text:
107/2018. (III. 20.) KE határozata a Kossuth- és Széchenyi-díj adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, valamint a  Kossuth-díjról és a Széchenyi-díjról szóló 1990. évi
XII. törvény 5. § (1) bekezdése alapján – a Kormány előterjesztésére –
a magyar filmművészet nemzetközi elismertetéséhez egyéni látásmódú, a  társadalmi problémákat kivételes
érzékenységgel ábrázoló, dokumentarista stílusú filmjeivel hozzájáruló, kimagaslóan sikeres operatőri és rendezői
pályája elismeréseként
Sára Sándor Kossuth-díjas és Balázs Béla-díjas filmrendező, operatőr, a nemzet művésze, kiváló és érdemes művész,
a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, a Duna Televízió volt elnöke részére
a Kossuth Nagydíjat, a magyar protestáns énekkultúra megőrzését és továbbadását elhivatottan szolgáló értékteremtő művészi és tanári
pályája, valamint a határon túli magyarság körében végzett kiemelkedő zenepedagógusi munkája elismeréseként
Berkesi Sándor Liszt Ferenc-díjas karnagy, a  Debreceni Egyetem Zeneművészeti Karának docense, a  Tiszántúli
Református Egyházkerület nyugalmazott zenei igazgatója, a Debreceni Református Kollégium Kántusának vezetője
részére,
utánozhatatlanul energikus stílusával, kifinomult mozgáskultúrájával minden szerepét egyedivé varázsoló, nagy
népszerűségnek örvendő alakításai, színpadon, filmvásznon és a televízió képernyőjén egyaránt sikeres pályafutása
elismeréseként
Esztergályos Cecília Jászai Mari-díjas színművész, kiváló és érdemes művész részére,
a magyar népdalok hiteles megszólaltatása mellett Bartók Béla és Kodály Zoltán népdalfeldolgozásainak, valamint
az  elmúlt öt évszázad műdalirodalmának széles körű megismertetését szolgáló énekművészete, valamint értékes
zenepedagógusi munkája elismeréseként
Faragó Laura énekművész, népdalénekes, etnológus, zenepedagógus részére,
az egyetemes magyar irodalmat autentikus erdélyi színezettel gazdagító, örökérvényű témákkal foglalkozó költői
életműve elismeréseként
Farkas Árpád Babérkoszorú díjas és József Attila-díjas író, költő, műfordító, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes
tagja részére,
a magyar népművészet hagyományaira épülő, ugyanakkor a kerámia, a fotográfia és a komputergrafika ötvözésével
új stílust teremtő, sajátosan expresszív alkotóművészete elismeréseként
Geszler Mária Munkácsy Mihály-díjas keramikusművész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
a magyar kultúra, főként a kun hagyományok megőrzését és népszerűsítését szolgáló alkotóművészete, a paraszti
világ mellett a magyar történelem jeles alakjait megörökítő alkotásai, valamint érmeket, plaketteket és grandiózus
köztéri szobrokat is magába foglaló gazdag életműve elismeréseként
Györfi Sándor Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész, érdemes művész részére,
kimagasló költői, illetve a  bolgár irodalom avatott tolmácsolójaként létrehozott műfordítói életműve, valamint
a népköltészet világát idéző népszerű gyermekirodalmi alkotásai elismeréseként
Kiss Benedek Babérkoszorú díjas és kétszeres József Attila-díjas költő, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja
részére,
a legnemesebb magyar előadóművészi hagyományokat hitelesen közvetítő zongora-, kamara- és orgonaművészi
pályája, valamint a fiatal tehetségek képzését szolgáló értékteremtő oktatói munkája elismeréseként
Lantos István Liszt Ferenc-díjas zongoraművész, kiváló és érdemes művész, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes
tagja, a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Billentyűs és Akkordikus Hangszerek Tanszékének egyetemi tanára
részére,
a magyar színházművészet értékeinek továbbadását a  klasszikus drámák és a  kortárs szerzők alkotásainak
színrevitele mellett az  operairodalom legjelentősebb műveinek kimagasló színvonalú interpretációjával is
elhivatottan szolgáló, több évtizedes pályája elismeréseként
Lengyel György Jászai Mari-díjas rendező, kiváló és érdemes művész, a Színház- és Filmművészeti Egyetem professor
emeritusa részére,
a balettirodalom legjelentősebb szerepeit már fiatal korától kezdve kiemelkedő érettséggel megformáló, magas
szintű művészi munkája, a  szakma és a  közönség körében nemzetközi és hazai szinten egyaránt nagy sikernek
örvendő alakításai elismeréseként
Oláh Zoltán Harangozó Gyula-díjas balettművész, a  Magyar Nemzeti Balett első magántáncosa, a  Magyar
Táncművészeti Egyetem Klasszikus Balett Tanszékének adjunktusa részére,
a magyar textilművészetben kimagasló alkotóművészi pályája, téma- és formavilágában egyaránt különleges,
egyedi technikával alkotott gobelinjei elismeréseként
Péreli Zsuzsa Munkácsy Mihály-díjas képzőművész, gobelinművész, kiváló és érdemes művész részére,
az igazság, a  jóság és a  szépség megformálására, a  népet nemzetté nemesítő lelkiség kifejezésére törekvő
alkotóművészete, a kereszténység értékeit különleges művészi látásmóddal ábrázoló műalkotásai elismeréseként
Rieger Tibor szobrászművész részére,
a világ legrangosabb operapódiumain és koncerttermeiben is páratlanul sikeres, számtalan főszerepet magába
foglaló, kivételesen gazdag művészi pályája elismeréseként
Sümegi Eszter operaénekes, kiváló és érdemes művész, a  Magyar Állami Operaház szerződéses magánénekese
részére,
a naivaszerepektől az  összetett ábrázolást igénylő karakterekig terjedő nagyívű művészi pályafutása,
egyedülálló színpadi eleganciát tükröző előadóművészete, a  kiváló humor mellett mély drámaiságról is árulkodó
jellemformálásai elismeréseként
Tordai Teri Jászai Mari-díjas színművész, kiváló és érdemes művész részére,
a magyar zenekultúrát a  reneszánsz és barokk zeneművek, főként Bach, illetve Monteverdi szerzeményeinek
autentikus interpretációján és népszerűsítésén keresztül gazdagító, kimagasló színvonalú énekművészete
elismeréseként
Zádori Mária Liszt Ferenc-díjas énekművész, kiváló művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére
a Kossuth-díjat, a szén alapú nanoszerkezetek és nanoarchitektúrák kutatásában elért, széles körű nemzetközi elismerést
kiváltó eredményei, a  nanométeres skálájú anyagtudomány hazai meghonosításában játszott szerepe, valamint
iskolateremtő oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Biró László Péter, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, az  MTA Energiatudományi Kutatóközpont
Műszaki Fizikai és Anyagtudományi Intézete Nanoszerkezetek Osztályának kutatóprofesszora részére,
a régi magyar irodalom, a  reneszánsz és a  barokk korszak, valamint Pázmány Péter korának, illetve életművének
bemutatása területén folytatott példaértékű, nemzetközileg is elismert tudományos kutatói-oktatói pályája,
továbbá a  debreceni irodalomtudományi képzés magas színvonalához hozzájáruló, széles körű oktatás- és
tudományszervező tevékenysége elismeréseként
dr. Bitskey István, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Debreceni Egyetem Bölcsészettudományi Kara
Magyar Irodalom- és Kultúratudományi Intézetének professor emeritusa részére,
a polimer kompozit anyagok fejlesztésében és a  technológiák ipari gyakorlatba való bevezetésében elért
kimagasló eredményei, valamint az  oktatásban és a  kutatói utánpótlás nevelésében végzett kiemelkedő munkája
elismeréseként
dr. Czigány Tibor gépészmérnök, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a  Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Gépészmérnöki Karának dékánja, a  Polimertechnika Tanszék egyetemi tanára,
az MTA–BME Kompozittechnológiai Kutatócsoport vezetője részére,
a magyar és nemzetközi Liszt-kutatás kiemelkedő egyéniségeként elért jelentős eredményei, valamint a zeneszerző
életművének bemutatását, illetve népszerűsítését szolgáló kimagasló színvonalú intézményvezetői munkája
elismeréseként
Eckhardt Mária Erkel Ferenc- és Szabolcsi Bence-díjas zenetörténész, karnagy, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem
Liszt Ferenc Emlékmúzeum és Kutatóközpont nyugalmazott alapító igazgatója és volt tudományos igazgatója
részére,
az analitikai kémia területén a  kromatográfia mikroszkopikus modelljének kidolgozásával és számos anyagi
rendszeren történő alkalmazásával elért, az  elválasztástechnika elemi folyamatainak megértéséhez alapvető
fontosságú, nemzetközileg is jelentős eredményei elismeréseként
dr. Felinger Attila, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Pécsi Tudományegyetem Természettudományi
Kar Kémiai Intézete Analitikai és Környezeti Kémia Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a magyar matematikatudomány egyik legkiválóbb és nemzetközileg is elismert kutatójaként a  kombinatorika
területén főként a  gráfok és hipergráfok Turán-számának meghatározása kapcsán végzett sokrétű és eredményes
kutatásai elismeréseként
dr. Füredi Zoltán, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar Tudományos Akadémia Rényi Alfréd
Matematikai Kutatóintézetének kutatóprofesszora részére,
a kristályosodási folyamatok térelméleti modelljének kidolgozása és alkalmazása terén elért, nemzetközileg is
figyelemre méltó kutatási eredményei, valamint a számítógépes anyagtudomány magyarországi meghonosításában
játszott szerepe elismeréseként
dr. Gránásy László fizikus, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  MTA Wigner Fizikai Kutatóközpontja
Szilárdtest-fizikai és Optikai Intézetének tudományos tanácsadója részére,
a római magánjog továbbélésének és a magánjog fejlődéstörténetének kutatásában elért kiemelkedő, világszerte
elismert tudományos eredményei elismeréseként
dr. Hamza Gábor, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és
Jogtudományi Kara Római Jogi és Összehasonlító Jogtörténeti Tanszékének egyetemi tanára részére,
a sámánizmus kultúrájának kutatásában elért, a  magyar őstörténet feltárása szempontjából is kiemelten fontos
eredményei, valamint a  folklór szimbolikájának elemzése, az  amerikai diaszpóra-magyarság életének vizsgálata,
illetve az etnoszemiotika területén végzett jelentős tevékenysége elismeréseként
dr. Hoppál Mihály, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi
Kutatóközpont Néprajztudományi Intézete Etnológiai Osztályának tudományos tanácsadója, az  Európai Folklór
Intézet alapítója és volt igazgatója részére,
az élelmiszer-biztonsági szempontból fontos toxintermelő gombák elleni védekezést megalapozó, nemzetközileg is
kiemelkedő járványtani és stresszélettani kutatásai, valamint iskolateremtő oktatómunkája elismeréseként
dr. Hornok László, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Szent István Egyetem Mezőgazdaság- és
Környezettudományi Kara Növényvédelmi Intézetének professor emeritusa részére,
a vérnyomás-szabályozásban központi szerepet játszó angiotenzin receptor és más G-fehérjéhez kapcsolt
receptorok működésének vizsgálata terén folytatott kiemelkedő kísérleti endokrinológiai és receptorélettani
kutatásai, valamint az  általános orvosképzésben végzett magas szintű oktatói és vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Hunyady László, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, az  Academia Europeae tagja, a  Semmelweis
Egyetem Általános Orvostudományi Karának dékánja, az Élettani Intézet igazgatója, egyetemi tanár részére,
a nemzetközi és hazai onkológiai ellátás korszerűsítését a  világ számos területére kiterjesztő rákellenes akciók
és fejlesztési programok kidolgozása és széles körű megvalósítása mellett az  onkológus, illetve sugárterapeuta
szakorvosképzés fejlesztésével is szolgáló, nagy hatású tevékenysége elismeréseként
prof. dr. Kásler Miklós, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, az Országos Onkológiai Intézet főigazgató főorvosa,
az Európai Tudományos és Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
szakterületén a  késleltetett visszacsatolást modellező differenciálegyenletek globális attraktorának kidolgozásával
nemzetközi viszonylatban is új utakat nyitó, kimagasló tudományos eredményei, valamint jelentős oktatói
tevékenysége elismeréseként
dr. Krisztin Tibor, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Szegedi Tudományegyetem Természettudományi
és Informatikai Kar Bolyai Intézete Alkalmazott és Numerikus Matematika Tanszékének tanszékvezető egyetemi
tanára részére,
a méréselmélet és a kiberfizikai rendszerek területén elért, nemzetközi szinten is kiemelkedő tudományos kutatásai,
valamint szakmai eredményeinek a hazai villamosmérnök- és informatikusképzésbe történő bevezetésével a magyar
műszaki felsőoktatás palettáját gazdagító, iskolateremtő oktatói tevékenysége elismeréseként
Péceli Gábor, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Villamosmérnöki és Informatikai Kara Méréstechnika és Információs Rendszerek Tanszékének egyetemi tanára
részére,
a szintetikus biológia területén a  mikroorganizmusok genetikai állományának egyszerűsítésére irányuló
nemzetközileg is elismert kutatásai, valamint a  molekuláris biológia eszköztárának bővítéséhez,
a  mikroorganizmusok genetikai anyagának feltérképezéséhez és tervezetten történő átalakításához hozzájáruló
génszerkesztési eljárások kidolgozása során végzett munkája elismeréseként
dr. Pósfai György, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Szegedi Biológiai
Kutatóközpontja Biokémiai Intézetének igazgatója, a  Genommérnöki Kutatócsoport vezetője, tudományos
tanácsadója részére,
a molekuláris filogenetikai vizsgálatok hazai bevezetését és az eurázsiai hegyvidéki élővilág történetének kutatását
is magába foglaló nagy jelentőségű tudományos munkája, valamint a  hazai nemzeti parkok és védett területek
zoológiai kutatása mellett a  nemzetközi természetvédelmi ökológia területén is meghatározó tevékenysége
elismeréseként
dr. Varga Zoltán Sándor, a  biológiai tudomány Eötvös József-koszorús doktora, a  Debreceni Egyetem
Természettudományi és Technológiai Kar Biológiai és Ökológiai Intézete Evolúciós Állattani és Humánbiológiai
Tanszékének professor emeritusa részére
a Széchenyi-díjat adományozom. Budapest, 2018. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
112/2018. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–vatikáni kapcsolatok fejlesztése, valamint a  magyarországi karitatív kezdeményezések támogatása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Christoph Graf, a Pápai Svájci Gárda parancsnoka részére,
a magyar állami vezetők szentszéki látogatásának magas színvonalú előkészítése, valamint a kétoldalú kapcsolatok
fejlesztése terén szerzett kimagasló érdemei elismeréseként
Domenico Giani, a Vatikánvárosi Csendőrség parancsnoka részére,
a magyar–libanoni igazságügyi kapcsolatok, valamint a két ország bíróságai közötti együttműködés megerősítése
terén folytatott kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Jean Daoud Fahed, a Libanoni Semmítőszék első elnöke, a Libanoni Legfőbb Bírói Tanács elnöke részére,
a magyar nemzet iránti elkötelezettsége, valamint a magyar–német kapcsolatok erősítését szolgáló aktív társadalmi,
illetve széles körű, önzetlen karitatív tevékenysége elismeréseként
Josef Schmid, a  Bundeswehr Tartalékos Katonáinak Szövetsége Alsó-bajorországi Körzeti Szervezetének elnöke,
a Szent György Lovagrend passaui priorja részére,
a magyar pénzügyi rendszer fejlesztéséhez és modernizációjához való értékes hozzájárulása, valamint hazánk
pénzügyi innovációs képességének erősítésében és a munkahelyteremtésben elért eredményei elismeréseként
Kevin A. Murray, a Citibank Europe plc Magyarországi Fióktelepének vezérigazgatója, közép-európai régió vezetője
részére,
a magyar–libanoni oktatási kapcsolatok fejlesztése, valamint a Szegedi Tudományegyetem és a Bejrúti Saint-Joseph
Egyetem közötti együttműködés, illetve cserediákprogram megszervezése érdekében végzett munkája
elismeréseként
prof. Lena Gannagé, a Bejrúti Saint-Joseph Egyetem Jog- és Politikatudományi Karának dékánja részére,
a magyar–vatikáni kapcsolatok erősítése terén szerzett érdemei, valamint széles körű humanitárius tevékenysége
elismeréseként
Leopoldo Torlonia, a Szent Péter Kör elnöke részére,
a magyar–észt kapcsolatok fejlesztése és elmélyítése, valamint a  magyar Országgyűlés és az  Észt Köztársaság
Parlamentje közötti viszony szorosabbra fűzése érdekében végzett munkája elismeréseként
Marko Mihkelson, az Észt Köztársaság Parlamentjének képviselője, a Külügyi Bizottságának elnöke részére,
a magyar–indiai gazdasági kapcsolatok erősítését a vállalat magyarországi befektetésével és ezáltal új munkahelyek
teremtésével elősegítő munkája elismeréseként
Onkar Kanwar, az Apollo Tyres Ltd. elnök-vezérigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata; a Walesben élő magyar állampolgárok konzuli ügyeinek hatékony kezelése terén, valamint Magyarország üzleti
kapcsolatrendszerének, befektetői és kereskedelmi lehetőségeinek fejlesztése érdekében végzett munkája
elismeréseként
Alun James Davies, Magyarország cardiffi tiszteletbeli konzulja részére,
Passau és Veszprém testvérvárosi kapcsolatának megalapozása, valamint a  magyar–bajor barátság ápolása
érdekében végzett példaértékű tevékenysége elismeréseként
Amanda Dropalla, a Passau–Veszprémi Német–Magyar Baráti Kör alapító elnöke részére,
a magyar–német gazdasági kapcsolatok erősítésében és a  hazai befektetések ösztönzésében betöltött jelentős
szerepe, valamint példamutató vállalatvezetői tevékenysége elismeréseként
Daniel Korioth, a Robert Bosch Kft. ügyvezető igazgatója, a magyarországi Bosch csoport vezetője részére,
a magyar érdekek spanyolországi érvényesítéséhez aktívan hozzájáruló konzuli tevékenysége, valamint orvosként
elért szakmai sikereivel Magyarország jó hírét erősítő munkája elismeréseként
dr. Francisco Kovacs, Magyarország Palma de Mallorca-i volt tiszteletbeli főkonzulja és konzulja részére,
hazánk zeneművészetének bemutatását és népszerűsítését szolgáló tevékenysége, valamint a magyar–japán zenei
intézmények közötti kapcsolatok kialakításában és bővítésében betöltött szerepe elismeréseként
Fukui Naotaka, a  Musashino Academia Musicae rektora, a  Musashino Zeneakadémia Egyetemi Csoport
Igazgatótanácsának elnöke részére,
Magyarország műkincsgyűjteményét páratlanul értékes műtárgyegyüttesének önzetlen és nagylelkű felajánlásával
gazdagító adománya elismeréseként
Gladys V. Szapary ápolónő részére,
a magyar gazdaság termelési, munkaerőpiaci és exportteljesítményének növeléséhez a Mercedes-Benz
Manufacturing Hungary Kft. beruházásainak sikeres működtetésén keresztül hozzájáruló munkája elismeréseként
dr. Ingo Konrad, a Daimler AG kormányzati kapcsolatokért felelős vezetője részére,
negyedszázados zeneszerzői pályafutása, valamint a  társulat produkcióihoz írt egyedi zenei kompozíciói
elismeréseként
Jean-Philippe Heritier, a Bozsik Yvette Társulat zeneszerzője részére,
a magyar munkavállalók pozitív ausztriai megítélésének erősítése mellett a hazai nyomdászképzés támogatására és
a társadalmi felelősségvállalásra is nagy hangsúlyt fektető, példaértékű vállalatvezetői munkája elismeréseként
dr. Johannes Michael Wareka, a Marzek Etiketten GmbH ügyvezető igazgatója részére,
az üzleti életben, az orvostudományban, illetve a gyógyszeriparban – többek között a rákbetegség gyógyításához
használt termékek fejlesztésével – elért sikerei, valamint a  magyar kultúrát támogató önzetlen tevékenysége
elismeréseként
Leslie Dan, a kanadai egykori Novopharm alapítója és elnöke részére,
a magyar és román nép kulturális, elsősorban képzőművészeti értékeinek kölcsönös megismertetését szolgáló
munkája elismeréseként
Lucian Nastasă-Kovacs művészettörténész, a  Kolozsvári Szépművészeti Múzeum igazgatója, a  Babeș–Bolyai
Tudományegyetem egyetemi tanára részére,
a magyar–spanyol gazdasági kapcsolatok fejlesztése, valamint Magyarország jó hírének valenciai és tágabb spanyol
üzleti körökben történő erősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Manuel Montalbán, a Grupo Segura vezérigazgató-helyettese részére,
a magyarországi finnugor nyelvtudomány eredményeinek nemzetközi megismertetése, valamint a  magyar–mari
tudományos és társadalmi kapcsolatok ápolása érdekében végzett jelentős tevékenysége elismeréseként
Margarita Nyifontovna Kuznyecova, a Mari Állami Egyetem egyetemi docense részére,
a magyar gazdaság, illetve a hazai pénzügyi rendszer fejlesztéséhez és modernizációjához, továbbá Magyarország
innovációs képességének erősítéséhez való értékes hozzájárulása elismeréseként
Melanie Seymour, a BlackRock Budapest ügyvezető igazgatója részére,
Magyarország és Mexikó kapcsolatának folyamatos fejlesztését, valamint a  magyar érdekek képviseletét több
évtizede következetesen szolgáló tevékenysége elismeréseként
Modesto Alanís Von Der Meden, Magyarország monterrey-i tiszteletbeli konzulja részére,
a Skóciában élő magyar állampolgárok konzuli ügyeinek hatékony kezelése, valamint Magyarország skóciai üzleti
kapcsolatrendszerének és kereskedelmi lehetőségeinek fejlesztése érdekében végzett munkája elismeréseként
Norman Macfarlane Irons, Magyarország edinburghi tiszteletbeli konzulja részére,
a magyar irodalom legjelentősebb alkotásainak a  komi anyanyelvű olvasók körében történő széles körű
megismertetését szolgáló, magas színvonalú műfordítói tevékenysége elismeréseként
Nyina Alekszandrovna Obrezkova költő, író, műfordító részére,
Magyarország műkincsgyűjteményét páratlanul értékes műtárgyegyüttesének önzetlen és nagylelkű felajánlásával
gazdagító adománya elismeréseként
Paul Laszlo Szapary könyvkiadó részére,
a magyar–szlovén tudományos és kulturális kapcsolatok fejlesztése érdekében, valamint az  első világháború
centenáriumi évfordulójához kapcsolódó megemlékezések során végzett munkája elismeréseként
dr. Petra Svoljšak, a Szlovén Tudományos és Művészeti Akadémia Milko Kos Történelmi Kutatóintézetének vezetője,
a Nova Gorica Egyetem egyetemi docense részére,
a magyar–osztrák tudományos kapcsolatok ápolása és fejlesztése, valamint a magyar kutatási projektek támogatása
érdekében végzett értékes munkája elismeréseként
univ.-prof. dr. Stefan Karner történész, a grazi Ludwig Boltzmann-Institut für Kriegsfolgen-Forschung, valamint a grazi
Karl-Franzens Egyetem Gazdasági-, Társadalmi- és Vállalati Történeti Intézetének vezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. március 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2014. XLVI. törvény a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Abaújvár és Kechnec (Kenyhec) települések közötti közúti Hernád-híd és a csatlakozó utak megépítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya
között a  két ország közös államhatárán, Abaújvár és Kechnec (Kenyhec) települések közötti közúti Hernád-híd
és a  csatlakozó utak megépítéséről szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Abaújvár és Kechnec (Kenyhec) települések közötti közúti Hernád-híd és a csatlakozó utak
megépítéséről
Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya (a  továbbiakban: Szerződő Felek) összhangban
a jószomszédi kapcsolatokról és a baráti együttműködésről szóló, Párizsban, 1995. március 19-én aláírt Szerződéssel
és tekintettel az infrastruktúra-kapcsolatoknak a két ország közötti gazdasági együttműködés fejlődésére gyakorolt
hatására,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk
 (1) Az Abaújvár és Kechnec (Kenyhec) települések közötti közúti kapcsolat létrehozása érdekében a  Szerződő Felek
megállapodnak egy, a  Hernád folyó 110+850 fkm szelvényében, a  XVI.3M és XVI.7M határjelek térségében
elhelyezkedő közös közúti híd (a  továbbiakban: Híd) és a  mindkét oldali csatlakozó utak megépítéséről. A  Híd
megépítésének költségeit közösen, egyenlő arányban viselik.
(2) A Híd egynyílású két főtartós acélszerkezeti vonórudas ívhídként épül meg, szerkezeti hossza 61,02 m, szélessége
8,75 m, teherbírása Eurocode szerinti.
2. Cikk
A közúti kapcsolat a  nemzetközi közúti személyforgalom, valamint a  legfeljebb 3,5 t össztömegű tehergépjárműforgalom céljára létesül.
A törvényt az Országgyűlés a 2014. szeptember 24-i ülésnapján fogadta el.
3. Cikk
A Szerződő Felek erőfeszítéseket tesznek a  Híd és a  csatlakozó utak megépítéséhez szükséges pénzügyi
támogatásnak az Európai Uniótól történő megszerzése érdekében.
4. Cikk
 (1) Jelen Megállapodás végrehajtására a  Szerződő Felek mindkét államban a  közlekedésért felelős miniszter által
vezetett minisztériumot jelölik ki (a továbbiakban: Illetékes Szerv).
 (2) Az Illetékes Szervek a  saját államuk jogi előírásaival összhangban meghatározzák a  Híd és a  csatlakozó utak
megépítéséért felelős szerveket (a továbbiakban: Felelős Szerv).
 (3) Az Illetékes Szervek kölcsönösen tájékoztatják egymást a Felelős Szervek megnevezéséről és címéről.
5. Cikk
 (1) A Felelős Szervek gondoskodnak a  Híd és a  csatlakozó utak beruházásainak előkészületeiről. Az  engedélyezési és
jóváhagyási eljárások a Szerződő Felek államainak vonatkozó belső jogszabályaival összhangban valósulnak meg.
 (2) A Felelős Szervek mindegyike beszerzi a Híd és a Hídhoz csatlakozó utak megépítéséhez szükséges építési és egyéb
engedélyeket államuk illetékes hatóságaitól az adott állam jogszabályai alapján.
 (3) A Híd megépítésére vonatkozó közbeszerzési eljárást a  Szerződő Felek nevében a  magyar fél írja ki, a  magyar
közbeszerzési előírások szerint.
 (4) A kivitelezési munkálatok mindkét Szerződő Fél államának hatályos jogszabályaival és műszaki előírásaival
összhangban valósulnak meg.
 (5) Az államhatár vonalát vagy a határjeleket érintő valamennyi munka kivitelezéséhez az Államhatár Felmérésének és
Megjelölésének Magyar–Szlovák Közös Bizottsága előzetes jóváhagyása szükséges.
 (6) Tekintettel arra, hogy a  Híd felépítése a  Hernád határfolyó nagyvízi medrét érinti, megvalósításához a  Magyar–
Szlovák Határvízi Bizottság előzetes jóváhagyása szükséges. 6. Cikk
A Híd megnyitásának időpontját a Szerződő Felek diplomáciai úton egyeztetik.
7. Cikk
A Híd üzemeltetésére, fenntartására és rekonstrukciójára a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság
Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról
és rekonstrukciójáról szóló, Pozsonyban, 2007. június 18-án aláírt megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazni.
8. Cikk
 (1) A megvalósult Híd a Szerződő Felek államainak közös tulajdonát képezi.
 (2) A Hídhoz csatlakozó utak mindkét országban helyi közútként kerülnek megépítésre és Magyarország területén
Abaújvár önkormányzata, a Szlovák Köztársaság területén Kechnec (Kenyhec) község tulajdonát képezik.
9. Cikk
 (1) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél alapos indok nélkül eláll attól, hogy megépítse a  Hidat vagy a  saját oldalán
a  Hídhoz csatlakozó utat, köteles megtéríteni a  másik Szerződő Fél minden olyan kárát és költségét, amely
bizonyítottan a Híd és a Hídhoz csatlakozó út saját oldalán történő építésével összefüggésben merült fel.
(2) A Hídban vis maior miatt keletkezett kárt a Szerződő Felek közösen, egyenlő arányban viselik.
10. Cikk
 (1) A Híd építésének előkészítésével, tervezésével és kivitelezésével megbízott személyek a  beruházás időszakában
szabadon mozoghatnak az államhatár közelében az építési övezetben. Amennyiben a beruházó szervezetek a Híd
építése során harmadik állam állampolgárait alkalmazzák, munkaviszonyuknak meg kell felelnie az  adott ország
területén érvényes, a külföldiek munkavállalásáról és tartózkodásáról szóló belső jogszabályoknak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek a Szerződő Felek által felhatalmazott ellenőrző szervek felszólítására
érvényes, személyazonosításra alkalmas igazolvánnyal kötelesek igazolni magukat.
11. Cikk
Jelen Megállapodás értelmezésével és megvalósításával összefüggő esetleges vitákat az Illetékes Szervek tárgyalás
útján rendezik. Amennyiben nem jön létre megállapodás, a  vitás kérdéseket a  Szerződő Felek diplomáciai úton
rendezik.
12. Cikk
 (1) Jelen Megállapodást a  Szerződő Feleknek a  belső jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és
az a jóváhagyást igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
 (2) Jelen Megállapodás a Szerződő Felek közötti közös megállapodással írásban módosítható, vagy kiegészíthető. Ezen
kiegészítések, illetve módosítások az (1) bekezdés szerint lépnek hatályba.
 (3) Jelen Megállapodást a  Szerződő Felek határozatlan időre kötik. A  Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásban,
diplomáciai úton felmondhatja. A  felmondás kézbesítése után a  Szerződő Felek haladéktalanul tárgyalásokat
kezdenek a  jelen Megállapodás megvalósításával kapcsolatos nyitott kérdésekről, különösen a  másik Szerződő
Félnél a  Megállapodás felmondásának időpontjáig a  Megállapodás megvalósításával kapcsolatosan felmerült
költségek rendezéséről. Felmondás esetén a jelen Megállapodás a felmondásról szóló értesítésnek a másik Szerződő
Fél által történt átvétele napjától számított hat hónap után hatályát veszti.
Készült: Pozsonyban 2014. június 27. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, amelyből mindkét
nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya A Szlovák Köztársaság Kormánya
 nevében nevében”
4. § A Megállapodás alapján megépülő híd forgalomba helyezését követően – az  építtető vagyonkezelési jogának
egyidejű megszűnése mellett – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. Ababújvár Község Önkormányzatával
vagyonkezelési szerződést köt.
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1366/2018. (VIII. 7.) Korm. határozata „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelet alapján, életmentés
közben tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a  belügyminiszter mint helyi önkormányzatokért felelős
miniszter javaslatára –
BANDICS LÁSZLÓ sonkádi lakosnak,
GÁL KRISZTIÁN biharnagybajomi lakosnak,
LOVÁSZ IMRE kőteleki lakosnak,
RÉZMŰVES RÓBERT püspökladányi lakosnak,
TAMÁS LÁSZLÓ hartai lakosnak
„Életmentő Emlékérmet” adományoz. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1559/2015. (VIII. 7.) Korm. határozata a VOP-1.1.1-2010-0002 azonosító számú („Az Ellenőrzési Hatóság kapacitásának és feladatellátásának biztosítása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  VOP-1.1.1-2010-0002 azonosító számú, „Az Ellenőrzési Hatóság kapacitásának és feladatellátásának
biztosítása” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul
a) a  projekt tekintetében az  1.  melléklet szerinti kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási
időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. augusztus 15.
b) a projekt támogatói okiratának módosításához.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. augusztus 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2017. (IX. 11.) AB határozata a Kúria Kfv.V.35.722/2013/3. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Czine Ágnes, dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó,
dr.  Pokol Béla, dr.  Schanda Balázs, dr.  Sulyok Tamás és dr.  Szívós Mária alkotmánybírók párhuzamos indokolásával  –
meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Kúria Kfv.V.35.722/2013/3. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenes, ezért azt
megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] 1. Az  indítványozó jogi képviselője útján (Dr. Baltay Levente ügyvéd, 2360 Gyál, Kőrösi út 104.) alkotmányjogi
panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2] Az indítványozó a  Kúria Kfv.V.35.722/2013/3. sorszámú ítéletével szemben az  Alkotmánybíróságról szóló 2011.  évi
CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján – az első fokon eljárt bíróság útján – terjesztett elő alkotmányjogi
panaszt Alkotmánybírósághoz. Álláspontja szerint az ítélet ellentétes az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése szerinti
tisztességes hatósági eljáráshoz való joggal, a  XXVIII.  cikk (7)  bekezdése szerinti jogorvoslathoz való joggal és
a B) cikk (1) bekezdésében megfogalmazott jogállamiság és jogbiztonság követelményével.
[3] 2. Az  indítványozó alkotmányjogi panaszában előadta, hogy 1996 és 2010 között egy betéti társaság beltagja és
képviselője volt, 2010-ben viszont új kül- és beltag belépésére, majd a cég könyvelési és céges iratainak átadására
került sor az  új tulajdonosok részére. A  gazdasági társasággal szemben 2011 februárjában a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatal (a  továbbiakban: NAV) Dél-budapesti Adóigazgatósága adóbevallások utólagos vizsgálatára irányuló
ellenőrzést folytatott a  2005-től 2009-ig terjedő adóévek tekintetében. Az  ellenőrzés során az  egykori beltag
indítványozót tanúként hallgatta meg a hatóság, az eljárásban ügyfélként nem vett részt. Az adóhatóság első fokon
jogerőre emelkedett határozatával a céget összesen 45 580 244 Ft adókülönbözet, adóbírság és késedelmi pótlék
megfizetésére kötelezte. A betéti társasággal szemben az adótartozás megfizetéséért folytatott végrehajtási eljárás
azonban nem vezetett eredményre, ezért az  elsőfokú hatóság – az  adózás rendjéről szóló 2003.  évi XCII.  törvény
(a  továbbiakban: Art.) mögöttes felelősségi szabálya alapján – az  indítványozót kötelezte a  bírság megfizetésére.
Az indítványozó fellebbezése folytán a NAV a késedelmi pótlékot csökkentette.
[4] Az indítványozó ezt követően az  adóügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt nyújtott be
keresetet. Kérelmét arra alapozta, hogy csak a  végrehajtási eljárás során szerzett tudomást arról, hogy a  céggel
szemben adókötelezettség kerül megállapításra, így a védekezés, a nyilatkozattétel és az észrevételezés lehetősége,
valamint jogorvoslati joga nem volt biztosítva az eljárás során.
[5] Az első fokon eljáró Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ítéletében az  adóhatóság határozatait
hatályon kívül helyezte és az  elsőfokú hatóságot új eljárásra kötelezte. A  jogerős ítélet indokolása szerint
„az  Alkotmánybíróság mind a  2/2013. (I. 23.) AB határozat, mind pedig a  9/2013. (III. 6.) AB határozatában
az  Art. 35.  § (2)  bekezdésének az  adó megfizetésére vonatkozó szabályai és a  jogállamiság-klauzulából eredő
követelmények, továbbá a  jogorvoslathoz való jog viszonyát vizsgálta, egyrészt az örökösök mögöttes felelőssége
[Art. 35.  § (2)  bek. a)  pont], másrészt a  gazdasági társaságok adótartozásáért helyt állni köteles tag felelősségét
szabályozó norma [Art. 35. § (2) bek. f ) pont] vonatkozásában.”
[6] A felhívott alkotmánybírósági határozatok alapján a  bíróság arra az  álláspontra helyezkedett, hogy „az Art. 35.  §
(2)  bekezdés f )  pontjának az  idézett jogszabályhelyekkel együttes értelmezése, ezáltal az  alaptörvény B)  cikk
(1) bekezdéséből […], illetve az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdéséből […] fakadó alkotmányos követelménynek
megfelelő értelmezése szerint a  jelen perbeli esetben az  adó megfizetésére a  Bt. helytállni köteles tagjaként
kötelezett felperes részére a  beltagsági jogviszonyának megszűnését követően indult adóhatósági ellenőrzési
eljárásban lehetőséget kellett (volna) biztosítani arra, hogy gyakorolhassa az  adózót megillető azon jogokat,
amelyek lehetővé teszik, hogy a  helytállási kötelezettségét érintő adótartozás jogalapját és összegszerűségét
vitathassa.”
[7] Az ítéletben a  megismételni rendelt eljárásra vonatkozóan a  bíróság meghagyta az  adóhatóságnak, hogy
az  Alkotmánybíróság hivatkozott határozataiban foglalt jogértelmezés szem előtt tartásával eljárva – a  felperes
indítványozó helytállási kötelezettségébe eső adótartozás összege tekintetében – teljeskörűen tisztázza a tényállást.
[8] Az alperes adóhatóság az  ítélet ellen felülvizsgálati kérelemmel fordult a  Kúriához, kérve annak hatályon kívül
helyezését és a kereset elutasítását.
[9] A Kúria Kfv.V.35.722/2013/3. sorszámú ítélete megállapította, hogy „[a]z Art. 6 § (2)  bekezdés második mondata
szerint a kizárólag az adó megfizetésére kötelezett személy is gyakorolhatja a  törvény szerint az adózót megillető
jogokat. A felperes az adó megfizetésére őt kötelező eljárásban gyakorolhatta jogait, így a jogorvoslat jogát is, tehát
e  jogszabályhelyet nem sértette meg az adóhatóság, ahogyan az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdését és a Ket.
alapelveit sem.” A Kúria rögzítette azt is, hogy a Legfelsőbb Bíróság számos, megjelölt eseti határozatában a  jelen
döntésével azonos ítéletet hozott, a korábbi gyakorlattól való eltérésnek pedig nem látja indokát.
[10] Az elsőfokú ítéletben hivatkozott 9/2013. (III. 6.) AB határozat (a  továbbiakban: Abh1.) relevanciája tekintetében
a kúriai ítélet kiemelte, hogy „a Bt. ellenőrzése idején felszámolási eljárás nem volt folyamatban, ezért a nem azonos
tényállás miatt az elsőfokú bíróság döntését ezen AB határozatra nem alapíthatta.” A Kúria szerint nem teljesült tehát
az  Abh1. azon feltétele, hogy „a gazdasági társaság felszámolása során indult az  adóhatósági ellenőrzési eljárás”,
továbbá a betéti társaságot az ellenőrzés során felszámoló nem képviselte, így hiányzik az AB által a határozatban
értékelt azon lényeges elem is, hogy „a felszámoló a  felszámolási eljárás során a  mögöttes helytállásra kötelezett
személlyel szemben gyakran ellenérdekű pozíciót foglal el.”
[11] Az elsőfokú döntés által szintén felhívott 2/2013. (I. 23.) AB határozattal kapcsolatban arra az  álláspontra
helyezkedett a  Kúria, hogy az  – a  tényállás különbözőségéből fakadóan – jelen ügyben ugyancsak nem
alkalmazható. E  határozatban ugyanis az  AB azt az  alkotmányos követelményt határozta meg, hogy az  adó
megfizetésére örökösként kötelezett személy a  vele szemben indult eljárásban hozott külön határozat ellen
jogorvoslattal élhessen, és ennek keretében vitathassa az  Art. 35.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltételek
fennállását is.
[12] Figyelemmel arra tehát, hogy az  elsőfokú bíróság által idézett alkotmányos követelmények relevanciáját a  Kúria
az adott tényállások különbözősége miatt nem találta megalapozottnak, valamint a felperes „olyan jogszabályhelyet
sem jelölt meg, amelyet az adóhatóság nem értékelt, továbbá a Legfelsőbb Bíróság tény- és jogazonos ügyekben
számos (megjelölt) azonos ítéletet hozott”, a Kúria a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte, és a felperes keresetét
elutasította.
[13] Az indítványozó azért tartja Kúria döntését alaptörvény-ellenesnek, mert a  támadott ítélet alapjául szolgáló
adóhatósági eljárásban ügyféli jogállással nem bírt, így az  eljárás során nem volt biztosítva számára
a  nyilatkozattételhez és az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdésében garantált jogorvoslathoz való jog. Ezenfelül
a panaszolt ítélet – álláspontja szerint – sértette az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésében biztosított tisztességes
eljáráshoz fűződő jogát is, illetve az  eljárás nem egyeztethető össze az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott jogállamiság követelményével sem.
II. [14] Az Alaptörvény érintett rendelkezései:
„B) cikk (1) Magyarország független, demokratikus jogállam.”
„XXIV.  cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a  hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és
ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni.”
„XXVIII.  cikk (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az  olyan bírósági, hatósági és más
közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.”
III. [15] Az Alkotmánybíróság az  alkotmányjogi panaszt 2015. október 12-én befogadta, mivel az  Abtv.-ben támasztott
feltételeknek maradéktalanul megfelelt.
[16] Az Alkotmánybíróság az  indítvány alapján a  vizsgált ügyben elsősorban azt értékelte alapvető alkotmányjogi
jelentőségű kérdésként, hogy a társaság tartozásaiért helyt állni köteles panaszos jogorvoslathoz való joga sérült-e
azáltal, hogy nem gyakorolhatta az adózót megillető jogait az adóhatósági eljárás során.
IV. [17] Az alkotmányjogi panasz az alábbiak szerint megalapozott.
[18] 1. Az Alkotmánybíróság legutóbb a 20/2015. (VI. 16.) AB határozat (a továbbiakban: Abh2.) keretében foglalkozott
a  jelen indítvány által is felvetett alkotmányjogi összefüggésekkel. A  bírói kezdeményezésre okot adó ügyben
megállapított tényállás alapján az  adóhatósággal szemben indult per felperese egy betéti társaság beltagja
volt. A  felperes tagsági jogviszonyának megszűnését követően a  gazdasági társasággal szemben az  adóhatóság
adóellenőrzést folytatott tagsági jogviszonyát is érintő adóévek tekintetében, és határozatában bírságot szabott
ki. Az  elsőfokú határozat fellebbezés hiányában jogerőre emelkedett, majd az  adóhatóság végrehajtási eljárást
folytatott le a társasággal szemben, amely eredménytelen volt, így a NAV az ügy felperesét – a gazdasági társaság
korábbi beltagjaként – az  adótartozás megfizetésére kötelezte az  Art. 35.  § (2)  bekezdésének f )  pontja alapján.
A felperes – az adó megfizetésre kötelező határozattal szemben előterjesztett keresetében – arra hivatkozott, hogy
a társasággal szembeni adóellenőrzési alapügyről őt az adóhatóság nem értesítette, ezért nem is lehetett ráhatása
az adóhiány és jogkövetkezményei jogalapjára és összegszerűségére.
[19] A jelen ügyhöz hasonló tényálláson alapuló bírói kezdeményezés elsődlegesen arra irányult, hogy
az Alkotmánybíróság állapítsa meg az Art. 6. § (2) bekezdése és 136. § (1) bekezdése alaptörvény-ellenességét, és
semmisítse meg ezeket a  rendelkezéseket, illetve zárja ki azok alkalmazhatóságát a  bíróság előtt folyamatban
volt alapügyben. A  másodlagos indítványi kérelem arra irányult, hogy az  Alkotmánybíróság állapítsa meg azokat
az  alkotmányos követelményeket, amelyek alapján – figyelemmel az  Alaptörvény XIII.  cikk (1)  bekezdésére és
XXVIII. cikk (7) bekezdésére – „a betéti társaság beltagjának a tagsági jogviszonya megszűnését követően lefolytatott
adóellenőrzés során hozott határozat olyan érdemi határozatnak minősül, melyre tekintettel az adó megfizetésére
köteles személy is adózónak minősül, ezáltal az alapügyben hozott határozattal szemben fellebbezési jogával élhet.”
[20] Bár az  Alkotmánybíróság az  Art. támadott rendelkezései alaptörvény-ellenességének megállapítására és
megsemmisítésére, illetve a folyamatban lévő ügyben történő alkalmazhatóságának kizárására irányuló indítványt
elutasította, alkotmányos követelményként határozta meg, hogy milyen feltételekkel marad az Alaptörvény keretein
belül az adó megfizetésére gazdasági társaság helytállni köteles tagjaként kötelezett személy mögöttes felelősségét
adott esetben kiváltó, a  gazdasági társasággal szemben indult adóhatósági ellenőrzési alapeljárás azokban
az esetekben, amikor a mögöttesen felelős tag tagsági jogviszonya már megszűnt.
[21] A fentiek szerint az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy „azokban az  adóhatósági és az  adóhatósági
határozatokat felülvizsgáló bírósági eljárásokban, amelyek olyan személy mögöttes felelősségét érintik, aki
az  adóellenőrzés megindításakor már nincs a  mögöttes helytállási felelősségét megalapozó jogviszonyban
az  adótartozásért elsődlegesen felelős szervezettel, az  Art. 6.  § (2)  bekezdése második mondatának, 35.  §
(2)  bekezdése f )  pontjának, 100.  § (3)  bekezdésének, 136.  § (1)  bekezdése második mondatának, valamint 143.  §
(1)  bekezdésének alkalmazása során az  Alaptörvény XIII.  cikk (1)  bekezdéséből és XXVIII.  cikk (7)  bekezdéséből
fakadó alkotmányos követelmény, hogy az  adótartozásért mögöttesen felelős személy az  adótartozásért
elsődlegesen felelős szervezettel szemben indult adóhatósági ellenőrzési alapeljárás megindításától, valamint
az  adóhatósági határozatokat felülvizsgáló bírósági eljárásban gyakorolhassa az  adózót megillető azon jogokat,
amelyek lehetővé teszik, hogy a  helytállási kötelezettségét érintő adótartozás jogalapját és összegszerűségét
vitathassa. Ezen adózói jogok gyakorlásának lehetősége a gazdasági társasággal szemben folytatott alapeljárásban
alkotmányos feltétele a mögöttesen felelős tag későbbi esetleges marasztalásának.” (Abh2., Indokolás [23])
[22] A határozat mindezt alkotmányos követelményként – a  jelen alkotmányjogi panaszban is hivatkozott – Abh1.
rendelkező részének 1.  pontjára visszautalva fogalmazta meg, az  abban foglaltakat kiterjesztve az  adóhatósági és
az adóhatósági határozatokat felülvizsgáló bírósági eljárásokra is.
[23] Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló jelen ügyben a  betéti társasággal szemben az  adóhatósági határozat
adókülönbözetet és adóbírságot állapított meg, az  adótartozás a  cégtől azonban nem volt behajtható, ezért
az adótartozásért helytállni köteles egykori beltagot, az indítványozót – a mögöttes felelősség elve alapján – kellett
fizetésre kötelezni. Az  indítványozó az  adóügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt keresetet
nyújtott be, és az  elsőfokú ítélet a  határozatokat hatályon kívül helyezte, és az  elsőfokú hatóságot új eljárásra
kötelezte. Az  adóhatóság felülvizsgálati kérelme alapján eljáró Kúria azonban a  jogerős ítéletet hatályon kívül
helyezte és a felperes keresetét elutasította.
[24] Megállapítható tehát, hogy az  alkotmányjogi panasz egy adóhatósági határozatot felülvizsgáló bírósági eljárással
kapcsolatosan olyan személy mögöttes felelősségét érinti, aki az  adóhatósági eljárás megindításakor már nincs
a mögöttes felelősséget megalapozó jogviszonyban az adótartozásért elsődlegesen felelős szervezettel.
[25] Az ügy megítélése tehát abban az  esetben maradna az  Alaptörvény keretein belül, amennyiben az  indítványozó
az  adóhatósági ellenőrzési alapeljárás megindításától gyakorolhatta az  adózót megillető azon jogokat, amelyek
lehetővé teszik, hogy a  helytállási kötelezettségét érintő adótartozás jogalapját és összegszerűségét vitathassa.
Az  Alkotmánybíróság ugyanakkor megállapította, hogy az  indítványozónak e  jogok gyakorlására nem nyílt
lehetősége, amely – figyelemmel az Abh2. jogorvoslathoz való joggal összefüggő indokolására is – az Alaptörvény
XXVIII. cikk (7) bekezdésének sérelmét idézte elő.
[26] 2. „Az Alaptörvény XXIV.  cikk (1)  bekezdésére, mint a  tisztességes hatósági eljáráshoz való jog sérelmére
–  az  Alkotmánybíróság gyakorlata alapján – csupán olyan esetben alapítható alkotmányjogi panasz, ha
a  sérelmesnek vélt bírósági eljárás közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt zajlott. Az  Alkotmánybíróság
legutóbb az  5/2017. (III. 10.) AB határozatában semmisítette meg a  Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
ítéletét az  Alaptörvény XXIV.  cikk (1)  bekezdésébe ütközés miatt abból az  okból, hogy a  bíróság helyben hagyott
egy jogszabálysértő közigazgatási határozatot, ezzel mintegy »elfogadva« az alaptörvény-ellenességet.” {3071/2017.
(IV.  19.) AB végzés, Indokolás [12]}. A  tisztességes bírósági eljáráshoz való alapjogot az  Alaptörvény XXVIII.  cikk
(1)  bekezdése rögzíti, az  Alaptörvény XXIV.  cikk (1)  bekezdése „[a] közigazgatási hatósági eljárás vonatkozásában
fogalmazza meg a tisztességes eljárás követelményét” {3265/2014. (XI. 4.) AB határozat, Indokolás [23]}.
[27] Jelen esetben az  Alkotmánybíróság a  megjelölt ítéletet a  jogorvoslathoz való jog alapján alaptörvény-ellenesnek
találta és megsemmisítette, így eltekintett az  egyéb indítványelemek, köztük az  Alaptörvény XXIV.  cikk
(1) bekezdésének, valamint a B) cikk (1) bekezdésének vizsgálatától.
Budapest, 2017. szeptember 4. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2014/2017. (XII. 22.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a szegedi sportfejlesztések megvalósítása érdekében támogatás biztosításáról.
Magyarország Kormánya és Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával
összefüggő feladatokról szóló 1151/2017. (III. 20.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 6. pontjának végrehajtása
érdekében a Kormány
 1. a szegedi sportfejlesztések (a továbbiakban együttesen: Beruházások) megvalósítása körében egyetért
a) azzal, hogy Szegeden 10 pályás, 50 méteres versenymedencét, 25×15 méteres bemelegítő medencét és
20×12,5 méteres tanmedencét, illetve a hozzá tartozó szükséges infrastruktúrát tartalmazó új versenyuszoda
(a  továbbiakban: Uszoda) kerüljön megvalósításra, melynek céljára 10 642 981 000 forint összegű központi
költségvetési támogatás kerüljön biztosításra – az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 48.  §
(1) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint kiadásra kerülő támogatói okirat alapján – Szeged Megyei Jogú
Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) mint megvalósító részére az alábbi ütemezés szerint:
aa) a 2017. évben 508 381 000 forint,
ab) a 2018. évben 4 546 600 000 forint,
ab) a 2019. évben 5 588 000 000 forint,
b) azzal, hogy Szegeden, a  Szeged II. kerület, belterület 10005/4 hrsz.-ú ingatlanon, az  ingatlan állami
tulajdonba vételével, állami beruházásként új, 8000 férőhelyes, nemzetközi kézilabda mérkőzések
megrendezésére is alkalmas multifunkcionális csarnok (a  továbbiakban: Kézilabdacsarnok) kerüljön
megvalósításra, melynek céljára mindösszesen 16 200 000 000 forint összegű központi költségvetési
támogatás kerüljön biztosításra a  Nemzeti Sportközpontok (a  továbbiakban: NSK) részére az  alábbi
költségvetési évek szerinti bontásban:
ba) a 2017. évben 1 000 000 000 forint,
bb) a 2018. évben 4 000 000 000 forint,
bc) a 2019. évben 11 200 000 000 forint,
c) azzal, hogy a  Beruházások megvalósításához kapcsolódóan a  Szillér-Baktói-Fertői-főcsatorna és a  Tápéi
főcsatorna (a továbbiakban: Csatorna) rekonstrukciós programja megvalósításra kerüljön, amelynek céljából
750 000 000 forint összegű központi költségvetési támogatás kerüljön biztosításra;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, mint a  Beruházások szakpolitikai felelősét, hogy az  Uszoda támogatása
nyújtásának biztosítása érdekében a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Modern Városok Program
megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 6.  § (1)  bekezdése
alapján az Uszoda beruházásának tárgyában nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. az Uszoda megvalósítása érdekében
a) egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése
alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – az  Uszoda megvalósításához 2017.  évben szükséges
508  381  000  forint a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78.  Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra
az Önkormányzat részére,
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
b) egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése
alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – az  Uszoda megvalósításához a  2018.  évben szükséges
4  546  600  000 forint a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: 2018. évi Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat
terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére,
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okiratban foglaltak szerint, a  finanszírozási szükséglet felmerülésének
időpontjában
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával –
gondoskodjon az  Uszoda megvalósításához a  2019.  évben szükséges bruttó 5 588 000 000 forint forrás
biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
4. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter számára, hogy – a Modern Városok
Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén  –
az  Uszoda megvalósítása érdekében a  2018–2019. költségvetési évek kiadási előirányzata terhére legfeljebb
10 134 600 000 forint összeg mértékig éven túli kötelezettséget vállaljon az alábbi ütemezéssel:
a) a 2018. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 4 546 600 000 forint,
b) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 5 588 000 000 forint;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
5. felhívja a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az Uszoda tekintetében az annak
megvalósulását finanszírozó támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az Önkormányzat kötelezettséget
vállaljon az  állami beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII.  23.)
Korm. határozat 3. pontjában foglaltak teljesítésére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
6. a Kézilabdacsarnok megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság bevonásával tegye meg a szükséges intézkedéseket az 1. pont
b) alpontja szerinti ingatlan per-, teher- és igénymentes állami tulajdonba vétele érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 7. egyetért azzal, hogy a  Kézilabdacsarnok építtetője az  NSK legyen, amellyel összefüggésben – kizárólag
a  Kézilabdacsarnok megvalósításának tekintetében – a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési
szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat (jelen pont tekintetében a továbbiakban:
Korm. hat.) mentesíti az NSK-t a Korm. hat. 1. pontjában foglalt tilalom alól;
8. az egyes kiemelt sportcélú fejlesztési beruházások forrásszükségletének biztosításáról szóló 1801/2016. (XII. 20.)
Korm. határozat 1.  mellékletében a „Szegedi multifunkcionális sportcsarnok fejlesztés” megnevezésű fejlesztésre
vonatkozó sort visszavonja;
9. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kézilabdacsarnok állami beruházás keretében történő megvalósítása
érdekében, illetve a  3.  pontban foglaltak teljesíthetősége érdekében a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
Fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 52. Szeged
multifunkcionális csarnok előirányzaton rendelkezésre álló forrás terhére – figyelembe véve a  támogatás
kifizetéséhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékek és kincstári díjak összegét – hozza létre a  támogatási
jogviszonyt az NSK-val;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 31.
10. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a Kézilabdacsarnok megvalósításához a 2019. évben szükséges 11 200 000 000 forint forrás biztosításáról a központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 11. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Kézilabda
csarnok megvalósításához kapcsolódó Csatorna beruházásának a  megvalósításához, a  2018.  évben szükséges
750  000  000 forint forrásnak az  átcsoportosítását rendeli el a  2018.  évi Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoport terhére a 2018. évi Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím
javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2018. évi Kvtv. végrehajtása során 2018. január 31.
12. felhívja a belügyminisztert, hogy gondoskodjon a Csatorna beruházás megvalósításáról az Alsó-Tisza-vidéki Vízügyi
Igazgatóság útján.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2012. (III. 20.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal erdők állományneveléséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában – a 14. § tekintetében a 81. § (5) bekezdésében – kapott
felhatalmazás alapján, – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. befejezett ápolás: az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény
(a továbbiakban: Evt.) 71. § (1) bekezdés a) pontja és az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló
2009. évi XXXVII. törvény végrehajtásáról szóló 153/2009. (XI. 13.) FVM rendelet (a továbbiakban: Evt. Vhr.)
44. § (1) bekezdése szerint elvégzett munka; 2. erdő: az Evt. 6. § (1) bekezdése szerint meghatározott terület;
3. erdőgazdálkodó: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság, akit az Evt. 17. § (1) bekezdése szerint az erdészeti hatóságként eljáró területileg illetékes kormányhivatal
erdészeti igazgatósága (a továbbiakban: erdészeti igazgatóság) nyilvántartásba vett;
4. erdősítés: az Evt. 5. § 10. pontjában meghatározott művelet;
5. erdőterv: az Evt. 40. § (1) bekezdése és a 113. § (4) bekezdése szerinti terv;
6. mérési jegyzőkönyv: a területhatár állandósítással ellátott határpontok vázrajza, az Egységes Országos Vetületi
Rendszerben legalább ötven centiméter pontossággal meghatározott határpontok koordinátáinak
feltüntetésével, valamint a koordináták pontosságát alátámasztó a készítő és a kérelmező által aláírt
dokumentum, amely tartalmazza a mért pontok által meghatározott sokszög területét hektárban legalább két
tizedes jegy pontossággal, a mérési műszer típusát és pontosságát, a körüljárási irányt;
7. területhatár állandósítás: olyan tevékenység, amely során a faállománnyal borított terület esetében a terület
megközelítését szolgáló úthoz legközelebb eső határpontot határkaróval, majd a határ további pontjait az
összelátást biztosítva a határon lévő fákon fehér színű festéssel jelölik meg azzal a megkötéssel, hogy ha a terület
határán a támogatási időszak alatt jelölésre alkalmas fák nincsenek, a terület töréspontjain határjeleket
(határkarókat) kell elhelyezni; 8. tisztítás: az Evt. 71. § (1) bekezdés a) pontja és az Evt. Vhr. 44. § (2) bekezdése szerint elvégzett munka;
9. törzsnyesés: az ágtiszta törzsek nevelése érdekében a törzsön található ágaknak – az e rendeletben meghatározott
magasságig – a törzs palástjában történő eltávolítása. 2. A támogatás jellege
2. § E rendeletben meghatározott feltételek szerint, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó
vidékfejlesztési támogatásról szóló 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 27. cikkére figyelemmel,
vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe az erdők gazdasági értékét növelő
a) befejezett ápolás, b) tisztítás, valamint c) törzsnyesés
céljára. 3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult az az erdőgazdálkodó, aki legalább 20 hektár olyan erdőrészlet területén
gazdálkodik, amely magán- vagy önkormányzati tulajdonban van. (2) A támogatási jogosultság megállapítása során az Országos Erdőállomány Adattárban (a továbbiakban: Adattár)
szereplő adatoknak a támogatási kérelem benyújtási időszakának első napja szerinti aktuális állapotát kell figyelembe
venni. (3) A legkisebb támogatható terület a 2. § szerinti tevékenységenként legalább 1 hektár, amelyet a támogatási
kérelemben, az adott tevékenységgel érintett erdőrészletek összterülete alapján kell megállapítani.
A területszámításnál kizárólag a 0,3 hektár nagyságot elérő erdőrészletek vehetők figyelembe.
(4) A 2. § b) és c) pontja szerinti tevékenységek esetén csak teljes erdőrészletre adható támogatás.
(5) A 2. § a) pontja szerinti tevékenység esetén az erdőrészlet 0,3 hektár nagyságot elérő részterületére is adható
támogatás, amennyiben azon a területhatár állandósítást elvégezték. 4. § (1) E rendelet alapján az Evt. 11. §-a szerinti szabad rendelkezésű erdőkre nem vehető igénybe támogatás.
(2) Egy erdőrészletre, egy kérelem benyújtási időszakban csak egy, 2. § szerinti tevékenységre igényelhető támogatás.
(3) A 2. § a) pontja szerinti tevékenység a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján az Európai Unió által társfinanszírozott
mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló miniszteri
rendelet és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó
támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján nyújtott támogatással telepített
erdők esetében csak az 5 évesnél idősebb faállományoknál támogatható.
(4) A 2. § a) és b) pontjában meghatározott tevékenység támogatására az adott erdőrészlet vonatkozásában az ügyfél
nem jogosult, ha az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet 3. § a) és c) pontja szerinti tevékenységek
elvégzésére jóváhagyó támogatási határozattal rendelkezik. (5) A 2. § b) pontja szerinti tevékenység az erdőtervben szereplő tisztítás fahasználati előírás esetén támogatható.
(6) A 2. § c) pontja szerinti tevékenység a 25 évesnél fiatalabb, de 4 évnél idősebb, az Evt. 7. § (1) bekezdés e) és f) pontja
szerinti faültetvény, vagy kultúrerdő természetességi kategóriájú erdőkben támogatható. Az erdő korát elegyes
állomány esetében a főfafaj kora határozza meg. 4. A támogatás keretösszege, mértéke, elszámolható kiadások
5. § A nyújtható támogatás keretösszege 6 666 000 eurónak megfelelő forintösszeg, de legfeljebb 2 milliárd forint.
6. § A jóváhagyható támogatás összege egy ügyfél egy támogatási kérelem benyújtási időszakban beadott kérelme
alapján legfeljebb 70 000 eurónak megfelelő forint, de legfeljebb 21 millió forint.
7. § (1) A támogatás mértékének meghatározása erdőrészletenként, területi kategóriák megállapításán keresztül történik.
Az adott erdőrészlet az Adattárban nyilvántartott területi adatai alapján:
a) I. kategóriába tartozik, ha területe 0,3 és 1,20 hektár,
b) II. kategóriába tartozik, ha területe 1,21 és 2,39 hektár,
c) III. kategóriába tartozik, ha területe 2,4 és 4,49 hektár,
d) IV. kategóriába tartozik, ha területe 4,5 és 6,59 hektár,
e) V. kategóriába tartozik, ha területe 6,6 és 8,69 hektár,
f) VI. kategóriába tartozik, ha területe 8,7 és 10,79 hektár,
g) VII. kategóriába tartozik, ha területe 10,8 és 12,89 hektár,
h) VIII. kategóriába tartozik, ha területe 12,9 és 24,99 hektár,
i) IX. kategóriába tartozik, ha területe 25,0 és 44,99 hektár
közé esik, valamint j) X. kategóriába tartozik, ha területe 45,0 hektár, vagy nagyobb.
(2) Az adott területi kategóriában erdőrészletenként maximálisan megítélhető támogatás mértéke az 1. melléklet szerint
alakul. (3) A kifizethető támogatás összege nem haladhatja meg az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM
rendelet 19. § (3) és (4) bekezdés szerinti kiadásigazoló bizonylattal igazolt kiadások 50%-át.
(4) E rendelet alkalmazásában a 2. § a) pontja szerinti tevékenység elvégzése során támogatható műveletnek minősül:
a) kézi ápolás: kapálás, kaszálás, metszés, fakivágás; b) gépi ápolás: tárcsázás, kultivátorozás, talajmarás, kaszálás, fakivágás;
c) a terepi munkák erdészeti szakirányítása. (5) E rendelet alkalmazásában
a) a 2. § b) pontja szerinti tevékenység elvégzése során támogatható műveletnek minősül:
aa) a kézzel vagy géppel végzett tisztítás, tisztítási anyag megsemmisítése,
ab) a terepi munkák erdészeti szakirányítása. b) a 2. § b) pontja szerinti tevékenység elvégzése során az Evt. 7. § (1) bekezdés e) és f) pontja szerinti faültetvény,
vagy kultúrerdő természetességi kategóriájú erdőkben az a) pontban foglaltakon felül támogatható műveletnek
minősül ba) a kézi ápolás: kapálás, kaszálás, metszés;
bb) a gépi ápolás: tárcsázás, kultivátorozás, talajmarás, kaszálás.
(6) E rendelet alkalmazásában a 2. § c) pontja szerinti tevékenység elvégzése során támogatható műveletnek minősül:
a) a kézzel vagy géppel végzett nyesés, nyesési anyag megsemmisítése;
b) a terepi munkák erdészeti szakirányítása. 5. A támogatási kérelem benyújtása
8. § (1) A támogatási kérelmet a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített
és honlapján közzétett formanyomtatványon, postai úton, 2012. május 2. és május 31. között, ezt követően
a rendelkezésre álló forrás kimerüléséig, de legkésőbb 2013. február 1. és február 28. között az erdőrészlet
elhelyezkedése szerint illetékes erdészeti igazgatósághoz lehet benyújtani. (2) A formanyomtatványt a következő adattartalommal kell az MVH-nak rendszeresíteni:
a) az ügyfél-azonosítási adatok, b) az erdőrészlet azonosítója és a 7. § (4)–(6) bekezdések szerint tervezett művelési tevékenység,
c) a tervezett elszámolható kiadás, d) a kalkulált támogatási összeg,
e) az ügyfél kérelemben szereplő erdőrészletek szerinti erdőgazdálkodói nyilvántartási száma.
(3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell az egyes erdőrészletek azonosítóihoz rendelten az erdészeti szakszemélyzet
megnevezését és az erdészeti szakszemélyzet nyilvántartási kódját is.
(4) A támogatási kérelemhez mellékelni kell a mérési jegyzőkönyv másolati példányát, amennyiben a 2. § a) pontja szerinti
tevékenységet az erdőrészlet területhatár állandósítással elkülönített részterületén végzik.
(5) A támogatási összegtől függetlenül pénzügyi tervet kell készíteni, és azt a támogatási kérelemmel együtt kell
benyújtani. (6) E jogcím keretében egy ügyfél egy támogatási kérelem benyújtási időszakban egy kérelmet nyújthat be erdészeti
igazgatóságonként. (7) Az ügyfél a 2. §-ban felsorolt műveleteket a támogatási kérelem benyújtását követően saját felelősségére
megkezdheti. 6. A támogatási kérelem elbírálása 9. § (1) A támogatási kérelmeket az MVH, az 2. melléklet szerinti pontrendszer alapulvételével erdőrészletenkénti rangsor
állításával bírálja el. A 3. mellékletben felsorolt szakmai szervezetekben való tagság, többletpontra jogosít fel.
A további többletpontra jogosító szakmai végzettségeket a 4. melléklet tartalmazza.
(2) Támogató döntés olyan támogatási kérelem esetében hozható, amely az (1) bekezdés szerinti rangsorban legalább
20 pontot ért el. 7. A támogatás kifizetésének feltételei, kifizetési kérelem
10. § (1) Támogatás akkor adható, ha az erdőgazdálkodó:
a) a 2. § a)–c) pontja szerinti tevékenységek befejezését követően a kifizetési kérelmet a (3) bekezdés szerinti
határidőben benyújtotta, b) a 2. § a) pontja szerinti tevékenységet oly módon végezte el, hogy ott a kifizetési kérelem benyújtását követő
90 napban – a védett fajok kivételével: ba) az Evt. 7. § (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti erdőben az erdősítés erdőterv szerinti célállományának
megfelelő fő- és elegy fafajain kívüli fafajok 1 évesnél idősebb egyedei, valamint a fő és elegyfajok
növekedését veszélyeztető, azok csúcshajtását elérő cserjék és lágyszárú növényzet, vagy
bb) az Evt. 7. § (1) bekezdés f) pontja szerinti faültetvényt alkotó fafajokon kívül egyéb lágy- vagy fás szárú
növényzet 220 cm-es magasságot meghaladó egyedei nem találhatóak,
c) a 2. § b) pontja szerinti tevékenységet úgy végzi el, hogy ott a kifizetési kérelem benyújtását követő 90 napban
az erdősítés erdőterv szerinti célállományának megfelelő fő- és elegy fafajain kívüli fafajok 1 évesnél idősebb
egyedei, valamint a fő és elegyfajok növekedését veszélyeztető, azok csúcshajtását elérő lágyszárú növényzet
– a védett fajok kivételével – nem található,
d) a 2. § c) pontja szerinti tevékenységet úgy végzi el, hogy ott a kifizetési kérelem benyújtását követő 90 napban,
a nyesés eredményeként az erdőrészletben található faegyedek törzsrészének alsó, legalább 5 méteres
magasságáig, vagy 12 méternél alacsonyabb átlagmagasságú faállomány esetében legalább 3 méteres
magasságig tőben mérve 3 cm-nél vastagabb vagy 1 évesnél idősebb ágak nem találhatók.
(2) A támogatás nem fizethető ki arra a tevékenységre, amelyet az Evt. 106. § (1) bekezdése alapján az erdő
fennmaradásának vagy fejlődésének veszélyeztetése miatt az erdészeti igazgatóság elrendelt.
(3) A kifizetési kérelmet a támogatott tevékenység megvalósítását követően, legkésőbb 20 napon belül kell benyújtani az
erdészeti igazgatóság székhelye szerint illetékes MVH területi kirendeltségéhez.
(4) Az ügyfélnek a kifizetési kérelemhez csatolnia kell a munka elvégzését igazoló kiadásigazoló bizonylat másolatát
és a tételes számlarészletezőt. (5) Az ügyfél a 2. §-ban felsorolt műveleteket a támogatási határozat jogerőre emelkedésétől számított két évig,
de legkésőbb 2014. október 31-ig végezheti el. 8. Jogkövetkezmények
11. § (1) Amennyiben az ügyfél a 10. § (3) bekezdésben foglalt határidőn belül nem nyújt be kifizetési kérelmet, akkor az
jogosulatlan részvételnek minősül az adott erdőrészlet vonatkozásában. (2) Ha a 2. § a) pontja szerinti tevékenység elvégzése után, a kifizetési kérelem benyújtását követő 90 napban az Evt. 7. §
(1) bekezdés a)–e) pontja szerinti erdőben a 10. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti területen 1 évesnél idősebb
egyedek, valamint a fő és elegyfajok növekedését veszélyeztető, azok csúcshajtását elérő cserje és lágyszárú
növényzet csoportosan jelennek meg a területen, utalva az állománynevelési munkák szakszerűtlen, illetve nem kellő
gondossággal történő végrehajtására, akkor az jogosulatlan részvételnek minősül az adott erdőrészlet
vonatkozásában. (3) Ha a 2. § a) pontja szerinti tevékenység elvégzése után, a kifizetési kérelem benyújtását követő 90 napban
az Evt. 7. § (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti erdőben a 10. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti területen néhány,
szálanként elkülönült 1 évesnél idősebb, a célállomány fő- és elegy fafajain kívüli egyed, valamint a fő és elegyfajok
növekedését veszélyeztető, azok csúcshajtását elérő cserje és lágyszárú növényzet található, de közvetlen
környezetükben az irtás elvégzése egyértelműen megállapítható, akkor az ügyfél az erdőrészletre eső támogatás
összegének 10%-át köteles visszafizetni. (4) Ha a 2. § a) pontja szerinti tevékenység elvégzését és a kifizetési kérelem benyújtását követő 90 napban,
az Evt. 7. § (1) bekezdés f) pontja szerinti faültetvényben a 10. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti területen
a faültetvényt alkotó fafajokon kívül egyéb lágy- vagy fás szárú növényzet 220 cm-es magasságot meghaladó egyedei
csoportosan jelennek meg, utalva az állománynevelési munkák szakszerűtlen, illetve nem kellő gondossággal történő
végrehajtására, akkor az jogosulatlan részvételnek minősül az adott erdőrészlet vonatkozásában.
(5) Ha a 2. § a) pontja szerinti tevékenység elvégzését és a kifizetési kérelem benyújtását követő 90 napban,
az Evt. 7. § (1) bekezdés f) pontja szerinti faültetvényben a 10. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti területen
a faültetvényt alkotó fafajokon kívül egyéb lágy- vagy fás szárú növényzet 220 cm-es magasságot meghaladó egyedei
szálanként jelennek meg, de közvetlen környezetükben az irtás elvégzése egyértelműen megállapítható, akkor az
ügyfél az erdőrészletre eső támogatás összegének 10%-át köteles visszafizetni.
(6) Ha az ügyfél a 2. § b) pontja szerinti tevékenységet úgy végzi el, hogy az erdősítés erdőterv szerinti célállományának
megfelelő fő- és elegy fafajain kívüli fafajok 1 évesnél idősebb egyedei, valamint a fő és elegyfajok növekedését
veszélyeztető, azok csúcshajtását elérő lágyszárú növényzet csoportosan jelennek meg a területen, utalva az
állománynevelési munkák szakszerűtlen, illetve nem kellő gondossággal történő végrehajtására, akkor az jogosulatlan
részvételnek minősül az adott erdőrészlet vonatkozásában. (7) Ha az ügyfél a 2. § b) pontja szerinti tevékenységet úgy végzi el, hogy az erdősítés erdőterv szerinti célállományának
megfelelő fő- és elegy fafajain kívüli fafajok 1 évesnél idősebb egyedei, valamint a fő és elegyfajok növekedését
veszélyeztető, azok csúcshajtását elérő lágyszárú növényzet szálanként jelennek meg, de közvetlen környezetükben
az irtás elvégzése egyértelműen megállapítható, akkor az ügyfél az erdőrészletre eső támogatás összegének 10%-át
köteles visszafizetni. (8) Ha a 2. § c) pontja szerinti tevékenység elvégzése után a kifizetési kérelem benyújtását követő 90 napban az erdőben
található faegyedek törzsrészének alsó, legalább 5 méteres magasságáig, vagy 12 méternél alacsonyabb
átlagmagasságú faállomány esetében legalább 3 méteres magasságig tőben mérve 3 cm-nél vastagabb vagy
1 évesnél idősebb ágak találhatóak, akkor az jogosulatlan részvételnek minősül az adott erdőrészlet vonatkozásában.
(9) Amennyiben az ügyfél erdőterülete a támogatási időszak alatt a 3. § (1) bekezdésében foglalt méret alá csökken, akkor
az jogosulatlan részvételnek minősül. (10) Ha a támogatott tevékenységre az erdészeti igazgatóság az Evt. 107. § (1) bekezdés j) pontja szerinti erdőgazdálkodási
bírságot jogerős határozatban kiszabja, akkor az jogosulatlan részvételnek minősül a bírsággal érintett erdőrészlet
vonatkozásában. (11) Amennyiben az ügyfél a 10. § (5) bekezdésben foglalt határidőn belül nem végzi el a 2. §-ban szereplő műveleteket,
akkor az jogosulatlan részvételnek minősül az adott erdőrészlet vonatkozásában.
(12) Amennyiben a 3. § (5) bekezdés szerinti támogatott terület lehatárolása egyáltalán nem történt meg, vagy nem
megfelelően, illetve hiányosan történt meg és ez meghiúsította az objektív ellenőrzési eljárás teljes körű lefolytatását,
az jogosulatlan részvételnek minősül az adott erdőrészlet vonatkozásában.
(13) Amennyiben a 3. § (5) bekezdés szerinti támogatott terület lehatárolása egyáltalán nem történt meg, vagy nem
megfelelően, illetve hiányosan történt meg és ez nem befolyásolta az objektív ellenőrzési eljárás lefolytatását, ide
értve az esetleges mérések végrehajtását, úgy az adott erdőrészletre eső támogatás összegének 20%-át köteles
visszafizetni. (14) Amennyiben a 2. mellékletben foglalt táblázat 14. sora szerinti nyilatkozat ellenére a foglalkoztatás nem valósul meg,
a kedvezményezett a támogatás 20%-át köteles visszafizetni. 9. Záró rendelkezések
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
13. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 27. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
14. § Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott
egyes támogatások tekintetében átruházott, valamint egyéb, szakértő szervezetek közreműködésével ellátott
feladatokról szóló 48/2007. (VI. 20.) FVM rendelet 1. § f) pontja a következő fd) alponttal egészül ki:
[A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalra
(a továbbiakban: MgSzH) az alábbi feladatokat ruházhatja át:
az alábbi tevékenységekkel kapcsolatos intézkedések esetében a támogatási kérelmek feldolgozását, ideértve
a kérelem-feldolgozáshoz szükséges adminisztratív és helyszíni ellenőrzést, valamint a kifizetési kérelmekhez kapcsolódó
helyszíni ellenőrzést:] „fd) fiatal erdők állománynevelése.” 15. § Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének
általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 16/B. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a 2. § (1) bekezdés e) pont ea)–eb) és ed) alpontjában, f)–g) pontjában,
h) pont ha)–hc) és he) alpontjában, 2. § (3) bekezdés b)–c) pontjában, d) pont da) alpontjában, e)–f) pontjában,
valamint a 2. § (4) bekezdés d) pontjában meghatározott célok megvalósítását szolgáló támogatások esetén
a kifizetési kérelmet 2012-től évente február 1.–május 31., valamint augusztus 1.–december 31. között lehet
benyújtani. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
435/2013. (X. 10.) KE határozata a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete elnöke megbízatásának megszűnéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja és a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény
183.  § (5)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – megállapítom, hogy dr. Szász Károlynak, a  Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete elnökének e megbízatása 2013. szeptember 30-ai hatállyal, a törvény erejénél fogva
megszűnt.
Budapest, 2013. október 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
105/2019. (III. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szilágyi Enikőt
a 2019. március 1. napjától 2022. február 28. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. február 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
129/2011. (XII. 21.) VM rendelete a Tétényi-fennsík természetvédelmi terület létesítéséről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 3. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Védetté nyilvánítom Tétényi-fennsík természetvédelmi terület elnevezéssel a Pest megyében, Törökbálint
közigazgatási területén lévő, Törökbálint 0152/44 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú területet, valamint a
Budapest közigazgatási területén lévő, Budapest XXII. kerület 239924/3 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú
területből 6,42 hektár nagyságú területet (a következő EOV koordináta-párok által meghatározott területrészt:
E643519-N230180, E643510-N230187, E643473-N230199, E643430-N230211, E643400-N230223, E643461-N230203), a 239926 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú területből 0,69 hektár nagyságú területet (a következő EOV
koordináta-párok által meghatározott területrészt: E643646-N230513, E643632-N230460, E643631-N230452, E643632-N230444, E643635-N230432, E643649-N230397, E643653-N230386, E643632-N230380, E643525-N230355,
E643619-N230475, E643644-N230514), továbbá a 239932/1, 239932/2 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú
területet, mely területek nagysága összesen 147,78 hektár. (2) Az (1) bekezdésben szereplő, aláhúzással jelölt ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú ingatlanok az európai közösségi
jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről szóló 14/2010. (V. 11.) KvVM rendelet
alapján közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területek. 2. § A védetté nyilvánítás célja a terület természetközeli állapotú pusztafüves lejtősztyepp vegetációjának és az élőhelyhez
kötődő állatvilág hosszú távú megőrzése. 3. § A védett természeti terület természetvédelmi kezelési tervét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter