text:
9/2011. (II. 15.) Korm. rendelete a vis maior támogatás felhasználásának részletes szabályairól.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 80. § (1) bekezdés d) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet határozza meg a helyi önkormányzatok vis maior támogatásának általános feltételeit. A vis maior támogatás
fedezetét az éves költségvetés biztosítja.
(2) A támogatás célja az egyes természeti károkból adódó, indokolt és szükséges védekezési kiadások – részbeni vagy
teljes – megtérítése, valamint a 3. § szerint részletezett önkormányzati, kisebbségi önkormányzati tulajdonban lévő
építményekben a vis maior események okozta károk helyreállításának részbeni vagy teljes támogatása.
(3) A benyújtott és a Magyar Államkincstár területileg illetékes szerve (a továbbiakban: Kincstár) által a 4. § (2) bekezdés
szerint elvégzett elő zetes felülvizsgálat során a formailag és tartalmilag megfelelőnek ítélt igények esetében
a vis maior támogatás felhasználásáról a helyi önkormányzatokért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) dönt.
(4) Nem nyújtható támogatás annak az önkormányzatnak, többcélú kistérségi társulásnak (a továbbiakban együtt:
önkormányzat), amely
a) a benyújtott támogatási kérelemben valótlan vagy megtévesztő adatot szolgáltatott,
b) nem járult hozzá ahhoz, hogy a nevét, a támogatás tárgyát, a támogatás összegét, a helyreállítás összköltségét,
a védekezés, helyreállítás meg valósítási helyét, időpontját nyilvánosságra hozzák,
c) nem nyilatkozott arról, hogy a kérelem szabályszerűségének és a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának
az e rendeletben meghatározott szervek által történő ellenőrzéséhez hozzájárul.
(5) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
(6) A pénzügyi lebonyolítással (különösen az utalványozással, az előirányzat átcsoportosításával, a nyilvántartással)
kapcsolatos feladatokat a helyi önkormányzatokért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) végzi.
(7) Az előirányzat felhasználásának vonatkozásában az államháztartás működési rendjéről szóló kormányrendeletet
az e rendeletben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. beruházás: a számvitelről szóló törvényben meghatározott tevékenység,
2. fejlesztés: a beruházás és a felújítás, valamint immateriális javak beszerzése,
3. felújítás: a számvitelről szóló törvényben meghatározott tevékenység,
4. folyó jellegű működési kiadások: az önkormányzat kötelező feladatellátásához kapcsolódó működési költségek,
dologi kiadások, karbantartási, javítási költségek, eszközbeszerzések költsége, személyi kiadások, mely alól
kivételt képez a Hivatásos Önkormányzati Tűzoltóságok egyéb központi forrásból meg nem térülő túlóraköltsége
és a hivatásos katasztrófavédelmi szervek egyetértésével alkalmazott polgári védelmi szakalegységek egyéb
központi forrásból meg nem térülő költsége,
5. földcsuszamlás: a természetes egyensúlyát vesztett lejtő vagy csúszólap mentén mozgó földtömeg, amely
közintézményt vagy legalább három beépített ingatlant érint, illetve a csuszamlás árvizet vagy más
katasztrófahelyzetet idézhet elő,
6. védekezési munkálatok: a megelőző és a helyreállítási munkálatokon kívüli valamennyi olyan beavatkozás, amely
a kár bekövetkezését megakadályozza vagy a lehető legkisebbre csökkenti, abban az esetben, ha a kár
bekövetkezésének közvetlen, valós veszélye áll fenn,
7. megelőző munkálatok: minden olyan munkálat, amely a káresemények megelőzésére szolgál, és nem közvetlenül
a védekezéssel és kárelhárítással függ össze, így különösen a káreseményt megelőző csatorna- vagy ároktisztítás,
takarítási munkálatok,
8. partfal: az a földfelszín, ahol a szintkülönbség változása felületének legalább 2/3 részében 60°-nál meredekebb;
nem tekinthető azonban partfalnak a működő és az elhagyott bányafal,
9. pince: a földkéregbe vájt mesterséges, falazott vagy falazatlan üreg; kivételt képeznek az ipari, bányászati céllal
mélyítettek és az épületek szerkezeti részét képező pincék,
10. saját forrás: a helyi önkormányzatok által képviselő-testületi, közgyűlési (a továbbiakban: képviselő-testület)
határozattal, valamint a képviselő-testület költségvetési rendeletébe foglalt felhatalmazása alapján
a polgármester nyilatkozatával, többcélú kistérségi társulás esetén a társulási tanács határozatával önerőként
jóváhagyott forrás,
11. többcélú kistérségi társulás: a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi
CVII. törvény alapján létrejött önkormányzati társulás,
12. vis maior esemény: olyan előre nem látható természeti vagy más eredetű erők által okozott esemény, amelynek
bekövetkezése egyrészt nem előre kiszámítható, másrészt emberi beavatkozás kevés ahhoz, hogy elhárítsa,
13. különösen súlyos természeti károk: a természeti és lakókörnyezetben különösen földrengés, árvíz, lakott területen
belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész, robbanás, pince- vagy partfalomlás, földcsuszamlás miatt
bekövetkezett károk,
14. igazgatási feladatok ellátását szolgáló intézmény: önkormányzati, államigazgatási feladat ellátását végző
intézmény, különösen a polgármesteri hivatal, okmányiroda.
3. Támogatási alapelvek 3. § (1) A helyi önkormányzat támogatást igényelhet
a) az előre nem látható természeti vagy más eredetű erők által okozott veszély miatt szükségessé váló, indokolt
védekezés többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, valamint
b) az önkormányzati, kisebbségi önkormányzati tulajdonban lévő építményt (kötelező feladatok ellátását szolgáló
épületet, utat, hidat, kompot, ár- és belvízvédelmi vízilétesítményt, közmű- és műtárgyait) sújtó, előre nem
látható természeti vagy más erők által okozott károk helyreállításának részbeni támogatására, a biztosításból vagy
egyéb módon megtérülő károk figyelembevételével.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja alapján az önkormányzatokkal azonos feltételek mellett támogatást igényelhet a többcélú
kistérségi társulás, amennyiben a tulajdonában levő épületet előre nem látható természeti vagy más erők által okozott
kár sújtja.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben támogatás – az ár- és belvízvédelmi vízilétesítmények kivételével – kizárólag
akkor igényelhető, ha a károk az önkormányzat kötelező feladatellátását szolgáló épületben, épületrészben
következtek be, vagy – utak, hidak, kompok esetében – a károsodás a helyi közlekedés biztonságát veszélyezteti.
(4) A támogatás igénylésének feltétele, hogy az önkormányzat a kérelmét az előre nem látható, váratlan esemény
bekövetkezésétől vagy – védekezési kiadások esetén – a védekezés megkezdésétől számított 7 napon belül
az 1. melléklet A) része szerinti adatlapon elektronikusan rögzítse a minisztérium által működtetett ebr42 rendszerben,
és faxon bejelentést tegyen a minisztérium részére a vis maior eseményről. Amennyiben a védekezés nem fejeződik be
a 4. § (1) bekezdésében meghatározott támogatási kérelem benyújtásának időpontjáig, az önkormányzat új
bejelentést tehet a védekezést megszüntető határozat időpontjáig felmerülő újabb védekezési költségek részbeni
vagy teljes támogatása érdekében. A bejelentés időpontja az ebr42 rendszerben (http://ebr42.otm.gov.hu/palyazat/)
elektronikusan kitöltött, 1. melléklet A) része szerinti adatlap lezárásának dátuma. A bejelentésre nyitva álló határidő
elmulasztása jogvesztő.
(5) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a minisztérium a bejelentést követően – a BM Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság egyidejű értesítésével – haladéktalanul megkeresi az illetékes megyei katasztrófavédelmi
igazgatóságot vagy a Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatóságot (a továbbiakban együtt: Katasztrófavédelmi
Igazgatóság), amely az 1. melléklet A) része szerinti adatlap lezárását követő 7 napon belül a 2. melléklet szerinti
adatlapon – elektronikusan az ebr42 rendszerben – tájékoztatást nyújt a bejelentés valódiságáról, a vis maior esemény
jellegéről, a védekezési munkálatok szükségességéről. A káresemény körülményeinek igazolására
a Katasztrófavédelmi Igazgatóság helyszíni vizsgálatot is folytat.
(6) A bejelentést követően haladéktalanul, de legkésőbb 30 napon belül a területileg illetékes fővárosi és megyei
kormányhivatal által koordinált bizottság helyszíni vizsgálatot végez (a továbbiakban: elő zetes helyszíni vizsgálat).
Az elő zetes helyszíni vizsgálatban részt vesz a területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal,
a Katasztrófavédelmi Igazgatóság, továbbá szükség szerint a területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal
felkérése alapján
a) ár- vagy belvíz elleni védekezés esetében a területileg illetékes környezetvédelmi és vízügyi igazgatóság,
valamint
b) utakban, kompokban, hidakban keletkezett károk esetében a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ
képviselője.
(7) Az elő zetes helyszíni vizsgálat lefolytatásáról a 3. melléklet A) része szerinti jegyzőkönyvet elektronikusan – az ebr42
rendszerben – kell kiállítani. A rendkívüli időjárás által közvetlenül okozott károk (5) és (6) bekezdés szerinti vizsgálata
esetében az Országos Meteorológiai Szolgálat a Katasztrófavédelmi Igazgatóság kérésére – térítésmentesen –
tájékoztatást küld.
(8) Pince-, partfalomlás vagy földcsuszamlás esetében a településfejlesztésért és településrendezésért felelős miniszter
által kinevezett Pince- és Partfalveszély-Elhárítási Szakértői Bizottság a bejelentéstől számított 20 napon belül
a káreseményt a helyszínen megvizsgálja, veszélyességi kategóriába sorolja és megállapításait a 3. melléklet B) része
szerinti adatlapon az ebr42 rendszerben elektronikusan rögzíti, majd erről faxon tájékoztatja az önkormányzatot.
(9) Támogatás – pince-, partfalomlás, valamint földcsuszamlás kivételével – csak a káresemény bekövetkezését megelőző
állapot visszaállítására igényelhető. Nem igényelhető támogatás a vis maior keretből az elmaradt felújításból,
karbantartásból eredő, korábban megelőzhető károk helyreállítására, új beruházásra, fejlesztésre, valamint felújítási
előirányzatok pótlására, a (10) bekezdésben foglaltak kivételével.
(10) Amennyiben a vis maior esemény következtében a kötelező önkormányzati feladatot szolgáló épület összedől vagy
helyreállíthatatlanul károsodik, a káreseményhez kapcsolódó közfeladatokért felelős fejezetet irányító szerv elő zetes
szakmai véleménye alapján a Kormány egyedileg dönt a támogatásról új, a káreseményt megelőző funkciót betöltő
beruházás meg valósítása érdekében. Ez esetben a támogatás folyósítása a 7. § (3) bekezdésében foglaltak alapján
történik.
(11) A települést ért különösen súlyos természeti csapás esetében, amelynek következtében a lakóépületek jelentős része
életveszélyessé vált vagy helyre nem állítható, kivételesen a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális
támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvényben
előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása
a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély megszüntetéséhez)
részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. Ez a támogatás a kárt szenvedett lakosok biztonságát szolgálja, az ingatlan
helyreállításának vagy újjáépítésének fedezetét nem tartalmazza.
(12) A települést érintő különösen súlyos természeti károk mérséklésére a védekezési, helyreállítási támogatás részben,
előleg formájában azonnali segítségnyújtásként is folyósítható a miniszter elő zetes döntésével, a Kincstár felé történő
utalványozással, a kedvezményezettet terhelő elszámolási kötelezettséggel. A helyreállításhoz kapcsolódó előleg
az 1. melléklet B) része szerinti adatlapon jelzett, elő zetesen becsült helyreállítási költségek legfeljebb 15%-ának
megfelelő összeg lehet, amellyel az első teljesítésarányos kifizetéssel egyidejűleg kell elszámolni. A védekezési
költségekhez kapcsolódó előleg az 1. melléklet B) része szerinti adatlapon jelzett, elő zetesen becsült védekezési
költségek legfeljebb 50%-ának megfelelő összeg lehet.
(13) Az önkormányzat az előleg iránti kérelmét – legfeljebb a 4. § (1) bekezdés szerinti támogatási kérelem lezárásáig –
az ebr42 rendszerben az 1. melléklet B) része szerinti adatlapon rögzíti. A kitöltött és lezárt, 1. melléklet B) része szerinti
adatlapot aláírást követően faxon el kell juttatni a minisztérium részére. A minisztérium az előlegigény beérkezését
követően – a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság egyidejű értesítésével – haladéktalanul megkeresi
az illetékes Katasztrófavédelmi Igazgatóságot, amely az ebr42 rendszerben az 1. melléklet C) része szerinti adatlap
kitöltésével haladéktalanul, de legkésőbb 3 napon belül javaslatot tesz a folyósítandó előleg összegére.
4. A támogatás igénylése 4. § (1) Az önkormányzat az 5. melléklet szerinti adatlapon rögzített és lezárt támogatási kérelmét – a (3) bekezdés szerinti
kötelező mellékletek becsatolásával – a 3. § (4) bekezdése szerinti bejelentést követő 40 napon belül köteles
benyújtani papír alapon egy eredeti és két másolati példányban a Kincstárnak, továbbá egy másolati példányban
a területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalnak. A Kincstár részére megküldött másolati példányokhoz
kizárólag a (3) bekezdés a)–g) és l) pontjában megjelölt dokumentumok csatolása szükséges. A támogatási kérelem
benyújtási időpontja postai kézbesítés esetén a postára adás napja, személyes kézbesítés esetén a támogatási kérelem
Kincstár általi átvételének napja. A benyújtási határidő meghosszabbítására nincs lehetőség, annak elmulasztása
jogvesztő.
(2) A kérelemben meg kell határozni a védekezés vagy a helyreállítás kezdő és várható befejezési határidejét.
A támogatási kérelmek vizsgálatakor a Kincstár az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 64/B. § (3) bekezdése szerint jár el. Az önkormányzatnak a hiány pótlásáról a felszólítás kézhezvételétől számított
7 napon belül – elektronikusan az ebr42 rendszerben és papír alapon is – gondoskodnia kell a Kincstár és a területileg
illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal felé. A Kincstár a pályázatokat papír alapon két másolati példányban,
részletes – különös tekintettel a (3) bekezdés h)–k) pontjában megjelölt dokumentumok alapján kialakított –
véleményének egyidejű csatolásával, 14 napon belül küldi meg a minisztérium részére.
(3) A támogatási kérelem kötelező mellékletei:
a) az ebr42 rendszerben elektronikusan rögzített, kitöltött és lezárást követően kinyomtatott 5. melléklet szerinti
pályázati adatlap, továbbá amennyiben az önkormányzat már elvégzett védekezési, helyreállítási munkálatokhoz
igényel támogatást, úgy
aa) a védekezéshez kapcsolódó költségeket alátámasztó, a számvitelről szóló törvénynek alakilag és tartalmilag
megfelelő, az önkormányzat vagy kisebbségi önkormányzat nevére és címére kiállított számviteli
bizonylatok, számlák, vállalkozói/megbízási szerződések, megrendelések hiteles másolata,
ab) az önkormányzat belső szabályzataiban rögzített módon igazolt teljesítésigazolások hiteles másolata,
ac) már elvégzett védekezési, helyreállítási munkálatok esetén a számla 24 órán belül elkészített
alapbizonylatai (gépjármű menetlevél, fuvarlevél, mázsajegy, gépüzemnapló, szállítólevél stb.),
ad) vállalkozó által leszámlázott személyi jellegű ráfordítások esetében a bér és járulékok számfejtését vagy
kifizetését igazoló bizonylatok, munkanapló, jelenléti ív, óranyilvántartó lap másolata,
ae) a vizek kártételei elleni védekezés szabályairól szóló kormányrendelet alapján előírt védekezési napló
hiteles másolata a védekezési költségek elszámolásához szükséges adatok, elsősorban a védekezésnél
dolgozók munkájának, a védekezéshez igénybe vett gépek, felszerelések és anyagok felhasználásának
folyamatos nyilvántartásáról; amennyiben ilyennel nem rendelkezik, az önkormányzat által vezetett
védekezési napló másolata,
af) a védelmi készültség elrendeléséről és megszüntetéséről szóló határozat hiteles másolata,
ag) az elvégzett munkatételeket tartalmazó számlaösszesítő,
ah) a település, településrész térképe helyrajzi számokkal és a védekezés, helyreállítás helyszíneinek
feltüntetésével,
b) a károsodás tárgyához igazodó, a Magyar Mérnöki Kamara, a Magyar Építész Kamara szakértői névjegyzékében
szereplő műszaki szakértő, vagy a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium által vezetett igazságügyi szakértői
névjegyzékben aktív tagként szerepelő műszaki szakértő által készített nyilatkozat, amely tartalmazza
ba) a keletkezett károk tételes felsorolását (a kár helye, mértéke), a károk kialakulásának okait,
bb) a károsodott építmény általános jellemzését – építés éve, legutóbbi felújítás dátuma, karbantartás
gyakorisága (tételesen felsorolva a felújítás, karbantartás munkálatait és időpontját), építés technológiája
stb. –,
bc) utakban, hidakban, kompokban keletkezett károk esetén a közlekedés biztonságára vonatkozó
nyilatkozatot indokolással (az adott kár mennyire és miben veszélyezteti a közlekedés biztonságát, továbbá
milyen helyreállítási munkálatok szükségesek a biztonságos közlekedés megteremtéséhez),
bd) az építmény károsodás előtti állapotnak megfelelő helyreállítására vonatkozó javaslatot, a helyreállítás
költségeinek tételes bemutatását,
c) a képviselő-testület vagy társulási tanács határozata arról, hogy
ca) a káreseményhez kapcsolódóan milyen biztosítással rendelkezik,
cb) más, a tulajdonában lévő épületben ezt a feladatát nem tudja ellátni,
cc) a károsodott épület milyen kötelező önkormányzati feladat ellátását szolgálja,
cd) vállalja a károsodott, kötelező feladatot ellátó épületre az 5. § (11) bekezdése szerinti értékkövető biztosítás
megkötését, ce) vállalja a károsodott ingatlannak a költséghatékonyság és a meg valósíthatóság szempontjaira tekintettel
történő helyreállítását,
cf) saját erejéből – részben vagy egészben – a vis maior esemény okozta helyzetet nem tudja megoldani,
d) a biztosítással kapcsolatos iratok:
da) biztosítási kötvény másolata,
db) amennyiben a kötelező feladatot ellátó épületre nem köthető biztosítás, úgy erről a tényről szóló, legalább
három országos biztosítótársaság káreseményt megelőzően kiadott nyilatkozata,
dc) biztosító által a káreseményhez kapcsolódóan felvett helyszíni kár jegyzőkönyvének hiteles másolata,
dd) biztosító által megállapított kár összegére vonatkozó dokumentum; ha a biztosító még nem állapította
meg a kár összegét, akkor legalább a biztosítónak benyújtott kárigény, egyéb dokumentumok másolata,
e) a bejelentett védekezési eseményekről, károkról készített színes fotódokumentáció elektronikus vagy nyomtatott
formában, képaláírásokkal az ábrázolt helyszínek beazonosíthatósága érdekében,
f) a Katasztrófavédelmi Igazgatóság helyszíni ellenőrzés jegyzőkönyvét tartalmazó 2. melléklet szerinti
tájékoztatója,
g) a 3. melléklet elő zetes helyszíni vizsgálat jegyzőkönyvét tartalmazó A) része, valamint – pince-, partfalomlás vagy
földcsuszamlás esetén – a veszélyeztetettségi kategóriákba való besorolást és szöveges értékelést tartalmazó
B) része,
h) az önkormányzati, kisebbségi önkormányzati és a társulási tulajdon igazolása (30 napnál nem régebbi tulajdoni
lap másolata),
i) amennyiben az önkormányzat adósságrendezési eljárás alatt áll, úgy a bíróság által az adósságrendezés
megindításáról szóló jogerős végzés hiteles másolati példánya,
j) az 5. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti magasabb mértékű támogatás igénylése esetén az önkormányzat
költségvetési rendelete,
k) az önkormányzat nyilatkozata, ami alapján megállapítható, hogy az önkormányzat nem esik az 1. §
(4) bekezdésében foglalt kizáró okok alá,
l) az önkormányzat nyilatkozata arról, hogy az adott tárgyban korábban vagy egyidejűleg benyújtott-e támogatási
igényt,
m) a minisztérium által a kérelmek elbírálása során egyedileg meghatározott, a káresemények, illetve
a bekövetkezett károsodások megfelelő vizsgálatához szükséges egyéb dokumentumok,
n) az önkormányzat nyilatkozata, amelyben feltételesen elő zetesen felhatalmazást ad a Kincstár részére arra, hogy
a Kincstár beszedési megbízást nyújtson be az önkormányzat ellen, amennyiben az Áht. 64/B. § (1) bekezdésben
meghatározott feltételek fennállnak.
(4) A (3) bekezdés b) pontja szerinti szakértőnek függetlennek kell lennie a kérelmet benyújtó önkormányzattól és
a helyreállítás későbbi kivitelezőjétől egyaránt.
(5) A védekezési költségek elszámolásával kapcsolatos kérelmek esetén – kizárólag a védekezési költségek
vonatkozásában – a (3) bekezdés b) pontjában, c) pont ca)–ce) alpontjaiban, valamint d) és h) pontjában megjelölt
dokumentumok csatolása nem kötelező.
5. § (1) Az igényelhető és megítélhető támogatás maximális mértéke a védekezési költségek és
a) utak, hidak, kompok károsodása,
b) pince- vagy partfalomlás, földcsuszamlás,
c) oktatási, kulturális, szociális vagy egészségügyi intézmények épület károsodása,
d) igazgatási, valamint egyéb kötelező feladatok ellátását szolgáló intézmények épületeinek károsodása,
e) ár- és belvízvédelmi vízilétesítmények,
f) közmű és műtárgyai károsodása
esetében felmerülő helyreállítási költségek támogatására vonatkozó vis maior kérelem esetén alapesetben az elismert
költségek 70%-a.
(2) Az önkormányzat az (1) bekezdésben meghatározottnál magasabb, de legfeljebb a helyreállítási, védekezési
költségek 90%-ának megfelelő mértékű támogatást igényelhet, továbbá a miniszter az alaptámogatási mértéknél
magasabb támogatást nyújthat abban az esetben, ha az önkormányzat
a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló kormányrendelet mellékletében szerepel,
vagy
b) 2009-ben és 2010-ben az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő helyi önkormányzatok támogatásában
részesült, vagy
c) teljesítőképességét a felmerült károk helyreállítása jelentősen meghaladja, feltéve, hogy a vis maior esemény
rövid időszakon belül ismétlődő természeti vagy időjárási csapások következményeként alakult ki, és az adott
térségben több települést is érintett.
(3) A többcélú kistérségi társulás az (1) bekezdésben meghatározottnál magasabb mértékű támogatást igényelhet,
továbbá a miniszter magasabb mértékű támogatást nyújthat abban az esetben, ha a társulás a kedvezményezett
térségek besorolásáról szóló kormányrendelet 2. mellékletében szereplő kistérségben jött létre.
(4) A védekezéssel összefüggő, elismerhető költségekhez az érintett önkormányzatnak 100%-os támogatás adható,
amennyiben azok a Kormány által kihirdetett veszélyhelyzet időszakában keletkeztek. A helyi önkormányzatok
adósságrendezési eljárásáról szóló törvény melléklete szerinti kötelező feladatot ellátó, önkormányzati tulajdonú
építmények helyreállításához 100%-os támogatás illeti meg az önkormányzatot, amennyiben az esemény
időpontjában adósságrendezési eljárás alatt áll.
(5) A költségek között nem számolhatók el:
a) a tárgyi eszközök beszerzése,
b) a megelőző munkálatok,
c) a fejlesztések a 3. § (10) bekezdésében foglaltak kivételével,
d) a rovar- és kártevőirtás költségei,
e) a folyó jellegű működési kiadások.
(6) Utakban, járdákban keletkezett károk esetén kizárólag a károsodott szakasz olyan jellegű helyreállítása támogatható,
amely a helyi közlekedés biztonságának visszaállítását szolgálja. Külterületen és árterületen levő utak helyreállításához
támogatás kizárólag abban az esetben nyújtható, ha azok lakott külterület megközelítését szolgálják. Külterületen
lévő pince- vagy partfalomlás, földcsuszamlás esetében támogatás kizárólag abban az esetben nyújtható,
amennyiben az lakott külterület megközelítését veszélyezteti.
(7) Ár- vagy belvíz elleni védekezés esetén a védelmi készültség megkezdésének napjától a készültség megszüntetését
követő 30. napig tartó időszakban kiállított számlával, bizonylattal igazolható költségek számolhatók el. Kizárólag
a védelmi készültség megkezdésének napjától a készültség megszüntetésig tartó időszakra vonatkozó teljesítési
időponttal rendelkező számlák fogadhatók be.
(8) Nem támogathatók azon kérelmek, amelyeknél a védekezési költségek biztosítása és a jelzett károk helyreállítása
az önkormányzattól a rendelkezésére álló források alapján elvárható.
(9) A miniszter az önkormányzat gazdasági helyzetének, továbbá a vis maior eseménnyel kapcsolatos kérelemben
rögzítettek figyelembevételével az (1) és (2) bekezdésben meghatározottnál alacsonyabb mértékű támogatásról is
dönthet.
(10) A termékek és szolgáltatások beszerzése a szokásos piaci áron történhet. A szokásos piaci ár meghatározásának
módját a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény tartalmazza.
(11) Amennyiben a kárt szenvedett önkormányzati, kisebbségi önkormányzati tulajdonú kötelező feladatot ellátó épületre
az önkormányzat nem rendelkezik értékkövető biztosítással, úgy a támogatás igénylésének feltétele, hogy
a képviselő-testület vagy a társulási tanács határozatot hoz arról, hogy az épületre határozatlan időtartamú biztosítást
köt, és vállalja annak négy éven keresztüli fenntartását.
(12) Az önkormányzatnak a 8. § (1) bekezdése szerinti elszámolással egyidejűleg kell igazolnia a biztosítási szerződés
megkötését a Kincstár felé. Ezt követően az önkormányzat köteles valamennyi szerződéssel kapcsolatos változásról
tájékoztatni a Kincstárt. A Kincstár jogosult a szerződés meglétét évente ellenőrizni. Amennyiben nem történik
biztosítási szerződéskötés, vagy a biztosítás négy éven belül az önkormányzat felmondása vagy a díj nem fizetése
 miatt megszűnik, akkor a támogatást vissza kell fizetni a költségvetés javára.
(13) A (11) és (12) bekezdésben foglalt feltétel alól mentesül az önkormányzat, ha az adott kötelező önkormányzati
feladatot ellátó épületre nem köthető biztosítás. Ezt a tényt az önkormányzat legalább három országos
biztosítótársaság nyilatkozatával igazolja a Kincstár felé.
6. § (1) A területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal által megküldött, káreseménnyel kapcsolatos dokumentáció
alapján az utak, hidak és kompok károsodása esetében a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ a dokumentáció
átvételétől számított 14 napon belül észrevételt tesz a 4. melléklet szerinti adatlap kitöltésével.
(2) A területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal az 5. melléklet szerinti pályázati adatlap megfelelő oszlopában
helyreállítás esetén a szakértői nyilatkozatok alapján – a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ véleményének
figyelembevételével –, védekezés esetén a pályázati dokumentáció alapján 14 napon belül észrevételt tesz a vis maior
eseményekkel kapcsolatos költségekről és az igényelt támogatás segítségével meg valósítandó feladatokról.
(3) A minisztérium szükség szerint véleményezésre megküldi a káreseményhez kapcsolódó közfeladatokért felelős
fejezetet irányító szervnek a pályázati dokumentációt, aki az átvételtől számított 8 napon belül megküldi szakmai
véleményét és javaslatát a minisztériumnak.
7. § (1) A támogatási igényről a minisztériumba való beérkezését követő 90 napon belül – a területileg illetékes fővárosi és
megyei kormányhivatal 6. § szerinti véleményének figyelembevételével, az államháztartásért felelős miniszter
véleményének, valamint amennyiben szükséges, a káreseményhez kapcsolódó közfeladatokért felelős fejezetet irányító
szerv szakmai javaslatának kikérésével – a miniszter dönt. A döntést az önkormányzat részére megküldött támogatói
okirat, továbbá a döntés részletes adatait az ebr42 rendszerben elérhető 6. melléklet szerinti adatlap tartalmazza.
(2) A támogatói okiratban megfogalmazott miniszteri döntés elkülönítetten tartalmazza
a) a támogatással elismert, számlával igazolt védekezési költségekhez, valamint
b) a szakértői véleménnyel alátámasztott helyreállítási költségekhez
jogcímenként biztosított támogatás összegét ezer forintra kerekítve, továbbá a támogatás mértékét két tizedesjegyre
kerekítve. Az utalványozás és az előirányzat módosításának alapdokumentuma az a) pontban meghatározott esetben
és előlegigénynél a miniszteri döntésről készült feljegyzés, a b) pontban meghatározott esetben a teljesítésarányosan
folyósítandó összegről a Kincstár által megküldött lehívási igény.
(3) A miniszteri döntést követően a védekezési költségekhez kapcsolódó támogatásokat a minisztérium – a (2) bekezdés
szerinti feljegyzésen alapuló – utalványozása alapján a Kincstár folyósítja. A helyreállítási költségekre jóváhagyott
támogatás a Kincstárhoz benyújtott, a teljesítést igazoló számla vagy egyéb teljesítést igazoló dokumentum alapján
– a 3. § (12) bekezdése szerinti előleg igénybevétele esetén az előleg felhasználásával történő elszámolást követően –
vehető igénybe. A támogatott önkormányzat (a továbbiakban: Támogatott) az elszámoláshoz benyújtandó számla
vagy egyéb teljesítést igazoló dokumentum eredeti példányán – sokszorosítás előtt – az ebr42 rendszerben
a támogatási igényhez tartozó igénylésazonosítót feltünteti.
(4) A helyreállításhoz kapcsolódó támogatást a Kincstár folyósítja azzal, hogy
a) a Támogatott az általa igazolt és hitelesített számlákat, egyéb teljesítést igazoló dokumentumokat másolatban
a Kincstárhoz nyújtja be,
b) a Kincstár a benyújtott számlák és a támogatásigénylések adatait a benyújtástól számított 7 napon belül ellenőrzi,
ezt követően a minisztériumnál az ebr42 rendszerben a 7. melléklet kitöltésével és lezárásával kezdeményezi
a számla összege és a támogatási mérték figyelembevételével meghatározott összegű támogatások
utalványozását,
c) a Kincstár a minisztérium utalványozása alapján teljesíti a támogatás Támogatott számlájára történő utalását,
d) a támogatás lehívására a miniszteri döntést követő 12 hónapon belül benyújtott számlák esetében van lehetőség.
(5) A 3. § (10) bekezdése szerinti esetben a támogatás felhasználásának végső határidejét a Kormány határozza meg.
(6) Amennyiben a Támogatott a korábbi vis maior támogatási kérelméhez kapcsolódóan, adott évi vis maior támogatási
döntésből eredően visszafizetési kötelezettsége áll fenn, a visszafizetési kötelezettség teljesítéséig a megítélt
támogatás folyósítása felfüggesztésre kerül.
(7) A támogatásról hozott miniszteri döntés ellen fellebbezés benyújtására nincs lehetőség.
5. A támogatás elszámolása 8. § (1) A Támogatott a támogatás felhasználásáról – legkésőbb a miniszteri döntést követő 12 hónapon belül, a 3. §
(10) bekezdés szerinti esetben a Kormány által meghatározott időpontig – a 8. melléklet szerinti adatlap, továbbá
a) a helyreállításhoz, védekezéshez kapcsolódó, Támogatott nevére és címére kiállított számlák, számlát helyettesítő
egyéb bizonylatok, az elvégzett munkatételeket tartalmazó számlarészletezők,
b) a helyreállításhoz, védekezéshez kapcsolódó személyi jellegű ráfordítások esetén a bér és járulékok kifizetését
igazoló bizonylatok, munkanapló, jelenléti ív,
c) a helyreállításhoz, védekezéshez kapcsolódó saját kivitelezésben végzett helyreállítás esetén belső bizonylat és
kimutatás a felmerült költségekről (pl. géphasználat, üzemanyag),
d) a helyreállításhoz, védekezéshez kapcsolódó vállalkozói szerződések, megbízási szerződések, megrendelők,
árajánlatok,
e) a műszaki átadás-átvételi jegyzőkönyv (építéssel történő helyreállítás esetén),
f) építmény helyreállításához nem kapcsolódó vis maior esemény esetén teljesítésigazolás a munka teljesítéséről,
g) építési napló (építéssel történő helyreállítás esetén),
h) az egyéb forrásból kapott támogatás összegéről szóló bankbizonylatok,
i) készpénzes fizetés esetén kinyomtatott pénztárnapló vagy a bankszámlakivonat hitelesített másolata
a pénzfelvételről, valamint a bevételi és kiadási pénztárbizonylat,
j) kinyomtatott banknapló és főkönyvi kivonat a kapott támogatás, a számlák, valamint azok kiegyenlítésének
lekönyveléséről,
k) építmény esetén tárgyi eszköz karton,
l) helyreállítás, védekezés befejezése utáni fotódokumentáció (elektronikusan CD lemezen vagy színes nyomtatásként),
m) biztosítással, kártérítéssel kapcsolatos dokumentumok hitelesített másolatai (amennyiben az igénylés során nem
csatolta, vagy az igénylés benyújtása óta új körülmények merültek fel),
n) a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó beszerzések esetében az eljárás lefolytatását igazoló iratok, továbbá
o) az építésiengedély-köteles helyreállítások esetén az építési engedély és használatbavételi engedély
Támogatott által hitelesített másolatának becsatolásával köteles a Kincstár és a területileg illetékes fővárosi és megyei
kormányhivatal felé – papír alapon és a 8. melléklet szerinti adatlapon elektronikus úton is az ebr42 rendszerben –
elszámolni.
(2) A területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal képviselője és a Katasztrófavédelmi Igazgatóság képviselője
a helyreállítás során annak befejezéséig a támogatás felhasználását a helyszínen ellenőrizheti.
(3) Helyreállítás esetében az elszámolás elfogadását megelőzően a területileg illetékes fővárosi és megyei
kormányhivatal, valamint – a káresemény jellegétől függően szükség szerint – a Katasztrófavédelmi Igazgatóság,
a területileg illetékes környezetvédelmi és vízügyi igazgatóság, a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ és
a Pince- és Partfalveszély-Elhárítási Szakértői Bizottság képviselőiből álló bizottság – az (1) bekezdés szerinti
elszámolás benyújtását követő 30 napon belül – a helyszínen ellenőrzést folytat, amelyről – intézkedési javaslatok
megtételével – 7 napon belül értesíti a Kincstárt.
(4) Az elszámolás elfogadásáról, az esetleges visszafizetési kötelezettség előírásáról a Kincstár dönt, amelyről értesíti
a Támogatottat és a minisztériumot.
(5) A 3. § (12) bekezdése szerinti előlegben részesített, Kincstár által elutasított támogatási kérelmek esetében
a visszafizetési kötelezettség előírásáról a Kincstár köteles gondoskodni.
(6) A Kincstár minden esetben köteles ellenőrizni a visszafizetési kötelezettség teljesítését, melyről naprakész
nyilvántartást vezet, és erről a minisztériumot havonta tájékoztatja.
(7) Amennyiben a Támogatott a támogatást vagy annak egy részét jogtalanul vette igénybe, azt nem a megjelölt
feladatra használta fel, vagy a munka a tervezettnél alacsonyabb összköltséggel valósult meg, akkor a támogatásról
vagy meghatározott részéről haladéktalanul lemond, és a támogatást a központi költségvetés javára visszafizeti.
A jogtalanul igénybe vett összeg után a Támogatott a jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamatot
fizet a jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
(8) A támogatás felhasználását a minisztérium, továbbá jogszabályban erre feljogosított egyéb szervek ellenőrizhetik.
(9) A visszafizetések és a lemondott támogatások a tárgyévi önkormányzati fejezeti tartalékot növelik.
6. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet 11. §-a 2011. december 31-én lép hatályba.
10. § (1) A 2010. december 31-ét megelőzően az ebr42 rendszerben elektronikusan rögzített bejelentésekre és támogatási
kérelmekre a vis maior tartalék felhasználásának részletes szabályairól szóló 8/2010. (I. 28.) Korm. rendelet
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A 2010. december 31-étől e rendelet hatálybalépéséig az ebr42 rendszerben elektronikusan rögzített bejelentések
elbírálására e rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni. Ezen bejelentések esetén a 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási
kérelmek benyújtásának határideje e rendelet hatálybalépését követő naptól számított 40 nap.
(3) Amennyiben az 5. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti magasabb mértékű támogatás igénylése esetén
az önkormányzatnak a vis maior kérelem benyújtásáig nem áll rendelkezésére az adott évi költségvetéséről szóló
önkormányzati rendelet vagy a társulási tanácsi határozata, akkor annak elfogadását követő 10 napon belül azt
pótlólagosan be kell nyújtania a Kincstárnak.
(4) A tárgyév december 5-ét követően beérkezett kérelmekről a miniszter a tárgyévet követő év előirányzata terhére
dönthet.
11. § Hatályát veszti a vis maior tartalék felhasználásának részletes szabályairól szóló 8/2010. (I. 28.) Korm. rendelet,
e rendelet 5. § (2) bekezdésének b) pontja és az 5. melléklet 21. pontja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
9/2015. (XII. 9.) NVI utasítása a Nemzeti Választási Iroda gazdálkodási szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdésében és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Ezen utasítás személyi hatálya kiterjed
a) a Nemzeti Választási Irodával (a továbbiakban: Iroda) közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőre és
b) az Irodával munkaviszonyban álló munkavállalóra
[a továbbiakban a) és b) pont együtt: munkatárs].
(2) Ezen utasítás tárgyi hatálya kiterjed mindazokra az eszközökre és forrásokra, amelyek az Iroda vagyongazdálkodási
körébe tartoznak, illetve amelyeket bármilyen jogcímen más tulajdonosoktól – azok tulajdonjogának fenntartása
mellett – átmeneti jelleggel vagy hosszabb távra az  Iroda átvett, továbbá követelések érvényesítésére irányuló
eljárások során keletkező valamennyi dokumentációra, nyilvántartásra és adatra.
(3) Ezen utasítás rendelkezéseit a fejezeti kezelésű előirányzatok vonatkozásában az Iroda fejezeti kezelésű előirányzatai
felhasználásának szabályzatáról szóló elnöki utasítás eltérő rendelkezése hiányában kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
a) bevételek előírása: az Iroda javára teljesítendő befizetések megállapítása és nyilvántartásba vétele;
b) előzetes kötelezettségvállalás (fedezetigazolás): annak igazolása, hogy a  kötelezettségvállalás teljesítéséhez
szükséges szabad fedezet az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 56. § (3) bekezdése szerinti vizsgálat alapján rendelkezésre áll;
c) érvényesítés: az Ávr. 58. § (1) bekezdésében meghatározottak ellenőrzése és igazolása;
d) keretgazda: a szakmai feladat ellátásához az Iroda költségvetésében jóváhagyott kerettel való gazdálkodásra
feljogosított vezető;
e) keret-kötelezettségvállalás: önálló kötelezettségvállalásnak nem minősülő kötelezettségvállalás, amely – nem
ütemezés miatt – több önállóan elszámolt megrendelés vagy szerződés formájában realizálódik;
f ) kötelezettségvállalás dokumentuma: a  kiadási előirányzatok terhére fizetési kötelezettség vállalásáról szóló,
szabályszerűen megtett jognyilatkozatot tartalmazó dokumentum, így különösen
fa) a foglalkoztatásra irányuló jogviszonnyal összefüggő, pénzügyi kihatású dokumentum,
fb) szerződés vagy támogatás biztosítására, illetve más, pénzben kifejezhető értékű szolgáltatás pénzügyi
teljesítésére irányuló kötelezettségvállalásáról szóló jognyilatkozatot tartalmazó dokumentum,
fc) az áru vagy szolgáltatás megrendeléséről elküldött és visszaigazolt megrendelés,
fd) a közbeszerzés megkezdéseként a közbeszerzési eljárást megindító feladott hirdetmény, megküldött
részvételi vagy ajánlattételi felhívás, továbbá a pályázati kiírás,
fe) az azonos célú előirányzatok esetében a  meghirdetett támogatási konstrukció dokumentumai,
amelyek a kötelezettségvállalást előzetesen, feltételesen tanúsítják;
g) kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 37. § (1) bekezdésének második mondatában foglaltak igazolása;
h) kötelezettségvállaló: jogszabály által kötelezettségvállalásra felhatalmazott, továbbá az  Iroda elnöke
(a továbbiakban: elnök), aki e hatáskörét ezen utasításban rögzítettek szerint átruházhatja;
i) fedezetkód: a bevételek és kiadások bevételi forrás szerinti csoportosítása;
j) proforma számla: számla formájában adott kötelező eladói ajánlat, amely nem minősül sem számviteli, sem
pénzügyi, sem adóbizonylatnak;
k) szervezeti egység: a  Nemzeti Választási Iroda Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 3/2015. (VI. 25.)
NVI utasítás (a továbbiakban: SZMSZ) 2. §-ában foglaltaknak megfelelő önálló szervezeti egység;
l) távollét: akadályoztatás kiadmányozási jog határidőben történő gyakorlásában, különösen szabadság,
betegség, külföldi vagy belföldi kiküldetés miatt;
m) teljesítésigazoló: a  kötelezettségvállaló által a  keretgazdán keresztül a  teljesítés igazolására felhatalmazott
személy, akinek igazolása alapján a  szállítók értesítése a  teljesítés megfelelőségének igazolásáról a  szállítói
számla, illetve bizonylat kiállítása érdekében megtörténhet, továbbá a kiállított szállítói számla, illetve bizonylat
kifizethető;
n) több év előirányzatát érintő kötelezettségvállalás: határozatlan idejű vagy a  költségvetési évet követő év
június 30-át követő időpontra is fizetési kötelezettséget tartalmazó határozott idejű fizetési kötelezettség;
o) utalványozás: a kiadás teljesítésének – érvényesített okmány alapján történő –, a bevétel beszedésének vagy
elszámolásának – számlaindítványa vagy egyéb belső bizonylat alapján történő – elrendelése;
p) tervezési alapegység: a költségvetés tervezése, végrehajtása és beszámolása során kiemelt jelentőséggel bíró
feladatok, projektek, egyes választástípusok szerinti elkülönített nyilvántartási kódja.
3. Felelősségek, feladatok, hatáskörök 3. § (1) Az elnök felelős ezen utasítás végrehajtásáért és a végrehajtás belső ellenőrzés útján történő vizsgálatáért. Az elnök
felelőssége nem érinti a gazdasági vezető és a munkatársak felelősségét.
(2) A gazdasági vezető feladatait a gazdasági elnökhelyettes közvetlen vezetése és ellenőrzése mellett látja el. A gazdasági
vezető – az  SZMSZ-ben meghatározottak szerint – ellátja az  Ávr. 11.  §-ában foglaltakat, a könyvviteli feladatok
irányítását, valamint a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésének feladatait.
(3) A kötelezettségvállaló felelős azért, hogy a kötelezettségvállalás a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvényben
és az Iroda alapító okiratában foglalt feladatok célszerű és hatékony ellátását szolgálja.
(4) A keretgazda feladata és felelőssége
a) az általa kezelt kereten belül az előirányzatokkal való célszerű, eredményes, hatékony, gazdaságos és törvényes
gazdálkodáshoz szükséges döntések előkészítése és a hatáskörébe tartozó döntések meghozatala,
b) az ésszerű takarékosság érvényesítésével a szakmai tevékenység biztosítása,
c) a bevételi lehetőségek hiánytalan érvényesítése,
d) részvétel a tervezésben, valamint
e) a teljesítésigazolás feladatainak megszervezése.
(5) A teljesítésigazoló felelős annak igazolásáért, hogy a  szakmai teljesítés a  teljesítésigazolás szerinti határidőben,
helyen, minőségben és mennyiségben megtörtént, továbbá a  kifizetés elrendeléséért, valamint azért, hogy
a kötelezettségvállalástól eltérő teljesítés ténye rögzítésre kerüljön a teljesítésigazoláson.
(6) Azon munkatársak, akik elszámolási felelősséggel kezelnek pénzeszközt, elektronikus pénzeszközt, elektronikus
fizetőeszközt vagy egyéb értéket, a jogszerű kezelésért felelősséggel tartoznak.
(7) A munkatársak megtérítési felelősséggel tartoznak az Iroda felé, ha jogszabályba vagy utasításba ütköző tevékenységük
vagy mulasztásuk eredményeként az Irodának kárt okoznak. A kártérítés mértékéről a jogszabályi előírások, valamint
a vonatkozó utasítások figyelembevételével az elnök dönt.
(8) A feladatellátásnak úgy kell megvalósulnia, hogy az  illeszkedjen a  folyamatba épített előzetes és utólagos vezetői
ellenőrzés követelményeihez.
4. Jogosultságok megállapítása, átruházása 4. § (1) Kötelezettségvállalásra, követelés bevételi előirányzat teljesítése érdekében történő előírására az elnök vagy az általa
megbízott személy jogosult.
(2) Az elnök távolléte esetén a kötelezettségvállalási jogot az általános elnökhelyettes gyakorolja. Az elnök és az általános
elnökhelyettes távolléte esetén a kötelezettségvállalási jogot a gazdasági elnökhelyettes gyakorolja.
5. § (1) A kötelezettségvállalási és utalványozási jogosultsággal rendelkezők jegyzékét – a  jogosultak hivatali beosztásuk,
szervezeti egységük, valamint aláírási jogosultságuk szerinti bontásban – ezen utasítás 1.  melléklete tartalmazza
(a továbbiakban: jogosultsági jegyzék).
(2) A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére jogosult személyekről – ideértve a kötelezettségvállalásra, illetve
utalványozásra ezen utasításon kívül megbízottak, valamint a  teljesítésigazolásra megbízottak és a  keretgazdák
adatait, továbbá a  megbízások érvényességére és az  aláírásra jogosultak aláírásmintájára vonatkozó adatokat –
a Gazdálkodási Főosztály naprakész nyilvántartást vezet. A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére vonatkozó
egyéb szabályokat a Gazdálkodási Főosztály ügyrendje és a munkatársai munkaköri leírásai tartalmazzák.
(3) A keretgazdák kötelesek a  keretgazdai feladataikat ellátni, valamint jogosultak a  hozzájuk tartozó keretek
előirányzatain belül – figyelemmel az egyes kötelezettségvállalásokra, illetve a jogosultsági jegyzékben meghatározott
összeghatárokra – kötelezettséget vállalni.
(4) A keretgazdát az elnök a 10. mellékletben szereplő adatlap alkalmazásával jelöli ki.
 (5) A keretgazda távolléte esetén a  keretgazdai és kötelezettségvállalói teendőket, az  utalványozó távolléte esetén
az utalványozói feladatokat a helyettesítés általános rendje szerinti, vezetői megbízással rendelkező személy látja el.
 (6) A kötelezettségvállaló távollétében a  helyettese számára a  2.  mellékletben foglalt nyomtatvány szerinti
kötelezettségvállalói meghatalmazást és aláírásmintát, az  utalványozó távollétében a  helyettese számára
a  3.  mellékletben foglalt nyomtatvány szerinti utalványozói meghatalmazást és aláírásmintát kell kiállítani.
Meghatalmazásra – az aláírásminta meghatalmazónkénti aláírásával – az elnök jogosult. Az aláírásmintát a helyettesítés
időtartamát meghaladó érvényességgel is ki lehet állítani, ebben az esetben fel kell tüntetni, hogy az csak a keretgazda
helyettesítésére vonatkozó megbízás ideje alatt alkalmazható.
(7) Az elnök az általa delegált döntési és kötelezettségvállalási jogkört bármely ügyben magához vonhatja, a meghozott
intézkedéséről azonban írásban tájékoztatnia kell az adott ügyben, az utasítás szabályai szerint hatáskörrel rendelkező
munkatársat.
(8) A keretgazdai feladatok ellátására, illetve kötelezettségvállalásra az  elnök esetenként vagy állandó jelleggel,
jogszabályban meghatározott összeférhetetlenségi szabályok figyelembevételével írásban felhatalmazást adhat.
5. Keretekre, kötelezettségvállalóra, valamint a keretgazdára vonatkozó szabályok
6. § Az Iroda költségvetésének tervezése a  jogszabályok, valamint az  államháztartásért felelős miniszter irányítása alá
tartozó minisztérium által kiadott belső tervezési körirat szerint történik.
7. § (1) A jogosultsági jegyzék szerinti keretgazdák számára a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben
(a továbbiakban: Kvtv.) szereplő kiemelt előirányzatok bonthatók le.
(2) Ha az elnök új keretet létesít, annak finanszírozási körébe az általa meghatározott feladatok tartoznak.
 (3) Az előirányzatok az önálló tételként megjelenő általános forgalmi adóval együtt kerülnek lebontásra.
 (4) A keretek és keretgazdák megnevezését, valamint a  keretből ellátható feladatokat a  4.  melléklet tartalmazza.
A  4.  mellékletben felsorolt feladatok ellátására beszerzéseket – összeghatártól függetlenül – kizárólag az  ott
megnevezett keretgazdák indíthatnak.
8. § (1) A keretgazda
a) évente javaslatot készít a részére megállapításra kerülő költségvetési keret összegszerűségére és összetételére
vonatkozóan a  szakmai feladatok, illetve belső szolgáltatások szerinti bontásban, a  gazdasági vezető által
megállapított határidőre,
b) a felelősségi körébe tartozó feladatok ellátását szükségességük szerint rangsorolja úgy, hogy azok
a rendelkezésre álló keretekből gazdaságosan, hatékonyan és eredményesen kielégíthetők legyenek,
c) az elemi költségvetés terhére, az  Iroda beszerzési szabályzatáról szóló normatív utasítással összhangban
– figyelembe véve a kötelezettségvállalás engedélyeztetésének várható átfutási idejét is – kötelezettségvállalást
kezdeményez, amelynek dokumentumait a  szükséges előzetes engedélyek beszerzését követően pénzügyi
ellenjegyzésre megküldi a Gazdálkodási Főosztály részére,
d) felügyeli a kötelezettségvállalás előkészítése, valamint a szerződéskötés folyamatát,
e) a hatáskörébe tartozó, értékhatáron belül eső kötelezettségvállalások esetében ellátja a kötelezettségvállaló
feladatait, és ebben a körben az összeférhetetlenség szabályai figyelembevételével kijelöli azt a munkatársat
vagy munkatársakat, akik ellátják a teljesítésigazolással kapcsolatos teendőket,
f ) meggyőződik a  kötelezettségvállalás szükségszerűségéről, gondoskodik a  beszerzések
célszerűségvizsgálatának elvégzéséről,
g) értékeli a  szállítók szerződés szerinti teljesítését, és azt a  továbbiakban is figyelembe veszi a  jövőbeni
kiválasztásnál,
h) gondoskodik a teljesítés, illetve részteljesítés szakmai átvételéről, valamint adott esetben a teljesítés el nem
fogadásáról és annak igazolásáról,
i) a teljesítésigazolásra felhatalmazottak aláírásmintáját megküldi a Gazdálkodási Főosztály részére,
j) az aláírt kötelezettségvállalási dokumentumok eredeti példányait továbbítja a Gazdálkodási Főosztály részére,
valamint
k) az előirányzatok, kötelezettségvállalások és azok teljesítésének adatait a  rendelkezésére álló információk
alapján áttekinti, és eltérés esetén egyeztetést kezdeményez a Gazdálkodási Főosztállyal.
 (2) A kötelezettségvállaló
a) a kötelezettségvállalást előkészítő dokumentumok alapján megvizsgálja a kötelezettségvállalás célszerűségét
és hatékonyságát, és döntést hoz a kötelezettségvállalásról,
b) aláírja a kötelezettségvállalás dokumentumát, valamint
c) a 8. mellékletben szereplő adatlap alkalmazásával meghatalmazhatja a kötelezettségvállalás teljesítésigazolóját.
6. A költségvetési előirányzatok megváltoztatása 9. § (1) Az intézményi szintű, kiemelt előirányzatok közötti, valamint a  kiemelt előirányzatokon belüli, keretek, fedezetek,
illetve szakfeladatok közötti előirányzat-módosítást, -átcsoportosítást a  gazdasági vezető kezdeményezheti
az elnöknél, aki saját hatáskörben dönt és rendelkezik a végrehajtásról.
(2) A kiemelt előirányzatok között átcsoportosítást a  gazdasági vezető pénzügyi ellenjegyzését követően lehet
végrehajtani.
(3) A saját hatáskörében végrehajtott kiemelt előirányzatok közötti előirányzat-módosításokról, -átcsoportosításokról
az intézkedés meghozatalát követő öt munkanapon belül tájékoztatni kell a Magyar Államkincstárt (a továbbiakban:
Kincstár).
(4) Saját hatáskörben végrehajtható intézményi szintű, kiemelt előirányzatokon belüli, illetve tervezési alapegységek
közötti előirányzat-átcsoportosításról a  gazdasági vezető – a  keretgazda tájékoztatásával és szükség szerinti
bevonásával – saját hatáskörben dönt, és rendelkezik a végrehajtásról.
7. Az előirányzatok megváltoztatásának nyilvántartása 10. § (1) Az Iroda a  Kvtv. 1.  melléklet I. fejezet 24. Nemzeti Választási Iroda költségvetési cím szerinti kiemelt előirányzatai
megváltoztatásának nyilvántartását a Gazdálkodási Főosztály az OrganP integrált informatikai gazdálkodási rendszer
(a továbbiakban: OrganP rendszer) főkönyvi moduljában vezeti.
(2) Az intézményi előirányzatok megváltoztatásának nyilvántartása kiterjed az  elemi költségvetésben szereplő
előirányzatok részelőirányzataira.
(3) A keret előirányzatainak átcsoportosítását
a) a keretgazda véleményének kikérése után a gazdasági vezető vagy
b) a keretgazda a gazdasági vezetőnél írásban
kezdeményezheti.
(4) Nem engedélyezhető az  a  kötelezettségvállalás, amelyre nem áll rendelkezésre keret, fedezet kiemelt előirányzat
mélységben.
8. A költségvetés végrehajtása 11. § (1) A kötelezettségvállalásokat a keretgazda készíti elő.
 (2) A kötelezettségvállalás előkészítése során a keretgazda megvizsgálja, hogy a szabad keret rendelkezésre áll-e. Ennek
során a  kötelezettségvállalás értékének a  tárgyévet érintő részét összeveti a  tárgyévi előirányzattal, az  azt terhelő
kötelezettségekkel, valamint a  kötelezettségvállalás értékének a  következő éveket terhelő részét rendre összeveti
a  következő évek keretszámaival és az  azt terhelő ismert kötelezettségekkel, majd ezt követően lefolytatja
a célszerűségi vizsgálatot.
(3) A keretgazda a  4.  mellékletben felsorolt feladatok tekintetében – írásban dokumentált hivatalos feljegyzés
formájában  – egyezteti a  közbeszerzésért felelős munkatárssal a  beszerzési eljárás típusát. A  beszerzési eljárás
típusának meghatározása után, az adott beszerzési eljárásra előírt módon megtörténik a szerződő fél kiválasztása.
A kiválasztás dokumentációját a kötelezettségvállaláshoz csatolni kell.
12. § (1) A kötelezettségvállalás értéke meghatározásához számba kell venni valamennyi várható fizetési kötelezettséget.
Ha  a  fizetési kötelezettség jövőbeni mértéke nem határozható meg pontosan, az  ésszerű gazdálkodás elvének
betartásával a reális legmagasabb összegű kötelezettséget kell feltételezni. Ennek meghatározásához a bizonytalan
mértékű kötelezettségekre költségbecslést kell készíteni, és abban rögzíteni kell a  becsült paramétereket, illetve
összetevőket.
(2) A közbeszerzésekről szóló törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá eső kötelezettségvállalás esetében
a kötelezettségvállalás értéke megegyezik a beszerzésnek a Kbt. rendelkezései szerint megállapított becsült értékével.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt rendelkezések nem érintik a  jogszabályon, jogerős bírósági, illetve közigazgatási
határozaton alapuló kötelezettségek teljesítését.
13. § (1) Előzetes írásbeli kötelezettségvállalás nélkül – a Gazdálkodási Főosztály írásbeli tájékoztatása mellett – teljesíthetőek
az Ávr. 53. § (1) bekezdése szerinti kifizetések.
(2) Több év előirányzatát érintő kötelezettségvállalás kizárólag az  Áht. 36.  § (4)–(5)  bekezdése és az  Ávr. 48.  §-ának
rendelkezései alapján köthető.
(3) A több költségvetési évet érintő határozott vagy határozatlan idejű kötelezettségvállalást a  keretgazda
a  4.  mellékletben felsorolt feladatok tekintetében a  szerződés fordulónapját megelőzően áttekinti, értékeli, és
döntéshozatalra megfelelő időpontban javaslatot tesz a kötelezettségvállalónak a kötelezettségvállalás változatlanul
hagyására, módosítására, felmondására vagy új beszerzési eljárás megindítására. A keretgazda a módosítási javaslatot
pénzügyi ellenjegyzésre megküldi a gazdasági vezető részére.
14. § (1) A kötelezettségvállalás előkészítése során a keretgazdának minden esetben meg kell győződnie arról, hogy a részére
jóváhagyott keret fel nem használt és le nem kötött része biztosítja-e a  szükséges fedezetet. Ennek érdekében
a Gazdálkodási Főosztály az erre vonatkozó megkeresés alapján adatszolgáltatást biztosít a keretgazda részére.
(2) Kötelezettségvállalás előkészítése során a keretgazdának részletesen meg kell vizsgálnia a beszerzés célszerűségét,
így különösen, hogy
a) az erőforrások felhasználásához kapcsolódó kiadás vagy ráfordítás az elérhető legkisebb legyen, a jogszabályban
meghatározott vagy általánosan elvárható minőség mellett,
b) a beszerzés minőségi jellemzője egységnyi erőforrás-felhasználás mellett az  adott piaci és jogszabályi
körülmények között elérhető legnagyobb legyen, valamint
c) a kitűzött célok – az elfogadott módosításokat, változó körülményeket figyelembe véve – megvalósuljanak,
a  tevékenység tervezett és tényleges hatása közötti különbség a  lehető legkisebb mértékű legyen, vagy
a tényleges hatás legyen kedvezőbb a tervezettnél.
(3) Ezen utasítás 5.  mellékletében foglalt kötelezettségvállalási adatlapon a  keretgazda aláírásával igazolja, hogy
a (2) bekezdés szerinti vizsgálatot lefolytatta, és annak alapján a beszerzés célszerű és szükséges.
(4) Ha a keretgazda kötelezettségvállalásra nem jogosult, a kötelezettségvállalás előkészítése során köteles egyeztetni
a kötelezettségvállalóval.
(5) A kötelezettségvállalást előkészítő a kötelezettségvállalási adatlapon a kötelezettségvállalás tárgyában köteles írásba
foglalni az adott szerződés főbb tartalmi elemeit.
(6) Külföldi féllel szemben vállalt kötelezettségvállalások előkészítése során a keretgazda a kötelezettségvállalási adatlap
aláírásával – a  célszerűség igazolása mellett – tudomásul veszi az  esetleges külföldi joghatóságból és külföldi jog
alkalmazásából eredő kockázatokat.
9. A kötelezettségvállalás folyamata 15. § (1) A keretgazda az 5. melléklet szerinti kötelezettségvállalási adatlapot, a kötelezettségvállalás egyeztetett tervezetét és
mellékleteit (a továbbiakban ezen alcím alkalmazásában: a kötelezettségvállalás dokumentációja) a közbeszerzésért
felelős munkatársnak továbbítja, aki ellenőrzi, hogy a beszerzés a Kbt. hatálya alá tartozik-e, továbbá hogy a beszerzési
eljárás megfelel-e a közbeszerzésre vonatkozó jogszabályoknak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti közbeszerzési szempontú ellenőrzés határideje két munkanap.
(3) A közbeszerzési ellenőrzést követően a Gazdasági Elnökhelyettesi Titkárság a kötelezettségvállalás dokumentációját
– ha az konkrét szerződést tartalmaz – (a továbbiakban: kötelezettségvállalás) továbbítja a Jogi és Ügyviteli Főosztály
részére jogi véleményezés céljából. A  jogi véleményezés határideje öt munkanap – bele nem értve a  hiánypótlás
idejét –, amely nem terjedhet ki a  kötelezettségvállalás, a  beszerzés célszerűségére, indokoltságára, valamint
az ár-szolgáltatás arányára.
(4) A Jogi és Ügyviteli Főosztály vezetője a kötelezettségvállalás jogszerűségét jogi ellenjegyzéssel igazolja, ezt követően
a kötelezettségvállalást – az általános elnökhelyettes útján – továbbítja a Gazdálkodási Főosztály részére pénzügyi
ellenjegyzésre.
(5) Amennyiben a Jogi és Ügyviteli Főosztály vezetője a kötelezettségvállalás vagy annak dokumentációja vonatkozásában
jogi kifogással él, úgy véleményének feltüntetésével – az  általános elnökhelyettes útján – visszaküldi
a kötelezettségvállalást a keretgazdának.
(6) Jogi kifogás esetén a  keretgazda a  javított kötelezettségvállalást – a  kötelezettségvállalást előkészítő űrlapon
dokumentált módon – jogi ellenjegyzésre ismételten megküldi a Jogi és Ügyviteli Főosztály vezetője részére.
(7) A Gazdálkodási Főosztály részére csak jogi ellenjegyzéssel ellátott kötelezettségvállalás továbbítható.
 (8) A keretgazda és a Jogi és Ügyviteli Főosztály vezetőjének egyet nem értése esetén az elnök dönt.
16. § (1) Kötelezettségvállalás kizárólag a gazdasági vezető vagy az általa kijelölt személy előzetes pénzügyi ellenjegyzését
követően, a  jóváhagyott kiadási előirányzatok mértékéig és – kivéve a  kisértékű kötelezettségvállalást – írásban
történhet.
(2) Az előzetes kötelezettségvállalásra a  15.  §-ban meghatározott eljárást kell alkalmazni azzal az  eltéréssel, hogy ha
a  közbeszerzési eljárás, illetve pályázat eredménytelen, vagy a  fizetési kötelezettséget keletkeztető nyilatkozat
megtételére nem került sor, akkor a korábban lekötött keretet a meghiúsulás szabályai szerint fel kell szabadítani.
A közbeszerzési eljárás megkezdése előtt kiállított előzetes kötelezettségvállalás a beszerzési kereteket terheli.
(3) Kötelezettségvállalás történhet
a) szerződéssel,
b) megrendeléssel, árajánlat elfogadásával,
c) kivételesen indokolt esetben proforma számla kifizetésével,
d) alkalmazási, elismerési okirattal,
e) a közbeszerzési eljárás, pályázati kiírás megindítását megelőző előzetes kötelezettségvállalással,
f ) egyéb okmányokkal, így különösen kiküldetési rendelvénnyel vagy lakáskölcsön-ígérvénnyel,
g) bruttó százezer forint érték alatt az  Iroda által rendszeresített elektronikus fizetőeszközök, kincstári kártyák
vagy üzemanyagkártyák használata útján vagy
h) kisértékű kötelezettségvállalások esetében szóban.
(4) Készpénz vagy az  Irodánál rendszeresített készpénz-helyettesítő eszközök – kincstári kártya, üzemanyagkártya,
parkolókártya – használata során a  kötelezettségvállalás általános rendjét be kell tartani. Az  értékhatárok
szempontjából kötelezettségvállalásnak az  egy alkalommal, egy helyről, egy számla ellenében történő vásárlás
tekintendő. A kártyahasználat részletes szabályait az Iroda számviteli politikája tartalmazza.
10. A kötelezettségvállalás sajátos szabályai 17. § (1) Az Iroda a külső személyi juttatások előirányzata, illetve a dologi kiadások között megtervezett szellemi tevékenység
számla ellenében történő igénybevétele tétel előirányzatának terhére természetes vagy jogi személlyel akkor köthet
szerződést, ha
a) azt jogszabály nem zárja ki,
b) a szerződés megkötése jogszabályban, az  Iroda alapító okiratában, illetve az  SZMSZ-ben meghatározott
szakmai alapfeladatai ellátásához feltétlenül szükséges, és
c) törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában az  adott feladat elvégzéséhez megfelelő
szakértelemmel, szakképzettséggel és gyakorlattal vagy egyéb megfelelő sajátos szakmai adottságokkal,
képességekkel rendelkező személyt nem foglalkoztat, vagy az  alaptevékenység részeként felmerülő,
a szerződés tárgyát képező szolgáltatás egyedi, időszakos vagy időben rendszertelenül ellátandó feladat.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szerződések esetében kötelezettségvállalásra kizárólag az elnök jogosult.
 (3) A kötelezettségvállalás megtétele során érvényesíteni kell a Kbt., valamint az Iroda beszerzési szabályzatáról szóló,
illetve az ezzel összefüggésben kiadott más normatív utasításokban foglalt rendelkezéseket.
18. § (1) Írásbeli kötelezettségvállalás és pénzügyi ellenjegyzés, valamint közbeszerzési és jogi jóváhagyás nélkül, a keretgazda
egyedüli rendelkezésére teljesíthetők a (2) bekezdésben felsorolt kötelezettségvállalások.
(2) Nem kötelező a kötelezettségvállalások közbeszerzési, illetve jogi szempontú vizsgálata
a) a foglalkoztatási jogviszonyra vonatkozó kötelezettségvállalási dokumentum,
b) a Kincstár által nyújtott pénzügyi szolgáltatások díja,
c) a közbeszerzésekkel kapcsolatos kötelező költség,
d) adóhatóság felé történő kifizetés,
e) hatósági díj,
f ) a munkatársak képzéséhez kapcsolódó konferenciára, továbbképzésre történő jelentkezés,
g) bel- és külföldi kiküldetés, valamint
h) elnöki utasítás alapján járó juttatás és költségtérítés
vonatkozásában, kivéve ha egyéb normatív utasítás másként rendelkezik.
(3) Foglalkoztatással kapcsolatos jogviszony létesítése, módosítása, megszűnése, valamint megszüntetése útján
keletkező kötelezettségvállaláshoz az  Iroda közszolgálati szabályzatáról szóló normatív utasítás (a továbbiakban:
Közszolgálati Szabályzat) erre vonatkozó mellékleteiben foglalt dokumentumokat kell alkalmazni.
(4) A megrendeléssel keletkező kötelezettségvállaláshoz ezen utasítás 6. melléklete szerinti nyomtatványt kell alkalmazni.
Indokolt esetben ettől eltérő formátumú nyomtatványt is lehet alkalmazni, de ebben az  esetben is a  6.  melléklet
szerinti nyomtatvány tartalmi elemeit fel kell tüntetni.
(5) Az előzetes kötelezettségvállalásokra az Iroda közbeszerzési szabályzatáról szóló normatív utasításban meghatározott,
a  közbeszerzési eljárás megindításához szükséges nyomtatványt kell alkalmazni. A  közbeszerzési eljárás sikeres
lefolytatását követően a  16.  § (3)  bekezdés szerinti eljárást nem kell lefolytatni, a  Jogi és Ügyviteli Főosztály
jóváhagyásával ellátott szerződést, valamint ezen utasítás 5. melléklete szerinti, a keretgazda aláírását is tartalmazó
adatlapot – a  kötelezettségvállalás összegének véglegesítése és annak pénzügyi ellenjegyzése céljából – kell
megküldeni a gazdasági vezetőnek.
(6) A kiküldetési rendelvény útján keletkező kötelezettségvállalásokra a kiküldetések rendjéről szóló normatív utasítás
vonatkozó mellékleteit kell alkalmazni.
(7) A humánpolitikai keretekből teljesített kifizetések esetében ezen utasítás 5. melléklete szerinti nyomtatványt vagy
az Iroda közszolgálati szabályzatáról szóló normatív utasítás által rendszeresített nyomtatványt kell használni.
(8) Az egyéb, itt nem nevesített kötelezettségvállalásokra egyedileg megszerkesztett dokumentum is alkalmazható,
amelynek jogi szempontú felülvizsgálatát a Jogi és Ügyviteli Főosztály végzi.
19. § (1) A keretgazda a  kötelezettségvállalás előkészítéséhez – ide nem értve a  rendszeres személyi juttatások és
a  munkavégzéshez kapcsolódó juttatások előirányzatát, valamint a  kiküldetések elrendelését – ezen utasítás
5. melléklete szerinti nyomtatványt köteles alkalmazni.
(2) A szabályos kötelezettségvállaláshoz szükséges, jogszabályban vagy normatív utasításban előírt valamennyi
kellékéről a kötelezettségvállalást előkészítő keretgazda köteles gondoskodni.
20. § Visszaigazolt megrendelésként kell kezelni a  megrendelendő áru, illetve szolgáltatás minden lényeges jellemzőjét
tartalmazó, elfogadott árajánlatot vagy proforma számlát. Az  árajánlatot a  megrendeléssel együtt, a  megrendelés
visszaigazolását annak beérkezésekor a keretgazda haladéktalanul továbbítja a Gazdálkodási Főosztály részére.
11. Kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése 21. § (1) A gazdasági vezető három munkanapon belül – bele nem értve a  hiánypótlás idejét – gondoskodik
a kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzéséről. A pénzügyi ellenjegyzés feltétele, hogy az előkészítési folyamat
során keletkezett dokumentumok mellékelve legyenek a kötelezettségvállalás dokumentumához.
(2) A gazdasági vezető vagy a  pénzügyi ellenjegyzésre általa meghatalmazott munkatárs a  pénzügyi ellenjegyzést
megelőzően köteles meggyőződni az  Áht. 37.  § (1)  bekezdésében, illetve az  Ávr. 56.  §-ában foglaltak megfelelő
érvényesüléséről.
(3) Ha az  elnök írásban pénzügyi ellenjegyzésre utasítja az  ellenjegyzőt, vagy a  kötelezettségvállalás egyébként nem
ezen utasításnak megfelelően történt, a gazdasági vezetőnek – az egyéb jogszabályi kötelezettségeken kívül – ezt
rögzítenie kell a szabálytalanságok nyilvántartásában.
(4) A jogszabályt sértő vagy kárt okozó kötelezettségvállalás miatt mind a  kötelezettségvállaló, mind a  pénzügyi
ellenjegyző személyét felelősség terheli.
(5) A Gazdálkodási Főosztály az  ellenjegyzett kötelezettségvállalási dokumentumokat aláírás céljából, valamint
a  kötelezettségvállalás számát tartalmazó kötelezettségvállalási adatlap másolatát tájékoztatásul megküldi
a keretgazda részére.
22. § (1) A Gazdálkodási Főosztály az ellenjegyzett kötelezettségvállalást átadja a keretgazdának.
 (2) A még jóvá nem hagyott kötelezettségvállalásokat a Gazdálkodási Főosztály a keretgazda kérésére és adatszolgáltatása
alapján „tervezett” státusszal rögzíti az OrganP rendszerben.
 (3) A jóvá nem hagyott kötelezettségvállalásokat az 5. melléklet szerinti nyomtatvány táblázatának kitöltése alapján kell
rögzíteni.
 (4) A jóvá nem hagyott kötelezettségvállalás nem számít érvényes kötelezettségvállalásnak, de a keretet terheli.
23. § (1) A kötelezettségvállalásokat a  pénzügyi ellenjegyzés után „ellenjegyzett” státusszal kell rögzíteni az  OrganP
rendszerben.
(2) Azokat a keretfoglalásokat, amelyek tárgyév december 31-én nem „aláírt” státuszúak az OrganP rendszerben – azaz
a szerződő felek részéről aláírt kötelezettségvállalási dokumentum eredeti példánya nem érkezett vissza a Gazdálkodási
Főosztály részére –, a Gazdálkodási Főosztály a keretgazda értesítése mellett törli.
(3) Keret-kötelezettségvállalás év közben is indítható azzal, hogy ilyen esetekben a tárgyéven túli pénzügyi teljesítéssel
járó kötelezettségvállalás szabályait kell alkalmazni.
(4) A jelentősebb feladatok, beruházások, felújítások, nagyobb mennyiségű anyag- és áruszállítások, továbbá egyéb
szolgáltatások tervszerű megvalósítása érdekében szerződést kell kötni.
(5) A tárgyéven belül rendszeresen ismétlődő, azonos vagy hasonló tárgykörben felmerülő, egy szállítótól megrendelhető
termék beszerzésére vagy szolgáltatás igénybevételére a keretgazda – a Kbt. rendelkezéseinek figyelembevételével –
köteles megvizsgálni keretszerződés megkötésének lehetőségét, továbbá köteles intézkedni a  keretszerződés
megkötésének előkészítéséről.
24. § (1) A szerződések szakmai tartalmáért, célszerűségéért, valamint az  Iroda érdekeinek érvényesítéséért a  keretgazda,
a szerződésből eredő jogainak érvényesíthetőségéért a Jogi és Ügyviteli Főosztály felel.
(2) Az Iroda által megkötésre kerülő szerződések előkészítésével kapcsolatos eljárásrendről szóló utasításban
foglalt  szabályokat az  ezen utasításban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni az  Iroda szerződéses
kötelezettségvállalásait biztosító szerződésekre.
(3) A szerződés lényeges tartalmához tartozik a  beszerzés tárgyának mennyiség, minőség és választék szerinti
meghatározása, a teljesítés határidejének, határnapjának és ellenszolgáltatásának megállapítása, valamint a szerződés
teljesítéséhez kötődő biztosítékok rögzítése, amelyekről rendelkezni kell. A  szerződéses szolgáltatást műszaki
tervekkel és költségvetésére való utalással is meg lehet határozni.
(4) A szerződésnek tartalmaznia kell mindazokat az adatokat, amelyek a kívánt gazdasági cél elérését biztosítják.
 (5) Az Iroda által megkötött szerződésnek tartalmaznia kell különösen
a) a kötelezettségvállalás nyilvántartási számát,
b) a szerződő fél nevét, cégjegyzékszámát, illetve egyéb nyilvántartási számát, valamint adószámát és fizetési
számlaszámát,
c) a szerződés részletesen meghatározott tárgyát,
d) a szerződő felek jogait és kötelezettségeit,
e) a szakmai, műszaki teljesítés határidejét, határnapját, amelyet a  tárgyévi előirányzat terhére történő
kötelezettségvállalás esetében úgy kell megállapítani, hogy a pénzügyi teljesítés határideje – ha jogszabály
másként nem rendelkezik – nem haladhatja meg a tárgyévet követő év június 30-át,
f ) a kötelezettségvállalás nettó és bruttó összegét,
g) pénzügyi teljesítés devizanemét és módját,
h) az ellenszolgáltatás kifizetésének határidejét, több részletben történő fizetés esetén annak ütemezését,
a következő év előirányzata terhére vállalt kötelezettségek esetében évenkénti ütemezésben,
i) azt a kitételt, hogy a szerződő fél a benyújtott számlán hivatkozásként köteles feltüntetni a kötelezettségvállalás
– szerződésen szereplő – nyilvántartási számát, j) a közbeszerzéses eljárásokat kivéve, belföldi szerződő fél esetén azt a rendelkezést, hogy azt a számlát, amelyik
a  fizetési határidő előtt legalább öt munkanappal nem érkezett meg, az  Iroda pénzügyi teljesítés nélkül
jogosult visszaküldeni,
k) a szerződés nem teljesítése vagy nem szerződésszerű teljesítése esetére a  szolgáltatás jellegétől, illetve
a  szerződés típusától függően szerződést biztosító mellékkötelezettséget, így különösen kötbérfizetési
kötelezettséget,
l) ha a szerződés egyben a kötelezettségvállalás dokumentuma, akkor az Iroda részéről a kötelezettséget vállaló
aláíró nevét és beosztását nyomtatott betűvel is feltüntetve,
m) a teljesítésigazoló nevét,
n) ha a szerződés egyben a kötelezettségvállalás dokumentuma, akkor a kötelezettségvállalás ellenjegyzését,
o) a jogi ellenjegyzést, a jogi ellenjegyző nevét és a jogi ellenjegyzés dátumát,
p) a pénzügyi ellenjegyzést, a pénzügyi ellenjegyző nevét és a pénzügyi ellenjegyzés dátumát, valamint
q) a keltezést.
(6) A szerződésben – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – tizenöt munkanapnál rövidebb fizetési határidőt kikötni
csak a gazdasági vezető előzetes írásbeli engedélye esetén lehet.
(7) Ha a számlázás elektronikus úton történik, a szerződésben meg kell jelölni az elektronikus számlával történő fizetési
módot és a beérkező elektronikus számlák befogadására szolgáló szamlazas@nvi.hu e-mail címet.
(8) A szerződésben rögzíteni kell a  szellemi terméknek minősülő termék vagy szolgáltatás teljesítése igazolásának
módját, idejét, valamint egyéb lényeges körülményeit úgy, hogy a szerződés az eredeti rendeltetését maradéktalanul
be tudja tölteni, illetve a  teljesítés esetleges hiányossága még az  átvételi eljárás, a  teljesítésigazolás kiállítását
megelőzően ki tudjon derülni. Meg kell különböztetni az átvételt és a szerződésszerű teljesítést.
(9) A szerződéseket annyi eredeti példányban kell elkészíteni, hogy az Irodánál három eredeti példány maradjon.
 (10) A keretgazda köteles gondoskodni a szerződés másik féllel történő aláíratásáról.
 (11) A pénzügyi ellenjegyzést nem tartalmazó, de a  felek által aláírt szerződés az  Irodára teljesítendő kötelezettséget
eredményez. A szerződésszerűen teljesített munka kifizetését az Irodának hátrányt vagy veszteséget okozó kellékek
vagy a pénzügyi ellenjegyzés hiánya miatt nem lehet megtagadni, azonban az esetet a szabálytalanságok kezelésének
eljárásrendje szerint kell kezelni, és a mulasztást elkövetőt felelősségre kell vonni.
12. Fizetési kötelezettséggel vagy tárgyévi kötelezettségvállalással nem járó dokumentumokra vonatkozó
szabályok
25. § (1) Az Iroda nevében a  szervezeti egység által előkészített, fizetési kötelezettséget nem keletkeztető vagy tárgyévi
kötelezettségvállalással nem járó szerződést, együttműködési megállapodást, továbbá keretszerződést – a  Jogi és
Ügyviteli Főosztály jogi felülvizsgálatát követően – kizárólag az elnök vagy az általa esetileg meghatalmazott vezető
írhat alá.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti dokumentum alapján a  tárgyévet követő költségvetési évek előirányzatai terhére
számszerűsíthető kötelezettségvállalás keletkezik, ezen utasítás kötelezettségvállalásra, illetve pénzügyi
ellenjegyzésre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(3) Az aláírt (1) bekezdés szerinti dokumentumokat a Jogi és Ügyviteli Főosztály veszi nyilvántartásba.
13. Kötelezettségvállalások nyilvántartása és a keretgazda információellátása 26. § (1) A Gazdálkodási Főosztály a  gazdasági vezető pénzügyi ellenjegyzési feladatainak teljesítése és a  kerettel való
gazdálkodáshoz szükséges információk előállítása érdekében – a keretgazdák által elkészített kötelezettségvállalást
előkészítő űrlapok és kötelezettségvállalási dokumentumok adatai alapján – a  kötelezettségvállalásokról zárt
rendszerű nyilvántartást vezet az OrganP rendszerben.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás az egyes kötelezettségvállalásokról tartalmazza különösen
a) a szerződő fél azonosító adatait,
b) a kötelezettségvállalás tárgyát,
c) a kötelezettségvállalás összegét nettó érték és áfával növelt érték bontásban,
d) pénzügyi teljesítés devizanemét és módját,
e) a kötelezettségvállalás keltét és egyedi azonosító számát,
f ) a több évre kötött kötelezettségvállalás fordulónapját,
g) a teljesítés és kifizetés ütemezését, illetve dátumát,
h) a terhelendő főkönyvi számlát,
i) a keretgazda nevét,
j) a fedezetkódot, valamint
k) a kötelezettségvállalás évenkénti összegét.
(3) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás az előzetes kötelezettségvállalásokról tartalmazza különösen
a) a beszerzés tárgyát,
b) a beszerzés várható összegét nettó érték és áfával növelt érték bontásban,
c) a teljesítés és kifizetés várható dátumát,
d) a terhelendő főkönyvi számlát,
e) a keretgazda nevét, valamint
f ) a fedezetkódot.
14. Kötelezettségvállalások és módosításaik összeghatárai 27. § (1) A pénzügyi ellenjegyzést követően a kötelezettségvállalást
a) 1 000 000 Ft alatt az  elnök vagy a  szakmai irányítása alá tartozó – a  4.  mellékletben felsorolt – feladatok
tekintetében az elnökhelyettes,
b) 1 000 000 Ft felett az elnök
írja alá.
(2) A kötelezettségvállalás időpontjának azt a napot kell tekinteni, amikor a kötelezettségvállalást minden szerződő fél
aláírta. Megrendelés esetében a kötelezettségvállalás időpontja a megrendelés visszaigazolásának vagy az árajánlat
elfogadásának napja.
(3) A keretgazda a minden fél által aláírt kötelezettségvállalás egy eredeti példányát átadja a Gazdálkodási Főosztály,
valamint a Jogi és Ügyvitel Főosztály részére.
28. § (1) Az ellenjegyzett kötelezettségvállalás összegének növelése esetén a módosítás kötelezettségvállaló részéről történő
aláírása kizárólag a keretgazda kezdeményezésére, ismételt pénzügyi ellenjegyzést követően történhet. Az utasítás
7.  melléklete szerinti módosítási kérelemhez csatolni kell az  ellenjegyzendő módosított dokumentumot, valamint
az ellenjegyzett, érvénytelenített dokumentum minden eredeti példányát.
(2) Ha a módosításra kerülő eredeti kötelezettségvállalás költségnövekménye
a) nem éri el a 10%-ot, úgy a szakmai irányítása alá tartozó – a 4. mellékletben felsorolt – feladatok tekintetében
az elnökhelyettes,
b) eléri a 10%-ot, úgy az elnök
a módosított kötelezettségvállalás aláírója.
(3) A pénzügyi ellenjegyzést követően a módosított és aláírt kötelezettségvállalás egy eredeti példányát haladéktalanul
meg kell küldeni a Gazdálkodási Főosztály részére. Ennek hiányában a kapcsolódó számlák kifizetése nem teljesíthető.
(4) Az ellenjegyzett kötelezettségvállalás összegének csökkenése esetén a  keretgazda haladéktalanul, de legkésőbb
a kapcsolódó számla teljesítésigazolása során köteles értesíteni a Gazdálkodási Főosztályt.
29. § A költségvetés végrehajtását szolgáló pénzforgalom lebonyolításának rendjét, az  előirányzat-felhasználási, illetve
fizetési számlák felsorolását és a  felettük való rendelkezésre felhatalmazottakat az  Iroda számviteli politikája,
a Gazdálkodási Főosztály ügyrendje, valamint a munkatársak munkaköri leírása tartalmazza.
15. A kötelezettségvállalás teljesítése 30. § (1) A végzett munka, a  teljesített szolgáltatás, az  anyag- és áruszállítás megfelelőségéről, a  mennyiségi és minőségi
feltételek betartásáról és egyéb kikötött feltételek meglétéről az átvétel alkalmával meg kell győződni.
(2) A teljesítés szakmai átvételének biztosítása annak a  keretgazdának a  feladatát képezi, aki a  kötelezettségvállalást
előkészítette.
(3) Nem írásban vállalt kötelezettség esetén a  kötelezettségvállaló írásban tájékoztatja a  teljesítésigazolót a  szóban
rögzített adatokról, vagy a teljesítésigazolást kézjegyével ellátva tanúsítja az elvárások teljesülését.
(4) A (3)  bekezdésben rögzített eljárásrendet kell alkalmazni a  beszerzéshez felvett előleg kifizetése és elszámolása,
illetve az intézményi kártya használata során is.
(5) A teljesítésigazolást a  kötelezettségvállaló által ezen utasítás 5.  melléklete szerinti nyomtatványon, a  nem írásban
vállalt kötelezettség esetén legkésőbb a fizikai teljesítés időpontjában a kötelezettségvállaló által kijelölt személynek
kell elvégeznie.
(6) A kötelezettségvállaló legkésőbb a  megbízás időpontjával egyidejűleg ezen utasítás 8.  melléklete szerinti
nyomtatványon közli az  adott kötelezettségvállaláshoz vagy a  kötelezettségvállalások előre meghatározott
csoportjaihoz kapcsolódóan az általa teljesítésigazolással megbízott munkatársak nevét és beosztását a Gazdálkodási
Főosztállyal, illetve tájékoztatást ad a megbízás visszavonásáról. Az aláírásmintákat a Gazdálkodási Főosztály őrzi és
tartja nyilván.
31. § (1) Áruszállítás esetében a  teljesítésigazoló a  szerződésszerű teljesítést közvetlen számlálással, méréssel és minőségi
ellenőrzéssel ellenőrzi.
(2) Amikor az áru fuvarozó közreműködésével jut el az Irodához, és a szállítmány mennyiségben vagy minőségben eltér
a  megrendelés szerinti követelményektől, illetve a  szállítólevél szerinti adatoktól, az  eltérést – a  szállító egyidejű
értesítése mellett – jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(3) A szolgáltatás szakszerű végzését munkavégzés közben elő kell segíteni, és a teljesítést már a kivitelezés folyamatában
ellenőrizni kell. Építési beruházások, épületfelújítások, karbantartások teljesítését – jogszabály által előírt vagy
egyébként indokolt esetben műszaki ellenőr útján – ellenőrizni kell.
(4) A teljesítés átvételére feljogosított munkatársnak az  átvétel napján az  átvett immateriális jószágról, valamint
tárgyi  eszközről – a  nyilvántartásba vétel érdekében – tájékoztatást kell adnia a  Gazdálkodási Főosztály
vagyonnyilvántartójánál. A  vagyonnyilvántartó vonalkódot ragaszt az  átvett termékre, amelynek számát rá kell
vezetni az eredeti számlára, annak hiányában a szállítólevélre.
(5) Ha a számla késedelmi kamatot vagy kötbért tartalmaz, a teljesítésigazolásnak ki kell terjednie a késedelmi kamat,
illetve a  kötbér megalapozottságának, valamint mértékének vizsgálatára. A  számla kifizetését a  gazdasági vezető
engedélyezheti. Ha a  szállító nem szerződésszerűen teljesített, az  Iroda a  teljesítésigazolási eljárásban érvényesíti
a szerződésben rögzített szerződést biztosító mellékkötelezettséget.
(6) Ha a  kifizetés vagy annak egy része az  ellenszolgáltatás teljesítését megelőzően volt esedékes, a  teljesítésigazoló
felelőssége a  keretgazda felé jelezni a  nem szerződésszerű teljesítést. Ezt követően a  keretgazda haladéktalanul
köteles intézkedést kezdeményezni a  jogtalanul kifizetett összegek visszakövetelésére és egyidejűleg írásban
tájékoztatni a Gazdálkodási Főosztály vezetőjét.
(7) A teljesítés átvétele történhet
a) szerződés szerinti teljesítésigazolással,
b) szállítólevéllel,
c) átadás-átvételi jegyzőkönyvvel,
d) állományban lévő munkatársak bérjárandósága esetén a  szervezeti egységenként vezetett jelenléti ív
adatainak igazolásával,
e) bel- és külföldi kiküldetés esetében a szabvány kiküldetési rendelvény, illetve elszámolási bizonylat teljesítés
rovatának igazolásával, valamint
f ) függő bevétel át- vagy visszautalása esetén az azt megalapozó dokumentumok mellékelésével.
(8) A teljesítés átvételét végző munkatársnak meg kell győződnie a  kötelezettségvállalási dokumentumban rögzített
minőségi, mennyiségi és információbiztonsági követelmények teljesüléséről.
16. Számlaérkeztetés, számla igazolása 32. § (1) Az átutalással teljesítendő szállítói számlákat – az iktatórendszerben történt érkeztetést követően – a Gazdálkodási
Főosztály nyilvántartásba veszi, és továbbítja az  illetékes keretgazda számára a  számla átvételét követő két
munkanapon belül.
(2) A kötelezettségvállaló által kijelölt teljesítésigazoló legkésőbb két munkanapon belül aláírásával igazolja a számla
kifizethetőségét.
(3) Ha a teljesítésigazoló a számla tartalmával nem ért egyet, vagy a felszámított késedelmi kamatot vitatja, a számlát
a teljesítés igazolása nélkül – a Gazdálkodási Főosztály egyidejű értesítése mellett – a szállítónak visszaküldi úgy, hogy
azt a kibocsátó még a fizetési határidő lejárta előtt megkapja.
(4) Ha a számla – részteljesítések esetén a végszámla – összege kisebb a kötelezettségvállalás összegénél, a keret lekötött,
de fel nem használt, felszabadítható részéről a teljesítésigazolás során tájékoztatni kell a Gazdálkodási Főosztályt.
33. § (1) A teljesítésigazoló az igazolt számlát valamennyi eredeti mellékletével együtt, legkésőbb a számla fizetési határidejét
négy munkanappal megelőzően visszaküldi a Gazdálkodási Főosztály részére. A számla kifizetésére akkor kerülhet
sor, ha a kötelezettségvállalás dokumentumainak eredeti példányai a Gazdálkodási Főosztályon leadásra kerültek.
(2) A kiküldetéshez nem kapcsolódó, készpénzben vagy kincstári kártyával már kiegyenlített számlákat annak
kiegyenlítését követő két munkanapon belül le kell adni a  Gazdálkodási Főosztályon. Ezt követően a  kiadások
érvényesítésére a 34. §-ban foglalt eljárásrendet kell alkalmazni.
(3) Az alaki szempontból helytelenül kiállított, a  vonatkozó jogszabályi előírásoknak meg nem felelő számlát
a Gazdálkodási Főosztály a teljesítésigazolást követő két munkanapon belül a keretgazda értesítése mellett a szállító
részére pénzügyi teljesítés nélkül visszaküldi.
(4) A Gazdálkodási Főosztály a teljesítésigazoló által igazolt számlát érvényesíti, ezt követően az utalványozás rendjének
megfelelően gondoskodik az  utalványozásáról és az  átutalással fizetendő számla fizetési határidőn belül történő
kiegyenlítéséről.
17. Kiadások érvényesítése 34. § (1) A kiadás teljesítéséről szóló – 9. melléklet szerinti – utalványrendelet érvényesítése a Gazdálkodási Főosztály feladata.
 (2) A teljesítésigazolás alapján az érvényesítőnek ellenőriznie kell:
a) a teljesítést igazoló munkatárs aláírásának az aláírásmintával való egyezőségét,
b) az összegszerűséget,
c) a fedezet meglétét,
d) az előírt alaki követelmények betartását,
e) a kontírozást és a kódolást, valamint
f ) a megelőző ügymenetnek a vonatkozó jogszabályok, illetve normatív utasítások szerinti szabályszerűségét.
(3) Az utalványrendeleten a felülvizsgálat alapján helyesnek elismert összeget kell feltüntetni.
 (4) Ha valamilyen hiba vagy hiányosság miatt a  bizonylat nem érvényesíthető, az  érvényesítő a  bizonylatot rendezés
céljából átadja a bonyolítást végző, illetve a munkakör szerint illetékes munkatársnak.
 (5) Az érvényesítésre ezen utasítás 11. melléklete szerinti nyomtatványt kell alkalmazni.
 (6) Az érvényesítésre vonatkozó egyéb szabályokat a  Gazdálkodási Főosztály ügyrendje és a  Gazdálkodási Főosztály
munkatársainak munkaköri leírásai tartalmazzák. 18. Kiadások utalványozása 35. § (1) Az utalványozás joga az  elnököt, továbbá az  általa teljes körű utalványozásra meghatalmazott gazdasági
elnökhelyettest, a gazdasági vezetőt és annak helyettesét illeti meg.
(2) Az elnök az utalványozás jogát írásban meghatalmazással további személyekre is átruházhatja.
 (3) Az utalványozásra ezen utasítás 3. mellékletében foglalt nyomtatványt kell alkalmazni. Az utalványozásra vonatkozó
egyéb szabályokat a  Gazdálkodási Főosztály ügyrendje és a  Gazdálkodási Főosztály munkatársainak munkaköri
leírásai tartalmazzák.
19. Bevételek előírása és érvényesítése 36. § (1) Az Iroda bevételei közé tartoznak
a) az intézményi működéshez kapcsolódó egyéb bevételek,
b) az egyéb sajátos bevételek,
c) a tárgyi eszközök értékesítésből származó bevételek, valamint
d) a bírságbevételek.
(2) A bevétel előírásának bizonylata a számla vagy a belső bevételi utalvány.
 (3) A gazdasági vezető köteles a bevételek beszedését összeghatárra való tekintet nélkül elrendelni.
 (4) A fizetési követelést összeg- és jogcímszerűen, a bevétel előírásának bizonylata alapján az adós terhére, nevére és
címére szólóan, illetve cégjegyzék szerinti pontos adatok feltüntetésével kell megállapítani és előírni.
 (5) Az Iroda bevételei elszámolásának, valamint a követelések nyilvántartásba vételének és kezelésének rendjét az Iroda
számviteli politikája és számlarendje szabályozza.
 (6) A követelések nyilvántartásba vételét a Gazdálkodási Főosztály ügyrendje és a Gazdálkodási Főosztály munkatársainak
munkaköri leírásai szabályozzák.
 (7) A bevételek tekintetében nem szükséges szakmai teljesítésigazolás.
37. § (1) Bevétel utalványozásának joga az elnököt, továbbá az általa teljes körű utalványozásra meghatalmazott gazdasági
elnökhelyettest, a gazdasági vezetőt és annak helyettesét illeti meg.
(2) Az elnök az utalványozás jogát ezen utasítás 1. mellékletében meghatározottak szerint adja át.
 (3) A lejárt követelések beszedése – végrehajtás kezdeményezése esetén a Jogi és Ügyviteli Főosztály közreműködésével –
a Gazdálkodási Főosztály feladata.
 (4) A lejárt követelésekről – a  késedelembe esett vevő részére – a  Gazdálkodási Főosztály havonta fizetési felszólító
levelet küld.
 (5) A lejárt követelések után késedelmi kamatfizetési kötelezettséget kell előírni, és erről tájékoztatni kell az ügyfelet.
A  késedelmi kamat mértéke – a  szerződésben rögzítettek hiányában – a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi
V. törvénynek a felszámolás időpontjában hatályos késedelmi kamatra vonatkozó előírásai alapján kerül kiszámításra.
(6) A késedelmi kamatot a teljesítési határidő utolsó napját követő naptól a teljesítés napjáig terjedő időszakra, illetve
részleges teljesítés esetén a hátralékra kell felszámítani.
20. A bírságbevételek kezelésének rendje 38. § (1) A bevételeket az Iroda előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell megfizetni.
 (2) A jogerős bírsághatározatok nyilvántartását, a  bevételek beszedésével kapcsolatos feladatokat, valamint azok
számviteli nyilvántartását a Gazdálkodási Főosztály vezeti az OrganP rendszerben.
 (3) A bírságokból származó bevételeket az Áht. 42. § (1) bekezdése alapján a központi költségvetés részére tovább kell
utalni, illetve más szervet megillető bevételként kell könyvelni.
 (4) A határidőre meg nem fizetett bírság esetében az Iroda nem köteles felszólítani a késedelembe esett kötelezettet.
 (5) Az állami adóhatóságnak az  eredménytelenül zárult végrehajtási eljárásról szóló megkeresése alapján az  Iroda
a  központi költségvetés bevételét képező bírságok beszedése érdekében – az  elévülési időn belül – minden év
szeptember 30. napjáig ismételt végrehajtási eljárást kezdeményez az illetékes regionális adóhatóságnál.
21. Eszköz- és készletgazdálkodás 39. § (1) Az eszközgazdálkodás az  Iroda rendeltetésszerű működéséhez szükséges immateriális javak, ingatlanok és ingó
tárgyi eszközök igényfelmérésére, beruházásának tervezésére, beszerzésére és üzembe helyezésére, a már meglévő
eszközök használatára, fenntartására, felújítására és vagyonvédelmére terjed ki.
(2) A leltárkészítésről, leltározásról, selejtezésről, valamint az eszközgazdálkodással kapcsolatos feladatokról részletesen
az  Iroda számviteli politikája mellékletét képező eszközök és források leltárkészítési, leltározási és selejtezési
szabályzata rendelkezik.
(3) A készletgazdálkodásnak az  Iroda rendeltetésszerű működéséhez szükséges munkaeszközök igényfelmérésére,
beszerzésére és a  felhasználóhoz való eljuttatására kell kiterjednie. A  készletgazdálkodási feladatokat az  ezen
feladattal megbízott keretgazda látja el.
(4) Az Iroda készletraktárt nem működtet. A  készletbeszerzés azonnali felhasználásra történik. A  keretgazdáknak
a teljesítés igazolásakor a számlán a beszerzett készletet át kell vetetni a felhasználóval. Ha erre a számla nem alkalmas,
ahhoz külön átvételi ívet kell csatolni.
22. Beszámolás a költségvetés végrehajtásáról 40. § (1) A Gazdálkodási Főosztály a  költségvetés végrehajtásáról az  Áht. 87.  §-a alapján éves költségvetési beszámolót,
valamint zárszámadást, illetve az Ávr. 161. §-a alapján zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatást készít.
(2) Az (1) bekezdés szerinti beszámolókat és adatszolgáltatást a gazdasági vezető terjeszti elő gazdasági elnökhelyettes
egyetértésével az elnök részére. Az adatszolgáltatásokról és beszámolókról az elnök dönt.
(3) Az (1)  bekezdés hatálya alá nem tartozó évközi költségvetési adatszolgáltatásokat a  gazdasági vezető saját
hatáskörében kiadmányozza, és azokról a gazdasági elnökhelyettes útján tájékoztatja az elnököt.
(4) A jogszabályban előírt beszámolókon és adatszolgáltatásokon kívül a Gazdálkodási Főosztály az OrganP rendszerben
nyilvántartott adatok alapján beszámolót készít az Iroda gazdálkodásáról.
(5) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatáshoz a gazdasági vezető a keretgazdák részére szöveges indoklás elkészítését
írhatja elő.
(6) A költségvetési maradvány jogszabályban megengedett felhasználásáról a  gazdasági vezető javaslatára az  elnök
dönt.
(7) Az Iroda eszközeinek és forrásainak alakulásáról a  Gazdálkodási Főosztály az  Ávr. 170.  §-ának megfelelően
negyedévenként időközi mérlegjelentést készít.
23. Összeférhetetlenség 41. § (1) Az eszköznyilvántartás vezetője és az üzembe helyezési bizonylat kiállítója nem lehet ugyanazon munkatárs.
 (2) A gazdálkodási szervezet munkavégzésének kialakítása során biztosítani kell
a) a pénzügyi döntések dokumentumainak elkészítésére,
b) a költségvetési gazdálkodás során az  előzetes és utólagos pénzügyi ellenőrzésre, a  pénzügyi döntések
szabályszerűségi szempontból történő jóváhagyására, illetve ellenjegyzésére, valamint
c) a gazdasági események elszámolásának kontrolljára
vonatkozó tevékenységek feladatköri elkülönítését.
24. Záró rendelkezések 42. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pálffy Ilona s. k.,
 elnök


text:
466/2017. (XII. 12.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Kovács Gábort 2018. január 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
194/2018. (V. 18.) KE határozata miniszterek kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és a 16. cikk (7) bekezdése alapján
– a miniszterelnök javaslatára – Bártfai-Mager Andreát tárca nélküli miniszterré,
dr. Benkő Tibort honvédelmi miniszterré,
dr. Gulyás Gergelyt a Miniszterelnökséget vezető miniszterré,
dr. Kásler Miklóst az emberi erőforrások miniszterévé,
dr. Nagy Istvánt agrárminiszterré,
dr. Palkovics Lászlót innovációért és technológiáért felelős miniszterré,
dr. Pintér Sándort belügyminiszterré,
Rogán Antalt a miniszterelnök kabinetfőnökévé,
dr. Semjén Zsoltot tárca nélküli miniszterré,
Süli Jánost tárca nélküli miniszterré,
Szijjártó Pétert külgazdasági és külügyminiszterré,
dr. Trócsányi Lászlót igazságügyi miniszterré,
Varga Mihályt pénzügyminiszterré
2018. május 18-ai hatállyal kinevezem. Budapest, 2018. május 16.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2012. (IX. 25.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 6,50%. 2. § (1) Ez a rendelet 2012. szeptember 26-án lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 16/2012. (VIII. 28.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke