type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1713/2015. (X. 5.) Korm. határozata a Kistelek város külterületén fekvő, egyes ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a Kistelek város külterületén fekvő, az ingatlan-nyilvántartás szerint
0315/27 és 0315/28 helyrajzi számú földrészleteket, és az ezen földrészletekből a telekalakítási, valamint fekvéshatár
változást eredményező eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
99/2017. (III. 14.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Kóródi Gyulát 2017. március 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. február 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
26/2018. (I. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Keszthelyi
Bernadettet a 2018. január 10. napjától 2021. január 9. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
97/2015. (XI. 11.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
dr. Rajcsányi-Molnár Mónikát – 2015. november 15-ei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
201/2013. (IV. 23.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok dr. jasim
muhawi husain rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Iraki Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. április 10. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
150/2011. (VIII. 10.) Korm. rendelete a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. XLIX. törvény szerinti nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté nyilvánítás eljárási szabályairól.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. § és 68. §
(2) bekezdése szerinti rendelet kiadását célzó előterjesztést az adós gazdálkodó szervezet főtevékenysége szerinti
ágazati miniszter – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, a gazdaságpolitikáért felelős
miniszter, a belgazdaságért felelős miniszter, továbbá a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter
(állami részesedéssel működő gazdálkodó szervezet esetén, továbbá az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter)
véleményét kikérve – készíti el, és terjeszti a Kormány elé. Az előterjesztés részét képező kormányrendelet-tervezet
előkészítésénél figyelembe kell venni a kormányrendelet kihirdetésére a Cstv. 65. § (2) bekezdésében vagy
a 83. §-ában meghatározott határidőt is. 2. § (1) Az előterjesztésnek tartalmaznia kell a kormánydöntéshez szükséges azon információkat, amelyek a csődhelyzetben
lévő vagy fizetésképtelen gazdálkodó szervezettel szemben indított eljárások esetében indokolják a nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségű szervezetté történő minősítést. (2) Ha az előterjesztő hitelt érdemlő információval rendelkezik, az előterjesztésben tájékoztatást kell adni arról, hogy
a gazdálkodó szervezet ellen kezdeményeztek-e csődeljárást vagy felszámolási eljárást, és ezek elrendelésére sor
került-e, és milyen dátummal. 3. § (1) Az előterjesztésben be kell mutatni
a) a gazdálkodó szervezet tulajdonosi szerkezetét és azt, hogy a társaság tagja-e elismert vagy tényleges
vállalatcsoportnak; b) ki kell térni arra, hogy a gazdálkodó szervezet milyen okból képtelen – akár saját forrásaiból, akár a tulajdonosok
által biztosított forrásokból – a veszteséges gazdálkodás okainak, illetve vagyonhiányának megszüntetésére,
részesült-e az Európai Bizottság által jóváhagyott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban.
(2) Az előterjesztésben tájékoztatni kell arról, hogy a) a gazdálkodó szervezet lát-e el jogszabályban meghatározott közfeladatot, közszolgáltatást, tevékenysége
országos vagy több országra kiterjedő-e, végez-e hatósági engedélyhez kötött vagy koncesszióköteles
tevékenységet, és a csődeljárás, illetve a felszámolási eljárás elrendelése ennek folytatását hogyan befolyásolja;
b) – amennyiben a gazdálkodó szervezet a lakosság széles körét érintő közszolgáltatást lát el – ezt a szolgáltatást
az érintett területen más szolgáltató is ellátja-e. (3) Az előterjesztésben
a) be kell mutatni a gazdálkodó szervezet főbb gazdasági és pénzügyi adatait;
b) ismertetni kell – legalább hozzávetőlegesen – az adósságállomány legfontosabb összetevőit (így különösen
köztartozás-állomány, tulajdonosok felé fennálló tartozások, banki és szállítói hitelállomány, közműtartozások,
foglalkoztatottakkal szemben fennálló tartozások); c) tájékoztatást kell adni arról, hogy a gazdálkodó szervezet részesül-e nemzetközi vagy hazai pénzügyi
támogatásban; d) – amennyiben már rendelkezésre állnak az ezzel összefüggő, legalább hozzávetőleges adatok – be kell mutatni
a lejárt tartozásállománynak a gazdálkodó szervezet saját tőkéjéhez viszonyított arányát.
(4) Az előterjesztésben ismertetni kell a) – legalább hozzávetőlegesen – a gazdálkodó szervezet foglalkoztatotti létszámát, továbbá azt is, hogy
foglalkoztat-e megváltozott munkaképességűeket; b) azt, hogy az ország mely megyéiben, mely településein lévő telephelyeken történik foglalkoztatás, továbbá
a foglalkoztatás megszűnése hogyan befolyásolja az adott települések vagy megyék munkaerőpiaci helyzetét.
(5) Az előterjesztésben meg kell jelölni, hogy a gazdálkodó szervezet a Cstv. 65. § (3) bekezdése szerinti milyen okból
minősíthető nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűnek. (6) Az előterjesztésben javaslatot kell tenni arra, hogy a gazdálkodó szervezetre a Cstv. 65–67. §-a, vagy ezen túlmenően
a Cstv. 68–70. §-a szerinti eljárásrend is alkalmazandó legyen. Amennyiben az előterjesztő a Cstv. 68–70. §-a szerinti
sajátos eljárási szabályok alkalmazását tartja indokoltnak, ismertetnie kell a Cstv. 68. § (2) bekezdése szerinti
körülményeket is, továbbá meg kell jelölnie az ott meghatározott közérdeket és ennek megfelelően kell előkészítenie
az előterjesztés részét képező kormányrendelet tervezetét. 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2012. XXIII. törvény a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Ipolydamásd és Helemba (Ch¾aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között
a két ország közös államhatárán, Ipolydamásd és Helemba (Ch¾aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és
a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Ipolydamásd és Helemba (Ch¾aba) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények
megépítéséről Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) összhangban
a jószomszédi kapcsolatokról és a baráti együttműködésről szóló, Párizsban, 1995. március 19-én aláírt Szerződéssel,
A törvényt az Országgyűlés a 2012. április 2-i ülésnapján fogadta el.
és tekintettel az infrastruktúra-kapcsolatoknak a két ország közötti gazdasági együttműködés fejlődésére gyakorolt
hatására, az alábbiakban állapodnak meg: 1. Cikk
(1) Az Ipolydamásd és Helemba (Ch¾aba) települések közötti közúti kapcsolat helyreállítása érdekében a Szerződő Felek
megállapodnak egy, az Ipoly folyó 3+475 fkm szelvényében, a III.3S és III.4M határjelek térségében elhelyezkedő közös
közúti híd (a továbbiakban: Híd) és a mindkét oldali csatlakozó utak megépítéséről. A Híd megépítésének költségeit
közösen, egyenlő arányban viselik. (2) A Híd egy nyílású aszimmetrikus ívhídként épül meg, szerkezeti hossza 106,0 m, szélessége 14,3 m, teherbírása
EUROCODE szerint. 2. Cikk
A közúti kapcsolat a nemzetközi közúti személyforgalom, valamint a legfeljebb 12 t össztömegű tehergépjármű
forgalom céljára létesül. 3. Cikk
A Szerződő Felek erőfeszítéseket tesznek a Híd és a Hídhoz csatlakozó utak megépítéséhez szükséges pénzügyi
támogatásnak az Európai Uniótól történő megszerzése érdekében. 4. Cikk
(1) A Szerződő Felek gondoskodnak a Híd és a Hídhoz csatlakozó utak beruházásainak előkészületeiről. Az engedélyezési
és jóváhagyási eljárások a Szerződő Felek államainak vonatkozó belső jogszabályaival összhangban valósulnak meg.
(2) A Szerződő Felek mindegyike beszerzi a Híd és a Hídhoz csatlakozó utak megépítéséhez szükséges építési és egyéb
engedélyeket államuk illetékes hatóságaitól az adott állam jogszabályai alapján.
(3) A Híd és a Hídhoz csatlakozó utak megépítésére vonatkozó közbeszerzési eljárást a Szerződő Felek nevében a magyar
fél írja ki, a magyar közbeszerzési előírások szerint.
(4) A kivitelezési munkálatok mindkét Szerződő Fél államának hatályos jogszabályaival és műszaki előírásaival
összhangban valósulnak meg. (5) Az államhatár vonalát vagy a határjeleket érintő valamennyi munka kivitelezéséhez az Államhatár Felmérésének
és Megjelölésének Magyar–Szlovák Közös Bizottsága előzetes jóváhagyása szükséges.
(6) Tekintettel arra, hogy a Híd felépítése az Ipoly határfolyó nagyvízi medrét érinti, megvalósításához a Magyar–Szlovák
Határvízi Bizottság előzetes jóváhagyása szükséges. 5. Cikk
A Híd megnyitásának időpontját a Szerződő Felek diplomáciai úton egyeztetik.
6. Cikk
A Híd üzemeltetésére, fenntartására és rekonstrukciójára a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság
Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és
rekonstrukciójáról szóló, Pozsonyban, 2007. június 18-án aláírt megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazni.
7. Cikk
A megvalósult Híd a Szerződő Felek államainak osztatlan közös tulajdonát képezi.
8. Cikk
(1) Amennyiben az egyik Szerződő Fél alapos indok nélkül eláll attól, hogy megépítse a Hidat vagy a saját oldalán a Hídhoz
csatlakozó utat, köteles megtéríteni a másik Szerződő Fél minden olyan kárát és költségét, amely bizonyítottan a Híd és
a Hídhoz csatlakozó út saját oldalán történő építésével összefüggésben merült fel.
(2) A Hídban vis maior miatt keletkezett kárt a Szerződő Felek közösen, egyenlő arányban viselik.
9. Cikk
(1) A Híd építésének előkészítésével, tervezésével és kivitelezésével megbízott személyek a beruházás időszakában
szabadon mozoghatnak az államhatár közelében az építési övezetben. Amennyiben a beruházó szervezetek a Híd
építése során harmadik állam állampolgárait alkalmazzák, munkaviszonyuknak meg kell felelnie az adott ország
területén érvényes, a külföldiek munkavállalásáról és tartózkodásáról szóló belső jogszabályoknak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek a Szerződő Felek által felhatalmazott ellenőrző szervek felszólítására
érvényes, személyazonosító igazolvánnyal kötelesek igazolni magukat. 10. Cikk
Jelen Megállapodás végrehajtására a Szerződő Felek mindkét államban a közlekedésért felelős miniszter által vezetett
minisztériumot jelölik ki (a továbbiakban: Illetékes Szerv). 11. Cikk
Jelen Megállapodás értelmezésével és megvalósításával összefüggő esetleges vitákat az Illetékes Szervek tárgyalás
útján rendezik. Amennyiben nem jön létre megállapodás, a vitás kérdéseket a Szerződő Felek diplomáciai úton
rendezik. 12. Cikk
(1) Jelen Megállapodást a Szerződő Feleknek a belső jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az a jóváhagyást
igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
(2) Jelen Megállapodás a Szerződő Felek közötti közös megállapodással írásban bármikor módosítható, vagy
kiegészíthető. Ezen kiegészítések, illetve módosítások az (1) bekezdés szerint lépnek hatályba.
(3) Jelen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik. A Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásban,
diplomáciai úton felmondhatja. A felmondás kézbesítése után a Szerződő Felek haladéktalanul tárgyalásokat
kezdenek a jelen Megállapodás megvalósításával kapcsolatos nyitott kérdésekről, különösen a másik Szerződő Félnél
a Megállapodás felmondásának időpontjáig a Megállapodás megvalósításával kapcsolatosan felmerült költségek
rendezéséről. Felmondás esetén a jelen Megállapodás a felmondásról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél által
történt átvétele napjától számított hat hónap után hatályát veszti.
Készült: Pozsonyban, 2012. február 27. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, amelyből mindkét
nyelvű szöveg egyaránt hiteles. Magyarország Kormánya A Szlovák Köztársaság Kormánya
nevében nevében” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. és a 3. § a Megállapodás 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a 2. és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Kövér László s. k., Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés elnöke, az Országgyűlés alelnöke,


text:
144/2014. (IV. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarországnak az Ománi Szultánságba kinevezett tiszteletbeli konzuljaként, valamint az elmúlt évtizedben a két
ország közötti politikai és gazdasági kapcsolatok bővítése terén végzett áldozatos munkája elismeréséül
Saud Al-Taie üzletember, Magyarország tiszteletbeli konzulja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. április 9.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2016. (II. 10.) BM rendelete a törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés alapján kiállítandó közokirat kiadásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról.
A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény 41.  § (2)  bekezdés h)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 19.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A  törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés alapján kiállítandó közokirat kiadására irányuló hatósági eljárás
igazgatási szolgáltatási díja (a továbbiakban: igazgatási szolgáltatási díj) ötezer forint.
(2) Az  igazgatási szolgáltatási díjat a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala elnevezésű,
10023002-01451935-00000000 számú számlára kell megfizetni.
(3) Az  igazgatási szolgáltatási díj a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala működési
bevétele.
(4) Az  elsőfokú döntést hozó hatóság határozata ellen benyújtott fellebbezés díja háromezer forint, amelyet
a fellebbezés benyújtásával egyidejűleg kell az elsőfokú döntést hozó hatóság számlájára befizetni.
2. § Az 1. § (1) és (4) bekezdése szerinti díjfizetési kötelezettséget POS terminálon keresztül történő bankkártyás fizetés
vagy postai készpénz-átutalási megbízás igénybevételével, fizetési számlára történő készpénzfizetés útján kell
teljesíteni.
3. § Az 1.  § (1) és (4)  bekezdése szerinti pénzösszegek nyilvántartására és elszámolására az  államháztartás szervezetei
beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló kormányrendelet rendelkezéseit kell
alkalmazni.
4. § Az igazgatási szolgáltatási díj vonatkozásában
a) a díjfizetési kötelezettség keletkezésére az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 3. §
(4) bekezdésében,
b) a díjfizetés tárgyára az Itv. 28. § (2) bekezdés a) és b) pontjában, valamint 28. § (3) bekezdésében,
c) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (1) bekezdés első mondatában, valamint
d) a díjfizetés törlésére és visszatérítésére az Itv. 79. § (1) és (2) bekezdésében, továbbá az Itv. 80. § (1) bekezdés
f ) és j) pontjában
foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol az  Itv. illetéket említ, azon az  igazgatási
szolgáltatási díjat, ahol az  Itv. állami adóhatóságot említ, azon a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalát kell érteni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincegyedik napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1364/2016. (VII. 13.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program keretében a foglalkoztatási paktumok, a fenntartható közlekedésfejlesztés, valamint a gazdaságfejlesztést ösztönző közlekedésfejlesztés témájú felhívásokra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához való hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az 1. mellékletben foglalt táblázat A–C és E oszlopában meghatározott projektjavaslatok (a továbbiakban:
projektjavaslatok) 1. mellékletben foglalt táblázat D oszlopa szerinti támogatásához,
 2. hozzájárul a projektjavaslatok támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
2018. XI. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyv kihirdetéséről (A Jegyzőkönyv nemzetközi jogilag 2016. április 1-jén lépett hatályba.).
1. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az  Orosz Föderáció közötti
partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a  Horvát Köztársaság Európai
Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv)
e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV az egyrészről az  Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az  Orosz Föderáció közötti partnerség
létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz
történő csatlakozásának figyelembevétele céljából
A törvényt az Országgyűlés a 2018. június 20-i ülésnapján fogadta el.
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA
az Európai Unióról szóló szerződés, az  Európai Unió működéséről szóló szerződés és az  Európai Atomenergiaközösséget létrehozó szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok,
AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, és
AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG egyrészről, valamint AZ OROSZORSZÁGI FÖDERÁCIÓ
másrészről, a továbbiakban együttesen: a felek, MIVEL az  egyrészről az  Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az  Orosz Föderáció közötti partnerség
létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a  megállapodás)
1994. június 24-én Korfun írták alá;
MIVEL a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést 2011. december 9-én
Brüsszelben írták alá;
MIVEL – a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai
Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló
okmány és különösen annak 6.  cikke (2)  bekezdése szerint – a  Horvát Köztársaságnak a  megállapodáshoz való
csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv útján kell megállapodni;
FIGYELEMMEL a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei csatlakozására;
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Horvát Köztársaság csatlakozik a  megállapodáshoz. A  Horvát Köztársaság a  többi tagállammal megegyező
módon elfogadja és tudomásul veszi a megállapodás, az ugyanazon a napon aláírt záróokmány mellékletét képező
együttes nyilatkozatok, nyilatkozatok és levélváltások, valamint a  megállapodáshoz csatolt, 2000. december  1-jén
hatályba lépett, 1997. május 21-i jegyzőkönyv, a  megállapodáshoz csatolt, 2005. március 1-jén hatályba
lépett, 2004.  április  27-i jegyzőkönyv, továbbá a  megállapodáshoz csatolt, 2008. május 1-jén hatályba lépett,
2007. április 23-i jegyzőkönyv szövegét.
2. cikk
A jegyzőkönyv aláírását követően az  Unió továbbítja a  tagállamoknak és az  Oroszországi Föderációnak
a  megállapodás, a  záróokmány és valamennyi ahhoz csatolt dokumentum, továbbá a  megállapodáshoz csatolt,
1997. május 21-i, 2004. április 27-i és 2007. április 23-i jegyzőkönyv horvát nyelvű változatát. A horvát nyelvi változat
a  jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásának időpontjától a megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia,
görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén,
valamint orosz nyelvű változatára vonatkozóakkal megegyező feltételek mellett válik hitelessé.
3. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
4. cikk
 (1) E jegyzőkönyvet a feleknek saját eljárásaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk. A felek értesítik egymást az e célból
szükséges eljárások befejezéséről. A  jóváhagyási okiratokat az  Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán kell letétbe
helyezni.
(2) E jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő első hónap első napján lép hatályba.
 (3) E jegyzőkönyvet az aláírásának időpontjától számított 15 napot követően ideiglenesen alkalmazni kell.
 (4) E jegyzőkönyv a megállapodás keretében a felek közötti kapcsolatokra a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való
csatlakozásának időpontjától alkalmazandó. 5. cikk
E jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát,
lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint orosz
nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták e jegyzőkönyvet.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év december havának tizenhetedik napján.”
3. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
370/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Szabó Andrást 2020. március 8-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2014. (VI. 18.) NMHH rendelete a gyermekvédelmi szűrőszoftverek biztosításával kapcsolatos kötelezettség teljesítésének anyagi támogatását szolgáló pályázat szabályairól.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182.  § (3)  bekezdés 34.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) az internet-hozzáférés szolgáltatást nyújtó szolgáltatókra; és
b) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: Hatóság).
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) hirdetmény: a  pályázat kiírásáról szóló értesítés, melyben a  Hatóság értesítést tesz közzé az  eljárás
megindításáról az e rendeletben foglalt tartalommal, helyen és módon;
b) internet-hozzáférés szolgáltatást nyújtó szolgáltató: az  elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint
az  információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény
2. § l) pont la) alpontjában meghatározott szolgáltató;
c) jelentkező: a  kiírási dokumentáció alapján az  elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Eht.) 149/A.  § (1)  bekezdésében meghatározott kötelezettség teljesítésének anyagi
támogatására, a pályázati eljárásra jelentkezést benyújtó internet-hozzáférés szolgáltatást nyújtó szolgáltató;
d) kiírási dokumentáció: a  pályázati eljárás és az  arra történő jelentkezés részletes szabályait tartalmazó
dokumentáció;
e) támogatás: az  Eht. 149/A.  § (1)  bekezdésében meghatározott, az  internet-hozzáférés szolgáltatást nyújtó
szolgáltatókat terhelő kötelezettséghez a Hatóság által a pályázati eljárás eredményeként nyújtandó anyagi
hozzájárulás.
2. A pályázat szabályai 3. § A pályázati eljárás részletes szabályait az Eht. és e rendelet keretei között a Hatóság elnöke (a továbbiakban: Elnök)
által – egyedi hatósági ügyként – kialakított kiírási dokumentáció határozza meg.
4. § (1) A kiírási dokumentációnak tartalmaznia kell
a) az  eljárás rendjére vonatkozó alapvető szabályokat, feltételeket, így különösen a  jelentkezés feltételeit,
módját, határidőket, az  eljárás lezárásának feltételeit, a  kiírási dokumentáció módosításának feltételeit,
a  jogorvoslati rendszerről szóló tájékoztatást, továbbá – amennyiben az  Elnök ilyen feltételt meghatároz –
a jelentkezők által megteendő kötelező vállalásokat a támogatás elnyerése érdekében;
b) a megszerezhető támogatás leírását, összegét, valamint felhasználásának feltételeit;
c) a pályázat értékelésére vonatkozó elveket, szabályokat;
d) a részvétellel kapcsolatos feltételeket, a jelentkezőre vonatkozó részvételi és egyéb feltételeket; és
e) a jelentkezés kötelező érvényességi kellékekeit.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti feltételeknek meg kell felelniük a pártatlanság, a megkülönböztetéstől mentesség
és az arányosság követelményének.
5. § (1) A  Hatóság a  kiírási dokumentáció tervezetét a  hirdetmény közzétételét megelőzően legalább harminc nappal
hirdetőtábláján való kifüggesztéssel és internetes honlapján közzéteszi.
(2) A kiírási dokumentáció tervezetének (1) bekezdés szerinti közzétételétől számított húsz napon belül bárki írásban
megküldheti a  Hatóság részére a  kiírási dokumentáció tervezetére vonatkozó álláspontját, javaslatát, észrevételét.
A  beérkezett javaslatok, észrevételek a  Hatóságot nem kötik, a  Hatóság számára tájékoztató jelleggel bírnak és
a javaslatok, észrevételek figyelembevételét vagy figyelmen kívül hagyását a Hatóság nem köteles indokolni.
6. § (1) A  hirdetményt a  Hatóság hirdetőtábláján és internetes honlapján közzéteszi. A  közzététel időpontjának
a hirdetménynek a Hatóság honlapján történő közzététele napja számít.
(2) A közzétett hirdetménynek tartalmaznia kell a pályázat legfontosabb adatait, ideértve a pályázaton való részvétellel
kapcsolatos feltételeket is, a  jogszabályra történő hivatkozást, amely alapján a  kiírás történik, valamint a  kiírási
dokumentáció elérhetőségének módját.
(3) A Hatóság köteles a hirdetményben meghatározott feltételekkel a kiírási dokumentációt minden érdekelt számára
hozzáférhetővé tenni.
(4) A jelentkezésre a hirdetmény közzétételétől számítva legalább harminc napot kell biztosítani.
 (5) Az Elnök a (4) bekezdésben foglalt határidő elteltét követő tíz napon belül hivatalból megindítja a pályázati eljárást.
7. § (1) A pályázaton az az internet-hozzáférés szolgáltatást nyújtó szolgáltató vehet részt,
a) amely nem áll csődeljárás, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt;
b) amely vállalja, hogy az  Eht. 149/A.  § (3)  bekezdés b)  pontjában megjelölt intézmények részére közvetlenül
vagy más szolgáltató közreműködésével a szűrőszoftverhez való hozzáférést ingyenesen biztosítja; és
c) amely a  kiírási dokumentációban meghatározott egyéb feltételeknek eleget tesz, és a  kiírási
dokumentációban foglaltakat a  pályázati jelentkezéshez csatolt nyilatkozatával vállalja, és akivel szemben
a kiírási dokumentáció nem határoz meg egyéb kizáró feltételt.
(2) A  jelentkezésnek tartalmaznia kell a  kiírási dokumentációban meghatározott érvényességi kellékeket, továbbá
a  részvételi feltételek és az  érvényességi kellékek bizonyítására, igazolására szolgáló, a  kiírási dokumentációban
meghatározott nyilatkozatokat, adatokat, iratokat, dokumentumokat.
(3) A jelentkezéskor a dokumentumokat a kiírási dokumentációban meghatározott módon, helyen és határidőben vagy
határnapon kell benyújtani.
(4) A dokumentumok benyújtására kizárólag a jelentkező erre feljogosított képviselője jogosult.
 (5) A benyújtott dokumentumok átvételéről a Hatóság átvételi elismervényt állít ki, amelyen feltünteti az átvétel pontos
idejét. 8. § (1) A  kiírási dokumentációban meghatározott értékelés elveinek pártatlannak, átláthatónak, megkülönböztetéstől
mentesnek és arányosnak kell lenniük.
(2) Az  Elnök a  jelentkező pályázatát összességében és az  egyes pályázati elemek tekintetében is értékeli, vizsgálja
annak megalapozottságát.
(3) Ha a pályázat hiányos, vagy a jelentkező nem csatolta az érvényességi kellékek, feltételek bizonyítására, igazolására
szolgáló, a  kiírási dokumentációban meghatározott nyilatkozatokat, adatokat, iratokat, dokumentumokat, akkor
az Elnök hiánypótlásra hívja fel a jelentkezőt.
(4) A kiírási dokumentáció az alábbi feltételekkel teheti lehetővé a hiánypótlást:
a) a  hiánypótlási felhívás kézbesítésétől számított legfeljebb tizenöt napot biztosíthat a  jelentkező számára
a hiánypótlás teljesítésére;
b) ha a jelentkező a hiányosságot a felhívásban megjelölt határidőig megfelelően pótolja, a jelentkezést úgy kell
tekinteni, mintha arra már eredetileg is megfelelően és hiánytalanul került volna sor;
c) a  hiánypótlás teljesítésére meghatározott határidő jogvesztő, a  határidő elmulasztása esetén igazolási
kérelem előterjesztésének nincs helye.
 (5) Ha a  pályázati ajánlat valamely eleme, része nem egyértelmű, az  Elnök a  jelentkezőtől felvilágosítást kérhet.
A  felvilágosítás-kérés teljesítésére a  kézbesítéstől számított tizenöt nap áll a  jelentkező rendelkezésére.
A  felvilágosítás nem eredményezheti a  jelentkezésben megfogalmazott pénzbeli, értékbeli vállalások, lényeges
állítások változását, csak azok értelmezését szolgálja.
(6) A  pályázati ajánlat érvénytelen, amennyiben a  pályázati ajánlat a  kiírási dokumentációban meghatározott
követelményeknek a hiánypótlás ellenére sem tesz eleget.
(7) Az  Elnök a  pályázati ajánlat érvénytelenségét külön végzéssel nem állapítja meg, a  pályázati ajánlat
érvénytelenségét a pályázati eljárást lezáró döntésébe foglalja.
(8) A pályázatok értékelésére kizárólag a kiírási dokumentációban meghatározott elvek és szempontok alapján kerülhet
sor.
9. § (1) Az Elnök végzéssel megszünteti a pályázati eljárást, amennyiben a hirdetményre nem érkezik jelentkezés.
 (2) A Hatóság az (1) bekezdés szerinti végzést a hirdetménnyel azonos helyen és módon közzéteszi.
10. § (1) Az Elnök hatósági határozatában állapítja meg
a) a pályázati eljárás nyertesét vagy nyerteseit, vagy
b) a pályázati eljárás eredménytelen voltát.
(2) Eredménytelen az eljárás, amennyiben valamennyi benyújtott jelentkezés, ajánlat érvénytelen.
 (3) Nyertessé kizárólag olyan jelentkező nyilvánítható, amely a  jelentkezés benyújtásától kezdve folyamatosan
megfelelt a rendeletben és a kiírási dokumentációban meghatározott feltételeknek.
 (4) Az (1) bekezdés szerinti döntését az Elnök az eljárás érintett résztvevőjével, résztvevőivel közli, valamint a Hatóság
honlapján közzéteszi. 3. Hatósági szerződés 11. § (1) Az Eht. 149/A. §-ában, e rendeletben és a kiírási dokumentációban meghatározott feltételekkel az Elnök a pályázat
nyertesével hatósági szerződést köthet.
(2) A  hatósági szerződésnek a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi
CXL.  törvényben és az  Eht. 149/A.  §-ában nem szabályozott kötelező tartalmi elemeit az  Elnök a  kiírási
dokumentációban határozza meg.
12. § (1) A támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: csekély összegű
támogatásokról szóló bizottsági rendelet) alapján nyújtható.
(2) A  kedvezményezettnek a  csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 6.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott nyilatkozata szerinti, továbbá a  kedvezményezett részére az  e  rendelet alapján odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának együttes összege nem haladhatja meg a  csekély összegű
támogatásokról szóló bizottsági rendeletben meghatározott felső határt.
4. Záró rendelkezések 13. § E rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet alá tartozó támogatást tartalmaz.
14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
8/2010. (IV. 16.) MNB rendelete az „Őrségi Nemzeti Park” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Őrségi Nemzeti Park” megnevezéssel 5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2010. április 22. 2. § (1) Az emlékérme téglalap alakú, 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, mérete 39,6 mm×26,4 mm,
széle sima. (2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben egy zanótboglárka ábrázolása látható. A zanótboglárka ábrázolásától balra,
az emlékérme bal oldali peremével párhuzamosan, két sorban a „MAGYAR” és a „KÖZTÁRSASÁG” felirat,
a zanótboglárka ábrázolásától jobbra, három vízszintes sorban az 5000 értékjelzés, a „FORINT” felirat, valamint a „BP.”
verdejel és a „2010” verési évszám olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben az Őrségi Népi Műemlékegyüttes egyik épületcsoportjának ábrázolása
látható. Az épületcsoport ábrázolásától balra fent az „ŐRSÉGI NEMZETI PARK”, jobbra lent a „Szalafő – Pityerszer” felirat
olvasható. Az épületcsoport ábrázolása alatt, bal oldalon található Gáti Gábor tervezőművész mesterjegye.
Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 8000 darab készíthető, amelyből 5000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2010. április 22-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
165/2008. (HK 20.) HM HVKF intézkedése a katonai szervezetek feladatairól a Magyar Honvédség tapasztalatfeldolgozó rendszere kialakításában és működtetésében.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a 101. § (3) bekezdés k)
és l) pontjaira, valamint a Magyar Honvédség műveleti tapasztalatfeldolgozó rendszere kialakításáról és működte
téséről szóló 74/2008. (HK 15.) HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) 16. § (2) bekezdésére – a Magyar Honvédség tapasztalatfeldolgozó rendszere (a továbbiakban:
Rendszer) kialakítása és működtetése egyes feladatainak
végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium
Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HM HVKF)
közvetlen alárendeltségébe tartozó HM szervekre és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban
együttesen: katonai szervezetek) terjed ki.
2. A Rendszer az Utasításban, jelen intézkedésben és az
Utasítás 16. § (2) bekezdése alapján kidolgozott és jóváhagyott működési szabályzatban meghatározottak alapján
működik, összhangban a NATO Katonai Tanácsa MCM0111-2008. számú irányelvével (NATO Lessons Learned
Policy) és a NATO-főparancsnokok tapasztalatfeldolgozásról szóló 80-6. számú közös utasításával (NATO BI-SC
Directive Number 80-6 Lessons Learned).
3. Az Utasítás 14. § (1) bekezdése alapján a Rendszer
kialakításának és működtetésének koordinálását az MH
Műveleti Központ (a továbbiakban: MH MK) végzi.
4. Az Utasítás 4. § (5) bekezdése szerinti külső adatgyűjtő, valamint az Utasítás 6. § (2) és 7. § (1) bekezdése
szerinti speciális elemzési képességek kialakítását és működtetését az MH MK végzi. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) részt vesz a
speciális elemzési feladatok végrehajtásában.
5. A tapasztalatok gyűjtése és jelentése a katonai szervezeteknél szolgálatot teljesítő teljes személyi állomány feladata, melyek összegzését, feldolgozását a katonai szervezetek illetékességüknek és hatáskörüknek megfelelően
végzik.
6. A tapasztalatok gyűjtését, feldolgozását a katonai
szervezetek működési rendjébe, eredményeit pedig az
érintett szakterületek, vezető, tervező, támogató és biztosító elemek tevékenységébe, a kiképzés teljes spektrumába be kell építeni.
7. A Rendszer kialakításának erőforrás- és költségigénye a HM Tárca Védelmi Tervező Rendszerben kerül tervezésre.
8. A katonai szervezetek a Rendszer kialakítása és működtetése során:
a) Saját hatáskörben intézkednek a tapasztalatfeldolgozás rendjére, tapasztalatfeldolgozó tevékenységet folytatnak az Utasítás 15. § értelmében;
b) Feladat- és hatáskörüknek megfelelően a tapasztalatfeldolgozással kapcsolatos tevékenységeket és azok eredményeit integrálják a működés és feladat-végrehajtás
rendjébe (tervezés, szabályozás, eljárásrend, felkészítés,
gyakorlatok, műveletek, missziók, fejlesztés, támogatás,
biztosítás stb.);
c) Kijelölik a tapasztalatfeldolgozás témakörében illetékes kapcsolattartót az Utasítás 15. § (7) bekezdése alapján.
A kapcsolattartók fő feladatai:
ca) a tapasztalatfeldolgozás rendszerének, szabályainak
és eljárásainak ismerete, a szakmai kapcsolattartás biztosítása az alárendelt, elöljáró, valamint más katonai szervezetek kapcsolattartóival;
cb) a parancsnokok és törzsek tapasztalatfeldolgozás témakörében történő tájékoztatása, szükséges mértékben
felkészítése;
cc) szervezeténél a tapasztalatfeldolgozó tevékenység
koordinálása és adminisztrációja;
cd) a megfigyelések állapotának, az azonosított, elfogadott és bevezetett tapasztalatok központi tapasztalatadatbázisba történő bevitele, napra készen tartása, illetve
figyelemmel kísérése a saját katonai szervezete vonatkozásában;
ce) koordináló tevékenység végzése a konkrét adatgyűjtés, az elemzés és a javaslatok kidolgozása során a saját katonai szervezete vonatkozásában;
cf) a szervezet által végrehajtott műveleteket és az azokra történő felkészítéseket, gyakorlatokat, egyeztetéseket
követő, illetve a kapcsolódó egyéb jelentések összeállításában történő részvétel a tapasztalatfeldolgozási részterület kidolgozásával;
cg) a tapasztalatfeldolgozás szakterületén jelentés az állományilletékes parancsnok felé, illetve szakjelentések
összeállítása;
ch) a szervezet tapasztalatfeldolgozó munkacsoportjának megszervezése, összehívásának kezdeményezése, feladat-végrehajtásának koordinálása;
ci) a Rendszerben megjelenő és a katonai szervezetet
érintő információk szervezeten belüli terjesztése, a felkészítéseket, illetve a feladatok végrehajtását tervező és irányító személyek részére történő biztosítása;
cj) a Tapasztalat-adatbázis segítségével a javító folyamatok megvalósulásának és a tapasztalatok bevezetésének
figyelemmel kísérése és jelentése;
ck) a szervezet képviseletében részvétel tapasztalatfeldolgozással kapcsolatos képzéseken, rendezvényeken,
munkaértekezleteken.
9. A HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF) a Rendszer kialakításával és működtetésével kapcsolatosan a következő feladatok végzi:
a) a Központi Tapasztalat-adatbázissal szemben támasztott hadműveleti követelmények alapján tervezi,
szervezi az informatikai támogatást;
b) hatáskörét illetően illetékességből, illetve felkérést
vagy kijelölést követően szakértőkkel részt vesz a tapasztalatok feldolgozásában, felügyeli és koordinálja a javító
folyamatra vonatkozó végrehajtási terv kidolgozását és
végrehajtását;
c) az MH MK-val együttműködve, a bevezetett tapasztalatok megerősítő értékelését követően irányítja azok kiképzési rendszerbe történő integrálását, ennek érdekében
szükség esetén koordinálja és figyelemmel kíséri a vonatkozó műveleti utasítások, szabályzatok stb. módosítását.
10. Az MH ÖHP a Rendszer kialakítása és működtetése
során:
a) hatáskörében eljárva szabályozza és ellenőrzi saját,
illetve az alárendeltjei tapasztalatfeldolgozó tevékenységét;
b) megszervezi és koordinálja a tapasztalatfeldolgozást
végző, alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
együttműködését;
c) nyilvántartást vezet az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek kijelölt kapcsolattartóiról, a tapasztalatfeldolgozásra felkészített állományukról;
d) vezetési szintjének megfelelően végzi a témával kapcsolatos nemzetközi együttműködési feladatokat az MH
ÖHP, illetve az alárendeltségében műveleti tevékenységet
végző magyar kontingensek vonatkozásában;
e) végzi a saját, illetve az alárendelt katonai szervezetek
tapasztalatfeldolgozó tevékenység végzésére rendszeresített, illetve kijelölt állományának felkészítését;
f) rendszeresített szakállományára alapozva kialakítja
az adatok gyűjtésébe és az elemzési követelmények meghatározásába, felülvizsgálatába, valamint elemzések lefolytatásába bevonható képességet;
g) részt vesz a Rendszer szabályzóinak kidolgozásában,
illetve napra készen tartásában;
h) részt vesz a tapasztalatfeldolgozási feladatok és költségvetés tervezésében.
11. Az MH MK a Rendszer kialakítása során:
a) az érintett szervezetek bevonásával kidolgozza és jó
váhagyásra felterjeszti a Rendszer működési szabályzatát;
b) az informatikai rendszerek működtetéséért felelős
szervezetek bevonásával összeállítja és 2009. január 30-ig
jóváhagyásra szolgálati úton felterjeszti a Központi Ta
pasztalat-adatbázis rendszerrel szemben támasztott hadműveleti követelményeket; c) rendszeresített szakállományára alapozva kialakítja
az adatok gyűjtésébe és az elemzési követelmények meghatározásába, felülvizsgálatába bevonható, illetve elemzés
lefolytatására alkalmas elemzési képességet;
d) az MH ÖHP-vel együttműködve elkészíti a honvédségi szervezetek részéről az Utasítás 15. § (7) bekezdése és
a jelen intézkedés alapján kijelölt kapcsolattartók nyilvántartását;
e) szervezi és végrehajtja a tapasztalatfeldolgozó szakállomány központi felkészítését;
f) a tapasztalatfeldolgozást végzők számára kiadványt
készít elő a Rendszer szabályzóiról, működtetéséről, a
szaktevékenységet végzők feladatairól;
g) végrehajtja az Utasítás 14. § [3/d)] pontja alapján a
Rendszer funkcióinak tesztelését;
h) megszervezi és jóváhagyás után végzi a témában
érintett HM és MH szintű szabályzók módosításával kapcsolatos kidolgozói tevékenységet, illetve annak koordinálását.
12. Az MH MK a Rendszer működtetése során:
a) az MH ÖHP-vel együttműködve folyamatosan vezeti
a honvédségi szervezetek részéről az Utasítás 15. § (7) bekezdése és a jelen intézkedés alapján kijelölt kapcsolattartók nyilvántartását, valamint biztosítja azt valamennyi
honvédségi szervezet számára;
b) végzi a saját, valamint a HVKF közvetlen alárendeltségében lévő katonai szervezetek tapasztalatfeldolgozó
feladatok ellátására rendszeresített, illetve kijelölt állományának felkészítését;
c) tervezi és végzi a kijelölt kapcsolattartók és a tapasztalatfeldolgozásra felkészített állomány központi továbbképzését;
d) a tapasztalatfeldolgozás témakörében vezetési szintjének megfelelően, a vonatkozó szabályzókban meghatározott rendben végzi a nemzetközi együttműködést;
e) kezeli és működteti a központi tapasztalat-adatbázist;
f) szükség esetén pontosítja és a HM HKF részére felter
jeszti a központi tapasztalat-adatbázissal szemben támasztott hadműveleti követelményeket;
g) hatáskörében, illetve felkérést vagy kijelölést követően tapasztalatfeldolgozó tevékenység végez;
h) összegyűjti és szolgálati úton felterjeszti az egyes
konkrét ügyekben az ágazati vezetők tájékoztatásához
szükséges adatokat;
i) figyelemmel kíséri és elemzi a tapasztalatfeldolgozó
rendszer folyamatainak működését, a HM IKR-ben meghatározásra kerülő gyakorisággal és tartalommal jelentéseket készít és terjeszt fel a Rendszer működéséről;
j) időszakos kiadványokat készít a Rendszer működéséről, eredményeiről.
13. Az MH MK a Rendszer működtetése során keletkező jelentéseket, tájékoztatókat a HM HKF útján a HM
HVKF-nek terjeszti fel.
14. Jelen intézkedés a közzététele napján lép hatályba és
2013. december 31-én hatályát veszti.
15. Jelen intézkedés a végrehajtásban érintett személyi
állomány teljes terjedelmében ismerje meg.
16. A katonai szervezetek vezetői, parancsnokai az intézkedés hatálybalépését követően szabályozzák saját
szervezeteik és alárendeltjeik tapasztalatfeldolgozással
kapcsolatos feladatait.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
32/2012. (III. 7.) Korm. rendelete a budapesti Tüskecsarnok beruházási programmal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a budapesti Tüskecsarnok
beruházási program keretében a Budapest XI. kerület belterület 4082/23 helyrajzi számú területen, illetve ezen
területből telekalakítás folytán kialakított területen megvalósuló beruházással összefüggő 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket. (2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti építési beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
hatóságként az 1. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtákra vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatósági közreműködést rendel el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1122/2011. (IV. 28.) Korm. határozata a Gandhi Közalapítvány közhasznú nonprofit gazdasági társasággá történő átalakításáról.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 2. §-a, továbbá a Kormány által alapított közalapítványokkal
és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 1. pontja alapján a következők szerint
határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény (a továbbiakban: 2006. évi LXV. törvény) 2. § (1) bekezdése alapján kezdeményezi a Gandhi
Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) jogutódlással történő megszüntetését arra hivatkozással, hogy a
Közalapítvány céljainak megvalósítására, feladatának további ellátására többségi állami tulajdoni részesedés
biztosításával közhasznú szervezetnek minősülő, jogi személyiséggel rendelkező nonprofit gazdasági társaságot
kíván alapítani.
2. A Kormány
a) felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, a közigazgatási és igazságügyi miniszternek az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100/L. § (3) bekezdése és az állami vagyonnal való
gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti, az MNV Zrt.-hez benyújtott kérelme alapján
gondoskodjon az 1. pont szerinti, a Közalapítvány általános jogutódjaként működő Gandhi Gimnázium
Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának engedélyezéséről és a közigazgatási és igazságügyi miniszter részére
az ehhez szükséges meghatalmazás kiadásáról, továbbá a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel az állami
vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 29. § (5) bekezdése szerinti megállapodás megkötéséről;
b) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány céljainak megvalósítása érdekében annak feladatait – ideértve a
Gandhi Gimnáziummal kapcsolatos intézményfenntartói feladatokat is – a Gandhi Gimnázium Közhasznú
Nonprofit Kft. lássa el, és ennek érdekében a Közalapítvány vagyoni jogai és a megszüntetésre irányuló eljárás
kezdő időpontja után esedékessé váló kötelezettségei a Gandhi Gimnázium Közhasznú Nonprofit Kft.-re szállnak
át; a Gandhi Gimnázium Közhasznú Nonprofit Kft. vagyonává váló, volt közalapítványi vagyon kizárólag a
megszűnt Közalapítvány célja szerinti tevékenységre fordítható, és a társaság megszűnése esetén is csak e
céloknak megfelelően használható fel;
c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a Közalapítvány bírósági
nyilvántartásból való törlésének napjával azonos fordulónapon, a Gandhi Gimnázium Közhasznú Nonprofit Kft.-re
átszálló közalapítványi vagyon figyelembevételével a megszűnt Közalapítvány céljait megvalósító tevékenység
vagyonvesztés nélkül, folyamatosan biztosítható legyen a Gandhi Gimnázium Közhasznú Nonprofit Kft. által.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a stratégiai partnerség jegyében megállapodjon
Pécs Megyei Jogú Város képviselőjével a Gandhi Gimnázium Közhasznú Nonprofit Kft. által ellátott feladatok
vonatkozásában – különös tekintettel a Gandhi Gimnázium működtetésére, és e vonatkozásban Pécs Megyei Jogú
Város kisebbségi részesedéssel járó tulajdonosi szerepvállalására a Gandhi Gimnázium Közhasznú Nonprofit Kft.-ben –
a Kormány és Pécs Megyei Jogú Város közötti stratégiai együttműködésről és a feladatmegosztás módjáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 4. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a megalapításra kerülő Gandhi Gimnázium
Közhasznú Nonprofit Kft. szervezetén belül, az ügyvezetés döntéseit szakmai kérdésekben támogató tanácsadó
testület felállításáról a Közalapítvány társalapítóival folytatott konzultáció eredményeként gondoskodjon.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a Gandhi Gimnázium Közhasznú Nonprofit Kft. megalakításával egyidejűleg
5. A Kormány
a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a 2006. évi LXV. törvény 4. § (4) bekezdése alapján a
Gandhi Gimnázium Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának cégbírósági kezdeményezésével egyidejűleg, az
alapító nevében kérelmezze a Közalapítvány székhelye szerint illetékes megyei bíróságnál a Közalapítvány
megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő
kérdésekben az alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy intézkedjen a Közalapítványhoz vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló, valamint az 1. pont szerinti megszüntetési eljárásban közreműködő személyek kijelölése és a
Közalapítvány vagyonának a 2006. évi LXV. törvény 2. § (2) bekezdése szerinti, a Gandhi Gimnázium Közhasznú
Nonprofit Kft. részére történő térítésmentes átadása érdekében;
c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy biztosítsa, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával
mint mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészítse a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek
beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet
6. §-a szerinti beszámolóját.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti meghatalmazás kiadását követően azonnal
6. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 2. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti:
a) a Gandhi Közalapítvány létrehozásáról szóló 1068/1995. (VII. 12.) Korm. határozat,
b) a Gandhi Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 2292/1997. (IX. 24.) Korm. határozat,
c) a Gandhi Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 2004/1999. (I. 18.) Korm. határozat,
d) a Gandhi Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1040/2004. (IV. 27.) Korm. határozat, továbbá
e) a Gandhi Közalapítvány alapító okiratának módosításáról szóló 1043/2008. (VI. 30.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
51/2011. (IV. 28.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Hadfelszerelés Fejlesztési Kabinet létrehozásáról, feladatairól és működési rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a Honvédelmi Minisztérium Hadfelszerelés Fejlesztési
Kabinet létrehozásáról, feladatairól és működési rendjéről
az alábbi
utasítást adom ki. 1. Az utasítás hatálya, értelmező rendelkezések
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe, közvetlen, illetve fenntartói irányítása, felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
a) Hadfelszerelés: a honvédelmi szervezetek tevékeny
ségéhez szükséges valamennyi technikai eszköz és anyag,
amelyet az MH saját erőforrásai felhasználásával előállít,
az ipar és a kereskedelem katonai célokra gyárt, illetve
szállít.
b) Tárgyalási jog: az üléseken a HM Hadfelszerelés Fejlesztési Kabinet elnökét és tagjait megillető jogosítványok
és kötelezettségek összessége, amely magában foglalja az
előterjesztésekkel kapcsolatos álláspont, valamint javaslat
kötelező kifejtését és annak szavazat formájában történő
megjelenítését.
c) Tanácskozási jog: az üléseken az állandó és eseti
meghívottakat megillető jogosítványok összessége, amely
magában foglalja a szakterületüket érintő szakmai kérdésben történő felszólalás, indítványok előterjesztésének, javaslatok tételének lehetőségét, azonban nem jogosít fel a
miniszteri döntési javaslatok megfogalmazása során történő állásfoglalásra.
2. A HM Hadfelszerelés Fejlesztési Kabinet
rendeltetése, feladatai
3. § A haderőfejlesztés érdekében a hadfelszerelések kutatásával, fejlesztésével, gyártásával, beszerzésével, rendszeresítésével és rendszerből történő kivonásával kapcsolatos
feladatok (a továbbiakban: fejlesztési programok) végrehajtására döntés-előkészítő, konzultációs testületet hozok
létre. A testület neve: HM Hadfelszerelés Fejlesztési Kabinet (a továbbiakban: HM HFK).
4. § A HM HFK rendeltetése a fejlesztési programok előkészítése, döntési javaslatok, alternatívák kidolgozása a Védelmi Tervező Bizottság, illetve a HM közigazgatási államtitkár és a miniszter részére.
5. § A HM HFK feladata:
a) javaslatot tesz a fejlesztési programok előkészítésére,
kidolgozására; b) felügyeli a haderő-fejlesztési programok végrehajtását; c) döntési javaslatokat tesz a haderő-fejlesztési programok eredményes megvalósítása érdekében;
d) biztosítja a folyamatos együttműködést a fejlesztési
programok végrehajtásában érintett szervezetek között;
e) állást foglal a miniszter által elé utalt eseti ügyekben;
f) állást foglal a tagjai által javasolt kérdésekben;
g) megvitatja a hadfelszerelések fejlesztési, beszerzési,
rendszeresítési és kivonási terveit. 6. § A HM HFK hatáskörébe utalt, kiemelt témakörök különösen:
a) a HM közép- és hosszú távú hadfelszerelés-fejlesztési
irányelveinek, terveinek véleményezése, megvalósításának figyelemmel kísérése;
b) a NATO tagországai hadfelszerelési, fejlesztési tevékenységének figyelemmel kísérése;
c) a kiemelt jelentőségű beszerzések figyelemmel kísérése; d) a hadfelszerelési fejlesztések végrehajtásáról a felelősök beszámoltatása.
3. A HM HFK tagsága, meghívottai és jogosultságaik
7. § (1) A HM HFK elnöke a HM védelemgazdaságért felelős
helyettes államtitkár, távolléte vagy akadályoztatása esetén a
HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HVF) főosztályvezetője helyettesíti. A HM
HFK társelnöke a Honvéd Vezérkar főnök helyettese.
(2) A HM HFK tagjai:
a) a HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért fele
lős helyettes államtitkára,
b) a HM Védelmi Tervezési Főosztály főosztályvezetője,
c) a HM Gazdasági Tervezési Főosztály főosztályveze
tője,
d) a HM HVF főosztályvezetője,
e) a HM Kontrolling és Szabályozási Főosztály főosz
tályvezetője,
f) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiak
ban: HM FHH) főigazgatója,
g) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal főigazgatója,
h) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Hadmű
veleti Csoportfőnökség csoportfőnöke,
i) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség csoportfő
nöke,
j) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség csoportfőnöke,
k) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség csoportfőnöke,
l) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság logisztikai
erők főnöke. (3) A HM HFK ülésein állandó meghívottként vesz részt:
a) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztály
vezetője,
b) a HM Hatósági Hivatal igazgatója,
c) a HM Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzetel
lenőrzési Hivatal igazgatója,
d) a HM Miniszteri Kabinetiroda által kijelölt személy,
e) a HVK Kiképzési Csoportfőnökség csoportfőnöke,
f) a HVK Egészségügyi Csoportfőnökség csoportfő
nöke,
g) az MK Katonai Biztonsági Hivatal főigazgatója által
kijelölt személy.
(4) A HM HFK ülésén – az előterjesztő javaslatára, a
HM HFK elnökének döntése alapján – a tárgyalt napirendi
pont szakterületi felelőse(i), a szakértő(k), illetve más szerv,
szervezet képviselője eseti meghívottként vehetnek részt.
(5) A HM HFK tagjait és állandó meghívottait távollétük, akadályoztatásuk esetén – a HM HFK titkárával előzetesen egyeztetve – a szervezetük Szervezeti és Működési Szabályzatában a helyettesítésükre kijelölt vezetők,
illetve szervezetszerű helyetteseik helyettesítik. A részvételi jog más személyekre nem ruházható át.
(6) A HM HFK elnöke és tagjai tárgyalási joggal, az állandó és eseti meghívottak tanácskozási joggal vesznek
részt az ülésen.
(7) A HM HFK akkor határozatképes, ha a tagok kétharmada – köztük a HM HFK elnöke vagy helyettese – jelen van.
(8) A HM HFK jogosult a honvédelmi szervezetektől
– a hatályos jogszabályokkal és közjogi szervezetszabályozó eszközökkel összhangban – jelentéseket, információkat, adatokat, illetve tájékoztatást kérni.
4. A HM HFK működési rendje 8. §
(1) A HM HFK titkári teendőit a HM FHH Hadfelszerelési Igazgatóság állományából kijelölt személy látja el. Távolléte esetén a HM HFK titkára helyettesítésére a HM
FHH főigazgatója intézkedik.
(2) A HM HFK titkára előkészíti a HM HFK üléseit, továbbá ellátja az ülésekkel kapcsolatos egyéb szervezési
feladatokat. Két ülés közötti időszakban – a HM HFK jóváhagyott ülésterve szerinti feladatok előkészítése, és az
ülésen történő megtárgyalása érdekében – kapcsolatot tart
a HM HFK tagjaival és állandó meghívottaival.
9. § (1) A HM HFK az éves munka- és feladattervében meghatározottak, illetve szükség szerint ülésezik. Üléseit az elnök hívja össze.
(2) A HM HFK tevékenységét a HM HFK elnöke által
jóváhagyott éves munka- és feladatterv alapján végzi. Az
éves munkatervet a HM HFK titkára a HM éves munkatervével egyeztetve állítja össze, majd a HM HFK ülésen történő megtárgyalását követően a HM HFK elnökéhez jóváhagyásra előterjeszti.
(3) A munkatervben nem szereplő egyéb kérdések napirendre tűzéséről a HM HFK elnöke dönt.
(4) Az éves munkaterv és az időközben érkezett feladatok, illetve előterjesztések alapján a HM HFK titkára előkészíti a következő – terv szerinti, illetve soron kívüli –
ülés napirendjét.
(5) A HM HFK ülésének idejét, helyét, napirendjét, valamint a meghívottak névsorát – a titkár javaslatára – a HM
HFK elnöke hagyja jóvá.
10. § (1) A HM HFK napirendje szerinti tárgyalásra az ügykör szerint illetékes honvédelmi szervezet vezetője előterjesztést vagy jelentést (a továbbiakban együtt: ülésanyag)
készít a kabinet tagjainak tájékoztatására, illetve a döntéshozatal előkészítésére.
(2) Az ülésanyag tartalmazza a megalapozott állásfoglaláshoz szükséges valamennyi információt és esetlegesen a
döntési javaslatot. A döntésre vonatkozó javaslat a fő kérdésekre terjed ki, megjelöli a végrehajtás módját, határidejét és felelősét.
(3) A készítő az ülésanyagot jóváhagyásra szolgálati
úton legalább 15 nappal az ülés időpontja előtt a HM HFK
elnökéhez terjeszti fel. A HM HFK titkára – a jóváhagyást
követően – a napirendet, valamint az ülésanyagokat a tagok és a meghívottak részére legalább 8 nappal az ülést
megelőzően megküldi.
(4) A HM HFK elnöke jóváhagyásával soron kívül megtárgyalásra kerülő napirendi pontok esetében az ülésanyagot szóbeli jelentés vagy előterjesztés is helyettesítheti.
11. § (1) A HM HFK üléseit a HM HFK elnöke vezeti.
(2) A HM HFK ülésen a vitaanyagot az annak összeállí
tására felkért felelős terjeszti elő. Amennyiben a kijelölt
előterjesztő nem tagja vagy állandó meghívottja a HM
HFK-nak, az ülés napirendi pontjának tárgyalásához tanácskozási joggal meg kell hívni.
(3) A meghívottak a szakterületüket érintően felmerült
kérdésekre választ adnak, illetve a szakterületük vonatkozásában az érintett napirendi pontokhoz hozzászólhatnak.
(4) A napirenden szereplő kérdésekről a HM HFK döntéseit nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza
meg, szavazategyenlőség esetében a HM HFK elnökének
szavazata dönt. A HM HFK álláspontjáról a HM HFK elnöke tájékoztatja az érintett HM-vezetőket.
12. § (1) A HM HFK üléséről emlékeztető készül, amely a napirendi pontok megtárgyalását rövidített formában, a testület által képviselt álláspontot teljes terjedelmében tartalmazza. Az emlékeztetőt a HM HFK elnöke és a társelnöke
aláírásával hitelesíti.
(2) Az emlékeztetőt a HM HFK titkára készíti el, amelyet legkésőbb az ülés megtartásától számított 10 napon
belül megküldi a tagoknak.
13. § A miniszter hatáskörébe tartozó, a hadfelszerelés fejlesztését érintő jogszabály- és utasítástervezeteket a
HM HFK titkára a tagok részére – a HM Jogi Főosztály feladatkörébe tartozó belső egyeztetés előtt – szakmai véleményezésre megküldi. A beérkezett vélemények alapján
a HM HFK elnöke dönt azok ülésen történő megtárgyalásáról.
14. § A HM HFK tevékenységéről a HM HFK titkára éves beszámolót készít, melyet a HM HFK elnöke a tárgyévet követő február 15-ig felterjeszt a HM közigazgatási államtitkára részére.
5. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium Haditechnikai Fejlesztési Kabinet létrehozásáról és működési
rendjéről szóló 67/2001. (HK 17.) HM utasítás, valamint a
Honvédelmi Minisztérium Gazdasági Kabinet feladatairól
és működési rendjéről szóló 27/2004. (HK 6.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszer


text:
28/2013. (XII. 16.) MNB rendelete a Magyar Nemzeti Bank által elfogadott, illetve a nemzetközi pénzügyi piacokon általában használt nyelvekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 173. § c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Nemzeti
Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva az alábbiakat rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 39.  §-ában meghatározott
jogszabályok hatálya alá tartozó szervezetekre és személyekre terjed ki.
2. § A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 39.  §-ában meghatározott jogszabályok és
az MNB rendeletek előírásainak alkalmazása során
a) a Magyar Nemzeti Bank által elfogadott nyelv a magyar és az angol,
b) a nemzetközi pénzügyi piacokon általában használt nyelv az angol.
3. § Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-ei, a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő
felekről és a  kereskedési adattárakról 648/2012/EU rendelete alapján végzett tevékenységi engedélyezési eljárás
során az ügyfél köteles a Magyar Nemzeti Bank részére – a Magyar Nemzeti Bank külön felhívására – az okiratokat
magyar és angol nyelven is benyújtani.
4. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Balog Ádám s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
5/2019. (I. 18.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Marokkói Királyság Kormánya közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyi miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Marokkói Királyság Kormánya közötti, a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről
szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  igazságügyi minisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozását
követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1237/2012. (VII. 12.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program 2011–13-as akciótervének 2. prioritása keretében a vízminőség javítást szolgáló konstrukciók javára történő forrásátcsoportosításról.
A Kormány úgy dönt, hogy az 1. melléklet szerint
1. a Környezet és Energia Operatív Program 2011–13-as akciótervében
a) a 2.2.1/B. Komplex vízvédelmi beruházások – Duna-Tiszaközi Homokhátság című konstrukció keretösszegét
6 640 383 984 Ft, b) a 2.2.2. VKI monitoring című konstrukció keretösszegét 1 147 809 067 Ft,
c) a 2.5.0/B Árvízi kockázati térképezés és stratégiai kockázatkezelési terv készítése című konstrukció keretösszegét
1 400 000 000 Ft összeggel csökkenti, 2. jóváhagyja az 1. pont alapján felszabaduló 9 188 193 051 Ft összegű keretből
a) a 2.3.0 A települési szilárd hulladéklerakókat érintő térségi szintű rekultivációs programok elvégzése című
konstrukcióra 7 219 105 254 Ft, b) a 2.1.1. Állami tulajdonú árvízvédelmi fejlesztések című konstrukcióra 1 969 087 797 Ft
összeg átcsoportosítását. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
232/2016. (VI. 29.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a belügyminiszter BM/9805-2/2016. számú előterjesztésére – Duplják Ruszlan (névmódosítás előtti
neve: Duplják Ruszlan Jároszlavovics; születési hely, idő: Kincseshomok [Szovjetunió], 1990. december 30.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. június 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök