text:
2006. LXIX. törvény.  az európai szövetkezetről A törvény célja, hogy – az európai belső piac kiteljesedése, valamint a letelepedés szabadságának akadálymentes működése érdekében – létrehozza a magyarországi székhelyű európai szövetkezet alapításának és működésének belső jogi kereteit, továbbá megállapítsa a munkavállalói részvétel európai közösségi joggal harmonizált szabályait. Mindezek érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
A törvényt az Országgyűlés a 2006. július 24-i ülésnapján fogadta el.
ELSŐ RÉSZ AZ EURÓPAI SZÖVETKEZET ALAPÍTÁSA,
SZERVEZETE ÉS MEGSZŰNÉSE
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Hatály 1. § (1) A magyarországi székhelyű európai szövetkezet
(rövidített néven: SCE) alapítására, szervezetére, működésére és megszűnésére az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i, 1435/2003/EK tanácsi
rendeletet (a továbbiakban: Rendelet) és az e törvényben
meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
(2) E törvény rendelkezéseit magyarországi székhelyű
jogi személyre vagy jogi személyiség nélküli gazdasági
társaságra, valamint Magyarországon honos természetes
személyre mint az európai szövetkezet alapítójára akkor is
megfelelően alkalmazni kell, ha a létrejövő európai szövetkezet székhelye külföldön van.
(3) A magyarországi székhelyű európai szövetkezet alapítása és működése során a munkavállalóknak az európai
szövetkezet döntéshozatali rendjébe történő bevonását
e törvény második részében foglalt szabályok szerint kell
biztosítani.
(4) E törvény második részének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell a részt vevő jogalanyok (52. §), az
európai szövetkezet, ezek leányvállalata vagy telephelye
belföldön foglalkoztatott munkavállalói képviselőinek
(a különleges tárgyaló testület és a képviseleti testület tagjainak, valamint az európai szövetkezet felügyelőbizottságában, illetve igazgatótanácsában lévő munkavállalói küldötteknek) a megválasztására, visszahívására, valamint a
részt vevő jogalanyok, az európai szövetkezet, az üzemi
tanács, a munkavállalók és a munkavállalói képviselők ezzel kapcsolatos jogaira és kötelességeire, akkor is, ha a létrejövő európai szövetkezet székhelye külföldön van.
(5) Ahol e törvény vagy a Rendelet az európai szövetkezet székhely szerinti tagállamának vagy az érintett tagállamnak a szövetkezetekre vonatkozó jogszabályaira utal,
belföldi székhelyű európai szövetkezet vagy alapító esetében azon a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvényt
(a továbbiakban: Sztv.), és az Sztv. 107. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján kiadott kormányrendeletet kell érteni.
(6) Ahol a Rendelet az európai szövetkezet székhely
szerinti tagállamának vagy az érintett tagállamnak a részvénytársaságokra vonatkozó jogszabályaira utal, azon
a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Gt.), illetve a cégnyilvánosságról, a bíró
sági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi
V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) rendelkezéseit kell érteni.
(7) Ha törvény valamely tevékenység folytatására szövetkezeti formát ír elő, illetve amennyiben törvény valamely tevékenység végzését szövetkezeti formában lehetővé teszi, azon az európai szövetkezeti formát is érteni kell.
(8) Más jogszabályokban szabályozott jogviszonyai
tekintetében a) az európai szövetkezet tagja a szövetkezet tagjának,
b) az európai szövetkezet személyesen közreműködő
tagja a szövetkezet személyes közreműködésre (munkavégzésre) kötelezett tagjának,
c) az európai szövetkezet vezető tisztségviselője a szövetkezet vezető tisztségviselőjének
minősül.
Nyilvántartásba vétel 2. § Az európai szövetkezet alapításának nyilvántartásba vételére, valamint az európai szövetkezetre vonatkozó
cégeljárásra a Ctv. irányadó.
A cégbíróság hatásköre 3. § A Rendelet 7., 29., 30., 35., 54. és 76. cikkében
meghatározott esetekben illetékes hatóságnak az a megyei
(fővárosi) bíróság mint cégbíróság (a továbbiakban: cégbíróság) minősül, amelynek illetékességi területén az
európai szövetkezet, a Rendelet 29. cikkének (2) bekezdésében, egyesülés esetében az alapító székhelye van. A
Rendelet 73. cikkében meghatározott esetekben illetékes
hatóságnak a cégbíróság minősül azzal, hogy az európai
szövetkezet felszámolását az európai szövetkezet székhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) bíróság rendeli el.
II. Fejezet AZ EURÓPAI SZÖVETKEZET ALAPÍTÁSA Székhely 4. § Az európai szövetkezet alapszabályában meghatározott székhelye a központi ügyintézés helye.
Az európai szövetkezet egyesüléssel történő alapítása 5. § (1) Ha a szövetkezet egyesülés útján európai szövetkezet alapításában vesz részt, a létrejövő európai szövetkezetben részt venni nem kívánó, kisebbségben maradó
tagokkal (a továbbiakban: kisebbségi tagok) el kell számolni.
(2) Az egyesülő szövetkezet igazgatósága – a közgyűlés
által meghatározott fordulónapra – elkészíti a szövetkezet
vagyonmérleg-tervezetét és vagyonleltár-tervezetét,
amely alapjául szolgál a kisebbségi tagokkal való elszámolás módjáról szóló tervezetnek. A kisebbségi tagokkal
való elszámolás a vagyonmérleg-tervezet szerinti saját tőke és a jegyzett tőke, illetve a saját tőke és a mérleg
főösszeg arányának figyelembevételével történik.
(3) A vagyonmérleg-tervezetet és a vagyonleltár-tervezetet a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: számviteli törvény) előírásai szerint kell elkészíteni. Az egyesülő szövetkezet vagyonmérleg-tervezeteként
a számviteli törvény szerinti beszámoló mérlege is
elfogadható abban az esetben, ha annak fordulónapja az
egyesülésről való döntés időpontját legfeljebb hat hónappal előzte meg. A vagyonmérleg-tervezet és a vagyonleltár-tervezet elkészítésére vonatkozó részletes szabályokat
a számviteli törvény tartalmazza.
(4) A vagyonmérleg- és a vagyonleltár-tervezet elfogadásáról a közgyűlés dönt. A vagyonmérleg-tervezet fordulónapjától a döntés időpontjáig – a (3) bekezdésben foglalt
esetet kivéve – nem telhet el hosszabb idő, mint három
hónap.
(5) A vagyonmérleg-tervezet adatai és az igazgatóság
előterjesztése alapján a közgyűlés tételesen megállapítja a
kisebbségi tagokat megillető vagyonhányadot, továbbá
ennek kiadási módját.
(6) A kisebbségi tagokat megillető vagyonhányadot a
létrejövő európai szövetkezet cégbejegyzését követő harminc napon belül kell kiadni, kivéve, ha az érintettekkel
kötött megállapodás későbbi időpontot jelöl meg.
III. Fejezet AZ EURÓPAI SZÖVETKEZET SZERVEZETE Nem egységes irányítási rendszer
6. § (1) A nem egységes irányítási rendszerű európai
szövetkezet ügyvezetését igazgatóság látja el, amely az
alapszabályban meghatározott létszámú, de legalább három természetes személy tagból áll.
(2) Ötven főnél kisebb létszámú európai szövetkezetben
az alapszabály az igazgatóság helyett ügyvezető elnöki
tisztséget rendszeresíthet. Az ügyvezető elnök az igazgatóság hatáskörében jár el.
(3) A nem egységes irányítási rendszerű európai szövetkezet vezető tisztségviselői az igazgatóság tagjai, vagy az
ügyvezető elnök.
(4) Az igazgatóság tagjait, illetve az ügyvezető elnököt
a közgyűlés választja meg és hívja vissza.
7. § (1) Az európai szövetkezet felügyelőbizottsága az
alapszabályban meghatározott számú, de legalább három
természetes személy tagból áll.
(2) Ha a felügyelőbizottság a tagját kijelöli arra, hogy az
az igazgatóságból kivált valamely igazgató helyett tagként
eljárjon, a kijelölt felügyelőbizottsági tag ezt a tisztséget
az új igazgatósági tag megválasztásáig, de legfeljebb hatvan napig töltheti be. Az európai szövetkezet alapszabálya
ettől eltérő időtartamot is meghatározhat.
Egységes irányítási rendszer 8. § (1) Az egységes irányítási rendszerben működő
európai szövetkezet ügyvezetését az igazgatótanács látja
el. Az európai szövetkezet vezető tisztségviselői az igazgatótanács tagjai.
(2) Az igazgatótanács legalább öt és – ha az alapszabály
a munkavállalói részvétel érvényesítése érdekében eltérően nem rendelkezik – legfeljebb tizenegy természetes személy tagból áll.
(3) Az igazgatótanács tagjainak többsége független személy. Az európai szövetkezet alapszabálya ennél magasabb arányt is megállapíthat.
(4) Függetlennek minősül az igazgatótanács tagja, ha az
európai szövetkezettel az igazgatótanácsi tagságán kívül
– figyelemmel az (5) bekezdésben foglaltakra is – más jogviszonyban nem áll.
(5) Nem minősül függetlennek az igazgatótanács tagja
különösen akkor, ha
a) az európai szövetkezet munkavállalója vagy volt
munkavállalója e jogviszonyának megszűnésétől számított öt évig,
b) az európai szövetkezet vagy igazgatótanácsa számára és javára ellenérték fejében szakértői vagy más megbízási jogviszonyban tevékenységet folytat,
c) az európai szövetkezet eredményes működése esetén
igazgatótanácsi tagsága alapján vagyoni juttatásokra jogosult (pl. jegyzési jogot biztosító kötvény, sikerdíj),
d) az európai szövetkezet valamely – nem független –
igazgatótanácsi tagjának vagy vezető állású munkavállalójának közeli hozzátartozója [a Polgári Törvénykönyvről
szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 685. §
b) pont] vagy élettársa,
e) az európai szövetkezet igazgatótanácsának nem független tagjával egy másik gazdálkodó szervezetben
[Ptk. 685. § c) pont] olyan jogviszonyban áll, amely alapján a nem független tagnak irányítási, ellenőrzési joga van,
f) az európai szövetkezet független könyvvizsgálója,
a könyvvizsgáló alkalmazottja vagy üzlettársa e jogviszony megszűnésétől számított három évig.
9. § (1) Ha az európai szövetkezet tevékenységének jellege vagy más ésszerű ok indokolja, a szövetkezet az alapszabályban bizottságokat (jelölési, javadalmazási bizottság stb.) hozhat létre.
(2) Egységes irányítási rendszerű európai szövetkezetben audit bizottság létrehozása kötelező. A bizottságnak
legalább három tagja van, akiket az igazgatótanács a független tagjai közül választ.
(3) Az audit bizottság hatáskörébe tartozik:
a) a számviteli törvény szerinti éves beszámoló véle
ményezése,
b) javaslattétel a könyvvizsgáló személyére, díjazá sára,
c) a könyvvizsgálóval megkötendő szerződés előkészí
tése, valamint az alapszabály felhatalmazása alapján a szövetkezet képviseletében a szerződés aláírása,
d) a könyvvizsgálóval szembeni szakmai követelmények és összeférhetetlenségi előírások érvényre juttatásának figyelemmel kísérése, a könyvvizsgálóval való együttműködéssel kapcsolatos teendők ellátása, valamint – szükség esetén – az igazgatótanács számára intézkedések megtételére való javaslattétel,
e) a pénzügyi beszámolási rendszer működésének értékelése és javaslattétel a szükséges intézkedések megtételére,
f) az igazgatótanács munkájának segítése a pénzügyi
beszámolási rendszer megfelelő ellenőrzése érdekében,
g) továbbá mindazon kérdések, amelyeket az európai
szövetkezet alapszabálya a hatáskörébe utal.
IV. Fejezet SZÉKHELYÁTHELYEZÉS 10. § (1) Ha az európai szövetkezet székhelyének egy
másik tagállamba történő áthelyezését határozza el, a szövetkezet köteles – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – azon hitelezőknek, akiknek a szövetkezettel szemben fennálló, le nem járt követelései a székhelyáthelyezésről hozott döntés közzétételét megelőzően keletkeztek,
követeléseik erejéig biztosítékot nyújtani.
(2) A hitelező a biztosítékadásra vonatkozó igényét a
székhelyáthelyezésről hozott döntés közzétételét követő
30 napos jogvesztő határidőn belül jelentheti be az európai
szövetkezet igazgatóságának (igazgatótanácsának).
(3) Nem jogosult biztosítékra a hitelező, ha azzal egyébként – jogszabály rendelkezése vagy szerződés alapján –
már rendelkezik vagy az európai szövetkezet pénzügyi,
vagyoni helyzetére tekintettel a biztosítékadás indokolatlan.
(4) Az igazgatóság (igazgatótanács) a kérelem előterjesztésére biztosított határidő lejártát követő nyolc napon
belül köteles biztosítékot nyújtani, vagy a kérelem elutasításáról indokolással ellátott határozatot a hitelezőnek kézbesíteni. Az elutasító vagy nem megfelelő biztosíték nyújtásáról szóló határozat felülvizsgálatát az érintett hitelező
a határozat kézhezvételétől számított nyolc napon belül az
európai szövetkezet székhelye szerint illetékes cégbíróságtól kérheti.
(5) A cégbíróság – a törvényességi felügyeleti eljárásra
irányadó szabályok megfelelő alkalmazásával – a kérelem
előterjesztésétől számított harminc napon belül határoz.
A cégbíróság az eljárás lefolytatását követően elutasítja a
kérelmet, vagy az európai szövetkezetet megfelelő biztosíték nyújtására kötelezi.
11. § (1) Ha a Magyarországon működő európai szövetkezet székhelyét más tagállamba helyezi át, az új székhely
bejegyzése napjával – mint mérlegfordulónappal – köteles
a számviteli törvény szerinti beszámolókészítési, könyvvizsgálati, letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségének eleget tenni, az új székhely bejegyzése napjától számított 150 napon belül.
(2) Ha az európai szövetkezet székhelyét egy másik tagállamból Magyarországra helyezi át, a székhelyáthelyezés
cégbírósági bejegyzése napjával köteles eszközeiről és az
eszközök forrásairól a számviteli törvény előírásainak
megfelelő nyitóleltárt és nyitómérleget készíteni.
(3) Az európai szövetkezet könyvviteli nyilvántartásait
a (2) bekezdés szerinti nyitóleltárban szereplő eszközök és
források tételes adatai (eredeti bekerülési érték, elszámolt
értékcsökkenés, értékvesztés, értékelési különbözet) figyelembevételével kell megnyitni.
(4) Ha a beszámoló és a könyvvezetés pénzneme az
európai szövetkezet székhelyének Magyarországra történő áthelyezésekor megváltozik, a (2) bekezdés szerinti
nyitóleltárt és nyitómérleget a székhely áthelyezése előtt
alkalmazott pénznemben kell elkészíteni, majd ezt kell
– ugyanezen időponttal – a beszámoló és a könyvvezetés
választott pénznemére a számviteli törvény előírásai szerint átszámítani.
V. Fejezet AZ EURÓPAI SZÖVETKEZET MEGSZŰNÉSE 12. § (1) Az európai szövetkezet végelszámolással történő jogutód nélküli megszűnésére a Ctv. rendelkezéseit
kell alkalmazni.
(2) Az európai szövetkezet fizetésképtelensége esetén
a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) rendelkezéseit kell
alkalmazni.
MÁSODIK RÉSZ A MUNKAVÁLLALÓK BEVONÁSA AZ EURÓPAI
SZÖVETKEZET DÖNTÉSHOZATALI RENDJÉBE
VI. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 13. § Az európai szövetkezetben biztosítani kell a munkavállalók döntéshozatalba történő bevonását.
14. § A legalább két részt vevő jogalany által vagy átalakulással létrehozandó európai szövetkezet munkavállalóinak a döntéshozatali rendbe történő bevonására a 16–52. §
rendelkezéseit kell alkalmazni.
15. § (1) A kizárólag természetes személyek vagy egyetlen részt vevő jogalany és természetes személyek által létrehozandó európai szövetkezet esetében a munkavállalók
bevonására a 16–52. § rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha az alapítók – legalább két tagállamban – összesen
legalább ötven munkavállalót foglalkoztatnak.
(2) Ha a munkavállalók létszáma – függetlenül attól,
hogy őket egy vagy több tagállamban foglalkoztatják –
nem éri el az ötvenet vagy az ötvenet meghaladja, de foglalkoztatásukra egyetlen tagállamban kerül sor, a munkavállalóknak az európai szövetkezet döntéshozatali rendjébe történő bevonására az európai szövetkezet, illetve magyarországi telephelye és leányvállalata esetében az Sztv.
szabályait kell alkalmazni.
(3) Ha a (2) bekezdés hatálya alá tartozó európai szövetkezet bejegyzése után az európai szövetkezetben, annak
telephelyein és leányvállalataiban foglalkoztatott összes
munkavállaló – legalább két tagállamban foglalkoztatott –
legalább egyharmada ezt kéri vagy a legalább két tagállamban foglalkoztatott összes munkavállaló száma eléri az
ötven főt, a munkavállalóknak az európai szövetkezet döntéshozatali rendjébe történő bevonására a 16–52. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(4) Ha egy másik tagállamban az (1) bekezdés szerint
alapított európai szövetkezetben a munkavállalók részvételi joggal rendelkeztek, az európai szövetkezet székhelyének Magyarországra történő áthelyezése esetén legalább
a korábbival egyező szintű részvételi jogokat kell biztosítani.
16. § (1) A munkavállalóknak az európai szövetkezet
döntéshozatali rendjébe történő bevonásának szabályait
a) a 19–31. §-ban meghatározott eljárás alapján, vagy
b) e törvényben meghatározott esetekben, a VIII. feje
zet rendelkezései szerint kell megállapítani. (2) Az e törvény által nem szabályozott kérdésekben az
európai szövetkezet, annak leányvállalata vagy telephelye
belföldön foglalkoztatott munkavállalóinak tájékoztatási
és konzultációs jogaira a Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Munka Törvénykönyve) rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Az e rész szerinti tárgyalások és eljárások során a
különleges tárgyaló testület, a képviseleti testület, a munkavállalói képviselők, az európai szövetkezet igazgatósága, igazgatótanácsa (vagy az általuk felhatalmazott más
szerv), továbbá a felügyelőbizottság és a részt vevő jogalanyok ügyvezető szervei a jóhiszeműség és tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve
kötelesek eljárni.
17. § (1) A VIII. fejezet rendelkezéseit az európai szövetkezet bejegyzésének napjától – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – akkor kell alkalmazni, ha
a) a különleges tárgyaló testület és a részt vevő jogalanyok ügyvezető szervei így állapodnak meg, vagy
b) a 26. §-ban meghatározott időtartamon belül megállapodás nem jön létre, továbbá a különleges tárgyaló testület nem hozza meg a 30. § (1) bekezdése szerinti határozatot, és minden részt vevő jogalany ügyvezető szerve úgy
határoz, hogy e szabályok alkalmazása mellett, folytatja az
európai szövetkezet bejegyzésére irányuló eljárást.
(2) A munkavállalói részvételre vonatkozó szabályokat
(49–51. §) akkor kell alkalmazni, ha az (1) bekezdés szerinti feltételek fennállnak, és
a) az európai szövetkezet átalakulással jön létre, és az
átalakuló szövetkezet igazgatótanácsában vagy felügyelőbizottságában érvényesültek munkavállalói részvételi
jogok;
b) az európai szövetkezet egyesüléssel jön létre, és a
részt vevő szövetkezetekben vagy valamelyik részt vevő
szövetkezetben a munkavállalók részvételi joggal rendelkeztek, úgy, hogy ez a részt vevő szövetkezetek valamennyi munkavállalójának huszonöt százalékát érintette;
c) az a) és b) ponton kívül más módon létrehozott európai szövetkezet esetében a részt vevő jogalanyokban vagy
valamelyik részt vevő jogalanyban a munkavállalók részvételi joggal rendelkeztek, úgy, hogy ez a részt vevő jogalanyok valamennyi munkavállalójának ötven százalékát
érintette.
(3) A munkavállalói részvételre vonatkozó szabályokat
alkalmazni kell akkor is, ha a részt vevő jogalanyokban
vagy valamely részt vevő jogalanyban a munkavállalói
részvétel joga biztosított, és bár az érintett munkavállalók
aránya nem éri el a (2) bekezdés b), illetve c) pontjában
meghatározott arányt, a különleges tárgyaló testület mégis
a 49–51. § szerinti szabályok alkalmazásáról dönt.
(4) Ha a részt vevő jogalanyokban egymástól eltérő
munkavállalói részvételi jogokat biztosítottak, a különleges tárgyaló testület dönt arról, hogy az európai szövetkezetben – a részt vevő jogalanyokban létező jogok közül –
melyik érvényesüljön. Ha a különleges tárgyaló testület a
döntést nem hozza meg, az európai szövetkezetben érvényesülő munkavállalói részvételi jogokra a részt vevő jog
alanyokban létező részvételi jogok közül a munkavállalókra kedvezőbb szabályok az irányadók.
(5) A különleges tárgyaló testület minden, e § alapján
hozott döntéséről köteles a részt vevő jogalanyok ügyvezető szerveit tájékoztatni.
18. § Ha a közösségi szinten működő vállalkozás, vagy
egy közösségi szinten működő vállalkozáscsoporthoz tartozó ellenőrző vállalkozás [52. § (4)–(8) bekezdés] a Rendelet és e törvény rendelkezései szerint jött létre, rá az
európai szövetkezetre vonatkozó rendelkezéseket kell
alkalmazni, kivéve, ha a különleges tárgyaló testület úgy
dönt, hogy a munkavállalóknak az európai szövetkezet
döntéshozatali rendjébe történő bevonására irányuló megállapodás megkötése érdekében a tárgyalásokat nem kezdi
meg, vagy a már megkezdett tárgyalásokat berekeszti
(30. §). Ez utóbbi esetben az európai üzemi tanács létrehozásáról, illetve a munkavállalók tájékoztatását és a velük
való konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló
2003. évi XXI. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
VII. Fejezet A KÜLÖNLEGES TÁRGYALÓ TESTÜLET A különleges tárgyaló testület megalakítása
19. § (1) Az európai szövetkezet alapítását megelőzően,
a részt vevő jogalanyok, érintett leányvállalatok és telephelyek munkavállalóinak képviseletére egy különleges
tárgyaló testületet kell létrehozni, abból a célból, hogy a
munkavállalóknak az európai szövetkezet döntéshozatali
rendjébe történő bevonásáról szóló megállapodás megkötése érdekében a részt vevő jogalanyok ügyvezető szerveivel tárgyalást folytasson.
(2) A részt vevő jogalanyok ügyvezető szervei az európai szövetkezet alapítására vonatkozó döntés meghozatalát, valamint az egyesülési tervezet, az átalakulási tervezet
közzétételét követő lehető legrövidebb időn belül kötelesek megtenni a különleges tárgyaló testület megalakításához szükséges lépéseket. Ennek keretében a munkavállalói képviselőket tájékoztatni kell a részt vevő jogalanyok,
érintett leányvállalatok és telephelyek nevéről és székhelyéről, az ott foglalkoztatott munkavállalók számáról,
valamint arról, hogy a tervezett alapítás milyen hatással
lehet a munkavállalók tájékoztatási, konzultációs és részvételi jogaira.
20. § (1) A különleges tárgyaló testület legalább tíz tagból áll. A testületben a tagállamot, ahol a részt vevő jogalanyok, érintett leányvállalatok vagy telephelyek munkavállalót foglalkoztatnak, a tagállamokban foglalkoztatott
összes munkavállalók számának minden megkezdett tíz
százaléka után egy hely illeti meg.
(2) Ha az európai szövetkezet egyesüléssel jön létre, a
különleges tárgyaló testületben minden olyan bejegyzett
és az adott tagállamban munkavállalókat foglalkoztató
részt vevő szövetkezet munkavállalóinak képviseletét is
biztosítani kell, amely az európai szövetkezet bejegyzésekor jogutódlással megszűnik. Ennek érdekében, a különleges tárgyaló testületbe további tagokat kell jelölni. E tagok
száma azonban nem haladhatja meg az (1) bekezdés alapján megállapított tagok számának egyötödét, és nem vezethet kettős képviselethez az érintett munkavállalók tekintetében.
(3) Ha az egyesülésben részt vevő szövetkezetek száma
magasabb, mint ahány további tag – a (2) bekezdés alapján – a különleges tárgyaló testületbe jelölhető, a rendelkezésre álló helyek a különböző tagállamokban lévő részt vevő szövetkezetek között oszlanak meg, az általuk foglalkoztatott munkavállalók száma szerinti csökkenő sorrendben.
21. § (1) A részt vevő jogalany, érintett leányvállalat
vagy telephely belföldön foglalkoztatott munkavállalói
képviseletében a különleges tárgyaló testület tagját (tagjait)
a) az üzemi tanács,
b) ha központi üzemi tanács működik, a központi üze
mi tanács,
c) ha több központi üzemi tanács működik, a központi
üzemi tanácsok közösen jelölik. (2) A különleges tárgyaló testület tagjainak kijelölésével egyidejűleg gondoskodni kell póttag jelöléséről is.
(3) A jelölés során biztosítani kell azt, hogy minden
egyes részt vevő jogalany munkavállalói képviselethez
jussanak a különleges tárgyaló testületben, amennyiben ez
a tagok számának növelése nélkül lehetséges.
(4) A különleges tárgyaló testület tagjainak kijelölése
során a nők és a férfiak arányát a részt vevő jogalany, érintett leányvállalat vagy telephely által belföldön foglalkoztatott nők és férfiak arányának figyelembevételével kell
megállapítani.
22. § (1) Ha a 21. § (1) bekezdése szerinti valamely részt
vevő jogalanynál, érintett leányvállalatnál vagy telephelyen nincs üzemi tanács, e jogalany, leányvállalat vagy telephely munkavállalóinak képviselőjét az üzemi tanács, a
központi üzemi tanács, illetve a központi üzemi tanácsok
jelölő gyűlésére meg kell hívni. A munkavállalók képviselője a jelölő gyűlésen az üzemi tanács, illetve a központi
üzemi tanács tagjának minősül.
(2) A részt vevő jogalany, leányvállalat vagy telephely
ügyvezető szerve köteles tájékoztatni a munkavállalókat
a különleges tárgyaló testület megalakításának szándékáról, továbbá arról, hogy a munkavállalók képviselőjét az
(1) bekezdés szerinti jelölő gyűlésre meg kell hívni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti munkavállalói képviselőt
a részt vevő jogalanynál, leányvállalatnál vagy telephelyen foglalkoztatott, a munkáltatóval munkaviszonyban
álló munkavállalók választják meg.
(4) A munkavállalói képviselő megválasztásával kapcsolatos feladatok lebonyolítása a választási bizottság feladata. A választási bizottság három tagból áll, akiket a
munkavállalók közvetlenül választanak. A választási
bizottság meghatározza a választás eljárási rendjét, időpontját, gondoskodik a választás lebonyolításáról és megállapítja a szavazatszámlálás szabályait.
(5) Munkavállalói képviselővé az a cselekvőképes
munkavállaló választható, aki a munkáltatóval legalább
hat hónapja munkaviszonyban áll. A választásra jogosult,
valamint a választható munkavállalók jegyzékét a munkáltatónak a választási bizottság kérésére öt napon belül rendelkezésre bocsátott adatai alapján a választási bizottság
állapítja meg és teszi közzé. A választás érvényességére a
Munka Törvénykönyvének 51/A. § (1) bekezdésében foglaltak irányadók. Érvénytelen választás esetén a választást
harminc napon belül meg kell ismételni. A megismételt
választást akkor kell érvényesnek tekinteni, ha azon a
választásra jogosultak több mint egyharmada jelen van.
(6) A munkavállalók képviselőjének azt a munkavállalót kell tekinteni, aki a leadott érvényes szavazatok közül
a legtöbbet megszerezte.
23. § (1) A részt vevő jogalany ügyvezető szerve köteles
a többi részt vevő jogalany ügyvezető szervét haladéktalanul tájékoztatni a jogalanynál, leányvállalatánál vagy
telephelyén kijelölt tag nevéről és elérhetőségéről, valamint arról, hogy a tag melyik leányvállalat vagy telephely
munkavállalója.
(2) A részt vevő jogalanyok ügyvezető szerve az (1) bekezdés alapján kapott tájékoztatást köteles a jogalanynál,
leányvállalatánál vagy telephelyén működő üzemi tanácsnak (központi üzemi tanácsnak) haladéktalanul továbbítani.
24. § (1) A különleges tárgyaló testület tagjának megbízatása megszűnik, ha
a) lemond, b) valamely részt vevő jogalanynál, érintett leányvállalatnál vagy telephelyen munkáltatói jogok gyakorlására
válik jogosulttá,
c) munkaviszonya megszűnik. (2) Az (1) bekezdésben foglalt esetben a tag helyére az
azonos tagállamban választott póttag lép.
(3) A különleges tárgyaló testület az európai szövetkezet bejegyzésének napján megszűnik.
A különleges tárgyaló testület eljárása 25. § (1) A különleges tárgyaló testület és a részt vevő
jogalanyok ügyvezető szervei – ha e törvény eltérően nem
rendelkezik vagy a különleges tárgyaló testület másként
nem határoz – megállapodásban rögzítik a munkavállalóknak az európai szövetkezet döntéshozatali rendjébe történő bevonására vonatkozó szabályokat. A megállapodást
írásba kell foglalni.
(2) A megállapodás megkötése érdekében az ügyvezető
szervek a különleges tárgyaló testület részére – az európai
szövetkezet bejegyzéséig – folyamatos tájékoztatást nyújtanak az európai szövetkezet alapításának tervéről, és a
tájékoztatás alapjául szolgáló iratokat a különleges tárgyaló testület rendelkezésére bocsátják.
26. § (1) A megállapodás megkötése érdekében a tárgyalásokat a különleges tárgyaló testület megalakulása
után haladéktalanul meg kell kezdeni, és hat hónap alatt be
kell fejezni.
(2) A felek közös megegyezéssel úgy határozhatnak,
hogy a tárgyalások időtartamát meghosszabbítják. A tárgyalások tartama ebben az esetben sem haladhatja meg a
különleges tárgyaló testület megalakításától számított egy
évet.
27. § (1) A különleges tárgyaló testület a tárgyalások
során – munkája segítésére – szakértőt vehet igénybe, ideértve a megfelelő közösségi szintű szakszervezetek képviselőit is. A szakértő a testület kérésére – szavazati jog nélkül – jelen lehet a tárgyalásokon.
(2) A különleges tárgyaló testület jogosult tájékoztatni
az eljárásban nem érintett szakszervezeteket és más külső
szervezeteket is a tárgyalások megkezdéséről.
28. § A különleges tárgyaló testület működésével és a
tárgyalásokkal kapcsolatban felmerülő indokolt és szükséges költségeket (helyiség, szakértői és tolmácsdíj, utazási
és szállásköltség stb.) – az általuk foglalkoztatott munkavállalók arányában – a részt vevő jogalanyok viselik. A
részt vevő jogalanyok által viselt költségek mértékének
megállapítására a Munka Törvénykönyvének 63. §-át
megfelelően alkalmazni kell.
A különleges tárgyaló testület határozatai 29. § (1) A különleges tárgyaló testület akkor határozatképes, ha az ülésen tagjainak több mint a fele jelen van.
(2) A döntéshozatal során minden tagnak egy szavazata
van. Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a különleges
tárgyaló testület határozatait – a teljes taglétszámához
képest számított – egyszerű szótöbbséggel hozza meg, feltéve, hogy e szótöbbség egyidejűleg valamennyi munkavállaló többségét is képviseli.
(3) Ha a munkavállalókat részvételi jogok illetik meg
a) az európai szövetkezet egyesüléssel történő alapítá
sa esetén azon részt vevő szövetkezetekben, amelyek az
összes munkavállaló legalább huszonöt százalékát foglalkoztatják,
b) az európai szövetkezet nem egyesüléssel történő alapítása esetén pedig azon részt vevő jogalanyokban, amelyek az összes munkavállaló legalább ötven százalékát
foglalkoztatják,
a részvételi jogok csökkentéséhez a különleges tárgyaló
testület – a teljes taglétszámához képest számított – kétharmados szótöbbséggel meghozott határozata szükséges.
E határozat csak akkor hozható meg, ha az igenlő szavazatot leadó tagok az összes munkavállalónak legalább – két
különböző tagállamban foglalkoztatott – kétharmadát képviselik.
30. § (1) A különleges tárgyaló testület – a teljes taglétszámához képest számított – kétharmados szótöbbséggel
hozott határozatával, feltéve, hogy e tagok a részt vevő
jogalanyok valamennyi munkavállalójának legalább – két
különböző tagállamban foglalkoztatott – kétharmadát képviselik, úgy dönthet, hogy nem kezdi meg a tárgyalásokat
vagy a már megkezdett tárgyalásokat berekeszti. Ebben az
esetben az európai szövetkezet belföldön foglalkoztatott
munkavállalóinak tájékoztatására és a velük való konzultációra a Munka Törvénykönyvének rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(2) A különleges tárgyaló testület az (1) bekezdés szerinti határozatot nem hozhatja meg, ha az európai szövetkezet átalakulással jön létre, és az átalakuló szövetkezetben a munkavállalóknak részvételi joga van.
(3) A felek közös megegyezéssel bármikor újra megnyithatják a tárgyalásokat.
(4) Az (1) bekezdés szerinti döntés meghozatalától számított két év elteltével, az európai szövetkezet, annak
leányvállalatai és telephelyei munkavállalóinak tíz százaléka vagy képviselőik írásban kérhetik az európai szövetkezet igazgatóságától (igazgatótanácsától) a különleges
tárgyaló testület összehívását. A kérelem alapján a testületet össze kell hívni. Ha a testület kezdeményezi a tárgyalásokat, de a felek között megállapodás nem jön létre, a belföldön foglalkoztatott munkavállalók jogaira a Munka
Törvénykönyvének a munkavállalók tájékoztatására és
a velük való konzultációra vonatkozó rendelkezéseit kell
alkalmazni.
A munkavállalók bevonására vonatkozó
megállapodás tartalma 31. § (1) A 19. § (1) bekezdése szerinti megállapodásnak legalább a következő kérdésekre kell kiterjednie:
a) a megállapodás hatálya;
b) az európai szövetkezetben működő képviseleti testü
let összetétele, tagjainak száma, és a helyek elosztása;
c) a képviseleti testület feladatai, valamint a tájékoztatással és konzultációval kapcsolatos eljárása;
d) a képviseleti testület üléseinek gyakorisága;
e) a képviseleti testület számára elkülönített pénzügyi
és dologi eszközök;
f) ha az egyeztetések során a felek úgy döntenek, hogy
a képviseleti testület helyett egy vagy több tájékoztatási és
konzultációs eljárást hoznak létre, ezen eljárások szabályai;
g) ha az egyeztetések során a felek úgy döntenek, hogy
az európai szövetkezetben a munkavállalók számára részvételi jogokat biztosítanak, akkor e szabályok lényege,
ideértve az európai szövetkezet igazgatótanácsában vagy
felügyelőbizottságában részt vevő azon tagok számát, akiket a munkavállalók jogosultak választani, kinevezni,
javasolni vagy ellenezni, e tagok munkavállalók általi
megválasztására, kinevezésére, ajánlására vagy ellenzésére vonatkozó eljárási szabályokat, valamint e tagok jogait;
h) a megállapodás hatálybalépésének időpontja és a
megállapodás időtartama, továbbá azon esetek nevesítése,
amelyek a megállapodás újratárgyalására alapul szolgálnak – ideértve azt az esetet is, amikor az európai szövetkezet létrehozása után az európai szövetkezetben, annak leányvállalatainál és telephelyein szerkezeti változások következnek be –, továbbá az újbóli egyeztetésre vonatkozó
eljárás.
(2) A megállapodás tartalmára – a felek eltérő rendelkezése hiányában – nem kell alkalmazni a 36–51. §-ban meghatározott szabályokat.
(3) Ha az európai szövetkezet átalakulással jön létre, a
megállapodásban a munkavállalók bevonásának legalább
az átalakuló szövetkezetben meglévővel azonos szintjét
kell biztosítani.
32. § (1) Ha az európai szövetkezet székhelye szerinti
tagállamának joga lehetővé teszi és az európai szövetkezet
alapszabálya előírja, hogy a munkavállalók, illetve azok
képviselői jogosultak a közgyűlésen, a részközgyűlésen
vagy az ágazati közgyűlésen részt venni és szavazni, akkor
ezen jogok – a (2) bekezdés szerinti esetekben – az európai
szövetkezet belföldön foglalkoztatott munkavállalóit is
megilletik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogok akkor illetik meg az
európai szövetkezet belföldön foglalkoztatott munkavállalóit, ha
a) a különleges tárgyaló testület és a részt vevő jogalanyok ügyvezető szervei a 19. § (1) bekezdés szerinti megállapodásban így határoztak, vagy
b) olyan szövetkezet alakul át európai szövetkezetté,
amelyben a munkavállalók az (1) bekezdés szerinti jogokkal rendelkeztek, vagy
c) a nem átalakulással létrehozott európai szövetkezet
alapításában olyan szövetkezet vett részt, amelyben a
munkavállalók az (1) bekezdés szerinti jogokkal rendelkeztek, feltéve, hogy a munkavállalók részvétele az euró
pai szövetkezet alapításában részt vevő szövetkezetek
közül e szövetkezetben biztosított a legmagasabb arányban, és
ca) a 19. § (1) bekezdése szerinti megállapodást a
26. §-ban meghatározott határidőn belül nem kötötték
meg, továbbá
cb) a különleges tárgyaló testület nem hozza meg a
30. § (1) bekezdése szerinti határozatot és minden részt vevő jogalany ügyvezető szerve úgy határoz, hogy a VIII. fejezet rendelkezéseinek alkalmazása mellett folytatja az európai szövetkezet bejegyzésére irányuló eljárást, és a 17. §
(2) bekezdésének b) és c) pontja, vagy (3) bekezdése alapján a munkavállalói részvételre vonatkozó szabályokat
(49–51. §) kell alkalmazni.
Titoktartás 33. § (1) Az európai szövetkezet igazgatóságát (igazgatótanácsát), illetve az európai szövetkezet alapításában
részt vevő jogalany ügyvezető szervét az e törvényben
foglalt tájékoztatási kötelezettség csak abban az esetben
terheli, ha tájékoztatás nyújtása nem veszélyezteti az európai szövetkezet vagy a részt vevő jogalany, illetve azok
leányvállalatának vagy telephelyének üzleti titkaihoz
fűződő jogos érdekeit.
(2) Ha az európai szövetkezet igazgatósága (igazgatótanácsa) vagy a részt vevő jogalany ügyvezető szerve nem
adta meg a tájékoztatást, a különleges tárgyaló testület, a
képviseleti testület vagy a munkavállalói képviselők kérelmére a cégbíróság kötelezheti az európai szövetkezetet,
illetve a részt vevő jogalanyt a felvilágosítás megadására.
(3) A különleges tárgyaló testület, továbbá a képviseleti
testület tagja és póttagja azokat a tényeket, adatokat, amelyeket részére a részt vevő jogalanyok ügyvezető szervei
vagy az európai szövetkezet igazgatósága, igazgatótanácsa (vagy az általuk felhatalmazott szerv) – testületi tagságára tekintettel – kifejezetten üzleti titokként adott át, harmadik személynek nem adhatja át, nem hozhatja nyilvánosságra, és azokat semmilyen más módon nem használhatja fel az e törvényben meghatározott célok elérésén
kívüli tevékenységében. Ez a kötelezettség a különleges
tárgyaló testület, és a képviseleti testület tagját és póttagját
megbízatása megszűnése után is terheli.
(4) A (3) bekezdés szerinti kötelezettség terheli a munkavállalói képviselőket is a tájékoztatási és konzultációs
eljárások során megismert tények, adatok tekintetében,
továbbá a munkavállalói küldötteket, a tolmácsot és a
szakértőt is.
Munkajogi védelem 34. § (1) A különleges tárgyaló testület és a képviseleti
testület belföldön foglalkoztatott tagjának és póttagjának,
a tájékoztatási és konzultációs eljárásban részt vevő munkavállalói képviselőnek, továbbá az európai szövetkezet
igazgatótanácsában vagy felügyelőbizottságában lévő
munkavállalói küldötteknek a munkajogi védelmére a
Munka Törvénykönyve üzemi tanács tagjára vonatkozó
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személy a feladatai ellátásához szükséges időtartamra mentesül a munkavégzési kötelezettsége alól, és erre az időre távolléti díja
illeti meg. A képviseleti testület tagját ez a jog a továbbképzéséhez szükséges időtartamra is megilleti. A munkaidő-kedvezmény időtartamára – ha a 31. § szerinti megállapodás eltérően nem rendelkezik – a Munka Törvénykönyve 62. §-ának (2) bekezdése megfelelően irányadó.
Jogorvoslat 35. § (1) Az e részben meghatározott jogok vagy kötelezettségek megsértése esetén a különleges tárgyaló testület,
a képviseleti testület, a tájékoztatási és konzultációs eljárásban részt vevő munkavállalói képviselők – a Munka
Törvénykönyve rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával – az európai szövetkezet igazgatósága (igazgatótanácsa), továbbá a részt vevő jogalanyok ügyvezető szervei
ellen munkaügyi jogvitát kezdeményezhetnek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jog az európai szövetkezet
igazgatóságát (igazgatótanácsát), továbbá a részt vevő
jogalanyok ügyvezető szerveit is megilleti a különleges
tárgyaló testülettel, a képviseleti testülettel, illetve a munkavállalói képviselőkkel szemben.
VIII. Fejezet VÁLASZTHATÓ SZABÁLYOK A képviseleti testület összetétele,
megalakítása és megszűnése
36. § (1) A képviseleti testület az európai szövetkezet,
annak leányvállalatai, illetve telephelyei munkavállalóinak képviselőiből áll.
(2) A képviseleti testület megalakítására a 20. § (1) bekezdése, a 21. § (1)–(2) és (4) bekezdése, továbbá a 22. §
rendelkezései megfelelően irányadók.
37. § A képviseleti testület megalakítását követően haladéktalanul tájékoztatni kell az európai szövetkezet igazgatóságát (igazgatótanácsát) a képviseleti testület tagjainak nevéről és elérhetőségéről, valamint arról, hogy a tag
melyik részt vevő jogalany, leányvállalat vagy telephely
munkavállalója. Az igazgatóság (igazgatótanács) ezekről
az adatokról haladéktalanul tájékoztatja az európai szövetkezet valamennyi leányvállalatának, telephelyének ügyvezető szervét, valamint a munkavállalók képviseleti szerveit.
38. § (1) A képviseleti testület megbízatása három évre
szól.
(2) A képviseleti testület megszűnik, ha
a) az európai szövetkezet jogutód nélkül megszűnik,
b) megbízatási ideje lejárt,
c) visszahívják,
d) tagjainak száma bármely okból több mint egyhar
maddal csökkent. (3) A képviseleti testület visszahívásáról szavazást kell
tartani, ha azt a választásra jogosult munkavállalók legalább harminc százaléka – írásban – indítványozza. A szavazás érvényes, ha ezen a választásra jogosult munkavállalók több mint fele részt vett. A visszahíváshoz a leadott
érvényes szavazatok több mint kétharmada szükséges.
Visszahívásra irányuló indítvány egy éven belül ismételten nem tehető.
(4) A képviseleti testület visszahívására a megválasztására vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(5) A képviseleti testületet olyan időben kell megválasztani, hogy a korábbi képviseleti testület megbízatásának lejártát követően működését azonnal megkezdhesse.
Ha a képviseleti testület a (2) bekezdés c)–d) pontban meghatározott okból szűnt meg, három hónapon belül új képviseleti testületet kell választani.
39. § (1) A képviseleti testület tagjának megbízatása
megszűnik, ha
a) lemond;
b) megbízatásának ideje lejárt;
c) visszahívják;
d) az európai szövetkezetnél, valamely leányvállalatá
nál vagy telephelyén munkáltatói jogok gyakorlására válik
jogosulttá;
e) munkaviszonya megszűnik;
f) az a leányvállalat vagy telephely, amelyhez a képvi
selő tartozik, megszűnik. (2) A képviseleti testület tagjának visszahívására a tagot
jelölő üzemi tanács (központi üzemi tanács) jogosult. A
tag visszahívásához a leadott érvényes szavazatok több
mint fele szükséges. A visszahívásról szavazást kell tartani, ha ezt a tagot jelölő üzemi tanács tagjainak legalább
harminc százaléka javasolja. Visszahívásra irányuló indítvány hat hónapon belül ismételten nem tehető.
(3) Ha a képviseleti testület belföldön lévő leányvállalatánál vagy telephelyén választott tagjának megbízatása a
képviseleti testület megbízatásának lejárta előtt megszűnik, helyére a belföldön választott póttag lép.
A képviseleti testület működése 40. § (1) A képviseleti testület tagjai közül elnököt és
elnökhelyettest választ.
(2) Ha a képviseleti testület legalább tizenöt tagból áll,
háromtagú ügyvezető bizottságot választ. A bizottságnak
tagja a képviseleti testület elnöke. Az elnököt és a két tagot
különböző tagállamokból kell választani.
(3) A képviseleti testület akkor határozatképes, ha tagjainak több mint a fele jelen van. A testület elfogadja saját
ügyrendjét. Ha az ügyrend eltérően nem rendelkezik, a
képviseleti testület határozatait egyszerű szótöbbséggel
hozza meg.
41. § (1) A képviseleti testület – munkájának segítésére – szakértőt vehet igénybe.
(2) A képviseleti testület működésével kapcsolatban felmerülő indokolt és szükséges költségeket (tárgyalások
szervezése, szakértői és tolmácsdíj, utazási és szállásköltség stb.) az európai szövetkezet viseli. Ugyanígy köteles
biztosítani a testület tagjainak a feladatuk megfelelő ellátásához szükséges pénzügyi és dologi eszközöket. Az európai szövetkezet által viselt költségek mértékének megállapítására a Munka Törvénykönyvének 63. §-át megfelelően
alkalmazni kell.
42. § (1) A képviseleti testület megalakítását követően,
a testület kérésére az európai szövetkezet igazgatósága
(igazgatótanácsa) – legfeljebb – évente megvizsgálja,
hogy az egyes tagállamokban foglalkoztatott munkavállalói létszám a 36. §-ban foglaltakhoz képest változott-e oly
mértékben, amely a képviseleti testület létszámának, illetve összetételének a változását indokolja. A vizsgálat eredményéről a képviseleti testületet az igazgatóság (igazgatótanács) tájékoztatja.
(2) Ha a képviseleti testület létszámának, illetve összetételének megváltoztatása indokolt, a testület kezdeményezi, hogy az érintett tagállamokban megfelelő létszámú
tagot válasszanak. Az új választással megszűnik az adott
tagállamban foglalkoztatott munkavállalók képviseletét
ellátó tag megbízatása.
43. § (1) Megalakításától számított legkésőbb négy év
elteltével a képviseleti testület köteles vizsgálatot lefolytatni, és határozatot hozni arról, hogy a 31. § szerinti megállapodás megkötése érdekében tárgyalást kezdeményez-e
az európai szövetkezet igazgatóságával (igazgatótanácsával) vagy a továbbiakban is a 36–51. § szerinti szabályokat
alkalmazza.
(2) Ha a képviseleti testület tárgyalások kezdeményezéséről határoz, a 26–31. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(3) Ha a törvényben megállapított határidő alatt a megállapodás nem jön létre, a munkavállalóknak az európai
szövetkezet döntéshozatali rendjébe történő bevonására
továbbra is a 36–51. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
A munkavállalók tájékoztatása
és a konzultáció szabályai 44. § A képviseleti testület hatásköre csak olyan kérdésekre terjed ki, amelyek az európai szövetkezetet, annak
egy másik tagállamban lévő leányvállalatát vagy telephelyét érintik, továbbá amelyek meghaladják az egyes tagállamokban működő döntéshozó szervek hatáskörét.
45. § (1) Az európai szövetkezet igazgatósága (igazgatótanácsa) a képviseleti testület megalakulását, és a 37. §
szerinti tájékoztatást követően haladéktalanul első tárgyalásra hívja meg a képviseleti testület tagjait. A képviseleti
testület jogosult évente egy alkalommal az igazgatósággal
(igazgatótanáccsal) ülést tartani annak érdekében, hogy
tájékoztatást kapjon és konzultáljon az igazgatóság (igazgatótanács) által összeállított jelentés alapján az európai
szövetkezet gazdasági helyzetéről és annak várható alakulásáról. Az ülés időpontjában és helyszínében az igazgatóság (igazgatótanács) és a képviseleti testület előzetesen
megállapodik, és arról az igazgatóság (igazgatótanács)
tájékoztatja a leányvállalatok, telephelyek ügyvezető
szerveit.
(2) Az igazgatóság (igazgatótanács) és a képviseleti testület megállapodása alapján egy éven belül több ülés is
tartható.
(3) Az európai szövetkezet igazgatósága (igazgatótanácsa) az ülést megelőző legalább 15 nappal a képviseleti
testület rendelkezésére bocsátja az igazgatóság (igazgatótanács), illetve a felügyelőbizottság üléseinek napirendjét,
valamint a közgyűlés elé terjesztett valamennyi dokumentum másolatát.
46. § (1) Az európai szövetkezet gazdasági helyzetéről
és annak várható alakulásáról történő tájékoztatás és konzultáció keretében, a 45. § szerinti jelentés kiterjed különösen
a) az európai szövetkezet szerkezetére, valamint gazdasági és pénzügyi helyzetére;
b) az üzleti tevékenység, a termelés (szolgáltatás),
valamint az értékesítés várható fejlődésére;
c) a foglalkoztatási helyzetre és annak várható alakulására;
d) a befektetésekre és befektetési programokra;
e) a szervezetet érintő lényeges változásokra;
f) az egyesülésre;
g) az új munkamódszerek és termelési eljárások beve
zetésére; h) a vállalkozások, telephelyek vagy a működés szempontjából lényeges üzem-, illetve üzletrészek, továbbá a
termelés áthelyezésére;
i) a vállalkozások, telephelyek vagy a működés szempontjából lényeges üzem-, illetve üzletrészek tevékenységének csökkentésére vagy megszüntetésére;
j) a csoportos létszámcsökkentésre;
k) az európai szövetkezet társadalmi felelősségvállalá
sával kapcsolatos döntésekre. (2) Ha az európai szövetkezet igazgatósága (igazgatótanácsa) az (1) bekezdés h)–j) pontjaiban meghatározott, a
munkavállalók érdekeit jelentős mértékben érintő intézkedés végrehajtását tervezi, köteles a döntést megelőzően
legalább 15 nappal a képviseleti testületet tájékoztatni.
(3) Tekintet nélkül arra, hogy az európai szövetkezet
igazgatósága (igazgatótanácsa) a (2) bekezdés szerinti
kötelezettségének eleget tett-e, a képviseleti testület, illetve – sürgős esetben – az ügyvezető bizottság jogosult az
igazgatósággal (igazgatótanáccsal), illetve az európai szövetkezet megfelelő szintű vezetésével tárgyalást kezdeményezni annak érdekében, hogy tájékoztatást kapjon és konzultáljon a munkavállalók lényeges érdekeit érintő rendkívüli körülményekről. Ha a tárgyaláson a képviseleti testület nevében az ügyvezető bizottság vesz részt, az ülésre
meg kell hívni a képviseleti testület azon tagjait, akiket az
intézkedéssel közvetlenül érintett munkavállalók választottak meg.
(4) Ha az európai szövetkezet igazgatósága (igazgatótanácsa) olyan döntést hoz, amely nincs összhangban a képviseleti testület – legkésőbb – a (3) bekezdés szerinti tárgyaláson kifejtett véleményével, a testület – a megállapodás elérése érdekében – 8 napon belül írásban kezdeményezheti újabb tárgyalás tartását. Az újabb tárgyalást a
kezdeményezéstől számított 15 napon belül kell megtartani. Az újabb tárgyalás megtartásáig a döntés nem hajtható
végre. Ha a képviseleti testület határidőn belül nem kéri az
újabb tárgyalás megtartását, vagy a tárgyaláson nem jelenik meg, illetve, ha a felek az újabb tárgyalás eredményeként sem jutnak megállapodásra, az igazgatóság (igazgatótanács) a működésére egyébként irányadó szabályok szerint jár el. Ha a tárgyaláson megállapodás jön létre, azt
írásba kell foglalni.
(5) Ha az európai szövetkezet igazgatósága (igazgatótanácsa) a 45–46. §-ban meghatározott eljárás rendjét megsérti, a képviseleti testület az európai szövetkezet székhelye szerinti munkaügyi bírósághoz fordulhat. Mind az
elsőfokon, mind a másodfokon eljáró bíróság a kérelemről
nemperes eljárásban, tizenöt napon belül határoz. Ha a
bíróság megállapítja az eljárás rendjének megsértését,
elrendeli az eljárási cselekmény végrehajtását vagy megismétlését.
47. § (1) A képviseleti testület, illetve az ügyvezető
bizottság tagjai a 45–46. § szerinti tárgyalás előtt jogosul
tak az igazgatóság (igazgatótanács) képviselőjének távollétében tanácskozni. (2) Ha a tanácskozást az ügyvezető bizottság tartja, a
tanácskozásra meg kell hívni a képviseleti testület azon
tagjait, akiket az intézkedéssel közvetlenül érintett munkavállalók választottak meg.
48. § A képviseleti testületnek, illetve az ügyvezető
bizottságnak a 45–46. § szerinti tárgyaláson részt vevő
tagjai – az üzleti titok körén kívül – kötelesek tájékoztatni
az európai szövetkezet, annak leányvállalatai, illetve
telephelyei munkavállalói képviselőit a tájékoztatás, illetve a konzultáció tartalmáról és eredményéről.
A munkavállalói részvétel szabályai 49. § (1) Az európai szövetkezetnek, leányvállalatainak,
illetve telephelyeinek munkavállalói az európai szövetkezet igazgatótanácsában vagy felügyelőbizottságában
ugyanolyan arányban jogosultak küldöttről dönteni, amilyen arány a részt vevő jogalanyok közül abban volt,
amely a munkavállalói részvétel legmagasabb szintjét biztosította.
(2) Ha az európai szövetkezet átalakulással jön létre, és
a részt vevő szövetkezetre irányadó tagállami jog munkavállalói részvételt ír elő az igazgatótanácsban vagy a felügyelőbizottságban, a munkavállalói részvételt – az
(1) bekezdésben foglaltakon túlmenően – az európai szövetkezet igazgatótanácsában vagy felügyelőbizottságában
ezzel azonos arányban és módon kell biztosítani.
(3) Ha egyik részt vevő jogalanyban sem érvényesültek
munkavállalói részvételi jogok, az európai szövetkezet
nem köteles azt biztosítani.
(4) A munkavállalói küldötteket – az (5) bekezdésben
foglalt kivétellel – a képviseleti testület választja, jelöli ki,
ajánlja az európai szövetkezet, annak leányvállalata vagy
telephelye munkavállalói közül. A képviseleti testület
jogosult a munkavállalói küldöttek visszahívására, valamint arra, hogy a más által javasolt személyek megválasztását ellenezze. A képviseleti testület dönt a munkavállalói
küldöttek számára rendelkezésre álló helyek elosztásáról
oly módon, hogy valamennyi tagállam munkavállalói képviselethez jussanak, vagy a munkavállalók a tagállamok
szerinti megoszlásuk arányában legyenek képviselve.
(5) A képviseleti testület úgy is határozhat, hogy a munkavállalói küldötteket – a munkavállalók tagállamok szerinti megoszlásának arányában – a munkavállalók választják, jelölik ki vagy ajánlják. Ebben az esetben a munkavállalók jogosultak a munkavállalói küldöttek visszahívására,
valamint arra, hogy a más által javasolt személyek megválasztását ellenezzék. A képviseleti testületnek meg kell határoznia a munkavállalói küldöttek választására, jelölésére, ajánlására, ellenzésére, továbbá visszahívására vonatkozó eljárás szabályait.
(6) A képviseleti testület tagja nem választható, jelölhető, ajánlható munkavállalói küldöttnek.
50. § A munkavállalói küldötteket az igazgatótanácsban, illetve a felügyelőbizottságban a többi taggal azonos
jogok illetik meg (ideértve a szavazati jogot is) és azonos
kötelezettségek terhelik.
51. § (1) Ha a munkavállalói küldötteket megillető
helyek elosztása következtében valamely tagállam munkavállalói nem jutnak képviselethez, a képviseleti testület
e tagállamok egyikéből kijelöl egy küldöttet. Ebben az
esetben az európai szövetkezet székhelye szerinti tagállam
munkavállalóját előnyben kell részesíteni.
(2) Ha a belföldön foglalkoztatott munkavállalók képviseletére az igazgatótanácsban vagy a felügyelőbizottságban több hely áll rendelkezésre, az a leányvállalatok,
telephelyek által foglalkoztatott munkavállalók arányában
oszlik meg.
IX. Fejezet ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 52. § (1) E rész alkalmazásában
a) a munkavállalók bevonása: minden olyan mecha
nizmus, amely által a képviseleti testület, a munkavállalói
képviselők vagy a munkavállalók részt vehetnek az európai szövetkezet döntéseinek meghozatalában. A munkavállalók bevonása magában foglalja a munkavállalók tájékoztatását és a velük való konzultációt, továbbá – ha a
31. § alapján megkötött megállapodás vagy e törvény így
rendelkezik – a munkavállalói részvétel jogának gyakorlását is;
b) munkavállalói képviselők: az üzemi tanács tagja és
póttagja;
c) különleges tárgyaló testület: a 19–22. §-ban foglaltak szerint létrehozott testület, amely a részt vevő jogalanyok ügyvezető szerveivel tárgyal a munkavállalók bevonása szabályainak meghatározásáról;
d) képviseleti testület: a munkavállalók képviseletét
ellátó testület, amely a 31. § alapján megkötött megállapodás, vagy a 36–39. §-ban meghatározott szabályok szerint
kerül megalakításra az európai szövetkezet, annak az
Európai Közösség területén lévő leányvállalatai és telephelyei munkavállalóinak tájékoztatása és a velük való konzultáció céljából, továbbá, ha az európai szövetkezetben
munkavállalói részvételi jogok állnak fenn, ezek gyakorlására;
e) tájékoztatás: a képviseleti testület, illetve a munkavállalói képviselők tájékoztatása az európai szövetkezet
igazgatósága, igazgatótanácsa (vagy az általa felhatalmazott más szerv) által olyan kérdésekben, amelyek
ea) az európai szövetkezetet,
eb) az európai szövetkezet egy másik tagállamban lévő
leányvállalatát vagy telephelyét érintik, vagy ec) meghaladják az egyes tagállamokban működő döntéshozó szervek hatáskörét;
f) konzultáció: a képviseleti testület, illetve a munkavállalói képviselők és az európai szövetkezet igazgatósága, igazgatótanácsa (vagy az általa felhatalmazott más
szerv) közötti párbeszéd és véleménycsere kialakítása;
g) munkavállalói részvétel: a képviseleti testület, illetve a munkavállalói képviselők azon joga, hogy
ga) megválasszák vagy kijelöljék a felügyelőbizottság
vagy az igazgatótanács egyes tagjait, vagy
gb) ajánlják, illetve ellenezzék a felügyelőbizottság
vagy az igazgatótanács egyes tagjainak kinevezését;
h) a részvételi jogok csökkenése: az európai szövetkezet igazgatótanácsában vagy felügyelőbizottságában a
g) pont szerinti munkavállalói részvétel alacsonyabb, mint
a részt vevő jogalanyokban meglévő legmagasabb arány;
i) részt vevő jogalany: a Római Szerződés 48. cikkének
második bekezdése szerinti társaságok, beleértve a szövetkezeteket is, valamint valamely tagállam joga szerint létrehozott és e jog szerint működő, az európai szövetkezet létrehozásában közvetlenül részt vevő jogalanyok;
j) leányvállalat: olyan gazdasági társaság vagy szövetkezet, amely felett a részt vevő jogalany vagy az európai
szövetkezet meghatározó befolyást [52. § (4)–(8) bekezdés] gyakorol;
k) érintett leányvállalat vagy telephely: a részt vevő
jogalany olyan leányvállalata vagy telephelye, amelyre
nézve javasolják, hogy az európai szövetkezet alapításával
annak leányvállalatává vagy telephelyévé váljon;
l) ügyvezető szerv: a szövetkezet igazgatósága vagy
igazgatótanácsa, a részvénytársaság igazgatósága vagy
igazgatótanácsa, a korlátolt felelősségű társaság ügyvezetője, továbbá más jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet ügyvezetése;
m) belföldön foglalkoztatott munkavállaló: a részt vevő jogalanyok, az európai szövetkezet, illetve ezek
leányvállalatai vagy telephelye által Magyarország területén foglalkoztatott munkavállaló – ideértve a Munka Törvénykönyve 76/C. §-ának (2) bekezdésében foglalt esetet
is –, tekintet nélkül arra, hogy az európai szövetkezet székhelye Magyarországon vagy külföldön van.
(2) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti tájékoztatásnak
olyan időben, módon és tartalommal kell történnie, hogy a
képviseleti testületnek, illetve a munkavállalói képviselőknek elegendő ideje és ismerete legyen a lehetséges
hatások elemzésére, és ha szükséges, az igazgatósággal,
igazgatótanáccsal (vagy az általa felhatalmazott más
szervvel) való konzultáció előkészítésére.
(3) Az (1) bekezdés f) pontja szerinti konzultáció rendjét úgy kell kialakítani, hogy az lehetővé tegye a képviseleti testület, illetve a munkavállalói képviselők számára,
hogy a kapott tájékoztatás alapján olyan időben nyilváníthassanak véleményt az európai szövetkezet igazgatósága,
igazgatótanácsa által tervezett intézkedésekről, hogy
e vélemény a döntéshozatal során még figyelembe vehető
legyen. Konzultációnak az (1) bekezdés ea)–ec) pontjaiban meghatározott kérdésekben van helye.
(4) Az (1) bekezdés j) pontja alkalmazásában a meghatározó befolyás fennállását – az (5)–(6) bekezdésben foglalt kivétellel – az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell,
ha a részt vevő jogalany vagy az európai szövetkezet egy
gazdasági társaság vagy szövetkezet (a továbbiakban
együtt: ellenőrzött társaság) tekintetében közvetlenül vagy
közvetve
a) az ellenőrzött társaság jegyzett tőkéjének többségével, vagy
b) az ellenőrzött társaságban való részesedéshez kapcsolódó szavazatok többségével rendelkezik, illetve
c) az ellenőrzött társaság ügyvezető vagy felügyelő
szerve tagjai több mint a felének kijelölésére jogosult.
(5) Nem vélelmezhető meghatározó befolyás a csődeljárás, a felszámolási eljárás, valamint a végelszámolás
körében a felszámoló, illetve a végelszámoló által tett
intézkedés alapján.
(6) A részt vevő jogalany, illetve az európai szövetkezet
nem minősül meghatározó befolyással rendelkezőnek a
vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről
szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EGK tanácsi rendelet
3. cikke (5) bekezdésének a) és c) pontja szerinti esetekben.
(7) A (4) bekezdés b) és c) pontja alkalmazásában a részt
vevő jogalany, illetve az európai szövetkezet szavazati,
illetve kijelölési jogaként kell számításba venni minden
más, általa ellenőrzött társaságot megillető jogot, továbbá
minden olyan személy vagy testület jogait, aki, illetve
amely a saját nevében, de a részt vevő jogalany, illetve az
európai szövetkezet vagy az általuk ellenőrzött másik társaság javára jár el.
(8) Ha a (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek
ugyanazon vállalkozáscsoporthoz tartozó két vagy több
részt vevő jogalany, illetve európai szövetkezet is megfelel, az ellenkező bizonyításáig azt a részt vevő jogalanyt,
illetve európai szövetkezetet kell meghatározó befolyással
rendelkezőnek tekinteni, amely a (4) bekezdés c) pontja
szerinti feltételnek megfelel.
HARMADIK RÉSZ ZÁRÓ, MÓDOSÍTÓ ÉS HATÁLYON KÍVÜL
HELYEZŐ RENDELKEZÉSEK
X. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 53. § (1) E törvény – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak
kivételével – 2006. augusztus 18. napján lép hatályba.
(2) E törvény 58. §-ának (2) bekezdése a törvény kihirdetését követő napon lép hatályba.
(3) E törvény 58. §-ának (3) bekezdése 2007. január 1-jén lép hatályba.
54. § (1) Ez a törvény az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i, 1435/2003/EK tanácsi
rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
(2) Ez a törvény az európai szövetkezet statútumának a
munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
XI. Fejezet MÓDOSÍTÓ ÉS HATÁLYON KÍVÜL HELYEZŐ
RENDELKEZÉSEK
A Polgári Perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény módosítása
55. § A Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 349. §-ának (2) bekezdése d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(2) Az (1) bekezdés szerinti munkaügyi pernek minősül:]
„d) az európai részvénytársaságban, valamint az európai szövetkezetben a munkavállalók döntéshozatalba történő bevonására vonatkozó szabályok megsértésére”
[alapított igény érvényesítése.]
A Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény módosítása
56. § A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi
IV. törvény 685. §-ának c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[685. § E törvény alkalmazásában]
„c) gazdálkodó szervezet: az állami vállalat, az egyéb
állami gazdálkodó szerv, a szövetkezet, a lakásszövetkezet, az európai szövetkezet, a gazdasági társaság, az
európai részvénytársaság, az egyesülés, az európai gazdasági egyesülés, a közhasznú társaság, az egyes jogi személyek vállalata, a leányvállalat, a vízgazdálkodási társulat,
az erdőbirtokossági társulat, a végrehajtói iroda, továbbá
az egyéni vállalkozó. Az állam, a helyi önkormányzat, a
költségvetési szerv, az egyesület, a köztestület, valamint
az alapítvány gazdálkodó tevékenységével összefüggő
polgári jogi kapcsolataira is a gazdálkodó szervezetre
vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni, kivéve, ha a
törvény e jogi személyekre eltérő rendelkezést tartalmaz;”
A helyi adókról szóló
1990. évi C. törvény módosítása
57. § A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 52. §-a
22. pontjának g) alpontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
[52. § E törvény alkalmazásában:
22. nettó árbevétel:]
„g) a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi
fióktelepénél, valamint a külföldi székhelyű európai részvénytársaság és európai szövetkezet magyarországi telephelyénél, továbbá egyéb más külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi telephelyénél: a fióktelep (telephely)
számviteli beszámolója (ha a telephelynek számviteli
beszámolókészítési kötelezettsége nincs, akkor nyilvántartásai, bizonylatai) alapján kimutatott, az a) pont szerinti, – illetve, ha a külföldi székhelyű vállalkozás a b), c) és
e) alpontok valamelyikében említett szervezet, akkor az ott
meghatározottak szerinti – nettó árbevétel. Amennyiben a
fióktelep (telephely) szerepel a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által a kockázati tőkebefektetésekről, a
kockázati tőketársaságokról, valamint a kockázati tőkealapokról szóló törvény előírásai szerint vezetett nyilvántartásban, akkor a j) alpont szerinti nettó árbevétel,”
A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló
1991. évi XLIX. törvény módosítása
58. § (1) A Cstv. 3. §-a (1) bekezdésének a) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
[3. § (1) E törvény alkalmazásában]
„a) gazdálkodó szervezet: az állami vállalat, a tröszt, az
egyéb állami gazdálkodó szerv, a szövetkezet, a lakásszövetkezet, az európai szövetkezet, a gazdasági társaság, az
európai részvénytársaság, a közhasznú társaság, az egyes
jogi személyek vállalata, a leányvállalat, a vízgazdálkodási társulat (a víziközmű-társulat kivételével), az erdőbirtokossági társulat, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a
magánnyugdíjpénztár, az egyesülés, ideértve az európai
gazdasági egyesülést is, a végrehajtói iroda, a sportegyesület, valamint mindazon jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok, amelyek fő
érdekeltségeinek központja a Tanács fizetésképtelenségi
eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján az Európai Unió területén található;”
(2) A Cstv. 57. § (1) bekezdésének b) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[(1) A gazdálkodó szervezetnek a felszámolás körébe
tartozó vagyonából a tartozásokat a következő sorrend figyelembevételével kell kielégíteni:]
„b) a felszámolás kezdő időpontja előtt zálogjoggal
biztosított követelések – ideértve az önálló zálogjogot, valamint azt a követelést is, amely kizárólag a zálogtárgyból
történő kielégítés tűrésére irányul (dologi kötelezettség) –
a zálogtárgy értékének erejéig, figyelembe véve a 49/D. §
(1) bekezdése alapján már kifizetett összeget is; ha a zálog
tárgyat több zálogjog terheli, akkor a kielégítés sorrendjére a Ptk. 256. §-ának (1) bekezdése az irányadó; e rendelkezés alkalmazásában a zálogjoggal biztosított követelésekkel azonos elbírálás alá esik az a követelés, amelynek
végrehajtására az ingóságot lefoglalták, illetve a végrehajtási jogot a felszámolás kezdő időpontjáig [28. § (2) bekezdés e) pont] bejegyezték,”
(3) A Cstv. 57. § (1) bekezdésének b) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A gazdálkodó szervezetnek a felszámolás körébe tartozó vagyonából a tartozásokat a következő sorrend figyelembevételével kell kielégíteni:]
„b) a felszámolás kezdő időpontja előtt vagyont terhelő
zálogjoggal biztosított követelések a zálogtárgy értékének
erejéig, figyelembe véve a 49/D. § (2) bekezdése alapján
már kifizetett összeget is; ha a vagyont több zálogjog terheli, akkor a kielégítés sorrendjére a Ptk. 256. §-ának
(1) bekezdése az irányadó,”
A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról
és a végelszámolásról szóló
2006. évi V. törvény módosítása 59. § (1) A Ctv. 24. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Szövetkezet, európai szövetkezet, európai gazdasági egyesülés, külföldi vállalkozás magyarországi fióktelepe és külföldiek magyarországi kereskedelmi képviselete
esetében a jegyzett tőke (illetve a jegyzett tőkeként bejegyzett összeg) változását – a változások számától függetlenül – évente legalább egy alkalommal kötelező a cégbíróságnak bejegyzés és közzététel végett bejelenteni.”
(2) A Ctv. 28. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Európai szövetkezet esetében a cégjegyzék a
24–26. §-ban meghatározottakon túlmenően tartalmazza
az európai szövetkezet ügyvezetésének típusát (igazgatóság, ügyvezető elnök vagy igazgatótanács).”
(3) A Ctv. 28. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Ha az európai gazdasági egyesülés vagy az európai
részvénytársaság, illetve az európai szövetkezet törlésére
székhelyáthelyezés következtében kerül sor, a cégbíróság
a cégjegyzékbe bejegyzi az európai gazdasági egyesülés,
illetve az európai részvénytársaság vagy az európai szövetkezet új székhelyét, a nyilvántartását végző hatóságot
és az európai gazdasági egyesülés, az európai részvénytársaság, illetve az európai szövetkezet nyilvántartási számát.”
(4) A Ctv. 60. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az európai szövetkezet alapítása során az
(1)–(3) bekezdés rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni.” (5) A Ctv. 2. számú melléklete e törvény melléklete szerint módosul.
60. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti:
a) az egyes polgári jogi szabályok módosításáról szóló
1984. évi 33. törvényerejű rendelet 6. §-a;
b) a Polgári Törvénykönyv módosításáról szóló
1988. évi XXV. törvény 4. §-a;
c) a Polgári Törvénykönyv egyes rendelkezéseinek
módosításáról szóló 1993. évi XCII. törvény 39. §-a;
d) az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló
1993. évi XCVI. törvény 76. §-ának (2) bekezdése;
e) az erdőbirtokossági társulatról szóló 1994. évi
XLIX. törvény 41. §-ának (1) bekezdése;
f) a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról
szóló 1997. évi LXXXII. törvény 130. §-ának (3) bekezdése;
g) az adótörvények, a számviteli törvény és egyes más
törvények módosításáról szóló 1998. évi XXXIII. törvény
61. §-a és az azt megelőző alcím;
h) a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény és a kapcsolódó jogszabályok módosításáról szóló
2000. évi CXXXVI. törvény 173. §-ának (1) bekezdése;
i) az európai gazdasági egyesülésről, valamint a gazdasági társaságokról szóló 1997. évi CXLIV. törvény és a
cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági
cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2003. évi XLIX. törvény
32. §-a és az azt megelőző alcím, továbbá 33. §-a és az azt
megelőző alcím;
j) a sportról szóló 2004. évi I. törvény 80. §-a (2) bekezdésének b) pontja;
k) az egyes pénzügyi tárgyú törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2004. évi XXVII. törvény
45. §-ának (1) bekezdése;
l) az európai részvénytársaságról szóló 2004. évi
XLV. törvény 54. §-a és az azt megelőző alcím, továbbá
56. §-a és az azt megelőző alcím;
m) a lakásszövetkezetekről szóló 2004. évi CXV. törvény 61. §-a és az azt megelőző alcím;
n) a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosításáról
szóló 2006. évi VI. törvény 1. §-a.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
381/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rada Krisztinát
a 2019. szeptember 1. napjától 2022. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
354/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabó Szilvia
Edinát 2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2019. (II. 18.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság Felülvizsgálati Bizottsága tagjainak megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 71.  § (4) és (5)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
dr. Császár Attila Gézát, az MTA doktorát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi tanárát,
dr. Maróth Miklóst, az  MTA rendes tagját, egyetemi tanárt, az  Avicenna Közel-Kelet Kutatások Intézetének
igazgatóját és
dr. Nagy Zoltánt, az MTA doktorát, a Semmelweis Egyetem és a Pannon Egyetem professor emeritusát, a Semmelweis
Egyetem konzisztóriumának elnökét
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság Felülvizsgálati Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával
– 2019. február 15-ei hatállyal hatéves időtartamra –
megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1497/2018. (X. 12.) Korm. határozata a közfoglalkoztatással összefüggő egyes kérdésekről.
1. A Kormány a közfoglalkoztatás 2019. évi céljaiként
a) az elsődleges munkaerőpiacon elhelyezhető álláskeresők közfoglalkoztatásból kilépésének ösztönzését,
b) a mezőgazdasági idénymunka szezonálisan kiugró munkaerő-szükségletének rugalmas módon történő
kiszolgálását, az építőipari szakemberhiány enyhítését,
c) a Start-munkaprogram folytatását, hosszabb időtartamú foglalkoztatási lehetőség biztosítását az  alacsony
iskolai végzettségű és a nyílt munkaerőpiacon elhelyezkedni nem tudó álláskeresők számára,
d) az elsődleges munkaerőpiacról kiszorultak, különösen a  munkaerőpiacon halmozottan hátrányban lévő
foglalkoztatást helyettesítő támogatásban részesülő, illetve álláskeresési vagy szociális ellátásra nem jogosult
álláskeresők, az  alacsony iskolai végzettségűek, a  tartósan munka nélkül lévők (kiemelten a  megváltozott
munkaképességűek, a hajléktalanok, az elismert menekültek és oltalmazott jogállásúak, a roma nemzetiségű
álláskeresők) foglalkoztatásának és foglalkoztathatóságának növelését, figyelembe véve az  álláskeresők
ügyfélkategorizálási rendszerben történt besorolását,
e) a közfoglalkoztatással érintettek, különösen a  d)  pontban meghatározott célcsoportok – azon belül is
kiemelten a hátrányos helyzetű, 16–18 év közötti korosztály – munkaerőpiaci, továbbá a roma nemzetiséghez
tartozók társadalmi integrációját elősegítő személyre szabott munkaerőpiaci szolgáltatásokhoz és
képzésekhez való minél szélesebb körben történő hozzáférését,
f ) az értékteremtő, hasznos, helyi sajátosságokon alapuló, a település önfenntartását elősegítő, valamint a helyi
közösségek fejlesztését célzó programok támogatását,
g) a természeti és épített környezet védelmét, a  kulturális örökség és közgyűjtemények megóvását,
a  gondozatlan sírkertek rekonstrukciójának elősegítését, továbbá a  vasúti pályahálózat, illetve az  országos
közúthálózat környezetének tisztántartását, karbantartását,
h) a helyben megtermelt termények felhasználásával a  közétkeztetés minőségének javítását, e  tekintetben
az önellátó, önfenntartó települések kialakítását,
i) a civil és karitatív, valamint egyházi szervezetek közreműködésére fokozottan támaszkodva a  lakónépesség
komfortérzetének javítása érdekében a  rendezett közösségi terek kialakítását, e  szervezetek által
kezdeményezett, településfejlesztéshez, szociális ellátáshoz kapcsolódó kezdeményezések támogatását
a közfoglalkoztatás biztosításával, helyi szociális igényekhez kapcsolódó fejlesztések támogatásával,
j) a mezőgazdasági hasznosításra alkalmas területeken és zártkerti területeken gazdaságosan termelhető,
a  helyi közintézmények közétkeztetési igényeit kiszolgáló mezőgazdasági termékekre épülő, a  helyi
sajátosságokat figyelembe vevő, a korábbi években a közfoglalkoztatás keretében megvalósított fejlesztések
fenntartását, szükség esetén fejlesztését,
k) a roma lakosság lakhatásának, társadalmi integrációjának elősegítését,
l) a büntetés-végrehajtási intézetekből szabadultak társadalmi beilleszkedésének elősegítését,
m) a területi vízrendezési, vízkárelhárítási és mezőgazdasági vízhasznosítási feladatokban a közfoglalkoztatottak
bevonását,
n) a mezőgazdasági földterületek és az állami fenntartású közutak között külterületen fekvő, állami tulajdonban
lévő területek tisztántartását,
o) a bel- és külterületi közutak, önkormányzati kerékpárutak karbantartását és tisztántartását,
p) a parlagfű elleni védekezés megvalósítását az állami és önkormányzati fenntartású földterületeken,
q) a területi munkaerőpiaci különbségek kiegyenlítését, valamint a közfoglalkoztatás során szerzett jövedelem
által a közfoglalkoztatásban részt vevők korábbi életminőségének javítását,
r) az arra alkalmas közfoglalkoztatási programokban szociális szövetkezetek alakításának elősegítését, valamint
a  szociális szövetkezetek működési feltételeinek javítását célzó tevékenységek szakmai-módszertani
támogatását, az e célra biztosított uniós források elérésének elősegítését,
s) a vidék lakosságmegtartó képességének növelését
határozza meg.
2. A  Kormány az  1.  pontban meghatározott célok elérése érdekében felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy
–  a  belügyminiszter közreműködésével – készítse elő a  szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény módosítását
annak érdekében, hogy a  közfoglalkoztatás alapjain létrejött szociális szövetkezetek megnevezése start
szövetkezetre változzon.
Felelős: igazságügyi miniszter
belügyminiszter Határidő: 2019. január 1.
 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2010. (VII. 1.) KIM határozata a Magyar Közlöny szerkesztőbizottsága tagjainak felkéréséről.
1. A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter feladat- és hatásköréről szóló 29/2008. (II. 19.) Korm. rendelet 6. §
(4) bekezdésének c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva, tekintettel a Magyar Köztársaság
minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény 2. § (1) bekezdésének fa) és (3) bekezdésének a) pontjára
a Magyar Közlöny szerkesztőbizottsága elnökének dr. Gál András Leventét,
a Magyar Közlöny szerkesztőbizottsága további tagjainak
az Országgyűlés Hivatala részéről dr. Soltész Istvánt,
a Köztársasági Elnöki Hivatal részéről dr. Bitskey Botondot,
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium részéről dr. Latkóczy Antalt, valamint
a Magyar Közlöny felelős szerkesztőjeként dr. Borókainé dr. Vajdovits Évát
kérem fel.
2. Hatályát veszti a Magyar Közlöny szerkesztőbizottsága tagjainak felkéréséről szóló 2/2008. (XII. 31.) MeHVM határozat.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
28/2013. (XII. 21.) VM utasítása a minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataiból pályázati úton vagy egyedi elbírálás keretében pénzeszköz- vagy előirányzat-átadással biztosított támogatások felhasználása ellenőrzésének és a beszámolók összeállításának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben (a továbbiakban: Áht.), az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ávr.) foglalt szabályozás alapján a Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezeti kezelésű előirányzataiból államháztartáson belüli vagy azon kívüli szervezetek számára pályázati úton vagy egyedi
elbírálás keretében pénzeszköz- vagy előirányzat-átadással biztosított támogatásokkal kapcsolatos támogatási szerződések,
megállapodások megkötésére és a támogatások felhasználásáról szóló szakmai és pénzügyi beszámolók ellenőrzésére vonatkozóan
az alábbi utasítást adom ki:
Értelmező rendelkezések 1. § Az utasítás alkalmazásában:
1. Támogató: a Projekt megvalósításához anyagi forrást biztosító fél (a Vidékfejlesztési Minisztérium).
2. Kedvezményezett: a Projekt megvalósításához szerződés, megállapodás, vagy támogatói okirat alapján, a Támogató
által anyagi forrásban részesített fél.
3. Lebonyolító szervezet: a  Támogató megbízása alapján a  költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatokat
a Támogató nevében és helyett ellátó szervezet.
4. Támogatás: az  Áht. 2.  § (1)  bekezdés n)  pontja alapján, a  fejezeti kezelésű előirányzatokból a  Támogató által
megvalósításra érdemesnek ítélt pályázati program megvalósításához vagy egyedi miniszteri döntés, illetve
keretfelosztás alapján nyújtott költségvetési forrás.
5. Költségterv: a  támogatott Projekt megvalósításával összefüggő kiadások előzetes bemutatása a  pályázati
kiírásnak vagy az ellátandó feladatnak megfelelően, szükség szerint költség-haszon elemzéssel, megvalósíthatósági
tanulmánnyal, vagy az egyes tételek indokoltságát alátámasztó dokumentumokkal, iratokkal, illetve számításokkal
együtt, amelyekhez a  Kedvezményezett egyenként megjelöli támogatási igényét. Pályázati felhívás esetén
a  megvalósításhoz biztosított önerőt és minden esetben a  feladat végrehajtásához szükséges bruttó költséget,
valamint a  Támogatásból finanszírozandó költségek visszaigényelhető áfa összegét tartalmazza. Költségtervként
értelmezendő a számszaki adatokat is tartalmazó feladatterv is.
6. Módosított költségterv: amennyiben a  támogatási igény, pályázat az  eredetileg benyújtott költségvetéshez
képest kisebb összeggel kerül támogatásra vagy a  támogatási összeg változatlansága mellett a  költségtervben
szereplő kiadási tételek összege változik, a pályázati felhívás vagy szerződéskötési feltételek értelmében módosított
tartalommal összeállított költségvetés, mely az eredetihez képest nem tartalmaz új tételt.
7. Előirányzat átadás: megállapodásban rögzített feladatok teljesítéséhez, célok eléréséhez a  Támogató
költségvetéséből a  fejezethez tartozó költségvetési szervnek vagy más költségvetési fejezetnek átadott forrás. Ha
a  Kedvezményezett költségvetési szervezet más költségvetési fejezet alá tartozik, háromoldalú megállapodás
keretében történik meg a költségvetési támogatás átadása.
8. Projekt: tartalmilag és formailag részletesen kidolgozott, megfelelő pénzügyi háttérrel és végrehajtási ütemezéssel
rendelkező fejlesztési elképzelés.
9. Beszámoló: a Kedvezményezett által a Projekt megvalósításáról és a Támogató által átadott forrás felhasználásáról
készített szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás együtt.
10. Szakmai ellenőrzés: támogatás nyújtására a  Támogató részéről kötelezettséget vállaló szervezeti egység
(a továbbiakban: Szakfőosztály) által végzett, elsősorban a  támogatott feladat, megrendelt szolgáltatás
végrehajtásának szakmai szempontú értékelésére, valamint az  elszámolásra benyújtott számlák tartalmának
és a  Projekt megvalósításával való kapcsolatának vizsgálatára irányuló tevékenység. Amennyiben a  szerződést
vagy megállapodást a  vidékfejlesztési miniszter írta alá, a  teljesítés szakmai ellenőrzését a  téma szerint illetékes
Szakfőosztály végzi el.
11. Pénzügyi ellenőrzés: a Támogató Költségvetési és Gazdálkodási Főosztálya (a továbbiakban: KGF) által végzett
feladat, amelynek során az  elszámolásra benyújtott számláknak, bizonylatoknak, ezekhez kapcsolódó egyéb
dokumentumoknak a  számviteli, az  áfatörvény, valamint az  egyéb vonatkozó jogszabályi előírásoknak való
megfelelését vizsgálja.
12. Érdekelt: olyan jogi személy vagy egyéb szervezet, amelyben a Kedvezményezett, vagy annak tagja, tulajdonosa,
részvényese, képviselője, ügyvezetője, vagy ügyvezető testületének tagja, képviselőjének, ügyvezetőjének, ügyvezető
testülete tagjának a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti
közeli hozzátartozója, belső ellenőrzésért felelős tisztségviselője, vagy az ellenőrző testület tagja, könyvvizsgálója,
alapítvány alapítója, az alapítói jogok gyakorlója, az alapítványhoz csatlakozott személy, az alapítvány kuratóriumának
vagy felügyelő bizottságának tagja, vagy vele foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló személy (pl. munkavállaló,
megbízott) az  előbb említett jogok vagy tisztségek bármelyikével – egyedül vagy együttesen, illetve testület
tagjaként – rendelkezik, vagy a felsorolt tisztségek bármelyikét viseli.
13. Jogosulatlanul igénybe vett támogatás: a  jogszabálysértően, nem rendeltetésszerűen vagy szerződésellenes
módon felhasznált költségvetési támogatás.
14. Lezárás, elfogadó nyilatkozat: pályázat és egyéb támogatás esetén a  Beszámoló elfogadását követően
a  kötelezettségvállaló vagy a  megnevezett szakmai teljesítésigazoló írásbeli nyilatkozata a  támogatói okiratban,
támogatási szerződésben, illetve a  támogatásra vonatkozó jogszabályokban foglaltak teljesüléséről, a  támogatás
jog-, szerződés- és rendeltetésszerű felhasználásáról.
15. Mozgó záradék: a  támogatás terhére elszámolni kívánt számla, bizonylat fénymásolatán szereplő olyan,
a támogatás terhére történő elszámolásra utaló záradék, mely az adott számla, vagy bizonylat egy későbbi másolatán
már nem ugyanott található, mint a korábban készült másolaton.
Az Utasítás hatálya 2. § (1) Jelen utasítás hatálya kiterjed minden eredeti tárgyévi, év közben keletkezett bevételből, valamint maradványból
működő előirányzatra, melyből államháztartáson belüli és kívüli szervezetek (szerződés, megbízás, megállapodás
alapján) pénzügyi forráshoz juthatnak.
(2) Jelen utasítást alkalmazni kell a bírósági ítéletek alapján történő kifizetésekre vonatkozóan is.
 (3) Jelen utasítás hatálya nem terjed ki azon fejezeti kezelésű előirányzatokra, melyek esetében a forrásátadás kizárólag
lebonyolító szervezeten keresztül történik. Szerződéskötés, költségvetés és beszámolási útmutató
3. § (1) A jelen utasítás függelékében szereplő előírásokat figyelembe kell venni a támogatandó Projekt meghatározásakor,
továbbá a pályázati felhívás, illetve a szerződés, megállapodás összeállításakor.
(2) A  „Beszámoló” nyomtatványt és a  függeléket a  kötelezettségvállaló Szakfőosztály elektronikus úton küldi meg
a Kedvezményezettnek. A kitöltött és Kedvezményezett által eredetben és cégszerűen aláírt, határidőre megküldött
Beszámoló a támogatói okirat elválaszthatatlan mellékletét képezi.
(3) Államháztartáson kívüli kedvezményezettek esetében – a kincstári körbe tartozó szervezetek kivételével – a támogatói
okiratokban a Támogatással való tételes elszámolási kötelezettséget kell előírni.
(4) A támogatói okiratban a Támogatás segítségével létrehozott vagyon (tárgyi eszköz, immateriális jószág) elidegenítési
tilalmát legalább 5 évben kell meghatározni, azonban a  létrehozott vagyon értéke vagy elévülési ideje alapján
ennél hosszabb idő is kiköthető a támogatói okiratban vagy a támogatási szerződésben. Ezen időszak lejárta előtti
elidegenítéshez a Támogató írásbeli hozzájárulásának beszerzését, valamint az Ávr. szerinti egyéb kötelezettségeket
kell előírni. Amennyiben a  támogatással létrehozott vagyon a  támogatói okiratban rögzített megőrzési vagy
fenntartási időszak letelte előtt véglegesen tönkremegy vagy eltulajdonítják, a Kedvezményezett köteles azt pótolni.
4. § (1) A megítélt Támogatás felhasználása kapcsán keletkező és elszámolható költségek körét a szerződésben vagy annak
elválaszthatatlan mellékletét képező Költségtervben kell rögzíteni.
(2) A Költségtervnek kellő részletességgel kell tartalmaznia a támogatói okiratban rögzített feladat végrehajtása kapcsán
felmerülő és a Támogató által elfogadott költségelemeket. Szükség esetén egy-egy jogcím esetében kalkulációt is
szerepeltetni kell (pl. fő × nap × Ft).
Beszámoló, hiánypótlás és elfogadás 5. § (1) A támogatási szerződésben rögzített feladat végrehajtásáról, a nyújtott Támogatás felhasználásáról és elszámolásáról
szóló Beszámolót a  szerződésben rögzített teljesítési határidőt követő 30 napon belül kell a  Szakfőosztályhoz
benyújtani.
(2) A Beszámoló benyújtási határidejének eredménytelen eltelte esetén a Szakfőosztály felszólítja a Kedvezményezettet
a Beszámoló benyújtására 15 napos határidővel.
6. § A Beszámoló alapján, annak beérkezését követő 30 napon belül a Szakfőosztály ellenőrzi a feladat szakmai teljesítését
és az elszámolásban szereplő számlák tartalmát a feladathoz való illeszkedés tekintetében.
7. § A pénzügyi ellenőrzéshez a Szakfőosztály a KGF részére megküldi a Beszámoló teljes anyagával együtt a támogatási
szerződést és a  Költségvetést, egyúttal jelzi, hogy a  szakmai beszámoló elfogadható vagy hiánypótlás szükséges.
A  szakfőosztály nyilatkozik arról is, hogy a  pénzügyi elszámolásban szereplő számlák tartalma illeszkedik-e
a támogatott feladathoz és az elfogadott költségtervhez.
8. § (1) A Beszámoló ellenőrzését jelen utasítás 1. melléklete alapján kell végezni.
 (2) A  Beszámolóval kapcsolatos szakmai és pénzügyi szempontú hiánypótlásra egy alkalommal van lehetőség,
amennyiben a  hiánypótlás lehetőségét a  támogatási szerződés, támogatói okirat tartalmazza. A  hiánypótlás
koordinálását a  Szakfőosztály végzi. Amennyiben a  támogatási szerződés, támogatói okirat a  Beszámoló
hiánypótlásának lehetőségét tartalmazza, akkor annak keretében a nem illeszkedő számlák helyett lehetőséget kell
biztosítani más, a támogatói okirat feltételeinek megfelelő számla benyújtására. Amennyiben ezt követően sem kerül
elfogadható módon elszámolásra a Támogatás, a 9. § (6) bekezdése szerint kell eljárni.
(3) A szakmai és pénzügyi szempontú hiánypótlás határideje a felszólítás kézhezvételétől számított 15 nap. A határidő
számítása során az Ávr. 89. §-a szerint kell eljárni.
9. § (1) A pénzügyi szempontú (elszámolást érintő) hiánypótlás szükségességét a KGF jelzi a Szakfőosztálynak a Beszámoló
KGF-re érkezését követő 15 napon belül.
(2) A beérkezett hiánypótlást a Szakfőosztály ellenőrzi a 6. § szerint. Amennyiben a hiánypótlással kiegészített Beszámoló
elfogadást nyer, intézkedik a KGF felé a még kifizetésre váró Támogatás utalásával, vagy a Beszámoló érvényesítésével
kapcsolatban a 11. § (1) bekezdése szerinti adatlapon.
(3) A Szakfőosztály indokolt esetben pénzügyi szempontú felülvizsgálatot kérhet a KGF-től a hiánypótlással kapcsolatban.
A KGF 15 napon belül tájékoztatja a Szakfőosztályt a hiánypótlás pénzügyi szempontból történő elfogadásáról vagy
a továbbra sem elfogadható tételekről, indoklással és a javasolt további intézkedéssel együtt.
(4) Amennyiben a hiánypótlást követően sem teljes körű a Beszámoló, azt a megismert tartalma alapján kell értékelni. Ha
a teljesítés nem ítélhető meg 100%-osnak, az Ávr. szerinti szankciót kell alkalmazni.
a) Teljes összegű előfinanszírozás esetén a Támogatást részben vagy egészben kamatokkal kell visszafizettetni
a jogszabály szerinti határidő kitűzésével és kamat alkalmazásával.
b) Utófinanszírozás esetén az elfogadott teljesítésnek megfelelően kell a csökkentett összegű kifizetést teljesíteni.
Amennyiben előleg igénybevételére került sor, és a  Beszámoló ellenőrzése alapján csökkentett összeget
a Támogatás visszatartott része nem fedezi, akkor a  fennmaradó részt az előleg terhére kell a  támogatottól
–  jogszabály szerinti határidővel és kamattal növelt mértékben – visszakövetelni.
c) Amennyiben az  elszámolás szerint a  fel nem használt vagy a  jogosulatlanul felhasznált Támogatás összege
nem éri el az ezer forintot, annak visszafizetési kötelezettségétől a Támogató eltekint.
(5) A  Szakfőosztály a  KGF Beszámolóval és hiánypótlással kapcsolatos véleményét figyelembe veszi az  elfogadott
teljesítés %-os arányának meghatározásában.
(6) Amennyiben a (4) bekezdés alapján kiadott visszafizetési felszólítás határidőre nem teljesül, a követelés érvényesítésével
kapcsolatban a Szakfőosztály a támogatói okiratban, támogatási szerződésben rögzített, illetve az Ávr. és a Polgári
Törvénykönyv szerinti intézkedéseket teszi meg, szükség esetén a Jogi Főosztály közreműködését kérve.
10. § Amennyiben a Beszámoló mind szakmai, mind pénzügyi szempontból elfogadható, arról, illetve a pályázat lezárásáról
a Szakfőosztály írásban értesíti a Kedvezményezettet, egyúttal nyilatkozik – a szerződésben foglaltaknak megfelelően –
a felhatalmazó levelek visszavonásáról is.
11. § (1) Előfinanszírozás esetén a teljesítés elfogadásával egy időben a Szakfőosztály tájékoztatja a KGF-et a XII. Vidékfejlesztési
Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos gazdálkodás belső
normáiról szóló VM utasítás kitöltött melléklete (Teljesítésigazolás és kifizetés engedélyezése adatlap) megküldésével.
(2) Utófinanszírozás esetén a  lezárással vagy elfogadó nyilatkozattal egy időben a  Szakfőosztály megkéri a  KGF
intézkedését a kifizetéssel kapcsolatban az (1) bekezdés szerinti adatlappal.
Hatálybalépés 12. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataiból nyújtott támogatások felhasználása ellenőrzésének, és a beszámolók
összeállításának szabályairól szóló 25/2012. (XII. 29.) VM utasítás hatályát veszti azzal, hogy rendelkezéseit alkalmazni
kell azon folyamatban levő szerződések vonatkozásában, melyek szerződés szerinti elszámolási határideje nem
későbbi, mint jelen utasítás hatálybalépését követő három hónap.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
110/2015. (II. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Grőber Krisztiánt
2015. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. február 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök