text:
1575/2012. (XII. 12.) Korm. határozata az IBM Magyarországi Kft. és a Stadler Trains Magyarország Kft. magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza 1. a Nemzetgazdasági Minisztérium parlamenti és gazdaságstratégiáért felelős államtitkárát, hogy a Magyarország
Kormánya és az IBM Magyarországi Korlátolt Felelősségű Társaság (1117 Budapest, Neumann János u. 1.,
cégjegyzékszám: 01-09-060028) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében
aláírja; Felelős: Nemzetgazdasági Minisztérium parlamenti és gazdaságstratégiáért felelős államtitkára
Határidő: azonnal 2. a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági ügyekért felelős államtitkárát, hogy a Magyarország Kormánya és a
Stadler Trains Magyarország Vasúti Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (1071 Budapest, Városligeti fasor 47–49.
II. em. 201–1., cégjegyzékszám: 01-09-865154) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány
nevében aláírja. Felelős: Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági ügyekért felelős államtitkára
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
242/2013. (V. 16.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Szakály Zoltánt, a  Kaposvári
Egyetem egyetemi docensét 2013. május 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1434/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a Budai Várban található Karmelita kolostor átépítéséhez időarányosan szükséges források biztosításáról és a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Budai
Várban található Karmelita kolostor átépítésével összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükségessé
váló tervezési-, illetve mérnök-lebonyolító és mérnök tanácsadó, valamint műszaki ellenőr kiválasztása céljából
lefolytatásra kerülő közbeszerzési eljárások fedezetének biztosítására 756,2 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi
központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím javára az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter, valamint az  egyes kiemelt
jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával gondoskodjon arról, hogy Magyarország
2015. és 2016. évi központi költségvetésében a Budai Várban található Karmelita kolostor átépítésével összefüggő
beruházás tervezési-, illetve mérnök-lebonyolító és mérnök tanácsadó, valamint műszaki ellenőri feladatokra
összesen 704,3 millió forint összegű forrás rendelkezésére álljon úgy, hogy abból a beruházás céljaira a 2015. évben
585,4 millió forint, a 2016. évben pedig 118,9 millió forint felhasználható legyen.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: Magyarország 2015. és 2016. évi központi költségvetésének tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
116/2010. (XI. 25.) OGY határozata a Magyar Államvasutak Zrt. jelenlegi gazdasági helyzetéhez vezető, 2002–2010 közötti – kiemelten a MÁV Zrt. szerkezetátalakítására és a leánytársaságok privatizációjára vonatkozó – döntések vizsgálatára létrehozott országgyűlési vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. Az »„a Magyar Államvasutak Zrt. jelenlegi gazdasági helyzetéhez vezető, 2002–2010 közötti – kiemelten a MÁV Zrt.
szerkezetátalakítására és a leánytársaságok privatizációjára vonatkozó – döntések vizsgálatára” országgyűlési
vizsgálóbizottság létrehozásáról« című 115/2010. (XI. 25.) OGY határozat (a továbbiakban: MÁVh.) V–VI. pontja alapján
az Országgyűlés a vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket választja meg:
Elnök: Manninger Jenő (Fidesz) Tagjai: dr. Dancsó József (Fidesz)
Spaller Endre (KDNP)
Göndör István (MSZP)
Korondi Miklós (Jobbik)
Jávor Benedek (LMP)
2. E határozat a Mávh. hatálybalépésével egyidejűleg lép hatályba.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1192/2019. (IV. 9.) Korm. határozata a Magyar Labdarúgó Szövetség Budapesti Pályafejlesztési Programjával kapcsolatos további intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Labdarúgó Szövetség Budapesti Pályafejlesztési Programjának bővítésével (a  továbbiakban:
Program), azzal, hogy a  Programnak a  Magyar Labdarúgó Szövetség mint építtető általi megvalósítására
a 2017–2021. években összesen 14 000 000 000 forint összegű támogatás nyújtásával kerüljön sor;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával az  1.  pontban foglaltak
megvalósítása érdekében gondoskodjon
a) a 2020. évben 4 500 000 000 forint,
b) a 2021. évben 4 500 000 000 forint
ütemezett rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az a) alpont tekintetében a 2020. évi, a b) alpont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés
tervezése során
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  Magyar Labdarúgó Szövetség bevonásával – a  Program
2020. és 2021. évi ütemezett végrehajtása érdekében készítsen előterjesztést a Kormány részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1589/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a KEOP-5.5.0. azonosító számú konstrukció keretében megvalósítani tervezett épület-energetikai és közvilágítási projekt vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz és a támogatási szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásáról.
A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti projektek
 1. tekintetében a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes
zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia
Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.)
Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. mellékletben foglalt táblázat F oszlopa szerint
2. támogatási szerződései megkötéséhez az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. mellékletben foglalt táblázat G oszlopa szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2012. (III. 14.) OGY határozata a kommunista diktatúra által kitelepítettek, valamint az őket befogadók emlékének megörökítéséről.
Az Országgyűlés a kommunista diktatúra által elkövetett tömeges kitelepítések és deportálások 60. évfordulója alkalmából
a következő határozatot hozza: 1. Az Országgyűlés a) szükségesnek tartja mindenkor méltóképpen megemlékezni a kommunista önkény áldozatairól, felhívni
a figyelmet a totális diktatúrák, valamint a kollektív bűnösség elvén alapuló kitelepítések embertelenségére;
b) megemlékezik az 1944. ősz és 1990. május 2. közötti időszak kivégzettjeiről, politikai elítéltjeiről, internáltjairól,
kitelepítettjeiről és mindazokról, akiket ezen időszak alatt törvénytelenül meghurcoltak, különösen az 1950-es
évek elején jogtalanul, tömegesen deportált és kitelepített családokról;
c) tisztelettel adózik a vidéki települések azon lakói előtt, akik – esetenként akár kényszer hatására, de – jó szándékkal
befogadták a diktatúra által meghurcoltakat és kitelepítetteket, bizonyítva ezzel emberségüket. Az ő példájuk
igazolja, hogy a zsarnoki rendszer kegyetlensége jóindulatot szült a magyar emberekben, akik az elnyomás
közepette is képesek voltak segíteni egymáson; d) támogatja és szorgalmazza olyan emlékművek felállítását, megemlékezések szervezését, oktatási anyagok és
tudományos feldolgozások készítését, amelyek a b) pontban felsoroltakra, illetve a kitelepítetteket befogadó
családokra emlékeznek; e) felkéri a központi államigazgatási szerveket (beleértve az oktatási intézményeket), az egyházakat és civil
szervezeteket, a közszolgálati médiaszolgáltatókat, valamint az önkormányzatokat, hogy gondoskodjanak
a b)–d) pontokban felsoroltakról való méltó megemlékezésről. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
258/2010. (XI. 12.) Korm. rendelete a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottságról.
A Kormány a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 41. § (1) bekezdés f) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében a következőket rendeli el:
A Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság szervezete, tagjai, feladatai és működése
1. § A Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a Kormány döntési joggal rendelkező, szakmai
véleményező, koordináló és ellenőrző testülete. 2. § (1) A Bizottság 11 tagból áll, a tagokat elsősorban a tudomány, a művészeti élet, a kulturális örökségvédelmi, illetőleg a
temetkezési szakmai szervezetek, valamint az érintett társadalmi szervezetek képviselőiből a miniszterelnök általános
helyettese (a továbbiakban: miniszterelnök-helyettes) bízza meg. (2) A Bizottság tagjainak megbízatása visszavonásig érvényes. A tisztség megszűnik a miniszterelnök-helyetteshez
intézett írásbeli lemondással, illetve a bizottsági tag halálával.
(3) A Bizottság a tagjai közül elnököt és két elnökhelyettest választ, működési szabályzatát maga állapítja meg, amelyet
– a miniszterelnök-helyettes előterjesztésében – a Kormány hagy jóvá.
(4) A Bizottság működési feltételeit a Miniszterelnökség biztosítja, külön soron elkülönített költségvetéssel.
(5) A Bizottság tagjait díjazás illeti meg. 3. § (1) A Bizottság dönt:
a) temető, hősi temető, hősi temetési hely, temetkezési emlékhely, kegyeleti emlékhely, temetési hely nemzeti
sírkert (a továbbiakban: nemzeti sírkert) részeként történő meghatározásáról és nyilvántartásba vételéről,
b) a nemzeti sírkertben a Tv. 22. § (2) bekezdése szerinti rendelkezési jog gyakorlásáról, ideértve a sírnyitással
kapcsolatos hozzájárulást is. (2) A Bizottság kidolgozza a nemzeti sírkertbe tartozó temetési helyekre vonatkozó módszertani ajánlásokat.
(3) A Bizottság a társadalmat mélyen megrázó esemény esetén – a miniszterelnök-helyettes útján – javaslatot tesz a
Kormánynak a nemzeti gyász kifejezésének módjára, formájára. (4) A Bizottság ajánlást tesz a Tv. 15. § (3) bekezdés c) pontjára figyelemmel a helyi önkormányzatok részére a településen
köztiszteletben álló elhunytak emlékének megőrzését szolgáló megemlékezés megszervezésének és a díszsírhely
gondozásának módszertanára és gyakorlatára. (5) A Bizottság véleményezi:
a) a Tv. 15. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott kezdeményezéseket,
b) a történeti (nemzeti) emlékhellyé nyilvánításra tett javaslatokat.
(6) A Bizottság ellátja a történeti (nemzeti) emlékhellyé nyilvánítás előkészítésének feladatait. Ennek során:
a) felkutatja azokat a helyszíneket, amelyek megfelelnek a történeti (nemzeti) emlékhellyé nyilvánítás feltételeinek,
b) a Bizottság – a miniszterelnök általános helyettese útján – kezdeményezheti a Kormánynál határozati javaslat
benyújtását az Országgyűléshez az egyes helyszínek történeti (nemzeti) emlékhellyé nyilvánítására.
(7) A Bizottság – a nemzeti sírkertre vonatkozó rendelkezések betartása érdekében – ellenőrzés lefolytatását
kezdeményezheti a nemzeti sírkert fekvése szerint illetékes jegyzőnél.
(8) A Bizottság tevékenységéről évente beszámol a Kormánynak.
4. § A Bizottság a nemzeti sírkerttel, valamint a történeti (nemzeti) emlékhellyel kapcsolatos döntését határozati formában
hozza meg. A titkárság 5. § A Bizottság működésével kapcsolatos ügyviteli feladatokat – a Tv. 15. § (4)-(5) bekezdésére tekintettel –
a Miniszterelnökség szervezetén belül működő titkárság látja el. A főtitkár – az elnök irányítása alatt, a
jogszabályoknak és a szakmai követelményeknek megfelelően – vezeti a titkárságot.
6. § A titkárság
a) vezeti és folyamatosan közzéteszi a nemzeti sírkertbe tartozó temetési helyek, temetkezési emlékhelyek
jegyzékét,
b) vezeti és folyamatosan közzéteszi a történeti (nemzeti) emlékhelyek jegyzékét,
c) figyelemmel kíséri és ellenőrzi a nyilvántartásba vett temetési helyek, illetve kegyeleti, történeti (nemzeti)
emlékhelyek állapotát,
d) figyelemmel kíséri és ellenőrzi a nyilvántartásba vett temetési helyek, illetve kegyeleti, történeti (nemzeti)
emlékhelyek fenntartását,
e) gondoskodik a történeti (nemzeti) emlékhelyek megjelöléséről,
f) együttműködik a nemzeti emlékezet, a kegyelet és a temetkezés területén működő állami, szakmai és társadalmi
szervezetekkel,
g) előkészíti a Bizottság üléseit, ellátja a Bizottság működésével összefüggő operatív és adminisztratív feladatokat,
h) ellátja a 3. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt rendelkezési jog gyakorlásával kapcsolatos operatív és
adminisztratív feladatokat,
i) gondoskodik a Bizottság 4. §-ban meghatározott döntéseinek közzétételéről.
7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Nemzeti Kegyeleti Bizottság szervezetéről és feladatairól szóló 146/1999. (X. 1.) Korm. rendelet.
A miniszterelnök helyett: Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
33/2010. (XI. 25.) VM rendelete az országos pálinka- és törkölypálinka-versenyről, valamint az érzékszervi bírálók képzéséről.
A pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008. évi LXXIII. törvény 15. § (2) bekezdésének a) és
c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladatés hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) bérfőzött pálinka: a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi
CXXVII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) 64. § (3) bekezdés szerinti párlat, amely megfelel a Pálinkatörvény
előírásainak;
b) magánfőzés keretében előállított pálinka: a Jöt. 64. § (6) bekezdés szerinti párlat, amely megfelel a Pálinkatörvény
előírásainak;
c) termék: a pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008. évi LXXIII. törvény
(a továbbiakban: Pálinkatörvény) szerinti pálinka, törkölypálinka.
2. Az országos pálinka- és törkölypálinka-verseny megrendezése 2. § A Pálinka Nemzeti Tanács (a továbbiakban: a PNT) évente egy országos pálinka- és törkölypálinka-versenyt
(a továbbiakban együtt: verseny) rendez, amelynek lebonyolítására pályázni lehet. A verseny célja a pálinkának, mint
nemzeti italnak a hitelét, hírnevét olyan magas színvonalú, nemzetközileg elismert országos rendezvény révén is
erősíteni, amely keretében Magyarország egész területéről származó terméket lehet nevezni, minőségüket elbírálni
és díjazni.
3. § A verseny rangjának és jelentőségének megőrzése érdekében az e rendelet szerinti versenyen kívül nem rendezhető
verseny „országos”, „nemzeti”, „hazai” vagy „magyar” megnevezéssel.
4. § A 3. § szerinti tilalom nem vonatkozik a termékek speciális szempontok alapján meghatározott csoportjára, különösen
egy adott gyümölcsfajból vagy azok egy csoportjából, illetve valamely különleges eljárással készült pálinkákra
országosan meghirdetett versenyekre.
5. § A verseny lebonyolítására irányuló pályázatot e rendelet alapján a tárgyévet megelőző év május 1. és május 31. között
kell a továbbiakban: a PNT Titkárságra – két aláírt példányban, valamint elektronikus formában is – benyújtani.
A benyújtás időpontja a PNT Titkársága által igazolt átvételi időpont. Postai úton történt kézbesítés esetén a benyújtás
időpontja az ajánlott levélként történő postára adás dátuma.
6. § A beérkezett pályázatokat a PNT 44 munkanapon belül, az e rendeletben foglalt szakmai szempontok
figyelembevételével rangsorolja és választja ki a nyertes pályázatot, amelyről írásban tájékoztatja a vidékfejlesztési
minisztert (a továbbiakban: miniszter) és a pályázókat, valamint döntését közzéteszi saját honlapján is.
7. § A PNT a verseny lebonyolítása során ellenőrzi, hogy a verseny minden szempontból megfelel-e a rendelet előírásainak,
és erről az eredményhirdetés előtt legalább 10 munkanappal írásban tájékoztatja a minisztert. Ha a verseny bármely
szempontból nem felelt meg a rendelet előírásainak, a verseny nem nevezhető országos versenynek, és ezt a PNT
a honlapján közzé teszi.
3. A verseny lebonyolítására irányuló pályázat és a verseny feltételei
8. § A verseny csak akkor tekinthető országosnak, ha arra Magyarország területéről legalább 30, a 9. § szerinti nevezésre
jogosult, összesen legalább 300 különféle terméket nevez be, és abból legalább 200 szabadforgalomba bocsátott
termék.
9. § (1) A versenyre kizárólag
a) a Jöt. szerinti szeszfőzde,
b) a Jöt. szerinti bérfőzető,
c) a Jöt. szerinti magánfőző, vagy
d) kereskedő
nevezhet be terméket.
(2) A kereskedő csak sajátmárkás terméket nevezhet be, amelynek benevezéséhez a pálinka előállítójának írásban hozzá
kell járulnia.
10. § A versenyre benevezni kizárólag
a) Jöt. szerinti okmánnyal,
b) bérfőzőtt pálinkák esetén a Jöt. 66. § (6) bekezdése szerinti egyszerűsített kísérőokmánnyal
c) magánfőzés keretében előállított pálinkák esetén a Jöt. 67/A. § (3) bekezdése szerinti származási igazolvánnyal
rendelkező terméket lehet. A felsorolt okmányok, illetve igazolvány másolati példányát át kell adni a verseny
rendezőjének.
11. § A verseny lebonyolítója csak olyan személy vagy szervezet lehet, aki vagy amely
a) biztosítja, hogy a verseny lebonyolítását a termékre és a bírálatra vonatkozó szakmai ismeretekkel rendelkező
személy irányítsa, valamint
b) biztosítja a verseny megszervezésének és lebonyolításának feltételeit e rendelet előírásainak megfelelően.
12. § A pályázatnak tartalmaznia kell a verseny lebonyolítójának
a) nevét, címét,
b) kapcsolattartójának nevét és elérhetőségét,
c) hozzájárulását, hogy a PNT által megbízott személyek ellenőrizhetik a verseny e rendelet előírásai szerinti
lebonyolítását,
d) nyilatkozatát a költségvetés alrendszereivel szembeni tartozásmentességről, valamint
e) a verseny lebonyolítását irányító személy szakmai alkalmasságát igazoló dokumentumok másolatát.
13. § A pályázatnak tartalmaznia kell továbbá a versenykiírást és -szabályzatot legalább az alábbi tartalommal:
a) a versenyben való részvétel pályázóra és termékre vonatkozó feltételei, a jelentkezés módja, helye, a minták
mennyisége, szabad forgalomba bocsátott pálinkák esetén a minimális tételnagyság, a beküldés határideje,
nevezési díj és az egyéb költségek,
b) bírálati kategóriák, analitikai vizsgálati paraméterek, a pálinkabíráló bizottság felépítése, az érzékszervi bírálat
menete és módja, a bírálati ponthatárok, a verseny rendezője által odaítélendő díjak, az utólagos ellenőrzések
módja,
c) a versenyből való kizárás feltételei és következményei,
d) a bírálat és az eredményhirdetés időpontja és helye,
e) a versennyel kapcsolatos egyéb fontos tudni valók, valamint
f) a verseny tervezett költségvetése, a források megjelölésével.
14. § A termékek, illetve előállítóik vonatkozásában az „ország legjobb…”, „Magyarország legjobb…” valamint „országos”,
„nemzeti”, „hazai”, „magyar” jelzővel ellátott díjakat csak az e rendelet szerinti versenyen lehet adni, és az előállító vagy
a forgalmazó terméken megjelenített, valamint termékre vonatkozó egyéb kommunikációjában kizárólag
az e rendelet szerinti versenyen kapott ilyen jelzővel ellátott díjakat lehet feltüntetni.
15. § A 14. § szerinti díjak csak abból a tételből származó terméken tüntethetők fel, amelyből a díjazott minta származik.
16. § Bérfőzött, valamint sajátmárkás pálinka díjazásakor az eredményhirdetés során, valamint az oklevélen meg kell
nevezni a főzést végző szeszfőzdét is.
4. A pálinka és törkölypálinka értékelése a versenyek során
17. § Az értékelés során analitikai vizsgálatot és érzékszervi bírálatot kell végezni.
18. § Az analitikai vizsgálat során vizsgálni kell
a) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek
oltalmáról, valamint az 1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i
110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben a termék vonatkozásában előírt metilalkohol- és
hidrogéncianid-tartalom,
b) a Pálinkatörvényben meghatározott, valamint
c) az élelmiszerek vegyi szennyezettségének megengedhető mértékéről szóló rendeletben a réztartalomra
vonatkozó
határértékeknek való megfelelést. 19. § Az analitikai vizsgálat elvégzésére a verseny lebonyolítója jelöli ki a vizsgáló laboratóriumot, amelynek rendelkeznie
kell a termékek vizsgálatához szükséges ismeretekkel, eszközökkel és gyakorlattal.
20. § Ha az analitikai vizsgálat során egy vagy több paraméter a mérési bizonytalanságon belül megközelíti, vagy a nem
megfelelőség irányában túllépi az előírt határértéket, akkor a mérést az adott vizsgálatra akkreditált laboratóriumban
meg kell ismételni.
21. § Ha a termék analitikai vizsgálata során annak bármely paramétere nem felel meg a 18. § szerinti bármely
határértéknek, a termék nem kerülhet érzékszervi bírálatra.
22. § Az érzékszervi bírálat alapján történik a termék besorolása a versenyszabályzatban meghirdetett ponthatároknak
megfelelően.
23. § (1) Az érzékszervi bírálatot pálinkabíráló bizottság végzi.
(2) Az érzékszervi bírálat során biztosítani kell az alábbi feltételeket:
a) a pálinkabíráló bizottság létszámát és felépítését a mintaszám figyelembevételével úgy kell kialakítani, hogy
az lehetővé tegye az objektív, pártatlan elbírálást;
b) érzékszervi bírálatot csak olyan bíráló végezhet, aki e rendeletnek megfelelő képzést eredményesen elvégzett;
c) a verseny rendezőjének meg kell győződnie arról, hogy a bíráló alkalmas-e az érzékszervi bírálat elvégzésére;
d) a bírálat körülményeinek lehetővé kell tenniük az objektív és zavartalan értékelést, biztosítani kell az ezt lehetővé
tevő helyiséget, berendezést, eszközöket, megvilágítást, a zavaró szagok kizárását.
(3) A bírálat az 1. melléklet szerinti rendszerben pontozással és leíró értékeléssel történik.
5. A pálinka- és törkölypálinka érzékszervi bírálók képzése
24. § A képzés arra irányul, hogy az azt eredményesen elvégző személyek képesek legyenek pálinka és törkölypálinka
1. melléklet szerinti szempontok alapján történő elbírálására.
25. § A képzésben részt vevő személyeknek fizikailag alkalmasaknak kell lenniük az érzékszervi bírálati tevékenységre,
különösen az ép érzékszervek, valamint az alkohol allergia mentesség tekintetében.
26. § (1) A képzést vezető személyeknek rendelkezniük kell oktatási gyakorlattal, valamint a termékre vonatkozó:
a) bírálati gyakorlattal,
b) technológiai ismeretekkel,
c) alapanyag- és késztermék ismerettel.
(2) A képzés tárgyi feltételeiként a képzés során biztosítania kell az érzékszervi bírálathoz szükséges eszközöket és
a bírálati tréningek megtartásához megfelelő helyiséget.
(3) A képzési program kötelező elemeit a 2. melléklet tartalmazza.
27. § A képzést eredményesen elvégzők számára a képzés szervezője tanúsítványt állít ki, amely igazolja a 24. § szerinti
alkalmasságukat. A tanúsítványon egyértelműen fel kell tüntetni, hogy a képzést eredményesen elvégző személy
kéri-e felvételét a Pálinkatörvény 12. § p) pontja szerinti névsorba. Igenlő válasz esetén a tanúsítvány másolatát
a képzés szervezője a képzés lezárását követő 22 munkanapon belül megküldi a PNT Titkárságának.
6. Záró rendelkezések 28. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
29. § A 2011. évi verseny megrendezésére irányuló pályázatot 2010. december 1. és 31. között lehet benyújtani.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
454/2015. (XI. 18.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Jászai Juliannát 2016. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. november 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2006. CXXXIII. törvény a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti forrásmegosztásról.
Az Országgyűlés a helyi önkormányzatokról szóló
1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 64. §
(6) bekezdésében foglaltak alapján a fővárosi és a kerületi
önkormányzatok közötti forrásmegosztás normatív módszereinek szabályozására a következő törvényt alkotja:
1. § A törvény hatálya a fővárosi önkormányzatra és a
kerületi önkormányzatokra terjed ki.
2. § A Fővárosi Közgyűlésnek az Ötv. 64. § (4) bekezdésében, valamint a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvényben meghatározott, a fővárosi önkormányzatot és a
kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételek
megosztásáról szóló rendeletét az e törvényben foglaltak
szerint kell megalkotnia.
A törvényt az Országgyűlés a 2006. december 18-i ülésnapján fogadta el.
3. § E törvény alkalmazásában:
a) Tárgyév: azon gazdasági év, amelyhez tartozó meg
osztandó bevételeknek a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzatok közötti megosztását a forrásmegosztás határozza meg.
b) Bázisév: a tárgyévet kettővel megelőző év.
c) Központi hozzájárulás: A nem lakosságszám alapján
járó központi normatív hozzájárulások és az azokhoz kapcsolódó kiegészítő támogatások, a bázisévi önkormányzati
költségvetési beszámoló érintett űrlapjainak adatai.
d) Normatív részesedési arány: A bázisévi zárszámadási törvényben a fővárosi kerületi önkormányzatokat
együttesen és a fővárosi önkormányzatot megillető központi hozzájárulás egymás közti aránya százalékban kifejezve.
4. § (1) A fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat osztottan megillető bevételek körét az Ötv.
64. § (4) bekezdése határozza meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bevételek nagyságának
meghatározása a tárgyidőszakra vonatkozó – a kerületekkel egyeztetett – fővárosi költségvetési koncepcióban szereplő tervszámok alapján történik.
5. § (1) A fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat a 4. § (1) bekezdés szerint osztottan megillető bevételekből – a személyi jövedelemadó helyben maradó részébe beleértve a jövedelemdifferenciálódás mérséklése miatt elvont összeg tárgyévet megelőző évben visszaigényelhető részét is – a fővárosi önkormányzatot 47%, a
kerületi önkormányzatokat együttesen 53% részesedés
illeti meg.
(2) A normatív részesedési arány 5%-ot meghaladó változása esetén az (1) bekezdésben meghatározott forrásmegosztási részesedést a normatív részesedési arányváltozás 60%-ának megfelelő mértékben korrigálni kell.
6. § (1) A kerületi önkormányzatokat megillető részesedés felosztásakor a bázisévi önkormányzati költségvetési
beszámolók azon működési kiadásaiból, amelyekhez a
központi költségvetés normatív hozzájárulást nyújt, le kell
vonni a központi hozzájárulást, és a különbséget a központi hozzájárulások arányában kell megosztani az önkormányzatok között.
(2) Az (1) bekezdés szerint számított felosztandó forráson felüli rész 40%-át a bázisév végi állandó népesség,
15%-át a belterületi földterület, 15%-át a belterületi földterületre számított népsűrűség, 15%-át a 2005. végén az
önkormányzati tulajdonban lévő félkomfortos, komfortnélküli és szükséglakások együttes alapterülete és 15%-át
az önkormányzat területén iparosított technológiával épült
lakások darabszáma arányában kell megosztani az önkormányzatok között.
(3) Az állandó népesség (2) bekezdés szerinti súlya
évente 2 százalékponttal növekszik, a lakás alapterületé és
az iparosított technológiával épült lakások darabszámáé
pedig 1-1 százalékponttal csökken.
(4) Az egyes kerületi önkormányzatoknak az (1)–(3) bekezdés szerint számított részesedési aránya a megosztott
forrásokból a tárgyévet megelőző év forrásmegosztásához
képest maximum 5%-kal nőhet, illetve csökkenhet. A
módszer alkalmazása miatt bekövetkező eltérések a forrásmegosztás során az egyes önkormányzatok részesedését
növelik vagy csökkentik. A részesedési arány elmozdulásának meghatározása során figyelmen kívül kell hagyni a
költségvetési szervek intézményfenntartói jogának átadására visszavezethető változásokat.
7. § (1) Az e törvény szerinti forrásmegosztás elvégzéséhez szükséges, a kerületi önkormányzati költségvetési
beszámolókban szereplő adatokat a fővárosi önkormányzat feldolgozza és kiküldi az önkormányzatoknak ellenőrzés céljából a tárgyévet megelőző év október 31. napjáig.
A kerületi önkormányzatok az adatellenőrzésnek a tárgyévet megelőző év november 15. napjáig tesznek eleget.
(2) A fővárosi önkormányzat a tárgyévre vonatkozó
rendelettervezetét a kerületi önkormányzatok részére véleményezés céljából január 15-ig küldi meg, a Fővárosi Közgyűlés rendeletét február 15-ig alkotja meg.
(3) A megosztott forrásokból az egyes kerületi önkormányzatokat havonta, a tárgyhót követő hónap 10. napjáig
illeti meg a tárgyhónapban befolyt ezen források 5. § és
6. § szerint számított hányada.
(4) A tárgyévi forrásmegosztási rendelet kihirdetéséig a
megelőző évi rendeletben meghatározott hányadok alapján kell a forrásokat megosztani, amelyet az elfogadott forrásmegosztási rendeletben szabályozott módon visszamenőleg korrigálni kell.
8. § (1) A fővárosi önkormányzat tárgyévre vonatkozó
forrásmegosztási rendeletét az Állami Számvevőszék felülvizsgálja. Az Állami Számvevőszék az adatok megalapozottságának és az ennek alapjául szolgáló számítások
helyességének vizsgálatába könyvvizsgálót vonhat be. A
könyvvizsgáló nem lehet azonos az Ötv. 92/A. §-ában
meghatározott feladatra megbízott könyvvizsgálóval.
(2) Amennyiben a felülvizsgálat megállapítja, hogy a
forrásmegosztás során alkalmazott adatok, vagy a számítások helytelensége miatt a fővárosi önkormányzat vagy valamely kerületi önkormányzat jogosulatlan forráshoz jutott, vagy a jogszerűen járó forrásnál alacsonyabb összegben részesült, ezt az összeget a hiba feltárását követő év
forrásmegosztásánál kell figyelembe venni.
Záró rendelkezések 9. § (1) E törvény kihirdetését követően a fővárosi önkormányzat 5 munkanapon belül megküldi a kerületi önkormányzatoknak a 2007. évi forrásmegosztás elvégzéséhez szükséges, a kerületi önkormányzati költségvetési beszámolókban szereplő fővárosi önkormányzat által kigyűjtött adatokat ellenőrzés céljából, melyet a kerületi önkormányzatok az ellenőrzést követően 5 munkanapon belül visszaküldenek.
(2) A törvény 6. § (4) és 7. § (4) bekezdése szerinti előző
évi forrásmegosztásnál 2007-ben a 2006. évi eredeti forrásmegosztást kell figyelembe venni.
(3) A törvény 5. § (2) bekezdését, valamint 6. § (3) bekezdését első alkalommal a 2008. évi forrásmegosztásnál
kell alkalmazni.
(4) E törvény a kihirdetése napján lép hatályba, ezzel
egyidejűleg hatályát veszti a fővárosi önkormányzat és a
kerületi önkormányzatok közötti forrásmegosztásról szóló
2003. évi CXIV. törvény.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
6/2018. (II. 23.) HM utasítása a Magyarországon és külföldön végrehajtott nemzetközi gyakorlatok és kiképzési rendezvények egyes költségvetési és pénzügyi kérdéseiről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a  fenntartói irányítása alá tartozó
köznevelési intézményre, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), valamint a  Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
(2) Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorát az utasításban foglaltak végrehajtásában történő együttműködésre.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában
a) előzetes költségvetési terv: a részköltségvetési és összesített költségvetési terveket megelőzően, a rendezvény
előkészítéséhez szükséges előzetes feladatok kiadásaira – az 1. melléklet szerint – összeállított terv,
b) gyakorlattervezésért felelős kijelölt személy: a  végrehajtásért felelős és a  költségviselő katonai szervezetek
állományából kijelölt tiszt, aki a parancsnok felhatalmazása alapján teljes felelősséggel tartozik a rendezvény
tervezésével, előkészítésével, végrehajtásával, értékelésével és elemzésével kapcsolatos feladatkörök
végrehajtásáért,
c) keretgazda szervezet: az intézményi, a központi, valamint a fejezeti kezelésű előirányzatok elemi költségvetési
javaslatainak elkészítésére vonatkozó feladatokat és követelményeket tartalmazó eljárásrend mellékletében
felsorolt honvédelmi szervezet vagy HM szerv,
d) költségviselő katonai szervezet: azon honvédelmi szervezet, amely a  részére jóváhagyott nemzetközi
költségvetési előirányzatok rendeltetésszerű felhasználásával valósítja meg a  végrehajtásért felelős katonai
szervezet által meghatározott feladatokat,
e) nemzetközi költségvetési előirányzat: a rendezvény előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatban felmerült
valamennyi kiadási és bevételi előirányzat, amely a  költségviselő katonai szervezet részére a  tárgyévi
költségvetésén felül célelőirányzatként kerül biztosításra,
f ) összesített költségvetési terv: a részköltségvetési tervek alapján összeállított, a rendezvény megrendezéséhez
szükséges valamennyi pénzbeli és természetbeli kiadást és bevételt tartalmazó költségvetési dokumentum
a 2. melléklet szerint, amely a keretgazda szervezet által kerül szakmai jóváhagyásra,
g) rendezvény: nemzetközi kötelezettségvállalásból, két- vagy többoldalú kapcsolatokból eredő, Magyarországon
és külföldön végrehajtott felkészítés, kiképzés, gyakorlás, törzsgyakorlás, gyakorlat, továbbá a jogszabályokban,
közjogi szervezetszabályozó eszközökben vagy belső rendelkezésekben nem szabályozott nemzetközi feladat,
és a felsoroltakkal kapcsolatosan Magyarország által szervezett, illetve részvételével végrehajtott nemzetközi
konferencia vagy tanfolyam,
h) részköltségvetési terv: a rendezvény megvalósításában részt vevő költségviselő katonai szervezet kiadásait és
bevételeit tartalmazó, 1. melléklet szerinti dokumentum.
2. A rendezvények költségvetése tervezésének és jóváhagyásának rendje
3. § A  rendezvények nemzetközi költségvetési előirányzat fedezete a  keretgazda szervezet által összeállított igények
alapján az  MH nemzetközi keretei között, projektazonosító kódonként kerül megtervezésre, illetve jóváhagyásra.
A  katonai szervezetek tárgyévi költségvetésében erre a  célra előirányzat nem tervezhető. Az  előzetes, forráskorlát
nélküli – az előző év teljesített előirányzatának figyelembevételével végrehajtott – tervezést a végrehajtásért felelős
katonai szervezetek által a  tárgyévet megelőző év június 30-ig – a  keretgazda szervezet iránymutatásának
megfelelően – kell megvalósítani.
4. § (1) A  végrehajtásért felelős katonai szervezet a  költségviselő katonai szervezetek bevonásával, a  gyakorlattervezésért
felelős kijelölt személy által biztosított kiinduló adatok alapján szöveges indokolással alátámasztott összesített
költségvetési tervet állít össze, amelynek keretében
a) a gyakorlattervezésért felelős kijelölt személy által biztosított adatok alapján a költségviselő katonai szervezetek
a  szöveges indokolással alátámasztott részköltségvetési terveiket a  biztosított kiinduló adatok alapján
az 1. melléklet szerint állítják össze, és legkésőbb a rendezvény megkezdését megelőző 55. napig megküldik
a végrehajtásért felelős katonai szervezet részére,
b) a  részköltségvetési tervek alapján a  rendezvény végrehajtásáért felelős katonai szervezet a  rendezvény
kezdetét megelőző 50. napig összeállítja a rendezvény összesített költségvetési tervét a 2. melléklet szerint,
amelyet szakmai felülvizsgálat céljából a szolgálati elöljáró – amennyiben védelem-egészségügyi kiadásokat
tartalmaz, az  MH Egészségügyi Központ, amennyiben logisztikai vagy katonai elhelyezési és védelemegészségügyi kiadásokat tartalmaz, a  Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség, amennyiben
infrastrukturális kiadásokat tartalmaz, a  HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) – útján
felterjeszt a keretgazda szervezet részére a rendezvény megkezdését megelőző 45. napig,
c) a keretgazda szervezet
ca) a szakmai felülvizsgálat eredményéről és döntéséről a rendezvény megkezdését megelőző 40. napig
– a szolgálati elöljáró útján – a végrehajtásért felelős katonai szervezetet írásban értesíti,
cb) az  általa szakmailag felülvizsgált és jóváhagyott összesített költségvetési tervet a  rendezvény
megkezdését megelőző 35. napig megküldi a  HM VGH részére költségvetési jóváhagyás céljából,
továbbá
d) a HM VGH főigazgatója a rendezvény összesített költségvetési tervét a rendezvény megkezdését megelőző
30. napig jóváhagyja és a nemzetközi költségvetési előirányzatokat kiadja a költségviselő katonai szervezetek
részére, kivéve
da) a nemzetközi központi logisztikai előirányzatokat és
db) a  külföldön végrehajtott rendezvények esetében a  személyi juttatások, azok járulékai és
a kiutazásokhoz kapcsolódó pénzügyi dologi nemzetközi költségvetési előirányzatokat, így különösen
a szállás és utazási költségeket, valamint a konferencia és egyéb díjakat.
(2) Az  (1)  bekezdés d)  pont da) és db)  alpontja szerinti előirányzatok a  tárgyév elején a  költségviselő központi ellátó
szervezetek részére kerülnek kiadásra a PROJ megnevezésű alapértelmezett projektazonosító kódra.
(3) Egy rendezvénnyel kapcsolatosan felmerülő költségek két fázisban, két költségvetési tervben is tervezhetőek. Első
fázisban a  rendezvénnyel kapcsolatos előkészítő rendezvények és tervező konferenciák, második fázisban
a  rendezvény tényleges végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő kiadások tervezhetőek. Az  egyes fázisok
költségvetési tervezésének folyamata során az (1) bekezdés szerint kell eljárni.
5. § (1) A rendezvények nemzetközi költségvetési előirányzatainak terhére csak a rendezvény érdekében felmerülő,
a) a külföldi kiutazásokhoz kapcsolódó személyi juttatások és azok járulékai,
b) pénzügyi dologi és
c) intézményi, valamint központi dologi kiadások
tervezhetőek.
(2) A  rendezvényekhez kapcsolódó illetménypótlékokat az  állományilletékes katonai szervezetek – a  vonatkozó
jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és belső rendelkezések alapján – intézményi költségvetésükben
tervezik és annak terhére számolják el.
(3) A  rendezvények infrastrukturális kiadásainak tervezése a  hazai és nemzetközi résztvevőkkel Magyarországon
végrehajtott kiképzési rendezvények és gyakorlatok infrastrukturális biztosításának rendjéről szóló, a  HM
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban: HM VGHÁT) által kiadott szakutasítás szerint
történik.
6. § A Magyarországon végrehajtott rendezvények protokolláris elemének
a) élelmezési ellátásával kapcsolatban felmerülő kiadások fedezetét, amennyiben az
aa) a honvédelmi szervezeten belül saját erőből kerül biztosításra, az élelmezési ellátást végző katonai
szervezetnél,
ab) külső szolgáltatótól történő megrendeléssel kerül biztosításra, a HM VGH mint költségviselő részére,
valamint
b) kulturális jellegű és szállodai szolgáltatási költségeinek nemzetközi költségvetési előirányzat fedezetét
a HM VGH mint költségviselő részére
kell tervezni. 7. § A  külföldön végrehajtott rendezvényekkel kapcsolatban a  külföldi féltől – különösen a  korábbi rendezetlen
elszámolások, számlahelyesbítések következtében – a  gyakorlat végrehajtását követő években érkező számlák
fedezetére a  keretgazda szervezet a  tárgyévben elkülönített projektazonosító kódon tartalékot képez és szükség
esetén annak terhére átcsoportosítást kezdeményez a számla kifizetése érdekében azon tárgyévi projektazonosító
kódra, amelynek terhére a pénzügyi teljesítés történik.
8. § Az összesített költségvetési terv tartalmazza az 510-es, 610-es és az egyéb címrendkódokkal (a továbbiakban: CRK)
megjelölt, a rendezvény érdekében felmerülő összes kiadást – így különösen a személyi juttatásokat és a munkaadót
terhelő járulékokat, a  rendezvényekhez kapcsolódó pénzügyi és központi logisztikai kiadásokat, az  intézményi
logisztikai és reprezentációs kiadásokat, a korábban beszerzett és az adott nemzetközi rendezvényre raktárból kiadott
készletek értékét – és költségvetési támogatás forrású bevételt.
9. § Az  összesített költségvetési terv összeállításáért és annak elszámolásáért a  végrehajtásért felelős szerv, illetve
szervezet vezetője, parancsnoka felel.
3. A jóváhagyott előirányzatok felhasználása és az előirányzat-átcsoportosítás
10. § (1) A  jóváhagyott nemzetközi költségvetési előirányzatok terhére kötelezettséget vállalni a  költségviselő katonai
szervezet vezetője jogosult.
(2) Amennyiben a  rendezvény előkészítési fázisára nem készül a  4.  § (3)  bekezdése szerinti önálló költségvetési terv,
kötelezettségvállalás a rendezvény előkészítő szakaszában az összesített költségvetési terv jóváhagyását megelőzően
csak a  költségviselő katonai szervezet által felterjesztett és a  4.  § szerinti eljárásrendben jóváhagyott előzetes
költségvetési terv alapján teljesíthető. Az ebben jóváhagyott előirányzatokat az összesített költségvetési tervben már
nem kell szerepeltetni.
11. § A Magyarországon végrehajtott
a) rendezvény során felmerült kiadásokkal kapcsolatos okmányokon – így különösen a  számlákon és
az  utalványokon – fel kell tüntetni a  rendezvény megnevezését, a  CRK-t és a  rendezvényre meghatározott
projektazonosító kódot,
b) rendezvény során a  külföldi félnek térítés ellenében biztosított szolgáltatásokról a  költségviselő szervezet
számlát állít ki, amelyhez a külföldi fél által hitelesített teljesítésigazolást is csatolni kell, és
c) protokolláris rendezvények élelmezési, kulturális és szállodai szolgáltatások megrendelését a nemzetközi és
belföldi (hazai) katonai együttműködéssel összefüggő egyes protokolláris és vendéglátási kérdésekről szóló
74/2011. (VII. 8.) HM utasítás rendelkezései szerint megküldött igénylések alapján az MH vitéz Szurmay Sándor
Budapest Helyőrség Dandár készíti el.
12. § (1) A külföldön végrehajtott
a) rendezvény során az  igénybe vett szolgáltatásokról összeállított és a  katonai szervezet rendezvényen részt
vevő állományának parancsnoka vagy az  állományából írásban kijelölt személy által hitelesített
teljesítésigazolást kell a  szolgáltatást biztosító féltől kérni, és azt a  hazaérkezést követően a  költségviselő
katonai szervezetek részére haladéktalanul át kell adni,
b) rendezvényről történő hazaérkezést követően, a  várható kifizetések pontosítása és nyilvántartásba vétele
érdekében soron kívüli adatszolgáltatást kell nyújtani a  rendezvény költségvetési terve alapján – az  ACSA
Order, STANAG 2034 szerint – külföldön vállalt kötelezettségekről a keretgazda szervezet és a HM VGH részére.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti adatszolgáltatásnak részletesen tartalmaznia kell a rendezvény projektazonosító
kóddal történő azonosítását, a kötelezettségvállalások felsorolását, becsült vagy konkrét összegét, devizában, illetve
forintban, továbbá a  számla költségviselő katonai szervezethez történő beérkezésének várható idejét.
Az adatszolgáltatást az úti jelentéstől külön kell végrehajtani, csatolva az írásban végrehajtott kötelezettségvállalások
hiteles másolati példányát.
13. § Feladatváltozás esetén a nemzetközi költségvetési előirányzatok átcsoportosítását vagy módosítását a költségviselő
katonai szervezet vezetője soron kívül – szolgálati úton – a HM VGH-nál kezdeményezi. A rendezvény elszámolásával
kapcsolatos előirányzat-átcsoportosítás rendjét a  14.  § (2)–(4)  bekezdése tartalmazza. Az  előirányzatok
átcsoportosításának vagy módosításának jóváhagyására, miniszteri hatáskör esetén azok felterjesztésére a HM VGH
főigazgatója jogosult. Amennyiben az  előirányzat átcsoportosítás vagy módosítás az  adott feladatra jóváhagyott
költségvetés fő összegét érinti, azt a HM VGH főigazgatója a keretgazda szervezet vezetőjének egyetértésével hagyja
jóvá.
4. Az előirányzatok elszámolása 14. § (1) A végrehajtásért felelős katonai szervezet gyakorlattervezésért felelős kijelölt személye írásban értesíti a költségviselő
katonai szervezeteket a rendezvény befejezéséről.
(2) Az  értesítést követően a  költségviselő katonai szervezetek elkészítik a  3.  melléklet szerinti elszámolásukat és azt
a HM VGH, valamint a keretgazda szervezet részére a rendezvény befejezését követő 30. napig, de legkésőbb a tárgyév
november 30-ig megküldik. A  határidő betartását akadályozó tényezők esetén az  akadályoztatás okáról minden
esetben tájékoztató jelentést kell küldeni a HM VGH és a keretgazda szervezet részére.
(3) Az  elszámolás a  költségviselő katonai szervezet részére kiadott nemzetközi költségvetési előirányzatokat, az  azok
terhére történt felhasználást, az – elvonható kötelezettségvállalással nem terhelt és a kötelezettségvállalással terhelt –
előirányzat maradványt és a bevételeket, valamint a szükséges előirányzat-átcsoportosítási – előirányzat lemondási,
pótelőirányzat igénylési – javaslatot tartalmazza.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti határidőig el nem számolt rendezvény kötelezettségvállalással nem terhelt nemzetközi
költségvetési előirányzatainak elvonását és átcsoportosítását a  HM VGH főigazgatója a  keretgazda szervezet
vezetőjének egyetértésével kezdeményezi.
(5) Amennyiben a  rendezvény végrehajtása során hajtóanyag-beszerzésre vagy -kiadásra kerül sor, azt a  külföldi
szervezetek eszközei magyarországi, valamint a  Magyar Honvédség eszközei külföldön végrehajtott üzemanyagfeltöltésének és elszámolásának rendjéről szóló HM VGHÁT szakutasítás szerint kell elszámolni. Az  elszámolásnak
tartalmaznia kell a rendezvény projektazonosító kódját is.
(6) A HM VGH
a) a költségviselőktől bekért adatszolgáltatás és a tényleges könyvelési adatok alapján, a 4. § (1) bekezdés d) pont
db)  alpontja szerint kiadott előirányzatokról félévente elszámolást készít a  keretgazda szervezet részére
a 3. melléklet szerint, továbbá
b) a rendezvényeken ténylegesen felhasznált költségvetési kiadásokról – a 4. melléklet szerinti adatszolgáltatás
formában – a keretgazda szervezetet havonta tájékoztatja.
(7) Az  MH Logisztikai Központ a  költségviselőktől bekért adatszolgáltatás és a  tényleges könyvelési adatok alapján,
a 4. § (1) bekezdés d) pont da) alpontja szerint kiadott, a rendezvényeken ténylegesen felhasznált központi logisztikai
előirányzatok aktuális helyzetéről – rendezvényenként és kiemelt előirányzat bontásban – a keretgazda szervezetet
havonta tájékoztatja.
5. A bevételek kezelése 15. § (1) A külföldi résztvevők által térítés ellenében igénybe vett szolgáltatások kiadásait a rendezvény költségvetési tervébe
költségvetési támogatási forrással kell beállítani és a megjegyzés rovatban jelezni, hogy ez bevételként teljesülni fog.
(2) A  (3)  bekezdésben foglaltak kivételével, a  szolgáltatás biztosítását követően a  költségviselő katonai szervezet
– függetlenül attól, hogy a biztosított szolgáltatás az intézményi előirányzatok vagy a központi természetbeni ellátás
terhére valósult meg – haladéktalanul számlát állít ki a szolgáltatás igénybe vevője részére, és azt kiegyenlítés céljából
soron kívül megküldi vagy átadja a szolgáltatást igénybe vevő képviselőjének.
(3) Az üzemanyag ellátást biztosító katonai szervezet a külföldi szervezetek eszközei magyarországi, valamint a Magyar
Honvédség eszközei külföldön végrehajtott üzemanyag-feltöltésének és elszámolásának rendjéről szóló HM VGHÁT
szakutasítás rendelkezései szerint jár el, ide értve a befolyt bevételek kezelését is.
(4) Amennyiben a  térítés bankszámlák közötti átutalással történik, a  számlán fizetési határidőnek a  rendezvényre
vonatkozó megállapodásban rögzített határidőt, annak hiányában 30 napot kell rögzíteni.
(5) A  számlát kiállító költségviselő katonai szervezet a  fizetési határidőt 30 nappal meghaladó késedelem esetén
haladéktalanul, a  keretgazda szervezet vezetőjének tájékoztatásával egyidejűleg, az  adott rendezvény technikai
megállapodásának aláírója útján fizetési felszólítást küld a külföldi költségviselő részére. További 30 napos késedelem
esetén a költségviselő katonai szervezet a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztályon keresztül felveszi a kapcsolatot
a késedelmesen teljesítő külföldi szervezettel a számla ellenértékének kifizetése érdekében.
(6) A teljesített bevételeket a költségviselő katonai szervezet visszatérülésként, az üzemanyag ellátásból befolyt bevételek
kivételével a  HM tárca központosított bevételeként – az  intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló
1/2011. (I. 11.) HM utasítás szerint – kezeli és fizeti be.
(7) Az (1)–(6) bekezdés szerinti feladatok végrehajtását a költségviselő katonai szervezet logisztikai vezetője irányítja.
6. A rendezvényekhez kapcsolódó további rendelkezések 16. § Külföldön végrehajtott rendezvény alkalmával a fogadó nemzettől igénybe vett szolgáltatások és technikai eszközök
térítési rendjéről angol nyelvű megállapodást kell kötni.
17. § A 30 millió forintot elérő vagy azt meghaladó költségvetésű vagy 50 főnél nagyobb létszámú magyar résztvevővel
külföldön végrehajtott rendezvények és azok tervező konferenciái esetében, a  pénzügyi biztosítás érdekében
a  HM  VGH állományából pénzügyi szakfeladatok ellátására rendszeresített beosztást, munkakört ellátó személyt
(a  továbbiakban: pénzügyi tiszt) kell kijelölni. Egyéb esetekben a  külföldön végrehajtott rendezvény pénzügyi
ellátására – a  végrehajtásért felelős katonai szervezet igénylésére figyelemmel – indokolt esetben a  HM VGH
főigazgatója a HM VGH állományából pénzügyi tisztet jelöl ki.
18. § A KNBSZ az általa szervezett rendezvényt – a miniszter által jóváhagyott rövid, közép- és hosszú távú tervei alapján –
éves költségvetése terhére tervezi és számolja el.
7. Záró rendelkezések 19. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
20. § Hatályát veszti a nemzetközi gyakorlatok, rendezvények egyes költségvetési és pénzügyi kérdéseiről szóló 98/2008.
(HK 19.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
8/2011. (II. 3.) KE határozata rendőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 56. § (2) bekezdése a) pontja alapján a belügyminiszter
előterjesztésére dr. Andrékó János rend őr dandártábornok szolgálati viszonyát 2011. augusztus 7-ei hatállyal
felmentéssel megszüntetem és őt 2011. augusztus 8-ai hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2011. január 18. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
117/2012. (IX. 21.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Litván Köztársaság Kormánya közötti, a magyar és a litván fiatalok együttműködéséről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének a külügyminiszterrel és a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben tett
előterjesztése alapján 1. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt a magyar és a litván fiatalok
együttműködéséről szóló megállapodás bemutatott szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges
megállapítására; 2. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 3. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, hogy a szerződés kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a szerződés szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1533/2016. (X. 13.) Korm. határozata a 2017. World Export Development Forum budapesti megrendezéséhez kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért – Magyarország külpolitikai célkitűzéseire figyelemmel – a  World Export Development Forum 2017. évi
Budapesten történő megrendezésével;
 2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert a World Export Development Forum 2017. évi budapesti megrendezése
előkészítésével összefüggő intézkedések megtételére;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a World Export Development Forum 2017. évi budapesti
előkészítéséhez és megrendezéséhez kapcsolódó feladatok finanszírozásához szükséges, legfeljebb 253,0 millió forint
forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében A határozatot az Országgyűlés a 2016. október 11-i ülésnapján fogadta el.
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert a  World Export Development Forum megvalósításához kapcsolódó
feladatok teljesítéséhez szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány
irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
113/2010. (VI. 23.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 25/2010. (I. 29.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást érdemi
vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 25/2010. (I. 29.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta a magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt: „Egyet ért-e Ön azzal, hogy a
nyugdíjemeléseknél minden nyugdíjas nyugdíját amit »nyugdíj« elnevezéssel illet a jogalkotó és a nyugellátások
rendszerébe tartoznak – a nyugdíjak összegétől, nagyságrendjétől függetlenül – egységesen, egyenlő (azonos)
összegben emeljék?” Az OVB megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven feltett kérdés nem felel meg a népszavazásról
és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek.
A hitelesítési eljárás kezdeményezője – törvényes határidőn belül – kifogást nyújtott be az OVBh. ellen, amelyben az
országban uralkodó közállapotokat sérelmezte, nem fogalmazta meg, hogy miért tartja az OVB döntését
jogszabálysértőnek, nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét jogsértést sem.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 77. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerint az OVB
határozata ellen előterjesztett kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait.
A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza
a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltakat. [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.; 13/2009. (II. 13.)
AB végzés, ABK 2009. február, 154.] Mivel a kifogás nem tartalmazza a jogszabálysértés megjelölését, ezért az nem
bírálható el érdemben. Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem felelő kifogást az Alkotmánybíróságról
szóló 1989. évi XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése, valamint a Ve. 116. §-ában és 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján
érdemi vizsgálat nélkül visszautasította. A kifogás érdemi vizsgálat nélküli visszautasítása következtében az OVBh.
változatlanul hatályban marad.
A végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el az
Alkotmánybíróság.
Budapest, 2010. június 22. Dr. Paczolay Péter s.k.,
az Alkotmánybíróság elnöke
Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1915/2013. (XII. 11.) Korm. határozata az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához („EUTM Somalia”) történő további magyar katonai hozzájárulásról.
A Kormány az Alaptörvény 47. cikk (3) bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva a következő határozatot hozza:
 1. A  Kormány Magyarország európai uniós tagságából folyó kötelezettségeinek teljesítése érdekében, az  Európai
Unió közös biztonság- és védelempolitikája megerősítéséhez való nemzeti hozzájárulásként engedélyezi, hogy
az  EUTM Somalia keretében működő kiképző erők kötelékében a  Magyar Honvédség állományából legfeljebb
10 fő (váltási időszakban legfeljebb 20 fő) kitelepítésre kerüljön Ugandába, Szomáliába és Kenyába, és ott a misszió
feladatrendszerébe tartozó feladatokat lásson el 2014. január 1-jétől 2015. március 31-ig, amely határidőbe
a kitelepülés és visszatelepülés időtartama nem számít bele.
2. Ez a határozat 2014. január 1-jén lép hatályba.
 3. Hatályát veszti az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához („EUTM Somalia”)
történő további magyar katonai hozzájárulásról szóló 1227/2011. (VII. 4.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1578/2013. (VIII. 27.) Korm. határozata az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program tervezése során a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) közúti elemeinek felülvizsgálatáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2014–2020 közötti programozási időszakban végrehajtásra
kerülő Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program előkészítése és egyeztetése során kiemelt prioritásként
érvényesítse a  közúthálózat fejlesztését, és az  ezzel összefüggő tagállami mandátumot a  Nemzeti Fejlesztési
Ügynökség bevonásával készítse elő,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg a  transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T)
felülvizsgálatának lehetőségét, amelynek során vegye figyelembe a  készülő Nemzeti Közlekedési Stratégiában
megfogalmazásra kerülő, 2014–2020 időszakban megvalósítani tervezett útfejlesztési projekteket, és készítse elő
a következő időszakban építendő utak törzshálózatba való felvételét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
56/2014. (IV. 30.) VM rendelete a borkészítésre alkalmas szőlőfajták osztályba sorolásáról.
A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (1) bekezdés c), e), g) pontjában,
a 11. § tekintetében a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (1) bekezdés d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) termesztési alkalmassági vizsgálat: olyan vizsgálatok összessége, amelyet az  Európai Unió valamely
tagállamában regisztrált szőlőfajta Magyarországon történő osztályba sorolása érdekében kell elvégezni;
b) termesztési alkalmassági vizsgálat engedélyese: azon természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezet aki, vagy amely rendelkezik a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal által
kiadott termesztési alkalmassági vizsgálat elvégzésre vonatkozó engedéllyel.
2. A szőlőfajta termesztési alkalmassági vizsgálata 2. § (1) Szőlőfajta termesztési alkalmassági vizsgálatához a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban:
NÉBIH) termesztési alkalmassági vizsgálatra vonatkozó engedélye szükséges. A termesztési alkalmassági vizsgálatra
vonatkozó engedély iránti kérelmet bármely természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet benyújthatja a NÉBIH részére.
(2) A termesztési alkalmassági vizsgálatra vonatkozó engedély iránti kérelem formanyomtatványát a NÉBIH honlapján
közzéteszi. A kérelem az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a kérelmező neve,
b) az ügyfél-azonosító száma,
c) a kapcsolattartásra vonatkozó adatok,
d) érintett terület adatai (település neve, a terület helyrajzi száma, a tervezett ültetvény nagysága),
e) vizsgálandó és az összehasonlító fajták neve, és
f ) a telepítendő ültetvény művelésmódja, térállása.
(3) A  termesztési alkalmassági vizsgálatra vonatkozó engedély tartalmazza azt is, hogy a  termesztési alkalmassági
vizsgálatba vont szőlőfajta neve a forgalomba hozott borászati terméken feltüntethető-e.
(4) A NÉBIH azon szőlőfajta nevének feltüntetésére adhat engedélyt, amelynek neve vagy annak szinonim elnevezése
az Európai Unió valamely tagállamában engedélyezettként regisztrálva van.
(5) A NÉBIH a szőlőfajta nevének feltüntetését engedélyezi, ha az engedélyben szereplő fajta neve egy már osztályba
sorolt szőlőfajta nevével részben sem azonos, valamint a szőlőfajta neve részben vagy egészben egy oltalom alatt
álló eredetmegjelölés, vagy földrajzi jelzés nevét részben vagy egészben sem tartalmazza.
(6) A termesztési alkalmassági vizsgálatra vonatkozó engedély jogerőre emelkedésétől számított 10. borpiaci év végéig
érvényes.
(7) A  termesztési alkalmassági vizsgálatra vonatkozó engedély egy példányát a  NÉBIH megküldi a  kérelmező részére,
a telepítés helye szerint illetékes hegybírónak és a Hegyközségek Nemzeti Tanácsának (a továbbiakban: HNT).
(8) A  termesztési alkalmassági vizsgálat engedélyesének (a  továbbiakban: engedélyes) a  termesztési alkalmassági
vizsgálatot a 3. mellékletben meghatározott szempontok alapján kell elvégeznie.
3. Adatszolgáltatás a termesztési alkalmassági vizsgálatok eredményeiről 3. § (1) A termesztési alkalmassági vizsgálat eredményéről az engedélyesnek évente egy alkalommal, az adott borpiaci év
végéig adatot kell szolgáltatnia a NÉBIH részére.
(2) A vizsgálatba vont szőlőfajtából készített borászati termékből legalább 6 darab 0,75 liter űrtartalmú palack borászati
termék mintát kell a  szüret időpontja szerinti borpiaci év végéig a  NÉBIH részére érzékszervi vizsgálatok céljából
rendelkezésre bocsátani.
(3) A  3.  mellékletben meghatározott analitikai vizsgálatokat csak a  Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet
vizsgálati módszereire akkreditált laboratóriumban lehet elvégeztetni. A vizsgálatok költségeit az engedélyes viseli.
(4) A  borászati termékek érzékszervi minősítését a  NÉBIH végzi. A  NÉBIH az  érzékszervi minősítés elvégzésére
az  Országos Borszakértő Bizottságot (a  továbbiakban: OBB) megbízhatja, amely a  minősítésről szakvéleményt ad.
Az érzékszervi minősítés költségeit a termesztési alkalmassági vizsgálat engedélyese viseli.
(5) A NÉBIH az adatszolgáltatás elmaradása esetén a termesztési vizsgálatra kiadott engedélyt visszavonja. Az engedély
visszavonásáról az engedélyest, az illetékes hegybírót és a HNT-t értesíteni kell.
(6) Olyan szőlőfajtából készített borászati termékre, amelyre vonatkozóan a  vizsgálatra vonatkozó engedélyt
visszavonták, forgalomba hozatali engedély nem adható.
(7) Azon ültetvényt, amelyre vonatkozóan a vizsgálatra vonatkozó engedélyt visszavonták, a visszavonástól számított
5 borpiaci éven belül ki kell vágni.
(8) Amennyiben a  vizsgálatba vont szőlőfajtát osztályba sorolják az  adott szőlőfajtával telepített ültetvény tovább
művelhető, terméséből készített borászati termék forgalomba hozható.
(9) Azon ültetvényt, amelyre vonatkozóan a  vizsgálat megállapítja, hogy a  kísérletbe vont szőlőfajta nem sorolható
osztályba, a NÉBIH erre vonatkozó döntésének közlésétől számított 5 borpiaci éven belül ki kell vágni.
4. A termesztési alkalmassági vizsgálatok céljából telepített ültetvények nyilvántartása
4. § (1) A  hegybíró a  termesztési alkalmassági vizsgálatok céljából telepített ültetvényt az  ültetvényekről vezetett
nyilvántartásában „Kísérleti ültetvény” megnevezéssel tartja nyilván.
(2) A  termesztési alkalmassági vizsgálatok céljából telepített ültetvény terméséről szőlőszármazási bizonyítványt kell
kérelmezni. A hegybírónak a szőlőszármazási bizonyítványon az „Egyéb” kategória rovatba az alábbi szöveget fel kell
tűntetnie „Kísérleti ültetvényről származó termés”. A szőlő származási bizonyítványra a fajta nevét rá kell írni.
(3) A szőlő származási bizonyítvány másolatát az engedélyesnek a 3. § szerinti adatszolgáltatáshoz csatolnia kell.
5. Az osztályba sorolásra irányuló eljárás 5. § (1) A  NÉBIH egy szőlőfajta termesztési alkalmassági vizsgálatának eredménye alapján, hiánytalan adatszolgáltatás
esetén, a vizsgálat megindulását követő egymás utáni 5 termőévet követően ad javaslatot.
(2) Egy szőlőfajta osztályba sorolására vonatkozó javaslatát a  NÉBIH minden év szeptember 30-ig közli
az  agrárpolitikáért felelős miniszterrel (a  továbbiakban: miniszter), és az  engedélyessel. A  javaslat tartalmazza
a fajtanév szinonim nevét, valamint egyéb felhasználási módját.
(3) A miniszter a borkészítésre alkalmas borszőlőfajtákat termesztési alkalmasság szerint engedélyezett és ideiglenesen
engedélyezett kategóriába sorolja be.
6. § (1) Az  olyan szőlőfajtákat, amelyek esetében termesztési alkalmassági vizsgálat vagy állami elismerésre történő
bejelentése alapján végzett vizsgálatok vannak folyamatban, a  vizsgálat ideje alatt engedélyezettként osztályba
sorolt szőlőfajtának kell tekinteni.
(2) A  borszőlőfajta állami elismerésre történő bejelentése alapján végzett vizsgálatokat a  termesztési alkalmassági
vizsgálattal egyenértékűnek kell tekinteni.
(3) Állami elismerést kapott borszőlőfajtát a  termesztési alkalmassági vizsgálat nélkül kell engedélyezett kategóriába
sorolni.
7. § (1) Az  osztályba sorolt fajták jegyzékét az  1.  melléklet, az  3.  § (3)  bekezdése szerinti termesztési alkalmassági
vizsgálatokhoz használható összehasonlító fajták jegyzékét a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A  NÉBIH a  termesztési alkalmassági vizsgálatok alapján osztályba sorolt szőlőfajták kísérleti eredményeit
az osztályba sorolást követően személyes adatok nélkül honlapján közzé teszi.
(3) Az ideiglenesen engedélyezett kategóriába sorolt fajták telepítése nem engedélyezhető.
6. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
9. § (1) A  2010. január 1. előtt kiadott termesztési alkalmassági vizsgálatra vonatkozó engedély alapján telepített
szőlőültetvények terméséből készített borászati termékre – amennyiben a  szőlőfajta osztályba sorolása még nem
történt meg – legfeljebb 2020. július 31-ig lehet forgalomba hozatali engedély iránti kérelmet benyújtani. E rendelet
előírásait ezen ültetvények esetén is alkalmazni kell.
(2) A 2010. január 1-jén vagy azt követően, e rendelet hatályba lépése előtt kiadott termesztési alkalmassági vizsgálatra
vonatkozó engedély alapján telepített szőlőültetvények terméséből készített borászati terméket – amennyiben
a  szőlőfajta osztályba sorolása még nem történt meg – az  engedély jogerőre emelkedése napjától számított
10. borpiaci év végéig lehet forgalomba hozni. E rendelet előírásait ezen ültetvények esetén is alkalmazni kell.
10. § Ez a  rendelet a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-ei
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
11. § A szőlőtermelési potenciálról szóló 38/2013. (V. 24.) VM rendelet 4.  § (4)  bekezdés e)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
[A művelet engedélyezése iránti kérelemhez csatolni kell:]
„e) kísérleti ültetvény telepítés, illetve fajtaváltás esetén a  telepítésre, illetve a  fajtaváltásra irányuló szándék
elfogadásáról a NÉBIH által kiadott engedélyt;”
12. § Hatályát veszti a borkészítésre alkalmas szőlőfajták osztályba sorolásáról szóló 98/2009. (VII. 30.) FVM rendelet.
Dr. fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1813/2014. (XII. 19.) Korm. határozata a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram 2014. július 1. és 2014. december 31. közötti szakaszának megvalósítása érdekében a Külgazdasági és Külügyminisztérium, az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram 2014. július 1. és 2014. december 31. közötti szakaszának
megvalósítása érdekében a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 5. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Államháztartáson kívüli szervezetek támogatása alcím, 8. A  Stipendium Hungaricum
ösztöndíjak és ösztöndíjprogram működtetése jogcímcsoport terhére a Kvtv. 1. melléklet
a) XI. Miniszterelnökség fejezet, 14. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím javára 3372 ezer forint,
b) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára 917 197 ezer forint,
c) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok, 8. Nemzetközi kulturális és
oktatási kapcsolatok programjai alcím, 1. Nemzetközi kétoldalú oktatási és képzési programok jogcímcsoport
javára 785 ezer forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak
a) a 2013. szeptember 1-jén indult Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram folytatásáról a 2014. július 1. és
2014. december 31. közötti időszakban és
b) az 1.  melléklet szerint átcsoportosított előirányzattal történő elszámolásról és szöveges beszámoló
készítéséről a külgazdasági és külügyminiszter részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
80/2003. (V. 15.) KE határozata Kontra Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Kontra Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei
elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság
kijevi nagykövetségének vezetésére, valamint a Magyar
Köztársaság Grúziában való képviseletére kapott megbízása alól. Budapest, 2003. március 17.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
228/2017. (VII. 4.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Dúll Andrea Magdolnát
2017. július 15. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. június 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
40/2012. (VII. 10.) NFM rendelete a közlekedési infrastruktúrával összefüggő egyes állami feladatok végrehajtásáról, valamint a feladatok végrehajtásához szükséges források felhasználásának szabályairól.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés b) pont 29. alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 17. § (2) és (3) bekezdése tekintetében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV törvény 109. § (5) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § Az országos közúthálózat üzemeltetésének, fenntartásának és fejlesztésének finanszírozását biztosító, a 4. § szerinti
bevételek kezelésével és felhasználásával, valamint a közlekedési infrastruktúrával összefüggő egyes állami
feladatokat, továbbá az azokhoz kapcsolódó műszaki szakmai, pénzügyi, számviteli és jogi feladatokat a közúti
közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 33. § (5) bekezdésében foglaltak alapján
a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK) látja el.
2. § (1) A 4. § szerinti bevételek az e rendeletben meghatározottak szerint a Kkt. 32. § (4) bekezdésében és 33/A. §
(5) bekezdésében meghatározott feladatok ellátásához kapcsolódó költségek, illetve a feladatok végrehajtásáért
felelős KKK működési és felhalmozási költségeinek a fedezetét biztosítják.
(2) Az e rendeletben meghatározott, közlekedési infrastruktúrával összefüggő állami feladatokhoz kapcsolódó
bevételeket és kiadásokat számvitelileg és pénzügyileg a KKK intézményi működési és felhalmozási kiadásaitól,
valamint az azok fedezetéül szolgáló bevételektől elkülönítetten kell nyilvántartani és kezelni. A közlekedési
infrastruktúrával összefüggő állami feladatokhoz kapcsolódó fizetési műveleteket a KKK Magyar Államkincstárnál
vezetett „Közlekedési feladatok és programok” megnevezésű, 10032000-00315005-00000000 számú fizetési számlája
terhére, illetve javára kell teljesíteni.
(3) A 4. § szerinti bevételek terhére támogatás nyújtására a közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
egyedi döntésével kerül sor. Támogatási szerződések esetén a kifizetés formája utólagos elszámolás esetén
előfinanszírozás, egyéb esetben kizárólag időszakos vagy záró beszámolást követő utófinanszírozás.
(4) A (3) bekezdés alapján megkötendő szerződések vagy megállapodások esetében – mint a visszafizetést szolgáló
biztosítékot – legalább a kedvezményezett valamennyi, jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető
fizetési számlájára vonatkozóan a támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó
nyilatkozatot elő kell írni.
(5) A jogosulatlanul igénybe vett támogatás vagy jogosulatlanul igénybe vett más kifizetés esetén a folyósítást azonnali
hatállyal fel kell függeszteni, és a jogosulatlanul igénybe vett támogatás vagy kifizetés visszatérítése, valamint annak
jogszabályban előírt kamatai megfizetése iránt haladéktalanul intézkedni kell. Ha a kedvezményezett a fizetési
felszólítás kézhezvételét követően az abban foglalt határidőn belül fizetési kötelezettségét nem teljesíti és
a visszafizetési kötelezettség részletfizetés formájában történő engedélyezésére nem kerül sor, a követelést
a kedvezményezett által nyújtott biztosíték felhasználásával érvényesíteni kell.
3. § A 4. § szerinti bevételek felhasználása érdekében az ágazati stratégiai célok és prioritások meghatározására, valamint
a bevételek felhasználására – ezen belül a bevételeknek a KKK intézményi kiadásaira, illetve az e rendeletben
meghatározott, közlekedési infrastruktúrával összefüggő állami feladatokhoz kapcsolódó kiadásaira történő
felbontására, illetve utóbbi feladatok részfeladatokra történő felosztására – a KKK készít javaslatot, amelyet a miniszter
hagy jóvá.
2. A közlekedési infrastruktúrával összefüggő egyes állami feladatok forrásai
4. § A Kkt. 32. § (4) bekezdésében és 33/A. § (5) bekezdésében meghatározott feladatokhoz kapcsolódó költségek
fedezetét az alábbi bevételek biztosítják:
a) a Kkt. 33/A. § (1) bekezdésében megjelölt használati díjból és pótdíjból (a továbbiakban: használati díj és pótdíj)
származó, valamint egyéb, a használati díjjal és a pótdíjjal összefüggő adminisztratív bevétel;
b) a meghatározott össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó járművek közlekedésének díjából
(a továbbiakban: túlsúlydíj) származó, szétosztásra nem kerülő bevétel;
c) ha törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik, a KKK vagyonkezelésében lévő, állami tulajdonú
területek – ideértve az országos közutak végleges határain belüli területeket, az országos közutak építése és
korszerűsítése céljából állami tulajdonba vett földterületek azon területrészeit, amelyek az országos közutak
végleges határain kívül esnek, az építés és korszerűsítés időtartama alatt használt felvonulási területeket,
a földművek építéséhez, az útépítési anyagok, keverékek előállításához használt területeket és anyagnyerő
helyeket, a nyomvonal-módosítással együtt járó közútépítések és korszerűsítések nyomán az országos közút
végleges határain kívülre kerülő területrészeket és felhagyott közútszakaszokat, valamint a kizárólagos állami
tulajdonú komplex pihenőket, figyelemmel a nemzeti és az állami vagyonról szóló törvényekben foglaltakra –
hasznosításából származó bevétel;
d) a KKK alapfeladatainak ellátásához felhasználásra átvett pénzeszköz, különösen adomány, segély, más önkéntes
befizetés, pályázati, nevezési, eljárási díj, késedelmi kamat, kötbér;
e) a közlekedési hálózatok fejlesztése, az országos közúthálózat üzemeltetése, fenntartása céljaira teljesített egyéb
hozzájárulás és támogatás;
f) a közlekedési hálózat fejlesztési céljaira a helyi önkormányzatok, ezek társulásai, gazdálkodó szervezetek,
magánszemélyek által – a velük kötött szerződés alapján – átadott hozzájárulás és támogatás.
5. § (1) Az országos közutak használatának biztosítása érdekében végzett feladatokat a KKK az Állami Autópálya Kezelő
Zrt.-vel (a továbbiakban: ÁAK Zrt.), a Magyar Közút Nonprofit Zrt.-vel (a továbbiakban: Magyar Közút Zrt.), a Nemzeti
Infrastruktúra Fejlesztő Zrt.-vel (a továbbiakban: NIF Zrt.) és a Nemzeti Közlekedési Hatósággal (a továbbiakban: NKH)
kötött szerződések útján látja el.
(2) A KKK feladatkörében az országos közutak használatának biztosításával kapcsolatosan a díjköteles országos közutak
használati lehetősége tekintetében bizományosi szerződést köt az ÁAK Zrt.-vel
a) a használati díj és pótdíj beszedésére,
b) a használati díj és pótdíj beszedésével, a használati díj megfizetésének ellenőrzésével, valamint az azokhoz
szükséges tárgyi eszközökkel kapcsolatos költségek megtérítésére.
(3) A KKK a saját nevében számlát bocsát ki az ÁAK Zrt. mint bizományos részére a díjköteles országos közutak
használatának biztosításáról, mint az állam által nyújtott szolgáltatással kapcsolatos díjakról, így a 4. § a) pontja szerinti
használati díjból, a pótdíjból, valamint az egyéb adminisztratív bevételből származó tárgyhavi bevételekről.
(4) Az ÁAK Zrt. a használati díjból és pótdíjból, valamint az egyéb eljárási díjból származó tárgyhavi bevételeket
– az (5) bekezdésben meghatározott számla összegével csökkentve – a tárgyhónapot követő második hónap
5. munkanapjáig a KKK által kiállított számla alapján, a KKK „Közlekedési feladatok és programok”
10032000-00315005-00000000 számú számlája javára utalja át.
(5) A használati díj és pótdíj beszedésére megkötött szerződés alapján az ÁAK Zrt.-t megillető összegről, valamint
a megbízott viszonteladók jutalékairól az ÁAK Zrt. számlát bocsát ki.
(6) A túlsúlydíj beszedését a Magyar Közút Zrt. a meghatározott össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó
járművek közlekedéséről szóló jogszabály, valamint a KKK-val kötött írásbeli megállapodás alapján látja el.
(7) A KKK saját nevében számlát bocsát ki a Magyar Közút Zrt. részére a túlsúlydíjból származó, szétosztásra nem kerülő
bevételekről.
(8) A Magyar Közút Zrt. a (6) bekezdésben meghatározott bevételeket – a (9) bekezdésben meghatározott számla
összegével csökkentve – a tárgyhónapot követő második hónap utolsó napjáig a KKK által kiállított számla alapján
a KKK „Közlekedési feladatok és programok” MÁK 10032000-00315005-00000000 számú számlájára fizeti meg.
(9) A túlsúlydíj beszedésére megkötött megállapodás alapján a Magyar Közút Zrt. az őt megillető összegről számlát
bocsát ki.
3. A közlekedési infrastruktúrával összefüggő egyes állami feladatok
és a végrehajtásukhoz szükséges források felhasználásnak szabályai
6. § A 4. § szerinti bevételek a működési kiadások körében felhasználhatók:
a) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közúthálózattal kapcsolatos – az üzemeltetési, karbantartási és útügyi
műszaki-gazdasági szolgáltatások ellátásából adódó – közútkezelői kötelezettségek finanszírozására;
b) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közúthálózattal kapcsolatos programszerű, egyéb karbantartási feladatok
ellátására;
c) a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett utak nélküli gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos – az üzemeltetési,
karbantartási és útügyi műszaki-gazdasági szolgáltatások ellátásából adódó – közútkezelői kötelezettségek
finanszírozására;
d) a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett utak nélküli gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos programszerű,
egyéb karbantartási feladatok ellátására;
e) az országos közúthálózattal kapcsolatos egyéb üzemeltetési feladatok ellátására és költségek viselésére, ideértve
ea) a hálózati adatfelvételi feladatokat;
eb) a műszaki szabályozási feladatokat;
ec) a hálózati adatfelvételi, műszaki szabályozási feladatok lebonyolítási, valamint az egyéb működési
lebonyolítási feladatokat;
ed) a meghatározott össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó járművek ellenőrzését;
ee) az üzemeltetési, karbantartási és felújítási tevékenységekkel kapcsolatos egyéb feladatokat, különösen
a KKK-nak az országos közúthálózattal összefüggő műszaki ellenőrzési, szakmai tevékenységéhez
kapcsolódó, illetve jogszabályban előírt szakértői feladatok ellátását, továbbá a tervtanács és a tervzsűri
működtetésével kapcsolatos költségeket;
ef) a hídvizsgálati és hídmosási feladatokat;
eg) a közlekedéssel összefüggő szakmai kiadványokkal kapcsolatos tevékenységet;
eh) az országos közúthálózaton végzett fejlesztési tevékenységek ellenőrzését;
f) a díjpolitika kialakításával összefüggő kiadások fedezetére;
g) a szerződést biztosító mellékkötelezettségekkel és a kincstári költségekkel összefüggő kiadások fedezetére;
h) a használati díj és pótdíj beszedésének és a használati jogosultság ellenőrzésének költségeire;
i) a NIF Zrt. működési kiadásainak fedezetére.
7. § A 4. § szerinti bevételek a felhalmozási kiadások körében felhasználhatók:
a) az országos közúthálózat – kivéve a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett, vagy a KKK
vagyonkezelésében nem álló, magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak –
műtárgyai és tartozékai fejlesztésére, ezen belül új út és híd építésére, út- és hídrekonstrukciós munkára;
b) az országos közúthálózat fejlesztésével és felújításával kapcsolatos területbiztosítások költségeire, valamint a KKK
vagyonkezelésében lévő ingatlanok hasznosításához szükséges területszerzésre, a szükséges közművek
átépítésére, kiépítésére, a közlekedési létesítmények megvalósításához szükséges akadálymentesítésre;
c) a felújítási és fejlesztési feladatokkal kapcsolatos előkészítési, tervezési, környezetvédelmi, környezetikármentesítési, gazdaságossági és minőségvizsgálati feladatokra;
d) az európai uniós forrásból megvalósult, az országos közúthálózatot érintő pályázatokkal kapcsolatos, a vonatkozó
támogatási szerződésekben el nem számolható, a miniszter által jóváhagyott utólagos szakmai feladatok
kiadásaira;
e) az útügyi kutatási, műszaki fejlesztési tevékenységekre;
f) a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett utak nélküli országos közúthálózattal kapcsolatos úthálózat
védelmi feladatokra;
g) a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett utak nélküli gyorsforgalmi közúthálózat felújítási,
felújítás-tervezési feladataira;
h) a nem gyorsforgalmi országos közúthálózat felújítási, felújítás-tervezési feladataira, valamint a felhalmozási
kiadások keretében megvalósult, illetve megvalósuló tevékenység lebonyolítási feladataira;
i) a 4. § szerinti bevételekből a közlekedési hálózathoz kapcsolódó, pályázati rendszerben megvalósuló,
önkormányzati törzsvagyonhoz tartozó elemek beruházásainak támogatására;
j) a közlekedési infrastruktúrával összefüggő katasztrófa-megelőzési, valamint káreseményt, katasztrófaveszélyt,
veszélyhelyzetet követő kárfelszámolási, mentesítési, helyreállítási és újjáépítési feladatokra.
8. § (1) A 4. § szerinti bevételek felhasználhatók a koncessziós szerződés keretében vagy a KKK vagyonkezelésében nem álló,
magántőke bevonásával, valamint egyéb forrásból megvalósult vagy megvalósuló országos közúti hálózati elemek és
azok tartozékai, műtárgyai fejlesztéséhez szükséges – a területszerzést, minőségvizsgálatot, építtetői és szakértői
tevékenységeket is magában foglaló – állami feladatok finanszírozására is.
(2) A 4. § szerinti bevételek felhasználása tekintetében az országos közutak üzemeltetésére, karbantartására és felújítására
vonatkozó rendelkezések az Országos Közúti Adatbankban szereplő közúthálózati elemekre, illetve az Országos Közúti
Adatbankban nem szereplő, de az állam tulajdonában álló, vagyonelemekre is alkalmazhatók.
9. § (1) A közlekedési infrastruktúrával összefüggő állami feladatok közül a Magyar Közút Zrt. a KKK-val kötött szerződésben
foglaltak szerint ellátja:
a) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közutakon az üzemeltetési és karbantartási feladatokat;
b) az útügyi műszaki-gazdasági szolgáltatások közül az útvonal-engedélyezési, az ÚTINFORM-mal, az Országos
Közúti Adatbankkal, az Önkormányzati Utak Adatbankjával, a közúti szakgyűjtemény működtetésével
kapcsolatos, valamint a minőségvizsgálati, a szakmai oktatási, a környezetvédelmi, a közúti járművek súly- és
méretellenőrzési tevékenységeket;
c) a túlsúlydíj beszedését és szétosztását;
d) a KKK által jóváhagyott gördülő terv alapján a hálózati adatfelvételi feladatokat;
e) a jóváhagyott stratégia alapján az úthálózat-védelmi tevékenységet;
f) a műszaki szabályozási feladatok előkészítését és a KKK által jóváhagyott feladatok elvégzését a műszaki
szabályzatok, előírások, útmutatók kidolgozásáért, valamint a bevezetéshez szükséges hatásvizsgálatok
elkészítéséért felelős Magyar Útügyi Társaság bevonásával;
g) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közúthálózaton saját kapacitása felhasználásával végzett felújítási
feladatokat;
h) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közúthálózat felújítási, felújítás-tervezési munkáit, valamint a felhalmozási
kiadások keretében megvalósult, illetve megvalósuló feladatok építtetőként történő megvalósítását, továbbá
a felújítási munkákhoz kapcsolódóan az ideiglenes forgalomszabályozási feladatok ellátását.
(2) A közlekedési infrastruktúrával összefüggő állami feladatok közül az ÁAK Zrt. a KKK-val kötött szerződésben foglaltak
szerint ellátja:
a) a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett utak nélküli gyorsforgalmi utak üzemeltetési, karbantartási,
valamint a közútkezelői tevékenységéhez kapcsolódó, az útügyi műszaki-gazdasági szolgáltatásokat érintő
adatgyűjtési és adatszolgáltatási feladatait;
b) a használati díj és pótdíj beszedését, az ahhoz kapcsolódóan a szerződésben rögzített egyéb feladatokat, valamint
a díjköteles utak díjfizetés ellenében történő használatának ellenőrzését;
c) a gyorsforgalmi utak – kivéve a koncessziós szerződés keretében üzemeltetett vagy a KKK vagyonkezelésében
nem álló, magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak – felújítási, felújítás-tervezési
munkáit, továbbá a felújítási munkákhoz kapcsolódóan az ideiglenes forgalomszabályozási feladatok ellátását.
(3) Az NKH jogszabályban rögzített feladat- és hatáskörében eljárva a KKK-val kötött szerződésben foglaltak szerint ellátja:
a) a meghatározott össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó járművek mobil ellenőrzését,
b) a díjköteles utak díjfizetés ellenében történő használatának ellenőrzéséhez kapcsolódó adatszolgáltatási
feladatokat. (4) A rendőrség a Kkt. 33/C. §-ában rögzített feladat- és hatáskörében eljárva a KKK-val kötött szerződésben foglaltak
szerint látja el a díjköteles utak díjfizetés ellenében történő használatának ellenőrzését. A szerződésben
meghatározott díj magába foglalja a használati díj megfizetésének ellenőrzésével és az ahhoz szükséges tárgyi
eszközökkel kapcsolatos költségeket is.
10. § (1) A 4. § szerinti bevételek felhasználására a KKK az állami építtetői feladatok ellátása érdekében – ideértve az
előkészítést, a területbiztosítást, a KKK feladatkörébe nem utalt terveztetést, a megvalósuló projektek
tanulmányterveinek előkészítését, a közbeszerzési eljárások lefolytatását, a szerződéskötéseket, a szerződések
teljesítésének igazolását – a NIF Zrt.-vel szerződést köt.
(2) A KKK – az (1) bekezdés szerinti feladatok ellátására a Kkt. 29. § (1) bekezdésére figyelemmel a közútkezelővel
szerződést köthet.
11. § A 4. § szerinti bevételek felhasználása során a KKK látja el:
a) az üzemeltetési, karbantartási és felújítási tevékenységekkel kapcsolatos egyéb feladatokat, különösen a KKK-nak
a közúthálózattal összefüggő, szakmai tevékenységéhez kapcsolódó ellenőrzési, illetve szakértői feladatokat;
b) a Magyar Mérnöki Kamara bevonásával a tervtanács és a tervzsűri működtetésével kapcsolatos feladatokat;
c) a szakmai kiadványokkal, az útügyi nemzetközi kötelezettségekkel összefüggő tevékenységeket;
d) az országos közúthálózaton végzett fejlesztési tevékenységek ellenőrzését;
e) a díjpolitika kialakítását;
f) a szerződést biztosító mellékkötelezettségekkel kapcsolatos feladatokat és a kincstári kötelezettségek teljesítését;
g) a 4. § szerinti bevételekkel és kapcsolódó kiadásokkal összefüggő adatgyűjtési, pénzügyi-számviteli, jogi,
ellenőrzési, vagyonkezelői és egyéb szakmai feladatokat;
h) az országos közúthálózatot érintő befejezett beruházásokhoz kapcsolódó utólagos területrendezést, valamint
a KKK vagyonkezelésében lévő ingatlanok hasznosításához szükséges területszerzést;
i) a fejlesztési feladatokkal kapcsolatos döntés-előkészítési, tervezési feladatokat, és gazdaságossági-értékelemzési
számításokat;
j) az útügyi kutatással és műszaki fejlesztéssel összefüggő feladatokat a Magyar Közút Zrt. bevonásával;
k) a Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Kft. (a továbbiakban: KTI Kft.) bevonásával a közlekedésbiztonsággal
közvetlenül összefüggő szabályozás előkészítését megalapozó stratégiai vizsgálatok, valamint a közlekedési
ágazati stratégiához kapcsolódó szakmai megalapozó vizsgálatok lefolytatásával kapcsolatos feladatokat,
továbbá a közforgalmú közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló
utak fenntartására, felújítására, valamint új eszköz beszerzésére irányuló pályázatok előkészítését, elbírálását és
ellenőrzését;
l) a terveztetés körében az összközlekedési fejlesztési tervek, az ezekhez kapcsolódó stratégiák, megvalósíthatósági
tanulmányok, forgalmi tanulmányok, döntés-előkészítő tanulmányok elkészíttetésével, továbbá a NIF Zrt. által
az adott projektekre előkészített megvalósíthatósági tanulmányok, forgalmi tanulmányok, döntés-előkészítő
tanulmányok, valamint tanulmánytervek véleményezésével és miniszter számára történő felterjesztésével
kapcsolatos feladatokat;
m) az országos közutak vagyonkezelőjeként – a koncessziós szerződés keretében vagy magántőke bevonásával
megvalósult és megvalósuló országos közutak kivételével – az országos közutak vagyonkezelésével és
vagyonnyilvántartásával kapcsolatos feladatokat;
n) a koncessziós szerződésben, valamint a miniszter által kiállított megbízólevélben foglaltak szerint a koncessziós
szerződés alapján épített hálózati elemeken az építési munkákhoz kapcsolódó szakértői feladatokat, valamint
a koncesszor által végzett üzemeltetési, valamint karbantartási és felújítási feladatok ellenőrzését.
12. § (1) A közlekedési infrastruktúra fejlesztéséhez kapcsolódóan a Nemzeti Közlekedési Stratégia (a továbbiakban: NKS)
elkészítése érdekében szükséges stratégia-alkotás támogatásával összefüggő feladatokat európai uniós források
bevonásával a KKK látja el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatok kiterjednek
a) az NKS módszertani előkészítésére,
b) az egyes részstratégiák kidolgozásának koordinálására,
c) a stratégia alkotás irányítási feladatait ellátó központi koordinációs bizottság működtetésére.
(3) A KKK a természetjáró és kerékpáros turizmus, úthálózat és közlekedés fejlesztésével összefüggő kormányzati
feladatok végrehajtásában európai uniós források terhére vesz részt, amelynek keretében:
a) javaslatot tesz a kerékpárút fejlesztéssel kapcsolatos feladatok előkészítésére,
b) a kerékpáros stratégia-alkotás részeként gondoskodik a fejlesztésekhez szükséges megvalósíthatósági
tanulmányok elkészítéséről. 13. § (1) A KKK a Közlekedés Operatív Program keretében támogatott projektek megvalósítása során a KIKSZ
Közlekedésfejlesztési Zrt.-vel (a továbbiakban: KIKSZ Zrt.) kötött szerződésben foglalt feltételek szerint európai uniós
források bevonásával a közreműködő szervezet feladataihoz műszaki szakmai támogatást nyújt, illetve szakmai
koordinációs feladatokat lát el a nemzeti és az európai uniós támogatási források felhasználásának műszaki
ellenőrzésében, továbbá az állami vagyon védelme érdekében a közlekedési infrastruktúra fejlesztése során a műszaki
megvalósítás szakmai koordinációját biztosítja.
(2) A KKK az európai uniós támogatási források felhasználásának műszaki ellenőrzését ellátó mérnök (a továbbiakban:
felügyelő mérnök) munkájának koordinálása során:
a) megszervezi, irányítja és ellenőrzi a felügyelő mérnök munkáját;
b) a projektek előrehaladása alatt műszaki tanácsadást biztosít a közreműködő szervezet részére;
c) a közreműködő szervezet számára javaslatot tesz a felügyelő mérnök teljesítésigazolására vonatkozóan;
d) szakmai véleményt ad a felügyelő mérnök által benyújtott jelentésekhez kapcsolódóan a közreműködő szervezet
részére;
e) kidolgozza a felügyelő mérnök által ellátandó feladatokhoz kapcsolódó eljárásrendet, valamint a felügyelő
mérnök által ellátandó feladatokhoz kapcsolódó eljárásrendi dokumentumokra vonatkozó követelményeket;
f) véleményezi a felügyelő mérnök által javasolt sürgős intézkedéseket és intézkedést javasol a KIKSZ Zrt. felé
a soron kívüli döntést igénylő szakmai kérdések megoldására;
g) javaslatot tesz a közreműködő szervezet részére a havi ellenőrzési program összeállítására.
14. § A KKK a KTI Kft. közreműködésével európai uniós források bevonásával látja el az intelligens közlekedési rendszerek
(ITS) kialakításával összefüggő stratégiai és módszertani előkészítési feladatokat.
4. A KKK-nak a bevételek felhasználásával összefüggő ellenőrzési jogkörével kapcsolatos feladatai
15. § A KKK képviseletében eljáró személy helyszíni ellenőrzés és egyeztetés céljából az általa biztosított források
felhasználásával és elszámolásával kapcsolatos, jogszabály alapján vezetett nyilvántartásba, továbbá az e rendelet
alapján finanszírozott feladatok végrehajtását érintő szerződésbe és egyéb okiratba betekinthet, azokról másolatot
készíthet, azokkal kapcsolatosan tájékoztatást kérhet, a vagyonkezelésébe kerülő országos közutak építése során
ellenőrzést végezhet.
16. § A miniszter a KKK közreműködésével ellenőrzi a jogszabály alapján díjköteles utak díjfizetés ellenében történő
használatához kapcsolódó ellenőrzési és adatszolgáltatási feladatok, valamint a meghatározott össztömeget,
tengelyterhelést és méretet meghaladó járművek mobil ellenőrzésének végrehajtását.
5. Záró rendelkezések 17. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a közlekedési hálózat finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő egyes feladatok ellátásáról szóló
40/2011. (VIII. 3.) NFM rendelet.
(3) A 2012. január 1. előtt az Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzat terhére megkötött szerződések alapján
2012. január 1-jét követően az Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzattal kapcsolatban vezetett fizetési számlára
teljesített befizetéseket a 2. § (2) bekezdésben meghatározott fizetési számlára kell átutalni. Az átutalt összeget a KKK
az e rendeletben meghatározott szakmai feladatok ellátására használja fel. Az Útpénztár fejezeti kezelésű
előirányzattal kapcsolatban vezetett fizetési számlára 2012. január 1-jét követően érkező befizetéseket és
a 2. § (2) bekezdésben meghatározott fizetési számlára történő átutalásokat átfutó bevételként és átfutó kiadásként
kell elszámolni.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter