text:
383/2016. (XII. 2.) Korm. rendelete a földművelésügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről.
A Kormány a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi
integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § c) pontjában,
a III. fejezet tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § a) pontjában és
az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 90. § (5) bekezdés e) pontjában,
az 1. alcím tekintetében a  mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011.  évi
CLXVIII. törvény 24. § (1) bekezdésében,
a 2. alcím tekintetében az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 49. § (3) bekezdés b) pontjában,
a 3. alcím tekintetében a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (3) bekezdés b) pontjában,
a 4. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 112.  §
(1) bekezdés a) pontjában,
az 5. alcím tekintetében az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008.  évi XLVI.  törvény 76.  § (1)  bekezdés
a) pontjában,
a 6. alcím tekintetében a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 7. alcím tekintetében a géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény 34. § (2) bekezdés a)–e) pontjában,
a 8. alcím tekintetében tekintetében a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény 71. § 1. pontjában,
a 9. alcím tekintetében az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 90. § (5) bekezdés c)–e) pontjában,
a 10. alcím tekintetében a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 80. § f ) pontjában, a hegyközségekről szóló
2012. évi CCXIX. törvény 61. § (1) bekezdésében,
a 11. alcím tekintetében a  növényfajták állami elismeréséről, valamint a  szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba
hozataláról szóló 2003. évi LII. törvény 30. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 12. alcím tekintetében a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 80. § f ) pontjában,
a 13. alcím tekintetében a  pálinkaellenőrző alcím tekintetében a  pálinkáról, a  törkölypálinkáról és a  Pálinka Nemzeti Tanácsról
szóló 2008. évi LXXIII. törvény 15. § (1) bekezdésében,
a 14. alcím tekintetében a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi
LXXVI. törvény 53. § a) pontjában,
a 15. alcím tekintetében a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 66. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 16. alcím tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés
29. pontjában,
a 17. alcím tekintetében a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 66. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 18. alcím tekintetében az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (2) bekezdés a) pontjában,
a 19. alcím tekintetében a  szőlőtermesztésről és a  borgazdálkodásról szóló 2004.  évi XVIII.  törvény 57.  § (3)  bekezdés
a) pontjában, a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 66. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 20. alcím tekintetében a  vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996.  évi LV.  törvény 100.  §
(2) bekezdésében,
a 21–33. alcím tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény
174/A. § (1) bekezdés a)–c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában a földügyi igazgatás kiterjed
a) az ingatlan-nyilvántartással,
b) a földhasználati nyilvántartással,
c) a  földművesekről, a  mezőgazdasági termelőszervezetekről és a  mezőgazdasági üzemközpontokról vezetett
nyilvántartással (a továbbiakban: földműves nyilvántartás),
d) a  földmérési és térképészeti állami alapfeladatokkal és alapmunkákkal – ide nem értve a  honvédelmi célú
földmérési és térképészeti tevékenységet – a  földméréssel, térképészettel, távérzékeléssel, térinformatikai
rendszerek működtetésével és az államhatárral kapcsolatos nemzetközi kötelezettségekkel,
e) a földminősítéssel, a földvédelemmel, a földhasznosítási előírások érvényesülésével,
f ) a földtulajdoni és a földhasználati előírások érvényesülésével,
g) a földforgalommal,
h) a telekalakítással
összefüggő feladatok ellátására.
II. FEJEZET
SZAKMAI IRÁNYÍTÁS A FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÁGAZAT TERÜLETÉN
2. § (1) A  megyei kormányhivatalok, valamint a  megyei kormányhivatalok járási hivatalainak agrárkár-megállapító,
állatvédelmi, borászati, erdészeti, élelmiszerlánc-felügyeleti, földművelésügyi igazgatási, halgazdálkodási,
mezőgazdasági igazgatási, növénytermesztési, pálinkaellenőrzési, talajvédelmi, telepítési, tenyésztési és
vadászati, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok, továbbá a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
járási (fővárosi kerületi) hivatalainak földügyi igazgatási feladat- és hatáskörének gyakorlásával összefüggésben
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 9. § f )–i) pontjában meghatározott, valamint a törvényességi és
szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a földművelésügyi miniszter (a továbbiakban:
miniszter) gyakorolja.
(2) A  miniszter (1)  bekezdés szerinti szakmai irányító jogkörei gyakorlásában – a  földügyi igazgatás kivételével  –
a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) jogszabályban meghatározottak szerint
közreműködik.
(3) A  fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint a  NÉBIH hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekben
a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályiról szóló 2004.  évi CXL.  törvény (a  továbbiakban:
Ket.) 116. §-ában meghatározott felügyeleti szervet megillető hatásköröket a NÉBIH gyakorolja.
III. FEJEZET
KÜLÖNÖS ILLETÉKESSÉGI SZABÁLYOK 3. § (1) A Pest Megyei Kormányhivatal illetékessége – ha e rendelet vagy más kormányrendelet másként nem rendelkezik –
az e rendeletben meghatározott hatósági feladatok tekintetében a főváros és Pest megye területére terjed ki.
(2) A borászati hatóságként, élelmiszerlánc-felügyeleti szervként növény- és talajvédelmi hatáskörben, földművelésügyi
igazgatási hatáskörben, pálinkaellenőrző hatóságként, talajvédelmi hatóságként, valamint tenyésztési hatóságként
eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatal illetékessége a megye egész területére kiterjed. A megyeszékhely szerinti
járási hivatal feladatait a főváros és Pest megye területére kiterjedően az Érdi Járási Hivatal látja el.
(3) A földügyi igazgatási feladatkörében eljáró
a) földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv illetékességi területe a  hatáskörébe tartózó ügyekben
az ország területére,
b) fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területe a  hatáskörébe tartozó ügyekben az  adott megye
(főváros) területére,
c) járási (fővárosi kerületi) hivatal illetékességi területe a  hatáskörébe tartozó ügyekben az  1.  mellékletben
meghatározott területre
terjed ki. (4) A  földművelésügyi igazgatási hatáskörben eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatal döntéseivel kapcsolatban
– amennyiben kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – másodfokon a Pest Megyei Kormányhivatal jár el.
IV. FEJEZET
KIJELÖLŐ RENDELKEZÉSEK 1. Az agrárkár-megállapító szerv kijelölése
4. § A Kormány
a) a  mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011.  évi
CLXVIII. törvényben (a továbbiakban: Mkk tv.), b) a  biztosítási tevékenységről szóló 2014.  évi LXXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Bit.) 138.  § (1)  bekezdés
t) pontjában és 145. § (1) bekezdés h) pontjában,
c) a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013.  évi CCXII.  törvény (a  továbbiakban: Fétv.) 63.  §
(1) bekezdésében
foglaltak tekintetében agrárkár-megállapító szervként a  megyei kormányhivatal megyeszékhely szerinti járási
hivatalát jelöli ki.
2. Az állatvédelmi hatóság kijelölése 5. § (1) A Kormány állatvédelmi hatóságként
a) a minisztert,
b) a NÉBIH-et,
c) a Pest Megyei Kormányhivatalt,
d) az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatalt,
e) az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatalt,
f ) a települési önkormányzat jegyzőjét, fővárosban a kerületi önkormányzat jegyzőjét, a Fővárosi Önkormányzat
által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi főjegyzőt (a továbbiakban együtt: jegyző)
jelöli ki.
(2) Az állatvédelmi hatóságként elsőfokon eljáró Pest Megyei Kormányhivatal illetékessége az ország egész területére
kiterjed.
6. § (1) Az  állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998.  évi XXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Ávtv.) 43.  § (2), (3) és
(9)–(12)  bekezdésében, 45.  § (1)  bekezdésében, 45/B.  §-ában és 48/C.  §-ában foglaltak tekintetében a  NÉBIH,
az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró Pest Megyei Kormányhivatal, megyei
kormányhivatal, járási hivatal, a területi természetvédelmi hatóság, valamint a jegyző a kijelölt állatvédelmi hatóság.
(2) Az  Ávtv. 43/B.  §-ában foglaltak tekintetében a  NÉBIH, valamint az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal a kijelölt állatvédelmi hatóság.
(3) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró Pest Megyei Kormányhivatal jár el
a) az Ávtv. 24/A. § (7) bekezdésében foglaltak tekintetében,
b) a  súlyos, várhatóan hosszú ideig tartó és nem enyhíthető fájdalommal, szenvedéssel vagy kínnal járó
állatkísérlet engedélyezése és a tevékenység ellenőrzése iránti eljárásban.
 (4) Az Ávtv. 45/A. §-ában foglaltak tekintetében a NÉBIH, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben
eljáró Pest Megyei Kormányhivatal, megyei kormányhivatal és járási hivatal, valamint a jegyző a kijelölt állatvédelmi
hatóság.
(5) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal jár el
a) az Ávtv. 30. § (1) és (6) bekezdésében, 31. § (1) és (2) bekezdésében,
b) a  súlyos, várhatóan hosszú ideig tartó és nem enyhíthető fájdalommal, szenvedéssel vagy kínnal járó
állatkísérletek kivételével az Ávtv. 32. § (1)–(3) bekezdésében és 33. § (1)–(3) bekezdésében
foglaltak tekintetében.
(6) Az  Ávtv. 19/A.  § (2)  bekezdésében, 24/A.  § (1), (2), (4) és (8)  bekezdésében, 24/B.  § (1), (2) és (4)  bekezdésében,
24/C.  § (1)–(4)  bekezdésében, 41.  § (1)  bekezdésében foglaltak tekintetében az  élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatal a kijelölt állatvédelmi hatóság.
(7) Az Ávtv. 41. § (1) bekezdésében foglalt bejelentési eljárásban az állatvédelmi hatóságként élelmiszerlánc-biztonsági
és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatal a nyilvántartás tényét az összes adattartalommal együtt közli
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatallal.
(8) Az  Ávtv. 24/F.  §-ában és 48/B.  §-ában foglaltak tekintetében a  területi természetvédelmi hatóság a  kijelölt
állatvédelmi hatóság.
(9) Az Ávtv. 48/A. § (1), (3) és (4) bekezdése tekintetében a jegyző a kijelölt állatvédelmi hatóság.
3. A borászati hatóság kijelölése 7. § A Kormány borászati hatóságként
a) a NÉBIH-et,
b) a Pest Megyei Kormányhivatalt,
c) a megyeszékhely szerinti járási hivatalt
jelöli ki.
8. § (1) A borászati hatóságként eljáró megyei kormányhivatal megyeszékhely szerinti járási hivatala által elsőfokon hozott
döntés esetében másodfokon a megyei kormányhivatal jár el.
(2) A  borászati hatóságként elsőfokon eljáró Pest Megyei Kormányhivatal illetékessége az  ország egész területére
kiterjed.
9. § (1) A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: bortörvény)
a) 22.  § (3)  bekezdésében, 23.  § (3)  bekezdésében, 24/A.  §-ában, 28.  §-ában a  tételes minősítés tekintetében,
29. §-ában, 30. § (2) bekezdésében, 32. § (2) bekezdésében, 45. §-ában foglaltak tekintetében a NÉBIH,
b) 11. § (4) bekezdésében, 13/B. § (1) bekezdésében, 20. § (1) bekezdésében, 25. § (2) bekezdésében, 44. § (1) és
(2)  bekezdésében, 47/A.  §-ában, 48.  §-ában, 51.  § (1) és (4)  bekezdésében, 51/A.  § (1) és (3)  bekezdésében
foglaltak tekintetében a NÉBIH és a megyeszékhely szerinti járási hivatal,
c) 24. § (1) bekezdésében a nyilvántartásba vétel, illetve annak honlapon történő közzététele, valamint a 44. §
(4) bekezdése tekintetében a Pest Megyei Kormányhivatal,
d) 24. § (1) bekezdésében a borászati üzemek engedélyezése tekintetében, 24. § (2) bekezdésében, 28. §-ában
a szállítmányonkénti minőségi tanúsítvány kiadása tekintetében a megyeszékhely szerinti járási hivatal
a kijelölt borászati hatóság.
 (2) A  Kormány a  továbbfeldolgozási vagy kiszerelési céllal Magyarország területére behozott, az  Európai Gazdasági
Térség valamely szerződő államában közfogyasztásra forgalomba még nem hozott borászati termék bor származási
bizonyítványának kiállításához szükséges igazolás kiállítására a NÉBIH-et jelöli ki. Az igazolás kiállítása során a NÉBIH
a bortétel és a kísérődokumentumban foglaltak egyezőségét vizsgálja. A NÉBIH az igazolást 90 napon belül hatósági
bizonyítvány formájában adja ki.
(3) A NÉBIH
a) a hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény (a továbbiakban: hegyközségi törvény) 29. §-ában,
b) az  uniós vámjog végrehajtásáról szóló 2016.  évi XIII.  törvény (a  továbbiakban: Vámtv.) 11.  § (1)  bekezdés
e) pont ek) alpontjában
meghatározott borászati hatóság. 4. Az erdészeti hatóság kijelölése
10. § A Kormány erdészeti hatóságként
a) a NÉBIH-et,
b) a Pest Megyei Kormányhivatalt és
c) a 2. mellékletben meghatározott járási hivatalt
jelöli ki.
11. § (1) Elsőfokú erdészeti hatóságként – ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – az  erdőterület
fekvése szerint illetékes, 2. mellékletben meghatározott járási hivatal jár el.
(2) Másodfokú erdészeti hatóságként – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a Pest Megyei Kormányhivatal
jár el.
(3) Az erdészeti hatóságként eljáró Pest Megyei Kormányhivatal illetékessége az ország egész területére kiterjed.
12. § (1) A NÉBIH jár el elsőfokon országos illetékességgel
a) az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.)
56. § (3) bekezdése,
b) az Evt. 90/A–90/M. §-a,
c) az Evt. 108. § (4)–(6) bekezdése és
d) az  egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek
az  iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012.  évi CXX.  törvény (a  továbbiakban:
2012. évi CXX. törvény) 9. § (3) bekezdés b) és e) pontja
szerinti erdészeti hatóságként. (2) A NÉBIH feladatkörét érintően vezeti
a) az Országos Erdőállomány Adattárat,
b) az Evt. 98. § (1a) bekezdés szerinti névjegyzéket és
c) az Evt. 111/A. § (1) bekezdés szerinti nyilvántartást.
(3) A Pest Megyei Kormányhivatal jár el
a) az  adózás rendjéről szóló 2003.  évi XCII.  törvény 52.  § (13)  bekezdés b)  pontja szerinti erdészeti
hatóságként és
b) a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 20. § (7) bekezdése szerinti
erdészeti hatóságként.
(4) Az erdészeti hatóságként eljáró Pest Megyei Kormányhivatal vezeti
a) az  Evt. 37.  § (1)  bekezdés szerinti nyilvántartást az  Evt. 37.  § (4)  bekezdés szerinti erdészeti létesítmények
tekintetében,
b) az Evt. 69/A. §-a szerinti nyilvántartást és
c) az Evt. 72. § (5) bekezdés szerinti nyilvántartást.
(5) Ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, az erdészeti hatóságként eljáró járási hivatal
a) vezeti az Országos Erdőállomány Adattárat,
b) látja el az erdészeti igazgatási feladatokat.
(6) Az erdészeti igazgatási feladatkörében eljáró Pest Megyei Kormányhivatal vezeti
a) az Evt. 72. § (3) bekezdés b) pontja szerinti, illetve
b) a személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi CXVII.  törvény (a  továbbiakban: Szja tv.) 20.  § (1)  bekezdése
szerinti
számlát. 5. Az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv kijelölése 13. § A Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként
a) a minisztert,
b) a NÉBIH-et,
c) a Pest Megyei Kormányhivatalt,
d) az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatalt,
e) a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi hatáskörében eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalát
(a továbbiakban: növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatal),
f ) a  megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatalát
(a továbbiakban: élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatal),
g) a jegyzőt
jelöli ki.
14. § (1) Az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatal által elsőfokon hozott döntés
esetében másodfokon a megyei kormányhivatal jár el.
(2) A  növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatal által elsőfokon hozott döntés
esetében másodfokon a Pest Megyei Kormányhivatal országos illetékességel jár el.
(3) Az élelmiszerlánc-felügyeleti szervként elsőfokon eljáró Pest Megyei Kormányhivatal illetékessége az ország egész
területére kiterjed.
(4) A növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatal illetékessége a megye egészére kiterjed. A Pest Megyei
Kormányhivatal növény- és talajvédelmi hatáskörében eljáró Érdi Járási Hivatala illetékessége a  fővárosra és Pest
megyére terjed ki.
(5) Az  élelmiszerlánc-felügyeleti szervként élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási
hivatal illetékességi területét a 3. melléklet tartalmazza.
15. § Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008.  évi XLVI.  törvény (a  továbbiakban: Éltv.) 71.  §
(3)  bekezdése alapján a  miniszter a  NÉBIH közreműködésével a  megyei kormányhivatalok és a  járási hivatalok
jogalkalmazási gyakorlatának alapjait ismertető közleményt ad ki.
16. § (1) Az országos főállatorvos – a NÉBIH útján –
a) állatjárványügyi intézkedésként elrendeli megfigyelési körzet kialakítását, vakcinázást, gyógykezelést, vagy
szolgáltató állatorvosok közcélú igénybevételét,
b) elrendeli a több megyére kiterjedő – az Éltv. szerinti – ellenőrzések és intézkedések végrehajtását,
c) elrendeli a NÉBIH-en belül az országos járványügyi központ felállítását, valamint az országos élelmiszerlánc
esemény kezelő központ felállítását, valamint
d) jogszabályban meghatározott járványügyi vagy más kiemelt jelentőségű okból azonnali intézkedést igénylő
esetben utasítást adhat
da) a  kormánytisztviselőknek a  NÉBIH-től a  megyei kormányhivatalokhoz, vagy a  járási hivatalokhoz
történő kirendelésére,
db) az  eszközök NÉBIH-től a  megyei kormányhivatalokhoz, illetve a  járási hivatalokhoz történő
átcsoportosítására,
e) jogszabályban meghatározott járványügyi vagy más kiemelt jelentőségű okból azonnali intézkedést igénylő
esetben javaslatot tehet a megyei kormányhivatalt vezető kormánymegbízottnak
ea) állami tisztviselőknek NÉBIH-hez történő, valamint megyei kormányhivatalok és járási hivatalok
közötti kirendelésére,
eb) az  eszközök NÉBIH-hez történő, valamint megyei kormányhivatalok és járási hivatalok közötti
átcsoportosítására.
 (2) A miniszternek az Éltv. 28. § a)–d) pontjában, 52. § (3) bekezdésében, valamint 71. § (1) bekezdésében leírt feladatait
átruházott hatáskörben az országos főállatorvos gyakorolja.
 (3) Az Éltv. 23. § (4) bekezdésében meghatározott élelmiszerlánc-felügyeleti szerv az országos főállatorvos.
17. § (1) A kijelölt élelmiszerlánc-felügyeleti szerv a NÉBIH
a) a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 21. § t) pontjában,
b) a  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló
1996. évi XX. törvény 20. § (2) bekezdés m) pontjában és 37. § (1b) bekezdésében,
c) az Ávtv. 42/A. § (3) bekezdésében és 45/A. §-ában,
d) az  Éltv. 5.  § (6)  bekezdésében, 15.  § (5)  bekezdésében, 17.  § (5) és (6)  bekezdésében, 32.  § (1)  bekezdés
c),  d), n)–r), t), u)  pontjában, (2)  bekezdés d)  pontjában, (3) és (5)  bekezdésében, 34.  § (1)  bekezdés g) és
h)  pontjában, (4)  bekezdés a) és j)  pontjában, 35.  § (4)  bekezdés d)–f )  pontjában, (5) és (6)  bekezdésében,
35/A.  §-ában, 37.  § (1)  bekezdés c) és d)  pontjában, (3)  bekezdés e), g) és i)  pontjában, 38.  § (1)  bekezdés
m), n), r) és t) pontjában, (5)–(7) bekezdésében, 38/A. § (1), (3)–(10) bekezdésében, 38/B. §-ában, 38/D. § (1) és
(3) bekezdésében, 40. § (1) bekezdésében, az engedélyköteles növényvédő szerek és termésnövelő anyagok
eseti és százhúsz napos engedélyeinek megadása tekintetében (2)  bekezdésében, (3) és (6)  bekezdésében,
41. §-ában, 47/B. § (1), (11) és (12) bekezdésében, 47/C. § (3) bekezdésében, 63. § (1) bekezdés e) pontjában,
63/A. §-ában, 71. § (4) és (5) bekezdésében,
e) a Vámtv. 11. § (1) bekezdés e) pont ej) alpontjában
foglaltak tekintetében.
(2) A NÉBIH
a) ellátja a  növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a  79/117/EGK és a  91/414/EGK tanácsi
irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 75.  cikk (1)  bekezdés szerinti hatáskörrel rendelkező hatósági és (2)  bekezdés szerinti nemzeti
koordináló hatósági feladatokat,
b) koordinálja az  engedélyköteles növényvédő szerek és termésnövelő anyagok hivatalos vizsgálataiban
közreműködő, növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatal tevékenységét, amelynek keretében
előkészíti az engedélyezési vizsgálatokat, nyilvántartja és ellenőrzi a kísérleteket,
c) ellátja a  takarmány- és élelmiszerjog, valamint az  állat-egészségügyi és az  állatok kíméletére vonatkozó
szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági
ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben az  illetékes
hatóság számára megállapított feladatokat.
18. § (1) Az Éltv.
a) 4.  §-ában, 23/A.  §-ban, 28.  § l)  pontjában, 29.  § c)  pontjában, 30.  § (2)  bekezdésében, 33.  § d)  pontjában,
38/A.  § (2)  bekezdés d)  pontjában, 39.  § (1) és (3)  bekezdésében, 44.  § (1)–(6)  bekezdésében, 56.  §-ában,
57.  §-ában, 59.  § (6)  bekezdésében, 63.  § (1)  bekezdés a)–d)  pontjában foglaltak tekintetében a  NÉBIH,
az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal,
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatal, a növény- és talajvédelmi
hatáskörben eljáró járási hivatal, valamint a Pest Megyei Kormányhivatal,
b) 58.  §-ában, 61.  §-ában, 62.  §-ában foglaltak tekintetében a  NÉBIH, valamint az  élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatal, és az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal,
c) 60.  §-ában foglaltak tekintetében a  NÉBIH, valamint a  növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási
hivatal és a Pest Megyei Kormányhivatal
a kijelölt élelmiszerlánc-felügyeleti szerv.
 (2) Az Éltv. a) 32.  § (1)  bekezdés h)  pontjában az  ökológiai gazdálkodás és integrált gazdálkodás, valamint az  ahhoz
kapcsolódó élelmiszer-előállítás és forgalomba hozatal tekintetében a  NÉBIH, az  élelmiszerlánc-biztonsági
és állategészségügyi hatáskörben, valamint a  növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró Pest Megyei
Kormányhivatal, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatal, valamint
a növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatal,
b) 32.  § (1)  bekezdés h)  pontjában a  géntechnológiával módosított szervezetekkel, szaporítóanyagokkal,
élelmiszerekkel és takarmányokkal kapcsolatos feladatok tekintetében a NÉBIH, az élelmiszerlánc-biztonsági
és állategészségügyi hatáskörben, valamint növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró Pest Megyei
Kormányhivatal, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal
és járási hivatal, valamint a növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatal,
c) 32.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontjában, 34.  § (4)  bekezdés h)  pontjában az  irányítás tekintetében, 38.  §
(1)  bekezdés a), c), e)–g), i), l) és p)  pontjában, valamint az  engedélyezett állatgyógyászati termékek
vonatkozásában o)  pontjában foglaltak tekintetében a  NÉBIH és az  élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal,
d) 32.  § (1)  bekezdés a), b), e)–g), i)–m), s)  pontjában, 38.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltak tekintetében
a  NÉBIH, az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal,
valamint a növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró Pest Megyei Kormányhivatal
a kijelölt élelmiszerlánc-felügyeleti szerv.
 (3) Az Éltv. a) 8.  § (2)  bekezdésében, 18.  § (1)  bekezdés g)  pontjában, 19.  § (4)  bekezdésében, 26.  § (1)  bekezdés c) és
d)  pontjában, 32.  § (2)  bekezdés a)  pontjában, 33.  § c)  pontjában, 34.  § (2)  bekezdés b)–l)  pontjában,
(3)  bekezdésében, (4)  bekezdés b), f )–g)  pontjában, az  ellenőrzés tekintetében h)  pontjában, valamint
i)  pontjában, 35.  § (3)  bekezdésében, (4)  bekezdés b) és c)  pontjában, 36.  § (3)  bekezdésében, 51.  §
(3)  bekezdésében, 72.  §-ában foglaltak tekintetében a  NÉBIH és az  élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi hatáskörben,
b) 16.  § (2)  bekezdésében, 25.  § (4) és (5)  bekezdésében, 33.  § b)  pontjában, 38/C.  § (1)  bekezdésében, 53.  §
(3) és (4)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  NÉBIH, az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
hatáskörben, valamint növény- és talajvédelmi hatáskörben,
c) 17. § (8) bekezdésében, 26. § (1) bekezdés a) és b) pontjában, 32. § (4) bekezdésében, 37. § (2) bekezdésében,
(3) bekezdés a)–d) és f ) pontjában, 38. § (1) bekezdés h), u), v) pontjában, 48. §-ában, 49. § (1) bekezdésében
foglaltak tekintetében a NÉBIH és a növény- és talajvédelmi hatáskörben
eljáró járási hivatal a kijelölt élelmiszerlánc-felügyeleti szerv.
 (4) A  NÉBIH, valamint az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal
és járási hivatal
a) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 48. §-ában, valamint 74. § (1) és (4) bekezdésében,
b) a  Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint az  állatorvosi szolgáltatói tevékenység végzéséről szóló 2012.  évi
CXXVII. törvény (a továbbiakban: MÁOK tv.) 15. § (2) bekezdés a) pontjában és 43. § (3) bekezdésében
meghatározott élelmiszerlánc-felügyeleti szerv.
(5) Az  ökológiai termelésről és az  ökológiai termékek címkézéséről és a  2092/91/EGK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletben, valamint az  annak végrehajtására kiadott
bizottsági rendeletekben az  illetékes hatóság számára megállapított feladatokat a  NÉBIH és a  Pest Megyei
Kormányhivatal látja el.
(6) Az  állami védekezés elrendelésére a  növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatal a  NÉBIH előzetes
tájékoztatásával jogosult.
19. § Az Éltv.
a) 8/A. § (3) bekezdésében, 8/B. § (1) és (3) bekezdésében, 33. § e) pontjában, 34. § (1) bekezdés f ) pontjában,
38.  § (1)  bekezdés o)  pontjában az  engedélyezett mikrochipek tekintetében, valamint 38.  § (1)  bekezdés
s) pontjában foglaltak tekintetében az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi,
b) 40.  § (2)  bekezdése szerinti, az  engedélyköteles növényvédő szerek és termésnövelő anyagok kísérleti
engedélyének megadása tekintetében a növény- és talajvédelmi,
c) 27. § (5a) bekezdésében foglaltak tekintetében a növény- és talajvédelmi hatáskörben és az élelmiszerláncbiztonsági és állategészségügyi
hatáskörben eljáró Pest Megyei Kormányhivatal a kijelölt élelmiszerlánc-felügyeleti szerv.
20. § (1) A kijelölt élelmiszerlánc-felügyeleti szerv
a) a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV.  törvény (a  továbbiakban:
Vtv.) 35.  § (2)  bekezdésében és 91.  §-ában foglaltak tekintetében az  élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal,
b) a Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamaráról szóló 2000. évi LXXXIV. törvény 2. § (3) bekezdés
c) pontjában és 19. § (9) bekezdésében foglaltak tekintetében a növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró
járási hivatal,
c) az  Éltv. 23.  § (1)  bekezdésében, 31.  § (1) és (2)  bekezdésében, 33.  § a)  pontjában, 34.  § (1)  bekezdés
d)  pontjában, 34.  § (2)  bekezdés a)  pontjában, 35.  § (1) és (2)  bekezdésében, 36.  § (1)  bekezdés a) és
b)  pontjában, 36.  § (2)  bekezdésében, 38.  § (1)  bekezdés d), j), k)  pontjában foglaltak tekintetében
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal,
d) a  MÁOK tv. 4.  § (6)  bekezdés i)  pontjában, 4.  § (7)  bekezdésében és 47.  § (1)  bekezdésében foglaltak
tekintetében az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal.
(2) A  növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatal hivatalos vizsgálóhelyként a  NÉBIH felkérésére
közreműködik az Éltv. Mellékletének 24. pontja szerinti engedélyköteles termékek vizsgálatainak elvégzésében.
(3) Az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal ellátja a  2005/94/EK
tanácsi irányelvnek a  baromfitartó egységek és más, fogságban tartott madarakat tartó egységek madárinfluenza
szempontjából történő jóváhagyása, valamint az  említett egységekben hozott további biológiai biztonsági
megelőző intézkedések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. július 13-i 616/2009/EK bizottsági rendelet
végrehajtása során a tagállami feladatokat.
21. § A kijelölt élelmiszerlánc-felügyeleti szerv
a) a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi tv.)
19. § (4) bekezdésében és 47. § (4) bekezdésében,
b) a büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló
2013. évi CCXL. törvény 319. § (3) bekezdésében,
c) a Fétv. 6. § (2) bekezdésében
foglaltak tekintetében az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatal.
22. § (1) Az Éltv. 55. §-ában meghatározott kártalanításról
a) ötmillió forint összeghatárig az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási
hivatal,
b) ötmillió forintot meghaladóan az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei
kormányhivatal
dönt. (2) Az  Éltv. 32.  § (3)  bekezdése alapján az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei
kormányhivatal, valamint az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási hivatal
nyilvántartja a  bejelentett és kivizsgált élelmiszer-mérgezéseket és -fertőzéseket, azok adatait a  NÉBIH részére
– értékelés és közzététel céljából – megküldi.
23. § (1) Az Éltv.
a) 15.  § (4)  bekezdésében, 18.  § (1)  bekezdés e) és f ), h) és i)  pontjában, 18.  § (5)  bekezdésében, 19.  §
(1)  bekezdésében, 23.  § (2) és (3)  bekezdésében, 34.  § (1)  bekezdés a)–c), e), i)  pontjában, (4)  bekezdés
c)–e)  pontjában, 35.  § (4)  bekezdés a)  pontjában, 36.  § (1)  bekezdés c)  pontjában, 53.  § (2)  bekezdésében,
54.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltak tekintetében az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
hatáskörben,
b) 17.  § (1)  bekezdés b)  pontjában, (7)  bekezdésében, 37.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában, (3)  bekezdés
h) pontjában, 50. § (1) és (2) bekezdésében, 54. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltak tekintetében a növényés talajvédelmi hatáskörben,
c) 27.  § (5)  bekezdésében az  elismert tanúsító szervezet hiányában a  tanúsítvány kiadása, 38.  §
(3)  bekezdésében foglaltak tekintetében az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben,
valamint a növény- és talajvédelmi hatáskörben
eljáró járási hivatal a kijelölt élelmiszerlánc-felügyeleti szerv.
 (2) Az  állati eredetű melléktermékekből készített komposztok mezőgazdasági területen történő felhasználásának
hatósági engedélyezési eljárása tekintetében élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a  növény- és talajvédelmi
hatáskörben eljáró járási hivatal jár el.
(3) A  szomszédos ország területén működő magyar növény-egészségügyi határkirendeltség a  működtetés, illetve
a  közszolgálati jogviszony szempontjából a  növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatal székhelye
szerinti, annak szervezeti egységét képező belföldi munkahelynek minősül.
24. § Az Éltv. 38.  § (1)  bekezdés q)  pontja szerinti nyilvántartást a  Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ
Mezőgazdasági Gépesítési Intézete vezeti.
25. § Élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a jegyző jár el az Éltv.
a) 18. § (6) bekezdésében foglaltak,
b) 50.  § (1) és (4)  bekezdése alapján belterületen, a  növényvédelmi tevékenység keretében, a  károsítók elleni
védekezési kötelezettség betartásának ellenőrzése, illetve a közérdekű védekezés elrendelése
tekintetében.
26. § Élelmiszerlánc-felügyeleti szervként
a) a  környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Kvt.) 64/A.  §
(3)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  NÉBIH, az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
hatáskörben eljáró járási hivatal és megyei kormányhivatal, valamint a növény- és talajvédelmi hatáskörben
eljáró járási hivatal és a Pest Megyei Kormányhivatal,
b) az  atomenergiáról szóló 1996.  évi CXVI.  törvény (a  továbbiakban: Atv.) 45.  § (1)  bekezdésében foglaltak
tekintetében a NÉBIH és az élelmiszerlánc-felügyeleti hatáskörben eljáró megyei kormányhivatal
jár el. 6. A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv kijelölése
27. § (1) A  Kormány földmérési és térinformatikai államigazgatási szervként az  országos illetékességgel eljáró Budapest
Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(2) A földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv országos illetékességgel
a) eljár a  jogszabályokban meghatározott vagy delegált országos adatbázisok kezelése, üzemeltetése,
változásvezetése és az azokból történő adatszolgáltatás során,
b) működteti a nemzeti téradat-infrastruktúra rendszert,
c) üzemelteti a kozmikus geodéziai obszervatóriumot,
d) eljár a földügyi igazgatás országos szintű adatainak feldolgozása, szakmai információs rendszerek, adattárak
fejlesztése, üzemeltetése, más számítógépes rendszerekkel a kapcsolat és a folyamatos adatcsere biztosítása
során,
e) eljár a  földmérési, térképészeti és távérzékelési tudományos kutatás végzése és országos összhangjának
megvalósítása során,
f ) ellátja az  ország teljes területére vonatkozó állami földmérési alaptérképek eladási példányainak őrzését,
valamint az  állami topográfiai térképek eredeti és eladási példányainak őrzését, kezelését, szolgáltatását,
illetve értékesítését,
g) fenntartja, fejleszti és szolgáltatja az  ország területére a  domborzatmodellt, a  felületmodellt, és geoportált
üzemeltet,
h) vezeti a közigazgatási és fekvéshatárok adatbázisának központi nyilvántartását és abból adatot szolgáltat,
i) ellátja az  állami alapmunkákkal összefüggő, a  feladatkörébe utalt megrendeléssel és szerződéskötéssel
kapcsolatos feladatokat,
j) végzi az  állami térképi adatbázisok készítésével kapcsolatos – feladatkörébe utalt – légifényképezésre és
az űrfelvételek beszerzésére vonatkozó koordinációs, megrendelői, előfeldolgozási feladatokat,
k) ellátja az  ingatlan-nyilvántartás, az  ingatlan-nyilvántartási térképkezelő, valamint a  földműves- és
földhasználati nyilvántartás számítógépes rendszerének fejlesztését,
l) kutatási és műszaki fejlesztési feladatokat végez, ezen belül különösen a  szakmai információs rendszerek
fejlesztését, irányítását, rendszerfelügyeletét, valamint a  földügyi igazgatást érintő földmérési, térképészeti,
távérzékelési és térinformatikai tudományos kutatások végzését, országos összhangjának megvalósítását
látja el,
m) ellátja az  agrárszakigazgatás terület alapú támogatásainak megvalósítását célzó hazai és európai uniós
delegált feladatok végrehajtását,
n) eljár a  parlagfűvel szennyezett területekkel kapcsolatos adatbázisok kezelésével, változásvezetésével és
adatszolgáltatási feladatokkal kapcsolatban,
o) ellátja a  szőlőültetvények azonosítását, az  ágazati támogatások kifizetése, valamint a  bor eredetvédelme
térképi ellenőrzésének alapját szolgáló rendszer adatbázisainak előállítását, változásvezetését és
a közzétételével kapcsolatos, jogszabályban meghatározott feladatokat,
p) ellátja a nemzetközi kötelezettségből származó feladatokat,
q) ellátja a nemzeti téradat-infrastruktúra alapjainak létrehozásával és fenntartásával kapcsolatos jogszabályban
meghatározott feladatokat,
r) ellátja az állami alapadatok adatbázisainak hálózati szolgáltatón keresztül történő egyedi szerződést követő
hozzáférések biztosítását,
s) ellátja az  állami földmérési és ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisok üzemeltetésével kapcsolatos
minőségbiztosítási feladatokat,
t) tevékenységi körébe tartozó szakértői véleményt készít,
u) ellátja a szakirányú konferenciák, valamint a szakirányú továbbképzés akkreditálását,
v) kiállítja a földmérő és földminősítő igazolványokat és vezeti az ahhoz kapcsolódó nyilvántartást,
w) jogszabályban foglaltaknak megfelelően ellátja az  ingatlanrendező földmérő minősítéssel kapcsolatos
feladatokat,
x) fenntartja és működteti az országos földügyi és távérzékelési levéltárat.
7. A géntechnológiai hatóság kijelölése 28. § (1) A Kormány a géntechnológiai tevékenységről szóló 1998. évi XXVII. törvény (a továbbiakban: Gtv.) szerinti
a) környezetvédelmi, mezőgazdasági és ipari géntechnológiai hatóságként,
b) termesztési hatóságként, valamint
c) nyilvántartó szervként
a földművelésügyi minisztert jelöli ki.
(2) A Kormány a Gtv. szerinti ellenőrzésére jogosult hatóságként
a) a NÉBIH-et és az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró megyei kormányhivatalt
jelöli ki
aa) a  géntechnológiával módosított szervezetek és az  azokból előállított termékek zárt rendszerű
felhasználása,
ab) a géntechnológiai módosítást végző létesítmény létrehozása,
ac) az  állategészségügy és az  egyéb ipari célú géntechnológiai tevékenység területén
a géntechnológiával módosított szervezetek nem forgalomba hozatali célú kibocsátása
 tekintetében,
b) az élelmiszeripar és a takarmányozás területén a géntechnológiával módosított szervezetek nem forgalomba
hozatali célú kibocsátása tekintetében a  NÉBIH-et és az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
hatáskörben eljáró megyei kormányhivatalt és a  megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi hatáskörében eljáró járási hivatalát jelöli ki,
c) a növény- és talajvédelem szakterületén a növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatalt jelöli ki,
d) a  növénytermesztés és állattenyésztés területén a  géntechnológiával módosított szervezetek nem
forgalomba hozatali célú kibocsátása tekintetében a NÉBIH-et jelöli ki,
e) a géntechnológiával módosított szervezeteknek és az azokból előállított termékeknek az Európai Gazdasági
Térség tagországain kívüli országból (a  továbbiakban: harmadik ország) történő behozatalának, harmadik
országba történő kivitelének, valamint az  Európai Gazdasági Térség tagországai közötti szállításának
ellenőrzése tekintetében a NÉBIH-et és az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörében eljáró
megyei kormányhivatalt és járási hivatalt, valamint növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatalt
jelöli ki,
f ) az  élelmiszerek tekintetében a  NÉBIH-et és az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben
eljáró járási hivatalt jelöli ki,
g) a  forgalomba hozatali engedéllyel nem rendelkező géntechnológiával módosított szervezetek
forgalmazásának ellenőrzése tekintetében a  NÉBIH-et és az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi,
valamint növény- és talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatalt jelöli ki.
8. A halgazdálkodási hatóság kijelölése 29. § A Kormány halgazdálkodási hatóságként
a) a minisztert,
b) a NÉBIH-et,
c) a Pest Megyei Kormányhivatalt és
d) a megyeszékhely szerinti járási hivatalt
jelöli ki.
30. § (1) Elsőfokú halgazdálkodási hatóságként – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a  halgazdálkodási
vízterület medrének fekvése szerint illetékes megyeszékhely szerinti járási hivatal (a  továbbiakban: területi
halgazdálkodási hatóság) jár el – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a megyére kiterjedő illetékességi területen.
(2) A Pest Megyei Kormányhivatal Érdi Járási Hivatala illetékessége területi halgazdálkodási hatóságként a fővárosra és
Pest megye területére terjed ki.
(3) A  halgazdálkodásról és a  hal védelméről szóló 2013.  évi CII.  törvény (a  továbbiakban: Hhvtv.) 67.  § (1)  bekezdése
szerinti közigazgatási hatósági eljárásban a  jogsértő személy lakóhelye szerint illetékes területi halgazdálkodási
hatóság jár el.
(4) Ha a halgazdálkodási vízterület két vagy több területi halgazdálkodási hatóság illetékességi területén helyezkedik el,
a) állóvíz esetén – a c) és d) pontban foglalt kivétellel – az a területi halgazdálkodási hatóság jár el, amelynek
illetékességi területén a halgazdálkodási vízterület nagyobb hányada található;
b) folyóvíz esetén – a c) és d) pontban, valamint az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – a területi halgazdálkodási
hatóság illetékessége a megyehatáron belüli folyószakaszokra, part-, illetve mederrészekre terjed ki;
c) nagyvízi mederben elhelyezkedő nyilvántartott halgazdálkodási vízterületek nyilvántartásában az  a  területi
halgazdálkodási hatóság jár el, amelynek illetékességi területét a főmeder érinti;
d) két vagy több területi halgazdálkodási hatóság illetékességi területén elhelyezkedő nyilvántartott
halgazdálkodási vízterület nyilvántartása esetén az  érintett területi halgazdálkodási hatóságok
megállapodással a  Hhvtv. 34.  § (2)  bekezdésben foglaltaknak megfelelően az  a)–c)  pontban foglaltaktól
eltérhetnek.
(5) Ha a  folyóvíz medre hosszanti, illetve keresztirányban több területi halgazdálkodási hatóság illetékességi területét
is érinti, – a (4) bekezdés c) és d) pontjában foglalt kivétellel – az a területi halgazdálkodási hatóság jár el, amelynek
az illetékességi területe szerinti megyénél a Hhvtv. hatálybalépését megelőzően a vízterület a halászati vízterületek
nyilvántartásában szerepelt.
(6) A  Hhvtv. 67.  § (2)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásban a  vízilétesítmény elhelyezkedése szerint
illetékes területi halgazdálkodási hatóság jár el.
31. § A Hhvtv. 16.  § (6)  bekezdésében, 29.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint 46.  § (7)  bekezdésében meghatározott
halgazdálkodási hatóság a miniszter.
32. § (1) A Hhvtv. 40. § (1) bekezdésében, 42. § (1) és (4) bekezdésében, valamint – az állami alkalmazásban álló halászati őr
tekintetében – a Hhvtv. 56. § (2), (4), (5) és (9) bekezdésében foglalt hatáskört a NÉBIH gyakorolja.
(2) A  turista állami horgászjegy, valamint a  hozzá tartozó fogási napló kiadásával kapcsolatos feladatokat a  NÉBIH
országos illetékességgel látja el.
(3) A NÉBIH ellátja a Tanács 2008. szeptember 29-i, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére,
megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a  2847/93/EGK,
az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló 1005/2008/EK rendelete 16–18.  cikkében, valamint 21.  cikkében meghatározott tagállami
illetékes hatósági feladatokat.
(4) Az  egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az  iskolakerülés
elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012.  évi CXX.  törvény (a  továbbiakban: 2012.  évi CXX.  törvény) 9.  §
(3) bekezdés f ) pontjában meghatározott halászati hatóság a NÉBIH.
(5) A NÉBIH jogosult a Hhvtv. szerinti ellenőrzések lefolytatására, továbbá megilletik a Hhvtv. 52. § (2) bekezdésében,
a  61.  § (2)  bekezdés a)–j) és l)–o)  pontjában, 64.  § (1)  bekezdésében, 65.  §-ában, 66.  § (1) és (2)  bekezdésében,
továbbá 67.  § (1) és (2)  bekezdésében és 70.  §-ában foglalt jogosítványok. Ez  a  rendelkezés nem érinti a  területi
halgazdálkodási hatóság, illetve a Pest Megyei Kormányhivatal ellenőrzési és intézkedési jogosultságát.
33. § A Hhvtv.
a) 54.  § (6)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  halgazdálkodási hatóság országos illetékességű szerve
a miniszter, a NÉBIH, valamint a Pest Megyei Kormányhivatal,
b) 63. § (4) bekezdése és 74. § (7) bekezdése szerinti esetben a halgazdálkodási hatóság országos illetékességű
szerve a NÉBIH. 34. § (1) Országos illetékességű halgazdálkodási hatóságként – kormányrendeletben hatáskörébe utalt hatósági ügyben –
a Pest Megyei Kormányhivatal jár el.
(2) A Pest Megyei Kormányhivatal jár el a Hhvtv.
a) 13. § (2) bekezdésében,
b) 19. § (2) bekezdésében,
c) 14. § (2) és (4) bekezdésében,
d) 61. § (2) bekezdés k) pontjában
meghatározott közigazgatási hatósági ügyekben.
(3) A  Hhvtv. 10.  § (1) és (3)  bekezdésében, 11.  § (1)  bekezdésében és 15.  §-ában foglalt eljárások tekintetében
a Kormány elsőfokú halgazdálkodási hatóságként Pest Megyei Kormányhivatalt jelöli ki, ha az eljárás két vagy több
megyét érint.
35. § Az állami halászjegy, a  halász fogási napló és a  fogási tanúsítvány nyomtatványtömbök kiadásával kapcsolatos
feladatokat a területi halgazdálkodási hatóság látja el.
9. Az ingatlanügyi hatóság kijelölése 36. § A Kormány ingatlanügyi hatóságként
a) a földmérési és térinformatikai államigazgatási szervet,
b) a földügyi igazgatási hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalt és
c) a földügyi igazgatási hatáskörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalt
jelöli ki.
37. § (1) Ha e  rendelet másként nem rendelkezik, első fokon az  ingatlan fekvése szerint illetékes, földügyi igazgatási
hatáskörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatal, másodfokon az  ingatlan fekvése szerint illetékes, földügyi
igazgatási hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal jár el ingatlanügyi hatóságként.
(2) Ha a  másodfokú ingatlanügyi hatóságként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal jogát vagy jogos érdekét
a döntés-felülvizsgálattal érintett ingatlan-nyilvántartási eljárás közvetlenül érinti, különösen abban az esetben, ha
az elsőfokú eljárásban megkereső, kérelmező volt, a Kormány másodfokú ingatlanügyi hatóságként
a) a Fejér Megyei Kormányhivatalt jelöli ki
aa) a Baranya Megyei Kormányhivatalt,
ab) a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatalt,
ac) a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatalt,
ad) a Pest Megyei Kormányhivatalt,
ae) a Somogy Megyei Kormányhivatalt,
af ) a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatalt,
ag) a Tolna Megyei Kormányhivatalt,
ah) a Vas Megyei Kormányhivatalt,
ai) a Veszprém Megyei Kormányhivatalt,
aj) a Zala Megyei Kormányhivatalt
érintő másodfokú ingatlan-nyilvántartási eljárás lefolytatására;
b) a Szabolcs-Szatmár Bereg Megyei Kormányhivatalt jelöli ki
ba) a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatalt,
bb) a Budapest Főváros Kormányhivatalát,
bc) a Békés Megyei Kormányhivatalt,
bd) a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt,
be) a Csongrád Megyei Kormányhivatalt,
bf ) a Fejér Megyei Kormányhivatalt,
bg) a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatalt,
bh) a Heves Megyei Kormányhivatalt,
bi) a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatalt,
bj) a Nógrád Megyei Kormányhivatalt
érintő másodfokú ingatlan-nyilvántartási eljárás lefolytatására.
 (3) A  termőföld védelméről szóló törvény szerinti földvédelmi (ideértve a  földvédelmi szakhatósági közreműködést
és a  földvédelmi szakkérdés vizsgálatát is), földminősítési és újrahasznosítási eljárást, ha az  eljárás tárgyát képező
földrészletek a megyén belül különböző, az e §-ban meghatározott hatáskörében eljáró járási hivatal illetékességi
területéhez tartoznak, ingatlanügyi hatóságként
a) a megyeszékhely szerinti járási hivatal,
b) Pest megyében a Budakeszi Járási Hivatal,
c) a fővárosban a Fővárosi XI. Kerületi Hivatal
folytatja le.
(4) A  termőföld védelméről szóló törvényben meghatározott földminősítéssel kapcsolatos ügyekben első fokon
a fővárosi és megyei kormányhivatal
a) végzi a járási mintaterek kijelölését, karbantartását, a járási mintatér-jegyzék vezetését,
b) folytatja le a  földminősítési eljárást, ha a  különböző becslőjárásba vagy osztályozási vidékbe tartozó
települések határa területrész átadása-átvétele következtében megváltozik.
 (5) A több megye területére kiterjedő becslőjárás, illetve osztályozási vidék esetén a járási mintaterek felülvizsgálatával,
újak kijelölésével kapcsolatos feladatokat – az érintett megyei kormányhivatalok javaslatainak figyelembevételével –
a legnagyobb területtel érintett megyei (fővárosi) kormányhivatal látja el.
38. § (1) Ingatlanügyi hatóságként országos illetékességgel a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv feladata
 1. az  ingatlan-, a  földműves, valamint földhasználati nyilvántartás országos központi adatbázisának
üzemeltetése, valamint az abból történő adatleválogatás és adattovábbítás,
 2. a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer kezelése, működtetése,
 3. az  ingatlanügyi hatóságnak a  számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer szolgáltatásainak
igénybevételéhez szükséges, az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény szerinti hozzáférési jogosultság
megadása, visszavonása vagy felfüggesztése tárgyában hozott határozata alapján a hozzáférés biztosítása,
4. a  számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer szolgáltatásait igénybevevők adatlekérdezései
jogszerűségének és a biztonsági előírások betartásának ellenőrzése,
5. tulajdoni lap elektronikus formában szolgáltatott hiteles másolatának fokozott biztonságú elektronikus
intézményi aláírással és időbélyegzővel történő ellátása,
6. az új állami alapadatok alapadatbázisainak állami átvétele,
 7. az állami alapadatok tárolása, kezelése és szolgáltatása, valamint az adatbázisok kezelése és üzemeltetése,
 8. az állami alapadatok és adatbázisok elektronikus (hálózaton keresztüli) szolgáltatása,
 9. a Magyarország területére vonatkozó űrtávérzékelt adatok beszerzése, kezelése és szolgáltatása,
10. az államhatár földmérési jelei (határjelei), valamint az aktív GNSS hálózat vonatkozásában a tulajdonosi jogok
gyakorlása,
11. az államhatár határjeleinek és határpontjainak EOV rendszerbeli koordinátáinak meghatározása,
12. a  részben vagy egészben közpénzek felhasználásával készített, az  állami topográfiai térképi adatbázis és
az állami távérzékelési adatbázis adattartalmát érintő adatok kezelése és szolgáltatása,
13. az országos térképtár létesítése és működtetése,
14. az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból elektronikus formában szolgáltatott hitelesített másolat
fokozott biztonságú elektronikus intézményi aláírással és időbélyegzővel történő ellátása,
15. az alapponthálózati pontok áthelyezésével, megszüntetésével, pótlásával kapcsolatos feladatok elvégzése,
16. a kormányhivatal alappont helyszínelésének ellenőrzése,
17. az állami alapadatok jogszerű felhasználásának ellenőrzése és bírság kiszabása a hatáskörébe utalt esetekben,
18. a  részben vagy egészben közpénzek felhasználásával készített állami alapadatok adatbázisát érintő adatok
átadásának elmulasztásáért kiszabandó bírságok kiszabása,
19. a hatáskörébe utalt földmérési és térképészeti szakfelügyeleti tevékenység.
(2) A  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012.  évi XLVI.  törvény 34.  § (1)  bekezdésében foglaltak
tekintetében ingatlanügyi hatóság a  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv, a  földügyi igazgatási
hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal és a földügyi igazgatási feladatkörében eljáró járási (fővárosi
kerületi) hivatal.
39. § (1) A  számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer szolgáltatásait szerződés alapján igénybevevőknek az  ingatlannyilvántartásról szóló törvény szerinti ellenőrzésére, továbbá a  hozzáférési jogosultság visszavonására vagy
felfüggesztésére irányuló javaslat megtételére jogosult ingatlanügyi hatóság – ha e  rendelet másként nem
rendelkezik – az igénybevevő székhelye, illetve ha a szolgáltatások igénybevétele attól eltérő telephelyen történik,
a telephelye szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatal.
(2) Az  ingatlan fekvése szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal ingatlanügyi hatósági jogkörben végzett
földmérési és térképészeti feladatai:
a) az alapponthálózati pontok vonatkozásában:
aa) ellátja az adatbázisából történő adatszolgáltatást,
ab) gyakorolja az alapponthálózati pontok felett a tulajdonosi jogokat,
ac) intézkedik a pusztult alapponthálózati pont pótlásával kapcsolatos eljárás megindítása iránt,
ad) intézkedik a pusztult pontok esetében a pótlásra kötelezett felé a költségek megfizetéséről,
ae) intézkedik szükség esetén a szabálysértési eljárás megindításáról,
af ) intézkedik a rongált alapponthálózati pontok helyreállításával kapcsolatos eljárás megindításáról,
ag) intézkedik az új alapponthálózati pont elhelyezése esetén a kártalanítás megállapításáról,
ah) ellátja az állandó földmérési jelek helyszínelését, karbantartását,
ai) gyakorolja az állandó földmérési jelek által elfoglalt területre vonatkozó közérdekű használati jogot,
valamint eljár az azzal kapcsolatos ügyekben;
b) ellátja az  állami földmérési térképi adatbázisból, valamint az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázisból történő adatszolgáltatást;
c) ellátja a földmérési és térképészeti szakfelügyeletet;
d) ellátja az állami alapmunkákkal kapcsolatban a kormányhivatalra háruló hatósági feladatokat;
e) ellátja a közigazgatási és fekvéshatárok központi nyilvántartásával kapcsolatos, rá háruló feladatokat;
f ) vezeti a jogszabályokban meghatározott nyilvántartásokat;
g) megindítja a  bírságolási eljárást az  állami alapadat-adatbázisokat jogosulatlanul felhasználóval, valamint
a jogosulatlan földmérési munkavégzővel szemben;
h) ellátja az  illetékességi területéhez tartozó járási (fővárosi kerületi) hivatalok földmérési és térképészeti
tevékenysége tekintetében a Ksztv. 2. § (1) bekezdés e), g) és h) pontja szerint hatásköröket, továbbá a Ksztv.
2. § (1) bekezdés c) pontja szerinti törvényességi ellenőrzést;
i) létesíti és működteti az illetékességi területére vonatkozó adat- és térképtárat;
j) negyedévente adatot szolgáltat a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv részére a közigazgatási
és fekvéshatárok adatbázisához;
k) a  földmérési engedélyhez kötött tevékenység gyakorlásának időtartama alatt a  tevékenységre jogosultnál
lefolytatott hatósági ellenőrzés. 40. § (1) Az  ingatlan fekvése szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatal ingatlanügyi hatósági jogkörben végzett földmérési és
térképészeti feladatai:
a) ellátja az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis kezelését, a  változások folyamatos vezetését és
az abból történő adatszolgáltatást,
b) eljár a földmérési tárgyú beadványokkal kapcsolatos ügyekben,
c) ellátja az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban változást eredményező vázrajzok és vázlatok
vizsgálatát és záradékolását,
d) lefolytatja a felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló eljárást,
e) elvégzi az  állami alapadatok adatbázisaiban bekövetkezett, hivatalból észlelt változásokkal kapcsolatos
munkákat,
f ) közreműködik a megyei földmérési szakfelügyeleti tevékenység ellátásában,
g) elvégzi az állami alapmunkákkal kapcsolatos feladatokat, illetve részfeladatokat,
h) létesíti és működteti az illetékességi területére vonatkozó adat- és térképtárat,
i) elvégzi az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis állami alapadat tartalmának időszakos helyszíni
ellenőrzését,
j) megindítja a  bírságolási eljárást az  állami alapadatbázisok jogosulatlan felhasználójával, valamint
a jogosulatlan földmérési munkavégzővel szemben.
 (2) Az ingatlan fekvése szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatal ingatlanügyi hatósági jogkörben végzett feladatai:
a) az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény szerinti, a  magyarországi ingatlantulajdon fennállásáról szóló
hatósági bizonyítvány kiállítása,
b) a  számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer szolgáltatásainak igénybevételéhez szükséges, az  ingatlannyilvántartásról szóló törvény szerinti hozzáférési jogosultság megadása, visszavonása vagy felfüggesztése
tárgyában történő döntéshozatal.
41. § A földügyi igazgatás szervei a rendelkezésükre álló adat- és eszközállomány igénybevételével alaptevékenységükön
felül, egyéb – a  fővárosi és megyei kormányhivatal alapító okiratában foglalt – szolgáltatási tevékenységet is
végezhetnek, ha az a jogszabályban előírt feladataik ellátását nem veszélyezteti.
10. A mezőgazdasági igazgatási szerv kijelölése 42. § (1) A Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a NÉBIH-et jelöli ki
a) a  mezőgazdasági élelmiszeripari termékek vonatkozásában a  beszállítókkal szemben alkalmazott
tisztességtelen forgalmazói magatartás tilalmáról szóló 2009. évi XCV. törvényben,
b) a  megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a  közlekedésben felhasznált
energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvényben,
c) az Mkk tv.-ben,
d) a 2012. évi CXX. törvény 9. § (3) bekezdés g) pontjában,
e) a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a  termelői és a szakmaközi szervezetekről
szóló 2015.  évi XCVII.  törvény 7.  § (3)  bekezdésében, 20.  § (1) és (2)  bekezdésében, 22.  § (1), (2) és
(5) bekezdésében
foglaltak tekintetében.
 (2) A Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként az Szja tv. 81/C. §-ában foglaltak tekintetében a NÉBIH-et és a járási
(fővárosi kerületi) hivatalt jelöli ki.
 (3) A Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény
(a továbbiakban: Fkbt.) 9/C. § (3) bekezdése tekintetében a földművelésügyi igazgatási hatáskörében eljáró megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(4) A  Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a  földművelésügyi igazgatási hatáskörben eljáró megyeszékhely
szerinti járási hivatalt jelöli ki
a) a  szövetkezetekről szóló 1992.  évi I.  törvény hatálybalépéséről és az  átmeneti szabályokról szóló 1992.  évi
II. törvény 25/A. §-ában,
b) a 9/C. § (3) bekezdése kivételével az Fkbt.-ben,
c) a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Tfvt.) 64. §-ában,
d) a hegyközségi törvény 34. § (4) bekezdésében, 51. § (2) és (3) bekezdésében, 52. §-ában és 59. §-ában,
e) a Bit. 138. § (1) bekezdés t) pontjában és 145. § (1) bekezdés h) pontjában
foglaltak tekintetében.
(5) A  Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a  földművelésügyi igazgatási hatáskörben eljáró járási hivatalt,
a  főváros területére kiterjedően az Érdi Járási Hivatalt jelöli ki a  fegyveres biztonsági őrségről, a  természetvédelmi
és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény 17. § (1) bekezdésében, 21. §-ában, 22. § (2) bekezdésében
foglaltak tekintetében.
(6) A  Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a  Tfvt. 5.  § (6)  bekezdése és a  61.  § (1)  bekezdése tekintetében
a Magyar Államkincstárt jelöli ki.
43. § (1) A  Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a  földműves nyilvántartás vezetésére elsőfokú hatóságként
a  földügyi igazgatási feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalt, másodfokú hatóságként a  fővárosi és
megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(2) A  Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként elsőfokú hatóságként a  Földforgalmi tv. szerinti mező- és
erdőgazdasági hasznosítású föld (a továbbiakban: föld) fekvése szerint illetékes, földügyi igazgatási feladatkörében
eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalt, másodfokú hatóságként a fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki
a) a Földforgalmi tv.-ben meghatározott szerzési feltételek, korlátozások és tilalmak betartásának ellenőrzésére,
továbbá az ezzel kapcsolatos jogkövetkezmények alkalmazására,
b) a Fétv.-ben meghatározott, a biztonsági okmánnyal összefüggő kötelezettségek ellenőrzésére.
(3) A  Kormány a  föld fekvése szerint illetékes megyei kormányhivatalt jelöli ki mezőgazdasági igazgatási szervként
a  föld tulajdonjogának hatósági jóváhagyáshoz kötött megszerzésének jóváhagyására irányuló eljárásra, továbbá
a szerzési feltételek igazolására szolgáló hatósági bizonyítványok kiadására.
(4) Ha több kormányhivatal illetékességi területén fekvő földre adásvételi szerződés vagy csereszerződés alapján
kérik a  tulajdonjog megszerzésének hatósági jóváhagyását, továbbá a  szerzési képesség igazolására hatósági
bizonyítvány kiállítását az  eljárás lefolytatására az  a  kormányhivatal jogosult, amelyikhez az  eredeti okiratokat
benyújtották. Ha az  eredeti okiratokat több kormányhivatalhoz is benyújtották, az  a  kormányhivatal jár el,
amelyhez először benyújtották azokat. Egyidejű benyújtás esetén az a kormányhivatal jár el, amelynek illetékességi
területéhez nagyobb számú érintett föld tartozik, azonos számú föld esetén pedig az  a  kormányhivatal jár el,
amelynek illetékességi területéhez tartozó érintett földek összterülete nagyobb.
(5) A Kormány a föld fekvése szerint illetékes, földügyi igazgatási feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalt
jelöli ki mezőgazdasági igazgatási szervként a  hatósági jóváhagyáshoz kötött földhasználati szerződések hatósági
jóváhagyására irányuló eljárások lefolytatására.
(6) Ha több járási hivatal illetékességi területén fekvő földre kérik a földhasználati jogosultság megszerzésének hatósági
jóváhagyását, az  eljárás lefolytatására az  a  járási hivatal jogosult, amelyikhez az  eredeti okiratokat benyújtották.
Amennyiben az eredeti okiratokat több járási hivatalhoz is benyújtották, az a járási hivatal jár el, amelyhez először
benyújtották azokat. Egyidejű benyújtás esetén az a járási hivatal jár el, amelynek illetékességi területéhez nagyobb
számú érintett föld tartozik, azonos számú föld esetén pedig az  a  járási hivatal jár el, amelynek illetékességi
területéhez tartozó érintett földek összterülete nagyobb.
44. § (1) A NÉBIH ellátja a 2004. május 1-je előtt meghirdetett, nemzeti költségvetési előirányzat terhére odaítélt
a) a fiatal gazdálkodók támogatási programja,
b) a  kedvezőtlen besorolású térségekben gazdálkodó mezőgazdasági termelők éven túli hitelterheinek
mérsékléséről szóló program, valamint
c) a gazdahitel program
szerinti támogatások felhasználásával összefüggő jogszabályban előírt egyes feladatokat.
(2) Az  Európai Unió közös forrásaiból származó agrártámogatások, az  azokhoz kapcsolódó, nemzeti költségvetésből
nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a  nemzeti hatáskörben nyújtott agrártámogatások igénybevételének
általános feltételeiről szóló 6/2004. (I. 22.) Korm. rendelet 9.  § (5)  bekezdésében, valamint 11.  §-ában a  miniszter
hatáskörébe utalt ügyek döntés-előkészítését a NÉBIH végzi.
(3) A földművelésügyi igazgatási hatáskörben eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatal ellátja az 1993. január 1-jétől
2004. május 1-jéig terjedő időszakban kihirdetett jogszabályok – így különösen a  Mezőgazdasági Fejlesztési Alap
kezelésének és felhasználásának egyes szabályairól szóló 6/1993. (I. 30.) FM rendelet, a  Mezőgazdasági Fejlesztési
Alap kezelésének és felhasználásának egyes szabályairól szóló 6/1993. (I. 30.) FM rendelet módosításáról szóló
19/1994. (IV. 22.) FM rendelet, a  Mezőgazdasági és Erdészeti Alap felhasználásának részletes szabályairól szóló
9/1995. (IV. 28.) FM rendelet, a  földművelésügyi alapoktól átvett feladatok 1996.  évi költségvetési támogatásáról
szóló 44/1995. (XII. 29.) FM rendelet, egyes agrárgazdasági célok 1996.  évi költségvetési támogatásáról szóló
177/1995. (XII. 29.) Korm. rendelet, az  agrárgazdasági célok 1997.  évi költségvetési támogatási rendjéről szóló
220/1996. (XII. 24.) Korm. rendelet, az  agrárgazdasági célok 1997.  évi költségvetési támogatásáról szóló 3/1997.
(I. 18.) FM rendelet, az  agrárgazdasági célok 1998.  évi költségvetési támogatásáról szóló 109/1997. (XII. 30.)
FM rendelet, az  agrártámogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 273/1997. (XII. 22.) Korm.
rendelet, az  agrárgazdasági célok 1999.  évi költségvetési támogatásáról szóló 8/1999. (I. 20.) FVM rendelet,
az agrárgazdasági célok 2000. évi költségvetési támogatásáról szóló 6/2000. (II. 26.) FVM rendelet, a mezőgazdasági
termelők kibontakozási hitelkonstrukciójáról és a  gazdahitel programról szóló 30/2000. (III. 10.) Korm. rendelet,
az agrárgazdasági célok 2001. évi költségvetési támogatásáról szóló 15/2001. (III. 3.) FVM rendelet, az agrárgazdasági
célok 2002.  évi költségvetési támogatásáról szóló 102/2001. (XII. 16.) FVM rendelet, az  agrártámogatások
igénybevételének általános feltételeiről szóló 215/2001. (XI. 17.) Korm. rendelet, az agrárgazdasági és vidékfejlesztési
célok 2003.  évi költségvetési támogatásáról szóló 3/2003. (I. 24.) FVM rendelet, az  agrár- és vidékfejlesztési
támogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 290/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet, a 2004. évi nemzeti
hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló 25/2004. (III. 3.)
FVM  rendelet, az  Európai Unió közös forrásaiból származó agrártámogatások, az  azokhoz kapcsolódó, nemzeti
költségvetésből nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a  nemzeti hatáskörben nyújtott agrártámogatások
igénybevételének általános feltételeiről szóló 6/2004. (I. 22.) Korm. rendelet – tekintetében a nemzeti költségvetési
előirányzat terhére odaítélt, a  mezőgazdasági termelés korszerűsítését szolgáló beruházási támogatások
felhasználásával kapcsolatos feladatokat a Magyar Államkincstár közreműködésével.
11. A növénytermesztési hatóság kijelölése 45. § A Kormány növénytermesztési hatóságként
a) a minisztert,
b) a NÉBIH-et,
c) a Pest Megyei Kormányhivatalt,
d) növénytermesztési hatáskörben eljáró járási hivatalt
jelöli ki.
46. § (1) A  növénytermesztési hatóságként elsőfokon eljáró Pest Megyei Kormányhivatal illetékessége az  ország egész
területére kiterjed.
(2) A növénytermesztési hatáskörben eljáró járási hivatalok a 4. mellékletben foglaltak szerint több megyére kiterjedő
illetékességgel járnak el.
47. § (1) A  növényfajták állami elismeréséről, valamint a  szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló
2003. évi LII. törvény (a továbbiakban: vetőmagtörvény)
a) 7.  § (1)  bekezdésében, 9.  § (2)  bekezdésében, 11.  § (1)  bekezdésében, 14.  § (3)  bekezdésében az  új
fajtafenntartó bejelentésének vonatkozásában, 18/B.  § (1)  bekezdésében, 18/C.  § (1) és (2)  bekezdésében,
23. § (2) bekezdés d) és f ) pontjában, h) pont ha) és hb) alpontjában foglaltak tekintetében a miniszter,
b) 10. § (3) bekezdésében, 23. § (2) bekezdés b) pontjában foglalt feladatok tekintetében a miniszter,
c) 23.  § (3)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatal irányítására
kormányrendeletben kijelölt miniszter és a NÉBIH,
d) 7.  § (5)  bekezdésében, 8.  §-ában, 9.  § (1)  bekezdésében, 10.  § (2)  bekezdés a)  pontjában, 12.  §-ában, 14.  §
(1)  bekezdésében, a  közzététel vonatkozásában a  (3)  bekezdésében foglaltak, 15.  § (8)  bekezdésében
a  nyilvántartás vonatkozásában, 15.  § (10) és (11)  bekezdésében, 19.  § (2a)  bekezdésében, 21/A.  §
(1)  és (2)  bekezdésében, 23.  § (1)  bekezdésében, (2)  bekezdés a), c), e), h)  pont he)  alpontjában, j)  pont
ja)  alpontjában, (5)  bekezdésében, 24.  § b)  pontjában, 26.  § (2)  bekezdés a), b) és d)  pontjában foglaltak
tekintetében a NÉBIH,
e) 19. § (1) és(2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Pest Megyei Kormányhivatal,
f ) 20. § (1) és (3)–(6) bekezdésében, 21/A. § (3) és (4) bekezdésében, 23. § (2) bekezdés g) pontjában, h) pont
hc)  alpontjában, i)  pontjában, j)  pont jb) és jc)  alpontjában, k)  pontjában, 26.  § (2)  bekezdés c)  pontjában,
27.  §-ában, 28.  §-ában foglaltak tekintetében a  NÉBIH és a  növénytermesztési hatáskörben eljáró járási
hivatal,
g) 15.  § (1a), (2), (7)–(9)  bekezdésében, 18/C.  § (3)  bekezdésében, 23.  § (2)  bekezdés h)  pont hd), hf ) és
hg) alpontjában, j) pont jd) alpontjában foglaltak tekintetében a növénytermesztési hatáskörben eljáró járási
hivatal
a kijelölt növénytermesztési hatóság.
 (2) A  NÉBIH a  vetőmagtörvény szerinti feladatok ellátása érdekében fajtakísérleti állomásokat és fajtakitermesztő
állomást működtet.
 (3) A  vetőmagvak és vegetatív szaporítóanyagok, valamint azok termesztésbe bocsátása esetén az  érintett növényi
kultúra géntechnológiai eredetének vizsgálata, hatósági ellenőrzése tekintetében a  NÉBIH és a  NÉBIH irányítása
mellett közreműködőként a növénytermesztési hatáskörben eljáró járási hivatal jár el.
48. § Növénytermesztési hatóság
a) a Tfvt. aa) 60. § (1) bekezdésében,
ab) 64/A. § (1), (4) és (5) bekezdésében
foglaltak tekintetében a földművelésügyi igazgatási hatáskörben eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatal,
b) a bortörvény
ba) 2. § 8. pontjában foglaltak tekintetében a NÉBIH,
bb) 8.  § (1)  bekezdésében, 43/B.  §-ában, 43/C.  §-ában, 43/D.  § (1)–(3)  bekezdésében foglaltak
tekintetében a borászati hatáskörben eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatal,
c) a hegyközségi törvény 40. § (2) bekezdés g) pontjában foglaltak tekintetében a borászati hatáskörben eljáró
megyeszékhely szerinti járási hivatal,
d) a  Fétv. 7.  § (2)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  föld fekvése szerint illetékes növénytermesztési
hatáskörben eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatal,
e) a  találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995.  évi XXXIII.  törvény 109/B.  § (1)  bekezdésében foglaltak
tekintetében a NÉBIH. 12. Az őstermelői nyilvántartást vezető szerv kijelölése
49. § A Kormány az  Szja tv. 81/A.  § (1), (4), (5) és (7)  bekezdése szerinti őstermelői nyilvántartást vezető szervként
a NÉBIH-et jelöli ki.
13. A pálinkaellenőrző hatóság kijelölése 50. § (1) A Kormány a pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008. évi LXXIII. törvény 8. §-ában,
11. § (1) bekezdés d) pontjában, 11. § (2) bekezdés f ) pont fa) alpontjában foglaltak tekintetében pálinkaellenőrző
hatóságként a NÉBIH-et és a megyeszékhely szerinti járási hivatalt jelöli ki.
(2) A pálinkaellenőrző hatóságként eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatal által első fokon hozott döntés esetében
másodfokon a megyei kormányhivatal jár el.
14. A szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság kijelölése 51. § A Kormány a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi
LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként
a) a NÉBIH-et jelöli ki
aa) az  állattenyésztési törvényben szabályozott inszeminátor és embrióátültető szolgáltatási
tevékenység,
ab) ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, az Éltv. hatálya alá tartozó szolgáltatási
tevékenység,
ac) a Tfvt. 51/A. §-a szerinti szakértői tevékenység,
ad) a vágóállatok vágás utáni minősítése szolgáltatási tevékenység,
ae) a Vtv.-ben szabályozott hivatásos vadász tevékenysége,
b) a növénytermesztési hatóságként eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalt jelöli ki a vetőmagtörvényben
szabályozott, a  szőlő-, gyümölcs-, dísznövény-, zöldségpalánta-, erdészeti és fás szárú energetikai
szaporítóanyagok előállítása és forgalomba hozatala szolgáltatási tevékenység,
c) az állatotthon helye szerint illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörben eljáró járási
hivatalt jelöli ki az állatotthon létesítése és üzemeltetése
tekintetében. 15. A talajvédelmi hatóság kijelölése 52. § (1) A  Kormány a  Tfvt. szerinti talajvédelmi hatóságként – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  talajvédelmi
hatáskörben eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalt (a  továbbiakban: talajvédelmi hatáskörben eljáró járási
hivatal) jelöli ki.
(2) A  Kormány a  Tfvt. 32.  § (3)  bekezdésében foglaltak, valamint a  Tfvt. 33.  § (1)  bekezdése szerinti Talajvédelmi
Információs és Monitoring rendszer működtetése tekintetében talajvédelmi hatóságként a NÉBIH-et jelöli ki.
(3) A Kormány talajvédelmi hatóságként
a) a Kvt. 64/A. § (3) bekezdésében foglaltak tekintetében a NÉBIH-et, valamint a talajvédelmi hatáskörben eljáró
járási hivatalt,
b) az Atv. 45. § (1) bekezdésében foglaltak tekintetében a talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatalt
jelöli ki.
(4) A talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatal által elsőfokon hozott döntés esetében másodfokon a Pest Megyei
Kormányhivatal országos illetékességel jár el.
16. A telekalakítási hatóság kijelölése 53. § (1) A  Kormány – a  honvédelmi és katonai célú ingatlanokat érintő, valamint a  (2)  bekezdésben meghatározott
eljárások kivételével – az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvényben foglaltak
tekintetében telekalakítási hatóságként első fokon az  ingatlan fekvése szerint illetékes, földügyi igazgatási
hatáskörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalt, másodfokon az  ingatlan fekvése szerint illetékes fővárosi és
megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(2) A  Kormány telekalakítási hatóságként az  összevont telepítési eljárást lefolytató építésügyi hatóságot jelöli ki,
ha az összevont telepítési eljárásban telekalakítási eljárás is lefolytatásra kerül.
17. A telepítési hatóság kijelölése 54. § A Kormány telepítési hatóságként a Tfvt. 59. § (2) és (3) bekezdésében, 60. §-ában, 62. §-ában és 63. §-ában foglaltak
tekintetében a földművelésügyi igazgatási hatáskörben eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalt jelöli ki.
18. A tenyésztési hatóság kijelölése 55. § A Kormány tenyésztési hatóságként
a) a minisztert,
b) a NÉBIH-et,
c) Pest Megyei Kormányhivatalt
d) a megyei kormányhivatal megyeszékhely szerinti járási hivatalát
jelöli ki.
56. § A tenyésztési hatóságként elsőfokon eljáró Pest Megyei Kormányhivatal illetékessége az  ország egész területére
kiterjed.
57. § Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény
a) 6.  §-ában, 18.  § (1)  bekezdés a), c) és d)  pontjában, (4)  bekezdés d) és e)  pontjában, 31.  §-ában, 32.  §
(2)  bekezdésében, 33.  § (2)  bekezdésében, 36.  §-ában, 39.  §-ában foglaltak tekintetében a  megyeszékhely
szerinti járási hivatal,
b) 7.  § (2)–(5) és (7)  bekezdésében, 9.  § (1)–(3)  bekezdésében, 10.  § (1) és (3)  bekezdésében, 16.  §
c)–e)  pontjában, 18.  § (1)  bekezdés b)  pontjában, (3)  bekezdés c)  pontjában, (4)  bekezdés a)–c)  pontjában,
19. § (2) bekezdés d) pontjában, 27. § (1) bekezdésében, 34. § (2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Pest
Megyei Kormányhivatal,
c) 11.  § (1)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  NÉBIH, a  Pest Megyei Kormányhivatal és a  megyeszékhely
szerinti járási hivatal,
d) 16.  § a)  pontjában, 18.  § (2)  bekezdés d) és e)  pontjában, (5)  bekezdés f ) és h)  pontjában foglaltak
tekintetében a NÉBIH és a Pest Megyei Kormányhivatal,
e) 16. § b), f ) és h) pontjában, 18. § (7) bekezdésében, 28. § (2) bekezdésében, 41. §-ában, 42. §-ában foglaltak
tekintetében a NÉBIH,
f ) 18. § (2) bekezdés a)–c) pontjában, 44. §-ában foglaltak tekintetében a NÉBIH, a Pest Megyei Kormányhivatal
és a megyeszékhely szerinti járási hivatal,
g) 18.  § (5)  bekezdés a)–e) és i)  pontjában, 29.  §-ában foglaltak tekintetében a  NÉBIH és a  megyeszékhely
szerinti járási hivatal,
h) 18. § (5) bekezdés g) pontjában a miniszter és a NÉBIH,
i) 20.  § (1) és (2)  bekezdésében, 21.  § (2) és (5)  bekezdésében, 23.  § (1)–(3)  bekezdésében, 24.  §-ában, 26.  §
(1) bekezdésében, 27. § (2) bekezdésében, 46. §-ában foglaltak tekintetében a miniszter,
j) 30.  § (4)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Pest Megyei Kormányhivatal és a  megyeszékhely szerinti
járási hivatal,
k) 45.  § (1)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  miniszter, a  NÉBIH, a  Pest Megyei Kormányhivatal és
a megyeszékhely szerinti járási hivatal
a kijelölt tenyésztési hatóság.
19. A termőhelyi katasztert vezető szerv kijelölése 58. § A Kormány termőhelyi katasztert vezető szervként
a) a bortörvény 3. § (2), (3) és (6) bekezdésében,
b) a hegyközségi törvény 5. § (7) és (8) bekezdésében,
c) a Tfvt. 58/A. § (4)–(6) bekezdésében
foglaltak tekintetében a NÉBIH-et jelöli ki.
20. A vadászati hatóság kijelölése 59. § A Kormány vadászati hatóságként
a) a minisztert,
b) a NÉBIH-et,
c) a Pest Megyei Kormányhivatalt és
d) a megyeszékhely szerinti járási hivatalt
jelöli ki.
60. § (1) Elsőfokú vadászati hatóságként – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a  vadászterület fekvése szerint
illetékes megyeszékhely szerinti járási hivatal (a továbbiakban: területi vadászati hatóság) jár el – a (2) bekezdésben
foglalt kivétellel – a megyére kiterjedő illetékességi területen.
(2) A  Pest Megyei Kormányhivatal Érdi Járási Hivatala illetékessége vadászati hatóságként Budapestre és Pest megye
területére terjed ki.
(3) A  területi vadászati hatóság döntéseivel kapcsolatban a  másodfokon eljáró vadászati hatóság a  Pest Megyei
Kormányhivatal.
(4) Ha a vadászterület két vagy több területi vadászati hatóság illetékességi területén található, az a területi vadászati
hatóság jár el, amelynek illetékességi területén a vadászterület nagyobbik hányada található.
(5) Két vagy több területi vadászati hatóság illetékességi területét érintő vadászterületre vonatkozó ajánlást az a területi
vadászati hatóság készíti el, amelynek illetékességi területén az ajánlással érintett vadászterület nagyobb hányada
található.
(6) Országos illetékességű vadászati hatóságként – kormányrendeletben hatáskörébe utalt hatósági ügyben – a  Pest
Megyei Kormányhivatal jár el.
61. § (1) A Vtv. 66. § (1a) bekezdésében meghatározott vadászati hatóság a miniszter.
 (2) A Vtv.
a) 26. § d) pontjában,
b) 27/A. § (1) és (6) bekezdésében,
c) 27/B. § (4) bekezdésében,
d) 27/C. § (3)–(5) és (7) bekezdésében,
e) 27/D. § (2) és (3) bekezdésében, valamint 27/E. §-ában,
f ) 27/F. § (2) és (4) bekezdésében,
g) 28. § (7) bekezdésében,
h) 38/A. § (4) bekezdésében
meghatározott vadászati hatóság a Pest Megyei Kormányhivatal.
(3) A Kormány a 2012. évi CXX. törvény 9. § (3) bekezdés d) pontja tekintetében vadászati hatóságként a Pest Megyei
Kormányhivatalt jelöli ki.
62. § A NÉBIH jogosult a Vtv. I/A. Fejezetében meghatározott tevékenységek ellenőrzésére. Ez  a  rendelkezés nem érinti
a területi, illetve az országos vadászati hatóság ellenőrzési és intézkedési jogosultságát.
V. FEJEZET
SZAKHATÓSÁGOK KIJELÖLÉSE 21. Az erdészeti hatóság elsőfokú és másodfokú eljárásaiban közreműködő szakhatóságok
63. § (1) A Kormány partvédelmi és vízvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) erdei épület, erdei vasút kivételével minden erdészeti létesítmény létesítésére, bővítésére, felújítására,
helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására, illetve használatbavételére, fennmaradására
vagy a rendeltetésének megváltoztatására irányuló eljárásban,
b) az erdőterv megállapítási és módosítási eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
d) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
e) új erdő telepítésekor az  erdő elsődleges rendeltetésének megállapítására vonatkozó eljárásban, kivéve,
ha a rendeltetés megállapítását a környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság kezdeményezte,
f ) az erdő elsődleges rendeltetésének megváltoztatására vonatkozó eljárásban, valamint
g) cserjék kivágásának engedélyezése iránti eljárásban,
ha a  tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély
nem szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy a  terv a  partvédelem és
a  vízvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek
mellett megfelel-e –, az elsőfokú eljárásban a partvédelem tekintetében a területi vízügyi hatóságot, a vízvédelem
tekintetében a területi vízvédelmi hatóságot, másodfokú eljárásban a partvédelem tekintetében az országos vízügyi
hatóságot, vízvédelem tekintetében az országos vízvédelmi hatóságot szakhatóságként jelöli ki.
(2) Ha az erdőterv megállapítása partvédelmi és vízvédelmi rendeltetésű erdő esetén az Evt. alapján készített körzeti
erdőtervben meghatározott, vagy a  körzeti erdőtervezést követően kizárólag az  Evt. 40.  § (2)  bekezdésében
foglaltak szerint módosított erdőgazdálkodási jogok és kötelezettségek alapján, hivatalból történik, akkor
a szakhatóság (1) bekezdés szerinti bevonása mellőzhető.
64. § (1) A Kormány honvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) az erdőterv megállapítási és módosítási eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
d) az  engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére
irányuló eljárásban,
e) új erdő telepítésekor az erdő elsődleges rendeltetésének megállapítására vonatkozó eljárásban, valamint
f ) az elsődleges rendeltetés megváltoztatására vonatkozó eljárásban
annak elbírálása kérdésében, hogy a  Magyar Honvédség nemzeti és szövetségi védelmi feladatai a  kérelemben
foglaltak szerinti esetben vagy további feltételek mellett biztosíthatóak-e, a  honvédelemért felelős minisztert
szakhatóságként jelöli ki.
(2) Ha az  erdőterv megállapítása honvédelmi rendeltetésű erdő esetén az  Evt. alapján készített körzeti erdőtervben
meghatározott, vagy a  körzeti erdőtervezést követően kizárólag az  Evt. 40.  § (2)  bekezdésében foglaltak szerint
módosított erdőgazdálkodási jogok és kötelezettségek alapján, hivatalból történik, akkor a  szakhatóság
(1) bekezdés szerinti bevonása mellőzhető.
22. Szakhatósági közreműködés egyes halgazdálkodási hatósági eljárásokban 65. § (1) A Kormány a halgazdálkodási terv jóváhagyására, a jóváhagyott halgazdálkodási terv módosításának jóváhagyására,
valamint a halgazdálkodási terv hivatalból történő módosítására irányuló elsőfokú eljárásban a területi vízvédelmi
hatóságot, vízilétesítmény esetén a területi vízügyi hatóságot szakhatóságként jelöli ki.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott eljárásokban a  területi vízvédelmi hatóság szakhatósági közreműködése
a  felszíni víztest állapotának védelme, továbbá a  jó állapot, a  jó ökológiai állapot, illetve potenciál és jó kémiai
állapot elérése érdekében a  halgazdálkodási tevékenységgel járó terhelés és beavatkozás vízminőségi és
mennyiségi hatásainak vizsgálatára, a  környezeti célkitűzéseknek való megfelelés megítélésére, a  monitoring
tevékenység feltételei meglétének vizsgálatára, a  területi vízügyi hatóság szakhatósági közreműködése a  zsilipek
és az  engedélyezett és tényleges mederállapot mellett gyakorolható halgazdálkodás feltételeinek, valamint
a szükséges és lehetséges beavatkozások, a vízkormányzás szakszerű biztosításának vizsgálatára terjed ki.
23. Szakhatósági közreműködés a talajvédelmi hatósági eljárásokban 66. § (1) A  Kormány a  szennyvíz és szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásának engedélyezése és az  engedély
meghosszabbítása iránti eljárásban, továbbá a nem mezőgazdasági eredetű nem veszélyes hulladék mezőgazdasági
felhasználásának engedélyezési és az  engedély meghosszabbítása iránti eljárásban a  talajvédelmi tervnek és
a  tervezett tevékenységnek a  felszín alatti vizek minősége védelme követelményeinek való megfelelősége,
továbbá annak elbírálása kérdésében, hogy a szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során 5 méteren belüli
talajvízszint esetén a  talajvízszint figyelemmel kísérése érdekében szükséges-e észlelőkút létesítése, a  területi
vízvédelmi hatóságot szakhatóságként jelöli ki.
(2) A  Kormány a  hígtrágya nitrátérzékeny területen történő mezőgazdasági felhasználásával kapcsolatos ellenőrzési
eljárásban a  felszín alatti vizek minőségének védelme kérdésében a  területi vízvédelmi hatóság szakhatóságként
jelöli ki.
VI. FEJEZET
SZAKKÉRDÉSEK VIZSGÁLATA 24. Az állatkísérlet során felhasznált állat kihelyezésére vonatkozó akcióterv jóváhagyása iránti
eljárásában vizsgálandó szakkérdések
67. § Az állatvédelmi hatóság a kísérlet során felhasznált vagy ilyen felhasználásra szánt állat természetes élőhelyre vagy
állatkertbe történő kihelyezésére vonatkozó akcióterv jóváhagyása iránti eljárásában szakkérdésként vizsgálja, hogy
a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi követelményeknek az akciótervben
foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
25. Az erdészeti hatóság elsőfokú és másodfokú eljárásaiban vizsgálandó szakkérdések
68. § A kulturális örökségvédelmi hatósági nyilvántartásban szereplő – a NÉBIH részére átadott – EOV vetületű vektoros
térképfedvényen lehatárolt nyilvántartott vagy védetté nyilvánított régészeti lelőhelyen, régészeti védőövezet
területén, vagy műemléki területen vagy nyilvántartott műemléki érték, műemlék területen
a) az  erdészeti magánút, műtárgy, csatorna, tározó létesítésére, bővítésére, helyreállítására, korszerűsítésére,
megszüntetésére, illetve használatbavételére, fennmaradására irányuló eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
d) az  engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére
irányuló eljárásban, valamint
e) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti eljárásban
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy a  terv a  kulturális örökség védelme
jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
69. § (1) Védett természeti területen található erdő esetén
a) erdei épület, erdei vasút kivételével minden erdészeti létesítmény létesítésére, bővítésére, felújítására,
helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására, illetve használatbavételére, fennmaradására
vagy a rendeltetésének megváltoztatására irányuló eljárásban,
b) az erdészeti szaporítóanyag gyűjtésének engedélyezésére irányuló eljárásban,
c) az erdőterv megállapítására és módosítására irányuló eljárásban,
d) a  természetes, természetszerű és származék erdő természetességű, állami tulajdonú erdőben a  tarvágás
engedélyezésére irányuló eljárásban,
e) az  erdőnek közjóléti és természetvédelmi célból tisztásként, erdei farakodóként és készletező helyként,
erdészeti létesítményhez tartozó területként, 6 méternél szélesebb nyiladékként és tűzpásztaként fátlan
állapotban tartás engedélyezésére irányuló eljárásban,
f ) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
g) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
h) az  engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére
irányuló eljárásban,
i) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti eljárásban,
j) újonnan telepített erdő, az  önerdősülés, az  engedély nélkül vagy az  engedélytől eltérően telepített, de
fennmaradásra engedélyezett erdő esetében az üzemmód megállapítására irányuló eljárásban,
k) az erdő üzemmódjának megváltoztatására irányuló, az erdőgazdálkodó kérelmére indult eljárásban,
l) az  átalakító és szálaló üzemmódban kezelt erdőkre készített átalakítási vagy szálalási terv jóváhagyására
irányuló eljárásban,
m) az Evt. 41. § (10) bekezdése alapján megküldött bejelentésre, ha az Evt. 41. § (11) bekezdése szerinti feltételek
fennállnak,
n) az  erdő egészségi állapotának megőrzése, javítása, veszély elhárítása vagy az  erdő felújítása érdekében
szükséges fakitermelés elrendelésére irányuló eljárásban,
o) természetes mageredetű erdőfelújításra az  erdőtervben előírt újulattal rendelkező erdőrészletekben
véghasználat, szálaló üzemmódban kezelt területeken szálalás március 31. és szeptember 1. közötti
időszakon belül történő elvégzésének engedélyezésére irányuló eljárásban,
p) a vízforrások, vízbázisok, a védett élő szervezetek élőhelyének, az élettelen természeti vagy tájképi értékek
környezetének védelme érdekében egyes fák vagy facsoportok kitermelésének tiltására irányuló eljárásban,
q) lovaglásra, valamint járműközlekedésre használható út kijelölésére irányuló eljárásban,
r) lovas sportverseny rendezésének engedélyezésére irányuló eljárásban,
ha a  tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges, szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy a  terv a  természet védelmére
vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint, vagy további feltételek
mellett megfelel-e, valamint az f ), g) és i) pontban foglaltak esetén a tevékenység következtében jelentős környezeti
hatások feltételezhetők-e.
(2) Ha az  erdőterv megállapítása védett természeti területen az  Evt. alapján készített körzeti erdőtervben foglaltak
szerint, az adott erdőre vonatkozóan abban rögzített erdőgazdálkodási jogok és kötelezettségek módosítása nélkül,
hivatalból történik, és az adott erdőgazdálkodási jogokhoz és kötelezettségekhez kapcsolódóan a védett természeti
területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv az Evt. 41. § (9) bekezdése szerinti bejelentéssel nem élt, akkor
az eljárást az (1) bekezdésben foglalt szakkérdés vizsgálata nélkül kell lefolytatni.
(3) Védett természeti területen lévő természetes és természetszerű erdő, valamint a  természetes és természetszerű
erdő, valamint a  nem erdő művelési ágú védett területek kétszáz méteres körzetében a  fásítás és a  szabad
rendelkezésű erdő telepítése feltételeinek meghatározására, tiltására irányuló eljárásban, ha a  tevékenység
megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges,
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy a  terv a  természet védelmére vonatkozó
nemzeti és európai uniós jogi követelményeknek a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e.
(4) Védett természeti területnek nem minősülő Natura 2000 területeken található erdő esetén
a) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
c) az engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásáról határozó eljárásban,
valamint
d) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti eljárásban,
ha a  tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges, szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy a  terv a  természet védelmére
vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint, vagy további feltételek
mellett megfelel-e, valamint az  a), b) és d)  pontban foglaltak esetén a  tevékenység következtében jelentős
környezeti hatások feltételezhetők-e.
(5) Védett természeti területen vagy Natura 2000 területen lévő önerdősülés
a) teljes vagy részleges felszámolására vagy
b) erdőként, illetve szabad rendelkezésű erdőként történő nyilvántartásba vételére irányuló eljárásban
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy az önerdősülés fennmaradása a természet védelmére vonatkozó nemzeti vagy
európai uniós jogszabályokba ütközik-e.
(6) Tájképvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
c) új erdő telepítésekor az  erdő elsődleges és további rendeltetésének megállapítására vonatkozó eljárásban,
kivéve, ha a  rendeltetés megállapítását a  környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság kezdeményezte,
valamint
d) az erdő elsődleges és további rendeltetése megváltoztatására vonatkozó eljárásban,
ha a  tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges, szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy a  terv a  tájvédelem nemzeti és
európai uniós jogi követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
(7) Az  erdőterületen található védett növénytársulásokkal kapcsolatos erdészeti hatósági eljárásban szakkérdésként
kell vizsgálni a  védett és fokozottan védett életközösségekre vonatkozó korlátozásokról és tilalmakról szóló
jogszabályban foglalt előírásoknak való megfelelést.
(8) A növényi, állati vagy fertőzést okozó egyéb szervezetek országos jelentőségű védett természeti területen található
erdőterületen történő tömeges elszaporodása esetén az  erdőgazdálkodót a  szükséges védekezés elvégzésére
kötelező döntés iránti eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni, hogy az elvégeztetni kívánt védekezés a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi követelményeknek megfelel-e.
26. Az élelmiszerlánc-felügyeleti hatósági eljárásokban vizsgálandó szakkérdések 70. § (1) A  kizárólag állati eredetű melléktermékek égetését vagy együttégetését végző üzem engedélyezésére irányuló
eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni az  állati melléktermék égetésére vonatkozó levegőtisztaság-védelmi,
hulladékgazdálkodási előírásoknak és határértékeknek való megfelelést, valamint a  levegővédelmi ellenőrzések
gyakoriságára vonatkozó előírások teljesítését.
(2) A kísérleti vagy tudományos célú tevékenység, illetve fajtaszelekciós munka céljára a jogszabályban meghatározott,
tilalmazott, Magyarországon nem honos károsítónak, illetve az  egyéb, Magyarországon nem honos, életképes
növényi károsító bármely fejlődési alakjának, tenyészetének Magyarországra való behozatala engedélyezésére
irányuló eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és
európai uniós jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
(3) A Kormány a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó
egészségügyi szabályok megállapításáról és az  1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdés a) és e)–j) pontjában
meghatározott tevékenységet végző üzem működésének engedélyezésére irányuló eljárásban szakkérdésként
vizsgálni kell
a) az  egészségkárosító kockázatokat és esetleges hatásokat, a  higiénés és egészségvédelmi, a  települési
hulladékkal és nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízzel kapcsolatos közegészségügyi,
járványügyi vonatkozású követelmények, továbbá a  kémiai biztonságra vonatkozó jogszabályi előírások
betartását, valamint
b) ha a  tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély és egységes környezethasználati engedély
nem szükséges, a  hulladékkezelésre vonatkozó jogszabályi követelmények teljesítését, valamint
a hulladékgazdálkodási előírások alapján a technológiából származó környezetterhelések kockázatát,
c) barlang védőövezetén belül tervezett tevékenység esetén a  barlang védelmére vonatkozó jogszabályi
követelményeknek való megfelelést.
(4) A  kegyeleti állattemető működésének engedélyezésére irányuló eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni
az  egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások, az  egészségvédelmi, a  települési hulladékkal és nem
közművel összegyűjtött háztartási szennyvízzel kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású
követelmények, valamint a kémiai biztonságra vonatkozó jogszabályi előírások teljesítését.
27. A halgazdálkodási hatósági eljárásokban vizsgálandó szakkérdések 71. § A természet védelmére vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi előírásoknak való megfelelőséget szakkérdésként
kell vizsgálni
a) a  védett természeti területen, Natura 2000 területen található halgazdálkodási vízterületen vagy annak
egy részén az őshonos halfajokra meghatározott tilalmi idő megrövidítésére és a  tilalmi idő alóli felmentés
engedélyezésére irányuló eljárásban,
b) a Hhvtv. 16. § (2) bekezdésében meghatározott eljárásban,
c) az országos jelentőségű védett természeti területen, Natura 2000 területen a halászati és horgászati méret
vagy mennyiségi korlátozás alóli felmentés megadására irányuló eljárásban,
d) a  halállományt veszélyeztető gerinces állatfajok állományának riasztására, gyérítésére való kötelezés
elrendelésére irányuló eljárásban,
e) az  őshonos halállományt veszélyeztető, tájidegen, invazív halfajok elleni védekezés elvégzésére,
elvégeztetésére való kötelezés elrendelésére irányuló eljárásban,
f ) országos jelentőségű védett természeti területen a  halgazdálkodási terv jóváhagyására, a  jóváhagyott
halgazdálkodási terv módosításának jóváhagyására, valamint a  halgazdálkodási terv hivatalból történő
módosítására irányuló eljárásban,
g) az  f ) pont alá nem tartozó Natura 2000 területet érintő, a  jóváhagyott halgazdálkodási terv módosításának
jóváhagyására és a  halgazdálkodási terv hivatalból történő módosítására irányuló eljárásban, ha
a  halgazdálkodási terv módosítása a  halállomány mennyiségének, összetételének, illetve a  hasznosításnak
a Hhvtv. végrehajtásáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott jelentős változásával jár,
h) a halgazdálkodási kíméleti területté nyilvánítás feloldására irányuló eljárásban, továbbá
i) a  védett természeti területen található halgazdálkodási vízterületen vagy annak egy részén a  Hhvtv. 47.  §
(1) bekezdésében meghatározott eljárásban. 28. A gyümölcsültetvény telepítésének engedélyezése iránti eljárásban vizsgálandó szakkérdések
72. § A Tfvt. 59. §-a szerinti telepítési engedélyezési eljárásban szakkérdésként vizsgálni kell, hogy a telepítéshez tervezett
talajvédelmi intézkedések és a talaj tulajdonságai a telepítendő ültetvény igényeinek megfelelőek-e.
29. A fás szárú energetikai ültetvények védett természeti területen és Natura 2000 területen történő
engedélyezése során vizsgálandó szakkérdések
73. § A fás szárú energetikai ültetvények védett természeti területen és Natura 2000 területen történő engedélyezése
során szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és európai uniós
jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy a további feltételek mellett megfelel-e.
30. Zárlati károsító elterjedésének megelőzése érdekében országos jelentőségű védett természeti
területen történő alkalmazás elrendelésére irányuló eljárásban vizsgálandó szakkérdések
74. § A kötelező növényvédelmi technológia – zárlati károsító elterjedésének megelőzése érdekében országos
jelentőségű védett természeti területen történő – alkalmazásának elrendelésére irányuló eljárásban
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint és a további feltételek mellett megfelel-e.
31. A talajvédelmi hatósági eljárásokban vizsgálandó szakkérdések 75. § (1) A  szennyvíz és szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásának engedélyezése és az  engedély meghosszabbítása
iránti eljárásban, továbbá a nem mezőgazdasági eredetű nem veszélyes hulladék mezőgazdasági felhasználásának
engedélyezési és az engedély meghosszabbítása iránti eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni
a) a  vizek minőségét, egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságát, valamint a  vizek felhasználhatóságát
befolyásoló körülményeket, tényezőket,
b) a  tevékenységnek a  környezet és a  természet védelmére vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi
követelményeknek való megfelelőségét.
 (2) A mezőgazdasági célú tereprendezés engedélyezésére irányuló eljárásban, ha a tereprendezés
a) nyomvonaljellegű kőolaj- és földgázbányászati létesítmény, szállítóvezeték, elosztóvezeték, célvezeték,
valamint egyéb gáz és gáztermék vezeték biztonsági övezetében valósul meg, és az  építtető
az  üzemeltetőnek a  bányászatról szóló 1993.  évi XLVIII.  törvény végrehajtásáról szóló 203/1998. (XII. 19.)
Korm. rendelet 19/B.  § (2)  bekezdése szerinti egyetértésének megtagadását vagy az  üzemeltető által
az  egyetértés megadásához szabott feltételeket sérelmesnek tartja, szakkérdésként kell vizsgálni, hogy
az üzemeltető nyilatkozatában foglalt feltételek vagy a hozzájárulás megtagadása a gázipari tevékenységgel
kapcsolatos létesítmény rendeltetésszerű használatával és védelmével kapcsolatos jogszabályi
rendelkezéseknek megfelelnek-e,
b) ásványi nyersanyag kitermeléssel jár, szakkérdésként kell vizsgálni a kitermelni tervezett ásványi nyersanyag
mennyiségét, fajtáját, felhasználását, a  hasznosítás módjának meghatározását, az  ásványvagyon-védelmi
szempontok érvényesítését, valamint a bányajáradék-fizetési kötelezettséget.
(3) A mezőgazdasági célú tereprendezés engedélyezésére irányuló elsőfokú eljárásban a bányászati hatáskörben eljáró
megyei kormányhivatalt, másodfokú eljárásban, ha a  fellebbezés az  elsőfokú eljárásban vizsgált szakkérdéssel
kapcsolatos, a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalt kell szakértőként kirendelni.
32. A vadászati hatósági eljárásokban vizsgálandó szakkérdések 76. § (1) A védett természeti területen, Natura 2000 területen található nemzetközi vagy kiemelt jelentőségű vízi élőhelyeken
történő vízivad vadászat rendjének szabályozására irányuló eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni, hogy
a  tevékenység a  természet védelmére vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi követelményeknek a  kérelemben
foglaltak szerint megfelel-e.
(2) A  vizes területek védősávjának ólomsörét használatának vonatkozásában való kijelölésére irányuló eljárásban,
ha a vizes terület védett természeti területen, Natura 2000 területen található, szakkérdésként kell vizsgálni, hogy
a  tevékenység a  természet védelmére vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi követelményeknek a  kérelemben
foglaltak szerint megfelel-e.
(3) A védett természeti területen
a) a  szelektív méregnek a  vadgazdálkodási, humán- vagy állategészségügyi indokok alapján történő
alkalmazására irányuló engedélyezési eljárásban, b) a  mesterséges vadtenyésztési tevékenység folytatására, vad zárttéri tartására, valamint vad vadászterületre
történő kiengedésére irányuló engedélyezési eljárásban
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e.
(4) A jogszabályban meghatározott vadászati idény védett természeti területen történő meghosszabbítására, rövidebb
időszakban történő megállapítására, egy vagy több vadfaj vadászatának a  vadászati idényen belüli megtiltására
vagy korlátozására irányuló eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  természet védelmére vonatkozó
nemzeti és európai uniós jogi követelmények a kérelemben foglaltak szerint megfelelően érvényesülnek-e.
77. § (1) A  vadászati tilalmi időben apróvad fajra vonatkozó vadászat védett természeti területen, vízivad esetén védett
természeti területen vagy Natura 2000 területen való engedélyezésére és elrendelésére irányuló eljárásban
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a vadászat engedélyezése a természet védelmére vonatkozó nemzeti és európai
uniós jogi követelményeknek a megkeresésben foglaltak szerint megfelel-e.
(2) A  védett természeti területre vonatkozó vadgazdálkodási üzemterv jóváhagyására irányuló eljárásban
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  vadgazdálkodási üzemterv a  természet védelmére vonatkozó nemzeti és
európai uniós jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e.
(3) A  vadászterület határának megállapítására irányuló eljárásban, ha a  vadászterület védett természeti területet
osztana meg, szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a vadászterület megállapítása a  természet védelmére vonatkozó
nemzeti és európai uniós jogi követelményeknek a megkeresésben foglaltak szerint megfelel-e.
78. § Szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e
a) a  vadászati jog kényszerhasznosításának elrendelésére irányuló eljárásban, ha a  kényszerhasznosított
vadászterület határa védett természeti területet oszt meg,
b) a  madarak fészkének és fészkelésének vadászati célra engedélyezett vagy más eszközzel való zavarására,
megrongálására vagy elpusztítására vonatkozó tilalom alóli felmentés megadására irányuló eljárásban.
79. § (1) A  Magyarország állatföldrajzi környezetében nem honos állatfaj vadászterületen történő vadászati célú
telepítésének engedélyezésére irányuló eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység a  természet
védelmére vonatkozó nemzeti és európai uniós jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e.
(2) A  vadaskert, továbbá a  vadaspark védett természeti területen, barlang védőövezetében történő létesítése iránti
eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és európai
uniós jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e.
VII. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 80. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
81. § (1) Ez a rendelet
a) a  takarmány- és élelmiszerjog, valamint az  állat-egészségügyi és az  állatok kíméletére vonatkozó
szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági
ellenőrzésekről szóló 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) az  ökológiai termelésről és az  ökológiai termékek címkézéséről és a  2092/91/EGK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet,
c) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására
irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a  2847/93/EGK, az  1936/2001/EK és a  601/2004/EK
rendelet módosításáról és az  1093/94/EK és az  1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendelet,
d) a  2005/94/EK tanácsi irányelvnek a  baromfitartó egységek és más, fogságban tartott madarakat tartó
egységek madárinfluenza szempontjából történő jóváhagyása, valamint az  említett egységekben
hozott további biológiai biztonsági megelőző intézkedések tekintetében történő végrehajtásáról szóló,
2009. július 13-i 616/2009/EK bizottsági rendelet,
e) a  nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a  belőlük származó termékekre vonatkozó
egészségügyi szabályok megállapításáról és az  1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
f ) a  növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a  79/117/EGK és a  91/414/EGK tanácsi irányelvek
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
 (2) Ez a rendelet
a) a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek, valamint
b) a  tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló, 2010. szeptember 22-i 2010/63/EK európai
parlamenti és a tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 82. § Hatályát veszti
a) a  helyi önkormányzatok és szerveik, a  köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű
szervek feladat- és hatáskörének megállapításával kapcsolatos földművelésügyi ágazati jogszabályok
módosításáról szóló 19/1992. (I. 28.) Korm. rendelet,
b) az állatvédelmi hatóság kijelöléséről szóló 334/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet,
c) a  földhivatalok, valamint a Földmérési és Távérzékelési Intézet feladatairól, illetékességi területéről, továbbá
egyes földhivatali eljárások részletes szabályairól szóló 373/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet,
d) a  megyei kormányhivatalok mezőgazdasági feladatainak meghatározásáról szóló 68/2015. (III. 30.)
Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök