text:
2/2014. (II. 21.) NIH utasítása a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről.
A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 6.  §
(4)  bekezdésében meghatározott kötelezettség teljesítése érdekében, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés c) pontjában foglaltak, valamint a Nemzeti Innovációs Hivatalról szóló 303/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-a és 3. §
(1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. A szabálytalanság fogalma és alapesetei 1. A szabálytalanság valamely létező szabálytól (így különösen jogszabály, normatív és egyedi utasítás, határozat) való
eltérés az államháztartás működési rendjében, a költségvetési gazdálkodás bármely gazdasági eseményében, az állami
feladatellátás bármely tevékenységében, az  egyes műveletekben. A  szabálytalanságok fogalmába a  korrigálható
mulasztások vagy hiányosságok, illetve a fegyelmi, büntető-, szabálysértési és kártérítési eljárás megindítására okot
adó cselekmények egyaránt beletartoznak.
2. A szabálytalanságok alapesetei:
a) a szándékosan okozott szabálytalanságok (így különösen félrevezetés, csalás, sikkasztás, vesztegetés,
szándékosan okozott szabálytalan kifizetés, hűtlen kezelés);
b) a nem szándékosan okozott szabálytalanságok (így különösen figyelmetlenségből, hanyag magatartásból,
helytelenül vezetett nyilvántartásból származó szabálytalanság). 3. A szabálytalanságokkal kapcsolatos intézkedésekkel el kell érni, hogy:
a) megakadályozzák a  különböző jogszabályokban és szabályzatokban meghatározott előírások megszegését
(megelőzés);
b) keretet biztosítsanak ahhoz, hogy azok sérülése, megsértése esetén a megfelelő állapot helyreállításra kerüljön;
a  hibák, hiányosságok, tévedések korrigálása, a  felelősség megállapítása, az  intézkedések foganatosítása
megtörténjen.
2. A szabálytalanságok észlelése 4. Amennyiben a szabálytalanságot valamely kormánytisztviselő vagy kormányzati ügykezelő (a továbbiakban együtt:
kormánytisztviselő) észleli, köteles értesíteni a  szervezeti egységének vezetőjét. Amennyiben a  szervezeti egység
vezetője az adott ügyben érintett, a kormánytisztviselőnek az elnököt kell értesítenie.
5. Ha az  előző pontban megfogalmazottaknak megfelelően értesített személy megalapozottnak találja
a szabálytalanságot, úgy erről értesíti az elnököt.
6. Az elnök kötelessége gondoskodni a  megfelelő intézkedések meghozataláról és indokolt esetben a  szükséges
eljárások megindításáról.
7. Valamennyi szervezeti egység vezetője és az elnök érintettsége esetén közvetlenül az  irányító szerv vezetőjét kell
értesíteni.
8. Amennyiben az elnök, illetve a főosztályvezetők észlelik a szabálytalanságot, az észlelés alapján a feladat, hatáskör és
felelősségi rendnek megfelelően kell intézkedést hozni a szabálytalanság korrigálására, megszüntetésére.
3. A szabálytalanság észlelését követő szükséges intézkedések, eljárások megindítása
9. A Nemzeti Innovációs Hivatal vezetői felelősek – a jogszabályokban, valamint a Szervezeti és Működési Szabályzatban
előírt hatásköri feladataiknak megfelelően – a szükséges intézkedések végrehajtásáért. Az intézkedések végrehajtására
megfelelő határidőt kell szabni.
10. Az elnök a  szabálytalanság észlelése során a  hatáskörébe tartozó szabálytalanságok kivizsgálása esetén a  jelen
alcímben meghatározott intézkedéseket teheti.
11. Az elnök vizsgálatot rendel el a tényállás tisztázására. A vizsgálatban való részvételre kormánytisztviselőket, indokolt
esetben külső szakértőt is felkérhet. A  vizsgálat következménye lehet további vizsgálat elrendelése is akkor, ha
a szabálytalanság megállapítását követően a felelősség meghatározása vagy a hasonló esetek megelőzése érdekében
szükséges intézkedések megtételéhez nem elegendő a  rendelkezésre álló információ. A  vizsgálat eredményét
jegyzőkönyvbe kell foglalni, szabálytalanság megállapítása esetén a szükséges intézkedést meg kell hozni.
12. Fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúja esetén, illetve ha a  szabálytalanság következtében kár keletkezik,
az elnök fegyelmi, illetve kártérítési eljárást rendel el.
13. Büntető- vagy szabálysértési ügyekben az  elnök az  arra hatáskörrel rendelkező szerveket (ügyészség, rendőrség,
járási hivatal, Nemzeti Adó- és Vámhivatal) értesíti (feljelentés, bejelentés) annak érdekében, hogy megalapozottság
esetén a hatáskörrel rendelkező szerv a megfelelő eljárásokat megindítsa.
4. A szabálytalansággal kapcsolatos intézkedések, eljárások nyomon követése és nyilvántartása
14. Az elnök a szabálytalansággal kapcsolatos eljárás (intézkedés) nyomon követése során:
a) nyomon követi az elrendelt vizsgálatokat, a meghozott döntések és a megindított eljárások helyzetét;
b) figyelemmel kíséri az általa és a vizsgálatok során készített javaslatok végrehajtását;
c) a feltárt szabálytalanság típusa alapján beazonosítja a  további szabálytalanság lehetőségeket (hasonló
projektek, témák, kockázatok meghatározása), információt szolgáltat a belső ellenőrzés számára, elősegítve
annak folyamatban lévő ellenőrzéseit, valamint az ellenőrzési környezetre és a vezetési folyamatokat érintő
eseményekre való nagyobb rálátást;
d) értékeli a megtett intézkedések hatását és hatékonyságát.
15. Az elnök fenti feladatait a jogi feladatokért felelős szervezeti egység útján látja el. Az intézkedést elrendelő vezető is
köteles nyomon követni a végrehajtást.
16. Amennyiben az intézkedések végrehajtása során megállapítást nyer, hogy a foganatosított intézkedések nem elég
hatékonyak és eredményesek, a szabálytalansággal érintett terület vezetőjét, valamint az elnököt írásban értesíteni
kell a  további intézkedések meghozatala érdekében. A  szabálytalanság korrigálása esetén nincs további teendő.
A szabálytalanság fennállása esetén újabb intézkedést kell hozni vagy kezdeményezni.
17. A jogi feladatokért felelős szervezeti egység gondoskodik a szabálytalansággal kapcsolatos intézkedések, eljárások
nyilvántartásáról, ennek keretében:
a) a szabálytalanságokkal kapcsolatban keletkezett iratanyagokról naprakész és pontos nyilvántartást vezet;
b) a nyilvántartásban kezeli a  kapcsolódó írásos dokumentumokat, nyomon követi a  megtett intézkedéseket,
az azokhoz kapcsolódó határidőket. 5. Záró rendelkezések 18. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
19. A jelen utasítást a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
20. Hatályát veszti a FEUVE szabályzat kiadásáról szóló 11/2012. számú elnöki utasítás melléklet V. fejezete.
a Nemzeti Innovációs Hivatal
 Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
 19/2012. (VII. 30.) NGM utasítás 1. melléklet
 4.4. és 5.3.1. a) pontja alapján elnöki jogkörben eljárva:

 Korányi László s. k.,
 kül- és belkapcsolati elnökhelyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2019. (III. 20.) ITM utasítása a Svájci–Magyar Együttműködési Program II. munkacsoportjáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés  c)  pontja és a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi
CXXV. törvény 30. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás alkalmazásában:
1. támogató ország: Svájci Államszövetség,
2. Nemzeti Koordinációs Egység: Innovációs és Technológiai Minisztérium (a továbbiakban: ITM) Nemzetközi
Együttműködési Programok Végrehajtási Főosztály,
3. Nemzeti Koordinációs Egység vezetője: az ITM tervezésért és nemzetközi ügyekért felelős helyettes államtitkára.
2. § (1) A (2) bekezdésben meghatározott feladatok ellátása érdekében a támogató ország, valamint Magyarország között
létrejött legutolsó Projekt Megállapodás aláírását követő napig létrehozom a  Svájci–Magyar Együttműködési
Program II. munkacsoportját (a továbbiakban: Munkacsoport).
(2) A Munkacsoport feladata az ügyrendben meghatározottak szerint a Nemzeti Koordinációs Egység tevékenységének
segítése annak érdekében, hogy Magyarország a kormányzati fejlesztéspolitikai célokkal megegyezően a támogató
ország által juttatott támogatásokat olyan területekre és célokra fordíthassa, amelyek hozzájárulnak a  társadalom
életszínvonalának folyamatos növeléséhez, összhangban álljanak az  Európai Unió és a  nemzetközi egyezmények
által elvárt és meghatározott, a  globalizáció hatásain keresztül megjelenő környezeti, szociális, egészségügyi,
kulturális, oktatási, valamint infrastrukturális problémák és kihívások megoldásához a  megfelelő nemzeti
intézményrendszer meghatározásával.
(3) A  Munkacsoport a  (2)  bekezdésben meghatározott feladata ellátása során ügydöntő jogkörrel nem rendelkezik,
célja a  Nemzeti Koordinációs Egység tevékenységéből adódó feladatok segítése a  bevont szervezetek szakmai
tapasztalatainak felhasználása által.
(4) A Munkacsoport működtetéséért és irányításáért a Nemzeti Koordinációs Egység a felelős.
2. A Munkacsoport szervezete és működése 3. § (1) A Munkacsoportnak a 2. § (2) bekezdésében meghatározott feladata körében
a) a támogatási területek kiválasztása,
b) a támogatási területekre szükséges forrásnagyság meghatározása,
c) a végrehajtásért felelős intézményrendszer meghatározása
tekintetében javaslattételi és véleményezési joga van.
(2) A  Munkacsoport szakmai támogatást nyújt a  Nemzeti Koordinációs Egységnek a  kétoldalú tárgyalásokon
képviselendő álláspontjának kialakításához.
4. § (1) A Munkacsoport
a) elnökből,
b) javaslattételi joggal rendelkező állandó és az  elnök által a  Munkacsoport ülésére meghívott javaslattételi
joggal rendelkező eseti tagokból, valamint
c) tanácskozási joggal rendelkező meghívottakból
áll.
(2) A  Munkacsoport elnöke a  Nemzeti Koordinációs Egység vezetője, helyettese a  Nemzeti Koordinációs Egység
vezetőjének helyettese.
(3) A  Munkacsoport a  kormányzati stratégia megvalósításában szerepet vállaló intézmények vezetői által delegált
tisztségviselőkből áll. Az  intézmények kijelölésére az  elnök jogosult. A  Munkacsoport állandó tagja a  kormányzati
igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 3.  § (7) és (8)  bekezdésében meghatározott szakmai felsővezető és
szakmai vezető lehet.
(4) A (3) bekezdés szerint kijelölt intézmények egy állandó tagot, valamint egy póttagot delegálnak.
 (5) A Munkacsoport tagjai az adott szakterület álláspontjának képviseletére felhatalmazott személyek.
 (6) A Munkacsoport eseti tagjait a Munkacsoport elnöke kéri fel a Munkacsoport ülésén való részvételre.
 (7) A  Munkacsoport elnöke, ha valamely napirendi pont megtárgyalása kapcsán szükségesnek tartja, további
szakértőket hívhat meg, akik a meghatározott napirendi pontokkal kapcsolatban tanácskozási joggal vesznek részt
a Munkacsoport ülésén.
(8) A  Munkacsoport munkáját a  titkár, valamint akadályoztatása esetén póttitkár (a továbbiakban: titkár) koordinálja,
akiket a  Nemzeti Koordinációs Egység vezetője az  ITM Nemzetközi Együttműködési Programok Végrehajtási
Főosztály munkatársai közül jelöl ki.
(9) A Munkacsoport tagjai díjazásban és költségtérítésben nem részesülnek.
5. § (1) A Munkacsoportot, valamint annak ülését az elnök, az elnök akadályoztatása esetén az elnök általános helyettese
vezeti.
(2) Az  ülésen az  állandó tagok és póttagok is részt vehetnek, azonban a  póttag csak az  állandó tag akadályoztatása
esetén rendelkezik javaslattételi joggal.
(3) A Munkacsoport munkáját adminisztratív feladatok ellátásával az elnök által kijelölt titkár segíti.
6. § A Munkacsoport elnöke az utasítás hatálybalépését követő egy hónapon belüli időpontra alakuló ülést hív össze.
7. § (1) A  Munkacsoport működését az  ügyrend határozza meg, amely ügyrendet az  állandó tagok szavazatuk egyszerű
többségével állapítanak meg. Az  ügyrendet az  elfogadásától számított 15 napon belül jóváhagyás céljából
a Munkacsoport vezetője megküldi az európai uniós fejlesztésekért felelős államtitkárnak.
(2) A Munkacsoport ülést tart, amelyet az ügyrendben meghatározott időszakonként, de legalább 3 havonta össze kell
hívni. A  Munkacsoport üléseit a  Munkacsoport vezetője vezeti, aki felelős a  feladatok végrehajtásának
ellenőrzéséért.
(3) A Munkacsoport üléséről jegyzőkönyv készül, amelyet a titkár vezet.
 (4) A Munkacsoport akkor határozatképes, ha az összes, javaslattételi joggal rendelkező tag legalább fele jelen van.
 (5) A Munkacsoport határozatait a jelen lévő, javaslattételi joggal rendelkező tagok szavazatának egyszerű többségével
hozza meg. Szavazategyenlőség esetén a Munkacsoport vezetőjének a szavazata dönt.
3. Záró rendelkezések 8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
203/2015. (V. 14.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Ermek S. Ibraimov rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Kirgiz Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2015. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1496/2011. (XII. 27.) Korm. határozata a Roma Kulturális Központ létesítésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány 1. a multifunkcionális roma közösségi és kulturális központ infrastrukturális feltételeinek kialakítása érdekében úgy dönt,
hogy az alábbi táblázatban szereplő kiemelt projekt a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program módosításának
Európai Bizottság felé történő benyújtását követően szerepeltetésre kerüljön a TIOP 2011–2013. évi akciótervében,
Konstrukció
kódja Konstrukció neve Keret (Mrd Ft) A konstrukció célja Kedvezményezettek köre
TIOP 1.2.6 VILÁGSÁTOR –
Multifunkcionális roma
közösségi és kulturális
központ infrastrukturális
feltételeinek kialakítása
1,70 A roma kultúra kincseinek
összegyűjtésére és
hozzáférhetővé tételére, a
roma kultúrára építő
nem-formális és informális
képzések, valamint
közösségi tevékenységek
és rendezvények és
gyermek- és ifjúsági
programok lebonyolítására
alkalmas intézmény
létrehozása
országos kisebbségi
önkormányzat Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program módosításának Európai Bizottság felé történő
benyújtását követően azonnal 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve
gondoskodjon arról, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség a vonatkozó felhívást és útmutatót a Társadalmi
Infrastruktúra Operatív Program módosítását megelőzően előkészítse, és kibocsássa
a) legkésőbb 2012. március 15-ig, amennyiben a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program módosításának
Európai Bizottság általi elfogadása 2012. február 29-ig megtörténik;
b) amennyiben a vonatkozó felhívás és útmutató az Európai Bizottság elhúzódó döntése következtében nem
bocsátható ki 2012. március 15-ig, úgy a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program módosításának Európai
Bizottság általi elfogadását követő 5 munkanapon belül. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
23/2013. (VIII. 16.) BM utasítása a könnyített szolgálatban foglalkoztatottak által betölthető beosztásokról és a betöltésükhöz szükséges követelményekről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (6) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás alkalmazásában belügyi szerv:
a) az Alkotmányvédelmi Hivatal, valamint
b) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat.
2. § A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 70/A. §-ában
foglalt feltételek fennállása esetén, a könnyített szolgálatban foglalkoztatás iránti kérelem elbírálásakor figyelembe
vehető a kérelmező
a) szakmai végzettsége, szakképzettsége, képzettsége, valamint
b) a kérelem benyújtásakor betöltött szolgálati beosztása.
3. § (1) Nem tölthető be a beosztás könnyített szolgálatban foglalkoztatott által
a) az  osztályvezetői, főosztályvezető-helyettesi, főosztályvezetői vagy magasabb besorolású vezetői szolgálati
beosztás, valamint
b) részben vagy egészben készenléti jellegű beosztás
esetén.
(2) A belügyi szervnél a gazdasági, humánigazgatási és hivatali igazgatási szervezeti egységnél rendszeresített beosztások
tölthetők be könnyített szolgálatban foglalkoztatottakkal.
4. § A belügyi szerv vezetője állapítja meg a  könnyített szolgálatban foglalkoztatottak által betölthető beosztások
számát azzal, hogy az  irányítása alatt álló belügyi szerv alaptevékenységébe tartozó feladatok végrehajtásához
szükséges minimális szolgálati létszám vezénylése biztosítható legyen, illetve a rendszeresített létszámnak megfelelő
munkaidőalap 80%-a megmaradjon.
5. § A belügyi szervnél könnyített szolgálatban betölthető beosztásokat az 1. melléklet tartalmazza.
6. § (1) A  könnyített szolgálatba helyezés, illetve megszüntetés iránti kérelmet szolgálati úton kell előterjeszteni
az állományilletékes parancsnoknak.
(2) A kérelem alapján vizsgálni kell, hogy a kérelmező szolgálati beosztása könnyített szolgálatban is ellátható-e, vagy
az  állományilletékes parancsnok által irányított szervezeti egységnél van-e a  kérelmező által – képzettségére,
végzettségére tekintettel – könnyített szolgálattal betölthető szolgálati beosztás.
(3) Ha a  más beosztásba helyezéssel történő továbbfoglalkoztatás a  belügyi szerven belüli áthelyezéssel jár,
az áthelyezéshez az érintett beleegyezését is be kell szerezni.
(4) Az állományilletékes parancsnok – a kérelem benyújtásától számított – 30 napon belül dönt a kérelem teljesítésről
vagy elutasításáról.
(5) Az elutasító döntésről a kérelmezőt írásban tájékoztatni kell.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
2018. LXXIII. törvény a Magyarország Kormánya és az Angolai Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik kölcsönös vízummentességéről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és az  Angolai Köztársaság Kormánya
között a  diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik kölcsönös vízummentességéről szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2018. november 13-i ülésnapján fogadta el.
„Megállapodás
Magyarország Kormánya és az Angolai Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati
útlevéllel rendelkező állampolgáraik kölcsönös vízummentességéről
Magyarország Kormánya és az Angolai Köztársaság Kormánya, a továbbiakban: „Fél” illetve „Felek”,
Azzal a szándékkal, hogy elősegítsék a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraiknak a másik Fél
területére történő beutazását,
Attól a szándéktól vezérelve, hogy erősítsék a két ország közötti baráti kapcsolatokat,
Az alábbiakban állapodnak meg: 1. Cikk
A Megállapodás rendelkezései az alábbi útlevelek birtokosaira terjednek ki:
1. Magyarország érvényes diplomata, külügyi szolgálati és szolgálati (a továbbiakban: szolgálati) útlevelei,
2. az Angolai Köztársaság érvényes diplomata és szolgálati útlevelei.
2. Cikk
A Felek azon állampolgárai, akik az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkeznek, vízum nélkül
utazhatnak be a másik Fél területére, hagyhatják azt el, utazhatnak rajta át, valamint tartózkodási engedély nélkül
tartózkodhatnak ott, bármely beutazástól számított száznyolcvan (180) napon belül kilencven (90) napot meg nem
haladó időtartamban.
3. Cikk
A Feleknek az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkező állampolgárai a  másik Fél területén történő
tartózkodásuk során nem végezhetnek munkavállalási engedélyhez kötött jövedelemszerző tevékenységet.
4. Cikk
A Feleknek az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkező állampolgárainak a  másik Fél területén történő
tartózkodásuk során tiszteletben kell tartaniuk az ott hatályban lévő jogszabályokat és rendelkezéseket.
5. Cikk
Az 1. Cikkben meghatározott útleveleknek az alábbi kritériumoknak kell eleget tenniük:
a. érvényessége legalább 6 (hat) hónappal meghaladja a Felek területéről történő tervezett távozás időpontját,
és
b. a megelőző 10 (tíz) éven belül bocsátottak ki.
6. Cikk
A Feleknek az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkező állampolgárai a  nemzetközi határforgalom
számára kijelölt határátkelőhelyeken léphetnek be a  másik Fél állama területére és utazhatnak ki onnan.
A határátlépés során a Felek állampolgárai tiszteletben tartják a másik Fél nemzeti jogszabályaiban meghatározott
rendelkezéseket és eljárásokat.
7. Cikk
1. Az egyik Fél államának azon állampolgárai, akik az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkeznek,
és a  másik Fél államában működő diplomáciai vagy konzuli képviselet vagy az  ott működő nemzetközi
szervezethez akkreditált képviselet tagjai, valamint a velük közös háztartásban élő családtagjaik, amennyiben
az 1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkeznek, ugyancsak vízummentesen utazhatnak a másik Fél
területére és tartózkodhatnak ott a 2. Cikkben meghatározottat meg nem haladó időtartamig. Amennyiben
a tartózkodásuk időtartama meghaladja a 2. Cikkben írtat, akkor beutazó vízumot kell beszerezniük a másik
Fél területére történő beutazást megelőzően.
2. A Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a fent említett állampolgáraik érkezéséről.
8. Cikk
1. Ez a Megállapodás nem érinti a Felek hatáskörrel rendelkező hatóságainak azon jogát, hogy a másik Félnek
az 1. Cikkben meghatározott útlevéllel rendelkező állampolgára belépését megtagadják, vagy a tartózkodása
tartamát lerövidítsék, illetőleg megszakítsák, amennyiben az  érintett állampolgár tartózkodása
nemkívánatos, vagy a  nemzetbiztonságot, a  közrendet vagy a  közegészségügyet veszélyezteti, illetőleg ha
az érintett jogellenesen tartózkodik a területén.
2. Amennyiben a  másik Fél állampolgára a  jelen cikkben foglaltak szerint érintett, az  intézkedésért felelős Fél
erről haladéktalanul, diplomáciai úton, írásban értesíti a másik Felet.
9. Cikk
1. Amennyiben valamely Fél állampolgárának az 1. Cikkben említett útlevele a másik Fél országának területén
elvész vagy megrongálódik, erről az  érintett állampolgár haladéktalanul értesíti a  fogadó állam illetékes
hatóságait az állampolgársága szerinti állam diplomáciai vagy konzuli képviseletén keresztül.
2. Az érintett diplomáciai vagy konzuli képviselet az említett személynek hazatérésre jogosító úti okmányt állít
ki az államának jogszabályai szerint, és erről a fogadó állam hatóságait értesíti.
10. Cikk
1. A Felek a  Megállapodás aláírásától számított harminc (30) napon belül diplomáciai úton megküldik
egymásnak az 1. Cikkben meghatározott útlevelek megszemélyesített mintapéldányait.
2. Amennyiben az  egyik Fél új diplomata vagy szolgálati útlevelet bocsát ki, ezen útlevél megszemélyesített
mintapéldányait legalább harminc (30) nappal a kibocsátást megelőzően diplomáciai úton eljuttatja a másik
Fél részére.
11. Cikk
A Felek kölcsönös írásbeli megegyezéssel módosíthatják a  Megállapodás rendelkezéseit. Bármilyen módosítást
a  Megállapodás elidegeníthetetlen részét képező jegyzőkönyv formájában kell elkészíteni. A  módosítás
e Megállapodás 16. Cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően lép hatályba.
12. Cikk
1. A Megállapodás nem befolyásolja a  Felek között létrejött kétoldalú megállapodásokból fakadó
kötelezettségeket.
2. A Megállapodás nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország Európai Uniós és
schengeni tagságából fakadnak. 13. Cikk
A Felek a  Megállapodást az  országaikban hatályban lévő jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban
alkalmazzák.
14. Cikk
A Megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő vitáikat a Felek békés módon, diplomáciai konzultációk
útján rendezik.
15. Cikk
1. Közbiztonsági, közrendi vagy közegészségügyi okból a  Felek bármelyike, részben vagy egészben,
ideiglenesen felfüggesztheti a Megállapodás alkalmazását. A felfüggesztésről és annak feloldásáról három (3)
napon belül diplomáciai úton értesíteni kell a másik Felet.
2. A Megállapodás alkalmazásának a  felfüggesztése nem érinti a Feleknek a másik Fél területén az 1. Cikkben
meghatározott útlevelekkel rendelkező állampolgárai jogállását.
16. Cikk
1. A Megállapodás a  Feleknek a  hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelményeik teljesítéséről szóló
írásbeli, diplomáciai úton küldött értesítései közül az  utolsó kézhezvételétől számított harmincadik (30.)
napon lép hatályba.
2. A Megállapodás öt (5) évig hatályos, és megújul újabb öt (5) évre, mindaddig, amíg az  egyik Fél írásban
értesíti a másikat a Megállapodásnak a 17. Cikk szerinti felmondására irányuló szándékáról.
17. Cikk
Bármelyik Fél bármikor felmondhatja a  jelen Megállapodást a  másik Félhez diplomáciai úton intézett írásbeli
értesítéssel. A  Megállapodás a  felmondásról szóló értesítés kézhezvételétől számított kilencvenedik (90.) napot
követően veszti hatályát.
Készült New Yorkban, 2018. szeptember 28-án két eredeti példányban, magyar, portugál és angol nyelven,
mindegyik szöveg egyaránt hiteles. Értelmezésbeli különbségek esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA NEVÉBEN AZ ANGOLAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA NEVÉBEN”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 16. cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
72/2011. (VI. 30.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség külső kommunikációjának rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a honvédelmi tárca tájékoztatási tevékenységének szabályozására, a közvélemény gyors, hiteles és pontos tájékoztatása érdekében a következő
utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. §
(1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása, illetve felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek)
terjed ki.
(2) A Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal, a
Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatal (a továbbiakban: katonai nemzetbiztonsági szolgálatok) főigazgatói a vonatkozó jogszabályok szerinti irányítási és vezetési
rend, valamint jelen utasítás rendelkezéseinek figyelembevételével a miniszter jóváhagyása alapján határozzák meg
az alárendeltségükbe tartozó szervezet külső kommunikációjának rendjét.
2. § (1) A honvédelmi tárca tájékoztatási tevékenységét – a
HM sajtófőnök útján – a HM kabinetfőnök irányítja.
(2) A HM Zrínyi Kommunikációs Szolgáltató Nonprofit Közhasznú Kft. (a továbbiakban: HM Zrínyi Nonprofit
Kft.) szakmai irányítása a HM kabinetfőnök hatáskörébe
tartozik.
2. A tájékoztatási tevékenység tervezése 3. § (1) A honvédelmi tárca tájékoztatási tevékenysége célkitűzéseinek meghatározására a HM Sajtóiroda (a továbbiakban: HM SI) évente irányelvet készít, melyet a honvédelmi miniszter november 15-ig ad ki.
(2) A tájékoztatási politikát a HM SI előzetesen egyezteti a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Kormányzati Kommunikációért Felelős Államtitkárságával (a
továbbiakban: KIM KKFÁ).
4. § (1) A kommunikációs feladatok pontos tervezése érdekében – figyelemmel a nyilvánosság számára fontosnak
ítélt feladatok, események és rendezvények adatszolgáltatási rendjéről szóló 94/2002. (HK 28.) HM utasítás rendelkezéseire – a nyilvánosság számára fontosnak ítélt események, rendezvények adatait a tárgyhónapot megelőző hónap 15. napjáig, a részletes programot pedig a rendezvény
megtartásának időpontját megelőző hét szerdájáig a honvédelmi szervezet a HM SI részére megküldi.
(2) A honvédelmi szervezet az előre nem látható, de a
nyilvánosság számára fontosnak ítélt rendezvényeket, tájékoztatási feladatokat soron kívül terjeszti fel jóváhagyásra a HM sajtófőnöknek.
(3) A HM SI előzetes jóváhagyása nélkül a honvédelmi
szervezet a rendezvényekről nem tájékoztathatja a nyilvánosságot.
5. § (1) A honvédelmi szervezetek javaslatai alapján a HM
éves kommunikációs tervét a HM SI készíti el, és a honvédelmi miniszter hagyja jóvá.
(2) A HM éves kommunikációs terve tartalmazza
a) a honvédelmi ágazati tájékoztatási feladatokat és cél
kitűzéseket;
b) a nyilvánossági tevékenység célkitűzéseit és feladatait;
c) a feladatok megvalósításáért felelős honvédelmi szer
vezet megnevezését;
d) a feladatok megvalósításába bevont honvédelmi szer
vezeteket.
(3) A HM éves kommunikációs tervében szereplő ren
dezvényeket és az azokhoz szükséges eszközök költségvetési kiadásait – a HM illetékes szerveivel egyeztetve – a
feladatok megvalósításáért felelős honvédelmi szervezet
tervezi, és azokat a HM éves kommunikációs tervébe történő bedolgozás céljából december 10-ig a nemzetközi és
belföldi (hazai) katonai együttműködéssel összefüggő
egyes protokolláris és vendéglátási kérdésekről szóló HM
utasítás szerint megküldi a HM SI részére.
(4) A honvédelmi szervezet a saját éves kommunikációs
tervében rögzített feladataihoz szükséges kiadásokat – a
HM SI javaslatait is figyelembe véve – saját költségvetésében tervezi.
3. A honvédelmi szervezetek
tájékoztatáspolitikájának irányítási rendje 6. §
(1) A HM SI feladata a honvédelmi ágazaton belül különösen
a) a HM külső kommunikációs stratégiájának, irányelveinek kidolgozása,
b) a végrehajtáshoz szükséges módszerek és eszközök
meghatározása, illetve
c) a HM külső kommunikációs tevékenységének tervezése, szervezése, koordinálása, szakmai irányításával, felügyeletével összefüggő feladatok végrehajtása.
(2) A honvédelmi szervezet kommunikációs feladatai
különösen a) a 4. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott feladatok ellátása;
b) kapcsolattartás a média helyi tudósítóival, illetve a
katonai sajtó munkatársaival;
c) külső és belső kapcsolataik folyamatos fejlesztése;
d) a honvédelmi szervezet arculatának alakítása, megőr
zése;
e) tudósítás készítése a honvédelmi szervezet életét
érintő nyilvános eseményekről a HM honlapjára;
f) a honvédelmi szervezet honlapjának tartalmi frissítése;
g) a honvédelmi szervezet közérdekű adatainak meg
küldése a közérdekű adatok közzétételéről és az adatigénylések teljesítésének rendjéről szóló 57/2008.
(HK 12.) HM utasítás alapján;
h) a HM SI-vel való egyeztetés a tervezett programok
sajtónyilvánosságával kapcsolatban;
i) a sajtó munkájával kapcsolatos feladatok szervezése,
így különösen a sajtó beléptetése, szállítása, interjúalanyok kijelölése, háttéranyag készítése a rendezvényről, és
a honvédelmi szervezetről.
(3) A (2) bekezdés b), d), f) és i) pontjai nem vonatkoznak a főosztályokra, csoportfőnökségekre.
(4) A (2) bekezdésben felsorolt feladatok szakszerű és
határidőre történő végrehajtásáért az állományilletékes parancsnok vagy vezető (a továbbiakban együtt: vezető) felel. A honvédelmi szervezet vezetője a jelen utasításban
előírt jelentési és tájékoztatási kötelezettségét a szolgálati
út betartásával haladéktalanul teljesíti.
(5) A honvédelmi szervezetek vezetőinek tevékenységét kommunikációs szakember segíti.
(6) Az utasítás alkalmazásában kommunikációs szakember a személyi állomány azon tagja, aki kommunikációs beosztást, vagy munkakört tölt be, valamint az, akinek –
rendszeresített beosztás vagy munkakör hiányában – a
kommunikációs feladat a munkaköri leírásában szerepel és
lehetőleg szakirányú végzettséggel rendelkezik.
(7) A kommunikációs szakember – a szükséges koordinációs tevékenységet követően – a szervezeti alárendeltségétől függetlenül a vezetőnek közvetlenül jelent kommunikációs szakmai kérdésekben.
(8) A HM sajtófőnök szakmai felettese a honvédelmi
szervezetek kommunikációs szakembereinek. A kommunikációs szakemberek – ideértve a külföldi katonai képviseleteken és missziókban kommunikációs beosztásra tervezett személyeket is – kinevezési javaslata mellé csatolni
kell a HM sajtófőnök szakmai állásfoglalását.
7. § (1) A kommunikációs feladatok szakszerű végzése, a tájékoztató tevékenység és a sajtónyilatkozatok elvárható
minőségének biztosítása érdekében a honvédelmi szervezetek vezetői, kommunikációs szakemberei, valamint a
külföldi katonai képviseleteken, illetve missziókban kommunikációs feladatot végzők részére rendszeres, célirányos felkészítést kell szervezni.
(2) A felkészítést a HM SI a HVK Vezérkari Irodával
(a továbbiakban: HVK VKI) együttműködve tervezi, szervezi. A felkészítés rendjét a HM éves kommunikációs tervében kell rögzíteni.
8. § (1) A honvédelmi szervezetet érintő rendezvény sajtónyilvánossága
a) a Honvéd Vezérkar főnökének (a továbbiakban:
HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai szervezet esetében a HVK VKI;
b) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) alárendeltségébe tartozó katonai szervezet
esetében az MH ÖHP Parancsnoki Iroda;
c) az a) és b) pontban nem szabályozott honvédelmi
szervezetek esetében a HM SI
koordinálásával valósul meg.
(2) Azon nyilvános rendezvényen, amelyen
a) a HVKF, vagy helyettese részt vesz, a HVK VKI;
b) az MH ÖHP parancsnoka, vagy parancsnokhelyette
se részt vesz, az MH ÖHP Parancsnoki Iroda
kommunikációs szakembere is felelős a rendezvény sajtónyilvánossági feladatainak szervezéséért és végrehajtásáért.
4. A sajtónyilvánossággal összefüggő
általános szabályok 9. §
(1) A HM sajtófőnöke kapcsolatot tart – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a médiával, a Köztársasági Elnöki Hivatallal, a Miniszterelnökséggel, a KIM
KKFÁ-val, a minisztériumok és az országos hatáskörű
szervek sajtófőnökeivel, tájékoztatásért felelős szervezeteivel, valamint a nemzetközi, országos, regionális és helyi
sajtószerkesztőségekkel.
(2) A honvédelmi szervezetek vezetői kapcsolatot tartanak a média regionális és helyi tudósítóival, a megyei és
települési önkormányzatokkal, a regionális és helyi állami
intézményekkel, de a HM sajtófőnök előzetes egyetértése
nélkül önálló nyilatkozatot nem tehetnek.
(3) A HM SI-n és az MH ÖHP-n – heti váltásban – 24 órás
sajtókészenléti szolgálat működik.
5. A sajtónyilatkozatok szabályai 10. § (1) A honvédelmi miniszter, az államtitkárok, valamint
a kabinetfőnök valamennyi, a tárcát érintő kérdésben nyi
latkozhat. A HVKF, a HVKF helyettese, illetve a HVK
törzsigazgató az MH-val kapcsolatban átfogóan, valamennyi katonai szakmai kérdésben, illetve a hazai és nemzetközi katonai feladatokról tájékoztathatja a közvéleményt.
(2) Az MH ÖHP parancsnoka és helyettesei, az MH
ÖHP-t és alárendeltjeit érintő szakmai kérdésekben
a) regionális, országos hatáskörű és külföldi média
megkeresése esetén a HVKF és a HM SI szakmai állásfoglalását követően;
b) helyi sajtó megkeresése esetén saját hatáskörben, az
elöljáró parancsnok és a HM SI tájékoztatása mellett
jogosult nyilatkozni.
(3) A honvédelmi szervezet vezetője az adott honvédelmi szervezetet érintő szakmai kérdésekben
a) regionális, országos hatáskörű és külföldi média
megkeresése estén a szolgálati út betartásával megtett
egyeztetéseket követően a HM SI egyetértése mellett;
b) helyi sajtó megkeresése esetén az elöljáró parancsnok
engedélyével, a HM SI előzetes tájékoztatása mellett
jogosult nyilatkozni.
(4) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói,
vagy az általuk kijelölt személy a honvédelmi miniszter jóváhagyásával jogosultak nyilatkozni.
(5) A HM sajtófőnöke, a HM SI irodavezető-helyettese
a honvédelmi miniszter, illetve a kabinetfőnök engedélyével nyilatkozhat. A HM sajtóügyeletese jogosult tájékoztatni a médiát krízishelyzetben, illetve az MH-val kapcsolatos aktuális információkról, a HM sajtófőnökével, annak
akadályoztatása esetén a HM SI irodavezető-helyettesével
történt egyeztetés után.
(6) A HM SI-hez a szerkesztőségektől közvetlenül beérkező interjúigények esetén
a) a HM főosztályai személyi állományába tartozók esetén a HM Kabinetfőnök;
b) a HM vagyonkezelésű részvénytársaságok személyi
állományába tartozók esetén a társaságok igazgatósága elnökének engedélyével, a HM védelemgazdaságért felelős
helyettes államtitkára;
c) a HM nonprofit kft-k személyi állományába tartozók
esetén a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára engedélyével a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály főosztályvezetője;
d) a Honvéd Vezérkar alárendeltségébe tartozó csoportfőnökségek és katonai szervezetek személyi állományába
tartozók esetén a HVKF;
tájékoztatása mellett jogosultak nyilatkozni.
(7) A kijelölt nyilatkozó kizárólag saját feladat- és felelősségi körébe tartozó információkról adhat tájékoztatást.
(8) Átfogó, stratégiai témakörökben a HM SI kommunikációs tervet készít, melyet a honvédelmi miniszter hagy
jóvá, és a témában nyilatkozók azt kötelesek figyelembe
venni.
(9) A (6) bekezdés szerinti interjú megszervezése érdekében a HM SI felveszi az érintett honvédelmi szervezet
vezetőjével, kommunikációs szakemberével a kapcsolatot.
(10) A sajtóérdeklődésre számot tartó témakörben nyilatkozó szakértőt – a HM sajtófőnöke felkérésére – a szakterület felelőse, vagy a szakterületi elöljáró jelöli ki.
6. A sajtóban megjelenő nyilatkozatok
eljárási rendje 11. §
(1) A honvédelmi szervezet vezetője és a személyi állomány a honvédelmi szervezetet, vagy személyét érintő interjúban – az (5)–(6) bekezdésben foglaltak, valamint a
honvédelmi szervezetek heti sajtónyilvános rendezvényeit
tartalmazó „Tükör”-ben szereplő események kivételével –
riportkészítési engedély alapján vehet részt.
(2) Az engedély tartalmazza az újságíró nevét, személyazonosító igazolvány vagy útlevélszámát, a sajtószerv
megnevezését, az engedélyezett riport témáját, a katonai
szervezet pontos megnevezését, a készítés időpontját,
helyszínét.
(3) Munkaidőn kívül, illetve a parancsnok akadályoztatása esetén a HM SI sajtóügyeletessel történő telefonos
egyeztetés alapján is megadható a riportkészítési engedély.
(4) Az engedély kiadására a HM Szervezeti és Működési Szabályzata alapján – a HM sajtófőnöke egyetértésével
– a HM SI Sajtó Osztály vezetője jogosult. A minősített, illetve a védett körletet érintő információk vonatkozásában
az engedélyezés szabályait az MH Titokvédelmi Szabályzata határozza meg.
(5) A honvédelmi szervezet vezetője a 10. § (3) bekezdésének b) pontja esetében riportkészítési engedély nélkül
jogosult nyilatkozni.
(6) A Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ, a
HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum, valamint a Zrínyi
Miklós Nemzetvédelmi Egyetem kommunikációs szakembere a sajtótól beérkezett kérelmekről az interjú elkészítése előtt legkésőbb egy nappal elektronikusan és szóban a
HM sajtófőnöke jóváhagyását kéri, amelyet követően riportkészítési engedély nélkül szervezi meg a nyilatkozatot.
(7) A HM Zrínyi Nonprofit Kft. által működtetett írott
és elektronikus médiumok vezetői a HM SI Sajtó Osztály
vezetőjének tájékoztatása mellett közvetlenül egyeztethetnek a honvédelmi szervezetek kommunikációs szakembereivel.
12. § (1) A honvédelmi szervezetek a korábban megküldött
programokra – ideértve különösen a központilag szervezett eseményeket, rendezvényeket, nyílt napokat, csapatünnepeket, haderőnemi és fegyvernemi napokat – a HM
SI-vel történt egyeztetést követően hívhatják meg a média
helyi munkatársait. A rendezvényekkel kapcsolatban az
érintett honvédelmi szervezet vezetői, vagy az általuk kijelölt személyek riportkészítési engedély nélkül jogosultak
nyilatkozni.
(2) Amennyiben a médiától olyan eseménnyel kapcsolatban érkezik információs igény, amely jelentősége túlnő,
vagy várhatóan túlnő a honvédelmi szervezet vezetőjének
hatáskörén, a honvédelmi szervezet vezetője értesíti a HM
sajtófőnökét, és az adott témában nyilatkozni csak a HM
sajtófőnöke engedélyével lehet. A további információk kiadását a HM SI tervezi és szervezi.
13. § (1) A külföldi katonai képviselet, misszió kommunikációs szakembere – a szolgálati út betartásával – értesíti a
HM SI-t a hazai vagy külföldi újságírói megkeresésről.
(2) A külföldi katonai képviseleten és külföldi misszióban szolgálatot teljesítő személyek, a szolgálati elöljárójuk hozzájárulásával és a HM SI által kiadott engedély
alapján nyilatkozhatnak. A nyilatkozattétel során kötelesek figyelembe venni az adott misszióra vonatkozó, a
misszió parancsnokságát adó szervezetnél érvényben lévő
nyilatkozattételi szabályokat.
14. § (1) A kormány-előterjesztések, a minisztériumi döntések, illetve a lakosságot, a közvéleményt, valamint a személyi állományt érintő döntések előkészítésekor a felterjesztések készítői tájékoztatási záradékot készítenek,
amely tartalmazza a közvéleménynek, valamint a személyi
állománynak szánt üzeneteket és a kommunikációs javaslatokat.
(2) Az adott anyag tájékoztatási módjáról és menetéről a
HM sajtófőnöke javaslata alapján a honvédelmi miniszter
dönt.
15. § (1) A személyi állomány a jogszabályoknak megfelelően
a) a szolgálati rendet és a fegyelmet sértő nyilatkozatot
nem tehet,
b) a sajtónyilvánosság igénybevételével hivatalos eljárásban magánvéleményt nem nyilváníthat,
c) a szolgálati rendet és a fegyelmet veszélyeztető sajtóterméket nem állíthat elő és nem terjeszthet, ilyen tartalmú
plakátot, hirdetményt, emblémát nem függeszthet ki,
d) a szolgálati rendet és fegyelmet sértő internetes bejegyzést nem tehet, illetve
e) a televíziós, rádiós műsorban, telefonos megkeresésekben az MH működéséhez szükséges közbizalmat ve
szélyeztető nyilatkozatot nem tehet, ezzel járó magatartást
nem tanúsíthat.
(2) Az állomány tagja nyilatkozata során nem közölhet a
médiával olyan adatokat, amelyek a munkakörét, hatáskörét meghaladják, illetve köteles figyelembe venni a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény, valamint a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény előírásait.
7. Krízishelyzetek, rendkívüli helyzetek
kommunikációja 16. § (1) A HM SI váratlan helyzetekre krízis kommunikációs
tervvel rendelkezik, amelyeket a HVKF, a HM közigazgatási államtitkára, és a HM kabinetfőnöke útján a honvédelmi miniszter hagy jóvá.
(2) Az MH Katasztrófavédelmi Operatív Bizottság
(a továbbiakban: MH KOB) összehívását követően, annak
működése során a HVK VKI állományából kijelölt egy fő
kommunikációs szakember, az MH ÖHP sajtóügyeletesével és a HM sajtóügyeletesével való gyors és hatékony
adat- és információáramlás érdekében folyamatos egyeztető tevékenységet lát el.
(3) Az MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Ezred
tűzszerész járőrparancsnoka a helyszínen szakmai kérdésekben a HM SI Sajtó Osztálya, vagy munkaidőn kívül a
HM sajtóügyeletese tájékoztatását követően nyilatkozhat.
(4) A HVK VKI fegyelmi feladatokért felelős (fő)tisztje
a HM-MH személyi állományát érintő kiemelkedő helytállásról, kirívóan súlyos fegyelemsértésről, bűncselekményről, továbbá öngyilkossági cselekményről, halálesetről,
járványról, természeti, biológiai, vagy tűz okozta katasztrófáról, a katasztrófa következményeinek felszámolásáról,
nagy értékű káresetről a rendelkezésre álló információk
alapján haladéktalanul tájékoztatja a HM sajtófőnökét és a
HM sajtóügyeletesét. A kommunikáció módjáról, formájáról és tartalmáról – a HM kabinetfőnökével és a
HVKF-fel egyeztetve – a HM sajtófőnök dönt. Amennyiben az MH ÖHP katonai szervezeteinél történt az esemény, akkor – a HM sajtófőnöke döntésétől függően – az
MH ÖHP sajtóügyeletese is részt vesz a tájékoztatásban.
8. A honvédelmi szervezetek honlapjaira vonatkozó
szabályok 17. §
(1) A HM hivatalos honlapja a www.kormany.hu weboldalon jelenik meg. A honlap tartalommal való feltöltéséért a HM SI felel.
(2) A HM hírportálja a www.honvedelem.hu, amelyet a
HM Zrínyi Nonprofit Kft. üzemeltet, és tölt fel napi tartalommal. A hírportál működését a HM SI felügyeli.
(3) A HM elektronikus ügyintézési portál biztosítja a
katonai hatósági eljárások elektronikus ügyintézésének
menetét. Az űrlapok és egyéb tartalmak meghatározásáért
a hatósági jogkört gyakorló honvédelmi szervezet felel, a
rendszergazdai felügyeletet a HVK Híradó, Informatikai
és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK HIICSF) gyakorolja. A portál üzemeltetését az MH
Támogató Dandár hajtja végre a www.ket.hm.gov.hu
címen.
18. § (1) Az állampolgárok tájékoztatása, a honvédelmi ágazat működésének és gazdálkodásának nyilvánossá tétele,
az ágazati kommunikációs feladatok hatékonyabb megvalósítása érdekében a honvédelmi szervezetek információszolgáltatási jelleggel honlapokat működtethetnek.
(2) A honlapok kialakítását és üzemeltetését a HM sajtófőnöke engedélyezi. Az engedély beszerzéséért, a honlap tartalmának bővítéséért, a tartalom frissítéséért, a titokvédelmi szabályok betartásáért a honlapot létrehozó honvédelmi szervezet vezetője felel.
(3) A honlapok arculati tervezését és tartalmát a HM SI
felügyeli.
(4) A honvédelmi szervezetek honlapjainak elhelyezését, üzemeltetését és elektronikus biztonsági feltételeit a
HVK HIICSF csoportfőnöke szabályozza és engedélyezi.
19. § A honvédelmi szervezet honlapján a következő információk jelennek meg:
a) a honvédelmi szervezet (alapító okirat szerinti) neve,
annak rövidített változata, csapatkarjelzésének képi ábrázolása;
b) a honvédelmi szervezet története, szervezeti felépítése, tevékenységének rövid leírása és feladata;
c) a honvédelmi szervezet működését meghatározó főbb
jogszabályok;
d) a honvédelmi szervezet parancsnokának, vezetőjének, helyetteseinek és vezénylő zászlósának szakmai életrajza;
e) a tájékoztatásért felelős személy neve és elérhetőségei (telefon, fax, elektronikus levélcím);
f) fényképek a honvédelmi szervezet mindennapjairól; g) a honvédelmi szervezetet érintő időszerű, közérdekű,
helyőrségi információk, ehhez kapcsolódó (letölthető) dokumentumok az ehhez szükséges formátumban;
h) a honvédelmi szervezet hagyományos és elektronikus levelezési címe, hivatali telefon- és faxszáma.
9. Kiadványozás rendje 20. § (1) A kommunikációs, PR és arculatépítés szempontjából kiemelt jelentőségű, a következő évre tervezett könyvek, filmek, DVD-k, CD-k vagy más adathordozón megjelentetésre szánt kiadványok jegyzékét a honvédelmi szervezet november 30-ig megküldi a HM SI részére.
Amennyiben év közben a honvédelmi szervezet részéről
igény merül fel kiadványok megjelentetésére, kérelmét
szolgálati úton felterjeszti a HM SI-hez.
(2) A jegyzékhez csatoltan megküldik az egyes kiadványok tervét, feltüntetve azok célját, üzeneteit, szinopszisát, valamint költségvetését, tervezett elosztását és a megjelenéshez szükséges egyéb adatait.
(3) A kiadványok – szakmai véleményeztetés után – bekerülnek a HM éves kommunikációs tervének kiadványokról szóló fejezetébe.
(4) A kiadvány megjelenése után, a tudományos információellátás rendjéről szóló 103/2002. (HK 30.) HM utasítással összhangban a HM sajtófőnöke gondoskodik az elosztásról és a megfelelő számú köteles példány eljuttatásáról.
(5) A kiadványozási tervben nem szereplő kiadványok
megjelentetési és ellenjegyzési jogát – a HM sajtófőnöke
útján – a HM kabinetfőnöke gyakorolja.
10. Záró rendelkezések 21. § (1) Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium és a Ma
gyar Honvédség tájékoztatással foglalkozó szervezetei tevékenységének egyes kérdéseiről szóló 75/1997. (HK 25.)
HM utasítás, az ágazati internetes megjelenés szabályairól
szóló 32/2003. (HK 10.) HM utasítás és a Magyar Honvédség kommunikációs tevékenységéről szóló 106/2005.
(HK 25.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
182/2009. (XII. 30.) FVM rendelete juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről.
Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (1) bekezdése a) pontjának 9. alpontjában, az élelmiszerláncról
és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 18. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Ez a rendelet a juh- és kecskefélék egyedeinek nyilvántartási és azonosítási rendszerének működtetésével összefüggő
szabályokat állapítja meg. 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. állat: a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK
rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról szóló – a Bizottság 933/2008/EK rendeletével
módosított –, 2003. december 17-i 21/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 21/2004/EK rendelet) 2. cikkében
meghatározott állat; 2. állattartó: a 21/2004/EK rendelet 2. cikkében meghatározott természetes vagy jogi személy;
3. bendő bólusz: lenyelhető kerámia kapszula, amely elektronikus jeladót tartalmaz;
4. jelölőeszköz: a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ (a továbbiakban: MgSzH Központ) által a juhok és
kecskék jelölésére engedélyezett, a 21/2004/EK rendelet Mellékletének A.3. szakasz b) pontjában meghatározott
feltételeknek megfelelő füljelző, illetve a 21/2004/EK rendelet Mellékletének A.3. szakasz a) pontjában meghatározott
feltételeknek megfelelő elektronikus füljelző, valamint bendő bólusz; 5. juh ENAR-szám: a juhfélék egyedének megjelölésére és azonosítására használt, az állattartó igénylése alapján az
MgSzH Központ által az e rendeletben foglaltaknak megfelelő és az e rendeletben foglaltak szerint kiadott szám;
6. kecske ENAR-szám: a kecskefélék egyedének megjelölésére és azonosítására használt, az állattartó igénylése alapján az
MgSzH Központ által az e rendeletben foglaltaknak megfelelő és az e rendeletben foglaltak szerint kiadott szám;
7. segédeszköz: az MgSzH Központ által engedélyezett, a juhok és kecskék jelölőeszközeinek behelyezésére szolgáló
fogók, tűk és elektronikus jelek olvasására alkalmas leolvasó eszközök;
8. területi felelős: a Magyar Juhtenyésztők és Kecsketenyésztők Szövetsége (a továbbiakban: MJKSz) által az
e rendeletben meghatározott feladatok meghatározott működési területen történő ellátására megbízott természetes
személy; 9. továbbtartásra meghagyott állat: az a hazai születésű állat, amelyet hat hónapos koráig nem vágnak le, illetve azon
európai uniós tagállamból vagy Európai Unió tagállamain kívüli országból (a továbbiakban: harmadik ország)
behozott állat, amelynek rendeltetési helye nem közvetlenül vágóhíd;
10. útmutató: az MgSzH Központ által az MJKSz közreműködésével készített és a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal
honlapján közzétett ENAR formanyomtatvány-gyűjtemény és kitöltési-eljárási tájékoztató. (2) E rendelet vonatkozásában a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos
nyilvántartási rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet fogalmait is alkalmazni kell.
3. § (1) Minden állatot az e rendeletben meghatározott módon meg kell jelölni, továbbá úgy kell nyilvántartani és szállításkor
kísérő dokumentummal ellátni, hogy azonosítható legyen az állat, az állat születéskori tenyészete és az azt követő
valamennyi tenyészet, ahol az állat tartózkodott. (2) Az állattartó felelős az állatok jelölésének elvégzéséért vagy elvégeztetéséért, továbbá viseli az ezzel járó költségeket.
4. § A juhfélék egyedeit, mielőtt elhagyják a születéskori tenyészetet, de legkésőbb 6 hónapos korukig az útmutatóban
meghatározott módon juh ENAR-számmal a következők szerint kell megjelölni:
a) a születési helyükről közvetlenül hazai vágóhídra kerülő juh egyedeket két füljelzővel kell ellátni, melyek közül az
egyik vonalkódot is tartalmaz; b) a 2009. december 31. után született, élő állatként az Európai Unión belüli kereskedelembe kerülő juh egyedeket
a 21/2004/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdés a) pontjában foglaltak szerinti elsődleges jelölési módként a 2. §
(1) bekezdés 4. pontjában foglaltaknak megfelelő elektronikus füljelzővel, a 21/2004/EK rendelet 4. cikk
(2) bekezdés b) pontjában foglaltak szerinti másodlagos jelölési módként a 2. § (1) bekezdés 4. pontjában
foglaltaknak megfelelő füljelzővel kell ellátni; c) a 2009. december 31. után született, továbbtartásra meghagyott juh egyedeket a 21/2004/EK rendelet 4. cikk
(2) bekezdés a) pontjában foglaltak szerinti elsődleges jelölési módként a 2. § (1) bekezdés 4. pontjában
foglaltaknak megfelelő elektronikus füljelzővel, a 21/2004/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdés b) pontjában foglaltak
szerinti másodlagos jelölési módként pedig a 2. § (1) bekezdés 4. pontjában foglaltaknak megfelelő füljelzővel kell
ellátni úgy, hogy minden egyed bal fülébe kell behelyezni az elektronikus füljelzőt, a jobb fülébe pedig a másik
füljelzőt. Az elektronikus füljelzőt bendő bólusz helyettesítheti. 5. § A kecskefélék egyedeit, mielőtt elhagyják a születéskori tenyészetet, de legkésőbb 6 hónapos korukig az útmutatóban
meghatározott módon kecske ENAR-számmal a következők szerint kell megjelölni:
a) a születési helyükről közvetlenül hazai vágóhídra kerülő kecske egyedeket két füljelzővel kell ellátni, melyből az
egyik vonalkódot is tartalmaz; b) a 2009. december 31. után született, élő állatként az Európai Unión belüli kereskedelembe kerülő kecskéket
a 21/2004/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdés a) pontjában foglaltak szerinti elsődleges jelölési módként a 2. §
(1) bekezdés 4. pontjában foglaltaknak megfelelő elektronikus füljelzővel, másodlagos jelölési módként
a 21/2004/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint a 2. § (1) bekezdés 4. pontjában
foglaltaknak megfelelő füljelzővel kell ellátni; c) a 2009. december 31. után született, továbbtartásra meghagyott, és az Európai Unión belüli kereskedelembe nem
kerülő kecske egyedeket a 21/2004/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdés a) pontjában foglaltak szerinti elsődleges
jelölési módként a 2. § (1) bekezdés 4. pontjában foglaltaknak megfelelő, az egyed jobb fülébe helyezett
füljelzővel kell ellátni. Másodlagos jelölésként a 21/2004/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdés b) pontjában foglaltakkal
összhangban ezen egyedeket tetoválással kell ellátni úgy, hogy a jobb fülbe az egyedi kód első öt, a bal fülbe
pedig a második öt számjegyét kell tetoválni. Rövid fülű kecskék esetében a 10 számjegyű egyedi kódot
a farokrépába kell tetoválni. Tetoválás helyett másodlagos jelölésként a 2. § (1) bekezdés 4. pontja szerinti
elektronikus füljelzőt és bendő bóluszt is lehet használni az e § d) pontjában foglaltaknak megfelelően;
d) a 2009. december 31. után született, továbbtartásra meghagyott és élő állatként az Európai Unión belüli
kereskedelembe kerülő kecske egyedeket a 21/2004/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdés a) pontjában foglaltak
szerinti elsődleges jelölési módként a 2. § (1) bekezdés 4. pontjában foglaltaknak megfelelő, az egyed bal fülébe
helyezett elektronikus füljelzővel kell ellátni. Az elektronikus füljelzőt bendő bólusz helyettesítheti. E kecske
egyedeket másodlagos jelölési módként a 21/2004/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint
a 2. § (1) bekezdés 4. pontjában foglaltaknak megfelelő, az egyed jobb fülébe helyezett füljelzővel kell ellátni.
6. § A harmadik országból behozott, továbbtartásra meghagyott állatokat az állattartás helyéül szolgáló rendeltetési
tenyészetben az Európai Unió területére behozni kívánt állatok állat-egészségügyi ellenőrzéséről szóló külön
jogszabályban meghatározott ellenőrzések elvégzését követő 14 napon belül, de még a tenyészet elhagyása előtt
e rendelet előírásaival összhangban meg kell jelölni és az állattartónak a harmadik ország által adott azonosító
feltüntetésével nyilvántartásba kell vennie. 7. § (1) Az állatok jelölésére használt jelölőeszköznek a juhfélék egyedeinek jelölése esetében a (2) bekezdés szerinti juh
ENAR-számot, a kecskefélék egyedének jelölése esetében a (3) bekezdés szerinti kecske ENAR-számot kell
tartalmaznia. Amennyiben az egyed az e rendeletben meghatározott módon két füljelzővel, továbbá ha füljelzővel és
elektronikus füljelzővel vagy bendő bólusszal egyidejűleg rendelkezik, abban az esetben azok juh ENAR-számának,
vagy kecske ENAR-számának azonosnak kell lennie. (2) A juh ENAR-szám Magyarország országkódjából (HU) és egy 7–11 számjegyű egyedi kódból áll. Az egyedi kód első
számjegye sorozatszám, 5 számjegye a fülszám előtag, amely a tenyészetre utaló jel. Az egyedi kód további
5 számjegye a használati szám, amely tartalmazza a születési év utolsó számjegyét és legfeljebb 4 számjegyből álló
sorszámot. (3) A kecske ENAR-szám Magyarország országkódjából (HU) és egy 10 számjegyű egyedi kódból áll. Az egyedi kód 1–4-ig
terjedő számjegye a területi felelős által ellátott területre utaló szám, az utolsó 5–10-ig terjedő további számjegye
a használati szám. 8. § Az állatok jelölését – az e rendeletben, illetve az útmutatóban meghatározottak szerint – kizárólag az alábbi személyek
végezhetik: a) a 4. § a)–b) pontok, valamint az 5. § a)–b) pontok szerinti jelölést az állattartó, illetve az általa megbízott személy;
b) a 4. § c) pont, valamint az 5. § c)–d) pontok szerinti jelölést a területi felelős;
c) állat-egészségügyi intézkedés kapcsán szükségessé váló jelölés és a harmadik országból behozott állat esetében
szükséges jelölés esetében a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal illetékes területi szerve (a továbbiakban:
MgSzH területi szerve) vagy az általa megbízott területi felelős.
9. § (1) Az MgSzH Központ a jelölőeszközök és segédeszközök minőségére és a jelölőeszköz szállításra vonatkozó
– a 21/2004/EK rendelet és e rendelet előírásaival összhangban lévő – követelményeket a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: FVM) hivatalos lapjában teszi közzé.
(2) A közzététel alapján a gyártók által benyújtott jelölőeszközök minőségét és a gyártóval szemben támasztott feltételek
meglétét az MgSzH Központ a meghirdetett feltételek szerint megvizsgálja.
(3) Az engedélyezett jelölőeszközöket és segédeszközöket, továbbá azok gyártóinak listáját az MgSzH Központ az FVM
hivatalos lapjában és a www.enar.hu honlapon teszi közzé. A közzétételről az MgSzH Központ az engedélyezést követő
22 munkanapon belül intézkedik. (4) Az állatok jelölésére kizárólag az MgSzH Központ által engedélyezett jelölőeszközök és segédeszközök használhatóak
fel. (5) A jelölőeszközök és segédeszközök igénylésének módját az útmutató tartalmazza.
(6) A jelölőeszközök csak abban a tenyészetben használhatók fel, ahová azokat az MgSzH Központ kiadta, kivéve az
MgSzH területi szerve által kezdeményezett áthelyezést, továbbá a területi felelős által kezdeményezett olyan
áthelyezést, amelyet az MgSzH Központ engedélyezett. (7) Jelölőeszközt állatból kivenni, más állatnál újra felhasználni tilos.
(8) Mindkét állatfaj esetében tilos a másik állatfaj egyedi megjelölésére használt jelölőeszköz felhasználása.
10. § Ha a jelölőeszköz az állat füléből kiesett, elveszett, vagy olyan mértékben károsodott, hogy a rajta lévő felirat, illetve
elektronikus jel nem olvasható, annak pótlásáról, illetve cseréjéről az állattartónak a lehető leghamarabb, de
legkésőbb az állat értékesítéséig, illetve vágóhídra kerüléséig gondoskodnia kell. A jelölőeszközt az útmutatóban
leírtak szerint bármilyen engedélyezett típussal lehet pótolni, a 4. § és 5. §-ban rögzített előírások betartásával.
11. § (1) Az állattartó a tenyészetben található állatokról fajonként naprakész nyilvántartást (a továbbiakban:
állomány-nyilvántartó) köteles vezetni. (2) Az állomány-nyilvántartónak a 21/2004/EK rendelet Mellékletének B. szakaszában foglaltakon kívül tartalmaznia kell:
a) az induló anyajuh, illetve -kecske, tenyészkos, illetve -bak (apaállat), tenyészjerke, növendékjerke bárány,
tenyészgödölye, gida, növendékkos, illetve -bak és ivartalanított kos, illetve bak létszámát;
b) a beszerzett állatok létszámát az a) pont szerint nemenként és korcsoportonként, a megjegyzés rovatban
a szállítólevelek sorszámát; c) a született állatok létszámát;
d) a szaporításra, illetve tenyésztésre beállított állatok számát;
e) a kiadott állatok létszámát az a) pont szerint nemenként és korcsoportonként, a megjegyzés rovatban
a szállítólevelek sorszámát; f) a kiesett (elhullott, levágott) bárányok és gidák létszámát, a kiesés időpontját;
g) a harmadik országból behozott, továbbtartásra meghagyott állatokat a harmadik ország általi azonosítással
együtt. (3) Az állattartónak naprakészen vezetnie kell az állomány-nyilvántartó mellékletét képező alábbi nyilvántartásokat:
a) a jelölésre felhasználható jelölőeszközök listája, amelyen minden jelölőeszköz esetében fel kell tüntetni a jelölés
időpontját (év, hó); b) a tenyészetben található, továbbá az onnan kiadott és odaérkezett állatok ENAR-számát tartalmazó listát.
(4) A létszámváltozással kapcsolatos egyedi adatokat az állatok ENAR-számát tartalmazó listán és a jelölésre
felhasználható jelölőeszköz listán, létszám szerint az állomány-nyilvántartóba kell bejegyezni.
(5) Az állattartó részére az állomány-nyilvántartó nyomtatványát a területi felelős biztosítja. A nyilvántartás
elektronikusan is vezethető, amennyiben az a nyomtatványnak megfelelő formában kinyomtatható.
(6) Az állomány-nyilvántartót a mellékleteivel együtt az állattartó három évig köteles megőrizni a helyszínen.
12. § Az állattartó a területi felelős közreműködésével évente egyszer leltárt készít, amely kiterjed:
a) a tenyészetben található jelölt állatok ENAR-szám szerinti leltárára;
b) a jelölésre fel nem használt jelölőeszközök ENAR-szám szerinti leltárára;
c) a jelölt egyedek kiesésének, valamint a kiesés okának rögzítésére az állomány-nyilvántartó adatai alapján;
d) a tenyészetek közötti állatmozgással kapcsolatos dokumentumok ellenőrzésére és átvezetésére az
állomány-nyilvántartóba, e) az állomány-nyilvántartó 11. § (3) bekezdés a) és b) pontja szerinti listáinak frissítésére a leltár adatai alapján,
f) az állomány-nyilvántartó létszámadatainak zárására a 11. § (2) bekezdés szerinti nyilvántartás alapján, illetve
nyitására a leltáradatok alapján; g) az elveszett, kiesett jelölőeszközök pótlásának megrendelésére.
13. § (1) Az állatokat az országon belül két tenyészet közötti szállításuk esetén az MgSzH Központ által rendszeresített és
a www.enar.hu honlapon közzétett, a (2) bekezdésben meghatározott adattartalmú szállítólevéllel kell kísérni.
(2) A szállítólevélnek a 21/2004/EK rendelet Mellékletének C. 1. szakaszában foglalt adattartalmon kívül tartalmaznia kell
a szállított állat faját és ENAR-számát, a szállítást felügyelő állatorvos állategészségügyi igazolását arról, hogy az állat
szállíthatóságának állat-egészségügyi akadálya nincs, továbbá a fogadó tenyészet általi fogadás dátumát, a fogadott
állatok számát és a fogadó tenyészet állattartójának aláírását.
(3) Az állattartó részére a szállítólevél nyomtatványt a területi felelős biztosítja.
(4) A szállítólevelet öt példányban kell kitölteni, amelyből kettő marad a szállítást indító állattartónál, két példány
a szállítmányt kíséri, egy példány az állat-egészségügyi igazolást kiállító állatorvosnál marad. Egy példányt az indító
tenyészet, egy példányt a fogadó tenyészet az állat indításának napját követő hét napon belül az MgSzH Központ
részére köteles megküldeni. (5) A szállítólevél állat-egészségügyi igazolás részének kitöltésére – ha a jogszabály másként nem rendelkezik – a szállítást
a jogosult állatorvos hatásköréről és a működésével kapcsolatos részletes szabályokról szóló külön jogszabály szerinti
állatorvos jogosult, a tenyészetet ellátó állatorvos által kitöltött igazolás alapján.
(6) A szállítólevelet az állattartó három évig köteles megőrizni.
(7) Az országot elhagyó állat esetében az indító tenyészetben az MgSzH Központ által rendszeresített és a www.enar.hu
honlapon közzétett szállítólevélnek a 21/2004/EK rendelet Mellékletének C. 1. szakaszában foglalt adattartalmon kívül
tartalmaznia kell a szállított állat faját és ENAR-számát, a szállítást felügyelő állatorvos állategészségügyi igazolását
arról, hogy az állat szállíthatóságának állat-egészségügyi akadálya nincs, továbbá a hatósági állatorvos azonosítóját és
aláírását. Az indító tenyészetnek a szállítólevél egy példányát meg kell küldenie az MgSzH Központ részére, egy
példányát pedig meg kell őriznie. 14. § (1) Az Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer (a továbbiakban: ENAR) működtetése keretében az MgSzH
Központ a) ellátja az ENAR működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos feladatokat, melynek során együttműködik az
MgSzH területi szervével, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatallal (a továbbiakban: MVH) és az MJKSz-szel;
b) működteti a 21/2004/EK rendelet 7. és 8. cikk szerinti országos számítógépes adatbázist;
c) gondoskodik arról, hogy a jogosult felhasználók az országos számítógépes adatbázisból igény szerint hiteles
információhoz jussanak; d) kiadja az ENAR-számokat; e) engedélyezi a jelölőeszközöket és segédeszközöket, közzéteszi az engedélyezett típusokat;
f) elektronikus úton megküldi a kiadott, legyártandó fülszámok listáját az illetékes gyártó, valamint az MJKSz
részére; g) az MJKSz közreműködésével elkészíti az útmutatót.
(2) Az MgSzH Központ által működtetett országos számítógépes adatbázis tartalmazza a 21/2004/EK rendelet
Mellékletének D. szakaszában meghatározott kötelezően nyilvántartott adatokat. (3) Az MgSzH Központ köteles a hozzá megküldött adatokat hét munkanapon belül a nyilvántartásban rögzíteni.
15. § Az ENAR működtetése keretében az MJKSz:
a) közreműködik az ENAR működtetésével és fejlesztésével, valamint az útmutató elkészítésével kapcsolatos
feladatok ellátásában; b) megbízza, felügyeli, ellenőrzi és továbbképzi a területi felelősöket, kijelöli működési területüket;
c) nyilvántartást vezet a kiadott szállítólevelekről; d) gondoskodik az állomány- és egyednyilvántartáshoz, továbbá a jelöléshez szükséges bizonylatokról és
eszközökről, szállítólevélről; e) tájékoztatja az állattartókat az állatok jelölésével és nyilvántartásával kapcsolatos előírásokról.
16. § Az ENAR működtetése keretében a vágóhíd üzemeltetője:
a) biztosítja, hogy a 21/2004/EK rendelet és az e rendelet szerinti jelölőeszközzel nem rendelkező vagy
azonosíthatatlan állatok vágásra ne kerülhessenek; b) nyilvántartást vezet a vágóhídon levágott állatok ENAR-számáról és levágásuk időpontjáról;
c) elektronikus úton vagy ennek hiányában hét napon belül a szállítólevéllel az útmutatóban foglaltak szerint
bejelenti az MgSzH Központ részére a beszállított állatok azonosító adatait és vágásuk időpontját;
d) gondoskodik a levágott állatok jelölőeszközeinek újrafelhasználásra alkalmatlanná tételéről.
17. § (1) Az ENAR működtetése keretében a vágóhidat felügyelő hatósági állatorvos:
a) ellenőrzi a vágóhídra érkezett állatok e rendelet által előírt jelölésének meglétét és előírásoknak való
megfelelését; b) ellenőrzi az előírt kísérő dokumentumok hiánytalan meglétét és tartalmuk előírásoknak való megfelelését;
c) ellenőrzi a vágóhíd üzemeltetője 16. §-ban rögzített kötelezettségeinek betartását.
(2) A vágóhidat felügyelő hatósági állatorvos a következő intézkedéseket hozhatja:
a) megtiltja az állat vágását, amennyiben az állat jelölés hiányában nem azonosítható,
b) amennyiben az előírt kísérő dokumentumok hiányoznak vagy nem megfelelőek, a hiányzó kísérő
dokumentumok pótlásáig vagy kijavításáig megtiltja az állat vágását.
(3) A vágóhidat felügyelő hatósági állatorvos a vágóhíd üzemeltetője 16. §-ban rögzített kötelezettségeinek be nem
tartásáról köteles az MgSzH területi szerve részére jelentést tenni.
18. § (1) A belföldön szállítandó állatok esetén, a szállítást a jogosult állatorvos hatásköréről és a működésével kapcsolatos
részletes szabályokról szóló külön jogszabály szerint felügyelő állatorvos köteles:
a) ellenőrizni a szállításra kerülő állatok – 21/2004/EK rendelet és e rendelet által előírt – jelölésének meglétét és
megfelelőségét; b) a szállítólevelet ellenőrizni és vonatkozó részeit kitölteni, aláírásával és pecsétjével ellátni;
c) hiányosság esetén a szállítást megtiltani vagy a feltételek teljesítéséig felfüggeszteni.
(2) Az Európai Unió másik tagállamába vagy harmadik országba szállítandó állatok berakásakor a felügyelő állatorvos
köteles: a) ellenőrizni a szállításra kerülő állatok – 21/2004/EK rendelet és e rendelet által előírt – jelölésének meglétét és
megfelelőségét; b) az állatok szállítására vonatkozó külön állategészségügyi jogszabályok szerint eljárni;
c) a szállítólevélen az Európai Unió másik tagállamába vagy harmadik országba történő kivitel vagy a kiszállítás
tényét aláírással igazolni; d) hiányosság esetén az állat berakását megtiltani vagy a feltételek teljesítéséig felfüggeszteni.
19. § Az állattartó köteles: a) a tenyészetében lévő állatok egyedi jelöléséről, a kiesett, az elveszett vagy olvashatatlanná vált jelölőeszközök
pótlásáról saját költségén gondoskodni; b) az MgSzH Központtól a tenyészetében lévő állatok jelöléséhez szükséges jelölőeszközöket és segédeszközöket az
útmutató előírásai szerint beszerezni; c) az állatok jelölésével, nyilvántartásával összefüggő információkat és adatokat a területi felelősnek, továbbá
bármely ellenőrzést végző hatóságnak rendelkezésére bocsátani; d) a jelölőeszközök eltávolítását, azok megrongálását, illetve olvashatatlanná tételét megakadályozni;
e) vezetni a 11. § szerinti állomány-nyilvántartót és egyéb nyilvántartásokat;
f) gondoskodni arról, hogy a tenyészete rendelkezésére bocsátott jelölőeszközt más tenyészetben ne
használhassák fel; g) a tenyészete állományában bekövetkezett változások (szaporodás, elhullás, más állattartó részére történő átadás,
vágóhídra vagy az Európai Unió más tagállamába, harmadik országba történő szállítás stb.) esetén az
e rendeletben foglaltak szerint szükséges intézkedéseket megtenni; h) a területi felelős közreműködésével évente elvégezni a 12. § szerinti leltárt.
20. § (1) A területi felelős: a) gondoskodik az állattartó igénylése alapján az állatok megjelöléséhez szükséges eszközök és füljelzők rendszeres
vagy soron kívüli megrendelésének továbbításáról az MgSzH Központ felé;
b) elvégzi az állatok 4. § c) pont, valamint az 5. § c)–d) pontok szerinti jelölését, és kiadja az állattartó részére
a jelölésről szóló igazolást, valamint elektronikus úton tíz napon belül megküldi az MgSzH Központnak a jelöléssel
összefüggő, útmutatóban meghatározott adatokat; c) átadja az állattartó részére az adott tenyészethez tartozó állatok ENAR-számát tartalmazó listáját és a szükséges
nyomtatványokat; d) begyűjti és az MgSzH Központnak elektronikus úton megküldi a tenyésztőktől kapott leltáradatokat és
a tenyésztési eseményekkel kapcsolatos állományváltozási adatokat; e) az állattartónál évente egy alkalommal közreműködik az állomány leltár elvégzésében, és az MgSzH Központ
részére elektronikusan megküldi az állomány leltárról készült jelentést;
f) a 21/2004/EK rendelet és e rendelet által előírt kötelezettségek nem teljesítése esetén bejelentést tesz az MgSzH
területi szerve felé. (2) A területi felelősnek rendelkeznie kell az MgSzH Központ igazolásával a tetoválás elvégzéséhez szükséges szakismeret
meglétéről, illetve az MgSzH területi szerve igazolásával a bólusz behelyezéséhez szükséges ismeretek meglétéről.
21. § A 21/2004/EK rendelet 4. cikk (8) bekezdése, 5. cikk (6) bekezdése, valamint 11. cikk (1) bekezdése szerinti tájékoztatási
kötelezettséget a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter teljesíti. 22. § (1) Az MgSzH Központ és az MgSzH területi szerve a juh-, illetve kecsketenyészetben helyszínen ellenőrzi az állatok
azonosítására és nyilvántartására vonatkozó előírások betartását a juh- és kecskefélék azonosításával és
nyilvántartásával kapcsolatosan végrehajtandó ellenőrzések minimális szintje tekintetében a 21/2004/EK tanácsi
rendelet végrehajtásáról szóló, 2006. október 11-i 1505/2006/EK bizottsági rendelet 2–5. cikkeiben meghatározott
módon. (2) Ha az MgSzH Központ és az MgSzH területi szerve reprezentatív ellenőrzést végez, a kecskefélék esetében a húsz –
félévesnél idősebb nőivarú – egyednél több, de száz egyednél kevesebb ilyen korú állomány esetében az állomány
ötven százalékát, száz vagy száz egyed felett pedig huszonöt százalékát kell ellenőrizni.
(3) Az MgSzH Központ, az MgSzH területi szerve és az MVH az általa vizsgálandó tenyészetek kiválasztása során az
1505/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk a)–f) pontjai mellett figyelembe veszi az előző éves ellenőrzés során tett
megállapításokat is. 23. § (1) Az ellenőrzéseket az ellenőrzési jegyzőkönyv felhasználásával – amely tartalmazza az 1505/2006/EK bizottsági
rendelet 6. cikk a)–c) pontjaiban előírt minimális tartalmi feltételeket is –, az útmutató alapján kell végezni.
(2) Ha az MVH az e rendeletben előírt tevékenységek be nem tartását észleli, köteles az MgSzH területi szervét írásban
értesíteni. (3) Ha az MgSzH területi szerve a támogatások kifizetése szempontjából, az e rendelet szerint előírt ellenőrzések
elvégzése során, az e rendeletben előírt tevékenységek be nem tartását észleli, köteles az MVH-t írásban értesíteni.
(4) Az MgSzH területi szerve az ellenőrzések gyakoriságának növelését írja elő, ha a 21/2004/EK rendeletben és az
e rendeletben foglalt betartandó kötelezettségek tekintetében az adott tenyészetben rendszeresen előfordul
jogszabálysértés. (5) Az MgSzH Központ – az MgSzH területi szerveitől érkező bejelentés alapján – az ellenőrzések gyakoriságának
növelését írja elő, ha a 21/2004/EK rendeletben és az e rendeletben foglalt betartandó kötelezettségek tekintetében
országosan rendszeresen előfordul jogszabálysértés. 24. § Amennyiben az állat jelöléssel nem rendelkezik vagy nem azonosítható, az MgSzH területi szerve az adott állatra
forgalmi korlátozást rendel el. Az MgSzH területi szerve az állat további sorsának tisztázása érdekében vizsgálatot
folytat le. A vizsgálat eredményétől függően az MgSzH területi szerve dönt a forgalmi korlátozás további
fenntartásáról, illetve feloldásáról. 25. § (1) Az MgSzH területi szerve által elvégzett helyszíni ellenőrzések eredményéről az ellenőrzési időszakot követő év június
30-ig jelentést küld az MgSzH Központnak, aki e jelentések alapján éves összesítő jelentést készít, amelyet az
ellenőrzési időszakot követő év július 31-ig megküld a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszternek.
(2) A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter az 1505/2006/EK rendelet mellékletében szereplő űrlapon az éves
összesített jelentést az Európai Bizottság számára minden évben legkésőbb augusztus 31-ig benyújtja.
26. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a juh- és kecskefajok egyedeinek Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 47/2005. (V. 23.) FVM rendelet, azzal, hogy a 2010. január 1-je előtt
született állatok jelölése esetén továbbra is az abban foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A 20. § (1) bekezdés e) pontja szerint megküldött állományváltozások teljes körének az országos számítógépes
adatbázisba történő átvezetésére 2011. január 1-jétől kerül sor az útmutatóban leírtak szerint.
(3) E rendelet a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK
rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról szóló, 2003. december 17-i 21/2004/EK
tanácsi rendelet, a Bizottság 933/2008/EK rendelete, a Bizottság 968/2006/EK rendelete és a Bizottság 759/2009/EK
rendelete végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
13/2009. (III. 12.) ÖM rendelete a Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató Intézet címerhasználatáról.
A Magyar Köztársaság nemzeti jelképeinek és a Magyar Köztársaságra utaló elnevezésnek a használatáról
szóló 1995. évi LXXXIII. törvény 21. § (1) bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormány
zati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008.
(V. 14.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató
Intézet (a továbbiakban: NUSI) feladatai ellátása során jogosult a Magyar Köztársaság címerének használatára.
(2) A címerhasználati jogosultság kiterjed a címernek a
NUSI épületein, helyiségeiben történő elhelyezésére, valamint hivatalos iratain és bélyegzőin történő feltüntetésére.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
1/2009. (XI. 12.) OKM határozata az Európai Bizottság határozata időpontjának megállapításáról.
A Magyar Közlöny 2008. december 19-i, 183. számában került kihirdetésre az előadó-művészeti szervezetek
támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény (a továb biak ban: Törvény).
A Törvény 45. §-ának (3) bekezdése értelmében a kultúráért felelős miniszter az Európai Bizottság határozata
meghozatala időpontját – annak ismertté válását köve tően haladéktalanul – a Magyar Közlönyben közzétett egyedi
határozattal állapítja meg. A Törvény 45. §-ának (2) bekezdése értelmében pedig a Törvény 48. §-a az Európai Bizottság
– a magyar előadó-művészeti szervek támogatási rendszerének jóváhagyására vonatkozó – határozatát követő
15. napon lép hatályba.
Az Európai Bizottság 2009. október 29-én arról tájékoztatta a Magyar Felet, hogy a hatálybalépéshez szükséges
– a magyar előadó-művészeti szervezetek támogatási rendszerére vonatkozó – jóváhagyó határozat 2009. október
28-án született meg.
A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy az Európai Bizottság – a magyar előadó-művészeti szervezetek támogatási
rendszerére vonatkozó – jóváhagyó határozatának időpontja 2009. október 28-a, következésképpen az Európai
Bizottság határozatának időpontját követő 15. nap, 2009. november 12-e.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
182/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Terényi János rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság új-delhi nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2011. március 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2013. (II. 28.) Miniszterelnökségi utasítása a Széchenyi Programiroda Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság és a Széchenyi Programirodák szervezetének, működésének, valamint tevékenységének alapvető szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Széchenyi Programirodákról szóló 68/2011.
(IV. 28.) Korm. rendelet 2/A. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a Széchenyi Programiroda Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság és a Széchenyi Programirodák szervezetének, működésének, valamint tevékenységének alapvető szabályait
az alábbiak szerint határozom meg. Az utasítás hatálya
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Miniszterelnökséget vezető államtitkár (a továbbiakban: államtitkár) felügyelete és
szakmai irányítása alatt álló Széchenyi Programiroda Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságra (a továbbiakban:
Társaság), az államtitkár felügyelete alatt álló Széchenyi Programirodákra (a továbbiakban: Irodák), a Társasággal és az
Irodákkal munkaviszonyban álló, a Társaság feladatai ellátásában polgári jogi szerződés alapján közreműködő
személyekre, valamint a Miniszterelnökségre és a Miniszterelnökség azon alkalmazottaira, akik részt vesznek az
államtitkár felügyeleti és szakmai irányítási jogkörének gyakorlásában. Az Irodák jogállása
2. § (1) Az Irodák jogi személyiséggel nem rendelkeznek.
(2) Az Irodákat tervezési-statisztikai régiónként regionális igazgató vezeti.
(3) A regionális igazgató munkáját irodavezető segítheti. (4) Az Irodák – a Széchenyi Programirodákról szóló 68/2011. (IV. 28.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet)
meghatározott tevékenységével közvetlenül összefüggő fejlesztési feladatokat ellátó – további munkavállalói a
fejlesztési tanácsadók (a továbbiakban: tanácsadó). Az államtitkár feladat- és hatásköre
3. § Az államtitkár a) megköti a Társaság társasági részesedéséhez kapcsolódó tulajdonosi jogok gyakorlására vonatkozó megbízási
szerződést a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működű Részvénytársasággal (a továbbiakban: megbízási
szerződés), b) meghozza az alapítói döntéseket a megbízási szerződéssel és a vonatkozó jogszabályokkal összhangban,
c) ellátja a Korm. rendeletben, a Társaság alapító okiratában és a megbízási szerződésben részére meghatározott
feladatokat. A Társaság feladat- és hatásköre 4. § (1) A Társaság
a) ellátja a Korm. rendeletben meghatározott feladatokat, b) elkészíti és az államtitkárhoz jóváhagyásra felterjeszti a Társaság Szervezeti és Működési Szabályzatát, stratégiáját,
éves munkatervét és beszámolóját, c) az államtitkár kérésére az Irodák működésével, tevékenységével, ellátott feladataival kapcsolatban beszámolót,
jelentést, tájékoztatót készít, d) gondoskodik az államtitkár által – a Korm. rendeletben meghatározottak szerint – meghozott szakmai döntések
és egyedi utasítások végrehajtásáról. (2) A Társaság az Irodák rendszerének működtetése körében különösen az alábbi feladatokat látja el:
a) gondoskodik az Irodák létrehozásáról és működtetéséről, b) előkészíti az Irodákra vonatkozó stratégiai döntéseket,
c) koordinálja a központi feladatok kiadását és megvalósítását,
d) képviseli az Irodákat az államigazgatási szervek és harmadik fél előtt,
e) gondoskodik az Irodák egységes arculatának kialakításáról, f) irányítja a regionális igazgatók munkáját,
g) ellenőrzi és folyamatosan értékeli az Irodák regionális igazgatóinak, tanácsadóinak és az irodavezetőknek
(a továbbiakban együtt: Irodák munkatársa) a munkáját, h) előkészíti és döntésre előterjeszti az Irodák éves munkatervét, valamint beszámolóját,
i) biztosítja az Irodák tanácsadóinak alap- és kiegészítő képzését,
j) gondoskodik az Új Széchenyi Terv prioritásai alapján az országosan működő szakmai munkacsoportok
(a továbbiakban: szakmai munkacsoport) létrehozásáról és azok szakmai koordinálásáról,
k) félévente összesített beszámolót küld az államtitkár részére az Irodák munkájáról, eredményeiről és tapasztalatairól.
(3) A Társaság az Irodákkal összefüggő további központi feladatokat a Szervezeti és Működési Szabályzatában
meghatározottak szerint látja el. A regionális igazgató feladat- és hatásköre
5. § A regionális igazgató feladatai – az általa vezetett Irodák szakmai tevékenységének irányítása és ellenőrzése során –
különösen az alábbiak: a) az adott régió területén működő tanácsadók és irodavezetők szakmai irányítása és értékelése;
b) a tanácsadók munkájának folyamatos ellenőrzése a minőség biztosítása érdekében;
c) naprakész és egységes információáramlás biztosítása, különösen: ca) a kormányzati fejlesztéspolitika érvényesülésének elősegítéséhez szükséges információk közvetítése a
tanácsadók felé; cb) a tanácsadók tájékoztatása a térségi fejlesztési tanácsok tervezett intézkedéseiről és döntéseiről;
cc) a fejlesztési, támogatási rendszerekkel összefüggő – tevékenység ellátásához, illetve végrehajtásához
szükséges – információk továbbítása a tanácsadók részére, valamint az ezzel összefüggő információknak a
tanácsadóktól történő összegyűjtése; d) kapcsolattartás a területi államigazgatási és szakmai szervezetekkel, a térségi közigazgatási, érdekvédelmi, civil
szervezetekkel, valamint a tudományos élet szereplőivel; e) közreműködés a regionális és országos feladatok előkészítésében és végrehajtásában, valamint rendezvények
szervezésében és lebonyolításában; f) a régiót érintő fejlesztési források, fejlesztési célú támogatások pályázatainak, a folyamatban levő pályázatok
sorsának figyelemmel kísérése, útmutatás nyújtása a pályázatokon való részvétel támogatásához, ösztönzéséhez;
g) a tanácsadók munkájának és eredményeinek regionális szintű bemutatása;
h) az Irodák működésének figyelemmel kísérése, a működéssel kapcsolatos adatok, információk összegyűjtése,
elemzések, beszámolók, munkatervek elkészítése, továbbítása a Társaság részére.
Az irodavezető 6. § (1) A regionális igazgató munkáját irodavezető segítheti.
(2) Az irodavezető feladatai különösen az alábbiak: a) segíti a regionális igazgató és a tanácsadók adminisztratív teendőinek ellátását,
b) közreműködik a tanácsadók számára szervezett képzések és az azt követő vizsgák lebonyolításában,
c) közreműködik rendezvények, szakmai fórumok megszervezésében, zavartalan lebonyolításában.
A tanácsadó 7. § (1) A tanácsadók szakmai munkacsoportokban végzik tevékenységüket. Minden tanácsadó legalább egy szakmai
munkacsoportban vesz részt. A tanácsadó szakmai tevékenységi területét az adott Irodán belül a Társaság határozza
meg. (2) A tanácsadó különösen az alábbi feladatokat látja el:
a) elősegíti a Kormány fejlesztéspolitikájának érvényesülését, különösen az Új Széchenyi Tervben foglaltak helyi
szinten való megjelenítését, különösen azzal, hogy ellátja a pályázók, pályázni szándékozó személyek és
szervezetek, továbbá kedvezményezettek helyben történő támogatását, a fejlesztési források felhasználásának
elősegítése érdekében, b) hetente legalább egy alkalommal ügyfélszolgálati napot tart,
c) ellátja a Társaság és a regionális igazgató által meghatározott feladatokat,
d) tájékoztatást ad a folyamatban levő közösségi pályázati lehetőségekről, a pályázatokkal összefüggő finanszírozási
kérdésekről, a fejlesztési tervek tartalmáról, e) a regionális igazgató utasítása alapján közreműködik a fejlesztési elképzelések kidolgozásában,
f) a fejlesztések sikeres megvalósítása érdekében rendszeresen tájékoztatja a regionális igazgatót működési
területén az államigazgatási és szakmai szervezetektől, a térségi közigazgatási, érdekvédelmi, civil szervezetektől,
valamint a gazdasági, tudományos élet szereplőitől érkező javaslatokról, kezdeményezésekről, kérdésekről,
g) fejlesztéspolitikai szempontból figyelemmel kíséri és értékeli az Új Széchenyi Terv programjainak megvalósulását,
valamint a források felhasználását, h) figyelemmel kíséri az illetékességi területén előkészítendő jelentősebb fejlesztési projektek megvalósítását,
közreműködik a projektek kidolgozásának, szükség esetén a projektek átdolgozásának ösztönzésében, szervezési
segítséget nyújt ezek kidolgozásához, pályázatok benyújtásához, i) a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséggel szerződéses jogviszonyban álló közreműködő szervezetekkel együttműködve
részt vesz közös fórumok, ügyfélszolgálati napok megrendezésében, j) részt vesz az Új Széchenyi Terv prioritásai alapján felállított szakmai munkacsoportok feladatainak ellátásában,
k) részt vesz a Társaság által előírt képzéseken és vizsgákon.
Az Irodák munkatársának jogállása és az összeférhetetlenségi szabályok
8. § (1) Az Irodák munkatársa tevékenységét a Társasággal kötött munkaszerződés alapján látja el, kiválasztása nyilvános
pályázat útján történik. (2) Az Irodák munkatársaként nem alkalmazható,
a) aki munkavégzésre irányuló egyéb és további jogviszonyt – tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői,
valamint jogi oltalom alá eső szellemi tevékenység, továbbá a közérdekű önkéntes tevékenység kivételével –
a munkáltatói jogkör gyakorlójának engedélye nélkül létesít, b) aki olyan tevékenységet folytat, olyan magatartást tanúsít, amely hivatalához méltatlan, vagy amely pártatlan,
befolyástól mentes tevékenységét veszélyeztetné, c) a megyei közgyűlés hivatalának, a polgármesteri hivatalnak vagy a körjegyzőségnek vezető köztisztviselője,
d) a térségi fejlesztési tanács munkaszervezetének vezetője, e) a térségi fejlesztési tanács munkaszervezetének alkalmazottja,
f) a kormánymegbízott, a fővárosi és megyei kormányhivatal főigazgatója és igazgatója, továbbá a fővárosi és
megyei kormányhivatal szakigazgatási szervének vezetője, g) a fővárosi és megyei kormányhivatal alkalmazottja,
h) aki pályázatíró szervezetben közvetlen vagy közvetett többségi befolyást biztosító részesedéssel rendelkezik,
ilyen szervezet vezető tisztségviselője, felügyelő bizottságának tagja, vagy pályázatíró szervezettel
munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll, i) aki gazdasági társaság vezető tisztségviselőjeként, azzal munkavégzésre irányuló jogviszonyban állóként, egyéni
vállalkozóként az Iroda működési területével érintett tervezési-statisztikai régióban a fejlesztési források
elnyerését lehetővé tevő pályázat írásában vesz részt, j) akinek a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti közeli hozzátartozója az
Irodák munkatársának illetékességi területével érintett tervezési-statisztikai régióban a d), h) és i) pontjának a
hatálya alá esik. (3) Az összeférhetetlen helyzetet az érintett személynek annak felmerülésétől számított legkésőbb 15 napon belül
írásban be kell jelentenie a munkáltatói jogkör gyakorlójának. A munkáltatói jogkör gyakorlója az érintett személyt
30 napos határidővel az összeférhetetlenség megszüntetésére hívja fel. A határidő eredménytelen eltelte, valamint az
összeférhetetlenség határidőben való megszüntetésének az érintett személy önhibájából fakadó elmaradása esetén a
munkáltatói jogok gyakorlója a munkaviszonyt megszünteti. 9. § Jelen utasítást a Korm. rendeletben foglaltakkal összhangban kell alkalmazni.
Záró rendelkezések 10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Lázár János s. k.,
Miniszterelnökséget vezető államtitkár


text:
263/2014. (VI. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gottlieb Lászlót
2014. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
47/2003. (III. 21.) KE határozata Győri Enikő rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Győri Enikő rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése
mellett — felmentem a Magyar Köztársaság San Marino
Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2003. február 13. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
161/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Dr. Matei Ion Hoffmann rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Németországi Szövetségi Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez budapesti székhellyel.
Budapest, 2011. július 11. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
40/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Konkoly
Norbert rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet felmentem Magyarország lisszaboni nagykövetségének
vezetésére, valamint Magyarországnak a Zöld-foki Köztársaságban, a Bissau-guineai Köztársaságban, továbbá a Sao
Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom
Magyarország brazíliavárosi nagykövetségének vezetésével, valamint Magyarországnak a  Guyanai Szövetkezeti
Köztársaságban és a Suriname-i Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök