text:
6/2019. (II. 27.) OBH utasítása az Országos Bírósági Könyvtári Rendszerről.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontjára – az Országos
Bírósági Könyvtári Rendszerről és annak működtetéséről a következő normatív utasítást adom ki:
1. A szabályzat célja, hatálya 1. § [Cél]
Az utasítás (a továbbiakban: szabályzat) célja, hogy az Országos Bírósági Könyvtári Rendszer (a továbbiakban: OBKR)
szakmai munkájával támogassa a bíróságokat alkotmányos kötelezettségük teljesítésében – abban, hogy a független
bírák magas színvonalon és időszerűen ítélkezzenek, valamint a  képzési rendszer fejlesztése révén a  többi
hivatásrenddel együttműködjenek a  stratégiai célok megvalósítása érdekében. Ennek érdekében az  OBKR olyan
szolgáltatásokat támogat, amelyek megfelelnek a  hazai és nemzetközi felhasználói elvárásoknak, illetve a  bírák,
valamint a  bírósági szervezetben dolgozók ítélkezéssel kapcsolatos, egyéb szakmai, tudományos és kutató
tevékenységének.
2. § [Hatály]
 (1) A szabályzat a) szervi hatálya a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 16. §-ában meghatározott
bíróságokra, valamint az Országos Bírósági Hivatalra (a továbbiakban: OBH),
b) személyi hatálya az a) pont szerinti szervek bíráira és igazságügyi alkalmazottaira
terjed ki.
(2) A szabályzat tárgyi hatálya az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott bíróságokon és az OBH szervezeti egységeként
működő Magyar Igazságügyi Akadémián (a továbbiakban: OBH MIA) működtetett bírósági könyvtárak működésére
terjed ki.
3. § [Értelmező rendelkezések]
E szabályzat alkalmazásában:
1. báziskönyvtár: könyvtári dokumentumokat rendszeresen gyűjtő, feltáró, megőrző és használatát biztosító
szolgáltató egység a bíróságokon;
2. fiókkönyvtár: báziskönyvtár szakmai irányítása alatt működő, a  Fővárosi Törvényszék illetékességi területén
működtetett gyűjtemény;
3. könyvtári szakember: a  könyvtáros, a  könyvtári informatikus, a  könyvtári asszisztens, a  segédkönyvtáros,
továbbá a könyvtári feladatok ellátásában közreműködő, más felső- vagy középfokú végzettséggel rendelkező
igazságügyi alkalmazott;
4. könyvtáros: olyan könyvtári szakember, aki a  bíróságokon és az  OBH-ban foglalkoztatott egyes igazságügyi
alkalmazottak munkakörének és képesítési feltételeinek meghatározásáról szóló miniszteri rendeletben
a könyvtárvezető vagy a könyvtáros számára meghatározott képesítéssel rendelkezik;
5. letéti könyvtár: a báziskönyvtárak szakmai irányításával működő, azok szakkönyvállományára és szolgáltatásaira
támaszkodó jogi szakkönyvtári szolgáltatás;
6. Országos Bírósági Integrált Könyvtári Rendszer (OBIKR): a  bírósági szakkönyvtárakban használt informatikai
programcsomag, amely elősegíti egyes könyvtári munkafolyamatok automatizálását, az egyes szakkönyvtárak
állományának nyilvántartását és a könyvtári szolgáltatások biztosítását;
7. Országos Bírósági Könyvtári Rendszer (OBKR): a bíróságokon működtetett jogi szakkönyvtárak együttműködő
rendszere.
2. Országos Bírósági Könyvtári Rendszer 4. § [Az OBKR felépítése]
 (1) Az OBKR tagjai:
a) az OBH MIA-n, a Kúrián, az ítélőtáblákon és a törvényszékeken működő báziskönyvtárak,
b) a Fővárosi Törvényszék illetékességi területén működő kerületi bíróságokon létrehozott fiókkönyvtárak,
valamint letéti könyvtárak,
c) a törvényszékek illetékességi területén működő járásbíróságokon létrehozott letéti könyvtárak,
d) a közigazgatási és munkaügyi bíróságokon létrehozott letéti könyvtárak
(a továbbiakban együtt: bírósági könyvtárak).
(2) Az  OBKR munkatársai a  koordinátorok, illetve a  báziskönyvtárakban dolgozó könyvtárosok, más könyvtári
szakemberek, valamint a letéti- és fiókkönyvtári feladatokkal megbízott könyvtári szakemberek.
(3) A báziskönyvtár működtetése önálló szakmai feladat. A fiók- és letéti könyvtárak szakmai munkáját a báziskönyvtár
szakmai vezetője irányítja.
(4) Az OBH, a Kúria, az ítélőtábla és a törvényszék legalább báziskönyvtári szinten működtet könyvtárat. A járásbíróságon,
kerületi bíróságon, illetve a  közigazgatási és munkaügyi bíróságon a  fiók- és letéti könyvtárak létrehozásáról
a törvényszék elnöke dönt.
(5) A  szakmai feladatok ellátására a  báziskönyvtárban javasolt legalább egy fő teljes munkaidőben foglalkoztatott
könyvtáros alkalmazása.
5. § [Az OBKR feladatai]
 (1) Az OBKR feladata, hogy
a) az ítélkezési munkát és egyéb bírósági feladatok ellátását segítő, egymással együttműködni képes bírósági
könyvtárakat működtesse és fejlessze;
b) az egységes könyvtári-információs rendszer (OBIKR) segítségével könyvtári információkat és dokumentumokat
szolgáltasson;
c) minden bírósági könyvtár azonos hozzáférési lehetőséget és azonos színvonalú szolgáltatást nyújtson a hozzá
fordulóknak.
(2) Az OBKR szakmai működtetését, módszertani munkájának szakmai felügyeletét a bírósági könyvtári koordinátorok
látják el.
(3) A bírósági könyvtárak feladatai:
a) a nyilvános szolgáltatásokat nyújtó jogtudományi szakkönyvtárként gyűjtik, feltárják, rendelkezésre bocsátják
a hazai és nemzetközi szakirodalom hagyományos és elektronikus dokumentumait az ítélkező munka, valamint
a bíróságokra háruló egyéb szakmai feladatok ellátása érdekében;
b) széles körű szakirodalmi információs szolgáltatásokat nyújtanak az  igazságszolgáltatásban dolgozó
szakemberek és intézmények számára;
c) az OBKR részeként együttműködnek más bírósági és jogtudományi szakkönyvtárakkal a könyvtári információellátás rendszerszerű működtetésében;
d) céljaik megvalósítására törekedve folyamatosan – a felhasználói elvárások figyelembevételével – gyarapítják
könyvtári gyűjteményüket nyomtatott és elektronikus dokumentumokkal, amelyeknek sokoldalú feltárásáról
is gondoskodnak az OBIKR-ben;
e) a használói igényeknek megfelelve alakítják és bővítik szolgáltatásaikat.
6. § [A bírósági könyvtári koordinátorok]
Az OBKR szakmai működtetését, a  módszertani feladatok ellátását az  OBH támogatásával a  vezető könyvtári
koordinátor és három könyvtári koordinátor (a továbbiakban együtt: koordinátor) végzi. A koordinátorok munkáját
a  vezető koordinátor irányítja, és az  OBH könyvtári feladatok ellátásáért felelős szervezeti egységének vezetője
felügyeli.
3. A bírósági könyvtári koordinátorok megbízása 7. § [A bírósági könyvtári koordinátorok megbízása]
 (1) A  koordinátorokat az  OBH elnöke az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvényben
meghatározott központi igazgatási feladatokkal való megbízás szabályai szerint bízza meg, illetve az  OBH-val
szolgálati jogviszonyban álló igazságügyi alkalmazottak közül jelöli ki (a továbbiakban együtt: megbízás).
A koordinátorok közül legalább egy fő a Kúria és egy fő az OBH MIA könyvtárosa. A megbízás időtartama három év.
(2) Az OBH elnöke először a vezető könyvtári koordinátort bízza meg, aki a megbízását követő 15 napon belül javaslatot
tesz a további három könyvtári koordinátor személyére.
(3) Koordinátori feladattal bízható meg az az igazságügyi alkalmazott, aki
a) felsőfokú szakirányú végzettséggel és
b) legalább három éves jogi szakkönyvtári gyakorlattal rendelkezik.
(4) Nem bízható meg koordinátori feladattal az az igazságügyi alkalmazott, aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
4. A bírósági könyvtári koordinátorok feladatai 8. § [A koordinátorok általános feladatai]
 (1) A koordinátorok általános feladatai:
a) az OBH elnöke stratégiai céljainak megfelelően működtetik és fejlesztik az OBKR szervezetét és tevékenységét,
b) koordinálják a bírósági könyvtárak szakmai tevékenységét és együttműködését,
c) koordinálják az OBKR könyvtárszakmai módszertani munkáját,
d) működtetik az OBIKR-t, részt vesznek a fejlesztésében, kapcsolatot tartanak a rendszer fejlesztőivel,
e) együttműködnek az OBH könyvtári feladatok ellátásáért felelős szervezeti egységével, a bíróságok elnökeivel
a bírósági könyvtári rendszer működtetésében,
f ) együttműködnek a  hazai és nemzetközi könyvtárszakmai szervezetekkel, illetve könyvtárakkal, információs
intézményekkel,
g) koordinálják a rendszerben dolgozó könyvtárosok szakmai továbbképzését,
h) a korszerű információs és kommunikációs technikák alkalmazásával teremtik meg a  modern
követelményeknek eleget tevő szolgáltatásokat az ítélkező munka támogatásában.
 (2) A koordinátorok havonta legalább egy alkalommal az OBH MIA-n értekezletet tartanak.
 (3) A koordinátorok tevékenységüket a könyvtárosi feladataik ellátása mellett végzik. A koordinátori feladatok ellátása
nem hátráltathatja a bíróságon vagy az OBH-ban végzett könyvtárszakmai tevékenységüket.
9. § [A vezető könyvtári koordinátor feladatai]
 (1) A vezető könyvtári koordinátor feladata:
a) a bírósági könyvtári koordinátorok tevékenységének irányítása és szervezése;
b) a bírósági könyvtári koordinátorok képviselete;
c) az OBKR intranetes oldala tartalmi szerkesztésének koordinálása és felügyelete;
d) az OBIKR-t működtető szolgáltatóval való szakmai kapcsolattartás;
e) a koordinátorok éves tevékenységéről szóló munkaterv elkészítése és az  OBH elnökének jóváhagyásra
előterjesztése;
f ) a koordinátorok szakmai munkájáról havi előrehaladási jelentés készítése;
g) az OBH könyvtári feladatok ellátásáért felelős szervezeti egységének vezetőjén keresztül az OBH elnökének
előzetes jóváhagyásával a  koordinátorok szakterületi feladatainak meghatározása és erről írásban
tájékoztatásuk;
h) a felügyeletet ellátó OBH könyvtári feladatok ellátásáért felelős szervezeti egysége vezetőjével való
kapcsolattartás;
i) a beszámolási kötelezettség teljesítése.
 (2) A vezető könyvtári koordinátor az OBKR és a könyvtári koordinátorok éves tevékenységéről írásbeli beszámolót készít.
 (3) A beszámoló a tárgyévre vonatkozóan tartalmazza
a) a koordinátorok megnevezését;
b) az OBKR tárgyévi eredményeinek bemutatását az éves munkaterv tükrében;
c) a tárgyévre vonatkozó koordinátori tevékenységek ismertetését a működésfejlesztés, a gyűjteményfejlesztés,
a  humánerőforrás fejlesztés, a  módszertani rendszerfejlesztés, a  szolgáltatásfejlesztés és a  szakmai
együttműködés témakörökben;
d) a koordinátorok közreműködését a bírósági képzéseken (központi, regionális, helyi);
e) a koordinátorok részvételét a könyvtárszakmai rendezvényeken, konferenciákon.
10. § [A könyvtári koordinátorok feladatai]
 (1) A könyvtári koordinátorok feladatai:
a) az OBKR fejlesztéséhez kapcsolódó stratégiai döntések előkészítése, javaslatok és tervek elkészítése;
b) az OBKR megfelelő szakmai színvonalú működtetéséhez szükséges fejlesztések előkészítése és feladatok
ellátása;
c) a bírósági könyvtárak szakmai fejlesztésének, ezen belül a bírósági könyvtárak azonos szakmai szintre történő
fejlesztési programjának koordinálása;
d) az OBIKR moduljainak az alkalmazásával és fejlesztésével kapcsolatos feladatok ellátása;
e) kapcsolattartás a  bírósági könyvtári rendszer könyvtárosaival, könyvtári szakembereivel és egyéb hazai és
külföldi jogi szakkönyvtárak munkatársaival, a jogi szakterületen működő kiadókkal és szakmai szervezetekkel;
f ) a bírósági könyvtárosok, könyvtári szakemberek munkájának szakmai és módszertani támogatása;
g) a könyvtáros igazságügyi alkalmazottak munkájának munkáltatói értékelése, teljesítmény értékelése esetén
a munkáltatói jogkör gyakorlójának kérésére a könyvtárosi szakmai munka véleményezése;
h) a bírósági intézmények dokumentum-beszerzési programjának támogatása;
i) az OBKR hazai és külföldi szakmai kapcsolatainak koordinálása és fejlesztése;
j) az igazságszolgáltatásban dolgozó szakemberek számára hazai és nemzetközi szakirodalmi információs
szolgáltatások kialakítása és fejlesztése;
k) a bírósági könyvtári felhasználó-képzési tevékenység támogatása;
l) részvétel a  bírósági könyvtárosok szakirányú képzésében és a  felhasználók képzésében szakértőként,
oktatóként;
m) könyvtárszakmai rendezvények és konferenciák szervezése az OBKR részére;
n) az OBH elnöke stratégiai céljainak megfelelően az országos szakmai rendezvények, kiállítások, konferenciák
szakmai munkájának támogatása;
o) az OBKR marketing tevékenységének támogatása.
(2) A könyvtári koordinátorok feladatainak ellátását a vezető koordinátor ellenőrzi.
5. A bírósági könyvtári koordinátori megbízás megszűnése 11. § [Megszűnés, megszüntetés]
 (1) A koordinátori megbízás megszűnik
a) az igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszony megszűnésével;
b) a határozott idejű megbízás lejártával;
c) a megbízásról történő lemondással;
d) a megbízás visszavonásával;
e) ha a koordinátort fegyelmi büntetéssel sújtják.
(2) Az OBH elnöke a koordinátor megbízását akkor vonhatja vissza, ha
a) a koordinátor megbízásának ellátásában 3 hónapot meghaladóan akadályoztatva van;
b) a koordinátor a szabályzatban meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget.
(3) A megbízás megszűnésének időpontja:
a) az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt esetben a szolgálati jogviszony megszűnésének napja;
b) az (1) bekezdés c) pontja esetében a lemondástól számított 60. nap;
c) az (1) bekezdés d) pontjában foglalt esetben a megbízás visszavonásának napja;
d) az (1) bekezdés e) pontjában foglalt esetben a fegyelmi büntetés jogerőre emelkedése napja.
6. Az OBKR és a koordinátorok munkájának felügyelete
12. § [Az OBKR és a koordinátorok tevékenységének felügyelete]
 (1) Az OBKR és a koordinátorok tevékenységének felügyeletéért az OBH könyvtári feladatok ellátásáért felelős szervezeti
egységének vezetője felelős.
 (2) A koordinátorok éves munkatervét a vezető könyvtári koordinátor készíti el. A munkatervet az OBH könyvtári feladatok
ellátásáért felelős szervezeti egysége vezetőjének előterjesztésére az OBH elnöke hagyja jóvá.
 (3) A koordinátorok szakmai munkájáról a vezető könyvtári koordinátor havi előrehaladási jelentést készít a tárgyhónapot
követő hónap 10. napjáig az OBH könyvtári feladatok ellátásáért felelős szervezeti egységének vezetője részére.
 (4) Az OBKR és a koordinátorok éves tevékenységéről a vezető koordinátor írásbeli beszámolót készít a tárgyévet követő
év január 20. napjáig. A beszámolót az OBH könyvtári feladatok ellátásáért felelős szervezeti egysége vezetőjének
a tárgyévet követő év január 31. napjáig történő előterjesztésére az OBH elnöke hagyja jóvá.
7. A bírósági könyvtári koordinátorokat megillető kedvezmények, juttatások és költségviselés
13. § [A koordinátorok juttatásai]
 (1) A  koordinátorok, az  OBH könyvtári feladatok ellátásáért felelős szervezeti egysége vezetőjének előterjesztésére,
az OBH elnöke előzetes engedélyével részt vehetnek hazai és külföldi szakmai rendezvényeken és konferenciákon,
szakmai tanulmányutakon.
(2) A  koordinátorok, az  OBH könyvtári feladatok ellátásáért felelős szervezeti egysége vezetőjének előterjesztésére,
az OBH elnöke előzetes engedélyével tagok lehetnek a hazai és külföldi jogi, könyvtári szakmai szervezetekben.
(3) A vezető könyvtári koordinátor a vezető könyvtári koordinátori feladatok ellátásáért havi teljesítésigazolás alapján
havonta a bírói illetményalap 30%-ának, a könyvtári koordinátor a könyvtári koordinátori feladatok ellátásáért havi
teljesítésigazolás alapján havonta a bírói illetményalap 25%-ának megfelelő céljuttatásra jogosult.
14. § [A koordinátorok költségeinek viselése]
 (1) A  koordinátori konzultációkra és a  könyvtárosok részére szervezett képzésekre történő utazással kapcsolatos
költségek a koordinátorok szolgálati helye szerinti bíróságot terhelik.
 (2) A koordinátorok hazai és külföldi szakmai konferenciákon, tanulmányutakon való részvételének költsége az OBH-t
terhelik. 8. Átmeneti és záró rendelkezések 15. § [Hatályba léptetés]
 (1) Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
 (2) A vezető könyvtári koordinátort az OBH elnöke az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül bízza meg.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
80/2013. (VII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Alaptörvény tegye lehetővé az Alaptörvény népszavazással történő módosítását?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népi kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a régi Ve. 117. § (1) bekezdésén és a 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. § (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
61/2011. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Kestler Tamás mérnök ezredesnek, a Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal Logisztikai, Fejlesztési és Pénzügyi
Igazgatóság igazgató-helyettesének, Négyesi József mérnök ezredesnek, a Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal főigazgató-helyettesének,
Pristyák János mérnök ezredesnek, a Magyar Honvédség Támogató Dandár, Végrehajtó szervek, Magyar Honvédség
Híradó és Informatikai Rendszerfőközpont parancsnokának a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést, Korcsog László mérnök alezredesnek, a Magyar Honvédség Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola, Vezető szervek,
Igazgatóság igazgatóhelyettesének, Szittya Miklós mérnök alezredesnek, a Honvédelmi Minisztérium Infrastrukturális Ügynökség Közgazdasági és
Vagyonnyilvántartási Osztály vezetőjének, Tóth András alezredesnek, a Magyar Honvédség Központi Kiképző Bázis, Vezető szervek személyügyi főnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT (katonai tagozat) kitüntetést, Hozák Ferencnek, a Magyar Honvédség 25. Klapka György Lövészdandár, Logisztikai Zászlóalj, javító század, technikai
kiszolgáló állomás főmunkatársának, technikusnak a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. február 25.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
50/2010. (IV. 22.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára és megsemmisítésére irányuló
indítvány alapján meghozta az alábbi határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm.
rendelet 6. § (2) bekezdés második mondata alkotmányellenes, ezért e rendelkezést határozata kihirdetése napjával
megsemmisíti. A költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdés az alábbi
szöveggel marad hatályban: „A belső ellenőrzést végző személy, egység vagy szervezet tevékenységét a költségvetési szerv vezetőjének
közvetlenül alárendelve végzi.” Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó az Alkotmánybírósághoz fordult és kérte a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003.
(XI. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rend.) 6. § (2) bekezdés második mondata alkotmányellenességének
utólagos vizsgálatát és megsemmisítését. E rendelkezés szerint a belső ellenőrzést végző szervezeti egység nemcsak
a költségvetési szerv vezetőjének közvetlenül alárendelten működhet, hanem a miniszteri kabinet osztályaként úgy,
hogy a kabinetfőnök gyakorolja a munkáltatói jogokat a belső ellenőrzés állományába tartozó egyes személyek felett.
Az indítványozó szerint e rendelkezés magasabb jogszabállyal az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 121/A. § (3) bekezdésével és 124. § (2) bekezdés u) pontjával ellentétes. Az Áht. 121/A. §
(3) bekezdése szerint a belső ellenőrzést végző személy vagy szervezet tevékenységét a költségvetési szerv
vezetőjének közvetlenül alárendelve végzi, jelentéseit közvetlenül a költségvetési szerv vezetőjének küldi meg.
Az indítványozó szerint az Áht. ez alól a rendelkezés alól nem enged kivételt, a belső ellenőrzéssel összefüggésben
nem ad a kabinetfőnöknek semmilyen jogosítványt. Bár az Áht. 124. § (2) bekezdés u) pontja felhatalmazza
a Kormányt, hogy rendeletben határozza meg a „belső kontrollok” részletes szabályait, de e felhatalmazás nem
vonatkozik a törvény szabályaitól való eltérésre, a törvénnyel ellentétes szabályozásra.
Az indítványozó szerint a Korm. rend. 6. § (2) bekezdés második mondata – a fenti indokok alapján – ellentétes az Áht.
121/A. § (3) bekezdésével és 124. § (2) bekezdés u) pontjával, ezáltal sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdését és 35. §
(2) bekezdését. II. 1. Az Alkotmány felhívott rendelkezései szerint:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„35. § (2) A Kormány a maga feladatkörében rendeleteket bocsát ki, és határozatokat hoz. Ezeket a miniszterelnök írja
alá. A Kormány rendelete és határozata törvénnyel nem lehet ellentétes. A Kormány rendeleteit a hivatalos lapban ki
kell hirdetni.” 2. Az Áht. vonatkozó szabályai kimondják:
„121/A. § (1) A belső ellenőrzés független, tárgyilagos bizonyosságot adó és tanácsadó tevékenység, amelynek célja,
hogy az ellenőrzött szervezet működését fejlessze és eredményességét növelje. A belső ellenőrzés az ellenőrzött
szervezet céljai elérése érdekében rendszerszemléletű megközelítéssel és módszeresen értékeli, illetve fejleszti
az ellenőrzött szervezet kockázatkezelési, ellenőrzési és irányítási eljárásainak hatékonyságát.
(2) A jogszabályoknak és belső szabályzatoknak való megfelelést, valamint a gazdaságosságot, hatékonyságot és
eredményességet vizsgálva a belső ellenőrzés megállapításokat és ajánlásokat fogalmaz meg a költségvetési szerv
vezetője részére. (3) A költségvetési szerveknél a belső ellenőrzés kialakításáról és megfelelő működtetéséről a költségvetési szerv
vezetője köteles gondoskodni. A belső ellenőrzést végző személy vagy szervezet tevékenységét a költségvetési szerv
vezetőjének közvetlenül alárendelve végzi, jelentéseit közvetlenül a költségvetési szerv vezetőjének küldi meg.
A fejezetet irányító szerv (helyi önkormányzat esetében az önkormányzat) belső ellenőrzést végezhet
a) az irányítása vagy felügyelete alá tartozó bármely költségvetési szervnél,
b) a saját, illetve az irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv használatába, vagyonkezelésébe adott
állami, önkormányzati vagyonnal való gazdálkodás tekintetében, c) továbbá a fejezet költségvetéséből céljelleggel juttatott, illetve a nemzetközi támogatások felhasználásával
kapcsolatosan a kedvezményezetteknél és a támogatások lebonyolításában részt vevő szervezeteknél.
(4) A költségvetési szerv vezetője köteles biztosítani a belső ellenőrök funkcionális (feladatköri és szervezeti)
függetlenségét, különösen az alábbiak tekintetében: a) az éves ellenőrzési terv kidolgozása, kockázatelemzési módszerek alapján és soron kívüli ellenőrzések
figyelembevételével, b) az ellenőrzési program elkészítése és végrehajtása,
c) az ellenőrzési módszerek kiválasztása, d) következtetések és ajánlások kidolgozása, ellenőrzési jelentés elkészítése,
e) a belső ellenőr ellenőrzési tevékenységen kívül más tevékenység végrehajtásába nem vonható be.
(...)” 3. A Korm. rendelet érintett rendelkezései a következők:
„6. § (1) A költségvetési szerv vezetője felelős a belső ellenőrök funkcionális (feladatköri és szervezeti)
függetlenségének biztosításáért, és ezt a felelősségét másra nem ruházhatja át.
(2) A belső ellenőrzést végző személy, egység vagy szervezet tevékenységét a költségvetési szerv vezetőjének
közvetlenül alárendelve végzi. E rendelkezés nem akadálya annak, hogy a minisztérium belső ellenőrzési egysége
a miniszteri kabinet osztályaként működjön, illetve az állományába tartozó személyek felett a munkáltatói jogokat
– a szervezeti egység vezetőjének megbízása és megbízásának visszavonása kivételével – a kabinetfőnök gyakorolja.
(3) A belső ellenőrzési egység vezetője, illetve a belső ellenőr az ellenőrzési tevékenységen kívül más tevékenység
végrehajtásába nem vonható be. (4) A belső ellenőrzést végző személy, egység vagy szervezet tevékenységének tervezése során önállóan jár el,
ellenőrzési terveit kockázatelemzésre alapozva és a soron kívüli ellenőrzések figyelembevételével állítja össze.
(5) A belső ellenőr az ellenőrzési program végrehajtásában befolyástól mentesen, a módszerek kiválasztása során
önállóan jár el. (6) A belső ellenőr befolyástól mentesen állítja össze a megállapításokat, következtetéseket és javaslatokat tartalmazó
ellenőrzési jelentést, amelynek tartalmáért felelősséggel tartozik.” III. Az indítvány megalapozott.
A Korm. rend. jelen ügyben vizsgált 6. § (2) bekezdése a Korm. rend. hatálybalépésekor úgy rendelkezett, hogy:
„A belső ellenőrzést végző személy, egység vagy szervezet tevékenységét a költségvetési szerv vezetőjének
közvetlenül alárendelve végzi.” A Korm. eredeti szabálya tehát nem szólt arról, hogy a belső ellenőrzés a miniszterei
kabinet osztályaként működhet, nem szólt arról, hogy a kabinetfőnök munkáltatói jogokat gyakorolhat a belső
ellenőrzést végző egyes személyek felett. A Korm. rend.-et 2009. január 1-ei hatállyal módosította az államháztartás
működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet módosításáról szóló 327/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet,
amelynek 71. § (2) bekezdése egészítette ki a Korm. rend. 6. § (2) bekezdését a következő szöveggel: „E rendelkezés
nem akadálya annak, hogy a minisztérium belső ellenőrzési egysége a miniszteri kabinet osztályaként működjön,
illetve az állományába tartozó személyek felett a munkáltatói jogokat – a szervezeti egység vezetőjének megbízása és
megbízásának visszavonása kivételével – a kabinetfőnök gyakorolja.” E kiegészítés eredményeként a minisztérium
belső ellenőrzési mechanizmusában jogosítványokat kapott a kabinetfőnök és az általa irányított szervezeti egység.
Az Áht. a belső ellenőrzés szervezeti függetlenségére kiemelt hangsúlyt helyez. Az Áht. 121/A. § (3) bekezdése szerint
a költségvetési szerveknél a belső ellenőrzés kialakításáról és megfelelő működtetéséről maga a költségvetési szerv
vezetője köteles gondoskodni. Az Áht. 121. § (3) bekezdés további szabálya értelmében pedig a belső ellenőrzést
végző személy vagy szervezet tevékenységét a költségvetési szerv vezetőjének közvetlenül alárendelve végzi,
jelentéseit közvetlenül a költségvetési szerv vezetőjének küldi meg. Tehát a belső ellenőrzést végző szervezet
kialakításának törvényi feltétele, hogy az azt végző szervezeti egység közvetlenül a költségvetési szerv vezetőjéhez
tartozzon (tevékenységét közvetlenül alárendelve végezze). Ehhez igazodva mondja ki az Áht. 121/A. § (4) bekezdése,
hogy a költségvetési szerv vezetője köteles biztosítani a belső ellenőrök funkcionális (feladatköri és szervezeti)
függetlenségét. Az Áht. a belső ellenőrzés körében a kabinetfőnöknek nem ad jogosítványt, a költségvetési szerv
vezetőjére bízza – az Áht.-be foglalt előírások betartása mellett – a belső ellenőrzés szervezeti rendjének kialakítását.
Látható, hogy az Áht. e körben kizárólag a költségvetési szerv vezetőjét jogosítja, mindvégig hangsúlyt helyezve
a belső ellenőrzés szervezeti függetlenségére annak érdekében, hogy a belső ellenőrzésnek – a jogszabályoknak, belső
szabályzatoknak való megfelelés körében tett, továbbá a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség vizsgálata
során tett – megállapításai és ajánlásai közvetlenül (torzításmentesen) jussanak el a szerv vezetőjéhez. Mindezt
a közpénzekkel való gazdálkodás eredményes törvényességi és hatékonysági kontrollja indokolja.
Minisztériumokban a költségvetési szerv vezetője – az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.)
Korm. rendelet 2. § 6. pontja szerint – a miniszter. Az Áht. 121/A. § (3) bekezdésének az ügyben releváns szabályát
a minisztériumokra vonatkoztatva megállapítható, hogy minisztériumokban a belső ellenőrzést végző személy vagy
szervezet a miniszternek közvetlenül alárendelve kell, hogy végezze tevékenységét, és a jelentéseit is közvetlenül
a miniszternek kell megküldeni. Az Áht. e körben nagy hangsúlyt helyez a „közvetlen” kifejezésre, mint a szervezeti
függetlenség biztosítékára. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a Korm. rend 6. § (2) bekezdés második mondata
az Áht. fent ismertetett szabályaival ellentétben áll. A miniszteri kabinet egy osztálya – mivel a miniszteri kabinet
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásról szóló 2006. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Jtv.) 68. § (1) bekezdése
szerint a kabinetfőnök vezetése alatt áll – nem tekinthető a miniszternek közvetlenül alárendelt szervnek.
Megállapítható továbbá, hogy az Áht. 121/A. § (3) bekezdése alkalmazásában a kabinetfőnök nem ruházható fel
közvetlenül a miniszter részére biztosított jogosítványokkal. A Korm. rend. 6. § (2) bekezdés második mondatában
a kabinetfőnök részére biztosított munkáltatói jogok gyakorlása ellentétben áll az Áht. 121/A. § (3) bekezdése azon
rendelkezéseivel amelyek a közvetlenséget hangsúlyozzák (a belső ellenőrzés közvetlenül a miniszternek alárendelve
végzi tevékenységét, közvetlenül neki küldi meg a jelentéseket), illetve a 121/A. § (4) bekezdés azon szabályával, amely
a belső ellenőrök funkcionális függetlenségéről szól. Az Áht. 124. § (2) bekezdés u) pontjában ugyan felhatalmazást
kapott a Kormány a belső kontrollokra vonatkozó szabályok megalkotására, viszont ezen a felhatalmazáson a Korm.
rend. 6. § (2) bekezdés második mondata túlterjeszkedett, amikor az Áht. 121/A. § (3) bekezdésével ellentétesen, azt
tartalmában kiegészítve rendelkezett. Az Alkotmány 35. § (2) bekezdése szerint a Kormány rendelete törvénnyel nem
lehet ellentétes, a jogforrási hierarchia Alkotmányba foglalt szabályainak betartása az Alkotmány 2. § (1) bekezdésbe
foglalt jogállamiság része. Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Korm. rend. 6. § (2) bekezdésének második mondata,
amely szerint „E rendelkezés nem akadálya annak, hogy a minisztérium belső ellenőrzési egysége a miniszteri kabinet
osztályaként működjön, illetve az állományába tartozó személyek felett a munkáltatói jogokat – a szervezeti egység
vezetőjének megbízása és megbízásának visszavonása kivételével – a kabinetfőnök gyakorolja.” alkotmányellenes,
ezért azt megsemmisítette. A határozatnak a Magyar Közlönyben való közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul. Budapest, 2010. április 19. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró