text:
326/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t :
Az Alkotmánybíróság Kisbárapáti Községi Önkormányzat Képviselő-testületének az állattartásról szóló
5/2007. (IV. 19.) számú rendelet 5. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó Kisbárapáti Községi Önkormányzat
Képviselő-testületének az állattartásról szóló 5/2007.
(IV. 19.) számú rendelete (a továbbiakban: Ör.) méhtartásra irányadó 5. § (1) bekezdésének megsemmisítését kérte.
A támadott rendelkezés belterületen csak korlátozott számú kaptár elhelyezését teszi lehetővé. Az indítványozó
álláspontja szerint ez ellentétes a méhészetről szóló
15/1969. (XI. 6.) MÉM rendelet (a továbbiakban: MÉMr.)
méhészkedést általánosságban megengedő szabályaival,
mert korlátozza a tartható méhcsaládok számát. Emiatt az
Ör. támadott rendelkezése az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sérti az indítványozó szerint.
Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy az Ör. vizsgált §-át
Kisbárapáti Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2009. (IV. 14.) számú módosító rendelete érintette,
részben megváltoztatva, részben kiegészítve azt. Az indítvánnyal érintett 5. § (1) bekezdés azonban az alkotmányjogi probléma szempontjából lényegében változatlan, minthogy továbbra is korlátozza, csak immár nem a kaptárok,
hanem a családok száma tekintetében a tartható méhek
számát. Az Alkotmánybíróság ezért állandó gyakorlatának
megfelelően a hatályos szabályozás tekintetében folytatta
le a vizsgálatot.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Ör. vizsgált rendelkezései:
„5. § (1) Méhészet létesítésére és tartására vonatkozó
központi jogszabályok rendelkezései az irányadók. A méheket külterületen az ide vonatkozó rendelkezések megtartása szerint korlátlan mennyiségben, a belterületen maximálisan 5 család méh tartható.
(2) A 15/1969. (XI. 6.) MÉM rendelet a méhészetről
előírásai szerint a szomszéd ingatlantól 4 méter távolságra
kell elhelyezni. Amennyiben a 4 métert megtartani nem lehet, akkor a méheknek legalább 2 m magas tömör anyagból készült kerítés vagy élő sövény létesítésével kell a kirepülést biztosítani.
(3) Az 5 családon felül méh állomány elhelyezése tartása egyaránt szabályellenesnek minősül.”
III. Az indítvány nem megalapozott. Az Ör. 5. § (1) bekezdését azért kérte megsemmisíteni
az indítványozó, mert álláspontja szerint magasabb szintű
jogforrás, a MÉMr. szabályait sérti, hogy korlátozza a belterületen tartható méhcsaládok számát.
A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörének
korlátját egyrészről az Alkotmány, másrészről a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban : Ötv.) határozza meg. Az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdése szerint: „A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a
magasabb szintű jogszabállyal.” Az Ötv. 16. § (1) bekezdése pedig megállapítja: „A képviselőtestület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
Az Alkotmánybíróság – többek között – 115/2009.
(XI. 20.) AB határozatában (a továbbiakban: Abh1.) foglalkozott a méhtartás helyi szabályozásának alkotmányos
kereteivel. Az Abh1.-ban az Alkotmánybíróság megsemmisítette azokat az önkormányzati rendeleti szabályokat,
amelyek a MÉMr.-el ellentétes módon, az ott szabályozott
védőtávolságoknál nagyobb mértékű védőtávolságokat írtak elő. Abban a tekintetben azonban, hogy az önkormányzatnak helyi közügyként joga van a méhtartás kérdéseit
magasabb szintű jogszabállyal összhangban – esetleg
ilyen rendelkezés híján – szabályozni, az Alkotmánybíróság korábbi gyakorlatának megfelelően egyértelműen állást foglalt: „»Amint ez az Alkotmánybíróság 63/1991.
(XI. 30.) AB határozatából (ABH 1991, 470, 472.) is kitűnik, nem minősül alkotmányellenesnek az olyan tartalmú
önkormányzati rendeleti szabályozás, amely magasabb
szintű jogszabály által rendezett és bizonyos feltételek
mellett lehetővé tett tevékenységgel szemben körülhatárolt területi kiterjedtséggel megszorító feltételeket állapít
meg anélkül, hogy a magasabb jogszabály lehetőséget biztosító rendelkezéseinek érvényesülését általános jelleggel
megakadályozná. Nem alkotmányellenes az olyan tartalmú szabályozás sem, amely bizonyos állatfajták tartására
vonatkozó tilalmakat – a magasabb szintű jogszabály keretei között, vagy törvényi felhatalmazás alapján – a helyi
sajátosságoknak megfelelően állapít meg.« [6/1995.
(II. 22.) AB határozat, ABH 1995, 447, 448-449.]” (Abh1.,
ABK 2009, november, 2003, 2004.) A 12/1997. (II. 28.)
AB határozatban (a továbbiakban: Abh2.) az Alkotmánybíróság azért nem találta alkotmányellenesnek az ott vizsgált helyi rendeleti korlátozást, mert a MÉMr. „a méhészetben tartható méhcsaládok számát nem szabályozza
(…). A vázoltak alapján az Alkotmánybíróság az (…) indítványt elutasította.” (Abh2., ABH 1997, 448, 451.)
Az Alkotmánybíróság gyakorlata alapján tehát megállapítható, hogy önmagában az, mely szerint az Ör. Kisbárapáti község belterületén a MÉMr.-ben nem szereplő feltételt határoz meg – nevezetesen a tartható méhcsaládok számát korlátozza –, nem ellentétes az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdésével. Ezt a gyakorlatot megerősítette az Alkotmánybíróság 18/2010. (II. 18.) AB határozata is (ABK
2009, február, 108, 110.) „Ha ugyanis helyi közügyről van
szó, az önkormányzati testület közvetlenül az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében – külön
törvényi felhatalmazás hiányában is – jogosult az országos
szintű szabályozással nem ellentétes, ahhoz képest kiegészítő jellegű helyi jogalkotásra.” [17/1998. (V. 13.) AB határozat, ABH 1998, 155.] Mindaddig, amíg az ilyen rendelkezés nem tiltja a magasabb szintű jogszabály által lehetővé tett méhészeti tevékenységet, hanem csak a helyi
közügyekre vonatkozó szabályozási hatalma keretében
korlátozza azt, a támadott szabály nem alkotmányellenes.
Az Alkotmánybíróság ezért az indítványt elutasította.
Budapest, 2010. április 19. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
74/2016. (VII. 5.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára
dr. Molnár Balázs Pétert a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává
– 2016. július 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2013. (HK 4.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 7117 AA 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 7117 AA (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság, illetve az alárendeltségébe tartozó légierő haderőnem katonai szervezetei személyi
állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem a védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár
22/2012. (HK 14.) HM VGHÁT szakutasításában fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 7117
AA (EDITION 1) – RECHARGEABLE PNEUMATIC
ENERGY SOURCE FOR AIRCRAFT STORES
RELEASE címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A kiadvány célja, hogy egységesítse a légijárművek
újratölthető pneumatikus kioldó szerkezet kereteinek tervezéséhez és interfészeihez használatos előírásokat.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1099/2019. (III. 8.) Korm. határozata Magyarország Jeruzsálemi Külgazdasági Irodájának megnyitásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2019. március 19. napi határidővel, Izrael Államban, Jeruzsálem székhellyel, Magyarország
Tel-Aviv-i Nagykövetségének részeként, nem önálló külképviseletként, vízumkiadásra alkalmas külgazdasági iroda
nyíljon;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott nem önálló külképviselet
megnyitásához szükséges diplomáciai lépések megtételére és Izrael Állam Külügyminisztériumának tájékoztatására;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. megbízza a külgazdasági és külügyminisztert az 1. pontban meghatározott nem önálló külképviselet megnyitásával
összefüggő feladatok végrehajtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  pénzügyminisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott
célkitűzések megvalósítása érdekében gondoskodjanak a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezeten belül a külgazdasági és
külügyminiszter javaslata alapján, átcsoportosítás útján
a) az 1. Külgazdasági és Külügyminisztérium Központi igazgatása cím javára 51 600 000 forint,
b) a 2. Külképviseletek Igazgatása cím javára 522 700 000 forint,
c) a 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 6. Külgazdasági és Külügyminisztérium
felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára 30 000 000 forint
forrás biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: azonnal
 5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében
a 2020. évtől gondoskodjon a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezeten belül
a) az 1. Külgazdasági és Külügyminisztérium Központi igazgatása cím javára beépülő jelleggel 46 800 000 forint,
b) a 2. Külképviseletek Igazgatása cím javára beépülő jelleggel 250 900 000 forint,
c) a  7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 6. Külgazdasági és Külügyminisztérium
felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára beépülő
jelleggel 25 000 000 forint
forrás biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a központi költségvetés tervezése során
6. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert az 1. pontban meghatározott, nem önálló külképviselet megnyitásához
szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt
beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2017. (XII. 27.) IM rendelete a perköltség felszámítására szolgáló költségjegyzékről.
A polgári perrendtartásról szóló 2016.  évi CXXX.  törvény 628.  § (2)  bekezdés j)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A polgári és közigazgatási eljárásban a fél, a beavatkozó és az érdekelt (a továbbiakban együtt: fél) a perköltségét
a Mellékletben meghatározott adattartalommal rendszeresített nyomtatvány, vagy jogszabály alapján
rendszeresített más nyomtatvány felhasználása esetén, a nyomtatvány perköltségre vonatkozó részének kitöltése és
előterjesztése útján is felszámíthatja.
2. § (1) E  rendeletben meghatározott adattartalmú nyomtatványt (a  továbbiakban: nyomtatvány) az  Országos Bírósági
Hivatal Elnöke rendszeresíti akként, hogy azt – a közzététel időpontjának megjelölésével – a honlapján, kitölthető és
letölthető formában közzéteszi.
(2) A  nyomtatványt a  polgári perrendtartásról szóló törvény a  beadványok alakiságára vonatkozó szabályainak
megfelelően úgy kell kialakítani, hogy azon elegendő hely álljon rendelkezésre a nyilatkozatok megtételéhez.
(3) A nyomtatványt el kell látni a szükséges tájékoztatással. A tájékoztatásnak ki kell terjednie a perköltség-felszámítás
elmulasztásának a jogkövetkezményére is.
3. § A nyomtatvány Mellékletek rovatában fel kell sorolni a  felszámításhoz mellékelt, a  felszámításban szereplő adatok
alátámasztására szolgáló okiratokat.
4. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1427/2012. (X. 4.) Korm. határozata a Kőbányai Zenei Stúdió Művészeti Szakképző Szakiskola és Szakközépiskola működésének támogatásához szükséges, rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Kőbányai Zenei Stúdió
Művészeti Szakképző Szakiskola és Szakközépiskola (OM azonosító: 101746) működésének támogatásához
30,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 4. Közoktatási feladatok támogatása alcím, 9. Nem önkormányzati fenntartású közoktatási
intézmények központi előirányzata jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. december 20. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
45/2018. (XII. 13.) HM utasítása minősítői jogkör átruházásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján – figyelemmel a minősített adat védelméről
szóló 2009. évi CLV. törvény rendelkezéseire – a következő utasítást adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a honvédségi szervezetekre
terjed ki.
2. § (1) A  miniszter a  minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Mavtv.) 4.  § (1)  bekezdés
l) pontja szerinti minősítői jogkörét az Mavtv. 4. § (2) és (3) bekezdése alapján átruházza.
(2) Feladat- és hatáskörükben, adat „Szigorúan titkos!” minősítési szintre történő minősítésére jogosultak
a) a  HM államtitkárai, a  HM helyettes államtitkárai, a  HM kabinetfőnöke, a  nemzeti fegyverzeti igazgató,
a  HM  főosztályvezetői és helyetteseik, a  titkárságvezetők, a  miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetek vezetői és helyetteseik, valamint a minősített adatok felülvizsgálatába az 1. § szerinti szervezetek
információvédelmi tevékenységének szakmai irányításáért felelős szerv vezetőjének javaslata alapján bevont
felülvizsgálati szakértő,
b) az  MH parancsnoka és helyettesei, az  MH Parancsnokság (a továbbiakban: MHP) törzsfőnöke, haderőnemi
szemlélői, csoportfőnökei és helyetteseik, valamint a  velük azonos jogállású MHP vezetők és helyetteseik,
az MH parancsnoka közvetlen alárendeltségében lévő MHP szervezeti elemek vezetői, az MH Katonai Képviselő
Hivatal vezetője, az MH Nemzeti Katonai Képviselet vezetője, az MH Nemzeti Összekötő Képviselet vezetője,
az  MH Központi Rejtjelfelügyelet vezetője, továbbá a  más magasabb szintű parancsnokság parancsnoka
és helyettesei, rejtjelfelügyelet vezetője, rejtjelfelügyelője és
c) a Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Program Munkacsoport vezetője, valamint az 1. és a 2. számú
szakmai csoport vezetője.
(3) Feladat- és hatáskörükben, adat „Titkos!” „Bizalmas!”, „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintre történő minősítésére
jogosultak a  (2)  bekezdésben az  adat „Szigorúan titkos!” minősítési szintre történő minősítésére felhatalmazott
személyek, valamint
a) a  HM osztályvezetői, a  miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek kiadmányozási joggal
rendelkező igazgatói, osztályvezetői,
b) az MHP csoportfőnökségek főnökei, valamint a velük azonos jogállású vezetők, valamint a „Szigorúan titkos!”
adat minősítésére nem jogosult, önálló állománytáblával rendelkező szervezet parancsnoka és helyettesei,
továbbá ezen szervezetek rejtjelfelügyelet vezetője és a kihelyezett radar alegységek parancsnokai,
c) az  MH Központi Ügyelet ügyeletes váltásparancsnoka, az  MHP hadműveleti központ ügyeletes
váltásparancsnoka és az  országos illetékességű készenléti szolgálatok parancsnoka vagy vezetője
a szolgálatellátás idejére és
d) a  nemzetközi szerződésben meghatározott kötelezettségvállalás teljesítése érdekében más államhoz,
nemzetközi szervezethez kiküldött kontingens parancsnoka vagy vezetője és az  adott hadműveleti terület
nemzeti rangidőse.
3. § (1) Ez az utasítás 2019. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról
szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás mellékletét képező Magyar Honvédség Titokvédelmi Szabályzata 186–189. pontja.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
17/2014. (XII. 5.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal minősített adat védelmét szolgáló biztonsági szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a  Nemzeti
Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 58. §
(1) bekezdése alapján, a Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.)
GVH] utasítás 80. § 14. pontjában foglalt tárgykörben – a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény rendelkezéseire
figyelemmel – a Gazdasági Versenyhivatal biztonsági szabályzatát az alábbiak szerint állapítom meg:
1. Az utasítás hatálya 1. § Ez az utasítás határozza meg a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) kezelésében álló, a minősített adat
védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Mavtv.) szerinti minősített adat védelmét biztosító személyi,
fizikai és adminisztratív biztonsággal kapcsolatos, jogszabályban nem szabályozott helyi feladatokat, jogosultságokat
és felelősségeket, valamint a  minősített adat biztonságának megsértése esetén követendő eljárás és a  minősített
adatok vészhelyzetben történő védelme Hivatalon belül alkalmazandó, a  jogszabályok végrehajtásához szükséges
különös szabályait.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Ezen utasításban használt fogalmak alatt a Mavtv.-ben, illetve a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint
a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 90/2010. (III. 26.)
Korm. rendelet] meghatározottakat kell érteni.
3. Személyi biztonság 3. § (1) Ezen utasítás alkalmazásában biztonsági vezető a Hivatal szervezeti és működési szabályzatában e feladatok ellátására
kijelölt személy.
(2) Felhasználói engedély kiadására jogosult:
a) a Hivatal elnöke;
b) a Hivatal általános elnökhelyettese, a Versenytanács elnöke, a Hivatal főtitkára;
c) az irodavezető.
(3) A felhasználói engedélyt és a titoktartási nyilatkozatot a Nemzeti Biztonsági Felügyelet honlapján a 90/2010. (III. 26.)
Korm. rendelet 15. § (3) bekezdése szerint közzétett ajánlott minta felhasználásával kell kiállítani.
A személyi biztonsági tanúsítvány, a felhasználói engedély és a titoktartási nyilatkozat kezelése, őrzése,
megsemmisítése
4. § (1) A biztonsági vezető nyilvántartást vezet
a) személyi biztonsági tanúsítványokról,
b) a felhasználói engedélyekről,
c) a titoktartási nyilatkozatokról.
(2) A személyi biztonsági tanúsítványokról vezetett nyilvántartás tartalmazza
a) az érintett személy nevét,
b) a kiadott személyi biztonsági tanúsítvány nyilvántartási számát,
c) a személyi biztonsági tanúsítvány keltét,
d) a személyi biztonsági tanúsítvány érvényességi idejét,
e) a felhasználó által felhasználható nemzeti minősített adat legmagasabb minősítési szintjét,
f ) a személyi biztonsági tanúsítvány visszavonása esetén annak időpontját,
g) a személyi biztonsági tanúsítvány selejtezésének időpontját és a megsemmisítési jegyzőkönyv számát.
(3) A felhasználói engedélyekről vezetett nyilvántartás tartalmazza
a) a felhasználó nevét,
b) a kiadott felhasználói engedély nyilvántartási számát,
c) az engedélyt kiadó vezető nevét,
d) a felhasználói engedély kiadásának keltét,
e) a felhasználói engedély érvényességi idejét,
f ) annak a minősített adatnak az iktatószámát, amelynek felhasználására az engedély kiterjed,
g) a felhasználói engedély alapján felhasználható nemzeti minősített adat legmagasabb minősítési szintjét,
h) a felhasználót az engedély alapján megillető rendelkezési jogosultságokat,
i) a felhasználói engedély visszavonása esetén annak időpontját,
j) a felhasználói engedély selejtezésének a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 15. § (4) bekezdése szerinti legkorábbi
időpontját,
k) a megsemmisítési jegyzőkönyv számát. (4) A titoktartási nyilatkozatokról vezetett nyilvántartás tartalmazza
a) a nyilatkozat nyilvántartási számát,
b) a nyilatkozatot tevő személy nevét,
c) a nyilatkozattétel keltét,
d) a nyilatkozathoz kapcsolódó felhasználói engedély esetén annak nyilvántartási számát,
e) a titoktartási nyilatkozat selejtezésének a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 15. § (4) bekezdése szerinti legkorábbi
időpontját,
f ) a megsemmisítési jegyzőkönyv számát. (5) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásokhoz a titkos ügykezelő számára folyamatos hozzáférést kell biztosítani.
4. Fizikai biztonság 5. § (1) A Hivatal adminisztratív zónája a Hivatal 1054 Budapest, Alkotmány utca 5. szám alatti épületének területe.
 (2) A Hivatalban a „Bizalmas” vagy annál magasabb minősítési szintű minősített adatokat II. osztályú biztonsági területen
lehet felhasználni, és az ott található biztonsági tárolóban kell tárolni.
 (3) A Hivatalban II. osztályú biztonsági területként kijelölt helyszín a Hivatal 1054 Budapest, Alkotmány utca 5. szám alatti
épületében a IV. emelet 413. szoba.
 (4) A „Bizalmas” vagy annál magasabb minősítési szintű minősített adatnak a  90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 22.  §
(3) bekezdése alapján az adminisztratív zónában történő felhasználása esetén a papír alapú adathordozót a hivatali
munkaidő végén a biztonsági területen található biztonsági tárolóban kell elhelyezni.
6. § (1) A Hivatal területén a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet szerinti reagáló erő feladatait a Hivatal épületének üzemeltetésére
a Hivatal és a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) között megkötött szerződés alapján a KEF
által megbízott biztonsági szolgálat látja el.
(2) A főtitkár gondoskodik róla, hogy az (1) bekezdés szerinti szerződés rendelkezzen arról, hogy a Hivatal őrzését a jelen
utasítás alapján kiadott őrutasításban foglaltak szerint kell ellátni, amely az (1) bekezdés szerinti szerződés mellékletét
képezi.
(3) A (2) bekezdés szerinti őrutasítás tartalmát a biztonsági vezető határozza meg. A biztonsági vezető az őrutasításban
határozza meg a  reagáló erő biztonsági területtel és adminisztratív zónával kapcsolatos feladatait, így különösen
az  elektronikus jelzőrendszer által adott éles és téves riasztások esetén követendő eljárást. Az  eljárást úgy kell
kialakítani, hogy az elektronikus jelzőrendszer által adott riasztásról, valamint a reagáló erő által tett intézkedésről
a biztonsági vezető értesítést kapjon.
Kulcsok és kódok 7. § (1) A  biztonsági tároló és a  biztonsági terület használatban lévő kulcsait a  munkaidő végén a  reagáló erőnek kell
átadni, és a munkaidő kezdetén a reagáló erőtől kell átvenni. Az átadást, illetve átvételt a reagáló erőnél elhelyezett
nyilvántartásban dokumentálni kell.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza
a) a kulcs megjelölését,
b) az átadó személy nevét és aláírását,
c) az átvevő személy nevét és aláírását,
d) az átadás, illetve átvétel dátumát, valamint időpontját az óra és perc megjelölésével.
(3) A reagáló erő az őrzésében lévő kulcsokat zárható kulcsdobozban tárolja.
8. § (1) A  biztonsági tárolók és a  biztonsági terület tartalékkulcsait és kódjait a  biztonsági vezető őrzi a  90/2010. (III. 26.)
Korm. rendeletben meghatározottak szerint, és a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendeletben foglalt esetekben gondoskodik
a kódok megváltoztatásáról.
(2) A biztonsági vezető nyilvántartást vezet a biztonsági tárolók és a biztonsági terület tartalékkulcsainak és kódjainak
felhasználásáról, amely tartalmazza
a) a  biztonsági tároló vagy a  biztonsági terület megjelölését, amelyhez a  felhasznált tartalékkulcs vagy kód
hozzáférést biztosít,
b) a tartalékkulcsot vagy kódot felhasználó személy nevét,
c) a felhasználás dátumát, valamint időpontját az óra és perc megjelölésével,
d) a tartalékkulcs vagy a kód felhasználásának indokát.
(3) A  biztonsági vezető nyilvántartást vezet a  biztonsági tárolók és a  biztonsági terület kódjainak a  90/2010. (III. 26.)
Korm. rendelet 33. § (3) bekezdése szerinti megváltoztatásáról, amely tartalmazza
a) a biztonsági tároló vagy a biztonsági terület megjelölését, amelyhez a kód hozzáférést biztosít,
b) a kód megváltoztatásának indokát,
c) a kód megváltoztatásának dátumát, valamint időpontját az óra és perc megjelölésével.
Karbantartás, próbariasztás 9. § (1) Az elektronikai jelzőrendszer működőképességét a biztonsági vezető félévente köteles próbariasztással ellenőrizni.
Az ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell készíteni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzésekről, valamint a  biztonságtechnikai eszközök és rendszerek 90/2010. (III. 26.)
Korm. rendelet szerinti karbantartása elvégzésének időpontjáról, illetve a soron következő ellenőrzés esedékességének
várható időpontjáról a  biztonsági vezető nyilvántartást vezet. Az  ellenőrzésekről készített jegyzőkönyvet
a nyilvántartással együtt kell őrizni.
(3) Az  elektronikai jelzőrendszer hibás működésének észlelése esetén a  biztonsági vezető megteszi a  hiba elhárítása
érdekében szükséges intézkedéseket.
5. Adminisztratív biztonság 10. § (1) A minősített adatot tartalmazó adathordozót papíralapú érkeztető és iktatókönyvben kell érkeztetni és iktatni.
 (2) A minősített adatot tartalmazó adathordozót „TÜK” iktatókönyv azonosítóval kell iktatni.
 (3) Minősített adatot tartalmazó iratot az elektronikus iratkezelő rendszerbe nem lehet feltölteni.
11. § (1) A Hivatalban a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet szerinti Nyilvántartót az Informatikai és Iratirányítási Iroda működteti.
A Hivatalban a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet szerinti Kezelő Pont nem működik.
(2) A főnyilvántartó könyv és az  iratkezelési segédletek, valamint a minősített adatot tartalmazó iratok kezelése során
– a  90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet által nem szabályozott kérdésekben – a  Hivatal iratkezelési szabályzatában
foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(3) A Hivatalba érkezett minősített adatot tartalmazó iratot annak beérkezését követően haladéktalanul iktatni kell.
12. § Más szervtől érkezett minősített adatot tartalmazó küldeményt a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendeletben meghatározott
személyeken kívül a biztonsági vezető is átvehet.
13. § (1) A  minősített adat sokszorosítását, fordítását, kivonatolását csak megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal
és felhasználói engedéllyel, valamint titoktartási nyilatkozattal rendelkező személy végezheti, a  titkos ügykezelő
folyamatos jelenlétében.
(2) A  minősített adatot tartalmazó papíralapú adathordozó sokszorosítását kizárólag a  biztonsági területtel szemben
lévő, Konica Minolta Bizhub 283, 29951 jelű eszközzel lehet végezni.
(3) A papíralapú adathordozó sokszorosításának megkezdése előtt a sokszorosítandó iraton záradékot kell alkalmazni,
amely tartalmazza
a) a sokszorosítás példányszámát,
b) a lapok számát példányonként,
c) azt, hogy az egyes sokszorosított példányokat kik kapják.
14. § A más szervtől kapott, valamint a  saját készítésű minősített adatot tartalmazó adathordozó azon többes
példánysorszámú példányai, amelyek megőrzéséhez ügyviteli érdek nem fűződik, a biztonsági vezető jóváhagyását
követően megsemmisíthetők.
6. Eljárás a minősített adat biztonságának megsértése esetén
15. § (1) A  minősített adat biztonsága megsértésének minősül minden olyan esemény, amely az  adat nyilvánosságra
hozatalának, jogosulatlan megszerzésének, módosításának vagy felhasználásának, illetéktelen személy részére
hozzáférhetővé, valamint az arra jogosult részére hozzáférhetetlenné tételének kockázatával jár.
(2) A  minősített adat biztonságának megsértése vagy annak gyanúja esetén – így különösen, ha a  minősített adatot
kezelő személy a  hivatali törzsidőben munkavégzésre indokolás nélkül nem jelenik meg – a  biztonsági vezető
a Mavtv.-ben és a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendeletben előírt eljárása keretében a nyilvántartások vizsgálata alapján
megállapítja a minősített adat felhasználásával kapcsolatos információkat, és a vizsgálatról jegyzőkönyvet készít.
7. A minősített adatok vészhelyzetben történő védelme 16. § (1) Vészhelyzetnek minősül a külső körülmények minden olyan megváltozása – így különösen a Hivatal épületét érintő
természeti vagy elemi csapás, műszaki, technikai meghibásodás vagy akadály –, amelynek következtében a minősített
adatok személyi, fizikai vagy adminisztratív biztonsága az általános szabályok alkalmazása mellett nem biztosítható.
(2) A  minősített adatot felhasználó személy a  kezelésében lévő minősített adatot tartalmazó iratot vészhelyzetben
haladéktalanul köteles a biztonsági területen elhelyezett páncélszekrényben elhelyezni.
(3) Ha a vészhelyzet csak a biztonsági területet érinti, a minősített adatot tartalmazó adathordozót a biztonsági területen
elhelyezett páncélszekrényből ki kell emelni, és a  vészhelyzet elmúltáig a  biztonsági vezető kezelésében lévő
páncélszekrényben kell elhelyezni.
(4) Ha a (3) bekezdés nem alkalmazható, a minősített adatot tartalmazó adathordozót a vészhelyzet elmúltáig a Hivatal
116. számú irodájában elhelyezett páncélszekrényben kell elhelyezni.
(5) Ha a vészhelyzet a Hivatal egész épületét érinti, a minősített adatot tartalmazó adathordozót a vészhelyzet elmúltáig
a minősítőnél kell elhelyezni.
17. § (1) A  minősített adatot tartalmazó adathordozó elhelyezését és szállítását lehetőség szerint olyan személynek kell
elvégeznie, aki rendelkezik megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal.
(2) A  vészhelyzet elhárítása vagy a  minősített adatot tartalmazó adathordozó áthelyezése során minősített adatot
megismerő, a minősített adat felhasználására nem jogosult személynek titoktartási nyilatkozatot kell tennie.
18. § (1) A  vészhelyzet elmúltát követően a  biztonsági vezető felméri a  fizikai biztonsági rendszerben keletkezett károkat,
valamint azt, hogy sérült-e a minősített adatok biztonsága.
(2) A biztonsági vezető az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés eredménye alapján megteszi a szükséges intézkedéseket, és
erről tájékoztatja a Hivatal elnökét.
8. Záró rendelkezések 19. § (1) Ez az utasítás 2014. december 1-jén lép hatályba.
 (2) A főtitkárnak 2015. február 1-jéig kell gondoskodnia arról, hogy a 6. § (1) bekezdése szerinti szerződés megfeleljen
a 6. § (2) bekezdésében foglalt követelménynek. 20. § Hatályát veszti a  Gazdasági Versenyhivatal minősített adat védelmét szolgáló biztonsági szabályzatáról szóló
3/Eln./2013. [3/2013. (III. 8.) GVH] utasítás.
21. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH]
utasítás 32. §
a) (2)  bekezdés b)  pontjában az „az olyan eljárást” szövegrész helyébe az „az olyan versenyfelügyeleti eljárást”
szöveg, a „vagy a végrehajtási” szövegrész helyébe az „ , utóvizsgálat vagy a végrehajtási” szöveg,
b) (3) bekezdésében az „irataiba való betekintés iránti kérelmekkel, valamint” szövegrész helyébe a „tekintetében
érkező” szöveg
lép. (2) A Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH]
utasítás 9. melléklet 4. pontja az abban foglalt táblázat D):11a. mezőjében az „x” jelöléssel kiegészítve lép hatályba.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1539/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ beruházás előkészítési feladatainak támogatásához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ beruházás előkészítési feladatainak
támogatásához 50,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem
használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről
szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím,
1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai
jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2017. (III. 3.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal költségvetési fejezetbe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következő utasítást adom ki:
1. Jelen utasítás alkalmazási köre:
a) a  Magyarország 2017. évi központi költségvetésről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XXXV. Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) fejezetében eredeti előirányzatként
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényben az a) pont szerinti költségvetési
fejezetet irányító szerv vezetője által vezetett NKFI Hivatal költségvetési fejezetében megállapított vagy
az NKFI Hivatal jogelődjei hatáskörébe utalt fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján az a) pont
szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. Ha az  előirányzatok bármelyikének felhasználásáról jogszabály rendelkezik, a  jelen utasítást csak az  abban nem
szabályozott kérdésekben kell alkalmazni.
3. Az előirányzatok felhasználásának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
4. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal költségvetési fejezetbe sorolt fejezeti kezelésű
előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 16/2016. (VIII. 12.) NKFIH utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök