type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1246/2013. (IV. 30.) Korm. határozata az épületek energiahatékonyságának követelményeiről és az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti költségoptimalizált követelményszint eléréséről.
A Kormány a Nemzeti Energiastratégiában kitűzött energiahatékonysági célok elérése, valamint az Európai Bizottság részére
készített – az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikk (2) bekezdése
szerinti – jelentéshez szükséges intézkedések érdekében
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. mellékletben meghatározott költségoptimalizált
követelményszint, továbbá az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9. cikke szerinti közel nulla energiaigényszint meghatározását és a bevezetés időpontját a Magyarország
II. Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervéről 2016-ig, kitekintéssel 2020-ra című 1374/2011.  (XI. 8.)
Korm.  határozat szerinti nemzeti épületenergetikai stratégiában vegye figyelembe és az ez alapján készülő
cselekvési tervbe a 2–5. pont szerinti intézkedéseket foglalja bele;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 31.
2. felhívja a belügyminisztert, hogy készítsen előterjesztést az épületek energetikai jellemzőinek meghatározásáról
szóló 7/2006 (V. 24.) TNM rendelet (a továbbiakban: R.) olyan tartalmú módosításáról, amely meghatározza és
a) középületek esetében 2015. január 1-jétől,
b) minden más épület esetében 2018. január 1-jétől
alkalmazni rendeli az R. hatálya alá tartozó épületek esetében az 1. mellékletben meghatározott költségoptimalizált
energetikai követelményértékeket;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2013. december 31. 3. felhívja a feladatkörükben érintett minisztereket, hogy az 1. mellékletben meghatározott költségoptimalizált
követelményszintet érvényesítsék azon pályázatoknál és állami támogatások kiírásaiban, amelyek 2015. január 1-jét
követően kerülnek meghirdetésre, és amelyek az R. hatálya alá esnek;
Felelős: a feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: 2013. december 31.
4. felhívja a belügyminisztert és a feladatkörükben érintett minisztereket, hogy dolgozzanak ki lakossági és intézményi
tájékoztatót az 1. mellékletben meghatározott költségoptimalizált szintről, és azokról a műszaki megoldásokról,
amelyek épületek felújítása során a követelmények elérését elősegítik;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 31.
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy dolgozzanak ki az 1. melléklet szerinti
költségoptimalizált követelményszinten vagy annál energiatakarékosabb építési és felújítási beruházások számára
igénybe vehető olyan pénzügyi konstrukciókat vagy programokat, amelyek kompenzálhatják a beruházások kezdeti
többletköltségeit.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2015. (IV. 24.) FM rendelete az óvoda-, és iskolatej program szabályozásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. fenntartó: az oktatási intézmények tanulóinak tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi
támogatás tekintetében az  1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2008. július 10-i 657/2008/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 657/2008/EK
rendelet) 6.  cikk (2)  bekezdés b)  pontjában említett, a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény
(a továbbiakban: nemzeti köznevelési törvény), illetve a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központról szóló
202/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet szerinti, a nevelési-oktatási intézmény fenntartására jogosult személy;
2. szállító: a 657/2008/EK rendelet 6. cikk (2) bekezdés c) pontja szerinti, tejfeldolgozással, illetve tejtermeléssel
foglalkozó, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet;
3. szállítási időszakok:
a) adott tanév augusztus 1. és október 31. közötti időszaka,
b) adott tanév november 1. és december 31. közötti időszaka,
c) adott tanév január 1. és február utolsó napja közötti időszaka,
d) adott tanév március 1. és április 30. közötti időszaka, és
e) adott tanév május 1. és július 31. közötti időszaka;
4. nevelési-oktatási intézmény: a nemzeti köznevelési törvény 7. § (1) bekezdés a), b), c), d), e) és g) pontjában
meghatározott intézmények;
5. a nevelési-oktatási intézmény működtetője: a nevelési-oktatási intézmények működtetését végző jogi személy
vagy települési önkormányzat.
2. Kedvezményezettek 2. § (1) Az  óvoda-, és iskolatej programban (a továbbiakban: program) a  nemzeti köznevelési törvény szerinti nevelésioktatási intézményekben óvodai nevelésben részt vevő gyermekek (a továbbiakban: óvodások), általános iskolai
nevelésben-oktatásban részt vevő tanulók (a továbbiakban: általános iskolai tanulók), középiskolai és szakiskolai
nevelésben-oktatásban részt vevő tanulók (a továbbiakban: középfokú iskolai tanulók), sajátos nevelési igényű
óvodások, valamint sajátos nevelési igényű általános iskolai tanulók (a továbbiakban: sajátos nevelési igényű
óvodások és tanulók) mint kedvezményezettek vehetnek részt.
(2) A  program keretében az  e  rendeletben meghatározott és kiosztott tejtermékek után igényelhető támogatás. Egy
héten legfeljebb négy tanítási vagy nevelési napon, kedvezményezettenként és tanítási vagy nevelési naponként
legfeljebb 0,25 liter tejegyenértékkel megegyező mennyiségű tejtermék osztható ki.
3. A támogatás forrása 3. § (1) A középfokú iskolai tanulók ellátása esetén a program lebonyolítása közösségi forrásból kerül finanszírozásra.
 (2) Az  óvodások, az  általános iskolai tanulók, valamint sajátos nevelési igényű óvodások és tanulók ellátása esetén
a  program lebonyolítása a  657/2008/EK rendelet szerinti támogatás összegéig közösségi forrásból és ehhez
kapcsolódóan Magyarország adott évi központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott forrásból kerül
finanszírozásra.
(3) A  közösségi támogatás forintban meghatározott értékének kiszámításakor a  Bizottság 1306/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás,
a  biztosítékok és az  euro használata tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 907/2014/EU
felhatalmazáson alapuló rendeletének 31. cikk (1) bekezdésének és 40. cikkének megfelelően az adott támogatási
időszakban annak az  időszaknak a  kezdő napján érvényes, az  Európai Központi Bank által hivatalosan közzétett
forint/euró középárfolyamot kell alapul venni, amelyre a kifizetési kérelem vonatkozik.
(4) Az  általános iskolák a  székhelyük alapján, a  7–9.  melléklet szerint kerülnek az  igényelhető támogatási mérték
tekintetében besorolásra. A  támogatási kategóriákba való besorolás a  székhely település tárgyévi költségvetési
törvény szerinti egy főre jutó iparűzési adóerő-képessége összegének, valamint a  településnek az  adott
költségvetési évet megelőző két évben az  önkormányzati fejezeti tartalékból való rendkívüli, illetve kiegészítő
támogatásban való részesülése figyelembevételével történik.
4. A támogatás igénybevétele 4. § (1) A  támogatást a  fenntartó és a  szállító között az  5.  § és a  8–11.  § szerint létrejött szállítási szerződésben
foglaltaknak (a továbbiakban: szállítási szerződés) megfelelően a  támogatás előfinanszírozását vállaló szerződő fél
(a továbbiakban: kérelmező) igényelheti.
(2) A  támogatást olyan kérelmező igényelheti, amely rendelkezik a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) intézkedésben történő részvételre vonatkozó, 7. § szerinti előzetes jóváhagyásával.
5. § E rendelet szerinti támogatás akkor nyújtható, ha a  fenntartó és a  szállító olyan szállítási szerződést kötött
egymással, amely szerződésben meghatározott termékek megfelelnek az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április
29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben, és az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai
szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben
(a  továbbiakban: 853/2004/EK rendelet) foglaltaknak, így különösen annak a követelménynek, hogy a  termékeket
a 853/2004/EK rendelet szerint engedélyezett üzemben állították elő, továbbá megfelelnek a 853/2004/EK rendelet
II. Melléklet I. Szakaszában meghatározott jelölési előírásoknak.
5. Az előzetes jóváhagyási kérelem, a szállítási szerződés jóváhagyása iránti kérelem, valamint
a kifizetési kérelem benyújtására vonatkozó közös szabályok
6. § (1) A kérelmező a 7. § (2) bekezdése szerinti, a programban történő részvételének előzetes jóváhagyása iránti kérelmét
(a továbbiakban: előzetes jóváhagyási kérelem), a 11. § (1) bekezdése szerinti szállítási szerződés jóváhagyása iránti
kérelmét, valamint a  14.  § (1)  bekezdése szerinti kifizetési kérelmét, és azok mellékleteit az  MVH által erre a  célra
rendszeresített elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül köteles benyújtani.
(2) Az  a  kérelmező jogosult az  (1)  bekezdés szerinti bármely kérelem benyújtására, amely a  mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: 2007. évi XVII. törvény) szerinti nyilvántartásba vételi
kötelezettségének eleget tett.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott kérelmekhez csatolandó dokumentumok szkennelés útján előállított változatát
elektronikus úton, olvasható formában kell csatolni az adott kérelemhez.
(4) Az  előzetes jóváhagyási kérelem és a  szállítási szerződés jóváhagyása iránti kérelem a  11.  § (1)  bekezdésében
rögzített határidő végéig, a kifizetési kérelem a benyújtását követő naptól számított tíz napon belül, de legkésőbb
a  14.  § (1)  bekezdésében rögzített határidő végéig elektronikus úton módosítható. A  kérelem módosítása esetén
az utolsó kérelem kerül elbírálásra, a kérelem benyújtásának időpontját az utolsó módosító kérelem benyújtásának
időpontja jelenti.
(5) Az ügyfél vagy meghatalmazás alkalmazása esetén a meghatalmazott az MVH részére teljesítendő, e  rendeletben
meghatározott intézkedésben való részvétele megalapozottságának vizsgálatához, megállapításához szükséges
bejelentési, adatszolgáltatási, valamint a  hiánypótlásra és a  nyilatkozattételre vonatkozó kötelezettségét – kivéve
a  jogorvoslati, a  bírósági felülvizsgálati és a  felügyeleti eljárásokat – kizárólag elektronikus úton, ügyfélkapun
keresztül köteles teljesíteni.
(6) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott dokumentumok benyújtása, valamint az  (5)  bekezdésben foglalt
kötelezettségek elektronikus úton történő teljesítése során az  ügyfél helyett és nevében meghatalmazottja jár el,
a  meghatalmazott saját ügyfélkapuját használja az  eljárási cselekmények elvégzéséhez. Az  eljárási cselekmény
meghatalmazott általi elektronikus elvégzését megelőzően a meghatalmazottnak kérelmeznie kell a nyilvántartásba
vételét az  MVH által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben (a továbbiakban:
ügyfél-nyilvántartási rendszer), továbbá az  eljárására vonatkozó meghatalmazást személyesen, postai úton, vagy
elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül be kell nyújtania az MVH részére.
(7) A  meghatalmazást az  MVH által erre a  célra rendszeresített papír alapú vagy elektronikus nyomtatványon kell
benyújtani, amely tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott adatait,
c) a meghatalmazás érvényességi idejére vonatkozó adatokat,
d) azon intézkedéseket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed,
e) a meghatalmazó nyilatkozatát az iratok kézbesítésére vonatkozóan, továbbá
f ) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(8) Az  MVH kizárólag a  (7)  bekezdés szerinti, hiánytalan adattartalmú meghatalmazást veszi nyilvántartásba, hiányos
meghatalmazás esetén az MVH a meghatalmazott eljárására vonatkozó kérelmet elutasítja.
(9) A  meghatalmazott saját ügyfélkapuján keresztül, elektronikus úton benyújtott meghatalmazást –  a  (14)  bekezdésben
foglaltak kivételével – az  eljárási cselekmény elvégzését megelőzően legalább öt nappal postai úton vagy
személyesen is be kell nyújtani az MVH-hoz. A meghatalmazást az MVH a beérkezését követő három napon belül
nyilvántartásba veszi, és erről döntést hoz. A (14) bekezdésben foglaltak kivételével a meghatalmazott csak a postai
úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazás MVH általi nyilvántartásba vételét követően végezhet eljárási
cselekményt.
(10) A  meghatalmazó által saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott meghatalmazás a  (9)  bekezdésben foglaltaktól
eltérően a  meghatalmazás elektronikus beérkezésének időpontjában hatályossá válik az  MVH-val szemben, amit
papír alapon nem kell eljuttatni az MVH részére.
(11) A meghatalmazás módosítására a meghatalmazás bejelentésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
 (12) A  meghatalmazás megszüntetésére irányuló kérelem az  erre rendszeresített elektronikus vagy papír alapú
nyomtatványon nyújtható be az MVH-hoz.
 (13) A meghatalmazott saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott, a meghatalmazás megszüntetésére irányuló kérelmet
az  elektronikus benyújtást követő öt napon belül postai úton vagy személyesen is el kell juttatni az  MVH-hoz.
A  postai úton vagy személyesen történő benyújtás hiányában a  meghatalmazás megszüntetése az  MVH irányába
nem hatályos.
(14) Ha a  meghatalmazott mellett az  ügyfél is rendelkezik ügyfélkapus hozzáféréssel, a  meghatalmazott által,
ügyfélkapun benyújtott meghatalmazást, illetve annak módosítását vagy megszüntetését a  meghatalmazó
elektronikusan jóváhagyhatja. A meghatalmazó által elektronikusan jóváhagyott meghatalmazást, módosítást vagy
megszüntetést papír alapon nem kell eljuttatni az MVH részére, az a meghatalmazó általi jóváhagyás elektronikus
beérkezésének időpontjában hatályossá válik az MVH-val szemben.
(15) Több meghatalmazott esetén az  ügyfelet a  meghatalmazottak bármelyike képviselheti, azonban az  elektronikus
kérelemkitöltő felületre egyidejűleg csak egy meghatalmazott léphet be.
(16) Ha az ügyfélnek több meghatalmazottja van, az MVH az iratokat az ügyfél által kijelölt meghatalmazottnak kézbesíti,
az ügyfél általi kijelölés hiányában az irat – az ügyfél egyidejű értesítésével – az MVH által kijelölt meghatalmazott
részére kerül kézbesítésre.
6. A programban történő részvétel előzetes jóváhagyása 7. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépése előtt kiadott előzetes jóváhagyások az  e  rendelet alapján indult eljárásokban nem
vehetők figyelembe.
(2) A kérelmezőnek az 1. mellékletben meghatározott adattartalmú előzetes jóváhagyási kérelmét legkésőbb a szállítási
szerződésnek a 11. § (1) bekezdése szerinti benyújtásával egyidejűleg kell benyújtania a 6. §-ban foglaltak szerint
az MVH-hoz.
(3) A  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: önkormányzati
törvény) alapján alakított önkormányzati társulás esetében, ha a  társulás az  előfinanszírozó fél, az  előzetes
jóváhagyási kérelmet kizárólag a társulás nyújthatja be, tagönkormányzat nem. Az előzetes jóváhagyási kérelemhez
önkormányzati társulások esetében csatolni kell az önkormányzatok által kötött társulási megállapodást.
(4) Az előzetes jóváhagyási kérelmek tárgyában az MVH a kérelem MVH-hoz történő beérkezését követő tizenöt napon
belül döntést hoz.
7. A szállító kiválasztása, a szállítási szerződés megkötése, jóváhagyása
8. § (1) A szállítási szerződést egy adott tanév vonatkozásában kell kötni. Szállítás kizárólag
a) az adott tanév első félévére, az 1. § 3. pont a) és b) alpontjában meghatározott időszakok tekintetében,
b) az  adott tanév második félévére, az  1.  § 3.  pont c), d) és e)  alpontjában meghatározott időszakok
tekintetében, vagy
c) a tanév első és második félévére egyszerre
vállalható.
(2) A  fenntartó és a  szállító által egy okiratba foglalt szállítási szerződés több, ugyanazon fenntartóhoz tartozó,
programba bevonni kívánt nevelési-oktatási intézményre is vonatkozhat.
(3) Egy nevelési-oktatási intézményre vonatkozóan egy tanév vonatkozásában kizárólag egy szállítóval, egyetlen
szállítási szerződés köthető.
(4) A  (3)  bekezdéstől eltérően abban az  esetben, ha az  intézményhez a  székhelyén kívüli más településen működő
tagintézmény tartozik, és a  tagintézmény ellátását az  intézményt ellátó szállító nem vállalja, az  érintett
tagintézményre vonatkozó szállítási szerződést a fenntartó másik szállítóval is megkötheti.
(5) Abban az esetben, ha egy adott nevelési-oktatási intézményben tanuló kedvezményezettek támogatott termékkel
való ellátására több szállító tesz ajánlatot, a  9.  §-ban meghatározott feltételek szerinti pontok alapján rangsorolni
kell a  szállítókat. A  rangsorolás alapján a  legtöbb pontszámot elért szállítóval kell a  fenntartónak a  szállítási
szerződést megkötnie. A  kialakított rangsort a  fenntartónak a  döntést követő harminc napon belül a  hivatalos
honlapján közzé kell tennie és ezzel egyidejűleg a 10. melléklet szerinti formátumban, elektronikus úton meg kell
küldenie az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére (iskolatej@fm.gov.hu).
9. § (1) A szállítók rangsorolása esetén a feltüntetett pontszám figyelembevételével előnyben kell részesíteni azt a szállítót,
amely
a) a megkötött szállítási szerződéssel a teljes tanév vonatkozásában folyamatos szállítást vállal (10 pont);
b) a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal által engedélyezett tejipari feldolgozó üzemmel vagy
tejtermelést folytató tenyészettel rendelkezik, vagy amelynek tulajdonosi körét vagy üzletrészét legalább
80% tulajdoni hányaddal tejfeldolgozó üzemmel vagy tejtermelést folytató tenyészettel rendelkező
gazdasági szervezet vagy magánszemély birtokolja (9 pont);
c) a kistermelői élelmiszer-termelés, -előállítás és -értékesítés feltételeiről szóló 52/2010. (IV. 30.) FVM rendelet
értelmében kistermelő vagy a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi
XXXIV. törvény 3. §-a alapján mikro-, kis- és középvállalkozás (9 pont);
d) a szerződés teljes időtartamára vállalja az előfinanszírozást (8 pont);
e) nagyobb termékvariációt tud biztosítani egy ellátási hét alatt (7 pont);
f ) a  hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény szerint meghatározott újrafelhasználható csomagolóanyagot
alkalmaz (7 pont);
g) a  gyártástól számított legalább nyolc napos fogyaszthatósági vagy minőségmegőrzési időtartamot vállal
a termékeire (5 pont).
 (2) Az  (1)  bekezdés e)  pontja szerint vállalt termékek esetében az  egyes termékek ára tekintetében az  alábbi
pontrendszer alkalmazandó:
a) az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, (az egységes közös piacszervezésről
szóló rendelet) 2013. december 17-ei 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban:
1308/2013/EU rendelet ) VII.  melléklet IV. rész III. szakasza szerinti teljes tej, illetve 2,8% (m/m) zsírtartalmú
tej, valamint laktóz intoleranciában szenvedő gyermekek részére az  1308/2013/EU rendelet VII.  melléklet
IV.  rész III. szakasza szerinti fogyasztói tej, azzal, hogy a  tejtermék laktóztartalma a  fogyasztásra kész
állapotban kevesebb, mint 0,1 g/100 g (a továbbiakban: „I/a. teljes/félzsíros tej”) esetében a 15. § a) pontjában
meghatározott bruttó vételárnál magasabb ajánlat esetén 0 pont, a  meghatározott bruttó a  vételár
3%-onkénti csökkenése esetén 1,5-1,5 pont,
b) az  1308/2013/EU rendelet VII.  melléklet IV. rész III. szakasza szerinti zsírszegény (1,5–1,8% m/m%) tej
(a továbbiakban: „I/a. zsírszegény tej”) esetében a  15.  § b)  pontjában meghatározott bruttó vételárnál
magasabb ajánlat esetén 0 pont, a meghatározott bruttó vételár 8%-onkénti csökkenése esetén 1,5-1,5 pont,
c) a  Magyar Élelmiszerkönyv kötelező előírásairól szóló 152/2009. (XI. 12.) FVM rendelet (a továbbiakban:
MÉ) 13.  melléklet B. rész 1.1.1.  pontja szerinti ízesített tejkészítmények, azzal a  feltétellel, hogy az  ízesített
késztermékben – a  657/2008/EK rendelet I.  melléklete I. kategória b)  pontjának megfelelően – a  tejhányad
legalább 90% (m/m) és az  1.3.  pontja szerint zsíros vagy félzsíros kategóriába esik, valamint laktóz
intoleranciában szenvedő gyermekek részére az  1308/2013/EU rendelet VII.  melléklet IV. rész III. szakasza
szerinti fogyasztói tej, azzal, hogy a tejtermék laktóztartalma a fogyasztásra kész állapotban kevesebb, mint
0,1 g/100 g (a továbbiakban: „I/b. zsíros/félzsíros ízesített tej”) esetében a 15. § a) pontjában meghatározott
bruttó vételárnál magasabb ajánlat esetén 0 pont, a  meghatározott bruttó vételár 3%-onkénti csökkenése
esetén 2,5-2,5 pont,
d) a  MÉ 13.  melléklet B. rész 1.1.1.  pontja szerint ízesített tejkészítmények, azzal a  feltétellel, hogy az  ízesített
késztermékben – a  657/2008/EK rendelet I.  melléklete I. kategória b)  pontjának megfelelően –
a  tejhányad legalább 90% (m/m) legyen, továbbá azzal a  feltétellel, hogy a  MÉ 13. számú melléklet B. rész
1.3.  pontja szerint zsírszegény kategóriába esik (a továbbiakban: „I/b. zsírszegény ízesített tej”) esetében
a  15.  §  b)  pontjában meghatározott bruttó vételárnál magasabb ajánlat esetén 0 pont, a  meghatározott
bruttó vételár 8%-onkénti csökkenése esetén 2-2 pont,
e) a  MÉ 13.  melléklet B. rész 2.1.1.  pont a) és b)  alpontjában meghatározott élőflórás savanyú natúr
tejkészítmény (natúr joghurt és kefir), amely a  657/2008/EK rendelet I.  melléklet I. kategória c)  pontjának
megfelelően 90 tömegszázalékban tartalmaz tejet (a továbbiakban: „I/c. natúr joghurt” és „I/c. natúr
kefir”) esetében a  15.  § c)  pontjában meghatározott bruttó vételárnál magasabb ajánlat esetén 0 pont,
a meghatározott bruttó vételár 10%-onkénti csökkenése esetén 1,5-1,5 pont,
f ) a  MÉ 13.  melléklet B. rész 2.1.2.  pontjában meghatározott élőflórás savanyú tejkészítmény, amely
gyümölcslével vagy egyéb ízesítőanyaggal ízesített és, amely a 657/2008/EK rendelet I. melléklet I. kategória
c) pontjának megfelelően 90 tömegszázalékban tartalmaz tejet (a továbbiakban: „I/c. gyümölcsleves/ízesített
joghurt”) esetében a  15.  § d)  pontjában meghatározott bruttó vételárnál magasabb ajánlat esetén 0 pont,
a meghatározott bruttó vételár 10%-onkénti csökkenése esetén 2-2 pont,
g) a  MÉ 13.  melléklet B. rész 2.1.2.  pontjában meghatározott élőflórás savanyú tejkészítmény, amely
gyümölccsel ízesített és, amely a  657/2008/EK rendelet I.  melléklet II. kategóriájának megfelelően
75  tömegszázalékban tartalmaz tejet (a továbbiakban: „II. gyümölcsdarabos joghurt”) esetében
a  15.  §  e)  pontjában meghatározott bruttó vételárnál magasabb ajánlat esetén 0 pont, a  meghatározott
bruttó vételár 10%-onkénti csökkenése esetén 2,5-2,5 pont,
h) a  MÉ 13.  melléklet B. rész 7.1.1. vagy 7.1.2.  pontjában meghatározott, nem ízesített ömlesztett sajtok,
amelyek a 657/2008/EK rendelet I. melléklet III. kategóriájának megfelelően legfeljebb 10 tömegszázalékban
tartalmaznak tejidegen összetevőt, és megfelelnek a MÉ 13. melléklet B. rész 7.3. pontja szerinti félzsíros vagy
zsíros kategóriának (a továbbiakban: „III. ömlesztett sajt”) esetében a 15. § f ) pontjában meghatározott bruttó
vételárnál magasabb ajánlat esetén 0 pont, a meghatározott bruttó vételár 10%-onkénti csökkenése esetén
2,5-2,5 pont
adható.
 (3) A 6. mellékletben meghatározott promóciós intézkedések közül legalább két intézkedés vállalása esetén a szállító
részére 5 pontot kell adni, minden további vállalás esetén 0,5 pontot kell adni.
 (4) Az  (1)–(3)  bekezdés alapján pont csak vállalt feltétel után adható, az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott
pontszámot nem lehet csökkenteni.
 (5) Az  (1)–(3) bekezdés szerinti vállalások (a továbbiakban együtt: vállalások) érvényesülését a  szállítási szerződésben
rögzíteni kell.
 (6) Amennyiben a  szállítási szerződésben rögzített vállalások nem teljesülnek, erről az  intézmény és a  szállító
jegyzőkönyvet állít ki, amelyet megküld a  miniszternek. A  felek a  jegyzőkönyvben kötelesek egyértelműen
megjelölni, hogy melyik fél miatt nem valósultak meg a  vállalások. Amennyiben a  vállalások egyértelműen
a  szállító mulasztása miatt nem valósultak meg, a  fenntartó a  szállítót a  következő évi ajánlattételi felhívás során
– amennyiben más ajánlattevő is tesz ajánlatot – kizárja.
(7) A  vállalások, különösen a  promóciós intézkedések megvalósulását a  miniszter jogosult helyszíni ellenőrzés
keretében ellenőrizni.
10. § (1) A támogatás igénylésének feltétele, hogy a szállítási szerződés legalább az alábbi elemeket tartalmazza:
a) felek azonosító adatai (név, cím, adószám),
b) a felek képviselőinek azonosító adatai (név, cím),
c) a kapcsolattartó adatai és elérhetőségei (név, cím, telefonszám, fax szám, e-mail cím),
d) a fenntartó – Oktatási Hivatal által kiadott – azonosítója, a fenntartó típusa,
e) az ellátott intézmények adatai (név, székhely megyéje, pontos címe, OM azonosító szám),
f ) a kérelmező (előfinanszírozó) megnevezése,
g) a  szállítani tervezett termékek termékkategóriánkénti adatainak kimutatása (termék megnevezése,
termékkategória megnevezése, termék kiszerelése, tanév során összességében szállítani tervezett
mennyisége, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal által engedélyezett (a továbbiakban: NÉBIH) saját
üzemből szállított termék mennyisége (liter/kg), a  NÉBIH által engedélyezett másik üzemben bérgyártott
termék mennyisége (liter/kg), továbbá a  NÉBIH által engedélyezett üzemből származó és más módon
beszerzett termék mennyisége (liter/kg), a saját, a bérgyártó és az egyéb módon bevont üzem vagy üzemek
neve, működési engedélyszáma,
h) a tanév megjelölése,
i) feladat ellátási helyenként az  átvevő feladat ellátási hely neve, OM azonosítója, az  Oktatási Hivatal
nyilvántartása szerinti feladat ellátási hely kódja, pontos címe, megyéje, települése,
j) feladat ellátási helyenként az ellátott kedvezményezettek száma kedvezményezett-típusonként,
k) feladat ellátási helyenként az adott tanévben vállalt félévek, félévenként a tanítási napok, a kiosztási napok
száma, valamint a kiosztási napok megjelölése,
l) feladat ellátási helyenként a szállítások és a kiosztás tervezett ütemezése, gyakorisága,
m) feladat ellátási helyenként és vállalt félévenként a  szállítandó termékek megnevezése, az  adott termékek
kategóriájának megjelölése, az  adott félévben szállítani tervezett mennyisége (kg vagy liter), a  kg-ra vagy
literre vetített bruttó ára, termékek kiszerelési módja és a kiszerelési mód szerinti egységnyi mennyisége,
n) a megrendelés és annak módosításának menete, és teljesítése,
o) a minőségi kifogás kezelésének módja,
p) a  számlázási és fizetési feltételek [számlázás ütemezése (hetente/havonta/időszakonként), számla kötelező
adattartalmának rögzítése, pénzügyi teljesítés támogatási konstrukcióból eredő speciális menete],
q) a  promóciós intézkedések adatai [felelős megnevezése, kiterjedésének és elérhetőségének meghatározása,
tervezett költsége, megvalósítás időszaka, ha helyi kiterjedésű, az érintett intézmények adatainak rögzítése is
(OM azonosító, feladat ellátási hely kód, résztvevő kedvezményezettek létszáma)],
r) a  felek általános szerződési és a  támogatás igénybevételének feltételeként a  657/2008/EK rendeletben, és
az 1308/2013/EU tanácsi rendeletben meghatározott kötelezettségei,
s) iratmegőrzési hely meghatározása.
 (2) A fenti kötelező adatokat is tartalmazó szállítási szerződés mintát a 3. melléklet tartalmazza.
 (3) A  szállítási szerződésben a  kedvezményezettek számát az  ellátni kívánt intézmények alapító okiratában megjelölt
keretlétszám figyelembevételével, vagy a  nevelési-oktatási intézménybe a  szállítási szerződés megkötését követő
tanév első évfolyamára beíratott tanulóknak, valamint a  szállítási szerződés megkötésének tanévében az  első és
az utolsó előtti évfolyamra járó tanulóknak a szállítási szerződés megkötésekor fennálló számának alapulvételével
kell meghatározni.
(4) Ha a  szállító nem rendelkezik a  szállított termék vonatkozásában saját, illetve a  megrendelések teljesítését teljes
mértékben lehetővé tevő saját tejfeldolgozó üzemmel, a  kérelmezőnek azt a  szerződést, amelyet a  szállító egy,
a  NÉBIH által engedélyezett üzemmel a  tejtermék előállítása tárgyában kötött, a  szállítási szerződéssel együtt
–  a  11.  § (1)  bekezdésében meghatározott határidő szerint – csatolnia kell a  szállítási szerződés jóváhagyására
irányuló kérelemhez.
(5) A  kiszállított termékek mennyiségét a  szállító saját üzemében előállított, illetve a  NÉBIH által engedélyezett
üzem által gyártott és egyéb módon beszerzett, továbbá a  (4)  bekezdés szerinti gazdálkodó szervezettel kötött
szerződésben szereplő termékmennyiségnek le kell fednie. Ha az  e  bekezdésben foglalt feltétel nem teljesül,
a kiszállított termékek után támogatás nem nyújtható.
(6) A szállítási szerződésnek a kérelmező személyére vonatkozó eleme nem módosítható.
 (7) Ha a  szállító az  előfinanszírozó, a  szállítási szerződés megköthető a  nevelési-oktatási intézmény működtetőjével.
A  szerződéskötés fenntartó általi jóváhagyásról szóló dokumentumot a  szerződéssel együtt – a  11.  § (1)  bekezdésében
meghatározott határidő szerint – kell a szállítónak megküldenie az MVH részére.
(8) A  (7)  bekezdés szerint megkötött szállítási szerződések esetén a  számlákat a  szállítónak a  nevelési-oktatási
intézmény működtetője részére kell kiállítania a  13.  § (2)  bekezdése szerinti adattartalommal, továbbá
a 13. § (4) bekezdése szerinti esetben a bruttó számlaérték és a támogatástartalom különbözetét a nevelési-oktatási
intézmény működtetőjének kell megfizetni a szállító részére.
(9) A  (7)  bekezdés szerint megkötött szállítási szerződések esetében az  e  rendelet szerinti, fenntartóra vonatkozó
szabályok a nevelési-oktatási intézmény működtetőjére is alkalmazandóak.
11. § (1) A  kérelmező köteles a  szállítási szerződések jóváhagyása iránti kérelmét, a  már megkötött szállítási szerződéseit,
és az e rendelet szerint csatolandó egyéb dokumentumokat legkésőbb az adott tanév kezdetét megelőző május 1.
és május 31. között a 6. §-ban foglaltak szerint megküldeni az MVH részére. A benyújtási határidő jogvesztő.
(2) A kérelmező a szállítási szerződések jóváhagyására tanévenként egy kérelmet nyújthat be.
 (3) A  szállítási szerződés jóváhagyása iránti kérelemben fel nem tüntetett vagy a  kérelemhez a  benyújtási határidő
lejártáig nem csatolt szállítási szerződésben vagy szerződésekben foglalt termékmennyiséget az  MVH nem veszi
figyelembe.
(4) Az MVH a szállítási szerződések jóváhagyása iránti kérelem tárgyában legkésőbb az adott tanév kezdetét megelőző
július 31-ig döntést hoz.
(5) Az  MVH a  szállítási szerződések jóváhagyásakor jóváhagyja az  adott tanévre vonatkozó, termékkategóriák szerint
szállítható mennyiségeket. A  kérelmező köteles a  részére jóváhagyott termékmennyiségekről a  szerződéses
partnereit tájékoztatni.
(6) A támogatás felső korlátját a szállítási szerződésben jóváhagyott termékmennyiségek képezik. Az MVH a szállítani
tervezett termékek mennyiségét egy adott szállító és fenntartó viszonyában hagyja jóvá. A  szállító és fenntartó
viszonylatában, termékkategóriánként jóváhagyott mennyiségek módosítására nincs lehetőség.
(7) A  kérelmező jogosult – szállító kérelmező esetén a  fenntartóval egyeztetve – az  azonos fenntartóhoz tartozó
különböző nevelési-oktatási intézmények között a  szállítási szerződésben a  nevelési-oktatási intézmény
tekintetében termékkategóriánként jóváhagyott, a  teljes tanévre vonatkozóan megjelölt mennyiségektől
20%-ban eltérni, amennyiben egy adott nevelési-oktatási intézmény kapcsán egy adott termékkategóriából
a  tanévre vonatkozóan a  szállítási szerződésben megjelölt összmennyiséget kimerítette. A  kiszállított és
kiosztott termékmennyiség az  átcsoportosítás figyelembe vételével nem haladhatja meg a  szállítási szerződések
jóváhagyására vonatkozó döntésben a kérelmező és szerződő partnere vonatkozásában az adott termékkategória
kapcsán a teljes tanévre jóváhagyott mennyiséget.
(8) A  (7)  bekezdés szerinti 20%-os termékkategórián belül átcsoportosításra kerülő mennyiség azon intézmény
tekintetében értendő, ahonnan az  átcsoportosításra sor kerül. Termékmennyiség átcsoportosítására kizárólag
a  szállítási szerződésben a  fogadó intézményre vonatkozóan a  jóváhagyott termékkategóriák tekintetében
kerülhet sor. Az átcsoportosítást a kérelmező köteles az utolsó vállalt szállítási időszak vonatkozásában benyújtott
kifizetési kérelem mellékleteként benyújtott nyilatkozatával jelezni az  MVH-nak. A  nyilatkozatnak tartalmaznia
kell az  átcsoportosítással érintett intézmények nevét, címét, OM azonosítóját, feladat ellátási hely kódját,
az átcsoportosított termék megnevezését, kategóriáját, mennyiségét és az átcsoportosítás százalékos mértékét.
(9) A  kérelmező legkésőbb a  kifizetési kérelem benyújtásakor köteles értesíteni az  MVH-t a  jóváhagyott szállítási
szerződéseit érintő OM azonosító-változásokról, intézmény összevonásáról, megszűnéséről, átalakításáról,
fenntartói jog átadásáról és fenntartói jog átalakulásáról. A kifizetési kérelemhez mellékelni kell a változást igazoló
dokumentumokat. Ha a  kérelmező az  intézmény fenntartója, a  szállítót is köteles ezzel egyidejűleg ezekről
a változásokról értesíteni.
(10) A program keretében a szállításokat csak az MVH által közölt döntés birtokában lehet megkezdeni. Nem fizethető
támogatás azon termékmennyiségek után, amelyeket az MVH nem hagy jóvá.
8. A támogatható termékek köre 12. § (1) A  program keretében a  2.  § (1)  bekezdése szerinti ellátotti kör részére a  nevelési és a  tanítási napokon az  alábbi
termékek kerülhetnek kiosztásra:
a) „I/a. teljes/félzsíros tej”,
b) „I/a. zsírszegény tej”,
c) „I/b. zsíros/félzsíros ízesített tej”,
d) „I/b. zsírszegény ízesített tej”,
e) „I/c. natúr joghurt”,
f ) „I/c. natúr kefir”,
g) „I/c. gyümölcsleves/ízesített joghurt”,
h) „II. gyümölcsdarabos joghurt”,
i) „III. ömlesztett sajt”.
(2) Az  (1)  bekezdésben felsorolt termékeknek meg kell felelniük a  2.  mellékletben meghatározott minőségi
követelményeknek.
(3) A  kiszállított termék kizárólag közvetlenül az  adott nevelési-tanítási napon jelenlevő kedvezményezett részére
kerülhet kiosztásra, azt a  nevelési-oktatási intézmény más (pl. feldolgozási, kereskedelmi, ételkészítési) célra nem
használhatja fel.
(4) Egy héten legfeljebb négy tanítási vagy nevelési napon, kedvezményezettenként és tanítási vagy nevelési
naponként legfeljebb 0,25 liter tejegyenértékkel megegyező mennyiségű tejtermék osztható ki.
(5) A kiszállított tejtermékek tejegyenértékei a következők:
a) 1 liter kiszállított teljes vagy félzsíros vagy zsírszegény, az  e  rendelet előírásainak megfelelő hőkezelt
fogyasztói tejféleség vagy hőkezelt fogyasztói ízesített tejféleség, a  natúr joghurt és kefir, valamint
a 657/2008/EK rendelet I. melléklet I. kategória c) pontjának megfelelő ízesített joghurt 1 liter,
b) 1 kg kiszállított, az e rendelet előírásainak megfelelő ömlesztett sajt 2,912 liter,
c) 1 kg kiszállított, az  e  rendelet előírásainak megfelelő natúr joghurt, kefir, valamint a  657/2008/EK rendelet
I. melléklet I. kategória c) pontjának megfelelő ízesített joghurt 0,971 liter,
d) 1 kg kiszállított, a 657/2008/EK rendelet I. melléklet II. kategóriájának megfelelő ízesített joghurt 0,87 liter
tejegyenértéknek felel meg.
(6) Ha a  termék átvételekor az  átvétel helyén az  átvételért felelős személy szemrevételezéssel megállapítja, hogy
a termék minősége nem felel meg a 2. mellékletben előírtaknak, köteles azt a szállító felé jelezni, és a szállító köteles
a szállítási szerződésben meghatározott időn belül a kifogásolt terméket kicserélni. Abban az esetben, ha a szállító
a  fenti kötelezettségének nem tesz a szállítási szerződésben meghatározott időn belül eleget, az átvételért felelős
személy köteles a  minőségi kifogást jegyzőkönyvben rögzíteni, és azt a  szállító képviselőjével aláíratni, valamint
a jegyzőkönyv másolatát a szállító részére átadni. A szállító köteles együttműködni a nevelési-oktatási intézménnyel
és fenntartójával vagy annak képviselőjével a  minőségi kifogás jegyzőkönyvezése során. A  minőségi kifogásról
a fenntartó köteles az MVH-t értesíteni, és az értesítéshez a jegyzőkönyv másolatát mellékelni.
(7) A nevelési-oktatási intézmény köteles a támogatott termék tanulók részére történő kiosztásáról a közétkeztetéstől
eltérő időpontban gondoskodni.
9. A kiszállított termékekről kiállított számlával kapcsolatos szabályok
13. § (1) A  szállító a  termékek kiszállításáról szállításonként a  bizonylati rendre vonatkozó előírásoknak megfelelő
szállítólevelet köteles kiállítani. A termék átvevője a termékek átvételét a szállítólevélen köteles aláírásával igazolni.
A nevelési-okatási intézmény a szállító által átadott szállító levelet köteles megőrizni. Az MVH a szállítóleveleket, és
a termékek átvételét igazoló aláírásokat helyszíni ellenőrzés keretében vizsgálhatja.
(2) A  szállító a  számlát – a  10.  § (7) és (8)  bekezdése szerinti eset kivételével – a  fenntartó részére feladatellátási
helyenként állítja ki. A  kiállított számlának tételesen tartalmaznia kell az  ellátott feladatellátási hely nevét, pontos
címét, OM azonosítóját, a  feladatellátási hely kódját, a  leszállított termék megnevezését – tej, illetve ízesített tej
esetében annak zsírtartalmát – a 12. § (1) bekezdése szerinti pontos kategóriáját, mennyiségét és ellenértékét.
(3) Amennyiben a szállító az előfinanszírozó, a (2) bekezdésben rögzített adatokon felül a kiállított számlának tételesen
tartalmaznia kell a  leszállított termék ellenértékének támogatástartalmát. A  támogatástartalom nem haladhatja
meg az adott termékkategóriához a 15. §-ban meghatározott maximális összeget.
(4) Amennyiben a  szállító az  előfinanszírozó, és a  bruttó számlaérték meghaladja a  számla támogatástartalmát,
a  fenntartó a  szállítónak a  bruttó számlaérték és a  támogatástartalom különbözetét fizeti meg. Valamely
jogosultsági feltétel fenntartó hibájából eredő nem teljesülése esetén a fenntartó köteles a szállító részére a kieső
támogatás összegét megfizetni.
10. A kifizetési kérelem benyújtása 14. § (1) A kérelmező az 5. mellékletben meghatározott adattartalmú kifizetési kérelmét az 1. § 3. pontjában meghatározott
szállítási időszakokban kiszállított tejtermékekre vonatkozóan, időszakonként egy alkalommal, az  adott időszakot
követő harmadik hónap utolsó napjáig nyújthatja be az MVH-hoz a 6. §-ban foglaltak szerint.
(2) A  kifizetési kérelem (1)  bekezdésben meghatározott határidőn túli benyújtása esetén a  657/2008/EK rendelet
11. cikk (3) bekezdése szerinti jogkövetkezmények kerülnek alkalmazásra.
(3) Ha a  támogatás előfinanszírozója az  önkormányzati törvény alapján alakított önkormányzati társulás,
az (1) bekezdés szerinti kifizetési kérelmet a társulás nyújthatja be.
(4) A kifizetési kérelemhez az erre a célra kialakított elektronikus kérelemkitöltő felületen csatolni kell az adott szállítási
időszakra vonatkozó, a  támogatott termékek értékesítését igazoló számlákat. Elektronikus úton be kell nyújtani
továbbá minden számla vonatkozásában az 5. melléklet 4. pontja szerinti adatokat.
(5) Az  MVH a  kifizetési kérelmekről a  kérelem hiánytalanná válását követő negyvenöt napon belül döntést hoz, és
a  forrás rendelkezésre állása esetén haladéktalanul elrendeli a  támogatás jogos összegének a  kérelmező által
az ügyfél-nyilvántartási rendszerben megadott fizetési számlára történő átutalását.
11. Bruttó vételár 15. § E rendelet alkalmazásában a támogatás alapja a szerződés szerinti bruttó vételár, de legfeljebb
a) az „I/a. teljes/félzsíros tej” és „I/b. zsíros/félzsíros ízesített tej” esetében 32,5 Ft/dl,
b) az „I/a. zsírszegény tej” és „I/b. zsírszegény ízesített tej” esetében 13,2 Ft/dl,
c) az „I/c. natúr joghurt és „I/c. natúr kefir” esetében 395 Ft/kg,
d) az „I/c. gyümölcsleves/ízesített joghurt” esetében 460 Ft/kg,
e) a „II. gyümölcsdarabos joghurt” esetében 485 Ft/kg,
f ) a „III. ömlesztett sajt” esetében 1400 Ft/kg.
12. Általános iskolai tanulók ellátásának támogatása 16. § (1) Az  általános iskolai tanulók ellátására igényelhető támogatás mértéke a  7.  melléklet szerinti székhelyű nevelésioktatási intézmény esetében a  tejtermékek bruttó vételárának száz százaléka, de legfeljebb a  15.  §-ban
meghatározott támogatási alap felsőhatár.
(2) Az  általános iskolai tanulók ellátására igényelhető támogatás mértéke a  8.  melléklet szerinti székhelyű nevelésioktatási intézmény esetében a  657/2008/EK rendelet szerinti támogatási érték, valamint a  657/2008/EK rendelet
szerinti támogatási érték és a bruttó vételár – de legfeljebb a 15. §-ban meghatározott támogatási alap felsőhatár –
különbözetének ötven százaléka.
(3) Az  általános iskolai tanulók ellátására igényelhető támogatás mértéke a  9.  melléklet szerinti székhelyű nevelésioktatási intézmény esetében a  657/2008/EK rendelet szerinti támogatási érték, valamint a  657/2008/EK rendelet
szerinti támogatási érték és a bruttó vételár – de legfeljebb a 15. §-ban meghatározott támogatási alap felsőhatár –
különbözetének húsz százaléka.
(4) Sajátos nevelési igényű általános iskolai tanulók esetében igényelhető támogatási összeg a  tejtermékek bruttó
vételárának száz százaléka – de legfeljebb a 15. §-ban meghatározott támogatási alap felsőhatár – függetlenül attól,
hogy a  tanuló gyógypedagógiai intézményben vagy a  többi tanulóval együtt, azonos iskolai osztályban részesül
nevelésben, oktatásban, vagy fejlesztőiskolai oktatás keretében teljesíti a tankötelezettségét.
(5) A nevelési-oktatási intézmény székhelyén kívül más településen működő intézményegység esetén a 7–9. melléklet
szerinti besorolás alapját – az (1)–(3) bekezdésben foglaltaktól eltérően – az a település képezi, ahol a tagintézmény
működik.
13. Óvodások ellátásának támogatása 17. § (1) Az óvodások ellátására igényelhető támogatás mértéke a 657/2008/EK rendelet szerinti támogatási érték, valamint
a 657/2008/EK rendelet szerinti támogatási érték és a bruttó vételár – de legfeljebb a 15. §-ban megjelölt támogatási
alap felsőhatár – különbözetének ötven százaléka.
(2) Sajátos nevelési igényű óvodások esetében igényelhető támogatási összeg a  tejtermékek bruttó vételárának száz
százaléka – de legfeljebb a  15.  §-ban megjelölt támogatási alap felsőhatár – függetlenül attól, hogy az  óvodás
gyógypedagógiai intézményben vagy a többi óvodással együtt, azonos óvodai csoportban részesül nevelésben.
14. Középfokú iskolai tanulók ellátásának támogatása 18. § A középfokú iskolai tanulók ellátása esetén a program lebonyolítása során a 657/2008/EK rendeletben meghirdetett
közösségi támogatás mértékéig igényelhető támogatás.
15. Elektronikus kapcsolattartás 19. § (1) Az  ügyfél vagy meghatalmazás alkalmazása esetén a  meghatalmazott az  elektronikus kérelemkitöltő felületen
nyilatkozhat arról, hogy elektronikus kapcsolattartást választ.
(2) Ha az  ügyfél vagy a  meghatalmazott elektronikus kapcsolattartást választ, az  MVH az  értesítéseket,
dokumentumokat, döntéseit − amennyiben ennek a  technikai feltételei fennállnak − elektronikus úton közli
az ügyféllel vagy meghatalmazottjával.
(3) Az ügyfél vagy a meghatalmazott az elektronikus kapcsolattartásra irányuló nyilatkozatát visszavonhatja.
 (4) Az ügyfél vagy a meghatalmazott által bejelentett kapcsolattartási forma megváltoztatása esetén az MVH a másik
kapcsolattartási formára történő áttérés ügyfél általi bejelentését követő tíz napon belül készült dokumentumokat
a korábbi kapcsolattartási formában is megküldheti az ügyfél részére.
16. Nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettség, ellenőrzés 20. § (1) A nevelési-oktatási intézmény köteles az MVH által az MVH honlapján közleményben megjelentetett nyomtatvány
szerint naprakész nyilvántartást vezetni az  intézménybe felvett kedvezményezettek, valamint az  adott
tanítási, nevelési napon jelen lévő kedvezményezettek számáról és a  kiosztott tejtermékek mennyiségéről
a  12.  §  (1)  bekezdésében meghatározott kategóriánkénti részletezésben. A  nevelési-oktatási intézmény köteles
a  nyilvántartás eredeti, a  nevelési-oktatási intézmény vezetője által jóváhagyott példányát az  adott támogatási
időszak lejártát követő öt évig megőrizni. Amennyiben az  adott közoktatási intézmény több tagintézménnyel
rendelkezik, a nyilvántartást tagintézményenként köteles vezetni.
(2) Ha a  támogatás igénylője a  szállító, köteles az  MVH által az  MVH honlapján közleményben megjelentetett
nyomtatvány szerint naprakész nyilvántartást vezetni a  nevelési-oktatási intézményekről, valamint az  ezeknek
az intézményeknek szállított termékekről és azok mennyiségéről.
(3) Az  MVH a  nevelési-oktatási intézményben, a  fenntartónál, a  szállítónál és annak alvállalkozójánál helyszíni
ellenőrzést végezhet.
(4) A  kérelmező a  helyszíni ellenőrzés során köteles a  székhelyén biztosítani a  támogatással érintett eredeti
dokumentumoknak, nyilvántartásoknak a rendelkezésre állását.
(5) Ha az MVH megállapítja, hogy a nevelési-oktatási intézmény nem teljesítette az e rendeletben foglaltakat – különös
tekintettel a nevelési-oktatási intézmény naprakész nyilvántartási kötelezettségére –, az érintett támogatás összege
a fenntartónál a 2007. évi XVII. törvény 69. §-a szerinti, jogosulatlanul igénybevett támogatásnak minősül.
(6) Ha a  támogatás igénylője a  fenntartó, és a  támogatás átutalását megelőző ellenőrzés során az  MVH megállapítja,
hogy a  nevelési-oktatási intézmény nem teljesítette az  e  rendeletben foglaltakat – különös tekintettel a  nevelésioktatási intézmény naprakész nyilvántartási kötelezettségére –, a  kérelmező nem jogosult az  érintett nevelésioktatási intézmény esetében igényelhető támogatás igénybevételére.
21. § A nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról szóló 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet szerinti köznevelési
információs rendszer működtetője minden év október 31-ig, november 30-ig, február 28-ig, és április 30-ig
elektronikus úton megküldi az óvodai, általános és középfokú iskolai feladatot ellátó intézmények, tagintézmények
és fenntartóik közérdekű adatait (az intézmény neve, OM azonosítója, feladatellátási hely azonosítója, feladat
ellátási hely neve, megyéje, települése, címe, feladatellátási helyek közül az  intézmény székhelyének megjelölése,
a fenntartó neve és azonosítója, fenntartó adószáma és típusa, az intézmény székhelye, székhelyének címe, nevelésoktatás jellege, feladat ellátási hely férőszáma, nappali képzésben felvehető maximális létszám) az  MVH, valamint
az agrárpolitikáért felelős miniszter részére.
17. A programot népszerűsítő plakát 22. § A 657/2008/EK rendelet 16.  cikkében foglaltak alapján minden, a  programban résztvevő intézménynek
–  a  657/2008/EK rendelet III.  mellékletében meghatározott minimumfeltételeknek megfelelő –, a  programot
népszerűsítő plakátot kell elhelyeznie az intézmény főbejáratánál.
18. A programot és a tejfogyasztást népszerűsítő kommunikáció támogatása
23. § (1) Nevelési-oktatási intézményekben folytatott iskolai edukációs tevékenység évente a  Magyarország adott
évi központi költségvetéséről szóló törvényben iskolatej-programra meghatározott forrás legfeljebb 1%-áig
támogatható.
(2) Az edukációs tevékenységnek közvetlenül kapcsolódnia kell a programhoz, annak a szélesebb nyilvánossághoz kell
szólnia, és az alábbi kommunikációs intézkedések és tevékenységek keretében valósulhat meg:
a) tájékoztató kampányok folytatása, műsorok sugárzása, elektronikus közlemények, újságok kiadása, internetes
felület kialakítása, valamint egyéb kommunikációs eszközök alkalmazása révén;
b) a  programnak a  szélesebb nyilvánossággal való megismertetésére hivatott tájékoztató találkozók,
konferenciák, szemináriumok és workshopok, valamint hasonló események szervezése;
c) tájékoztató és promóciós anyagok készítése.
(3) Az iskolatej-ellátásban érintett szállítók nem jogosultak a programot népszerűsítő kommunikációs támogatásra.
 (4) A támogatás további céljairól és a támogatható egyéb tevékenységekről, a pályázók lehetséges köréről, a pénzügyi
feltételekről és a benyújtási határidőről a miniszter pályázatot ad ki.
 (5) A  miniszter a  pályázatokra vonatkozó döntés előkészítése érdekében véleményező szervként az  MVH, a  miniszter
által vezetett minisztérium, valamint a Tej Szakmaközi Szervezet és Terméktanács szakértőiből álló Bíráló Bizottságot
állít fel. A Bíráló Bizottság tagjait a miniszter ideiglenes hatállyal nevezi ki, és működési rendjét a miniszter állapítja
meg.
(6) A  Bíráló Bizottság a  pályázatok között a  pályázati kiírásban meghatározott feltételek alapján rangsort állít fel, és
támogatási javaslatot tesz a miniszter részére.
(7) A  támogatásra vonatkozó döntést a  Bíráló Bizottság javaslata alapján és bevonásával a  miniszter hozza meg.
A programot népszerűsítő edukációs program végrehajtása vonatkozásában a miniszter jogosult szerződést kötni.
(8) A  támogatási döntésről – annak meghozatalát követő tíz napon belül – a  miniszter írásban értesíti a  pályázót, és
ezzel egyidejűleg értesítést küld az MVH részére.
(9) A  kifizetési kérelmet az  MVH-hoz kell benyújtani a  megvalósítást alátámasztó dokumentumokkal, kifizetési
bizonylatokkal. A  kifizetési kérelemhez csatolni kell a  megbízási vagy vállalkozási szerződést, és a  miniszter arról
szóló igazolását, hogy a nyertes pályázó által történt megvalósítást teljesítettnek ítéli (teljesítés-igazolás).
19. Záró rendelkezések 24. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
25. § Hatályát veszti az óvoda-, és iskolatej program szabályozásáról szóló 113/2013. (XII. 10.) VM rendelet.
20. Az Európai Unió jogának való megfelelés 26. § Ez a  rendelet az  oktatási intézmények tanulóinak tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi
támogatás tekintetében az  1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2008. július 10-i 657/2008/EK bizottsági rendelet végrehajtását szolgálja.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
400/2016. (X. 25.) KE határozata A Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettesének kinevezéséről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 35. § (2) bekezdése
alapján – a  miniszterelnök előterjesztésére – dr.  Bak Lászlót 2016. november 1-jei hatállyal hatévi időtartamra
kinevezem a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettesévé.
Budapest, 2016. október 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2010. (IV. 9.) MeHVM határozata a Közigazgatási Továbbképzési Kollégium további tagjainak felkéréséről.
A köztisztviselők továbbképzéséről és a közigazgatási vezetőképzésről szóló 199/1998. (XII. 4.) Korm. rendelet 11. §
(2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva dr. Gaál Szabolcs Barnát,
dr. Nagy Zoltánt, dr. Stumpf Istvánt és dr. Tordai Csabát
a Közigazgatási Továbbképzési Kollégium tagjának 2010. április 10-i hatállyal
felkérem. Budapest, 2010. április 9. Dr. Molnár Csaba s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
31/2011. (X. 24.) KIM rendelete a területi számjelrendszerről.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 26. § (4) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a kormányhivatalokat
felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME rendelet 1. § a) pontja szerinti feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § E rendelet 1. mellékletében, valamint 2. mellékletében foglalt területi számjelrendszert kell alkalmazni az ország
településeinek egyedi azonosítására, valamint statisztikai szempontok szerinti csoportosítására, a statisztikai
adatgyűjtés, adatfeldolgozás, adatszolgáltatás során a települések meghatározására. 2. § (1) A területi számjelrendszer a települések nevét és területi számjelét tartalmazza.
(2) A települések neve megegyezik a „Magyar Köztársaság helynévkönyve” kiadványban szereplő névvel.
(3) A települések területi számjele két részből áll:
a) a településazonosító törzsszámból és b) csoportképző ismérvek kódjaiból, amelyek a következők:
ba) a megyét, bb) a főváros kerületeit, bc) a település jogállását,
bd) a megyeszékhelyet, be) a jogállás 2005-öt, bf) a kistérséget,
bg) a régiót, bh) a statisztikai nagyrégiót, bi) az agglomerációt,
bj) a körjegyzőséget, bk) a mezőgazdasági tájkörzetet, bl) a szőlő termőtájat,
bm) a borvidéket, bn) a vállalkozási övezetet, bo) az idegenforgalmi régiót,
bp) az üdülőkörzetet, bq) a világörökségi helyszínt, br) a nemzeti parkot,
bs) a gyógyturizmust és bt) a NUTS szintet
jelölő kód. 3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) Az e rendeletben foglaltakat az e rendelet hatálybalépését követően teljesített, először a 2011. tárgyévre vonatkozó
statisztikai adatgyűjtés, adatfeldolgozás, adatszolgáltatás során kell alkalmazni. (3) Hatályát veszti
a) a területi számjelrendszerről szóló 9001/2008. (SK 1.) KSH közlemény,
b) az 1. számú kiegészítés a területi számjelrendszerről szóló 9001/2008. (SK 1.) KSH közleményhez című 9002/2008.
(SK 2.) KSH közlemény, c) az 1. számú kiegészítés a területi számjelrendszerről szóló 9001/2008. (SK 1.) KSH közleményhez című 1/2009. (VII. 17.)
KSH közlemény, d) a 2. számú kiegészítés a területi számjelrendszerről szóló 9001/2008. (SK 1.) KSH közleményhez című 2/2009. (VII. 17.)
KSH közlemény, e) a 3. számú kiegészítés a területi számjelrendszerről szóló 9001/2008. (SK 1.) KSH közleményhez című 1/2010. (I. 22.) KSH
közlemény, f) a 4. számú kiegészítés a területi számjelrendszerről szóló 9001/2008. (SK 1.) KSH közleményhez című 9/2010. (X. 4.)
KSH közlemény. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
66/2015. (III. 30.) Korm. rendelete a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a járási (fővárosi kerületi) hivatalokról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
a 2. § (1)–(3) bekezdése tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § c) pontjában,
a 2. § (4) és (5) bekezdése, valamint a 3. § tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény
21/A. § a) pontjában,
a 2. § (6) és (7) bekezdése, a 13. §, valamint a 15. § tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi
és megyei kormányhivatalok kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi
CXXVI. törvény 21/A. § b) pontjában,
a 4. és 5. § tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával
és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § e) pontjában,
a 6–12.  §, a  14.  § és a  16–27.  § tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény
21. § a) pontjában,
a 25. § (2) bekezdése tekintetében a kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény 41. § (3a) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E  rendelet alkalmazásában államigazgatási feladatot ellátó, államigazgatási hatáskörrel, hatósági jogkörrel
rendelkező helyi önkormányzati szerven polgármestert, jegyzőt kell érteni.
(2) E  rendelet alkalmazásában polgármester alatt a  főpolgármestert és a  megyei közgyűlés elnökét, jegyző alatt
a főjegyzőt is érteni kell.
(3) E  rendelet alkalmazásában központi államigazgatási szervek területi szerve alatt a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a  területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény (a  továbbiakban: Khtv.) 1.  § 1.  pontjában
meghatározott szervet kell érteni.
(4) E  rendelet alkalmazásában funkcionális feladatokon az  alábbiakban felsorolt igazgatási funkciók szerinti
munkamegosztás alapján kialakított szervezeti egységek által ellátott szervi működést szolgáló – nem szakmai
feladatellátáshoz kötődő – belső igazgatási feladatokat kell érteni:
a) humánpolitikai és humánerőforrás-gazdálkodási,
b) költségvetési gazdálkodási,
c) pénzügyi és számviteli,
d) üzemeltetési, eszköz- és vagyongazdálkodási,
e) beszerzési,
f ) szabályozási és iratkezelési,
g) ellenőrzési,
h) koordinációs,
i) jogi (peres képviseleti),
j) saját szervi működést szolgáló informatikai üzemeltetési és rendszerfenntartási,
k) kommunikációs és nemzetközi kapcsolatok lebonyolítására szolgáló
feladatok.
2. Illetékességi és hatásköri szabályok, a járási illetékesség módosítása
2. § (1) A  megyei kormányhivatal illetékessége a  székhelye szerinti megyére terjed ki. A  fővárosi kormányhivatal
illetékessége Budapest főváros területére, a Pest Megyei Kormányhivatal illetékességi területe Pest megyére terjed
ki.
(2) Kormányrendelet a  fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területét egyes államigazgatási feladatok
tekintetében az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően is megállapíthatja.
(3) A  térségi fejlesztési tanács működésének törvényességi felügyeletét a  térségi fejlesztési tanács székhelye szerint
illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal gyakorolja.
(4) A  járási (fővárosi kerületi) hivatalok (a  továbbiakban: járási hivatal) székhelyeit – a  fővárosi kerületek kivételével –
az  1.  melléklet tartalmazza. A  járási hivatalok illetékessége az  1.  mellékletben meghatározott településekre terjed
ki. A  járási hivatal a  feladatait az  illetékességébe tartozó települések tekintetében kirendeltségek és települési
ügysegédek útján is elláthatja.
(5) Kormányrendelet a  járási hivatal illetékességi területét egyes államigazgatási feladatok tekintetében
az 1. mellékletben meghatározott illetékességtől eltérően is megállapíthatja.
(6) A  járási hivatal által működtetett kormányablak és okmányiroda – ha jogszabály kivételt nem tesz – az  ország
területére kiterjedő illetékességgel ellátja a külön jogszabályban hatáskörébe utalt feladatokat.
(7) Hivatalból indult eljárásra az a kormányablak vagy okmányiroda illetékes, amely járási hivatal illetékességi területén
az  ügyfél lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye (székhelye, telephelye) van. Amennyiben a  járási hivatal
illetékességi területén több kormányablak vagy okmányiroda is működik, az  eljárásra a  kormánymegbízott által
a járási hivatal ügyrendjében meghatározott kormányablak vagy okmányiroda az illetékes.
3. § (1) Amennyiben települési képviselő-testület határozatával kezdeményezi a  településnek másik járási hivatal
illetékességi területéhez történő átcsatolását, illetve új járás kialakítását, a  fővárosi és megyei kormányhivatal
megvizsgálja az  átcsatolás, illetve új járás kialakításának indokoltságát. Indokoltnak minősül különösen
a  kezdeményezés, ha ezzel az  államigazgatási feladatok hatékonyabb ellátása biztosítható, vagy ha a  közlekedési
feltételek jelentősen megváltoznak.
(2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal kormánymegbízottja a  képviselő-testületi határozatot – a  település
besorolásának megfelelő járási hivatal hivatalvezetőjének, átcsatolási javaslata esetén a  képviselő-testület által
indítványozott másik járási hivatal hivatalvezetője, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatal véleményének
a csatolásával – küldi meg a közigazgatás-szervezésért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
(3) A miniszter a javaslatát az általános önkormányzati választások évében április 30-ig nyújtja be a Kormány számára,
valamennyi, az adott időszakban beérkezett kezdeményezés tekintetében. A Kormány döntése alapján településnek
másik járáshoz történő átcsatolására, illetve új járási hivatal kialakítására az  általános önkormányzati választások
napjával kerülhet sor.
3. A fővárosi és megyei kormányhivatal irányítása 4. § (1) A Kormány a fővárosi és megyei kormányhivatal irányítására a közigazgatás-szervezésért felelős minisztert jelöli ki.
 (2) A  Kormány a  fővárosi és megyei kormányhivatali feladatok ellátásához szükséges informatikai rendszerekre
vonatkozóan a közigazgatás-fejlesztésért felelős minisztert jelöli ki
a) az  informatikai rendszerekkel szembeni követelmények meghatározására a  közigazgatási informatika
infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter és az  e-közigazgatásért felelős
miniszter egyetértésével, valamint
b) a  Miniszterelnökség, a  Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal, illetve a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
által indított projektek keretében megvalósuló informatikai alkalmazásfejlesztések irányítására.
5. § (1) A  szakmai irányító miniszter irányítói jogainak gyakorlásában – külön kormányrendeletben meghatározottak
szerint – központi államigazgatási szerv is közreműködhet, azonban önálló irányítási jogkört nem gyakorolhat.
(2) A  kizárólag a  fővárosi és megyei kormányhivataloknál, illetve a  járási hivataloknál alkalmazott és a  szakmai
munkával összefüggő, a  biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló kormányrendelet szerinti biztonsági
okmányok egységessége érdekében a kibocsátói feladatokat a szakmai irányító miniszter, valamint az általa kijelölt
szerv látja el és viseli az ezzel kapcsolatosan felmerülő költségeket. A biztonsági okmányokon a fővárosi és megyei
kormányhivatal, járási hivatal nevét fel kell tüntetni.
(3) A szakmai irányító miniszter írásban tájékoztatja a kormánymegbízottat
a) a  feladatkörét érintő ágazati tervekről, ágazatpolitikai elképzelésekről és a  megvalósítás szervezeti és
intézményi feltételeire vonatkozó javaslatairól,
b) a  fővárosi és megyei kormányhivatal költségvetését érintő, az  éves költségvetési tervezés során nem
érvényesített ágazati feladatokra vonatkozó – az  ágazati feladatokra fordítható kormányhivatali forrásokra
figyelemmel kialakított – végrehajtási tervről.
6. § A közigazgatás-szervezésért felelős miniszter a fővárosi és megyei kormányhivatalok bevonásával kezdeményezi és
ellenőrzi
a) a közigazgatással kapcsolatos kormányzati feladatok végrehajtásának területi összehangolását, valamint
b) a közigazgatás fejlesztésével és korszerűsítésével kapcsolatos kormányzati feladatok területi összehangolását.
4. A hatósági ellenőrzési terv és az összevont ellenőrzés
7. § (1) A szakmai irányító miniszter legkésőbb az ellenőrzési időszakot megelőző 45. napig országos hatósági ellenőrzési
tervet készít az  irányítási jogkörébe tartozó feladatok tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalok által
lefolytatandó hatósági ellenőrzésekről, és gondoskodik annak az  általa vezetett minisztérium honlapján történő
közzétételéről.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal a szakmai irányító miniszterek által kiadott országos hatósági ellenőrzési tervek
alapján készíti el a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
(a továbbiakban: Ket.) szerinti hatósági ellenőrzési terveit az ellenőrzési időszakot megelőző 15. napig.
(3) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  Ket. szerinti ellenőrzési jelentését elkészíti, és megküldi a  szakmai irányító
miniszternek az ellenőrzési időszakot követő 30. napig.
(4) A  szakmai irányító miniszter az  ellenőrzési időszakot követő 60. napig a  beérkezett ellenőrzési jelentések alapján
elkészíti a  hatósági ellenőrzésekkel kapcsolatos országos beszámolóját területi és hatásköri bontásban, és
gondoskodik annak az általa vezetett minisztérium honlapján történő közzétételéről.
(5) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  szakmai irányító miniszter által készített beszámoló közzétételével tesz
eleget a Ket. szerinti ellenőrzési jelentés közzétételi kötelezettségének.
(6) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  járási hivatalok kormányablakaiban a  beszámoló azon részét függeszti ki,
amely az általa végzett ellenőrzésre vonatkozóan tartalmaz adatokat.
(7) A  szakmai irányító miniszter az  ellenőrzésről készített beszámolót a  közzétételét követő 30 napon belül
véleménynyilvánítás céljából megküldi a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsnak.
8. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal összevonja azon feladat- és hatáskörébe tartozó ellenőrzéseket, amelyek
tekintetében – az  ellenőrzés helyének és időpontjának összehangolhatóságára figyelemmel – az  együttes eljárás
lehetséges.
(2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal az  (1)  bekezdés szerinti összevont ellenőrzésekről előzetesen, naptári évre
vonatkozóan éves összevont ellenőrzési tervet készít.
(3) Az  éves összevont ellenőrzési tervet a  kormánymegbízott a  tárgyévet megelőző év december 15. napjáig hagyja
jóvá, és ezzel egyidejűleg megküldi a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter részére.
5. A fővárosi és megyei kormányhivatal ellenőrzése 9. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatalra irányuló ellenőrzésre vonatkozó részletes szabályokat a  2.  melléklet
határozza meg.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal tekintetében négyévenként legalább egyszer átfogó ellenőrzést kell lefolytatni.
 (3) A  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter a  szakmai irányító miniszter által irányított feladatok tekintetében
az ellenőrzést a szakmai irányító miniszter közreműködésével látja el.
 (4) A  szakmai irányító miniszter a  fővárosi és megyei kormányhivatal általa irányított feladatai tekintetében
az ellenőrzést a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter közreműködésével látja el.
6. A kormánymegbízott feladatai 10. § A kormánymegbízott
a) vezeti a fővárosi és megyei kormányhivatalt, gyakorolja annak feladat- és hatásköreit, ellátja a költségvetési
szerv vezetőjének hatáskörébe utalt feladatokat,
b) biztosítja a fővárosi és megyei kormányhivatal és a járási hivatalok szakmai feladatellátásának feltételeit,
c) elkészíti és a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter részére megküldi a  fővárosi és megyei
kormányhivatal szervezeti és működési szabályzatára vonatkozó javaslatát,
d) gondoskodik a jogszabályban előírt belső szabályzatok elkészítéséről.
11. § (1) A  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokkal összefüggő, kormányrendeletben
meghatározott közigazgatási hatósági ügy (a  továbbiakban: kiemelt jelentőségű ügy) intézését
a kormányrendeletben kijelölt kormánymegbízott figyelemmel kíséri.
(2) A kiemelt jelentőségű ügyet megállapító kormányrendeletben kijelölt kormánymegbízott
a) kapcsolatot tart a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szervvel, valamint annak
irányító, szakmai irányító és felügyeleti szervével;
b) – a személyes és különleges adatok kivételével – adatot, tájékoztatást kérhet a kiemelt jelentőségű ügyben
feladat- és hatáskörrel rendelkező szervtől, illetve annak irányító, szakmai irányító és felügyeleti szervétől;
c) eseti egyeztetést kezdeményezhet a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező
szervekkel, illetve azok irányító, szakmai irányító és felügyeleti szervével;
d) a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szervek, valamint a  kormányhivatal
részvételével munkacsoportot hozhat létre;
e) intézkedést javasolhat a kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szervnél, illetve annak
irányító, szakmai irányító és felügyeleti szervénél;
f ) a tényállás tisztázása érdekében és a hatósági ellenőrzés során feladat- és hatáskörükben érintett hatóságok
együttműködése kereteinek kialakítására vonatkozóan a kiemelt jelentőségű ügyben javaslatot tehet;
g) a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv felügyeleti szervének felügyeleti
eljárását kezdeményezheti;
h) – a  19.  §-ban foglalt ellenőrzési jogkörtől eltérően – kezdeményezésére a  kiemelt jelentőségű ügyben
a feladat- és hatáskörrel rendelkező szervnél az irányító, szakmai irányító és felügyeleti szerv vezetője soron
kívül törvényességi és hatékonysági ellenőrzést folytat le a kiemelt jelentőségű ügy tekintetében;
i) a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szervet egyedi vagy rendszeres
jelentéstételre vagy beszámolóra kötelezheti – a (4) bekezdésben foglalttól eltérő határidővel –;
j) a  kormányzati szolgálati jogviszonyból eredő kötelezettségeknek a  kiemelt jelentőségű ügy intézése során
történő megszegésének alapos gyanúja esetén fegyelmi eljárást kezdeményezhet; valamint
k) további, a kiemelt jelentőségű ügyet megállapító kormányrendeletben meghatározott, a kiemelt jelentőségű
ügy intézésével kapcsolatos feladatot láthat el.
(3) A (2) bekezdés b), c), e)–h) és j) pontja szerinti megkereséssel érintett szerv a megkeresést érdemben megvizsgálja,
és észrevételeiről, intézkedéséről vagy az  intézkedés mellőzésének okáról a megkeresés kézhezvételétől számított
nyolc napon belül írásban tájékoztatja a kormánymegbízottat.
(4) A  kormányrendeletben kijelölt, a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv hetente
tájékoztatja a kormányrendeletben kijelölt kormánymegbízottat a kiemelt jelentőségű ügy állásáról.
(5) A  kormányrendeletben kijelölt, a  kiemelt jelentőségű ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv
a  kormánymegbízott (2)  bekezdés szerinti intézkedésére okot adó körülmény észlelése esetén haladéktalanul
írásbeli jelzéssel él a  kormányrendeletben kijelölt kormánymegbízott felé. A  kormánymegbízott a  jelzést nyolc
napon belül kivizsgálja és észrevételeiről, intézkedéséről vagy az  intézkedés mellőzésének okáról írásban
tájékoztatja a jelzéssel élő szervet.
(6) A kormányrendeletben kijelölt kormánymegbízott
a) minden naptári negyedévet követő hónap 5. napjáig tájékoztatja a  közigazgatás-szervezésért felelős
miniszter útján a Kormány tagjait a kiemelt jelentőségű ügy intézéséről, valamint intézkedéseiről;
b) szükség esetén kezdeményezi a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter intézkedését;
c) a  Kormány döntését igénylő kérdésben előterjesztést készít a  Kormány részére a  közigazgatás-szervezésért
felelős miniszter útján; továbbá d) minden hónap 1. munkanapján tájékoztatja a  közigazgatás-szervezésért felelős minisztert a  kiemelt
jelentőségű ügy állásáról, valamint intézkedéseiről.
(7) A  (2)  bekezdésben meghatározott hatásköröket a  kiemelt jelentőségű ügyet megállapító kormányrendeletben
kijelölt kormánymegbízott nem gyakorolhatja az  önálló szabályozó szervek, a  Magyar Nemzeti Bank, az  autonóm
államigazgatási szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, valamint a rendvédelmi szervek tekintetében.
12. § (1) A  kormánymegbízott minden év február 28. napjáig – a  (2)  bekezdésben meghatározott szervek bevonásával –
a  fővárosi és megyei kormányhivatal előző évi tevékenységéről, valamint a  (2) és (4)  bekezdésben meghatározott
kérdésekről szóló összegző beszámolót készít, amelyet megküld a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter
részére.
(2) A  beszámolási kötelezettség kiterjed a  fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területén működő,
illetve székhellyel rendelkező központi államigazgatási szerv bármely jogállású területi szervére, továbbá
az  államigazgatási feladatot ellátó más szervre és személyre, valamint a  polgármesterre és jegyzőre az  általuk
ellátott államigazgatási feladatokat érintően.
(3) A  (2)  bekezdésben felsorolt szervek adatok, információk szolgáltatásával közreműködnek a  beszámolási feladatok
teljesítésében.
(4) A fővárosi és megyei kormányhivatal beszámolójának tartalmaznia kell különösen:
a) a fővárosi és megyei kormányhivatalok intézményi munkatervében foglaltak érvényesülését,
b) a  fővárosi és megyei kormányhivatal funkcionális működésére vonatkozó adatokat, különös tekintettel
a  humánerőforrást, az  ingatlan állományt, a  gépjárműveket, a  közbeszerzéseket, valamint a  fővárosi és
megyei kormányhivatal saját szervi működését szolgáló informatikai üzemeltetési és rendszerfenntartási
adatokat,
c) a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházások megvalósítását segítő államigazgatási feladatok
végrehajtásának helyzetét,
d) a fővárosi és megyei kormányhivatal törvényességi felügyeleti tevékenységének tapasztalatait,
e) a  fővárosi és megyei kormányhivatal és a  járási hivatalok általános tevékenységét, különös tekintettel
a  hatósági tevékenységére, az  összevont ellenőrzésekről szóló éves ellenőrzési tervben foglaltak
teljesítésének tapasztalataira, valamint a jegyző és a polgármester államigazgatási tevékenységére vonatkozó
tapasztalataira,
f ) a  fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint a  járási hivatal kormányablakainak, továbbá más
ügyfélszolgálatainak működési tapasztalatait,
g) a (2) bekezdésben meghatározott államigazgatási szervek működésének, tevékenységének tapasztalatait,
h) a fővárosi és megyei államigazgatási kollégium működésének, tevékenységének tapasztalatait,
i) a  fővárosi és megyei kormányhivatalhoz benyújtott panaszokkal és közérdekű bejelentésekkel kapcsolatos
ügyintézés tapasztalatait, valamint
j) egyéb, a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter által meghatározott szempontokat.
7. A járási hivatal vezetőjének feladatai 13. § A járási hivatal vezetője
a) vezeti a járási hivatalt,
b) gyakorolja a járási hivatal feladat- és hatásköreit,
c) gondoskodik – a kormánymegbízott által meghatározott keretek és feltételek között – a járási hivatal szakmai
feladatellátásáról,
d) gondoskodik a kormánymegbízott által meghatározott belső szabályzatok elkészítéséről,
e) ellátja a járási hivatal üzemeltetésével összefüggő feladatokat.
8. A fővárosi és megyei kormányhivatal és a járási hivatalok feladatai
14. § A fővárosi és megyei kormányhivatal a  jogszabályoknak és a  Kormány döntéseinek megfelelően részt vesz
a  kormányzati célkitűzések területi megvalósításában. Ennek keretében koordinációs, ellenőrzési, informatikai
tevékenységet, valamint képzést, továbbképzést szervező, összehangoló feladatokat lát el.
15. § (1) A  járási hivatal a  kormánymegbízott irányítása mellett közreműködik a  14.  §-ban meghatározott feladatok
ellátásában.
(2) A  járási hivatal a  települési önkormányzatok közfoglalkoztatási feladatai végrehajtásának elősegítése érdekében
ellátja a  települési, nemzetiségi önkormányzatok, azok társulásai, valamint a  hatóságok közfoglalkoztatáshoz
kapcsolódó együttműködéséhez szükséges koordinációs és kommunikációs feladatokat.
(3) A járási hivatal a (2) bekezdésben meghatározott feladatai ellátása során
a) tájékoztatást kérhet illetékességi területén a települési, nemzetiségi önkormányzatoktól, az önkormányzatok
társulásától, valamint a hatóságoktól,
b) egyeztetést kezdeményezhet a  közfoglalkoztatás elősegítése érdekében az  a)  pontban meghatározott
szervekkel.
 (4) A  járási hivatal a  (2)  bekezdésben meghatározott feladatkörében eljárva a  (3)  bekezdés a)  pontjában
felsorolt szerveknek utasítást nem adhat, köteles azonban jelezni a  hatáskörrel rendelkező szerveknek, ha
közfoglalkoztatással kapcsolatos szabálytalanságot vagy jogszabálysértést észlel.
9. Koordináció 16. § A fővárosi és megyei kormányhivatal a Khtv. 16. § (3) bekezdésében meghatározott koordinációs jogkörében ellátott
koordinációs feladat- és hatáskörében különösen
a) gondoskodik a több ágazatot érintő kormányzati döntések végrehajtásának területi összehangolásáról,
b) a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter által meghatározottak szerint közreműködik
a központi közszolgálati nyilvántartás működtetésével kapcsolatos feladatok ellátásában,
c) közreműködik a  közigazgatás korszerűsítésével, az  e-közigazgatás kialakításával kapcsolatos feladatok
területi összehangolásában, szervezésében,
d) kezdeményezi a  központi államigazgatási szervek területi szervei ügyfélfogadási, ügyfélszolgálati
rendszerének összehangolását, továbbá szakmai támogatást nyújt az  ügyfélszolgálati tevékenység
bővítéséhez, valamint
e) gondoskodik a területi elektronikus ügyfél-tájékoztatási rendszer koordinálásáról, ennek keretében elősegíti
annak naprakész működését.
17. § (1) A  fővárosi és megyei államigazgatási kollégium (a  továbbiakban: kollégium) létrehozásáról, működéséről,
ügyrendjének előkészítéséről a kormánymegbízott gondoskodik.
(2) A  kollégium testületként működik, működésének részletes szabályait az  ügyrend tartalmazza. A  kollégium
ügyrendjét a kormánymegbízott terjeszti elő és a kollégium állapítja meg.
(3) A  kormánymegbízott a  kollégium ülését az  ügyrendben meghatározott időközönként, illetve szükség szerint
hívja össze, gondoskodik a  napirendek, az  állásfoglalások előkészítéséről, figyelemmel kíséri az  állásfoglalások
végrehajtását.
(4) A  kormánymegbízott szükség szerint meghívja a  kollégium ülésére a  koordinációs és ellenőrzési jogkörébe nem
tartozó közigazgatási szervek vezetőit. Az  államigazgatási feladatot ellátó más szervezet meghívott vezetője
a kollégium ülésén tanácskozási joggal vehet részt.
18. § A kollégium
a) elemzi és értékeli a  kormányzati feladatok területi megvalósításának helyzetét, a  fővárosi és megyei
kormányhivatal, a  központi államigazgatási szervek területi szervei és a  helyi önkormányzatok
együttműködésének, továbbá az  államigazgatási feladatok területi végrehajtásának tapasztalatait,
a közigazgatási szervek közigazgatási hatósági ügyintézését,
b) egyezteti és értékeli az  ellenőrzések tapasztalatait, állást foglal az  ellenőrzési tervek tartalmáról,
ütemezéséről, végrehajtásáról,
c) előmozdítja a területi informatikai kapcsolatok összehangolt fejlesztését és működését,
d) értékeli a képzési, továbbképzési tevékenységet, véleményezi az erre vonatkozó terveket, ajánlásokat dolgoz
ki a képzés, továbbképzés tárgyköreire és módszereire vonatkozóan,
e) elemzi a  központi államigazgatási szervek területi szerveinek és az  érdek-képviseleti szervek, köztestületek
együttműködését, ajánlást dolgozhat ki az együttműködések továbbfejlesztésére, f ) véleményezi a központi államigazgatási szervek területi szervei ügyvitel-, informatika- és szervezetfejlesztési
döntéseinek tervezeteit, előmozdítja a  területi szinten összehangolt ügyvitel-, informatika- és
szervezetfejlesztést,
g) értékeli, véleményezi a  központi államigazgatási szervek területi szervei ügyfélfogadási rendjét,
ügyfélszolgálati tevékenységét, módszertani segítséget nyújt az  összehangolt ügyfélfogadási rend,
ügyfélszolgálati tevékenység megvalósításhoz,
h) figyelemmel kíséri és közigazgatási hatásait tekintve értékeli a  területi társadalmi-gazdasági
reálfolyamatokat; az állami feladat felmerülésével járó vagy államigazgatási szervek közreműködését igénylő
országos kihatással bíró, vagy kiemelkedő területi jelentőségű társadalmi-gazdasági problémákat jelzi
a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszternek; elősegíti az  állami és a  központi államigazgatási szervek
területi szervei koordinált közreműködői tevékenységét a problémák kezelésében.
10. Ellenőrzés 19. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal a Khtv. 16. § (4) bekezdésében meghatározott ellenőrzési jogkörében ellátott
ellenőrzési feladat- és hatáskörében
a) ellenőrzi a  központi államigazgatási szervek területi szervei vezetőinek a  kormánytisztviselői és
a  közalkalmazotti jogviszonnyal kapcsolatos munkáltatói intézkedései törvényességét, illetve külön
jogszabályban meghatározottak szerint kormányzati szolgálati ellenőrzést végez,
b) ellenőrzi a központi államigazgatási szervek területi szervei tevékenységében a Ket. megfelelő alkalmazását,
c) ellenőrzi – az  illetékes közlevéltárral egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – az  ügyiratkezelésről,
valamint a központi államigazgatási szervek területi szervei által az ügyiratkezeléssel összefüggésben kezelt
adatok nyilvántartásáról és védelméről, a  közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályok megfelelő
alkalmazását,
d) az  e-közigazgatásért felelős miniszter irányítása mellett és az  általa biztosított feltételek keretei között
ellenőrzi a központi államigazgatási szervek területi szervei infokommunikációs rendszereinek üzemeltetését,
az  üzemmenet-folytonosság biztosításának feltételeit, a  megfelelő személyi és szakmai feltételek
meglétét, valamint az  informatikai üzemeltetés kereteit meghatározó szabályzatok jogszabályoknak való
megfelelőségét,
e) gondoskodik a  központi államigazgatási szervek területi szervei ellenőrzési terveinek összehangolásáról,
egyeztetett végrehajtásáról, a tapasztalatok közös elemzéséről,
f ) gondoskodik a gazdaságos, egymást kiegészítő ellenőrzési módok kialakításáról, alkalmazásáról.
 (2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal az  (1)  bekezdés a)–d)  pontjában meghatározott feladatainak teljesítése
érdekében jogosult a  központi államigazgatási szervek területi szervei vezetőitől e  feladata tekintetében határidő
tűzésével adatokat, felvilágosítást kérni, e szervek irataiba – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – betekinteni.
(3) A  fővárosi és megyei kormányhivatal az  ellenőrzések tapasztalatairól tájékoztatja a  felügyeleti szervet, illetve
az  ágazati minisztert, szükség esetén – különösen, ha jogszabálysértést tapasztal – kezdeményezi intézkedését,
gyakorolja a 27. §-ban meghatározott jogait.
(4) A  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter gondoskodik az  ellenőrzések tervezésének és végrehajtásának
egységes rendjéről.
20. § A fővárosi és megyei kormányhivatal a helyi önkormányzati szervek tekintetében
a) külön jogszabályban meghatározottak szerint közszolgálati ellenőrzést végez,
b) ellenőrzi – az  illetékes közlevéltárral egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – az  ügyiratkezelésről,
továbbá a  szerv által kezelt adatok nyilvántartásáról és védelméről, a  közérdekű adatok nyilvánosságáról
szóló jogszabályok megfelelő alkalmazását,
c) ellenőrzi a Ket. megfelelő alkalmazását. 21. § A fővárosi és megyei kormányhivatal – a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter irányításával – ellenőrzi a járási
hivatalok tevékenységében a Ket. megfelelő alkalmazását.
11. Véleményezési jogkör 22. § (1) A  kormánymegbízott a  Khtv. 18.  §-ában meghatározott véleményét megküldi a  közigazgatás-szervezésért
felelős miniszternek és az  államháztartásért felelős miniszternek, valamint az  érintett szerv tevékenységének
szakmai irányítását ellátó, a  Kormánynak alárendelt szerv vezetőjének és az  érintett területi államigazgatási szerv
vezetőjének.
(2) A  vélemény kikérésének elmulasztása esetén a  fővárosi és megyei kormányhivatal jelzéssel él a  közigazgatásszervezésért felelős miniszter felé, aki a kérdésben egyeztetést kezdeményezhet.
12. Hatósági feladatok 23. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal az államigazgatási feladatokat ellátó, államigazgatási hatósági jogkörben eljáró
helyi önkormányzati szervek vonatkozásában jogosult
a) szakmai-koordinációs értekezletet összehívni,
b) a  polgármesteri hivatalnál, a  közös önkormányzati hivatalnál, a  megyei közgyűlés hivatalánál,
a főpolgármesteri hivatalnál, a hatósági igazgatási társulásnál felügyeleti szervként ellenőrzést tartani.
 (2) A fővárosi és megyei kormányhivatal az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott ellenőrzés során feltárt, vagy más
módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén gyakorolja a 27. §-ban meghatározott jogait.
13. Képzés, továbbképzés 24. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal a képzési, továbbképzési feladatai körében
a) éves terv alapján szervezi a fővárosban, megyében az államigazgatási feladatokat ellátó helyi önkormányzati
szervek köztisztviselőinek képzését, továbbképzését,
b) gondoskodik a közigazgatási alap- és szakvizsgák, ügykezelői vizsgák, anyakönyvi szakvizsgák, alkotmányos
alapismeretek vizsgák, továbbá külön jogszabály által meghatározott egyéb vizsgák, valamint az  ezek
előkészítésére szolgáló tanfolyamok megszervezéséről és lebonyolításáról,
c) előmozdítja az  ágazati, szakmai alapképzés rendszerességét, kezdeményezheti az  ágazati képzéseket
a központi államigazgatási szervek területi szervei vezetőinél, a szakmai irányító miniszternél,
d) közreműködik a  helyi önkormányzatok, valamint a  nemzetiségi önkormányzatok tisztségviselőinek,
képviselőinek képzésében,
e) elemzi a  képzés, továbbképzés színvonalát és eredményességét, kezdeményezi az  érintett szerveknél
a szükséges intézkedéseket,
f ) összehangolja, és az  erre biztosított költségvetési kereteknek megfelelően megszervezi a  közigazgatási
ügyintézéshez szükséges informatikai ismeretek oktatását, továbbképzését, érvényesíti a  köztisztviselői
vizsgarendszerben az informatikai követelményeket.
(2) A  fővárosi és megyei kormányhivatal összehangolja a  közigazgatási szervek által az  ügyfelek számára nyújtott
elektronikus ügyintézést támogató képzéseket, továbbképzéseket, biztosítja azok megfelelő nyilvánosságát,
terjeszti az elektronikus ügyintézés módszereit.
14. A fővárosi és megyei kormányhivatal egyéb feladatai
25. § (1) A  Kormány – ha törvény vagy nemzetközi szerződés másképpen nem rendelkezik – a  külföldi hatósági határozat
végrehajtására irányuló megkereséssel kapcsolatban intézkedésre jogosult szervként a  fővárosi és megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(2) A  Kormány a  kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény 41.  § (3a)  bekezdése alapján kisajátítási hatóságként
a fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(3) Az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 47/B.  § (1)  bekezdésében foglaltak
tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
15. Eljárási szabályok 26. § (1) A  fővárosi kormányhivatal kormánymegbízottja gyakorolja a  16–22.  §-ban meghatározott jogköröket, ha
az  államigazgatási szerv székhelye Budapest, és illetékessége a  főváros mellett valamely megyére vagy további
megyékre is kiterjed. E  jogkörökben tett intézkedésről a  fővárosi kormányhivatal tájékoztatja az  érintett
kormányhivatalokat.
(2) Ha a fővárosi és megyei kormányhivatal nem a központi államigazgatási szerv területi szervének székhelye szerinti
megyében, de annak illetékességi területén működik, feladatainak ellátása érdekében a  központi államigazgatási
szerv területi szerve tekintetében gyakorolhatja a 16. § a) és c) pontjaiban, valamint a Khtv. 16. § (2) bekezdésében
meghatározott jogokat. E jogkörében tett intézkedéséről tájékoztatja az érintett szerv székhelye szerinti fővárosi és
megyei kormányhivatalt.
27. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  23.  §-ban meghatározott szervek ellenőrzése és a  19.  § (1)  bekezdés
a)–d)  pontjában meghatározott feladatainak teljesítése során feltárt, vagy más módon tudomására jutott
jogszabálysértés esetén
a) felügyeleti eljárást kezdeményez vagy felügyeleti eljárás keretében megteszi a szükséges intézkedéseket,
b) felhívja az ügyben ellenőrzésre jogosult más szerv figyelmét a tapasztalt jogszabálysértésre,
c) megkeresi intézkedés végett a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervet,
d) jogszabálysértés esetén intézkedést kezdeményez a munkáltatói jogkör gyakorlójánál,
e) fegyelmi, szabálysértési vagy büntetőeljárást kezdeményez.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetekben a  megkeresett szerv köteles a  fővárosi és megyei kormányhivatal
megkeresését érdemben megvizsgálni és saját intézkedéséről vagy annak mellőzése okáról a  hivatalt
– a megkereséstől számított 30 napon belül – tájékoztatni.
28. § (1) A  kormányhivatal – amennyiben törvény másképp nem rendelkezik – jogosult mind a  hatósági, mind
a működéséhez kapcsolódó egyéb ügyviteli eljárást elektronikusan lefolytatni.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak érdekében a  kormányhivatal jogosult a  részére benyújtott papír alapú iratokról
a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról
szóló külön jogszabály rendelkezései szerint hiteles elektronikus másolat készítésére, valamint jogosult határozatait
és egyéb jognyilatkozatait elektronikus formában meghozni, és arról az  érintettet – amennyiben a  papír alapú
irat szükséges – a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó
szolgáltatásokról szóló külön jogszabály rendelkezései szerint készített hiteles elektronikus másolattal értesíteni.
(3) A  kormányhivatal – ha jogszabály másképp nem rendelkezik – más szervekkel elsősorban elektronikus úton, Ket.
elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával tartja a  kapcsolatot, kivéve,
ha a  dokumentumnak vagy az  azokról készített hiteles elektronikus másolatnak az  elektronikus úton történő
továbbítása nem lehetséges.
(4) A  kormányhivatal feladatai elvégzéséhez a  Ket. hatálya alá nem tartozó eljárások esetében is igénybe veheti
a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról
szóló külön jogszabály rendelkezései szerinti szolgáltatásokat, ezek joghatása ez  esetben megegyezik a  hatósági
eljárásokban kiváltott joghatással.
16. A kormányhivatali integrációhoz kapcsolódó jogutódlási szabályok 29. § (1) A  környezetvédelmi, természetvédelmi, vízvédelmi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről
szóló 481/2013. (XII. 17.) Korm. rendelet 4.  §-ában meghatározott környezetvédelmi és természetvédelmi
felügyelőségek (a továbbiakban: felügyelőségek) 2015. március 31-ével beolvadással megszűnnek. A felügyelőségek
általános jogutóda – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  3.  melléklet szerinti fővárosi és megyei
kormányhivatal.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  Tiszántúli Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőség (a  továbbiakban:
Felügyelőség) gyulai kirendeltsége által ellátott feladat- és hatáskörök, valamint az ahhoz kapcsolódó jogviszonyok
tekintetében a Békés Megyei Kormányhivatal az általános jogutód.
(3) Központi államigazgatási szerv önálló jogi személyiséggel nem rendelkező, megyei (fővárosi), vagy több megyére
kiterjedő illetékességű szerve, szervezeti egysége jogutódjának a  jogszabályban megállapított feladat- és
hatáskörök és az ahhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében az alapító okiratban foglaltak szerint az a fővárosi és
megyei kormányhivatal tekintendő, amely a feladat- és hatáskör címzettje lesz.
(4) A  feladatellátáshoz kapcsolódó vagyoni jogok, ingó- és ingatlan-állomány térítésmentesen kerülnek átadásra
a jogutód részére.
(5) A feladat- és hatáskörök és az ahhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a jogutódlás kérdéseit az átalakulással
érintett szervek közötti megállapodások rögzítik. A Felügyelőség gyulai kirendeltsége tekintetében a megállapodás
aláírására a  Felügyelőség igazgatója és a  Békés Megyei Kormányhivatal kormánymegbízottja jogosult,
a  megállapodás érvényességéhez a  Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal kormánymegbízottjának egyetértése is
szükséges.
(6) Központi államigazgatási szerv önálló jogi személyiséggel nem rendelkező területi szerve vagy szervezeti egysége
a központi államigazgatási szerv alapító okiratának és ezzel egyidejűleg a fővárosi és megyei kormányhivatal alapító
okiratának megfelelő módosításával válik a fővárosi és megyei kormányhivatal részévé.
(7) Az  (1) és (3)  bekezdés alapján a  fővárosi és megyei kormányhivatalba integrálásra kerülő, illetve az  átalakításban
érintett egyéb költségvetési szervek alapító okiratának az  átalakítással összefüggésben szükséges módosításai
2015. április 1-jétől alkalmazandóak.
30. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal a  2015. április 1-jével a  hatáskörébe került ellenőrzések tekintetében
megfelelően alkalmazza azon ellenőrzési terveket, amelyeket a  hatáskörrel 2015. március 31-ig rendelkező szerv
a 2015. április 1-jét követő időpontig terjedő ellenőrzési időszakra készített.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdésben meghatározott ellenőrzési terv nem alkalmazható, vagy valamely hatáskör
tekintetében nem áll rendelkezésre, a  fővárosi és megyei kormányhivatal 2015. április 30-ig vagy az  ezt követően
kezdődő ellenőrzési időszakot megelőző 15. napig új hatósági ellenőrzési tervet készít az  adott hatáskör
vonatkozásában.
(3) A fővárosi és megyei kormányhivatal a 2015. évre vonatkozó összevont ellenőrzési tervét az (1) és (2) bekezdésben
meghatározott ellenőrzési tervekre figyelemmel szükség szerint, 2015. április 30. napjáig módosítja.
17. Záró rendelkezések 31. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–28. §, a 30. §, a 31. § (3) bekezdése és az 1–2. melléklet 2015. április 1-jén lép hatályba.
 (3) Hatályát veszti
a) a fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet,
b) a járási (fővárosi kerületi) hivatalokról szóló 218/2012. (VIII. 13.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
161/2017. (V. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Péter-Szabó
Tamást a 2017. május 15. napjától 2020. május 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. április 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2014. (VII. 22.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 2,10%. 2. § (1) Ez a rendelet 2014. július 23-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 23/2014. (VI. 24.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1132/2014. (III. 13.) Korm. határozata a Közép-Magyarországi és a Nyugat-Dunántúli Operatív Programok keretében turizmusfejlesztési tárgyú kiemelt projektek akciótervi nevesítéséről és támogatásuk jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. elfogadja az 1. melléklet a) 1. pontjában foglalt táblázat szerint a KMOP-3.1.1/E-2013-0001 azonosító számú, a „Márianosztra – Nagyirtás
közötti kisvasút teljes, turisztikai célú helyreállítása” című,
b) 2.  pontjában foglalt táblázat szerint az  NYDOP-2.1.1/A-13-k-2014-0001 azonosító számú, a  „Batthyány
Örökségközpont kialakítása Körmenden” című
projektjavaslatok kiemelt projektként történő nevesítését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti kiemelt projektek támogatási szerződései megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő harminc napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2011. XCVII. törvény az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti Szabadkereskedelmi Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti
Szabadkereskedelmi Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét e törvény 1. melléklete tartalmazza.
4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a Megállapodásnak – az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai
Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes
alkalmazásáról szóló 2011/265/EU tanácsi határozatban foglaltak szerinti – a 15.10. cikk (5) bekezdésében
meghatározott időponttól kezdődően történő ideiglenes alkalmazását. 5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. és 3. § a Megállapodás 15.10. cikk (5) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A 4. § a Megállapodás 15.10. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban hatályát veszti.
(4) Ez a törvény hatályát veszti, ha a másik szerződő fél arról értesíti a Magyar Köztársaságot, hogy nem kíván
a szerződésben részes féllé válni, azon a napon, amelyen az erről szóló értesítést a külpolitikáért felelős miniszternek
kézbesítették. (5) A Megállapodás hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2)–(4) bekezdésben meghatározott időpontok naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter – azok ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg. (6) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
2/2016. (I. 22.) NKFIH utasítása egyes normatív utasítások hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról
szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-a, 8. §-a és 45. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Hatályát veszti:
a) a harmadik országbeli kutatókat fogadó kutatószervezetek akkreditációjáról szóló 1/2014. (II. 12.) NIH utasítás,
b) a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről szóló 2/2014. (II. 21.) NIH utasítás,
c) a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének, valamint a közzétételi listákon szereplő
adatok közzétételének szabályzatáról szóló 4/2014. (III. 13.) NIH utasítás,
d) a Nemzeti Innovációs Hivatal kockázatkezelési szabályzatáról szóló 5/2014. (IV. 18.) NIH utasítás,
e) a közszolgálati adatvédelmi szabályzatról szóló 6/2014. (V. 5.) NIH utasítás,
f ) a Nemzeti Innovációs Hivatal informatikai hálózat használatának és üzemeltetésének szabályzatáról szóló
9/2014. (X. 10.) NIH utasítás és
g) a Nemzeti Innovációs Hivatal Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 11/2014. (XI. 13.) NIH utasítás.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök