatása esetében a  helyszíni ellenőrzés során vett minták
laboratóriumi vizsgálata;
e) sovány tej és tejpor állati takarmányban történő felhasználásának támogatása esetében a helyszíni ellenőrzés
során vett minták laboratóriumi vizsgálata;
f ) vaj és tejszín magántárolásának támogatása esetében a helyszíni ellenőrzés során vett minták laboratóriumi
vizsgálata;
g) vaj intervenciós felvásárlása esetében a helyszíni ellenőrzés során vett minták laboratóriumi vizsgálata;
h) sovány tejpor magántárolásának támogatása esetében a helyszíni ellenőrzés során vett minták laboratóriumi
vizsgálata;
i) sovány tejpor intervenciós felvásárlása esetében a  helyszíni ellenőrzés során vett minták laboratóriumi
vizsgálata;
j) sajt magántárolásának támogatása esetében a helyszíni ellenőrzés során vett minták laboratóriumi vizsgálata;
k) a vaj-, tejszín- és sovány tejpor-előállító üzemek intervenciós jóváhagyásához kapcsolódó helyszíni ellenőrzés
során vett minták laboratóriumi vizsgálata;
l) az Európai Unió élelmiszersegély programjába bevont tejtermékekkel kapcsolatos minőségi vizsgálatok;
m) a  tejkvóta-nyilvántartás működtetéséhez kapcsolódó kérelmek és egyéb dokumentumok érkeztetése,
iktatása, adatrögzítése és az ügyiratok MVH felé történő továbbítása;
n) a tejfelvásárlók éves és havi jelentéseinek, valamint a tejtermelők éves jelentéseinek feldolgozása;
o) a  tejfelvásárlókhoz beszállító tejtermelőknek az  új kvótaévben rendelkezésre álló kvótamennyiséget
tartalmazó kimutatás megküldése;
p) a jóváhagyott felvásárlók által jelentett, szerződött tejtermelők személyében történő változások ellenőrzése,
majd átvezetése a tejkvóta-nyilvántartásban;
q) az ügyfélszolgálati teendők;
r) a tejtermelőket és tejfelvásárlókat érintő, illetve a tejkvóta-nyilvántartással összefüggő helyszíni ellenőrzés.
7. § Az MVH a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara szakértői közreműködését veheti igénybe
a támogatások igénybevételéhez kapcsolódó ügyfélszolgálati és tájékoztatási feladatai ellátása során.
8. § Az MVH az  Agrárgazdasági Kutató Intézet szakértői közreműködését veheti igénybe az  Európai Mezőgazdasági
Garancia Alapból, az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, az  Európai Halászati Alapból
finanszírozott, valamint a  nemzeti hatáskörbe tartozó mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatásokkal
összefüggő monitoring-adatgyűjtési feladataihoz kapcsolódó adatbázis felépítésének, szerkezetének, szakmai
definíciórendszerének kialakítása és továbbfejlesztése, továbbá a  monitoring-adatgyűjtéshez kapcsolódó
adatelemzések, illetve jelentések elkészítése során.
9. § Az MVH szakértő közreműködését veheti igénybe az alábbi feladatok ellátásához:
a) a  természetes édesítőszerek termékpályához kapcsolódóan a  szállított alapanyagok, a  kvótatulajdonosok
által gyártott termékek és az intervencióra felajánlott cukrok, illetve a feldolgozók által gyártott késztermékek
minőségének, továbbá a  vonatkozó jogszabályokban meghatározott vámtarifaszámoknak való megfelelés
laboratóriumi vizsgálata, valamint a  mérőeszközök és a  laboratóriumi vizsgálatok megfelelőségének
ellenőrzése;
b) a szőlőlé készítésének támogatásához kapcsolódó laboratóriumi vizsgálatok;
c) EU élelmiszersegély programjába bevont gabonaalapú termékekkel kapcsolatos minőségi vizsgálatok.
10. § A Hegyközségek Nemzeti Tanácsa az  egyes intézkedésekben való részvételi feltételek teljesítésének ellenőrzési,
valamint az  ehhez kapcsolódó adatszolgáltatási feladatait az  agrárpolitikáért felelős miniszternek, mint illetékes
hatóságnak az  agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszterrel, mint irányító hatósággal egyetértésben kötött külön
megállapodásban foglaltak szerint láthatja el.
11. § A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozóan nemzeti vidéki hálózat titkársági feladatait
az  agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszterrel, mint irányító hatósággal kötött megállapodásban foglaltak szerint
a Nemzeti Agrárszaktanácsadási Képzési és Vidékfejlesztési Intézet látja el.
12. § Hatályát veszti
a) a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalról szóló 256/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 5. § (2) és (3) bekezdése,
b) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból
finanszírozott egyes támogatások tekintetében átruházott, valamint egyéb, szakértő szervezetek
közreműködésével ellátott feladatokról szóló 48/2007. (VI. 20.) FVM rendelet.
13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
237/2014. (VI. 24.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a muravidéki magyarság körében végzett elkötelezett honismereti és képzőművészeti szervező, oktató és
ismeretterjesztő munkája elismeréseként
Gerič Ferenc, a Galéria-Múzeum (Lendva) nyugalmazott igazgatója részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; kiemelkedő orvosi pályája, egyetemi tanári, valamint orvosi intézményt alapító munkája elismeréseként, amellyel
hozzájárult a magyar orvosok pozitív nemzetközi megítéléséhez
Németh László, nyugalmazott főorvos, algériai, marokkói, belgiumi orvosképző tanár, a  Sidi-Soufi Kórház alapító
igazgató főorvosa részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. május 16.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
45/2015. (VIII. 31.) HM utasítása a honvédek illetményéről és illetményjellegű juttatásairól szóló 7/2015. (VI. 22.) HM rendelet szerinti egyes juttatásokkal kapcsolatos eljárási szabályokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés f ) pontja alapján
a következő utasítást adom ki:
1. Az illetménypótlékokhoz kapcsolódó nyilvántartási és egyéb feladatok
1. § (1) A  honvédek illetményéről és illetményjellegű juttatásairól szóló 7/2015. (VI. 22.) HM rendelet (a továbbiakban: R.)
10. § (2) bekezdése szerinti, az ejtőernyős ugrási tevékenységért járó veszélyességi pótlék megállapításának alapját
képező kategóriákba tartozás feltételeit és a hadrafoghatósági kategóriába sorolás részletes eljárásrendjét a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: Honvédség) középszintű vezető szervének parancsnoka belső rendelkezésben határozza
meg.
(2) Az ejtőernyős szolgálati beosztások (a szolgálati beosztás a  továbbiakban: beosztás) esetében az  adott beosztás
R. 10. § (2) bekezdés a) vagy b) pontjába való tartozásának tényét az állományilletékes parancsnoki jogkört gyakorló
vezető parancsban határozza meg.
2. § Az  ejtőernyő beugrási tevékenységért járó veszélyességi pótlék megállapításának alapját képező beugrásokról
vezetett nyilvántartás tartalmazza
a) a beugrást teljesítő személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát,
b) az érintett személy által teljesített beugrások időpontját, számát és
c) az R. 11. § (1) és (2) bekezdése, valamint 12. § (1) bekezdése alapján a beugrott ejtőernyő fajtájának a pótlék
mértéke szempontjából beazonosításra alkalmas rövid leírását, valamint minden egyéb, a  beugrás utáni
pótlékjogosultság mértékét befolyásoló lényeges körülményt.
3. § A tűzszerész tevékenységért járó veszélyességi pótlék megállapításának alapját képező tevékenység végrehajtásában
részt vevőkről vezetett járőrnapló tartalmazza
a) a tevékenységet végző személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát,
b) az  érintett személy által kifejtett tevékenység – az  R. 13.  § (1)  bekezdése és 14.  § (1)  bekezdése szerint
beazonosítható – megnevezését, rövid leírását,
c) az ellátott tevékenység R. 14. § (2) bekezdése szerinti időtartamát, megkezdésének időpontját és
d) a feladatot elrendelő parancs sorszámát.
4. § A  búvár tevékenységért járó veszélyességi pótlék megállapításának alapját képező, a  végrehajtott merülésekről
vezetett merülési napló tartalmazza
a) a merülést végrehajtó személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát,
b) az érintett személy által kifejtett tevékenység megnevezését, rövid leírását,
c) a merülés megkezdésének időpontját, időtartamát,
d) a merülés szolgálati feladatként történő végrehajtását – a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.) 2. § 13. pontja szerinti honvédségi szervezetnél (a továbbiakban: honvédségi szervezet)
elrendelő terv vagy intézkedés nyilvántartási, illetve sorszámát,
e) a merülés folyóvízben, állóvízben, búvárkeszonban vagy egyéb módon történő végrehajtását és
f ) a víz alatti robbantás, illetve tűzszerész tevékenység végzésének kezdő időpontját és időtartamát.
5. § A  készenléti tevékenységért járó fokozott igénybevételi pótlék megállapításának alapját képező – a  honvédségi
szervezeteknél és a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek)
a szolgálatokról kiadott – szolgálatvezénylés tartalmazza
a) a pótlékra jogosító szolgálatot ellátó személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát,
b) az ellátott készenléti szolgálat pontos, a díjazás mértéke szempontjából az R. 20. §-a alapján beazonosításra
alkalmas megnevezését, megkezdésének időpontját, ellátásának időtartamát,
c) a készenléti szolgálatot elrendelő szolgálati intézkedés sorszámát és
d) annak tényét, hogy a  pótlékra jogosító szolgálatot ellátó személy az  adott szolgálatot nem a  beosztásával
együttjáró szolgálati feladatként látja el. 6. § Az  R. 21.  §-a alapján díjazásra jogosító, készenléti szolgálatban végzett katasztrófavédelmi tevékenységért járó
juttatás megállapításának alapját képező nyilvántartás tartalmazza
a) a tényleges katasztrófavédelmi tevékenységet végző személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát,
b) a  ténylegesen kifejtett katasztrófavédelmi tevékenység megnevezését, rövid leírását, megkezdésének
időpontját, ellátásának időtartamát és
c) a  készenléti szolgálat megnevezését, továbbá a  készenléti szolgálatot elrendelő szolgálati intézkedés
sorszámát. 7. § Az  ügyeleti tevékenységért járó, az  R. 22–24.  §-a szerinti fokozott igénybevételi pótlék megállapításának alapját
képező – a honvédelmi szervezeteknél a szolgálatokról kiadott – szolgálatvezénylés tartalmazza
a) a pótlékra jogosító szolgálatot ellátó személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát,
b) az  ellátott ügyeleti szolgálat pontos, a  díjazás mértéke szempontjából az  R. 23.  §-a alapján beazonosításra
alkalmas megnevezését, megkezdésének időpontját, ellátásának időtartamát, c) az ügyeleti szolgálatot elrendelő szolgálati intézkedés sorszámát és
d) annak tényét, hogy a  pótlékra jogosító szolgálatot ellátó személy az  adott szolgálatot nem a  beosztásával
együttjáró szolgálati feladatként látja el. 8. § A  gyakorlaton végzett tevékenységért járó fokozott igénybevételi pótlék megállapításának alapját képező,
a gyakorlatokon töltött időtartamról – a gyakorlat végrehajtásáért felelős honvédelmi szervezet által kiadott igazolás
alapján – az állományilletékes honvédelmi szervezetnél vezetett nyilvántartás tartalmazza
a) a gyakorlaton részt vevő személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát,
b) a gyakorlat megnevezését, helyszínét,
c) a pótlékra jogosult személy kötelező részvételének kezdő időpontját és időtartamát és
d) a gyakorlatot elrendelő elöljárói intézkedés sorszámát.
9. § (1) Az egészségkárosító kockázatnak kitett tevékenységért járó fokozott igénybevételi pótlékra jogosító beosztásokról
vezetett nyilvántartás tartalmazza
a) az egészségkárosító kockázatnak kitett beosztás állománytáblában szereplő pontos megnevezését, a beosztás
azonosítószámát,
b) az egészségkárosító kockázati tényező fennállását megállapító határozat sorszámát,
c) a  b)  pont szerinti határozat alapján a  pótlékra való jogosultság megállapításának legkorábbi lehetséges
időpontját és
d) az egészségkárosító kockázat fennállásának állandó jellegét.
(2) Az R. 32.  §-a szerinti esetben a  pótlékra jogosító tevékenység elvégzéséről vezetett nyilvántartás az  (1)  bekezdés
b) pontja szerinti adaton túlmenően tartalmazza
a) a  konkrét tevékenység megnevezését, megkezdésének időpontját, ellátásának időtartamát, elvégzésének
helyszínét,
b) az a) pont szerinti tevékenységet végző személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát és
c) az  egészségkárosító kockázatot jelentő körülmények között végzett tevékenység eseti jellegére történő
utalást. 10. § (1) A  különleges műveleti tevékenységért járó fokozott igénybevételi pótlék megállapításának alapját képező, az  R.
35. § (2) bekezdése szerinti jegyzék tartalmazza
a) a különleges műveleti alaptanfolyamot elvégzett személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát,
b) a  különleges műveleti alaptanfolyam a)  pont szerinti személy általi elvégzését igazoló érvényes okmány
számát és
c) az  a)  pont szerinti személy állományilletékes honvédelmi szervezetét, azon belüli pontos szolgálati helyét,
melyet az  alegységének, az  általa betöltött beosztás állománytáblában szereplő megnevezésének és
a beosztás azonosítószámának feltüntetésével kell megjelölni.
(2) Az R. 35.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti állomány esetében a  különleges műveleti tevékenységért járó fokozott
igénybevételi pótlék megállapításának alapját képező, az R. 36. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartás tartalmazza
a) a különleges műveleti kiképzés megnevezését, helyszínét,
b) a részt vevő személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát és
c) a pótlékra jogosult személy alkalmankénti részvételének kezdő időpontját és időtartamát.
2. Az illetmény megállapításával és folyósításával összefüggő feladatok
11. § A Hjt. 122. § (4) bekezdése szerinti, illetménymegállapításnak nem minősülő illetményváltozásról szóló, két eredeti
példányban készülő értesítés egy példánya átadásra kerül az  állomány tagja részére. Az  értesítés másik példánya
az  állomány tagja személyügyi anyaggyűjtőjében, továbbá egy hitelesített másolati példánya az  állomány tagja
pénzügyi anyaggyűjtőjében kerül elhelyezésre.
12. § (1) Az állomány tagja elhalálozása esetén a halál bekövetkezésének napjáig tartó időszakra járó időarányos illetményt
az R. 58. §-a szerinti okmány alapján, annak az állományilletékes honvédelmi szervezet pénzügyi és számviteli ellátását
biztosító szervezeti elem részére történő bemutatását követően kell az  örökösnek vagy törvényes képviselőjének
kifizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti, ki nem fizetett időarányos illetményt a hagyatékátadó végzés vagy az öröklési bizonyítvány
kiállításáról szóló végzés jogerőre emelkedéséig a  honvédelmi szervezet pénzügyi és számviteli szerve letétként
kezeli.
3. Az állomány tagjának illetményjellegű és egyéb juttatásaival összefüggő feladatok
13. § A  honvédelmi szervezetek részére a  tárgyévi túlszolgálati díjkeret összegét a  Honvédség központi pénzügyi és
számviteli feladatokat ellátó szervezetének vezetője állapítja meg.
14. § Az R. 73. § (1) bekezdése szerinti díjazás megállapításának alapját képező, az R. 73. § (6) bekezdése szerinti nyilvántartás
tartalmazza
a) a belföldi kiküldetést végrehajtó személy nevét, rendfokozatát, személyügyi törzsszámát,
b) a  belföldi kiküldetés során végrehajtott utazások megkezdésének időpontját, időtartamát utazásonkénti
bontásban,
c) a  belföldi kiküldetés során végrehajtott utazások indokoltságát alátámasztó kiküldetési rendelvény vagy
folyamatos kiküldetési rendelvény számát és
d) a  b)  pont szerinti időtartamból a  szolgálatteljesítési idő szolgálati rend szerinti beosztásán kívülre eső rész
időtartamát utazásonkénti bontásban. 15. § Az  állomány tagja elhalálozása esetén a  halál bekövetkezésének napjáig tartó időszakra járó illetményjellegű és
egyéb juttatások tekintetében a 12. §-t kell alkalmazni.
4. A honvéd tisztjelöltek és altiszt-jelöltek juttatásával összefüggő feladatok
16. § (1) A Hjt. 8. melléklet I/III. pontja szerinti legmagasabb követelményeknek megfelelő honvéd tisztjelölt az lehet, aki
a) teljesítette a mintatantervben az adott szemeszterre előírt összes tantárgyi és vizsgakövetelményt, ezen belül
aa) az adott félévre kötelezően előírt és a kötelezően válaszható tantárgyakat felvette,
ab) az adott félévre előírt tantárgyakat nem hozta előre, és nem halasztotta el,
b) az  adott félévben az  a)  pontban megjelölt tantárgyak értékelése során indexálás nélkül legalább 4,61-es
átlagot ért el, és
c) ellen nincs elmarasztaló, jogerőre emelkedett fegyelmi határozat.
 (2) A szakot váltott honvéd tisztjelölt esetében az (1) bekezdés b) pontja tekintetében a szakváltást megelőző félévet kell
figyelembe venni.
 (3) A tanulmányi félévet követő vizsgaidőszak lezárása után a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és
Honvédtisztképző Karának (a továbbiakban: NKE HHK) hallgatói önkormányzatának az erre a célra felállított bizottsága
(a továbbiakban: bizottság) az (1) bekezdésnek megfelelő honvéd tisztjelölteket rangsorolja az NKE HHK Kari Tanács
által elfogadott, tiszti alapképzésben részt vevő honvéd tisztjelölteket értékelő komplex pontrendszer és
évfolyamrangsor alapján.
(4) A rangsorolással kapcsolatban kizárólag az  érintett honvéd tisztjelölt fordulhat írásbeli panasszal a  bizottsághoz
a  rangsor közzétételétől számított 8 napon belül. A bizottság köteles a panaszt az annak kézhezvételét követő 15
napon belül kivizsgálni és a vizsgálat eredményéről a panaszt tevő honvéd tisztjelöltet írásban tájékoztatni.
(5) A felállított rangsor alapján a  legmagasabb követelményeknek megfelelő honvéd tisztjelöltek számát a  bizottság
tagjai az  adott félévben a  Honvédség központi pénzügyi és számviteli feladatokat ellátó szervezete által kiadott,
felhasználható költségvetési előirányzat figyelembevételével határozzák meg úgy, hogy szakonként és évfolyamonként
a  legmagasabb követelményeknek megfelelő honvéd tisztjelöltek száma nem haladhatja meg szakonként és
évfolyamonként a rangsorolt hallgatók 15%-át.
17. § A honvéd tisztjelölt tanulmányi kötelezettségeként előírt repülési feladatok teljesítéséről szóló részletes nyilvántartás
tartalmazza
a) a repülési feladatot végrehajtó személy nevét, évfolyamát, személyügyi törzsszámát és
b) az elvégzett tevékenységek megnevezését, rövid leírását, megkezdésének időpontját, ellátásának időtartamát.
18. § A  honvéd tisztjelölt tanulmányi kötelezettségeként előírt és végrehajtott ejtőernyős ugrásokról szóló részletes
nyilvántartás tartalmazza
a) az ugrást teljesítő nevét, évfolyamát, személyügyi törzsszámát,
b) a teljesített ugrások időpontját, számát és
c) az egyéb, a pótlékjogosultság szempontjából lényeges körülményeket.
19. § A  honvéd tisztjelölt és honvéd altiszt-jelölt katasztrófavédelemmel összefüggő feladatok végrehajtásában történő
közreműködéséről szóló részletes nyilvántartás tartalmazza
a) a  pótlékra jogosító tevékenységet végző honvéd tisztjelölt és honvéd altiszt-jelölt nevét, évfolyamát,
személyügyi törzsszámát és
b) az  ellátott tevékenység pontos, a  díjazásra való jogosultság megállapításához szükséges, beazonosításra is
alkalmas megnevezését, rövid leírását, megkezdésének időpontját, ellátásának időtartamát.
20. § Az ösztöndíj megállapításáról szóló munkáltatói döntés írásba foglalt tervezetét aláírás előtt a pénzügyi ellenjegyzési
jogkört gyakorlóval ellenjegyeztetni kell.
21. § (1) A  honvéd tisztjelölt és az  altiszt-jelölt elhalálozása esetén a  halál bekövetkezésének napjáig tartó időszakra járó
juttatások tekintetében a 12. §-t kell alkalmazni.
(2) Az R. 81. és 82.  §-át a  honvéd tisztjelöltek és a  honvéd altiszt-jelöltek vonatkozásában is alkalmazni kell, azzal
az eltéréssel, hogy a honvéd tisztjelölt és az altiszt-jelölt részére megállapítható teljesítményjuttatás éves együttes
összege személyenként nem haladhatja meg az  alapösztöndíj és alapösztöndíj-kiegészítés együttes összegének
hathavi mértékét.
5. Az önkéntes tartalékos katonák juttatásával összefüggő feladatok
22. § Az önkéntes tartalékos katona elhalálozása esetén a halál bekövetkezésének napjáig tartó időszakra járó juttatások
tekintetében a 12. §-t kell alkalmazni.
6. Záró rendelkezések 23. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba, 1. §-át azonban 2015. július 1-jétől kell alkalmazni.
 (2) Felkérem a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorát, hogy az  utasításban foglalt rendelkezések végrehajtásához
a saját hatáskörében szükséges intézkedéseket szíveskedjen megtenni. 24. § Az illetményekkel és illetményen kívüli juttatásokkal kapcsolatos egyes eljárási szabályokról szóló 15/2015. (IV. 30.)
HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) 22. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A negyedévenként felhasználható parancsnoki segélykeretet
a) a hivatásos és szerződéses katonák, valamint a közalkalmazottak esetében a tárgynegyedév első napjának tényleges
létszáma és az R2. 2. § (1) bekezdés 1. pontja és (3) bekezdése szerinti felszámítási alap (a továbbiakban: felszámítási
alap) 0,8%-ának,
b) az önkéntes tartalékos katonák, honvéd tisztjelöltek és honvéd altiszt-jelöltek esetében a  tárgynegyedév első
napjának tényleges létszáma és a felszámítási alap 0,4%-ának
szorzata képezi. A keret maradványa a tárgyéven belül használható fel.
(3) A hivatásos, szerződéses és az önkéntes tartalékos katonák együttesen kezelt állománya és a közalkalmazottak,
valamint a  honvéd tisztjelöltek és honvéd altiszt-jelöltek állománycsoportjai után külön-külön felszámított
segélykeretek között átcsoportosítani nem lehet. Ha valamelyik állománycsoportban az első negyedévre felszámított
segélykeret összege nem érné el a  felszámítási alap összegét, az  állománycsoportok kereteit a  tárgyév folyamán
összevontan lehet kezelni.”
25. § Az Ut. 32. § (2)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szervezetének családtámogatási feladatok ellátásáért felelős szervezeti
egysége az ellátási körébe tartozó gyermek után megállapított családi ellátmánypótlékra való jogosultság fennállásáról
való tudomásszerzést követő 5 munkanapon belül intézkedik a  gyermek után megállapított családtámogatási
ellátások folyósításának szüneteltetéséről.
(3) A HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szervezetének családtámogatási feladatok ellátásáért felelős szervezeti
egysége a  tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig tájékoztatja az  Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság
Családtámogatási Főosztályát azon gyermek adatairól, aki után a  honvédelmi szervezet a  tárgyhónapban családi
ellátmánypótlékot folyósított.
(4) Ha a kiküldött részére járó, gyermek utáni családi ellátmánypótlék az R3. 8. § (4) és (4a) bekezdése alapján került
megállapításra, a (2) bekezdés szerinti szüneteltetést kizárólag a gyermek állomáshelyre történő alkalmi kilátogatása
esetén kell végrehajtani.”
26. § Az Ut. 40. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A (3) bekezdéstől eltérően az EU Műholdközpontnál nemzeti szakértőként külföldi szolgálatot teljesítő kiküldött
esetében a 35. §-t, valamint a 37. § (1) bekezdés lakásberendezés-szállítási normaösszegre és legmagasabb lakásbérleti
díj mértékére vonatkozó rendelkezéseit is alkalmazni kell.”
27. § Az Ut. 51. §-a a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az R1., az R2. és az R3. szerinti juttatásokkal összefüggő rögzítéseket és feladásokat a HM KGIR-ben kell végrehajtani.
(4) Ezen utasításnak a  honvédek illetményéről és illetményjellegű juttatásairól szóló 7/2015. (VI. 22.) HM rendelet
szerinti egyes juttatásokkal kapcsolatos eljárási szabályokról szóló 45/2015. (VIII. 31.) HM utasítás 24.  §-ával
megállapított 22.  § (2) és (3)  bekezdését és 27.  §-ával megállapított 51.  § (3)  bekezdését 2015. július 1-jétől kell
alkalmazni.”
28. § Az Ut. a következő 53. §-sal egészül ki:
„53. § Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorát, hogy az utasításban foglalt rendelkezések végrehajtásához
a saját hatáskörében szükséges intézkedéseket szíveskedjen megtenni.”
29. § Az Ut.
a) 36. § (1) bekezdésében a „8. § (4) bekezdése” szövegrész helyébe a „8. § (4) és (4a) bekezdése”,
b) 36.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint 38.  § (1)  bekezdésében az „az engedélyező” szövegrész helyébe
az „a szolgálati” és
c) 37.  § (2)  bekezdésében, 38.  § (2)  bekezdésében, valamint 39.  §-ában az  „f )  pontja” szövegrész helyébe
az „a) pontja”
szöveg lép. 30. § (1) Hatályát veszti
a) a  hivatásos és szerződéses katonák 2008. évi illetményfejlesztéséről, valamint az  illetmények év közbeni
megállapításáról szóló 9/2008. (HK 5.) HM utasítás,
b) a munkaköri pótlékra jogosító szolgálati beosztások körének és a pótlék mértékének meghatározásáról szóló
84/2013. (XII. 21.) HM utasítás, valamint
c) az Ut. I. és II. Fejezete.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti utasítások 2015. július 1-jétől a folyamatban lévő ügyekben sem alkalmazhatóak.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
138/2014. (IV. 30.) Korm. rendelete az árva mű felhasználásának részletes szabályairól.
A Kormány
a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény 112. §-ának (4) bekezdésében,
a 14. § tekintetében a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 118. § (2) bekezdésében,
a 15. § tekintetében a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 118. § (4) bekezdésében és a védjegyek
és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 121. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében megállapított feladatkörében eljárva,
a következőket rendeli el:
1. Általános szabályok 1. § E rendelet szabályait kell alkalmazni a  szerzői jogról szóló 1999.  évi LXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Szjt.) 41/A.  §
(1)  bekezdése szerint árva műnek tekinthető mű vagy szomszédos jogi teljesítmény (a  továbbiakban együtt:
árva mű) felhasználásának engedélyezésére, valamint az  ilyen mű kedvezményezett intézmény által történő
felhasználására.
2. § (1) Az Szjt. 41/A. § (2) bekezdésben említett információforrásokat a (2)–(6) bekezdés határozza meg az érintett mű vagy
teljesítmény típusa szerint.
(2) Kiadott könyvek esetében a  jogosultak felkutatása során legalább a  következő információforrásokat igénybe kell
venni:
a) a MOKKA-ODR (Magyar Országos Közös Katalógus és az Országos Dokumentumellátási Rendszer) adatbázisa;
b) kötelespéldányok nyilvántartásai, különösen a Magyar Nemzeti Bibliográfia;
c) könyvtárak és egyéb intézmények katalógusai, besorolási állományai, amelyekben felkutathatók az  érintett
jogosultak vagy elérhetőségi adataik;
d) olyan kiadói és szerzői szervezetek, amelyek nyilvántartják az  érintett jogosultakat és az  elérhetőségi
azonosító számról vezetett nyilvántartás, valamint a kiadott könyvekre vonatkozó adatbázisok;
f ) az érintett jogosulti csoportot képviselő közös jogkezelő szervezet adatbázisai;
g) az  adatbázisokat és nyilvántartásokat egyesítő információforrások, különösen a  VIAF (Virtual International
Authority Files) és az ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works) adatbázis és
h) az országos elektronikus dokumentumküldő rendszer adatbázisa.
(3) Sajtótermékek és egyéb kiadványok esetében a  jogosultak felkutatása során legalább a  következő
információforrásokat igénybe kell venni:
a) a MOKKA-ODR (Magyar Országos Közös Katalógus és az Országos Dokumentumellátási Rendszer) adatbázisa;
b) kötelespéldányok nyilvántartásai, különösen a Magyar Nemzeti Bibliográfia;
c) könyvtárak és egyéb intézmények katalógusai, besorolási állományai, amelyekben felkutathatók az  érintett
jogosultak vagy elérhetőségi adataik;
d) olyan kiadói és szerzői szervezetek, amelyek nyilvántartják az  érintett jogosultakat és az  elérhetőségi
adataikat, valamint az újságírók szakmai szervezetei;
e) a sajtótermék ISSN (International Standard Serial Number) azonosító számáról vezetett nyilvántartás;
f ) az érintett jogosulti csoportot képviselő közös jogkezelő szervezet adatbázisai és
g) az országos elektronikus dokumentumküldő rendszer adatbázisa.
(4) Vizuális alkotások esetében – ideértve a  képzőművészeti és a  fotóművészeti alkotásokat, az  illusztrációkat,
a  tervezőművészeti és az  építészeti alkotásokat, valamint az  utóbbi művek vázlatait és az  egyéb, könyvekben,
folyóiratokban, hírlapokban és magazinokban vagy egyéb kiadványokban megjelent ilyen műveket is – a jogosultak
felkutatása során legalább a következő információforrásokat igénybe kell venni:
a) a (2) és (3) bekezdésben említett – vizuális alkotást nyilvántartó – információforrások, muzeális intézmények
adatbázisai;
b) az érintett jogosulti csoportot képviselő közös jogkezelő szervezet adatbázisai és
c) a képügynökségek adatbázisai.
(5) Audiovizuális művek és hangfelvételek esetében a  jogosultak felkutatása során legalább a  következő
információforrásokat igénybe kell venni:
a) kötelespéldányok nyilvántartásai;
b) audiovizuális művet és hangfelvételt nyilvántartó kép-, hang- vagy audiovizuális archívumok és könyvtárak
adatbázisai;
c) az előállítók szövetségei;
d) a szabványokat és azonosítókat alkalmazó adatbázisok – különösen az audiovizuális művek esetén az  ISAN
(International Standard Audiovisual Number), a zeneművek esetén az  ISWC (International Standard Musical
Work Code) és a hangfelvételek esetén az ISRC (International Standard Recording Code) azonosító számokról
vezetett nyilvántartások;
e) az érintett jogosulti csoportot képviselő közös jogkezelő szervezet adatbázisai;
f ) a közreműködőknek a műpéldányon feltüntetett névsora és az ott megjelenő egyéb információk és
g) a jogosultak elkülönült részét képviselő egyéb érintett szervezetek adatbázisai.
(6) A (2)–(5) bekezdésekben fel nem sorolt mű vagy teljesítmény típusok árva műként történő felhasználására kizárólag
a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a  továbbiakban: Hivatal) által adott engedéllyel, a  2. alcím rendelkezései
szerint kerülhet sor. A  jogosultak felkutatása során esetükben legalább a  következő információforrásokat igénybe
kell venni:
a) az érintett jogosulti csoportot képviselő közös jogkezelő szervezet adatbázisai és
b) a műtípus szerint érintett, nyilvánosság számára hozzáférhető gyűjtemények adatbázisai.
2. Árva mű felhasználásának engedélyezése 3. § (1) A  felhasználási engedély megadására irányuló kérelemben meg kell adni a  mű vagy a  teljesítmény azonosítására
alkalmas adatokat és – ha ez  lehetséges – a  jogosult, több jogosult esetén valamennyi jogosult nevét, valamint
lakcímét vagy tartózkodási helyét, továbbá meg kell jelölni a felhasználás módját, mértékét, tervezett időtartamát és
egyéb olyan körülményeit, amelyek a felhasználási engedély díjának megállapításához szükségesek. A felhasználási
engedély iránti kérelemben fel kell tüntetni, hogy a felhasználás közvetve vagy közvetlenül jövedelemszerzési vagy
jövedelemfokozási célt szolgál-e.
(2) A kérelemben meg kell jelölni és ahhoz csatolni kell azokat a bizonyítékokat, amelyek igazolják, hogy a kérelmező
a  felhasználási szerződés megkötése érdekében a  jogosult kilétének és tartózkodási helyének felkutatására
elvégezte a 2. § szerinti jogosultkutatást, és az nem járt eredménnyel.
(3) Ha a műnek vagy a teljesítménynek van olyan jogosultja, akinek a kiléte és tartózkodási helye ismert, a kérelemhez
csatolni kell az e jogosulttal kötött felhasználási szerződést is.
(4) Ha a műnek vagy a  teljesítménynek több olyan jogosultja van, akinek a kiléte ismeretlen, vagy a kiléte ismert, de
a  tartózkodási helye ismeretlen, a  Hivatal az  engedélyt csak akkor adja meg, ha a  benyújtott kérelem a  mű vagy
a  teljesítmény valamennyi ilyen jogosultjára vonatkozik, és az  engedély valamennyi ilyen jogosult tekintetében
megadható.
(5) Egy kérelemben egy mű vagy egy teljesítmény felhasználására kérhető engedély. Több műre vagy teljesítményre
vonatkozóan be lehet nyújtani egy kérelmet is, ha a  kérelem ugyanazon jogosult ugyanazon típusba tartozó
műveinek vagy teljesítményeinek azonos felhasználási módjára vonatkozik.
4. § (1) A  Hivatal előtti, ezen alcímben szabályozott eljárásokért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni, amely a  Hivatal
bevétele.
(2) A felhasználási engedély megadására irányuló kérelmet a Hivatal által e célra rendszeresített formanyomtatványon
kell benyújtani. Az eljárás díja 92 500 forint. Ettől eltérően, ha a kérelem olyan felhasználás engedélyezésére irányul,
amely sem közvetve, sem közvetlenül nem szolgálja jövedelemszerzés vagy jövedelemfokozás célját, az eljárás díja
30 000 forint.
(3) Az  igazgatási szolgáltatási díj megfizetésére nem adható sem mentesség, sem pedig – a  (2)  bekezdésben
meghatározott eseten kívül – egyéb kedvezmény. Ha a  Hivatal a  kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja,
kérelemre a díj visszatérítésének van helye.
(4) A  (2)  bekezdésben meghatározott díjat a  Hivatalnak a  Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-0173184200000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára átutalással vagy készpénz-átutalási megbízás útján,
az azonosítási adatok (az ügyszám, vagy az engedélyszám) és a rendeltetés (jogcím) feltüntetésével kell megfizetni.
A díj a kérelem benyújtásával egyidejűleg válik esedékessé.
(5) A  (2)  bekezdésben meghatározott díj kezelésére, elszámolására, nyilvántartására az  államháztartás számviteléről
szóló jogszabályi előírásokat kell alkalmazni.
5. § (1) Ha a  Hivatal a  3.  § (2)  bekezdése szerint benyújtott bizonyítékokat az  ügy körülményeire tekintettel nem tartja
elegendőnek és a jogosult felkutatására az adott helyzetben további intézkedések megtételét tartja szükségesnek,
emellett, ha a kérelem nem felel meg az e rendeletben előírt feltételeknek vagy az igazgatási szolgáltatási díjat nem
fizették meg, a  kérelmezőt a  kérelem beérkezését követő naptól számított tizenöt napon belül – harmincnapos
határidő tűzésével, a mulasztás jogkövetkezményeire való figyelmeztetés mellett – hiánypótlásra hívja fel.
(2) A  jogosultak felkutatása érdekében az  érintett mű vagy teljesítmény típusa és az  adott felhasználási mód
figyelembevételével a  Hivatal által előírt intézkedések – az  ügy körülményeihez képest – különösen a  következők
lehetnek:
a) keresés a jogosult tartózkodási helyének megállapítására alkalmas adatbázisokban;
b) tájékoztatás kérése a  műtípus szerint szokásos nyilvánosságra hozatalt megvalósító szervezetektől, a  mű
más felhasználását megvalósító személyektől, a  mű ismert kilétű és tartózkodási helyű többi jogosultjától,
továbbá a műtípussal kapcsolatban hatósági feladatokat ellátó szervezetektől;
c) hirdetés országos napilapban.
 (3) Ha a  kérelmező az  általa csatolt bizonyítékokkal megfelelően igazolja, hogy a  felhasználni kívánt mű vagy
teljesítmény jogosultjának kiléte vagy tartózkodási helye ismeretlen, a  Hivatal eltekint attól, hogy a  felhasználó
a 2. §-ban felsorolt egyes információforrásokat felkutassa.
6. § (1) Ha a  kérelem megfelel a  3. és 5.  §-ban foglaltaknak és a  kérelmező megfizette a  4.  § (2)  bekezdése szerinti díjat,
a Hivatal megadja a felhasználási engedélyt.
(2) A Hivatal a felhasználási engedély terjedelmét a kérelem keretei között állapítja meg. A 3. § (3) és (4) bekezdésében
meghatározott esetben a felhasználási engedély nem terjedhet túl a többi jogosulttal kötött felhasználási szerződés
hatályán.
(3) A  felhasználás legkorábbi kezdő időpontja a  határozat jogerőre emelkedésének a  napja. Ha a  felhasználás
megkezdésének feltétele a  felhasználási díj letétbe helyezése, a  felhasználás legkorábbi kezdő időpontja az  azt
követő nap, amelyen a  felhasználási díjat a  Hivatalnak a  Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-0173184220000002 számú intézményi letéti számlájára átutalással vagy készpénz-átutalási megbízás útján, az  azonosítási
adatok (az ügyszám, vagy az  engedélyszám) és a  rendeltetés (jogcím) feltüntetésével letétbe helyezik. A  letett
összeggel a  letevő a  továbbiakban nem rendelkezhet. A  letétek kezelésére, elszámolására, nyilvántartására
az államháztartás számviteléről szóló jogszabályi előírásokat az Szjt. által meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
7. § (1) A  felhasználási engedély visszavonására irányuló kérelem elbírálására a  felhasználási engedély iránti kérelem
elbírálására irányadó rendelkezések a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel alkalmazandók.
(2) A  Hivatal a  felhasználási engedély visszavonásáról szóló határozatában rendelkezik a  jogosult kiléte vagy
tartózkodási helye ismertté válásáig és az  ettől az  időponttól számított egy évig, de legfeljebb az  engedély
alapján még hátralévő időtartamban folytatható felhasználás arányos díjáról, és – abban az esetben, ha azt letétbe
helyezték – szükség esetén a felhasználási engedélyben meghatározott és letétbe helyezett díj, valamint a Hivatal
által a visszavonásról szóló határozatban meghatározott felhasználási díj közötti különbözet visszautalásáról.
8. § (1) Az árva művek felhasználására vonatkozóan kiadott engedélyekről a Hivatal bárki által megtekinthető, elektronikus
úton hozzáférhető nyilvántartást vezet.
(2) A  nyilvántartásban fel kell tüntetni az  árva művel kapcsolatos ügyszámot, a  mű vagy teljesítmény azonosítására
alkalmas adatokat és – ha ez  lehetséges – a  jogosult, több jogosult esetén valamennyi jogosult nevét, továbbá
a  művel vagy teljesítménnyel kapcsolatban engedélyezett felhasználás terjedelmére vonatkozó adatokat,
a  felhasználási díj mértékét és letétbehelyezésének napját, a  felhasználási engedély visszavonásának tényét és
hatályát. A nyilvántartásban a művel vagy teljesítménnyel kapcsolatban folyamatban lévő eljárások tényét és tárgyát
is fel kell tüntetni.
(3) A  felhasználó írásban megadott hozzájárulása esetén a  Hivatal a  felhasználó azonosítására alkalmas és a  vele
való kapcsolatfelvételt lehetővé tevő adatokat nyilvánosságra hozza, és azokat nyilvántartásában bárki számára
hozzáférhetővé teszi.
(4) Az  árva művel kapcsolatos (2)  bekezdés szerinti adatok változását a  nyilvántartáson a  Hivatal – a  módosítás
időpontjára való utalással – haladéktalanul átvezeti.
3. Árva mű kedvezményezett intézmény által történő felhasználása
9. § (1) A kedvezményezett intézmény az Szjt. 41/G. § (1) bekezdése szerinti bejelentést a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal
által létrehozott egységes online nyilvántartás (a továbbiakban: BPHH-nyilvántartás) e célból működtetett felületén
keresztül teheti meg.
(2) A Hivatal a bejelentést érintő adattovábbítási feladatát a BPHH-nyilvántartás felületén keresztül látja el.
 (3) A kedvezményezett intézmény akkor kezdheti meg az árva mű Szjt. 41/F. § szerinti felhasználását, amikor az árva mű
adatai a BPHH-nyilvántartásnak a nyilvánosság számára elérhető felületén hozzáférhetővé válnak.
10. § (1) Az  árva mű jogosultja az  árva mű jogállás megszüntetése érdekében igényét a  BPHH-nyilvántartás
felületén keresztül vagy közvetlenül a  kedvezményezett intézmény felé írásban érvényesítheti. A  jogosult
igényének a  BPHH-nyilvántartás felületén keresztül történő érvényesítéséről a  kedvezményezett intézmény
a BPHH-nyilvántartás útján értesül.
(2) A  kedvezményezett intézmény az  (1)  bekezdés szerinti igény érvényesítéséről való tudomásszerzést követően
az érintett mű vagy teljesítmény felhasználását csak akkor folytathatja, ha erre a jogosulttól engedélyt kapott vagy
az (1) bekezdés szerinti fellépés nyilvánvalóan alaptalan.
(3) Ha a jogosult kiléte és tartózkodási helye a kedvezményezett intézmény számára ismertté válik, a kedvezményezett
intézmény haladéktalanul köteles intézkedni, hogy az általa az Szjt. 41/G. § (1) bekezdése szerint bejelentett árva mű
jogállása a BPHH-nyilvántartásban megváltozzon.
11. § (1) Eltérő megállapodás hiányában a  jogosult a  műve vagy teljesítménye Szjt. 41/F.  § szerinti felhasználása fejében
az 1. mellékletben megállapított megfelelő díjazást követelhet. A díj megfizetését a kedvezményezett intézménytől
közvetlenül, írásban, a 10. § (1) bekezdés szerinti igény érvényesítésétől számított hat hónapon belül követelheti.
(2) A  kedvezményezett intézmény az  (1)  bekezdés alapján járó díjat a  jogosulttal történt megállapodás szerinti
időpontban, de legkésőbb az  írásbeli megkeresés kézhezvételétől számított 60 napon belül köteles megfizetni
a jogosult részére.
(3) Ha a kedvezményezett intézmény az (1) bekezdés alapján járó díjat határidőben nem fizeti meg, vagy ha a jogosult
az  1.  mellékletben meghatározott díj mértékét a  felhasználás sajátos körülményeire tekintettel vitatja, a  jogosult
az igényét – a szerzői jogi perekre irányadó szabályok szerint – bírósági úton érvényesítheti.
4. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) Az 1–11. §, a 13. § és a 16. § és az 1. melléklet 2014. október 29-én lép hatályba.
13. § E rendelet 1–11.  §-a, 13.  §-a és 16.  §-a az  árva művek egyes megengedett felhasználási módjairól szóló,
2012. október 25-i 2012/28/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
14. § Az egyes termékek kiegészítő oltalmára vonatkozó európai közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges
szabályokról szóló 26/2004. (II. 26.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A bejelentés napja az a nap, amelyen a Hivatalhoz beérkezett bejelentés legalább a következőket tartalmazza:)
„a) utalás a tanúsítvány iránti igényre a termék megnevezésével;”
15. § Az egyes iparjogvédelmi beadványok elektronikus úton való benyújtására vonatkozó részletes szabályokról szóló
147/2007. (VI. 26.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A következő beadványok (a  továbbiakban együtt: iparjogvédelmi beadvány) elektronikus úton kizárólag a  Szellemi
Tulajdon Nemzeti Hivatala által e  célra rendszeresített elektronikus űrlap (a  továbbiakban: elektronikus űrlap)
használatával nyújthatók be:]
„f ) védjegyügyekben védjegybejelentés, védjegymegújítási kérelem, a  védjegy jogosultjának vagy képviselőjének
nevében (elnevezésében) vagy lakcímében (székhelyében) bekövetkezett változásoknak a védjegylajstromban való
feltüntetésére irányuló kérelem, gyorsított eljárás vagy különleges gyorsított eljárás kezdeményezésére irányuló
kérelem, lajstromkivonat igénylésére vonatkozó kérelem, iratbetekintésre vonatkozó kérelem, továbbá a nemzetközi
védjegybejelentés, és az  annak továbbítására vonatkozó kérelem, valamint a  nemzetközi lajstromozásból eredő
oltalommal kapcsolatos kérelmek továbbítására irányuló kérelem;”
16. § Hatályát veszti az  árva mű egyes felhasználásainak engedélyezésére vonatkozó részletes szabályokról szóló
100/2009. (V. 8.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1520/2014. (IX. 18.) Korm. határozata a 2013. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. a 2013. évi kötelezettségvállalással terhelt, azonban meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással
nem terheltté vált költségvetési maradványokból
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetnél
keletkezett 797 887 ezer forintnak a felhasználását engedélyezi és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2013. évi
költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1363/2014. (VI. 30.) Korm. határozatban megállapított 2013. évi
további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból
a) az Ávr. 152.  § (5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  X. Igazságügyi Minisztérium
fejezetnél keletkezett 178 125 ezer forintnak, valamint a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetnél
keletkezett 3988 ezer forintnak a felhasználását és
b) az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli
el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök