text:
17/2017. (HK 8.) HM VGHÁT szakutasítása a Magyarország határain kívüli válságkezelőés béketámogató műveletekben résztvevők és nemzetközi szervezetekhez vezényelt katonai megfigyelők pénzügyi biztosításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Magyarország határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar
Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.)
HM utasítás előírásaira – a Magyarország határain kívüli
válságkezelő- és béketámogató műveletekben résztvevő
katonai szervezetek és egyéni beosztást betöltők pénzügyi
biztosítása végrehajtásának részletes szabályairól a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH), a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának
rendjéről szóló HM utasításban meghatározott sajátosan
gazdálkodó szervezetek pénzügyi és számviteli szervezeti
elemeire, az MH katonai szervek pénzügyi referatúráira,
Magyarország határain kívüli válságkezelő- és béketámogató műveletekben résztvevő katonai szervezetek (a továbbiakban: kontingensek) pénzügyi szakállományára
terjed ki.
2. A válságkezelő- és béketámogató műveletek pénzügyi és számviteli biztosítása a jóváhagyott Ideiglenes Állománytábla, vagy Állományjegyzék, a Hadrendi alárendeltség, valamint a pénzügyi utaltsági rend figyelembevételével kerül megtervezésre és végrehajtásra.
3. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) alárendeltségében szolgálatot teljesítő
kontingensek, egyéni beosztást betöltő személyek és
a nemzetközi szervezetekhez vezényelt katonai megfigyelők pénzügyi és számviteli biztosítását a HM VGH Nemzetközi Igazgatóság (a továbbiakban: NKI) Nemzetközi
Békeműveleti Osztály (a továbbiakban: NBO) végzi,
együttműködésben az MH 64. Boconádi Szabó József
Logisztikai Ezred (a továbbiakban: MH 64.log.e)
– mint a logisztikai biztosításért felelős szervezet – Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúrával
(a továbbiakban: GTPER), valamint a kontingensek
pénzügyi szakállományával (a továbbiakban: pénzügyi
részleg).
4. A kontingensek gazdálkodási tevékenységének pénzügyi és számviteli biztosítását a Magyar Honvédségre vonatkozó rendelkezések, különösen a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának
rendjéről szóló HM utasítás alapján kell megszervezni és
végrehajtani.
5. Az NBO folyamatosan részt vesz a békeműveleti
koncepciók és feladatok kidolgozásában, javaslatokat tesz
a kontingensek megalakításával kapcsolatos pénzügyi feladatokra és kidolgozza azok pénzügyi és számviteli belső
szabályozóját.
2. Kiválasztás, felkészítés 6. A kontingensek pénzügyi szakbeosztásainak feltöltésére – az MH ÖHP felkérése alapján – a HM VGH tesz javaslatot. A HM VGH által kiírt pályáztatás során a jelentkezők közül elsősorban a pénzügyi szakállományból történik a kiválasztás. A pénzügyi szakállomány leterheltsége
függvényében más beosztásban lévő, megfelelő szakmai
képesítéssel rendelkező jelentkezők is – azok vezetőinek
előzetes egyetértésével – kijelölésre, kiválasztásra kerülhetnek. A válságkezelő- és béketámogató műveletekben
résztvevő pénzügyi szakállomány kiválasztására a beérkezett pályázatok alapján az NKI tesz javaslatot a HM VGH
főigazgatója részére.
7. A kontingensekbe kijelölt pénzügyi állomány szakmai felkészítéséért, valamint a béketámogató műveletek
pénzügyi és számviteli biztosításával kapcsolatos feladatok koordinálásáért az NKI igazgatója a felelős. A pénzügyi beosztásra kijelölt és valuta pénztárosi végzettséggel
nem rendelkező állomány a HM VGH által központilag
kerül beiskolázásra a tanfolyamra.
8. Az MH ÖHP igénye szerint, az általa a felkészítésre
kijelölt katonai szervezetnél a kontingens teljes személyi
állománya részére az NBO egy alkalommal a külszolgálati
juttatásokról és a nem külszolgálattal összefüggő járandóságok (a továbbiakban: hazai járandóságok) külföldi szolgálattal összefüggő változásairól ismertető foglalkozást
vezet le.
9. A kijelölt személy pénzügyi szakmai felkészítésének
megszervezése, végrehajtása az NBO feladata. Az NBO
kaposvári bázisán a béketámogató műveletekbe felajánlott
kontingensek felkészítésének időszakában, a pénz-ügyi
beosztás ellátására kijelölt állomány részére speciális
szakkiképzést hajt végre. Az adott kontingens pénzügyi
beosztásába tervezett személyek pénzügyi szakkiképzését
úgy kell megtervezni, végrehajtani, hogy azon a kontingensben pénzügyi beosztásban korábban szolgálatot teljesített személy, vagy személyek is – amennyiben az indokolt – részt vehessenek.
10. A szakkiképzésre a kijelölt személyt az MH ÖHP
parancsnokának, a kontingens állományváltására vonatkozó parancsában foglalt kiképzési, felkészítési ütemterve
szerint kell vezényelni.
3. Jelentések, kapcsolattartás 11. A kontingensek pénzügyi szakállományával – szakmai munkájuk segítése és a megfelelő információáramlás
érdekében – az NBO folyamatos kapcsolatot tart.
12. A kontingensek pénzügyi részlegei a személyi állomány külszolgálati ellátmánnyal, hazai illetménnyel való
ellátásának helyzetéről, a járandóságok folyósításával
kapcsolatos kérdésekről, javaslatokról; a pénzforgalommal járó gazdasági eseményeket alátámasztó okmányok
(összesítő bizonylatok, eredeti pénzforgalmi okmányok)
NBO részére történő továbbításáról, valamint a pénzügyi
biztosítást, ellátást érintő feladatokról, azok helyzetéről
a 6. sz. mellélet szerinti adattartalommal heti jelentést
készít.
13. A jelentést az NKI igazgató részére az NBO útján,
elektronikus úton (hm.vgh.nbvo@hm.gov.hu) kell megküldeni, minden hét csütörtök 10:00 óráig. Az NBO hetente
értékeli a kontingensek jelentéseit, a jelzett problémákat
a HM VGH érintett szakterületi vezetői részére továbbítja,
megoldásukra javaslatot készít elő, a felvetett problémákat
a szakterületi vezetőktől kapott válaszok alapján a lehető
legrövidebb időn belül megválaszolja. Az NBO heti jelentések által nyert tapasztalatokról – szükség esetén – eseti
feljegyzést készít az NKI igazgatója részére.
4. A költségvetés tervezése, jóváhagyása
és módosítása 14. A válságkezelő- és béketámogató műveletek hosszú
távú stratégiai, valamint a rövid távú erőforrás tervei a miniszter által meghatározott rend alapján kerülnek kidolgozásra. Az erőforrás tervek összeállítása során a pénzügyi
jellegű költségvetési előirányzatok tervezése a keretgazda
szervezetekkel együttműködve az NBO feladata.
15. A válságkezelő- és béketámogató műveletek költségvetési előirányzati kereteit, valamint az alcímtartalékba
bevont vagy visszatartott kereteket az NKI Nemzetközi
Együttműködési Osztály (a továbbiakban: NEO) tartja
nyilván. A keretekkel kapcsolatos műveleteket a NEO
végzi.
16. A válságkezelő- és béketámogató műveletek adott
évre vonatkozó elemi költségvetési tervének összeállítása,
valamint a pénzügyi jellegű költségvetési előirányzatok
megtervezése az intézményi és központi költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának miniszter által
meghatározott rendje alapján, a keretgazda szervezetekkel
együttműködve, az NBO feladata. A költségvetési előirányzatok tervezéséhez a kontingensek pénzügyi részlegei – az NBO által meghatározott határidőre és formában –
adatokat szolgáltatnak, különösen:
a) a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében foglalkoztatottak létszáma, foglalkoztatásuk tervezett,
engedélyezett időtartama, megbízási díjuk összege,
b) külföldön felmerülő hatósági díjak, illetékek, bankköltségek kiadásai
tekintetében.
17. A jóváhagyott költségvetési előirányzatok kiadását
a költségviselő szervezetek felé az NBO készíti elő.
18. A jóváhagyott költségvetési előirányzatokból
– a hazai járandóságok kivételével – mind a hazai, mind
a külföldön valutában, devizában felmerülő kiadásokat
biztosítani kell.
19. A válságkezelő- és béketámogató műveletek költségvetési előirányzatainak módosítását a honvédelmi
szervezetek saját hatáskörű előirányzat-módosításának
rendjéről szóló HM utasítás alapján, az azt meghaladó
hatáskörben a HM VGH útján kell kezdeményezni.
Az NBO a keretgazda szervezettel együttműködve készíti
elő az előirányzat módosításokat és kezdeményezi azok
jóváhagyatását, valamint a jóváhagyást követően előkészíti az előirányzatok kiadását. A NEO nyilvántartja
a keretekben történő változásokat.
20. A kontingensek gazdálkodása során befolyó nemzetközi bevételek előirányzatosításával kapcsolatos feladatokat – függetlenül attól, hogy annak analitikus nyilvántartását a kontingens pénzügyi részlege vagy az NBO
végzi – az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló HM utasítás alapján az NBO hajtja végre együttműködve a NEO-val.
21. A kontingensek megszüntetése, valamint az új kontingensek létrehozása esetén jelentkező pénzügyi szakfeladatok – a HM VGH bedolgozása alapján – HM utasítás,
HM KÁT-HVKF együttes intézkedés illetve MH ÖHP
intézkedésben, parancsban kerülnek meghatározásra.
5. Finanszírozás, könyvviteli feladatok végrehajtása 22. A kontingens pénzforgalmának biztosítása érdekében – amennyiben a műveleti terület biztonsági és
pénzintézeti infrastruktúrájának helyzete megengedi –
a Honvédelmi Minisztérium fejezet egységes számviteli
politikájáról szóló 9/2017. (HK 5.) HM VGHÁT szakutasítás (a továbbiakban: számviteli politika) 7. függelékében
(a továbbiakban: pénzkezelési szabályzat) foglaltak szerint, a HM VGH főigazgató engedélye alapján, helyi bankban devizaszámlát nyithat. A devizaszámla megnyitása
előtt a biztonsági kockázatok megítélése érdekében a művelet irányításáért felelős parancsnokság és a Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ)
véleményét ki kell kérni. A devizaszámláról kell biztosítani a műveleti területen végrehajtott beszerzések, igénybe
vett szolgáltatások kiegyenlítését, valamint a valutapénztár készpénzzel történő feltöltését.
23. A műveleti területen bankszámlával nem rendelkező, béketámogató műveletekbe felajánlott ideiglenes katonai szervezet részére a gazdálkodáshoz és a külszolgálati
ellátmány kifizetéséhez szükséges pénzeszközöket a megkötött technikai megállapodás szerinti átutalással az
együttműködő szövetséges nemzet útján, vagy készpénzben kell biztosítani. A valuta – országhatáron belüli, a műveleti területre történő kiszállítást végző szervezet telephelyére történő – szállítását a pénzkezelési szabályzatban
foglaltak szerint kell végrehajtani.
24. A technikai megállapodás alapján más szervezet
bankszámlájára történő finanszírozás esetén az átutalt ellátást a bankszámláról egy összegben kell felvenni, azon
az MH pénzeszközei csak ideiglenes jelleggel – a finanszírozás végrehajtásáig – kezelhetőek.
25. A kontingens a napi működési kiadásainak biztosítására, a külszolgálati ellátmány kifizetésére valutapénztárt működtet. A valutapénztár működésére a pénzkezelési
szabályzat vonatkozó előírásait kell alkalmazni. Azoknál
a kontingenseknél, ahol a pénzügyi tiszt és a pénztáros személye azonos, a HM VGH főigazgatója külön engedélyt
ad ki az egyszemélyes pénzkezelésre.
26. A valutapénztárak készpénzkészletének felső határa
valutanemenként, forintban kerül megállapításra. A készpénzkészlet forintértékének meghatározásakor, a biztonsági, őrzésvédelmi feltételek kialakítása során a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR) rögzített érvényes MNB árfolyamot
kell alkalmazni.
27. A kontingens gazdálkodásához szükséges költségvetési támogatás – a kontingens adatszolgáltatása
alapján – az MH 64. log.e Magyar Államkincstárnál
(a továbbiakban: Kincstár) vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájáról, devizaszámláiról kerül biztosításra.
A kontingens a tárgyhavi támogatási igényt az igényelt
devizanemben a tárgyhónapot megelőző hónap 15-ig küldi
meg az NBO részére.
28. A pénzügyi részleg a devizaszámlához és a valutapénztárhoz kapcsolódó gazdasági eseményekről pénzforgalmi naponként analitikus nyilvántartást vezet.
29. A pénzügyi részleg a devizaszámla és a valutapénztár pénzforgalmát alátámasztó bizonylatokról – a könyvviteli feladatok végrehajtása érdekében – számviteli politika
4. függeléke részét képező mintatár szerinti „Összesítő bizonylatot” készít és azt az NBO részére a pénzforgalom
megtörténtét követő 5 napon belül elektronikus úton
scannelve – elektronikus továbbítási lehetőség hiányában
telefaxon – továbbítja. A könyvelési bizonylatok, így különösen: számlák és a kapcsolódó utalványozási záradékok, kiadási és bevételi pénztárbizonylatok, eszközutalványok, napi pénztárjelentések eredeti példányát az Összesítő bizonylatok eredeti példányaival együtt havonta, vagy
a helyi postajárat gyakoriságának függvényében – de legalább a pénzügyi beosztást betöltő(k) állományváltásának
időpontjában – az NBO részére továbbítja. Az okmányok
teljes körű továbbításáért, az okmányok teljes körűségéért
a kontingens pénzügyi részleg vezetője a felelős. A megküldés előtt a könyvelési bizonylatokról másolatot kell készíteni, mely a későbbiekben a könyvelés alapokmánya
lesz a műveleti területen. A másolatokat a gazdasági esemény pénzforgalmi teljesítését követő 3. év december
31-ig kell megőrizni.
30. A könyvelési adatok HM KGIR-ben történő rögzítését – a 29. pont szerinti elektronikusan scannelve vagy
telefaxon megküldött Összesítő bizonylatok alapján –
az NBO végzi. Az NBO a kontingensek részére, az általuk
igényelt adattartalommal a könyvelési adatokról szóló
főkönyvi kivonatot küld.
6. A jóváhagyott előirányzatok felhasználása,
nyilvántartása és elszámolása
31. A kontingensek működésének biztosításához szükséges beszerzések – beleértve a műveleti beszerzéseket
is – a szükséges engedélyezési és ellenjegyzési eljárásokat
követően hajthatóak végre. Az ellenjegyzési feladatokat
a kötelezettségvállalások ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről szóló HM utasításban foglalt ellenjegyzési
okmányok alkalmazásával kell végrehajtani.
32. A műveleti beszerzésekre vonatkozó előírásokat
kell alkalmazni a műveleti területen végrehajtott pénzügyi
jellegű beszerzések, így különösen: reprezentáció, illeték
kiadások, repülőjegy beszerzés esetében is.
33. A költségvetési előirányzatok nyilvántartását az
MH ÖHP által kiadott intézkedés szerint kell végrehajtani.
A külföldi fizetőeszközben teljesített kifizetések esetén a
forint összeg meghatározását a Számviteli politika 2. függeléke (Értékelési szabályzat) szerinti árfolyamon kell
meghatározni.
34. A kontingens pénzügyi, költségvetési beszámolási
kötelezettségeinek (zárszámadással illetve időközi mérlegjelentés, költségvetési jelentéssel kapcsolatos feladatok)
az MH 64. log.e tesz eleget, a kontingensek által a gazdálkodás vitele során biztosított, illetve a 35. pont szerint
megküldött adatok alapján. A könyvviteli zárlatok és időközi mérlegjelentések összeállítását a kiadásra kerülő
HM VGHÁT szakutasításban foglaltak alapján kell végrehajtani.
35. A kontingensek pénzügyi részlegeinek – a 34. pontban meghatározottakon túl – az adott időszakra vonatkozó
könyvviteli zárlat, beszámolók elkészíthetősége érdekében az alábbi feladatokat kell végrehajtaniuk:
a) az adott hónap gazdasági eseményeiről készített
Összesítő bizonylatok, a pénzforgalommal kapcsolatban
vezetett analitikus nyilvántartások – különösen a követelés- és kötelezettség jellegű sajátos elszámolásokról, bevételekről – megküldése az NBO részére legkésőbb a tárgyhónapot követő hó 3-ig,
b) a pénzeszközökről készített leltározási okmányok
megküldése az NBO részére legkésőbb a tárgyévet követő
hó 5-ig
c) a megelőző gazdasági év gazdálkodásának értékelése, az éves szöveges beszámoló jelentésének megküldése az NBO részére a tárgyévet követő év február 20-ig.
36. Az NBO a könyvviteli zárlat, a beszámolók elkészítéséhez további adatszolgáltatásokat is bekérhet.
37. A HM VGH Költségvetési, Számviteli és Ellenjegyzési Igazgatóság (a továbbiakban: KSZEI) Számviteli
Osztálya (a továbbiakban: SZVO) az intézményi, központi
és fejezeti költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának rendjéről kiadott miniszteri körlevélben meghatározott, ellátó katonai szervezetek könyvviteli zárlataiban és számszaki beszámolóiban szerepelteti a békeműveletek biztosítására jóváhagyott tárgyévi költségvetésének
teljes körű elszámolását.
7. Követelésekkel kapcsolatos feladatok végrehajtása 38. A kontingensek gazdálkodása során keletkezett bevételek nyilvántartását a kontingensek pénzügyi részlegének és az NBO-nak kell végrehajtania.
a) Az ENSZ-szel megkötött nemzetközi szerződésen alapuló követelésállomány, illetve más nemzetek személyi állománya részére teljesített ellátásokhoz kapcsolódó követelésállomány pénzforgalmi nyilvántartása az UNFICYP
Magyar Kontingens esetében:
aa) Az UNFICYP Magyar Kontingens esetében a követelésállomány pénzforgalmi nyilvántartása, kezelése az
MH 64.log.e Kincstárnál vezetett devizaszámláján kerül
végrehajtásra. A nemzetközi szerződéssel kapcsolatos bevételhez kapcsolódó analitikus nyilvántartást – a kontingens adatszolgáltatása alapján – az NBO vezeti.
ab) Az analitikus nyilvántartás vezetése érdekében
a kontingens havonta (tárgyhónapot követő hónap 10-ig)
az ENSZ-szel szemben fennálló követelésállományról, illetve félévente (a félévet követő hónap 10-ig) a más nemzetekkel szemben fennálló követelésállományról elszámolási javaslatot küld az NBO részére, mely legalább az
alábbi adatokat tartalmazza:
aba) ENSZ-szel szemben fennálló követelésállomány
esetében – havi átlaglétszám;
– alaptérítés, speciális beosztást betöltők utáni térítés
és az egyéb térítés összege;
– havi térítés összesen az átlaglétszám alapján.
abb) Más nemzetekkel szemben fennálló követelésállo
mány esetében
– az ellátás pénzügyi teljesítésének éve, hónapja;
– az ellátást igénybevevő személyi állomány létszáma;
– kifizetett ellátás összege, pénzneme.
ac) Az elszámolási javaslat adatait az NBO felülvizsgál
ja, megállapítja és nyilvántartásba veszi az ENSZ-szel és
a más nemzetekkel szemben fennálló követelésállomány
összegét, majd az elszámolási javaslatot megküldi az NKI
részére.
b) Az a) ponton kívüli kontingenssel, szerepvállalásokkal – kiemelten az RSM feladattal – kapcsolatban megkötött két- vagy többoldalú nemzetközi szerződéseken,
egyezményeken alapuló követelésállomány pénzforgalmi
nyilvántartása:
ba) A feladattal kapcsolatban megkötött nemzetközi
szerződéseken, egyezményeken alapuló követelésállomány pénzforgalmi nyilvántartása, kezelése az MH
64.log.e Kincstárnál vezetett devizaszámláin kerül végrehajtásra. A nemzetközi szerződéssel, egyezményekkel
kapcsolatos bevételhez kapcsolódó analitikus nyilvántartást – a kontingens adatszolgáltatása alapján – az NBO
vezeti;
bb) A kontingens a nemzetközi szerződések alapján
végrehajtja a STANAG 2034-es okmányok és a kapcsolódó kimutatások, a magyar adó- és számviteli szabályok
szerinti számlák kiállítását;
bc) A kiállított számlák eredeti, első számú példányait,
valamint azok másodpéldányait havonta, a tárgyhónapot
követő hónap 15-ig megküldi az NBO részére;
bd) Az NBO az okmányok alapján nyilvántartásba veszi
a követelésállományt és az eredeti okmányokat – a vevők
részére történő továbbítás végett – megküldi az NKI
részére.
8. Hazai pénzügyi járandóságok 39. A kontingensbe vezényelt állomány pénzügyi-személyi gyűjtőit – a KNBSZ állományának kivételével – a
vezénylést követő hónap 15-ig az állományilletékes katonai szervezet pénzügyi referatúrájának le kell zárnia és
megküldeni az NBO részére. A vezénylés megszüntetését
követően – tárgyhónapot követő hónap 15-ig – a pénzügyi
gyűjtők zárását és továbbítását az állományilletékes
katonai szervezetek részére az NBO hajtja végre.
40. Az NBO kontingensenként ideiglenes fizetési jegyzéket létesít, melyre a kontingensbe vezényelt állományt
a külszolgálat megkezdésének napjától a vezénylés megszűnését követő hónap 15-ig az állományilletékes alakulat
pénzügyi referatúrája áthelyezi. Az ideiglenes fizetési
jegyzékek adatait úgy kell beállítani, hogy a hazai járandóságok az állományilletékes katonai szervezet költségvetését és létszámát terheljék.
41. A vezénylés időtartama alatt az NBO – az állományilletékes katonai szervezetek által megküldött parancskivonatok alapján – ellenőrzi a számfejtett, folyósított
juttatások helyességét. Jogalap nélküli kifizetések, visszatartások esetén az NBO az állományilletékes alakulat
pénzügyi referatúrájánál írásban kezdeményezi a járandóságok visszavonását, vagy azok folyósítását.
42. A vezénylés ideje alatt az illetményekkel kapcsolatos változás-visszaigazolások és egyéb pénzügyi okmányok (különösen a személyi jövedelemadó megállapításával és bevallásával, adókedvezmények igénybevételével
kapcsolatos nyilatkozatok) megküldése a kontingens részére az NBO feladata. A vezényeltek pénzügyi áthelyezéséig az állományilletékes alakulat pénzügyi referatúrája
a változás-visszaigazolásokat és egyéb pénzügyi okmányokat a kontingensekhez történő kijuttatás céljából
az NBO részére küldi meg.
43. Az NBO a járandóságok szabályoknak megfelelő
megállapítása érdekében az állományilletékes alakulatok
személyügyi szerveivel együttműködik. A vezényelt állomány hazai járandóságaira vonatkozó illetmény-besorolási jogkör a külszolgálat időtartama alatt az állományilletékes katonai szervezetnél marad.
44. A kontingens személyi állománya után felszámítandó pénzügyi kereteket (illetményelőleg, segély) az állományilletékes katonai szervezetnél kell képezni. A vezényelt állomány pénzügyi keretek terhére folyósítható juttatás iránti, így különösen illetményelőleg, segély kérelmét
az állományilletékes katonai szervezet parancsnoka
részére kell felterjeszteni.
45. Az esetenként megállapított és bankszámlára kiutalandó járandóságokkal kapcsolatos ügyintézéséért az
NBO a felelős. Az NBO köteles az igényléshez szükséges
nyomtatványokat a kontingens részére kijuttatni.
Amennyiben a járandóság megállapítása az állományilletékes katonai szervezet parancsnokának hatáskörébe tartozik, a kontingensben kitöltött igényléseket az NBO útján
az állományilletékes katonai szervezetekhez kell
megküldeni. A juttatás feladása a HM KGIR-ben az NBO
feladata.
9. Külföldi pénznemben folyósított járandóságok 46. A külföldi szolgálatot teljesítők egyes járandóságairól szóló 18/2013. (IX. 5.) HM rendelet (a továbbiakban:
Rendelet) IV. és V. fejezetének hatálya alá tartozó személyek külszolgálati ellátmányának számfejtését, folyósítását az alábbi feladatmegosztásban kell végrehajtani:
a) a külszolgálati ellátmány mértékét, összegét meghatározó parancsok feldolgozását, gyűjtőzését a kontingens
pénzügyi részlege és az NBO is végrehajtja;
b) a külszolgálati ellátmány tárgyhavi, időarányos
összegének megállapítását – beleértve az átutalással és
a készpénzben kifizetendő külszolgálati ellátmány külföldi
fizetőeszközbeli összegének meghatározását – az NBO
végzi a HM KGIR alkalmazásával;
c) a tárgyhónapra megállapított külszolgálati ellátmány
kifizetése ca) készpénzben: a műveleti területen a kontingens
pénzügyi részlegének feladata az e) pont szerinti adatszolgáltatás alapján,
cb) a jogosult által megadott devizaszámlára történő
utalással: az NBO feladata a HM VGH Központi Illetményszámfejtő és Rendszerüzemeltető Igazgatóság (a továbbiakban: KIRI) részére megküldött utalási fájllal;
d) a kontingens pénzügyi részlege a kontingens személyi állományának külszolgálati ellátmányát érintően bankszámlára történő utalást nem hajthat végre;
e) a kontingensek pénzügyi részlege a havi külszolgálati
ellátmány összegének megállapításához az 1. melléklet
1. pontja szerinti adatszolgáltatást teljesít az NBO részére;
f) az NBO a tárgyhónapra megállapított külszolgálati ellátmány összegéről, a kontingensek által az e) pont szerinti
adatszolgáltatás feldolgozásáról és a tárgyhavi devizaellátás során jelentkező problémákról – esetlegesen előforduló
külszolgálati ellátmány túlfizetés vagy visszatartás,
a HM KGIR zárása miatt fel nem dolgozott okmányok –
az 1. melléklet 2. pontja szerinti adatszolgáltatást teljesít a
kontingensek pénzügyi részlege részére.
47. A külszolgálati ellátmány megállapítását, kifizetését
kizárólag a Rendelet szerint elkészített és a HM VGH
Pénzügyi és Ellenőrzési Igazgatóság által ellenjegyzett
külszolgálati ellátmány besorolási parancs, vezénylési parancs alapján lehet végrehajtani. Külszolgálati ellátmány
besorolási parancs hiányában devizaellátást végrehajtani,
külszolgálati ellátmányt folyósítani nem lehet.
48. Azon személyek részére, akik olyan béketámogató
műveletben teljesítenek tartós külföldi szolgálatot, amelyben önálló pénzügyi részleggel rendelkező kontingens
nem vesz részt, földrajzi távolságból vagy műveleti okokból adódóan ellátásuk kontingens által nem biztosítható,
illetve az állomáshely sajátosságai a készpénzbeni kifizetést nem teszik lehetővé, az NBO a vezénylés megkezdése
előtt honi területen a vezénylés időtartamára – a havi készpénzfelvételeket kiváltandó – külszolgálati ellátmányelőleget fizet ki. A Rendelet 39. § (4)–(5) bekezdése
szerint ezen beosztásokat, állomáshelyeket az MH ÖHP
határozza meg.
49. A külszolgálati ellátmány-számfejtés rendszere,
folyamata magában foglalja:
a) a 2. melléklet szerinti „Megbízás külszolgálati ellátmány átutalására” okmányon (a továbbiakban: Megbízás
okmány) feltüntetett adatok – devizaszámla szám, ellátmányelőleg, havi készpénzbeli ellátmány kifizetés –
HM KGIR rendszerben történő feldolgozását, rögzítését;
b) külszolgálatra történő vezénylési parancsok, határozatok adatainak tételes egyeztetését a HM KGIR-ben
– a Rendelet szerint arra jogosult szervezet személyügyi
szerve által – rögzített adatokkal, információkkal;
c) a kontingensek pénzügyi részlege által az 1. melléklet
1. pontja szerinti adatszolgáltatások adatainak feldolgozását, egyeztetését az arra jogosult szervezet által kiadott parancsokkal, határozatokkal, valamint a HM KGIR-ben
rögzített adatokkal;
d) a kiadmányozott vezénylési – külszolgálati ellátmány
besorolási – parancsban, határozatban megállapított besorolás szerinti alapellátmány, alapellátmány-kiegészítés,
vezetői ellátmánypótlék tárgyhónapra járó, időarányos
összegének megállapítását;
e) a tárgyhónapban átutalással és készpénzbeli kifizetéssel teljesítendő külszolgálati összegének megállapítását;
f) a HM KGIR-ben a feldolgozások végrehajtását, az átutalás kezdeményezését az KIRI-nél.
50. A Rendelet szerinti devizaellátások kifizetésére az ott
meghatározott határidőkig, a HM KGIR alkalmazásával, a
devizaszámlára átutalandó külszolgálati ellátmány tekintetében a hóközi kifizetésekre vonatkozó határidők – KIRI által kiadott havi zárási időpontok – betartásával kell intézkedni. A kifizetett nettó devizaellátás bruttósítását a hóvégi
számfejtésekkel egyidőben hajtja végre az KIRI.
51. A havi devizaellátás végrehajtása érdekében
– a HM KGIR-ben – a következő feldolgozásokat – a felsorolás sorrendjében – kell eszközölni: „Teszt számfejtés”, „Éles számfejtés”, „Teszt utalás”, „Éles utalás”.
A „Teszt számfejtés” kimutatás adattartama megegyezik
a szakutasítás 1. számú mellékletének 2.1 pontja szerinti
„Kimutatás a havi külszolgálati ellátmány számfejtéséről”
kimutatás tartamával.
52. Az átutalás – „Éles utalás” – kezdeményezése
a HM KGIR rendszerből kinyomtatott és az NBO vezetője
– munkaköri leírásban kijelölt személy – által „A táblázat
szerinti külszolgálati ellátmány éles számfejtés végrehajtható, utalásra adható!” záradékkal ellátott „Teszt számfejtési” kimutatás alapján hajtható végre. Az „Éles utalás”
feldolgozás eredményeként előállított utalási file számát, az utalásra kerülő külszolgálati ellátmány összegét
a kifizetés pénznemében, az átutalásban érintett személyek számát, a külszolgálati ellátmány beazonosításához
szükséges megjegyzést a KIRI részére outlook üzenetben
kell megküldeni. Az üzenethez csatolni kell az utalási
kimutatást.
53. Az 52. pont szerinti feldolgozások során elkészített
kimutatásokat, az 1. és 2. melléklet szerinti adatszolgáltatásokat, a KIRI részére megküldött és kinyomtatott outlook
üzeneteket, valamint az KIRI által megküldött utalási
jegyzéket kontingensenként, külön iktatólapon kell irattározni.
10. A Rendelet hatálya alá nem tartozó személyek
ellátása
54. A Rendelet hatálya alá nem tartozó személyek – különösen a Belügyminisztérium állományába tartozó személyek, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében foglalkoztatottak – járandóságainak megállapítását
az alábbi feladatmegosztásban kell végrehajtani:
a) az ellátás és költségtérítés mértékét, összegét meghatározó okmányok, így különösen: BM vezénylési parancsok, megbízási szerződések feldolgozását, gyűjtőzését
a kontingens pénzügyi részlege és az NBO is végrehajtja;
b) az ellátás és költségtérítés tárgyhavi, időarányos
összegének megállapítását – beleértve az átutalással és
a készpénzben kifizetendő külszolgálati ellátmány külföldi
pénznembeli összegének meghatározását – a kontingens
pénzügyi részlege végzi;
c) a tárgyhónapra számfejtett ellátás és költségtérítés kifizetését készpénzben – műveleti területen – a kontingens
pénzügyi részlege, a jogosult devizaszámlájára történő
utalással – a HM KGIR FIN alrendszer alkalmazásával –
az NBO végzi. A kontingensek pénzügyi részlege bankszámlára történő utalást az ellátás és költségtérítés vonatkozásában nem hajthat végre;
d) a kontingensek pénzügyi részlege a havi ellátás és
költségtérítés összegének megállapításáról, az átutalással
kifizetendő ellátás összegéről az 1. melléklet 1.5. pontja
szerint teljesít adatszolgáltatást az NBO részére;
e) az NBO az adatszolgáltatás és az érintett személy nyilatkozata alapján végrehajtja a kifizetett ellátás és költségtérítés adó- és járulék-elszámolási feladatait, valamint
tájékoztatja az illetékes társszervezetet a BM állomány
részére kifizetett ellátásról és költségtérítésről.
55. Az 54. pont d) alpontja szerint megküldött kimutatások alapján az NBO az MH 64.log.e belső szabályzata
alapján engedélyezteti, majd azt követően végrehajtja
az ellátás és költségtérítés kifizetését a HM KGIR FIN alrendszeren keresztül.
11. Az ellátására vonatkozó közös szabályok 56. A személyi állomány részére ellátás – külszolgálati
ellátmány, megbízási szerződés alapján megbízási díj,
költségtérítés – átutalását kizárólag a külföldi szolgálatra
történő vezénylést megelőzően, a 2. melléklet szerinti
Megbízás okmányon tett nyilatkozata alapján, az ott feltüntetett bankszámlára lehet teljesíteni. A Megbízás okmány hiányában deviza-átutalást teljesíteni nem lehet.
A Megbízás okmányok eredeti példányait – a KNBSZ és
a BM állománya kivételével – az NBO-nak a 39. pont
szerint megküldött pénzügyi személyügyi gyűjtőbe kell
lefűzni.
57. A személyi állomány által kitöltött Megbízás okmányok összegyűjtését, adatainak ellenőrzését a kontingensek kiutazó pénzügyi részlegei, vagy a kontingens állományából kijelölt személy hajtja végre. Az ellenőrzött Megbízás okmányokat és az azok alapján elkészített adatbázist
az NBO-nak kell átadni, megküldeni a kiutazást, vezénylést legalább 15 nappal megelőzően.
Az adatbázis legalább a következő adatokat kell, hogy
tartalmazza: név, rendfokozat, állományilletékes alakulat,
személyügyi törzsszám, adóazonosító jel, devizaszámla
száma és SWIFT kódja, külszolgálati ellátmány előleg
és a havi készpénzbeni kifizetés összege és valutaneme,
kiutazás várható dátuma.
Az NBO részére átadott adatbázis egy példányát a kontingens pénzügyi részlegénél meg kell őrizni, azt esetleges
változás esetén folyamatosan naprakészen kell tartani.
58. A Rendelet szerinti külszolgálati ellátmányelőlegek
jogosultak részére történő kifizetését, valamint annak
visszatérítését az alábbi eljárási rendben kell végrehajtani:
a) a Rendelet 44. § (1) bekezdése szerinti külszolgálat
esetén a 2. melléklet szerinti Megbízás okmány 6. pontjának kitöltésével – a teljes vezénylés szerinti hónapok számának figyelembevételével – kell igényelni a kontingens
pénzügyi részlegétől, az 50. pont hatálya alá tartozók esetében az NBO-tól. A kifizetett, illetve a műveleti területen
kifizetendő ellátmányelőleg összegéről az NBO a kontingensek pénzügyi részlegét tájékoztatja, és az előleg levonására az NBO – az első havi külszolgálati ellátmányból –
a kontingens pénzügyi részlege által a 46. e) pont szerinti
elkészített adatszolgáltatás alapján illetve a 48. pont
hatálya alá tartozók esetében a saját nyilvántartásai alapján
intézkedik;
b) a Rendelet 36. § (2) bekezdése szerint vezényeltek részére a Rendelet 30. § szerinti utazási előleget a 3. melléklet szerinti formában kell az NBO-tól igényelni. A kérelem
alapján az NBO – amennyiben a kifizetés és annak megtérítése, visszafizetése belföldön végrehajtható – kifizeti az
igényelt előleg összegét és meghatározza a visszafizetés
módját, vagy a kontingens irányába intézkedik annak
kifizetésére és megtérítésére;
c) a Rendelet V. fejezete szerinti katonai megfigyelők
részére a 30. § szerinti utazási előleget a 4. melléklet szerinti formában kell az NBO-tól igényelni;
59. A külszolgálati ellátmányt, megbízási díjat, költségtérítést érintő jogalap nélküli kifizetések kezelését
– fizetési felszólítás kiállítása, befizetés figyelemmel kísérése, átutalása a KIRI részére – az NBO hajtja végre.
60. A fizetési felszólítás tartalmazza:
a) az érintett személy nevét, rendfokozatát, levelezési
címét, adóazonosító jelét, személyügyi törzsszámát;
b) a jogalap nélkül kifizetett külszolgálati ellátmány,
megbízási díj, költségtérítés nettó összegét;
c) a túlfizetés mely havi külszolgálati ellátmányt, meg
bízási díjat, költségtérítést és milyen összegben, devizanemben érintette;
d) a túlfizetés megállapításának alapjául szolgáló parancs, határozat számát;
e) a jogalap nélküli kifizetés visszakövetelésére rendelkezésre álló – a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény által biztosított – elévülési időre és paragrafusra történő hivatkozást;
f) a visszatérítésre rendelkezésre álló időintervallumot
és annak módját – banki átutalás, készpénzes befizetés –,
mértékét, részletfizetés esetén annak összegét és ütemezését;
g) banki átutalással történő fizetés esetén a MH 64.log.e
kincstári számlájának adatait;
h) felhívást a fizetési felszólítás nyilvántartási számára
történő hivatkozásra az átutalás kezdeményezésekor.
61. A külszolgálati ellátmányt, megbízási díjat, költségtérítést érintő jogalap nélküli kifizetések vonatkozásában
az NBO analitikus nyilvántartást vezet, mely tartalmazza
a túlfizetésekre, valamint annak rendezésére, aktuális
helyzetére vonatkozó adatokat.
62. A külszolgálati ellátmányt, megbízási díjat, költségtérítést érintő túlfizetések átutalással történő rendezése,
visszafizetése esetén a túlfizetés visszautalását a forintban
az MH 64.log.e Kincstárnál vezetett számlájára kell teljesíteni.
63. A visszatérített túlfizetés forint összegét – előzetes
tájékoztatását követően – az NBO az KIRI részére átutalja.
Az KIRI részére megküldendő előzetes tájékoztatásnak
tartalmaznia kell:
a) a túlfizetésben érintett személy nevét, rendfokozatát,
személyügyi törzsszámát;
b) a visszatérített külszolgálati ellátmány, megbízási díj,
költségtérítés összegét külföldi pénznemben, a túlfizetésben érintett hónapot;
c) a jóváíró bankkivonat számát, dátumát;
d) a HM VGH KIRI részére átutalandó forint összeget,
az alkalmazott árfolyamot. 64. A tartós külszolgálat utolsó hónapjára vonatkozó
külszolgálati ellátmány számfejtését követően az NBO elkészíti az „Összesítő kimutatás a havi külszolgálati ellátmány számfejtéséről” okmányt, mely jogosultsági hóna
ponkénti részletezettséggel – a teljes külföldi szolgálat
idejére vonatkozóan – tartalmazza az 1. számú melléklet
2.1 pontja szerinti adatokat. Az összesítő kimutatást 2 példányban kell elkészíteni, az egyik példányt a pénzügyi
személyi gyűjtőbe kell nyilvántartásba venni (Belső leltár), illetve a KNBSZ állomány esetében az illetékes pénzügyi referatúra részére megküldeni, a másik példányt
– a munkavállaló részére számfejtett külszolgálati ellátmány számításáról szóló tájékoztatás céljából – a havi
változás-visszaigazolás munkavállalói példányához kell
csatolni, melyet az állományilletékes alakulatok GTPER-i
adnak át a munkavállaló részére.
12. Ellenőrzési feladatok, egyéb adatszolgáltatások
végrehajtása 65. A pénzeszközök kezelésével, felhasználásával és elszámolásával összefüggő feladatokra kiterjedő belső szakellenőrzési feladatokat a munka- és ellenőrzési tervekben
kell rögzíteni, mind a kontingensnél, mind az NBO-nál.
A belső szakellenőrzési feladatok végrehajtása során
a pénzügyi és számviteli szakellenőrzésének rendjéről
szóló HM VGHÁT szakutasítás előírásai szerint kell
eljárni.
66. A kontingensek pénzügyi szolgálata által a szakellenőrzésre vonatkozó szakutasítás alapján elkészített szakellenőrzési tervet és a végrehajtott ellenőrzésekről készített ellenőri jelentést 15 napon belül az NBO részére
megküldik.
67. Az ellenőrzési feladatokat úgy kell megszervezni,
hogy a jelen szakutasításban meghatározott szakmai feladatok teljes körűen ellenőrzésre kerüljenek. Az NBO
a kontingensek gazdálkodási feladataival összefüggő
pénzforgalmi okmányok, kifizetések és analitikus nyilvántartások ellenőrzésével kapcsolatos megállapításait a kontingens pénzügyi részlege részére megküldi.
68. Az MH 64.log.e és a kontingensekben szolgálatot
teljesítő személyi állomány részére juttatott egyes meghatározott és béren kívüli juttatások után a munkáltatót
terhelő adó bevallásához és megfizetéséhez szükséges
összesített adatszolgáltatást az MH 64.log.e pénzügyi referatúrája készíti el, a kontingensek pénzügyi részlege által
biztosított adatszolgáltatások alapján.
69. A kontingensek pénzügyi részlegei a 68. pont szerinti adatszolgáltatást az egyes meghatározott és béren kívüli juttatások után a munkáltatót terhelő adó bevallásához
és megfizetéséhez szükséges adatszolgáltatás teljesítéséről szóló szakutasítás mellékletei szerinti formában tárgyhónapot követő hónap 5-ig küldik meg az MH 64.log.e
pénzügyi referatúrája részére.
13. A pénzügyi beosztások átadás-átvétele 70. A kontingens pénzügyi részlegvezetői beosztás átadás-átvételekor – a fordulónap szerinti állapotnak megfelelően – a jegyzőkönyvben rögzíteni kell minimálisan az
alábbi feladatok állapotát, amelyhez az NBO szükség
esetén információt biztosít:
a kontingens részére biztosított költségvetési előirányzatok felhasználásának helyzetét;
b) a pénzügyi részlegvezető külszolgálata alatti időszak
gazdálkodásának szöveges értékelését;
c) a hatályos szerződések felsorolását;
d) az állomány külszolgálati ellátmánnyal és egyéb já
randósággal való ellátottságának helyzetét;
e) a valutapénztár készpénzkészletét, egyezőségét, a de
vizabankszámla egyezőségét az utolsó számlakivonattal,
a szigorú számadásköteles okmányok meglétét;
f) a gazdálkodással kapcsolatos okmányoknak az NBO
felé továbbításának helyzetét, így különösen: összesítő
bizonylatok, eredeti pénzforgalmi okmányok, kiállított
számlák;
g) a nyilvántartott követelések és kötelezettségek állományát, helyzetét;
h) a pénzforgalommal kapcsolatban vezetett analitikus
nyilvántartások, így különösen a követelés- és kötelezettség jellegű sajátos elszámolásokról, a fizetett előlegekről
vezetett analitikus kimutatások egyenlegét, a kapcsolódó
gazdasági események felsorolását;
i) a reprezentációs keretek felhasználásának helyzetét;
j) a pénzügyi részleg munkakörülményeinek helyzetét,
a pénzügytechnikai eszközök általános állapotát, azokkal
történő ellátottságot és a szakterület adott körülmények
közötti legfontosabb kérdéseit;
k) az átadó pénzügyi részlegvezető által végrehajtott
belső pénzügyi szakellenőrzések összegzett megállapításait,
l) a folyamatban lévő feladatokat, kiemelten a személyi
állomány külszolgálati ellátmánnyal, a költségvetési előirányzatok biztosításával, valamint az ellenőrzésekkel
kapcsolatos feladatokat.
71. A kontingens pénzügyi részlege az átadás-átvételről
készült jegyzőkönyv egy példányát az NKI részére
megküldi.
14. Tapasztalatok feldolgozása 72. A missziós felkészítés és kiképzés, ezen belül is
a pénzügyi szakkiképzés gördülékenyebbé tétele, hatékonyságának fokozása, valamint a missziós állomány
pénzügyi ellátása színvonalának emelése érdekében szükséges a misszióban részt vett és részt vevő pénzügyi
tisztek, altisztek szakmai, missziós tapasztalatainak összegyűjtése, feldolgozása és értékelése.
73. Fentiek érdekében, az átadó pénzügyi állománynak
a misszió befejezését követő 30 napon belül az 5. mellékletben szereplő kérdőívet ki kell tölteni és az NKI-ra el kell
juttatni. A beérkezett kérdőívek és a 6. sz. melléklet szerinti heti jelentés feldolgozása során, a HM VGH nemzetközi
igazgatójának javaslata alapján a HM VGH főigazgatója
dönt egy adott témakör vagy probléma MH Műveleti-Tapasztalat Feldolgozó Rendszerbe (a továbbiakban: TAFE)
történő beillesztéséről. A kérdőív kitöltése során törekedni
kell a válaszok világos, egyértelmű és teljes körű megfogalmazására, megválaszolására.
74. A válaszok visszaérkezésének nyilvánvaló módja
miatt – e-mail, fax – a válaszadó anonimitását garantálni
nem lehet, ezért – az NBO végrehajtásért felelős ügyintézőin kívül – azokba csak a főigazgató és helyettese tekinthet bele. A NBO a kérdőíveket bizalmasan kezeli, azokról
egy általános, anonim összefoglaló jelentést készít a főigazgató részére tárgyévet követő év március 31-ig. A tapasztalatok a válaszadó adatainak feltüntetése nélkül
kerülnek feldolgozásra.
75. Mivel a kérdőív és az abban szereplő vélemény nem
tekinthető az adott misszió hivatalos kiadmányának, ez
egy szakmai felmérés, ezért azt a kiadmányozásra jogosult
elöljáróval sem láttamoztatni, sem jóváhagyatni nem kell.
76. Az NBO osztályvezetője évente értékelje az összegyűlt információkat, ezek alapján tegyen javaslatot
a missziós pénzügyi szakkiképzés oktatási és kiképzési
okmányainak, illetve a Végrehajtási Terv kidolgozására,
aktualizálására és a Központi Tapasztalat-adatbázisba
(a továbbiakban: KTAb) történő feltöltésére.
15. Záró rendelkezések 77. Ez a szakutasítás az aláírást követő 8. napon lép hatályba.
78. Hatályát veszti a Magyarország határain kívüli válságkezelő- és béketámogató műveletekben résztvevők és
nemzetközi szervezetekhez vezényelt katonai megfigyelők pénzügyi biztosításáról 10/2012. (HK 7.) HM VGHÁT
szakutasítás.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes álamtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
99/2016. (IX. 22.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, az  emberi
erőforrások miniszterének javaslatára
dr. Illés Boglárkát és
Krucsainé Herter Anikót az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2016. szeptember 23-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2016. (VIII. 31.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a büntető eljárásjog reformjával, az új szabályozási
rendszer kialakításával, továbbá a kapcsolódó jogszabályok előkészítésével összefüggő feladatok irányítására és
összehangolására 2016. szeptember 1. napjától dr. Miskolczi Barnát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében irányítja az Igazságügyi Minisztériumban
a büntetőeljárási törvény kodifikációjával összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét az igazságügyi miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdésében hivatkozott kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult,
azonban a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontjára figyelemmel feladata ellátásával összefüggésben helyettes államtitkári
illetményben nem részesül.
(3) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § (1) Ez az utasítás 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 3/2016. (II. 15.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
432/2015. (X. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Czédli Gergőt
a 2015. november 1. napjától 2018. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
72/2018. (IV. 16.) Korm. rendelete a dohánytermékek nyomonkövethetőségéről és biztonsági eleméről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, valamint a nemdohányzók
védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény 8.  §
(5) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Ez a rendelet – a 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. és 16. cikkében foglaltakra figyelemmel –
a) az (EU) 2018/574 bizottsági végrehajtási rendelet (a továbbiakban: Végrehajtási Rendelet) és
b) az (EU) 2018/576 bizottsági végrehajtási határozat (a továbbiakban: Végrehajtási Határozat)
végrehajtásával összefüggő, tagállami szabályozási hatáskörbe tartozó rendelkezéseket állapít meg.
(2) E  rendelet alkalmazásában a  Végrehajtási Rendeletben és a  Végrehajtási Határozatban alkalmazott fogalmakat
irányadónak kell tekinteni.
2. A dohánytermékek nyomonkövethetőségi rendszerének létrehozására és működtetésére vonatkozó
műszaki előírásokról szóló bizottsági végrehajtási rendelet és a dohánytermékeken elhelyezett
biztonsági elemekre vonatkozó műszaki előírásokról szóló bizottsági végrehajtási határozat
végrehajtásához kapcsolódó részletes rendelkezések
2. § A Végrehajtási Rendeletből eredő tagállami feladatok végrehajtásáért és felügyeletéért a kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) felel.
3. § (1) A  Végrehajtási Rendelet 3.  cikk (1)  bekezdése alapján – figyelemmel a  Végrehajtási Rendelet 35.  cikk (8)  bekezdésére –
a Kormány azonosítókibocsátóként az ND Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaságot
jelöli ki.
(2) A  Végrehajtási Rendelet 4.  cikk (1)  bekezdés második albekezdése alapján – a  Végrehajtási Rendelet 4.  cikk
(1)  bekezdés első albekezdésétől eltérően – a  Magyarországon forgalomba hozatalra kerülő dohánytermékek
vonatkozásában illetékes azonosítókibocsátó az (1) bekezdésben kijelölt azonosítókibocsátó. Az azonosítókibocsátó
e  tevékenységéhez alvállalkozókat igénybe vehet azzal, hogy az  összes általa igénybe vett alvállalkozó azonosító
adatairól köteles tájékoztatni a minisztert.
(3) A  vámhatóság az  azonosítókibocsátó személyét (elnevezését, székhelyét, cégjegyzékszámát) és azonosító kódját
az internetes honlapján nyilvánosan közzéteszi, és biztosítja ezen nyilvános adatoknak az internetes honlapján való
folyamatos elérhetőségét.
(4) Az azonosítókibocsátó a kijelöléssel, illetve az azonosítókibocsátási tevékenység ellátásával kapcsolatban a magyar
állam részére ellenszolgáltatás nyújtására nem köteles, valamint az azonosítókibocsátási feladatok teljesítéséért nem
jogosult a magyar államtól ellenszolgáltatásra.
(5) Az  azonosítókibocsátó által az  egyedi azonosító létrehozásáért és kibocsátásáért az  adott azonosítót kérelmező
számára felszámolt díj a  következő mérték esetén felel meg a Végrehajtási Rendelet 3.  cikk (9)  bekezdése szerinti
feltételeknek:
a) csomagolási egység szintű egyedi azonosító esetén darabonként legalább nettó 2 forint, legfeljebb nettó
5 forint,
b) gyűjtőcsomagolás szintű egyedi azonosító esetén darabonként legalább nettó 5 forint, legfeljebb nettó
10 forint. 4. § (1) A Végrehajtási Rendelet 15. cikk (4) bekezdése, 17. cikk (4) bekezdése és 19. cikk (4) bekezdése szerinti azonosító kód
inaktiválás alapjául a következő esetek szolgálhatnak:
a) a  jövedéki adóról szóló 2016. évi LXVIII. törvény (a  továbbiakban: Jöt.) alapján a  vámhatóság által kiadott
engedély hatályát veszti, azt felfüggesztik vagy visszavonják,
b) a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi
CXXXIV. törvény alapján kiadott dohánytermék-kiskereskedelmi engedélyt visszavonják,
c) az egyedi azonosítót kérelmező a 3. § (5) bekezdésében foglaltak alapján meghatározott díj megfizetésével
harminc napon túli késedelembe esik, vagy
d) jogszabályban meghatározott egyéb eset.
(2) Az  (1)  bekezdés a), b) vagy d)  pontja szerinti esetben a  vámhatóság felhívja az  azonosítókibocsátót arra, hogy
az  érintett azonosító kódot inaktiválja. Az  azonosítókibocsátó köteles az  inaktiválást az  (1)  bekezdés a), b) vagy
d) pontja szerinti esetben a vámhatóság felhívásának kézhezvételét, az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben az ott
meghatározott feltétel bekövetkeztét követő három munkanapon belül végrehajtani.
(3) Ha az (1) bekezdésben hivatkozott inaktiválás alapjául szolgáló ok megszűnik, az érintett azonosító kód jogosultja
kérelmezheti az  azonosító kód aktiválását az  (1)  bekezdés a), b) vagy d)  pontja szerinti esetben a  vámhatóságtól,
az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben az  azonosítókibocsátótól. Ha a  vámhatóság a  kérelem alapján
megállapítja, hogy az  inaktiválás alapjául szolgáló – az  (1)  bekezdés a), b) vagy d)  pontja szerinti – ok megszűnt,
felhívja az  azonosítókibocsátót az  azonosító kód aktiválására. Az  azonosítókibocsátó köteles az  aktiválást
a  vámhatóság e  felhívásának kézhezvételét, ha az  inaktiválás az  (1)  bekezdés c)  pontja alapján történt, és ezen
inaktiválási ok megszűnt, az aktiválási kérelem kézhezvételét követő három munkanapon belül végrehajtani.
5. § (1) A Végrehajtási Rendelet 25. cikk (1) bekezdés k) pontja szerinti nemzeti rendszergazdaként a vámhatóság jár el.
 (2) A  vámhatóság jogosult a  Végrehajtási Rendelet 26.  cikk (6)  bekezdése és 27.  cikk (2)  bekezdése szerinti,
az adattárakban történő lekérdezések végrehajtására.
 (3) A  Végrehajtási Rendelet 27.  cikk (4)  bekezdése szerinti automatikus figyelmeztetések és időszakos jelentések
címzettje a  vámhatóság. A  vámhatóság az  automatikus figyelmeztetések és időszakos jelentések fogadására
szolgáló elektronikus elérhetőségéről tájékoztatja a másodlagos adattár szolgáltatóját.
6. § A Végrehajtási Rendelet 32.  cikk (5)  bekezdése alapján a  10 kg-nál kisebb tömegű, az  Európai Unión kívülre
szánt dohánytermékek esetén a  Végrehajtási Rendelet 32.  cikk (1)  bekezdés c) és e)  pontja szerinti adatrögzítési
kötelezettség teljesíthető a  logisztikai vagy postai szolgáltató saját árukövetési és nyomonkövetési rendszeréhez
való hozzáférés biztosítása révén is.
7. § (1) Az azonosítókibocsátó, az adattár-szolgáltató és a manipulálás elleni eszközök szolgáltatója, valamint e személyek
alvállalkozói kötelesek a miniszter felé a  jogviszonyuk létrejöttét követő 30 napon belül, valamint évente, minden
év január 31. napjáig írásban nyilatkozni a  Végrehajtási Rendelet 35.  cikkében meghatározott, függetlenségre
vonatkozó feltételek fennállásáról, a  Végrehajtási Rendelet 35.  cikk (4)  bekezdésében foglalt tartalommal.
A  Végrehajtási Rendelet 35.  cikk (8)  bekezdése szerinti függetlenségi vélelem fennállása esetén a  nyilatkozatnak
kizárólag e vélelem fennállására kell hivatkoznia.
(2) Ha a  miniszter tudomására jut, hogy a  Végrehajtási Rendelet 35.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott
kritériumokhoz kapcsolódó körülményekben olyan változás következett be, amely hatással lehet az  érintett
szervezet függetlenségére, és amely több mint két egymást követő naptári évig fennáll, a  miniszter ezen tényről
haladéktalanul értesíti az Európai Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság).
(3) A  Végrehajtási Rendelet 35.  cikk (6)  bekezdése alapján a  függetlenség helyreállításához szükséges intézkedések
vonatkozásában a magyar állam nevében a miniszter jár el. A Végrehajtási Rendelet 35. cikk (6) bekezdése szerinti
esetben a  függetlenség biztosítása érdekében a  miniszter köteles írásban felhívni az  érintett (1)  bekezdés szerinti
szervezetet a függetlenség helyreállítására. Ha az adattár-szolgáltató vagy a manipulálás elleni eszköz szolgáltatója
vagy e  személyek alvállalkozója a  függetlenséget a  megadott határidőben nem állítja helyre, a  miniszter
haladéktalanul értesíti erről a vámhatóságot, amely intézkedik az e szervezetekkel szerződött gazdasági szereplők
azonosító kódjának inaktiválásáról a 4. § (2) bekezdésében foglaltak szerint.
8. § (1) A  dohánytermékek előállításáról, forgalomba hozataláról és ellenőrzéséről, a  kombinált figyelmeztetésekről,
valamint az  egészségvédelmi bírság alkalmazásának részletes szabályairól szóló 39/2013. (II. 14.) Korm. rendelet
6/H. §-a szerinti biztonsági elemet (a továbbiakban: biztonsági elem) a Jöt. 74. §-a szerinti dohánygyártmány zárjegy
(a továbbiakban: zárjegy) tartalmazza.
(2) A  zárjegynek meg kell felelnie a  Végrehajtási Határozatban foglalt, a  biztonsági elemre vonatkozó
követelményeknek.
(3) A Végrehajtási Határozatban foglalt tagállami feladatok végrehajtásáért a vámhatóság felel.
3. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–3. §, az 5. § (1) bekezdése, a 7. § (1) bekezdése, a 10–12. § és a 14. § az e rendelet kihirdetését követő 20. napon
lép hatályba.
 (3) A 4. §, az 5. § (2) és (3) bekezdése, a 6. §, a 7. § (2) és (3) bekezdése, valamint a 8. § 2019. május 20-án lép hatályba.
10. § (1) A  miniszter az  azonosítókibocsátó kijelöléséről és a  hozzá rendelt azonosító kódról e  rendelet hatálybalépését
követő egy hónapon belül értesíti a Bizottságot.
(2) A  vámhatóság az  azonosítókibocsátó személyét (elnevezését, székhelyét, cégjegyzékszámát) és azonosító
kódját az  internetes honlapján első alkalommal e  rendelet hatálybalépését követő egy hónapon belül teszi közzé
nyilvánosan.
11. § (1) Ez a rendelet a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére
vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a  2001/37/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet
a) a dohánytermékek nyomonkövethetőségi rendszerének létrehozására és működtetésére vonatkozó műszaki
előírásokról szóló, 2017. december 15-i (EU) 2018/574 bizottsági végrehajtási rendelet és
b) a dohánytermékeken elhelyezett biztonsági elemekre vonatkozó műszaki előírásokról szóló, 2017. december 15-i
(EU) 2018/576 bizottsági végrehajtási határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
12. § A dohánytermékek előállításáról, forgalomba hozataláról és ellenőrzéséről, a  kombinált figyelmeztetésekről,
valamint az  egészségvédelmi bírság alkalmazásának részletes szabályairól szóló 39/2013. (II. 14.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 39/2013. (II. 14.) Korm. rendelet] a következő 6/G. és 6/H. §-sal egészül ki:
„6/G.  § (1) A  dohánytermékek minden csomagolási egységét egyedi azonosítóval kell megjelölni. Az  egyedi
azonosító sértetlenségének biztosítása érdekében azt eltávolíthatatlanul kell nyomtatni vagy rögzíteni, annak
kitörölhetetlennek kell lennie, és azt semmilyen módon nem lehet eltakarni vagy megszakítani például zárjegyek
vagy árcédulák által, illetve a csomagolási egység felnyitásakor.
(2) Az egyedi azonosítónak lehetővé kell tennie a következők meghatározását:
a) a gyártás helye és időpontja,
b) a gyártó létesítmény,
c) a dohánytermék gyártásához használt gép,
d) a gyártási műszak vagy a gyártás időpontja,
e) a termék leírása,
f ) a kiskereskedelmi értékesítés célpiaca,
g) a tervezett szállítási útvonal,
h) adott esetben az európai uniós importőr,
i) a tényleges szállítási útvonal a gyártástól az első kiskereskedelmi egységhez, beleértve valamennyi igénybe vett
raktárt, valamint a szállítás időpontját, a szállítás rendeltetési helyét, a kiindulási helyet és a címzettet,
j) a gyártástól az első kiskereskedelmi egységig valamennyi vásárló azonosítása és
k) a  gyártástól az  első kiskereskedelmi egységig valamennyi vásárló számlái, megrendelési számai és kifizetési
bizonylatai.
(3) A  (2) bekezdés a), b), c), d), e), f ), g) és adott esetben h) pontja szerinti információk az egyedi azonosító részét
képezik.
(4) A  (2)  bekezdés i), j) és k)  pontja szerinti információk az  egyedi azonosítóhoz vezető linken keresztül
elektronikusan hozzáférhetők a jogszabályban meghatározottak szerint.
(5) A  dohánytermékek kereskedelmében részt vevő valamennyi gazdasági szereplő – a  gyártótól kezdve az  első
kiskereskedelmi egység előtti utolsó gazdasági szereplőig – köteles nyilvántartást vezetni a  birtokába kerülő
összes csomagolási egységről, valamint a  csomagolási egységek minden közbenső mozgásáról és a  birtokából
való végleges kikerülésükről. Ez  a  kötelezettség teljesíthető gyűjtőcsomagolások – például karton, mesterkarton
vagy raklap – megjelölésével és nyilvántartásával is, feltéve, hogy így is lehetséges minden csomagolási egység
árukövetése és nyomon követése.
(6) A  dohánytermékek ellátási láncában részt vevő valamennyi természetes és jogi személy köteles teljes körű és
pontos nyilvántartást vezetni valamennyi vonatkozó ügyletről.
(7) A  dohánytermékek gyártói kötelesek a  dohánytermékek kereskedelmében részt vevő valamennyi gazdasági
szereplő – a  gyártótól kezdve az  első kiskereskedelmi egység előtti utolsó gazdasági szereplőig, ideértve
az  importőröket, raktárakat és szállítási vállalatokat – rendelkezésére bocsátani a  megvásárolt, eladott, tárolt,
szállított vagy más módon kezelt dohánytermékek nyilvántartását lehetővé tevő eszközöket. Az eszköznek képesnek
kell lennie a  rögzített adatok elektronikus úton történő olvasására és azoknak a  (8)  bekezdés szerinti adattároló
rendszerhez való továbbítására.
(8) A  dohánytermékek gyártói és importőrei kötelesek egy független harmadik féllel adattárolási szerződést kötni
tárhely biztosítása céljából valamennyi vonatkozó adat tárolásához. Az  adattároló rendszert fizikailag az  Európai
Unió területén kell elhelyezni. A  harmadik fél alkalmasságát, különösen annak függetlenségét és technikai
felkészültségét, valamint az adattárolási szerződést az Európai Bizottság hagyja jóvá.
(9) A  (8)  bekezdés szerinti harmadik személy tevékenységét a  dohánytermék gyártója által ajánlott és fizetett,
az  Európai Bizottság által jóváhagyott külső ellenőr ellenőrzi. A  külső ellenőrnek éves jelentést kell benyújtania
a vámhatóság és az Európai Bizottság részére, amelyben különösen a hozzáféréssel kapcsolatos szabálytalanságokat
értékeli.
(10) Az  adattároló rendszerhez teljes hozzáférhetőségre jogosult a  vámhatóság, az  ND Nemzeti
Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt., az Európai Bizottság és a külső ellenőr. Kellően indokolt esetben a vámhatóság
a  gyártók vagy importőrök számára hozzáférést biztosít ezekhez a  tárolt adatokhoz, feltéve, hogy a  kereskedelmi
szempontból érzékeny információk továbbra is a  vonatkozó jogszabályok által előírt megfelelő védelemben
részesülnek.
(11) A  rögzített adatokat a  dohánytermékek kereskedelmében részt vevő gazdasági szereplő nem módosíthatja
vagy törölheti.
6/H.  § (1) A  dohánytermékek minden forgalomba hozott csomagolási egysége látható és nem látható elemekből
álló, a  termék bontatlanságát biztosító biztonsági elemet tartalmaz, amelynek a  segítségével megállapítható,
hogy a  termék eredeti-e. A  biztonsági elemet eltávolíthatatlan módon kell nyomtatni vagy rögzíteni, annak
letörölhetetlennek kell lennie, és az  semmilyen módon nem takarható el vagy szakítható meg például zárjegyek,
árcédulák vagy más, jogszabályban előírt elemek által.
(2) Az (1) bekezdés szerinti biztonsági elemet a Jöt. szerinti dohánytermék zárjegy tartalmazza.”
13. § A 39/2013. (II. 14.) Korm. rendelet 21/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„21/B.  § (1) E  rendeletnek az  egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról
szóló 507/2017. (XII. 29.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: MódR.3.) megállapított 6/A. § (3) bekezdésében, 6/D. §
(2)  bekezdés a)  pontjában és 5.  mellékletében foglaltakat – az  e  §-ban foglalt eltéréssel – 2018. május 1-től kell
alkalmazni.
(2) A  MódR.3.-mal megállapított 7.  mellékletben foglalt előírásoknak meg nem felelő feliratot vagy jelzést
2019. december 31-ig kell módosítani vagy cserélni.
(3) A  MódR.3.-mal megállapított 6/A.  § (3)  bekezdésében foglalt előírásoknak meg nem felelő általános
figyelmeztetést legkésőbb 2018. július 1-ig kell módosítani vagy cserélni.
(4) A 2018. december 31-ét megelőzően gyártott és az egyéb jogszabályi feltételeknek megfelelő,
a) a  2.  § 3.  pont a) és e)  alpontjában meghatározott dohánytermék a  21/A.  § (3) és (4)  bekezdésében
meghatározottak szerinti időpontig, de legfeljebb 2019. május 19-ig,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó dohánytermék korlátlan ideig
forgalmazható akkor is, ha annak csomagolásán a „06 40 200 493”-as telefonszám szerepel.”
14. § A 39/2013. (II. 14.) Korm. rendelet a következő 21/C. §-sal egészül ki:
„21/C. § (1) A 6/G. és 6/H. §-ban foglaltakat
a) a cigaretta és a cigarettadohány tekintetében 2019. május 20-tól,
b) a cigarettától és a cigarettadohánytól eltérő dohánytermékek tekintetében 2024. május 20-tól
kell alkalmazni.
(2) A 2019. május 20-a előtt az Európai Unióban gyártott vagy oda importált olyan cigaretta vagy cigarettadohány,
amely nem tartalmazza a 6/G. § szerinti egyedi azonosítót, 2020. május 20-ig forgalmazható.
(3) A  2024. május 20-a előtt az  Európai Unióban gyártott vagy oda importált olyan dohánytermék, amely nem
minősül cigarettának vagy cigarettadohánynak, és amely nem tartalmazza a  6/G.  § szerinti egyedi azonosítót,
2026. május 20-ig forgalmazható.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1154/2013. (III. 26.) Korm. határozata az Uniós fejlesztések, a Miniszterelnökség és a Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetei közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján a területi együttműködési
programok menedzsmentjében Magyarország térségi vezető szerepe megtartása, és az intézményrendszer
kialakításának megkezdése érdekében 179 200 ezer forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet 1. Miniszterelnökség cím és a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 13. Határon átnyúló fejlesztési programok
intézményrendszerének fejlesztése és támogatása jogcímcsoport, valamint a Kvtv. 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 1. Nemzetgazdasági Minisztérium Igazgatása cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós
fejlesztések fejezet 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 7. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok alcím,
2. Közreműködői intézményrendszer támogatása jogcímcsoport terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1395/2017. (VI. 28.) Korm. határozata az EU Állandó Strukturált Együttműködéshez való magyar csatlakozásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország az EU Állandó Strukturált Együttműködéséhez annak indulásakor alapító tagként
csatlakozzon,
 2. felhatalmazza a  honvédelmi minisztert, hogy értesítse a  Tanácsot és a  Kül- és Biztonságpolitikai Főképviselőt
Magyarország részvételi szándékáról, és megszavazza az  EU Állandó Strukturált Együttműködés elindítását
a Tanácsban.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2012. (IV. 2.) VM rendelete az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott elkülönített bogyós gyümölcs támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) és b) pontjában – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el: 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) átadó: az a mezőgazdasági termelő, akinek vagy amelynek a bogyós gyümölcs támogatási jogosultsága
átruházásra, ideiglenes átengedésre került egy vagy több másik mezőgazdasági termelő részére;
b) átruházás: a bogyós gyümölcs támogatási jogosultság egészének vagy egy részének, egy vagy több átvevő
részére történő eladása, ajándékozása; c) átvevő: az a mezőgazdasági termelő, aki vagy amely mezőgazdasági tevékenység végzése céljából
a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 28. §-ában foglalt
regisztrációs kötelezettségének eleget tesz, és akire, amelyre a bogyós gyümölcs támogatási jogosultságot
átruházzák vagy akinek, amelynek ideiglenesen átengedik; d) bogyós gyümölcs támogatási jogosultság: az e rendelet alapján megállapított elkülönített bogyós gyümölcs
támogatás igénybevételére jogosító mezőgazdasági vagyoni értékű jog; e) egységes kérelem: az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos
egységes eljárási szabályokról szóló tárgyévi miniszteri rendelet (a továbbiakban: egységes kérelem rendelet)
szerinti kérelem; f) ideiglenes átengedés: a bogyós gyümölcs támogatási jogosultság egészének vagy egy részének, egy vagy több
átvevő részére történő bérbeadása, haszonkölcsönbe adása; g) mezőgazdasági vagyoni értékű jog: a Tv. 9. § n) pontjában meghatározott jog;
h) referencia év: a 2008. gazdasági év. 2. § (1) E rendelet szerinti bogyós gyümölcs támogatási jogosultságot szerezhet az a mezőgazdasági termelő, vagy annak
jogutódja, aki vagy amely a referencia évre vonatkozó, az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott
egységes területalapú támogatás (SAPS) 2008. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 39/2008.
(III. 29.) FVM rendelet [a továbbiakban: 39/2008. (III. 29.) FVM rendelet] alapján jogerős határozattal megállapított
málna, illetve földieper terület alapján támogatást kapott és 2012-ben egységes kérelmet nyújt be.
(2) A bogyós gyümölcs támogatási jogosultság mértéke megegyezik a referencia évre vonatkozó, a 39/2008. (III. 29.)
FVM rendelet alapján kapott támogatás alapjául jogerős határozattal megállapított málna, illetve földieper
termesztésével hasznosított terület nagyságával. A bogyós gyümölcs támogatási jogosultság mértékét hektár
mértékegységben kell megadni, amelyet két tizedesjegy pontossággal kell megállapítani. A minimálisan
megállapított és nyilvántartott bogyós gyümölcs támogatási jogosultság 0,1 hektár.
3. § (1) A tárgyévben benyújtott egységes kérelem alapján elkülönített bogyós gyümölcs támogatásra jogosult az a bogyós
gyümölcs támogatási jogosultsággal rendelkező mezőgazdasági termelő, aki a tárgyévben – a vonatkozó Európai
Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az ahhoz
kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló tárgyévi
miniszteri rendelet alapján (a továbbiakban: SAPS rendelet) – egységes területalapú támogatási kérelmet nyújt be, és
támogatási kérelmét a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) részben vagy egészben
jóváhagyja, azaz SAPS jogosult. (2) A bogyós gyümölcs támogatási jogosultság tárgyévre jutó egységnyi támogatási összege a közös agrárpolitika
keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös
szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek
létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet XII. mellékletében
Magyarország számára megállapított elkülönített bogyós gyümölcsök támogatására kifizethető összeg és
a tárgyévben bogyós gyümölcs támogatási jogosultsággal rendelkező, elkülönített bogyós gyümölcs támogatást
igénylő, tárgyévi SAPS jogosultsággal rendelkező mezőgazdasági termelők bogyós gyümölcs támogatási
jogosultsága összegének hányadosa. (3) Az egy kérelmező részére kifizethető elkülönített bogyós gyümölcs támogatás összegét a tárgyévre jutó bogyós
gyümölcs támogatási jogosultság egységnyi támogatási összegének és a kérelmező bogyós gyümölcs támogatási
jogosultsága mértékének szorzata határozza meg. 4. § (1) A bogyós gyümölcs támogatási jogosultsággal rendelkező mezőgazdasági termelő az őt megillető, tárgyévre
vonatkozó elkülönített bogyós gyümölcs támogatást az egységes kérelemben tett nyilatkozatával igényelheti.
(2) A mezőgazdasági termelő 2012. évben tett, (1) bekezdés szerinti nyilatkozata egyben a bogyós gyümölcs támogatási
jogosultság megállapítására vonatkozó kérelemnek is minősül. (3) Az MVH a bogyós gyümölcs támogatási jogosultságról 2012. november 30-ig dönt.
(4) Az elkülönített bogyós gyümölcs támogatás igénybevétele iránti kérelem alapján lefolytatandó eljárásra a tárgyévre
vonatkozó SAPS rendelet rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell. 5. § A bogyós gyümölcs támogatási jogosultságok használati jogának, valamint mennyiségének nyomon követése
érdekében nyilvántartást kell működtetni. A nyilvántartás működtetését, és a működtetés kapcsán felmerülő hatósági
feladatokat az MVH látja el. 6. § (1) A bogyós gyümölcs támogatási jogosultság jogosultjának személyében átruházás, vagy ideiglenes átengedés miatt
bekövetkezett változás nyilvántartásban történő átvezetése iránti kérelmet a feleknek az MVH által rendszeresített és
az MVH honlapján közleményben közzétett formanyomtatványon közösen kell benyújtaniuk az MVH-hoz.
(2) A bogyós gyümölcs támogatási jogosultság egészben vagy részben csak olyan mezőgazdasági termelőre ruházható
át, vagy ideiglenesen olyan mezőgazdasági termelőnek engedhető át, akit vagy amelyet az MVH a Tv. 28. §-ában
foglaltak szerint nyilvántartásba vett. (3) Az (1) bekezdés szerinti kérelem a tárgy támogatási évre vonatkozóan adott év március 1. és április 1. közötti
időszakban nyújtható be. (4) Az (1) bekezdés szerinti kérelem jóváhagyására a Tv. 76. § (2)–(3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(5) A bogyós gyümölcs támogatási jogosultság átruházására vagy ideiglenes átengedésére irányuló szerződés alapján
a bogyós gyümölcs támogatási jogosultság nyilvántartásban történő átvezetésének évében a bogyós gyümölcs
támogatási jogosultság további átruházására vagy ideiglenes átengedésére nem kerülhet sor.
(6) Ideiglenes átengedés esetén az átengedés időtartamát években kell meghatározni, amely azonban egy támogatási
évnél rövidebb nem lehet. (7) A bogyós gyümölcs támogatási jogosultság jogosultjának személyében öröklés, vagy jogutódlás miatt bekövetkezett
változás nyilvántartásban történő átvezetése iránti kérelmet az örökös, vagy a jogutód a jogutódlást igazoló döntés
jogerőre emelkedését követő 30 napon belül az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közleményben
közzétett formanyomtatványon nyújthatja be az MVH-hoz. Amennyiben a hagyatékátadó végzésben vagy öröklési
bizonyítványban a bogyós gyümölcs támogatási jogosultságra vonatkozó haszonélvezeti jog kerül megállapításra, az
örökösnek és a haszonélvezeti jog jogosultjának közösen kell benyújtania az átvezetés iránti kérelmet. Bogyós
gyümölcs támogatásra e rendelet alapján lesz jogosult a bogyós gyümölcs támogatási jogosultság haszonélvezeti
jogával rendelkező mezőgazdasági termelő. (8) A bogyós gyümölcs támogatási jogosultság jogosultjának személyében bekövetkezett változás nyilvántartásban
történő átvezetése iránti, (1) és (7) bekezdés szerinti kérelemhez mellékelni kell a kérelmet alátámasztó közokirat vagy
a teljes bizonyító erejű magánokirat eredeti példányát, vagy annak hiteles másolatát.
(9) A bogyós gyümölcs támogatási jogosultság jogosultjának személyében bekövetkezett változás nyilvántartásban
történő átvezetése iránti, (1) és (7) bekezdés szerinti kérelmet – kizárólag teljes egészében – az arról szóló döntés
kérelmezővel történő közlésének időpontjáig az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közleményben
közzétett formanyomtatványon lehet visszavonni. 7. § (1) Az e rendelet alapján vállalt feltételek teljesítésével összefüggő elháríthatatlan külső ok (vis maior) igazolására az
EMGA-ból finanszírozott egységes területalapú támogatásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) Az elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatti igazolási kérelmet az egységes kérelem rendeletben foglaltak szerint kell
benyújtani. 8. § A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok megsértése esetén a közösségi jogi aktuson alapuló
jogkövetkezményeket az e rendelet alapján igénybe vett elkülönített támogatásra figyelemmel kell alkalmazni.
Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 10. § Ez a rendelet a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen
támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet
módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK
tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 11. § Hatályát veszti a feldolgozóipari célú málna- és földieper-termesztés támogatásáról szóló 29/2008. (III. 18.) FVM
rendelet. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
6/2016. (III. 23.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv vagyonkezelésében lévő üdülésre, pihenésre és rekreációs célokra igénybe vehető szálláshelyek igénybevételének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
vagyonkezelésében lévő üdülésre, pihenésre és rekreációs célokra igénybe vehető szálláshelyek díjának és az  igénybevétel
feltételeinek meghatározására kiadom az alábbi utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. Ezen utasítás hatálya az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség)
terjed ki.
2. Részletes rendelkezések 2. A Rendőrség vagyonkezelésében lévő üdülésre, pihenésre és rekreációs célokra igénybe vehető szálláshelyek
(a továbbiakban: üdülő) igénybevétele – az 1. mellékletben szereplő igénylőlap kitöltésével – biztosított:
a) a Rendőrség állományába tartozó személyek és a velük együtt érkező házastárs, élettárs, egyeneságbeli rokon,
örökbefogadott, a  mostoha- és a  nevelt gyermek, örökbefogadó-, mostoha- és a  nevelőszülő és a  testvér,
egyeneságbeli rokon házastársa, házastárs egyeneságbeli rokona és testvére és a  testvér házastársa
(a továbbiakban: hozzátartozó);
b) a Rendőrség és a Határőrség állományából nyugállományba vonult, illetve szolgálati járandóságban részesülő
személyek és a velük együtt érkező hozzátartozók;
c) a fennmaradó szabad kapacitás terhére:
ca) menetlevél ellenében, szolgálati célból térítésmentesen a Rendőrség állományába tartozó személyek,
cb) a Belügyminisztérium irányítása alá tartozó szervek állományába tartozó személyek és hozzátartozóik
részére. 3. Az igénybevételért fizetendő szállásdíjak I–III. kategóriába sorolhatóak. Az egyes kategóriákhoz tartozó szállásdíjak
önköltségszámításon alapuló szabályozását az üdülőkkel rendelkező rendőri szervek minden év február 28. napjáig
elvégzik, és a  tárgyévre meghatározott szállásdíjakat a  tárgyév március 5. napjáig a  2.  melléklet alkalmazásával
– jóváhagyás céljából – a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére felterjesztik.
4. Az üdülők igénybevételére jogosultak az alábbiak szerint kötelesek szállásdíjat fizetni:
a) az I. kategória szerinti díj fizetésére kötelezettek
aa) a Rendőrség állományába tartozó személyek és a velük együtt érkező hozzátartozói,
ab) a Rendőrség és a Határőrség állományából nyugállományba vonult, illetve szolgálati járandóságban
részesülő személyek és a velük együtt érkező hozzátartozók;
b) a II. kategória szerinti díj fizetésére kötelezettek a Belügyminisztérium irányítása alá tartozó szervek tagjai és
hozzátartozói – ha külön együttműködési megállapodás másként nem rendelkezik –;
c) a III. kategória szerinti díj fizetésére kötelezettek az  I–II. kategóriába tartozó személyekkel együtt érkező,
az I–II. kategóriába nem sorolható személyek;
d) gyermek(ek) esetében
da) 3 éves korig a szállás ingyenes,
db) 3–14 éves kor között – pótágyas elhelyezés esetén – az arra megállapított díjak alkalmazandóak.
5. Az üdülők igénybevételére vonatkozó szabályokat a Rendőrség intranetes honlapján kialakított üdülési lehetőségeket
tartalmazó részen közzé kell tenni. A közzététel tartalmazza:
a) az üdülő címét, besorolását;
b) a kapcsolattartó nevét, elérhetőségét (telefon, e-mail);
c) a működési időszakot;
d) az igénybe vehető szobák típusát, darabszámát;
e) rövid szöveges leírást az üdülő elhelyezkedéséről, az igénybe vehető szolgáltatásokról (pl. étkezés, sportolási
lehetőség) a környék nevezetességeiről;
f ) az üdülőt és az egyes szobatípusokat bemutató fényképeket;
g) a rendőri szerv által kiadott, az üdülő igénybevételét szabályozó normatív intézkedést.
6. A szálláshelyekről szóló – 3. melléklet szerinti – tájékoztató elkészítése, aktualizálása az üdülőkkel rendelkező rendőri
szervek feladata. A  tájékoztatót a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére kell felterjeszteni,
aki gondoskodik a Rendőrség intranetes honlapján történő közzétételről.
3. Záró rendelkezések 7. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. A Rendőrség üdülőkkel rendelkező szerveinek vezetői ezen utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül
intézkedésben határozzák meg a vagyonkezelésükbe tartozó üdülők igénybevételével kapcsolatos szabályokat.
9. A 3. pont szerinti önköltségszámításon alapuló szabályozást első alkalommal ezen utasítás hatálybalépését követő
5  munkanapon belül kell végrehajtani, amelyet ezt követően 3 munkanapon belül kell a  gazdasági országos
rendőrfőkapitány-helyettes részére felterjeszteni.
10. A 6.  pont szerinti tájékoztatást első alkalommal ezen utasítás hatálybalépését követő 5 munkanapon belül kell
a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére felterjeszteni.
11. Hatályát veszti az Országos Rendőr-főkapitányság kezelésében lévő üdülők, szálláshelyek működéséről és az általuk
nyújtható szolgáltatások igénybevételének rendjéről szóló 14/2011. (VIII. 19.) ORFK utasítás.
12. Ezen utasítás 8–12. pontja a hatálybalépést követő 61. napon hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
21/2014. (V. 6.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján az egyszerűsített honosítási és az
állampolgárság-megállapítási eljárás felügyeletével kapcsolatos feladatok ellátására 2014. május 7. napjától az új
Kormány megalakulásáig terjedő időtartamra dr. Wetzel Tamást miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata
a) a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. § (3) és (3a) bekezdése szerinti honosítási eljárással,
b) a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 5. §-a szerinti visszahonosítási eljárással, valamint
c) az állampolgárság-megállapítási eljárással
összefüggő feladatok koordinálása.
3. § A miniszteri biztos
a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok előkészítésében,
b) gondoskodik a 2. § szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási és igazságügyi miniszter a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
közigazgatási államtitkára útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (10) bekezdés a) pontja alapján megállapított 365 300 Ft összegű díjazás illeti meg.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § 2014. május 7. napján hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 3/2014. (I. 13.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1185/2013. (IV. 9.) Korm. határozata az Erzsébet téri Kulturális Központ és Park II. ütemének megvalósításához kapcsolódó egyes feladatokról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a Budapest V. kerület Erzsébet téren található – az állam tulajdonában álló, Budapest
V. kerület 24456/2 helyrajzi számú, valamint a Budapest Főváros Önkormányzata tulajdonában álló Budapest V. kerület
24456/3, 24447/1, 24447/2, 24447/3 helyrajzi számú ingatlanokra kiterjedő – Erzsébet téri Kulturális Központ és Park
fejlesztése II. ütemének megvalósítása elnevezésű beruházás (a továbbiakban: Beruházás) az  Erzsébet-program
keretében kerüljön megvalósításra, ezért felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési
miniszterrel együttműködésben a Beruházás befejezése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
2. Hatályát veszti az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és
feladatairól szóló 1351/2011. (X. 20.) Korm. határozat 2. pont c) alpontja.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2018. LXXX. törvény a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2017. egységes költségvetésének végrehajtásáról.
Az Országgyűlés a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2017. évi egységes költségvetéséről szóló 2016. évi CXXIV. törvényben
meghatározott költségvetések végrehajtásáról a következő törvényt alkotja.
1. A Hatóság költségvetési főösszegeinek teljesülése 1. § (1) Az  Országgyűlés a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) 2017. évi költségvetése
végrehajtását 36 257,8 millió Ft, azaz harminchatmilliárd-kettőszázötvenhétmillió-nyolcszázezer forint költségvetési
bevétellel és 32 665,1 millió Ft, azaz harminckettőmilliárd-hatszázhatvanötmillió-egyszázezer forint költségvetési
kiadással hagyja jóvá.
(2) A Hatóság 2017. évi költségvetése végrehajtásának mérlegét az 1. és 2. melléklet tartalmazza.
2. A bevételek részletezése 2. § (1) A  Hatóság államháztartáson belülről történő működési célú támogatása 2 293,2 millió Ft, azaz kettőmilliárdkettőszázkilencvenhárommillió-kettőszázezer forint.
(2) A  közhatalmi bevételek összege 27 393,3 millió Ft, azaz huszonhétmilliárd-háromszázkilencvenhárommillióháromszázezer forint.
(3) Az igazgatási szolgáltatási díjak bevétele 857,4 millió Ft, azaz nyolcszázötvenhétmillió-négyszázezer forint.
 (4) A frekvenciadíjakból származó bevétel összege 21 441,2 millió Ft, azaz huszonegymilliárd-négyszáznegyvenegymillió
kettőszázezer forint.
 (5) Az azonosítók használati díja 2 524,1 millió Ft, azaz kettőmilliárd-ötszázhuszonnégymillió-egyszázezer forint.
 (6) A felügyelt piacokról befolyt felügyeleti díj összege 2 189,6 millió Ft, azaz kettőmilliárd-egyszáznyolcvankilencmillió
hatszázezer forint.
 (7) A bírságból befolyt bevétel összege 379,2 millió Ft, azaz háromszázhetvenkilencmillió-kettőszázezer forint.
 (8) A közhatalmi bevételek között nyilvántartott késedelmi pótlék bevétele 1,8 millió Ft, azaz egymillió-nyolcszázezer
forint.
 (9) A működési bevételek összege 6 544,9 millió Ft, azaz hatmilliárd-ötszáznegyvennégymillió-kilencszázezer forint.
 (10) A Hatóság felhalmozási bevételeinek összege 15,0 millió Ft, azaz tizenötmillió forint.
 (11) Felhalmozási célú átvett pénzeszközökből befolyt bevétel 11,4 millió Ft, azaz tizenegymillió-négyszázezer forint.
 (12) A  finanszírozási bevételek összege 43 038,6 millió Ft, azaz negyvenhárommilliárd-harmincnyolcmillió-hatszázezer
forint. 3. A kiadások részletezése 3. § (1) A  Hatóság személyi juttatásainak összege 6 322,2 millió Ft, azaz hatmilliárd-háromszázhuszonkettőmilliókettőszázezer forint.
(2) A  munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulás kiadásainak összege 1 599,1 millió Ft, azaz egymilliárdötszázkilencvenkilencmillió-egyszázezer forint.
(3) A dologi kiadások összege 11 460,1 millió Ft, azaz tizenegymilliárd-négyszázhatvanmillió-egyszázezer forint.
 (4) Az  egyéb működési célú kiadások összege 10 223,3 millió Ft, azaz tízmilliárd-kettőszázhuszonhárommillió
háromszázezer forint.
 (5) A beruházások összege 3 058,0 millió Ft, azaz hárommilliárd-ötvennyolcmillió forint.
 (6) A felújítások összege 0,7 millió Ft, azaz hétszázezer forint.
 (7) Az egyéb felhalmozási célú kiadások összege 1,7 millió Ft, azaz egymillió-hétszázezer forint.
4. A pénzmaradvány elfogadása 4. § (1) A  Hatóság tartalékainak és kötelezettségvállalással lekötött maradványainak összege 46 631,3 millió Ft, azaz
negyvenhatmilliárd-hatszázharmincegymillió-háromszázezer forint.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. november 13-i ülésnapján fogadta el.
(2) A korábbi években keletkezett, Országgyűlés által jóváhagyott, fel nem használt tartalékok összege 40 656,6 millió Ft,
azaz negyvenmilliárd-hatszázötvenhatmillió-hatszázezer forint.
(3) Az  Országgyűlés a  Hatóság 2017. évi költségvetésének pénzmaradványát 5 974,7 millió Ft, azaz ötmilliárdkilencszázhetvennégymillió-hétszázezer forint értékben fogadja el. A  pénzmaradvány összegéből 820,0 millió Ft,
azaz nyolcszázhúszmillió forint többletbevételként keletkezett.
(4) A pénzmaradvány összegéből
a) 1 053,4 millió Ft, azaz egymilliárd-ötvenhárommillió-négyszázezer forint a  2017. évi kötelezettségek
2018. évre áthúzódó pénzügyi teljesítésének fedezetére,
b) 2 542,1 millió Ft, azaz kettőmilliárd-ötszáznegyvenkettőmillió-egyszázezer forint a  mérőkamra- és
szerverközpont-beruházásra,
c) a  2017. évi bírság 379,2 millió Ft, azaz háromszázhetvenkilencmillió-kettőszázezer forint összegben
a médiatudatosság fejlesztésére,
d) 2 000,0 millió Ft, azaz kettőmilliárd forint összegben a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap
műsorszórási költségeinek fedezetére
használható fel. 5. A Hatóság Médiatanácsa 2017. évi működési költségvetésének, valamint a Médiatanács kezelésében
lévő, 2017. évi bevételi és kiadási előirányzatok teljesülése
5. § (1) Az Országgyűlés a Hatóság Médiatanácsa (a továbbiakban: Médiatanács) 2017. évi költségvetésének végrehajtását
420,1 millió Ft, azaz négyszázhúszmillió-egyszázezer forint költségvetési bevétellel és 410,3 millió Ft, azaz
négyszáztízmillió-háromszázezer forint költségvetési kiadással hagyja jóvá.
(2) A finanszírozási bevételek összege 116,5 millió Ft, azaz egyszáztizenhatmillió-ötszázezer forint.
 (3) A  Médiatanács tartalékainak és kötelezettségvállalással lekötött maradványainak összege 126,3 millió Ft, azaz
egyszázhuszonhatmillió-háromszázezer forint.
 (4) A  Médiatanács kezelésében lévő, 2017. évi bevételek összege 936,8 millió Ft, azaz kilencszázharminchatmillió
nyolcszázezer forint, a kiadások összege 928,3 millió Ft, azaz kilencszázhuszonnyolcmillió-háromszázezer forint.
 (5) Az (1) és (2) bekezdésben megállapított bevételek és kiadások részletezését a 3. és 4. melléklet tartalmazza.
 (6) Az  Országgyűlés a  Médiatanács 2017. évi maradványát 78,6 millió Ft, azaz hetvennyolcmillió-hatszázezer forint
értékben fogadja el. A  pénzmaradvány teljes összege a  Hatóság részére történő átutalással, tartalékképzésre
használható fel.
6. A Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap költségvetésének végrehajtása
6. § Az Országgyűlés a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
(a  továbbiakban: Mttv.) 134.  § (10)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően jóváhagyja a  Médiaszolgáltatástámogató és Vagyonkezelő Alap (a  továbbiakban: MTVA) 2017. évi költségvetésének végrehajtását, amelyet
az 5. melléklet tartalmaz.
7. Záró rendelkezés 7. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1190/2013. (IV. 9.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0012 azonosító számú („A somogytúri szennyvízelvezető agglomeráció szennyvízgyűjtése és szennyvízcsatornázása”) című projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0012 azonosító számú, „A somogytúri szennyvízelvezető
agglomeráció szennyvízgyűjtése és szennyvízcsatornázása” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezet és
Energia Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
260/2010. (XI. 16.) Korm. rendelete a Budapest Főváros Óbudai (Hajógyári) szigeten meg valósuló „Álomsziget” nevű komplex nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 57/2009. (III. 17.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások meg valósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
 szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
 szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Budapest Főváros Óbudai (Hajógyári) szigeten meg valósuló „Álomsziget” nevű komplex nagyberuházással
összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 57/2009. (III. 17.) Korm.
rendelet hatályát veszti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
346/2015. (VIII. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar gazdaság termelési, munkaerő-piaci és exportteljesítményének növelése tekintetében meghatározó
jelentőségű, valamint a  jövő generációk számára korszerű tudást biztosító vállalati politikája, kiemelkedő és
példaadó vezetői munkája elismeréseként
dr. Thomas Faustmann, az Audi Hungaria Motor Kft. ügyvezető igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök