type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
119/2018. (IX. 27.) ME határozata az Információs Hivatal főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére
dr. Czukor Józsefet az Információs Hivatal főigazgatójává – 2018. október 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2013. (II. 12.) Miniszterelnökségi utasítása a Miniszterelnökség Cafetéria Szabályzatának kiadásáról.
A cafetéria-juttatások rendszerének célja a Miniszterelnökségen dolgozó munkatársak részére egységes elvek alapján szabályozott,
az egyéni igényekhez igazodó béren kívüli juttatások biztosítása.
A Miniszterelnökség Cafetéria Szabályzatát (a továbbiakban: szabályzat) a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(5) bekezdés f) pontja alapján, a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 151. §
(3) bekezdése, valamint a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló 249/2012.
(VIII. 31.) Korm. rendelet 9. §-a, továbbá a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. törvény)
rendelkezéseire figyelemmel a következők szerint állapítom meg. I. fejezet
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
A szabályzat hatálya 1. § (1) A szabályzat hatálya kiterjed
a) a Miniszterelnökség állományába tartozó állami vezetőkre; b) a Miniszterelnökség állományába tartozó kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre;
c) a Miniszterelnökségen munkaviszonyban álló munkavállalókra; d) azokra a személyekre, akik számára a cafetéria-jogosultságot a Miniszterelnökség megállapodás vagy egyedi
munkáltatói intézkedés alapján biztosítja (a továbbiakban együtt: munkatárs).
(2) Nem jogosult cafetéria-juttatásra a tartós külszolgálaton lévő, illetve az Európai Unió vagy nemzetközi szervezetek
által finanszírozott fejlesztési programok keretében szakértői tevékenységet ellátó, továbbá a nemzeti szakértőként
foglalkoztatott kormánytisztviselő. (3) A cafetéria-juttatások éves keretösszegének (a továbbiakban: cafetéria keret) 30%-a illeti meg a prémiumévek
programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény alapján a prémiumévek
programban foglalkoztatott, valamint a különleges foglalkoztatási állományba helyezett munkatársakat.
(4) A cafetéria-juttatások rendszere a következő, a munkatársak által választható béren kívüli juttatásokat tartalmazza:
a) helyi utazási bérlet, b) Széchenyi Pihenőkártya ba) szálláshely alszámlájára,
bb) vendéglátás alszámlájára, bc) szabadidő alszámlájára utalt juttatás,
c) Erzsébet-utalvány, d) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás, e) önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás,
f) iskolakezdési támogatás. Általános szabályok 2. § (1) Az egyes munkatársakat megillető éves cafetéria keret – ezer forintra kerekítve – egységesen, a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár normatív utasításában kerül meghatározásra. (2) A cafetéria keret egy naptári évben, a szabályzatban meghatározott juttatási formákra vehető igénybe, az Szja. törvény
71. §-ában meghatározott mértékben, a munkatárs nyilatkozata alapján. A nyilatkozat év közben nem módosítható.
Az éves cafetéria-keretről, a választható juttatások maximális mértékéről, a minimálbér összegéről, a cafetéria-keretet
terhelő, de a munkáltató által megfizetendő közterhek mértékéről az (5) bekezdés szerinti elektronikus levél tartalmaz
tájékoztatást. (3) Nem jogosult cafetéria-juttatásra a munkatárs azon időtartam vonatkozásában, amelyre illetményre, munkabérre nem
jogosult, feltéve, hogy a távollét időtartama meghaladja a 30 napot. Az érintett munkatársak cafetéria-jogosultsága
tekintetében a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 29. § (2) bekezdése esetén, valamint a 70. §
(3) bekezdése, 78. § (3) bekezdése, valamint 79. § (2) bekezdése szerinti felmondás esetén járó távolléti díj, továbbá a
146. § szerinti alapbér, díjazás és távolléti díj a munkabérrel fedezett időszakkal esik egy tekintet alá.
(4) A cafetéria-keret ezer forintra kerekített időarányos részére jogosult
a) a határozott idejű kinevezéssel, munkaszerződéssel rendelkező munkatárs, illetve
b) azon munkatárs, akinek a Miniszterelnökségen fennálló jogviszonya év közben keletkezik vagy szűnik meg.
(5) A választható elemeket tartalmazó, nyilatkozattételt lehetővé tevő programot az Igazgatási Főosztály az éves keretet
meghatározó Miniszterelnökségi utasítás kiadását követően teszi elérhetővé – elektronikus úton – a munkatársak
részére. A program elérhetőségéről az Igazgatási Főosztály elektronikus levélben tájékoztatja a munkatársakat. A
cafetéria-keret és a választható juttatások ismeretében a munkatárs igény szerint választ, figyelemmel az egyes
juttatásoknál ismertetett jogszabályi korlátozásokra. A választás során az egyes cafetéria elemeket úgy kell figyelembe
venni, hogy a nyilatkozattételt követően 1000 forint feletti maradványösszeg ne képződjön. A választás során
figyelemmel kell lenni arra is, hogy a Széchenyi Pihenőkártya vendéglátás alszámlájára utalandó juttatást, az
Erzsébet-utalványt, az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulást, az önkéntes kölcsönös egészségpénztári,
önsegélyező pénztári hozzájárulást a munkatárs csak teljes évre, havi egyenlő összegben igényelheti.
(6) Amennyiben a munkatárs a nyilatkozattételt követően más juttatótól is ugyanazon a jogcímen részesül juttatásban, az
Szja. törvény 71. §-ában megjelölt juttatásoknál előírt nyilatkozattételi kötelezettsége – másik kifizetőtől igénybe vett,
további juttatások tekintetében – a másik juttató felé áll fenn a Miniszterelnökségtől igénybe vett juttatás
tekintetében. (7) A munkatárs a nyilatkozatát elektronikus úton tölti ki. A kitöltött és kinyomtatott nyilatkozat egy példányát a
2. § (5) bekezdésben megjelölt elektronikus levél kézhezvételét követő 10 munkanapon belül kell az Igazgatási
Főosztályra aláírva eljuttatni, melyhez csatolni kell a választott juttatási formákhoz tartozó dokumentumokat az egyes
juttatásoknál meghatározottak szerint. Amennyiben a munkatárs a nyilatkozattételt önhibájából elmulasztja, úgy
Erzsébet-utalványra jogosult a cafetéria keretének mértékéig. (8) Hiányosan előterjesztett nyilatkozat esetén a munkatársat az Igazgatási Főosztály hiánypótlásra hívja fel. Amennyiben
hiánypótlási kötelezettségének a felhívás kézhezvételét követő 15 napon belül nem tesz eleget, nyilatkozatát a
rendelkezésre álló adatok alapján kell figyelembe venni. Amennyiben a hiány olyan természetű, hogy pótlása nélkül a
nyilatkozat egyetlen eleme sem vehető figyelembe, úgy kell eljárni, mintha a nyilatkozattételt elmulasztotta volna.
(9) A cafetéria-keretből megmaradt, ezer forint alatti összeget a munkatárs nem veheti igénybe.
(10) A munkatárs köteles az Igazgatási Főosztálynak írásban haladéktalanul bejelenteni, ha a cafetéria-juttatásokra való
jogosultsága év közben bármilyen okból módosul. (11) A cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén a munkatársat az Igazgatási Főosztály tájékoztatja
cafetéria-juttatásra való jogosultságáról és a nyilatkozattételt lehetővé tevő programot elérhetővé teszi számára.
A munkatárs a nyilatkozattételi kötelezettségét a tájékoztatást követő 10 munkanapon belül köteles teljesíteni, és
aláírt nyilatkozatát eljuttatni az Igazgatási Főosztályra. (12) Ha a munkatárs jogviszonya, illetve cafetéria-jogosultsága anélkül szűnik meg, hogy a (7), illetve a (11) bekezdés
szerint nyilatkozat tételére lehetősége lett volna, a számára időarányosan járó cafetéria-juttatást – az Igazgatási
Főosztály felhívása alapján – külön írásbeli nyilatkozata szerint kell kiadni azzal, hogy ha a munkatárs e nyilatkozattételi
kötelezettségét önhibájából elmulasztja, részére az őt időarányosan megillető cafetéria-keret erejéig a (7) bekezdés
szerinti juttatást kell kiadni. (13) Ha a munkatárs jogviszonya, illetve jogosultsága év közben megszűnik, köteles az időarányos cafetéria-keretet
meghaladóan igénybe vett juttatások összegét a Miniszterelnökségnek visszafizetni, illetve – a munkatárs választása
szerint, ha a juttatás természete ezt lehetővé teszi – visszaadni. Az éves cafetéria-keret terhére tárgyévben igénybe
vett juttatások összegéről és annak elszámolásáról az Igazgatási Főosztály tájékoztatja a munkatársat. Amennyiben a
munkatársat év közben áthelyezik, a cafetéria-juttatásokra az egyes munkáltatóknál időarányosan jogosult. Igénybe
vett juttatásnak kell tekinteni a megrendelt névre szóló utalványokat, a Széchenyi Pihenőkártya valamelyik
alszámlájára átutalt juttatást, valamint az egyes önkéntes kölcsönös pénztári hozzájárulások átutalt tárgyhavi
összegét. (14) A (13) bekezdésben meghatározott visszafizetés módja elsősorban a munkatársat megillető járandóságokból történő
levonás. Amennyiben ez nem lehetséges, a visszafizetés a munkatárs részéről átutalással, illetve készpénz-átutalási
megbízás útján történik. (15) A jogosultsági idő számításakor az adott év naptári napjainak számát kell figyelembe venni.
(16) Kivételes méltánylást érdemlő esetben a cafetéria-juttatások igénybevételét az igazgatási ügyekért felelős helyettes
államtitkár az Szja. törvény rendelkezései szerint és a nyilatkozattételt lehetővé tevő program keretei között, a jelen
szabályzat rendelkezéseitől eltérő feltételekkel is engedélyezheti. Az engedély iránti kérelmet a munkatárs az
Igazgatási Főosztályon keresztül terjeszti a helyettes államtitkár elé.
(17) A jelen szabályzatban foglalt határidőktől az Igazgatási Főosztály vezetőjének engedélye alapján el lehet térni.
(18) A szabályzat vonatkozásában közeli hozzátartozónak minősül a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
685. § b) pontja értelmében: a házastárs, a bejegyzett élettárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a mostoha
és neveltgyermek, az örökbefogadó, a mostoha- és a nevelőszülő, valamint a testvér.
II. fejezet
A CAFETÉRIA RENDSZERBE TARTOZÓ EGYES JUTTATÁSOK IGÉNYBEVÉTELÉNEK
RÉSZLETES SZABÁLYAI
Helyi utazási bérlet 3. § (1) A Miniszterelnökség a helyi utazási bérletet a tárgyévre érvényes éves BKV bérlet formájában biztosítja, melyet
nyilatkozata alapján a munkatárs kizárólag saját használatára vehet igénybe.
(2) A pénzügyi fedezet rendelkezésre állása esetén a Miniszterelnökség a helyi utazási bérletet a tárgyévet megelőző
évben juttatott bérleten megjelölt érvényességi idő lejárta előtt biztosítja. A bérlet igénylésére vonatkozó
nyilatkozatát a munkatárs – a 2. § (7) bekezdésében foglaltaktól eltérően – az Igazgatási Főosztály által meghatározott
eljárásrendben teszi meg. Amennyiben a munkatárs az érvényességi idő lejárta előtt biztosított bérletet eltérő
választása, vagy a jogosultsági idő későbbi időpontban történő megnyílása miatt nem veszi igénybe, helyi utazási
bérlet igénylésére a 2. § (7) bekezdésben meghatározott éves nyilatkozattételi eljárás során van lehetőség.
(3) A bérletszelvények beszerzését és átadását minden esetben az Igazgatási Főosztály végzi. Amennyiben a munkatárs
cafetéria-jogosultsága év közben megszűnik, az igényelt bérlet típusától függően van lehetőség a bérlet
visszaadására. A visszaadás szándékát minden esetben a munkatárs köteles jelezni, legkésőbb az utolsó munkában
töltött napon. Az Igazgatási Főosztály a bérletszelvényeket az utolsó munkában töltött napot követő napig veszi
vissza. (4) A cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén a munkatársak részére a helyi utazási bérletet az Igazgatási
Főosztály a cafetéria nyilatkozat megérkezését követő hónap első napjától érvényes, kizárólag az Igazgatási Főosztály
által kiadott bérletszelvény formájában biztosítja. (5) A helyi utazási bérletre a munkatárs folyamatos igénybevétel esetén jogosult. Nincs lehetőség a bérletet kizárólag
egyes hónapokra kérni, vagy megszakítással igénybe venni. Amennyiben a munkatárs a nyilatkozattétel időpontjáig
betölti a 65. életévét, helyi utazási bérletre nem jogosult.
Széchenyi Pihenőkártya 4. § (1) A Széchenyi Pihenőkártya juttatás keretében a munkatárs a (3) bekezdésben felsorolt alszámlákra – egy-egy
alszámlára vagy mindegyikre – igényelhet támogatást, az Szja. törvény 71. § (1) bekezdés c) pontjában az egyes
alszámlákra meghatározott mértékig. (2) Az egyes juttatások igénylése során a munkatárs – az éves cafetéria kerete és a törvényben előírt mérték mellett –
alszámlánként figyelembe veszi a más juttatótól a tárgyévben az adott alszámlára biztosított juttatás összegét is.
A munkatárs a más juttatótól származó támogatás összegéről a vonatkozó alszámla tekintetében nyilatkozatot tesz.
(3) A munkatárs a Széchenyi Pihenőkártya juttatást a) szálláshely alszámlájára egy összegben igényli, amit a Miniszterelnökség április 30. napjáig átutalja az alszámlára;
b) vendéglátás alszámlájára havi bontású összeget igényel, amelyeket a Miniszterelnökség negyedévente utólag,
a negyedévet követő hónap 15 napjáig átutalja az alszámlára, kivéve az első negyedévet, amely esetében
április 30-ig, továbbá az utolsó negyedévet, amely esetében december 20-ig teljesíti az átutalást az alszámlára;
c) szabadidő alszámlájára egy összegben igényli, amit a Miniszterelnökség április 30. napjáig átutalja az alszámlára.
(4) A Miniszterelnökség a juttatást az OTP Szép Kártya kártyakibocsátó intézménytől megrendelt kártyán keresztül
biztosítja a munkatárs számára. A kártya használatával a kiválasztott alszámláknak megfelelően belföldi szolgáltatások
vehetők igénybe a munkáltatói juttatás terhére. A kártya megrendelésével, használatával, a juttatás igénybevételével
kapcsolatban a munkatársat semmilyen költség nem terheli. (5) A közeli hozzátartozó és az élettárs részére a társkártyát – ha az igénylésre a cafetéria-nyilatkozat megtételekor kerül
sor – a Miniszterelnökség rendeli meg, ekkor a munkatárs az élettársi kapcsolat fennállásáról a Miniszterelnökség felé
nyilatkozik. Egyéb esetekben a társkártyát és szükség szerint a pótkártyát a munkatárs közvetlenül a kártyakibocsátó
intézménytől rendeli meg, melynek előállítási és kézbesítési költsége – a rendelő személyétől függetlenül, pót-, illetve
társkártyánként – a munkatársat terheli, az a cafetéria-keretösszeg terhére nem érvényesíthető.
(6) Kártya-, társkártya igénylése során a munkatárs gondoskodik a rendelkezésére bocsátott „kártyaigénylő és
adatkezelési hozzájáruló nyilatkozat” nyomtatvány kártyánként két példányban történő kitöltéséről, aláír(at)ásáról,
majd a nyomtatványoknak az Igazgatási Főosztály részére eredetben történő megküldéséről.
(7) A munkatárs és a társkártya birtokos hozzájáruló nyilatkozatot ad személyes adataiknak a juttatás biztosítása céljából
a Miniszterelnökség által történő kezeléséhez, továbbá az OTP Szép Kártya kártyakibocsátó intézmény részére
való továbbításához. Élettárs részére igényelt társkártya esetén a munkatárs az élettársi kapcsolat fennállásáról a
munkáltató felé nyilatkozik. (8) A tárgyévben kártya útján adott, az érvényességi időn belül fel nem használt juttatás munkatárs részére történő
visszatérítésére, illetve az egyes alszámlákra igényelt összegek módosítására nincs lehetőség.
Erzsébet-utalvány 5. § (1) A Miniszterelnökség az étkezési hozzájárulást papír alapú Erzsébet-utalvány formájában biztosítja, legfeljebb az
Szja. törvény 71. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontjában előírt havi mértékig. Az igényelt összeget havi bontásban kell
megadni. A legkisebb igényelhető összeg nettó 300 forint/hó, az igényelt összegnek 100 forinttal oszthatónak kell
lennie. (2) Az utalványok rendelkezésre bocsátása negyedévente utólag, egyenlő összegben történik, a tárgynegyedévet követő
hónap 15. napjáig, kivéve az utolsó negyedévet, amikor az utalványok legkésőbb december 20-ig kerülnek átadásra.
A cafetéria-jogosultság év végi megnyílása esetén a Miniszterelnökség november, illetve december hónapban is
kiadja az utalványokat. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás 6. § (1) Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás annak fizethető, aki
a) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár tagja, b) az Igazgatási Főosztályon – amennyiben ez még nem történt meg – a cafetéria-nyilatkozatával egyidejűleg a
tagsági jogviszonyának fennállását igazoló okirat másolatát leadja. (2) Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulást a Miniszterelnökség az Önkéntes Kölcsönös Biztosító
Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 12. § (3) bekezdése értelmében valamennyi munkatárs részére azonos
feltételekkel biztosítja, éves cafetéria keretén belül, a munkatárs választása szerinti összegben, figyelemmel az
Szja. törvény 71. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott értékhatárra. Amennyiben a munkatárs éves keretét nem
kizárólag a jelen §-ban meghatározott juttatásra kívánja fordítani, vagy az adott juttatást a cafetéria rendszerében
nem választja, az így igénybe nem vett összegnek a munkáltatói hozzájárulás címén történő felhasználásáról a
cafetéria-nyilatkozatában le kell mondania. (3) A nyilatkozatban választott hozzájárulás mértékének el kell érnie az adott pénztár által meghatározott
tagdíjminimumot, de nem haladhatja meg az Szja. törvény 71. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott mértéket.
A juttatás igénybevétele esetén a munkatársnak nyilatkoznia kell arról, hogy azonos időszakra az adott jogcímen más
juttatótól nem szerez bevételt. Önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás
7. § (1) Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás annak a munkatársnak fizethető, aki
a) önkéntes kölcsönös egészségpénztár, vagy b) önsegélyező pénztár tagja és
c) az Igazgatási Főosztályon – amennyiben ez még nem történt meg – a cafetéria-nyilatkozatával egyidejűleg a
tagsági jogviszonyának fennállását igazoló okirat másolatát leadja. (2) Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulást a Miniszterelnökség az Önkéntes
Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 12. § (3) bekezdése értelmében valamennyi munkatárs
részére azonos feltételekkel biztosítja, éves cafetéria keretén belül, a munkatárs választása szerinti összegben,
figyelemmel az Szja. törvény 71. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott értékhatárra. Amennyiben a munkatárs
éves keretét nem kizárólag a jelen §-ban meghatározott juttatásra kívánja fordítani, vagy az adott juttatást a cafetéria
rendszerében nem választja, az így igénybe nem vett összegnek a munkáltatói hozzájárulás címén történő
felhasználásáról a cafetéria-nyilatkozatában le kell mondania. (3) A nyilatkozatban választott hozzájárulás mértékének el kell érnie az adott pénztár által meghatározott
tagdíjminimumot, de nem haladhatja meg az Szja. törvény (3) bekezdés b) pontjában meghatározott mértéket.
A juttatás igénybevétele esetén a munkatársnak nyilatkoznia kell arról, hogy azonos időszakra az adott jogcímen más
juttatótól nem szerez bevételt. Iskolakezdési támogatás 8. § (1) Iskolakezdési támogatást az a munkatárs vehet igénybe, akinek gyermeke a közoktatásban, vagy bármely
EGT-államban ennek megfelelő oktatásban részt vevő tanuló, feltéve, hogy a munkatárs a gyermeknek – a családok
támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény, vagy bármely EGT-állam hasonló jogszabálya alapján családi pótlékra,
vagy hasonló ellátásra jogosult – szülője, gyámja vagy e szülőnek, gyámnak vele közös háztartásban élő házastársa.
(2) Az iskolakezdési támogatást a Miniszterelnökség a tanév első napját megelőző 60. naptól a kibocsátás évének utolsó
napjáig érvényes, kizárólag tankönyv, taneszköz, ruházat vásárlására jogosító utalvány formájában biztosítja.
(3) Az iskolakezdési támogatás igénylése során a munkatárs nyilatkozik
a) arról, hogy a gyermeke a közoktatásban, vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban vesz részt és őt
saját háztartásában tartja el, b) ő vagy a vele közös háztartásban élő házastársa jogosult-e családi pótlékra,
c) a támogatásban részesített gyermek adóazonosító jeléről, ennek hiányában TAJ-számáról.
(4) A juttatás mértéke nem haladhatja meg az Szja. törvény 71. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott mértéket.
III. fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 9. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a 2013. január 1-jét követően kiadott
cafetéria-juttatásokra kell alkalmazni. Dr. Lázár János s. k.,
Miniszterelnökséget vezető államtitkár


text:
1396/2013. (VII. 2.) Korm. határozata a Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ létrehozásáról.
A Kormány
 1. társadalompolitikai szempontból kiemelten fontos célnak tartja, hogy Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye
– Európai Oktatási Központ (a továbbiakban: Emlékhely) első üteme megvalósuljon és megnyíljon 2014 áprilisban
a  magyarországi Holokauszt Emlékéve során, és felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, a  nemzeti
fejlesztési minisztert és az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy e cél
határidőben történő megvalósítása érdekében minden szükséges intézkedést tegyenek meg;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
nemzeti fejlesztési miniszter
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. április 15., illetve folyamatos
 2. az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos feladatkörébe utalja az  Emlékhely
létrehozását szolgáló beruházás (a továbbiakban: Beruházás) előkészítését és megvalósításnak irányítását, egyúttal
felhívja a  kormánybiztost, hogy a  beruházási programról, a  Beruházás megvalósításához szükséges források
biztosításáról és a Beruházás megvalósulását követő üzemeltetésének kérdéseiről készítsen előterjesztést a Kormány
részére;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos, az előterjesztés elkészítése vonatkozásában 2013. július 31.
3. egyetért azzal, hogy az építtetői feladatokat a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. lássa el azzal, hogy a Beruházással
kapcsolatban biztosítani szükséges az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
kinevezéséről és feladatairól szóló 1351/2011. (X. 20.) Korm. határozat (a továbbiakban: H.) 3.  pontjában foglaltak
érvényesülését;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
 4. egyetért azzal, hogy a  Beruházást a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt.-vel mint
a  Józsefvárosi pályaudvar tulajdonosával kötendő hosszú távú bérleti szerződés keretében bérlői beruházás
formájában valósítsa meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a bérleti szerződés megkötésére 2013. július 31.
5. felhívja a  belügyminisztert és az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost,
hogy a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény alapján a beruházással összefüggő hatósági ügyek nemzetgazdasági
szempontból kiemelt üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok kijelöléséről nyújtson be előterjesztést
a Kormányhoz;
Felelős: belügyminiszter
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  beruházás részét képező előkészítési munkák fedezetére 50 millió
forint biztosításáról gondoskodjon, valamint ezen összegnek a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. javára történő, és
a beruházási célra való felhasználást lehetővé tevő átcsoportosításhoz szükséges intézkedést megtegye;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt. útján intézkedjen Józsefvárosi
pályaudvar területén meglévő lakások felszabadítása, valamint egyes helyszíni előkészítő munkálatok elvégzése
iránt;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. szeptember 1.
8. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a  Miniszterelnökségen foglalkoztatottak létszámának
jelen határozat szerinti – a  H. 6.  pontjában megállapított – változásához kapcsolódóan gondoskodjon
a  Miniszterelnökségen, a  minisztériumokban, az  igazgatási és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi
költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat módosítására
vonatkozó javaslat Kormány részére történő benyújtásáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 9. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 10. A H.
a) 2. pont c) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 (A Kormány a  kormánybiztos feladatkörébe utalja az  alábbi beruházások előkészítését és megvalósításuk
irányítását:)
 „c) a Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ megvalósítása;”
b) 6. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 „6. A kormánybiztos tevékenységét a  Miniszterelnökség keretében működő hét fős titkárság segíti.
A  Miniszterelnökség mindenkori engedélyezett belföldi létszáma a  kormánybiztos megbízatásának
időtartamára 2 fővel emelkedik.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1607/2012. (XII. 17.) Korm. határozata a TIOP 3.4.3/11/1-2012-0001 azonosító számú („Javítóintézeti ellátás biztosítása fiúk részére a Dunántúlon” című) és a TÁMOP 5.6.3-12/1-2012-0001 azonosító számú („A fogvatartottak többszakaszos, társadalmi és munkaerő-piaci reintegrációja és az intenzív utógondozás modellje” című) kiemelt projektek akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a TIOP-3.4.3/11/1-2012-0001 azonosító számú, „Javítóintézeti ellátás biztosítása fiúk részére a Dunántúlon” című, és
b) a TÁMOP-5.6.3-12/1-2012-0001 azonosító számú, „A fogvatartottak többszakaszos, társadalmi és munkaerő-piaci
reintegrációja és az intenzív utógondozás modellje” című egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pont szerinti projektek kiemelt projektként történő nevesítését,
3. hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága az 1. pont
szerinti projektek támogatási szerződéseit megkösse. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
226/2004. (VII. 27.) Korm. rendelete a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól.
A Kormány az államháztartásról szóló, többször módosított 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
88. §-ának (5) bekezdésében, 88/A. §-ának (2) bekezdésében, valamint 124. §-a (2) bekezdésének d) és m) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM) és a honvédelmi miniszter
költségvetési felügyelete alá tartozó költségvetési szervekre (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervek), valamint a 12–13. §-ok tekintetében a Magyar Államkincstárra
(a továbbiakban: Kincstár).
(2) A honvédelmi szerveknél az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) és a kincstári vagyon kezeléséről,
értékesítéséről és az e vagyonnal kapcsolatos egyéb kötelezettségekről szóló 183/1996. (XII. 11.) Korm. rendelet
rendelkezéseit e rendelet figyelembevételével kell alkalmazni.
A gazdálkodás sajátosságai 2. § (1) A honvédelmi szervek gazdálkodása intézményi,
illetve – egyes gazdálkodási területek vonatkozásában –
természetbeni ellátáson alapuló központi gazdálkodás
keretében valósul meg.
(2) A központi gazdálkodás a honvédelmi szervek feladatai ellátásához szükséges erőforrások tervezésére, beszerzésére, felhasználására és kezelésére, valamint a HM
költségvetési fejezet költségvetési előirányzatai tervezésére, teljesítésére és elszámolására irányuló gazdálkodási
tevékenységek összessége, melyeket az erre kijelölt honvédelmi szervek végeznek.
(3) A központi gazdálkodás ellátási-utaltsági rend szerint történik, melyben egyes pénzügyi, gazdasági tevékenységek végzése során a központi gazdálkodást folytató
honvédelmi szerv ellátóként, az utalt honvédelmi szerv ellátottként vesz részt. Egy-egy ellátásra kötelezett honvédelmi szervhez több ellátásra utalt honvédelmi szerv is
kapcsolódhat.
A költségvetési szervek felügyelete 3. § (1) A honvédelmi miniszter egyes gazdálkodási jogosítványait a honvédelmi szerv parancsnokán (vezetőjén) keresztül gyakorolhatja.
(2) A honvédelmi miniszter a honvédelmi szerv
parancsnokának (vezetőjének) a jogszabályban meghatározott gazdálkodási jogkörét az ahhoz kapcsolt kötelezettségekkel és felelősséggel együtt központosíthatja, azokat
egyes honvédelmi szervek jogkörébe adhatja.
(3) A honvédelmi szervek az Ámr. 17. § (1) bekezdésében meghatározott feladatainak központosított végrehajtására a honvédelmi miniszter honvédelmi szerveket jelölhet ki.
A költségvetési szervek csoportosítása 4. § (1) A gazdálkodás megszervezésének módjára tekintettel a honvédelmi szervek önállóan gazdálkodó költségvetési szervnek sorolhatók be abban az esetben is, ha az
adott költségvetési szerv egyes pénzügyi-gazdasági feladatait az adott szerven kívüli szervezetek látják el.
(2) A honvédelmi szervek az előirányzatok feletti
rendelkezési jogosultság szempontjából teljes jogkörrel
rendelkező költségvetési szervnek sorolhatók be abban az
esetben is, ha a központi gazdálkodásra tekintettel a rendelkezési jogosultság a felügyeleti szerv által korlátozásra
kerül.
(3) A honvédelmi szervek vonatkozásában elsődleges
kincstári ügyfél a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt szervezet, amely – a
költségvetési törvény cím/alcím bontásának megfelelő
részletezettséggel – kincstári költségvetéssel rendelkezik.
A gazdasági szervezet 5. § (1) A honvédelmi szervek gazdasági feladatait a 3. §
(3) bekezdése alapján elkülönült honvédelmi szervek lát
hatják el, ennek megfelelően a gazdasági vezetői feladat
megosztható.
(2) A logisztikai biztosítás, ellátás tekintetében a szervezet logisztikai főnöke (vezetője), a pénzügyi és számviteli feladatok tekintetében az illetékes pénzügyi és számviteli szervezet vezetője minősül gazdasági vezetőnek.
(3) Az Ámr. 18. §-ának (4) bekezdésében meghatározott
szakképesítési követelményt a pénzügyi és számviteli
szervezet vezetőjével szemben kell érvényesíteni, aki az
Ámr. 18. §-a (5) bekezdésének c) pontja szerinti intézkedéseit a parancsnok (vezető) útján teheti meg.
(4) A HM költségvetési fejezet központosított illetményszámfejtését, az ehhez kapcsolódó adó- és járulék elszámolást, bevallást és befizetést, valamint a központi
illetménygazdálkodást és a nyugellátások központi megállapítását a pénzügyi és számviteli feladatok központosított
végrehajtására kijelölt szervezet végzi.
A költségvetési tervezés, a költségvetési előirányzatok felhasználása 6. §
(1) A költségvetési javaslat összeállítása során biztosítani kell az Országgyűlés és a Kormány által jóváhagyott
védelmi fejlesztési programok költségvetési törvényben
megjelölt időszakra vonatkozó előirányzatainak a költségvetési lehetőségekkel történő összehangolását.
(2) A védelmi fejlesztési programok teljes időtartamára
– a program indításától az eszköz kivonásáig, lefedve az
eszköz teljes életciklusát – ki kell dolgozni a program erőforrás és költségszámvetéseken alapuló előirányzat igényét, ideértve a kivonáshoz szükséges előirányzat igényeket is. Az előirányzatok összegének és igénybevételének
ütemezését tárgyidőszakonként pontosítani kell.
7. § (1) A HM költségvetési fejezet részére a Kincstár a havi
előirányzat-felhasználási keretet a tárgyhónapot megelőző
három munkanappal előbb nyitja meg az elsődleges kincstári előirányzat-felhasználási keretszámlára.
(2) A HM költségvetési fejezet alá tartozó katonai attasé
hivatalok és külképviseletek finanszírozása felhasználási
előleg-elszámolás rendszerében történik. A felhasználási
előlegek elszámolását a tárgyhót követő hó utolsó napjáig
kell az ellátó szervezetnél végrehajtani. A felhasználási
előlegek ütemezésében az ellátó szervezet jogosult az időarányos havi finanszírozástól eltérni. A költségvetési év
első félévében az időarányos havi előleg-átutalás összege
nem haladhatja meg a tárgyévben rendelkezésre álló előirányzatok 65 százalékát.
(3) A HM költségvetési fejezet kincstári ügyfelei – az
ellátási-utaltsági rend szerint – különféle címekhez, alcímekhez tartozó honvédelmi szervek, szervezeti egységek
költségvetését (költségvetési kereteit) is kezelhetik. Az ellátást végző kincstári költségvetéssel rendelkező honvédelmi szervezet köteles gondoskodni a hozzá ellátásra
utalt honvédelmi szervek, szervezeti egységek számviteli
elkülönítéséről.
(4) A honvédelmi szervek éven túli kötelezettséget vállalhatnak tárgyévi előirányzataik terhére, amennyiben a
szakmai, műszaki teljesítés a következő évben megtörténik.
(5) A honvédelmi miniszter előre nem látható célfeladatokra – az év végéig történő előirányzat-rendezési kötelezettséggel – kötelezettségvállalási engedélyt adhat ki.
(6) A honvédelmi szervek részére adott előirányzat-felhasználási engedély a meghatározott célfeladat érdekében
az engedélyezett összeg erejéig jogosít kötelezettségvállalásra.
8. § (1) A pénzügyi és számviteli feladatok központosított
végrehajtására kijelölt honvédelmi szervek és az ellátási
körükbe tartozó honvédelmi szervek közötti munkamegosztás és felelősségvállalás rendjét, a kötelezettségvállalás, utalványozás, ellenjegyzés és érvényesítés, valamint
az előirányzatok feletti rendelkezés szabályait a honvédelmi miniszter a pénzügyminiszterrel egyetértésben utasításban állapítja meg.
(2) A pénzügyi és számviteli ellátás szempontjából utalt
honvédelmi szervek egyes címek, alcímek szerint részletezett előirányzat-felhasználási keretszámlák feletti rendelkezési jogát a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt szervek vezetői gyakorolják.
(3) A pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szerveknél az ellenjegyzés és érvényesítés jogköre a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására
kijelölt szervek vezetőit illetik meg. E jogkörök a honvédelmi miniszter által meghatározott rendben az illetékes
pénzügyi ellátó szerv, szervezeti egység vezetője részére
átruházhatóak.
(4) A Kincstár által a „Hozzájárulás a NATO Biztonsági
Beruházási Programjához” fejezeti kezelésű előirányzatra
megnyitott havi előirányzat-felhasználási keretet a HM a
NATO Biztonsági Beruházási Programja megnevezésű
deviza vagy pénzforgalmi számlára telepíti és azt végleges
kiadásként elszámolja.
(5) A honvédelmi miniszter által kijelölt honvédelmi
szerv a HM vagyonkezelésében lévő lakások és a honvédelmi miniszter által honvédelmi célra feleslegesnek
minősített ingatlanok elidegenítésével kapcsolatos pénzforgalom lebonyolítására hitelintézetnél „HM ingatlanok
elidegenítése” elnevezésű számlát a Pénzügyminisztérium
engedélyével vezethet. A számla záróegyenlegét a kijelölt
honvédelmi szerv havonta átutalja a kincstári előirányzatfelhasználási keretszámlájára.
A vagyongazdálkodás szabályai 9. § (1) A honvédelmi szervek részére az állami feladatként
ellátott alaptevékenységhez rendelkezésre bocsátott kincstári vagyonra vonatkozóan a HM és a Kincstári Vagyoni
Igazgatóság (a továbbiakban: KVI) vagyonkezelési szerződést köt. A HM vagyonkezelésében lévő kincstári
vagyonra vonatkozó vagyonkezelői jogokat a KVI-vel kötött vagyonkezelői szerződésben meghatározott szervek
(a továbbiakban: vagyonkezelők) gyakorolják.
(2) A vagyonkezelők felügyelik a honvédelmi szervek
által az állami feladat ellátásához rendelkezésére bocsátott
kincstári vagyon használatából eredő kötelezettségek teljesítését.
(3) A HM vagyonkezelésében lévő kincstári vagyonról
a kijelölt honvédelmi szervek saját hatáskörben vezetnek
nyilvántartást, melynek adattartalma és részletezettsége
megfelel a HM és a KVI közötti vagyon-nyilvántartásokra
vonatkozó megállapodásban előírt követelményeknek.
10. § (1) Amennyiben a vagyonkezelők az általuk kezelt
vagyonelemek használatának vagy hasznosításának jogát
ellenérték fejében a honvédelmi szervek feladatai teljesítésének elősegítése, támogatása, biztosítása, illetve a honvédelmi szervek személyi állománya kulturális, sport, jóléti,
szociális helyzetének javítása céljából engedik át gazdálkodó szervezetek részére, abban az esetben az ellenérték a
számviteli jogszabályok alapján meghatározott értékcsökkenési leírás mértékéig visszatérülésnek minősül, melynek
összegét a HM öt éven belül köteles e kincstári vagyonelemek állagvédelmére, felújítására, pótlólagos beruházására
fordítani.
(2) A gazdálkodó szervezetekkel kötendő hasznosítási
szerződés feltételeit – a kincstári vagyon kezelésére vonatkozó szabályok figyelembevételével – a honvédelmi miniszter határozza meg.
A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok gazdálkodásának és nyilvántartásának egyes szabályai
11. § (1) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatoknak a Kincstárnál vezetett számlái a vonatkozó jogszabály szerint
bizalmas számlák. A szolgálatok számláinak forgalmáról a
Kincstár adatot csak az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal és a Pénzügyminisztérium
részére szolgáltathat. A számlák egyenlegéről más szervek
számára kizárólag a honvédelmi miniszter engedélyével
közölhető adat.
(2) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok a Pénzügyminisztérium előírásai szerint részletes költségvetést, illetve az éves költségvetési törvény végrehajtásáról szóló
részletes beszámolót készítenek. A költségvetési tervjavaslatokat és az intézményi költségvetési beszámolókat a
titokköri jegyzék alapján szigorúan titkos minősítéssel kell
elkészíteni. A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok a szigorúan titkos minősítésű beszámolóikból egyszerűsített,
nyílt minősítésű beszámoló összeállítására is kötelezettek,
amelyet a Pénzügyminisztérium illetékes szervének a HM
fejezet költségvetési beszámolójának részeként kell megküldeni. A részletes költségvetések és beszámolók a szolgálatok létszámára és személyi juttatásaira vonatkozóan
„hivatásos”, illetve „közalkalmazotti” állománycsoportra
történő felosztásánál részletesebb bontású adatokat nem
tartalmazhatnak.
(3) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetésük végrehajtásáról havi pénzforgalmi jelentést kötelesek készíteni és a Kincstárnak a tárgyhót követő hónap
tizedik napjáig megküldeni. A szolgálatok számláinak kifizetés előtti fedezetvizsgálatakor csak a rendelkezésre
álló előirányzat-keretet kell figyelembe vennie.
(4) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetésében az alaptevékenységgel összefüggő speciális működési kiadásaik fedezetére elkülönített előirányzatot a
dologi kiadások kiemelt előirányzatán belül egy összegben „szakmai tevékenységhez igénybe vett szolgáltatások” előirányzaton kell tervezni és elszámolni, függetlenül
attól, hogy azok személyi jellegű, felhalmozási, felújítási
célú vagy dologi kiadások.
(5) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok speciális működési kiadásainak körébe tartozó – a nemzetbiztonsági
szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 63. §-ának
(3) bekezdésében meghatározott – személyi jövedelemadó
köteles kifizetések után levont adóról a szolgálatok havonta
az 5. § (4) bekezdésében meghatározott honvédelmi szervnek adatszolgáltatást nyújtanak.
(6) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok speciális kiadásaik teljesítéséhez a Magyar Köztársaság területén működő kereskedelmi bankoknál bankszámlát, továbbá devizaszámlát nyithatnak. A számlákról sem a szolgálatoknak,
sem a számlavezető banknak nem kell a Kincstár részére
adatot szolgáltatnia. A speciális kiadások fedezetére vezetett számlákra történő utalások teljes összegét az átutalás
időpontjában a megfelelő jogcímeken kell kiadásként
könyvelni, és a számlák év végi záróegyenlegét a speciális
gazdálkodásról szóló költségvetési beszámoló jelentésben
kell szerepeltetni.
(7) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok házipénztárukban a honvédelmi miniszter által meghatározott össze
gig tarthatnak készpénzt. A házipénztárba befolyt bevételeket értékhatártól függetlenül a kincstári előirányzat-felhasználási keretszámlára nem kell naponta befizetni, azokról minden hónap végén az adatszolgáltatás részeként kell
elszámolni.
(8) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok az általuk
kezelt kincstári vagyonról legfeljebb a könyvviteli mérleg
szerinti részletezettségben a KVI-nek, az Állami Számvevőszéknek, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalnak és a
Pénzügyminisztériumnak – a honvédelmi miniszter útján –
közölhetnek adatokat.
(9) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok az alaptevékenységük ellátásához szükséges speciális kezelésű
vagyonelemeikről elkülönített nyilvántartást vezetnek.
A nyilvántartás, selejtezés és leltározás szabályait – a
számvitelről szóló 2000. évi C. törvény előírásai alapján,
a terület sajátosságainak figyelembevételével – a főigazgatók saját hatáskörben határozzák meg.
(10) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok speciális
kezelésű vagyontárgyaikat saját hatáskörben értékesíthetik. Az így keletkezett bevételek speciális kiadások finanszírozására közvetlenül használhatók fel.
(11) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok speciális
tevékenységéhez használt bérelt ingatlanokon végzett felújítás költségeit a szolgálatok vagyonában nem kell kimutatni, azt a bérbeadóval egyeztetett módon a bérleti díjban
kell érvényesíteni. Amennyiben a felújítás költsége a fenti
módon nem érvényesíthető, akkor azt a speciális működési
kiadások terhére kell elszámolni.
(12) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó közbeszerzések kötelezettségvállalásait saját hatáskörben vezetik.
Egyéb szabályok 12. § (1) A honvédelmi szervek által alaptevékenységük körébe tartozó, természetes személyek részére nyújtott szolgáltatások teljesítéséért fizetendő térítési díjakat a honvédelmi miniszter rendeletben állapítja meg.
(2) A honvédelmi szervek alaprendeltetésen kívüli (kisegítő, kiegészítő) tevékenységéből származó bevételek
felhasználását és elszámolását a honvédelmi miniszter rendeletben szabályozza.
(3) Az Áht. 94. §-ának (2) bekezdését kell alkalmazni
abban az esetben is, ha más jogszabály az e bekezdésben
meghatározott támogatást kiterjeszti a honvédelmi szervektől szolgálati nyugállományba helyezettekre és azok
közvetlen hozzátartozóira, valamint a honvédelmi szervektől öregségi vagy egyéb nyugállományba helyezettekre.
(4) A HM költségvetési fejezetnél azon előző évi előirányzat-maradványok, melyek a keletkezési helyüktől eltérő költségvetési címen, alcímen, illetve honvédelmi
szervnél kerülnek jóváhagyásra, ott számolhatók el teljesített bevételként és kiadásként, ahol az előirányzat-maradvány ténylegesen felhasználásra kerül.
13. § (1) A Kincstár által vezetett törzskönyvi nyilvántartásba
a honvédelmi miniszter által alapított költségvetési szervek közül az önállóan gazdálkodó honvédelmi szervek,
valamint a 3. § (3) bekezdésében meghatározott feladatok
központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervek
kerülnek felvételre.
(2) A Kincstár által vezetett törzskönyvi nyilvántartásba
az (1) bekezdésben meghatározott honvédelmi szervekről
az Áht. 88/A. §-ának (1) bekezdésében meghatározott adatok a telephelyre, az alaptevékenységre, a honvédelmi
szerv által felügyelt költségvetési szervre, illetőleg a szerv
vezetőjére vonatkozó információk kivételével kerülnek
felvételre.
(3) A honvédelmi miniszter által alapított honvédelmi
szervek teljes körű törzskönyvi nyilvántartását – a honvédelmi miniszter által meghatározott eljárási szabályok
alapján – a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szerv végzi.
(4) A honvédelmi miniszter által alapított honvédelmi
szerv – az (1) bekezdésben meghatározott honvédelmi
szervek kivételével – a (3) bekezdésben meghatározott
törzskönyvi nyilvántartásba történő bejegyzéssel jön létre.
Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség
költségvetése tervezésének, gazdálkodásának, előirányzat-felhasználásának a sajátosságoknak megfelelő szervezeti és eljárási rendjére vonatkozó szabályairól szóló
90/1997. (V. 30.) Korm. rendelet;
b) a központi költségvetés Honvédelmi Minisztérium
fejezetéhez tartozó költségvetési szervek bevételei teljesítésének, kezelésének és befizetésének rendjéről szóló
12/2000. (II. 8.) Korm. rendelet 8. §-a;
c) az egyes pénzügyi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 141/2001. (VIII. 8.) Korm. rendelet
24–26. §-a és 42. §-a;
d) az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet, valamint a Magyar
Államkincstár Részvénytársaság és az Államháztartási
Hivatal átszervezése miatt szükségessé váló kormányrendeletek módosításáról szóló 89/2003. (VI. 25.) Korm. rendelet 53–54. §-a;
e) a honvédelmi szervek pénzellátása rendkívüli vagy
szükségállapot idején című 13/1999. (X. 27.) HM rendelet.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1211/2014. (IV. 3.) Korm. határozata a 2013. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. a 2013. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 2013. évi kötelezettségvállalással nem terhelt
költségvetési maradványokból a  XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett 754  387 ezer forintnak, a  XII.
Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 3  797  918 ezer forintnak, a  XIV. Belügyminisztérium
fejezetnél keletkezett 850  000 ezer forintnak, a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél keletkezett
36 000 ezer forintnak, a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 1 000 000 ezer forintnak
és a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 756  611 ezer forintnak a  felhasználását
engedélyezi, és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1.
és a 2. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. az Ávr. 153. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 2013. évi kötelezettségvállalással terhelt, azonban
meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból a  XIV. Belügyminisztérium
fejezetnél keletkezett 852 600 ezer forintnak a felhasználását engedélyezi;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy az  engedélyezett költségvetési maradvány felhasználásával megvalósuló beszerzések
lefolytatása során a  XIV. Belügyminisztérium fejezetnél a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési
szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
368/2013. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar orvosi oktatás önállóságáért és fejlesztéséért, a Marosvásárhelyi Egyetem háttérintézmény-rendszerének
kialakításáért végzett kiemelkedő munkája, tudományos tevékenysége elismeréseként
dr. Brassai Attila Miklós, a  Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem tanszékvezető egyetemi tanára,
az Erdélyi Magyar Nemzeti Tanács Maros megyei vezetőségének tanácsadója, a marosvásárhelyi Studium Alapítvány
kuratóriumi tagja részére,
íróként, kritikusként, szerkesztőként és könyvkiadóként a  magyar irodalom erdélyi jelenlétéért végzett több
évtizedes kimagasló tevékenysége, irodalmi életútja elismeréseként
Dávid Gyula irodalomtörténész, szerkesztő részére,
a hidrogeológia tudomány modernizálásában végzett, nemzetközileg is egyedülálló teljesítményéért, a  hazai
hidrogeológiai oktatás és kutatás terén kifejtett iskolateremtő munkájáért és a magyar hidrogeológusok nemzetközi
kapcsolatainak építése érdekében tett fáradozásáért, a  magyar diákok külföldi tanulását elősegítő nagylelkű
támogatásáért
dr. Tóth József, a  kanadai Alberta Egyetem (Edmonton) Föld és Atmoszféra Tudományok Tanszékének professor
emeritusa, az Eötvös Loránd Tudományegyetem címzetes egyetemi tanára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata; a szlovákiai magyarság érdekében, a  felvidéki magyar fiatalok képzésében végzett iskolateremtő oktatói,
tudományos és publikációs munkássága, társadalmi és közéleti tevékenysége elismeréseként
Albert Sándor PhD, a Szolnoki Főiskola egyetemi tanára részére,
példaértékű életútja elismeréseként
dr. Baránszky Tibor teológus részére,
a székelyföldi magyar anyanyelvi oktatásban betöltött kiemelkedő szerepéért, a magyar és a török nép közötti baráti
kapcsolatok ápolásáért, tudományos és értékőrző munkássága elismeréseként
Beder Tibor, Hargita megye nyugalmazott főtanfelügyelője, volt iskolaigazgató, a  Julianus Alapítványnak és
a Magyarok Székelyföldi Társaságának alapítója, elnöke részére,
tudományos, kutatói és oktatói munkássága, a  magyar–amerikai, valamint nemzetközi tudományos kapcsolatok
fejlesztése, elmélyítése terén végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Bergou János, a  fizikai tudomány doktora, a  Hunter College (New York-i Egyetem) intézetigazgatója, egyetemi
tanár részére,
zeneszerzői munkássága, életpályája elismeréseként
Csíky Boldizsár Erkel Ferenc-díjas zeneszerző, a marosvásárhelyi Állami Filharmónia nyugalmazott művészeti titkára
részére,
sokrétű tudományos, politikai és társadalmi szerepvállalásáért, a  felvidéki magyar tudományosság kialakítása
érdekében végzett munkássága elismeréseként
dr. Hulkó Gábor, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, a Szlovák Műszaki Egyetem tanszékvezető egyetemi
tanára, a Megosztott Paraméteres Dinamikus Rendszerek Központja Automatizáció, Mérés és Applikált Informatikai
Intézetének igazgatója részére,
kimagasló levéltárosi-történészi munkássága, valamint az  erdélyi magyar levéltárügy el- és megismertetése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Kiss András, a Román Országos Levéltár Kolozs Megyei Igazgatóságának nyugalmazott főlevéltárosa részére,
a határon túli magyar értelmiség utánpótlásának nevelése érdekében végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
dr. Kovács László, az  orvostudomány doktora, a  Comenius Egyetem Általános Orvosi Kara Gyermekklinikájának
igazgatója, tanszékvezető egyetemi tanára részére,
több évtizedes rendezői és művészetoktatói tevékenysége elismeréseként
Kovács Levente, a Marosvásárhelyi Művészeti Egyetem nyugalmazott professzora, színházi rendező részére,
a kelet-közép európai országok hidegháborús történetének és a  kommunizmus bűneinek kutatása terén végzett
fáradhatatlan munkája elismeréseként
dr. Lee Edwards, a  Heritage Foundation kutató történésze, az  Alapítvány a  Kommunizmus Áldozatainak Emlékére
(VOCMF) elnöke részére,
a magyar–izraeli kapcsolatok fejlesztése és az Izraelben élő magyar ajkú zsidóság magyar identitásának megőrzése
érdekében végzett, a  történelmi sérelmeken túllépő, példaértékű közéleti tevékenysége, emberi helytállása
elismeréseként
Livnat Yitzhak üzletember, a Taavura logisztikai vállalat társalapítója részére,
a magyar EU-elnökség alatt végzett kiemelkedő, együttműködő tevékenysége, a sikeres elnökségi konferenciákon
való aktív közreműködése elismeréseként
dr. Marga Pröhl, a Europen Institute of Public Administration (EIPA, Maastricht) főigazgatója részére,
a magyar–amerikai gazdasági kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Robert C. Knuepfer Jr., a  Baker & McKenzie LLP közép-európai és FÁK-országokat lefedő képviselet volt vezetője,
az AmCham igazgatótanácsának tiszteletbeli tagja részére,
az erdélyi zenei és kulturális életben betöltött jelentős szerepéért, a  sepsiszentgyörgyi zenetanárok Vox Humana
kamarakórusának alapító tagjaként és vezetőjeként végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Szilágyi Zsolt zenei író, előadóművész, karnagy, a sepsiszentgyörgyi Művészeti Népiskola igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata; a gazdaság fejlesztése, a  sport támogatása, a  közösség építése, valamint a  polgári értékrend erősítése érdekében
végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Antók Zoltán üzletember részére,
tiszteletbeli konzuli munkája, valamint a  magyar–fülöp-szigeteki gazdasági kapcsolatok fejlesztése érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Alfonso S. Yuchengco III, az Argosy Advisers résztulajdonosa, Magyarország manilai tiszteletbeli főkonzulja részére,
a chilei magyarság ügyében végzett jószolgálati és országimázs-építő tevékenysége elismeréseként
dr. Benkő Gusztáv ügyvéd, a Benko y Nef Asociados Ügyvédi Iroda elnök-igazgatója részére,
a magyar–kazah gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése, hazánk kazahsztáni törekvéseinek tevékeny
támogatása elismeréseként
Bolat Nagievich Ilyassov, az LLP Spets Stroy Project (Almaty) vezérigazgatója részére,
a magyar–török kulturális kapcsolatok ápolásáért és fejlesztéséért, a  magyar külképviseletek tevékenységének
önzetlen támogatásáért
Esat Can Özoğuz, az Ultra International Trade and Textile CO. Inc. társtulajdonosa, a DEIK magyar tagozatának alapító
tagja részére,
a magyar kultúra és hagyományok megőrzéséért folytatott tevékenysége, valamint családja örökségéből
az  összmagyarságévá vált egyedi gyűjtemény felelősségtudattal történő gyarapításában végzett példaértékű
munkája elismeréseként
Haszmann Pál Péter nyugalmazott muzeológus részére,
a magyar közösség kulturális életének szervezéséért, valamint a  kelet-szlovákiai régió magyar közéleti, kulturális
eseményeinek megismertetése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Havasi Péter, a Pátria Rádió külső munkatársa, a kassai Hernád Magyar Lap- és Könyvkiadó megalapítója részére,
a demokratikus jogok és értékek következetes képviseletéért, több évtizedes parlamenti képviselői tevékenysége
elismeréseként
Lacsezar Tosev, a Bolgár Nemzetgyűlés parlamenti képviselője részére,
több éves, áldozatos tevékenysége elismeréseként, Magyarország érdekeinek következetes képviseletéért
Lukić (Joze) Vladimir, Magyarország mosztári tiszteletbeli konzulja részére,
az amerikai–magyar oktatási kapcsolatok ápolásáért és fejlesztéséért végzett fáradhatatlan munkája elismeréseként
Marina Cunningham, a  Montclair Állami Egyetem (New Jersey) Nemzetközi Kapcsolatok Központjának ügyvezető
igazgatója részére,
az ifjúság nevelésében végzett missziós szolgálata, Erdély-szerte kiemelkedően jelentős közösségépítő
tevékenysége elismeréseként
Papp László, a  marosvásárhelyi (I. belváros) Keresztelő Szent János plébániatemplom plébánosa, a  Szent Imre
Kollégium lelki vezetője részére,
sajátos, sokoldalú művészeti munkássága elismeréseként
Popovits Zoltán ékszertervező, szobrász, a Lapponia Jewelry (Helsinki) formatervezője részére,
a magyarországi vadgazdálkodás hírnevének öregbítéséért, a  fenntartható vadgazdálkodás elveinek széles körű
terjesztéséért, a Székelyföldi Vadászati Múzeum létrehozásában való közreműködéséért
Sárkány Árpád erdőmérnök, az ABIES HUNTING alapítója részére,
a magyar nyelv finnországi egyetemi oktatása érdekében végzett munkájáért és a finnugor nyelvtudományban elért
kiemelkedő eredményeiért
dr. Sirkka Aulikki Saarinen, a  Turkui Egyetem Finn Nyelv és Finnugor Nyelvtudományi Tanszékcsoportja Finnugor
Nyelvtudományi Tanszékének egyetemi professzora részére,
a magyar–német civil társadalmi kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenységéért, a  németországi
magyarság összetartásában szerzett jelentős érdemeiért
Szily Ádám, a Hamburgi Magyarok Egyesületének volt elnöke részére,
az Ághegy irodalmi és művészeti lapfolyam létrehozásáért és működtetéséért, a  magyar nyelv és irodalom
népszerűsítésében, külhoni megőrzésében és terjesztésében végzett munkássága elismeréseként
Tar Károly, a  Magyar Liget és az  Ághegy című skandináviai magyar családi, irodalmi, művészeti lap alapítója és
szerkesztője részére,
tudományos, kutatói és oktatói munkássága, a  magyar–amerikai, valamint nemzetközi tudományos kapcsolatok
fejlesztése, elmélyítése terén végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Záborszky László, a  Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, a  Newark-i Rutgers Egyetem Idegtudományi
Intézetének laborvezetője, egyetemi tanára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
24/2014. (VI. 27.) MNB rendelete a hitelintézetek rövidtávú likviditási fedezeti követelményeiről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés k)  pont kc)  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (7)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva,
a 7.  § tekintetében a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (6) és (9)  bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet hatálya – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  részvénytársasági formában működő hitelintézetre
(a továbbiakban: hitelintézet) terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a lakás-takarékpénztárakra,
b) a Magyar Fejlesztési Bank Zrt.-re,
c) a Magyar Export-Import Bank Zrt.-re és
d) a Központi Elszámolóház és Értéktár (Budapest) Zrt.-re.
2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. betét: a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti betétszerződés vagy takarékbetét-szerződés alapján
fennálló tartozás, ideértve a bankszámlaszerződés alapján fennálló pozitív számlaegyenleget is;
 2. deviza nostro számla: a  belföldi és külföldi hitelintézeteknél, a  Magyar Nemzeti Banknál (a  továbbiakban:
MNB) vagy külföldi központi banknál vezetett deviza pénzforgalmi (elszámolási, nostro) számla, valamint
a hozzájuk kapcsolódó átvezetési számla;
3. Európai Központi Bank, illetve az  eurorendszer központi bankjai által, monetáris politikai ügyletek keretében
elfogadható fedezetek: az  Európai Központi Bank, illetve az  eurorendszer központi bankjai által monetáris
politikai műveletek során – az  adott intézmény számára még rendelkezésre álló kereten belül – szabad
rendelkezésű (nem zárolt) fedezetek befogadási értéken, ideértve a  pénzforgalom fedezetére, az  Európai
Központi Bank, illetve az eurorendszer bármely központi bankjának javára limitként zárolt, de ki nem használt
fedezetet is;
4. finanszírozási pozíció: a  treasury likviditási pozíciójához kapcsolódó jelenlegi, illetve jövőbeli
pénzáramlásokból származó kötelezettségek és követelések különbségéből adódó, 30 naptári napra
számított kumulált finanszírozási hiány, illetve többlet, ide nem értve a leányvállalatokkal kötött szerződések
alapján keletkező pénzáramlásokat, amelynek meghatározásakor csak a  hitelintézet saját nevében, saját
kockázatára megkötött szerződésekből származó követeléseket és kötelezettségeket kell figyelembe venni;
5. háztartások: a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai
ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló MNB rendelet szerint ekként
meghatározott szektor;
6. kötelező jegybanki tartalék elvárt szintjétől való eltérés: a  kötelező jegybanki tartalék teljesítésére szolgáló
bankszámla egyenlegének az adott hónap hátralévő időszakában tartandó elszámolási számlaegyenlegétől
számított különbsége;
7. kötelező jegybanki tartalék elvárt szintjének várható megváltozása: az  adott hónap hátralévő időszakában
tartandó elszámolási számlaegyenleg és az  adott havi, MNB által megállapított tartalékkötelezettség
különbsége;
8. kötvény: a forgalomba hozatal helyének joga szerint kötvénynek minősülő pénzügyi eszköz;
 9. külföldi hitelintézet: a  Magyarországon kívüli székhelyű hitelintézet, ideértve a  nemzetközi pénzügyi
intézményeket is;
10. mérlegfőösszeg: a mérlegben szereplő eszközök együttes összege;
11. MNB által, monetáris politikai ügyletek keretében elfogadható fedezetek: az MNB monetáris politikai műveletei
során az elkövetkező 30 naptári napban felajánlható, szabad rendelkezésű (nem zárolt) fedezetek befogadási
értéken, ideértve a  pénzforgalom fedezetére, az  MNB javára limitként zárolt, de ki nem használt állományt
is, amely nem tartalmazza a  3.  pontban meghatározott, az  Európai Központi Bank, illetve az  eurorendszer
központi bankjai által, monetáris politikai ügyletek keretében elfogadható fedezeteket;
12. nem pénzügyi vállalatok: a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank alapvető
feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló MNB rendelet szerint
ekként meghatározott szektor.
3. § (1) A  hitelintézetnek – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – mindenkor teljesítenie kell a  4.  §-ban
meghatározott minimumkövetelményt az alábbi mutatók közül legalább az egyik esetén:
a) az 1. melléklet szerint számított betétfedezeti mutató,
b) a 2. melléklet szerint számított mérlegfedezeti mutató.
(2) A jelzálog-hitelintézetnek a mérlegfedezeti mutatóra vonatkozó minimumkövetelményt kell teljesítenie.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti mutatókat a hitelintézet MNB számára teljesített napi gyakoriságú adatszolgáltatása alapján
kell kiszámítani. 4. § (1) A hitelintézetnek – a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel – mindenkor teljesítenie kell a betétfedezeti mutató
esetében legalább a 0,2-es szintet, vagy a mérlegfedezeti mutató esetében legalább a 0,1-es szintet.
(2) A jelzálog-hitelintézetnek a mérlegfedezeti mutató esetében mindenkor teljesítenie kell legalább a 0,05-os szintet.
5. § Ez a rendelet 2014. július 1-jén lép hatályba.
6. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a  jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés hatodik francia bekezdése
szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
7. § A  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank
felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 43/2013. (XII. 29.)
MNB rendelet 3. mellékletében
a) az „Egyes mérlegtételek könyv szerinti bruttó állománya” (táblakód: 4LAN) megnevezésű adatszolgáltatás
kitöltési előírásaiban az  „a 366/2011 (XII. 30.) kormányrendelet” szövegrész helyébe az  „a hitelintézetek
rövidtávú likviditási fedezeti követelményeiről szóló MNB rendelet” szöveg,
b) a  „Cash-Flow jelentés” (táblakód: CASHFLOW) megnevezésű adatszolgáltatás kitöltési előírásaiban
az  „a 366/2011. (XII. 30.) kormányrendelet 5.  § (1)  bekezdésében előírt minimumkövetelményeknek,
a  jelzálog-hitelintézetek esetén a  366/2011. (XII. 30.) kormányrendelet 5.  § (1a)  bekezdésében” szövegrész
helyébe az „a hitelintézetek rövidtávú likviditási fedezeti követelményeiről szóló MNB rendeletben” szöveg
lép. Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
28/2011. (IX. 2.) NGM utasítása az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
1. § A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (2) bekezdésében, valamint a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. § d) pontjában és 73. §
(1) bekezdésében foglaltak alapján az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság Szervezeti és Működési
Szabályzatát jelen utasítás Mellékleteként adom ki. 2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
2/2010. (VII. 9.) NGM utasítás. Dr. Matolcsy György s. k.,