text:
68/2015. (III. 30.) Korm. rendelete a megyei kormányhivatalok mezőgazdasági feladatainak meghatározásáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az 1–4. § tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával
és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § c) és d) pontjában,
az 5. §, 7. § és 8. § (1) bekezdése tekintetében az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. §
(1) bekezdés a) pontjában,
a 6. § tekintetében az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 49. § (3) bekezdés b) pontjában,
a 8. § (2)–(6) bekezdés tekintetében az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (1) bekezdés
g) pontjában,
a 9. § tekintetében az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (2) bekezdés a) pontjában,
a 10. § tekintetében a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (3) bekezdésében,
a 11.  § tekintetében a  pálinkáról, a  törkölypálinkáról és a  Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008.  évi LXXIII.  törvény 15.  §
(1) bekezdésében,
a 12. § tekintetében az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (1) bekezdés
a) pontjában,
a 13.  § tekintetében a  vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996.  évi LV.  törvény 100.  §
(2) bekezdésében,
a 14. és 15. § tekintetében a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény 71. § 1. pontjában,
a 16. § (1) bekezdése tekintetében a hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény 61. §-ában,
a 16. § (2) bekezdése tekintetében a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló
2011. évi CLXVIII. törvény 24. § (1) bekezdésében,
a 17.  § tekintetében a  növényfajták állami elismeréséről, valamint a  szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról
szóló 2003. évi LII. törvény 30. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 18. § (1) és (2) bekezdése tekintetében a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 66. § (1) bekezdésében,
a 18. § (3) bekezdése tekintetében a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 72. § g) pontjában,
a 18.  § (4) és (5)  bekezdése tekintetében a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel
összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 104. § (1) bekezdés d) pontjában,
a 49–55.  § tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény
174/A. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. A megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakmai tevékenységének irányítása
1. § A fővárosi és megyei kormányhivatalok élelmiszerlánc-felügyeleti, erdészeti, vadászati, halgazdálkodási,
állatvédelmi, borászati, növénytermesztési, talajvédelmi, tenyésztési, agrárkár-megállapító és mezőgazdasági
igazgatási feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 9.  §
g)–i) pontjában meghatározott, valamint a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító
miniszterként a  földművelésért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) gyakorolja. A  miniszter szakmai
irányító jogkörei gyakorlásában a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) – a  jogállását
szabályozó jogszabályban meghatározottak szerint – közreműködik.
2. § (1) A  Pest Megyei Kormányhivatal illetékessége élelmiszerlánc-felügyeleti szervként, vadászati hatóságként,
halgazdálkodási hatóságként, állatvédelmi hatóságként, talajvédelmi hatóságként, borászati hatóságként,
növénytermesztési hatóságként, tenyésztési és agrárkár-megállapító hatóságként és mezőgazdasági igazgatási
szervként eljárva a főváros és Pest megye területére terjed ki.
(2) Az erdészeti hatóságként eljáró megyei kormányhivatalok illetékességi területét az 1. melléklet tartalmazza.
3. § A megyei kormányhivatalok élelmiszerlánc-felügyeleti szervként eljáró járási hivatalai (a továbbiakban: járási hivatal)
illetékességi területét a 2. melléklet tartalmazza.
2. A megyei kormányhivatalok mezőgazdasági ügyekben való eljárására vonatkozó előírások
4. § (1) Az  élelmiszerlánc-felügyeleti, talajvédelmi, erdészeti, vadászati, halgazdálkodási, állatvédelmi, borászati,
növénytermesztési, tenyésztési és mezőgazdasági igazgatási hatáskörben eljáró megyei kormányhivatalok által
hozott elsőfokú döntés esetén másodfokon a NÉBIH jár el.
(2) Az  élelmiszerlánc-felügyeleti szervként eljáró járási hivatal által elsőfokon hozott döntés esetében másodfokon
a megyei kormányhivatal jár el.
(3) Ha kormányrendelet másképp nem rendelkezik, az  élelmiszerlánc-felügyeleti szerv hatáskörébe tartozó
szakhatósági ügyekben elsőfokú eljárásban a megyei kormányhivatal, másodfokú eljárásban a NÉBIH jár el.
3. Kijelölő rendelkezések 5. § (1) Az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008.  évi XLVI.  törvény (a  továbbiakban: Éltv.) 8/A.  §
(3) bekezdésében, 27. § (4) bekezdésében, 32. § (1) bekezdés f ) pontjában, 32. § (2) bekezdés b) és c) pontjában,
34.  § (1)  bekezdés b), d), e)  pontjában általános engedély esetében, valamint f ) és i)  pontjában állatgyógyászati
készítmények kiskereskedelme vonatkozásában, 34.  § (4)  bekezdés h)  pontjában, 35.  § (3)  bekezdés b) és
f )  pontjában, 36.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában, 38.  § (1)  bekezdés a), d), f ), j)–l), p) és s)  pontjában, 53.  §
(3)  bekezdésében és 72.  §-ában foglaltak tekintetében a  Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatóságként eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(2) Az Éltv. 17. § (1) bekezdés b) pontjában, 17. § (7) és (8) bekezdésében, 32. § (4) bekezdésében, 33. § d) pontjában,
37.  § (1)  bekezdés b)  pontjában növények, növényi termékek tudományos kutatási céllal, illetve fajtaszelekciós
munkára történő behozatala, valamint feltartóztatott szállítmányok behozatala kivételével, 37. § (2) bekezdésében,
37. § (3) bekezdés a), b), d), f ) és h) pontjában, 38. § (1) bekezdés h), n), u) és v) pontjában, 48. § (1) bekezdés a),
c), e) és g) és k)  pontjában, 48.  § (3)  bekezdésében, 49.  § (1)  bekezdésében, 50.  § (1) és (2)  bekezdésében, 54.  §
(1)  bekezdésében, 60.  § (1)  bekezdés k)  pontjában foglaltak tekintetében a  Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti
szervként a növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(3) Az  Éltv. 23/A.  § (1) és (2)  bekezdésében, 26.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában, 32.  § (1)  bekezdés a), b) és
j)  pontjában, 42.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontjában, valamint az  Éltv. Mellékletének 39.  pontjában foglaltak
tekintetében a  Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
hatóságként, valamint növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(4) Az Éltv. 18. § (1) bekezdés e), f ), h) és i) pontjában, 34. § (1) bekezdés a) és c), valamint e) pontjában eseti engedély
esetén, 34. § (2) bekezdés b)–g), i), k) és l) pontjában, 34. § (4) bekezdés c) és d) pontjában, 38. § (3) bekezdésében,
53.  § (2)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként az  élelmiszerláncbiztonsági és állategészségügyi hatóságként eljáró járási hivatalt jelöli ki.
(5) Az  Éltv. 15.  § (4)  bekezdésében, 18.  § (1)  bekezdés g)  pontjában, 18.  § (5)  bekezdésében, 19.  § (1) és
(4) bekezdésében, 23. § (1)–(4) bekezdésében, 26. § (1) bekezdés c) és d) pontjában, 27. § (2) és (3) bekezdésében,
32.  § (1)  bekezdés m)  pontjában, 32.  § (2)  bekezdés a)  pontjában, 33.  § c)  pontjában, 34.  § (2)  bekezdés a),
h) és j)  pontjában, 34.  § (3)  bekezdés b) és c)  pontjában, 34.  § (4)  bekezdés b) és e)–g)  pontjában, 35.  § (1) és
(2) bekezdésében, (3) bekezdés a) és c)–e) pontjában, (4) bekezdés a)–c) pontjában, 36. § (1) bekezdés c) pontjában,
(2) és (3)  bekezdésében, 38.  § (1)  bekezdés g)  pontjában, 39.  § (1)  bekezdésében, 51.  § (3)  bekezdésében, 54.  §
(1) bekezdés b) pontjában, 61. § (1) és (3) bekezdésében, 63. § (1) bekezdés c) pontjában, valamint az Éltv. Melléklet
22.  pontjában foglaltak tekintetében a  Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként az  élelmiszerlánc-biztonsági
és állategészségügyi hatóságként eljáró megyei kormányhivatalt, valamint az  élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi hatóságként eljáró járási hivatalt jelöli ki.
(6) Az Éltv. 8. § (2) bekezdésében, 16. § (2) bekezdésében, 24. § (1) bekezdés a) pontjában, 24. § (2) bekezdésében, 25. §
(1), (4) és (5) bekezdésében, 26. § (2) bekezdésében, 27. § (1) bekezdés d) pontjában, 30. § (2) bekezdésében, 32. §
(1) bekezdés e), g)–i), k), l) és s) pontjában, 33. § b) pontjában, 38. § (1) bekezdés b), c) és e) pontjában, 38. § (4) és
(5) bekezdésében, 38/A. § (9) bekezdésében, 38/C. § (1) bekezdésében, 42. § (1) bekezdés d) pontjában, 43. §-ában,
44. § (1)–(6) bekezdésében, 45. §-ában, 53. § (4) bekezdésében, 56. §-ában, 57. § a)–c) és e)–t) pontjában, 58. §-ában,
59. § (6) bekezdésében, 62. § (3) bekezdésében, 63. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak tekintetében a Kormány
élelmiszerlánc-felügyeleti szervként az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatóságként, valamint
növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró megyei kormányhivatalt, továbbá az  élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi hatóságként eljáró járási hivatalt jelöli ki.
(7) Az  Éltv. 32.  § (3)  bekezdése alapján az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatóságként eljáró megyei
kormányhivatal, valamint az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatóságként eljáró járási hivatal
nyilvántartja a  bejelentett és kivizsgált élelmiszer-mérgezéseket és -fertőzéseket, azok adatait a  NÉBIH részére
– értékelés és közzététel céljából – megküldi.
(8) Az  Éltv. 34.  § (3)  bekezdés a)  pontja alapján az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatóságként eljáró
megyei kormányhivatal, valamint az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatóságként eljáró járási hivatal
elrendeli a járványveszély esetén szükséges járványügyi intézkedéseket. A közcélú igénybevételt az élelmiszerláncbiztonsági és állategészségügyi hatóságként eljáró megyei kormányhivatal rendeli el.
(9) Az  Éltv. 71.  § (3)  bekezdése alapján a  földművelésügyi miniszter a  NÉBIH közreműködésével a  megyei
kormányhivatalok és a járási hivatalok jogalkalmazási gyakorlatának alapjait ismertető közleményt ad ki.
(10) Az  Éltv. 55.  §-ában meghatározott kártalanításról ötmillió forint összeghatárig az  élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi hatóságként eljáró járási hivatal, ötmillió forintot meghaladóan az  élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi hatóságként eljáró megyei kormányhivatal dönt.
(11) Az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatóságként eljáró megyei kormányhivatal ellátja a  2005/94/EK
tanácsi irányelvnek a  baromfitartó egységek és más, fogságban tartott madarakat tartó egységek madárinfluenza
szempontjából történő jóváhagyása, valamint az  említett egységekben hozott további biológiai biztonsági
megelőző intézkedések tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2009. július 13-i 616/2009/EK bizottsági rendelet
végrehajtása során a tagállami feladatokat.
(12) A növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró megyei kormányhivatal hivatalos vizsgálóhelyként a NÉBIH felkérésére
közreműködik az Éltv. Mellékletének 24. pontja szerinti engedélyköteles termékek vizsgálatainak elvégzésében.
(13) Az  élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi hatóságként eljáró megyei kormányhivatal ellátja az  ökológiai
termelésről és az  ökológiai termékek címkézéséről és a  2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletben, illetve az annak végrehajtására kiadott bizottsági rendeletekben
az ellenőrző hatóság számára megállapított feladatokat.
6. § Az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998.  évi XXVIII.  törvény 40.  § (6)  bekezdésének alkalmazásában
a  Kormány kereskedelmi hatóságként az  élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi hatóságként eljáró járási
hivatalt jelöli ki.
7. § (1) A  Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint az  állatorvosi szolgáltatói tevékenység végzéséről szóló 2012.  évi
CXXVII.  törvény 4.  § (6)  bekezdés i)  pontjában, 4.  § (7)  bekezdésében és 47.  § (1)  bekezdésében foglaltak
tekintetében a  Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként az  élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi
hatóságként eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(2) A  Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint az  állatorvosi szolgáltatói tevékenység végzéséről szóló 2012.  évi
CXXVII.  törvény 15.  § (2)  bekezdés a)  pontjában és 43.  § (3)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány
élelmiszerlánc-felügyeleti szervként az  élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi hatóságként eljáró megyei
kormányhivatalt és az élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi hatóságként eljáró járási hivatalt jelöli ki.
8. § (1) Az  állati eredetű melléktermékekből készített komposztok mezőgazdasági területen történő felhasználásának
hatósági engedélyezési eljárása tekintetében a  Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként az  élelmiszerláncbiztonsági és állat-egészségügyi hatóságként eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(2) Az Éltv. 17. § (1) bekezdés c) pontjában és a (4) bekezdésben foglalt védekezési kötelezettség megszegése esetén
a növényvédelmi bírság kiszabására a növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró megyei kormányhivatal jogosult.
(3) Az állami védekezés elrendelésére a NÉBIH előzetes tájékoztatásával a növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró
megyei kormányhivatal jogosult.
(4) A  növények, növényi termékek határforgalmának növény-egészségügyi, növényvédelmi, forgalmazásiminőségszabványoknak való megfelelési, és a bizonyos kockázatot jelentő növényi termékek élelmiszerbiztonsági
ellenőrzését a  növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró megyei kormányhivatal látja el. A  szomszédos ország
területén működő magyar növény-egészségügyi határkirendeltség a működtetés, illetve a közszolgálati jogviszony
szempontjából a növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró megyei kormányhivatal helye szerinti, annak szervezeti
egységét képező belföldi munkahelynek minősül.
(5) A  közérdekű védekezés elrendelésére külterületen a  növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró megyei
kormányhivatal jogosult. Ha belterületi ingatlan esetében a  települési (fővárosban a  kerületi, a  Fővárosi
Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a  fővárosi) önkormányzat nem tesz eleget
a  védekezési kötelezettségének, a  növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró megyei kormányhivatal rendeli el
a közérdekű védekezést.
(6) A települési (fővárosban kerületi) önkormányzat jegyzőjének, a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott
terület tekintetében a  fővárosi főjegyzőnek a  helyi önkormányzatok és szerveik, a  köztársasági megbízottak,
valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatáskörének megállapításával kapcsolatos
földművelésügyi ágazati jogszabályok módosításáról szóló 19/1992. (I. 28.) Korm. rendelet 1.  § (1)  bekezdés
g)  pontja alapján elsőfokon hozott döntése esetében másodfokon a  növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró
megyei kormányhivatal jár el.
(7) A  Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamaráról szóló 2000.  évi LXXXIV.  törvény 2.  § (3)  bekezdés
c)  pontjában és 19.  § (9)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként
a növény- és talajvédelmi hatóságként eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
9. § Az állattenyésztésről szóló 1993.  évi CXIV.  törvény 3.  § 20.  pontjában, 6.  §-ában, 15.  § (1)  bekezdés e)  pontjában,
17. § a)–c), e), h), j) és l) pontjában, 18. § (1) bekezdés a), c) és d) pontjában, 18. § (4) bekezdés d) és e) pontjában,
18. § (5) bekezdésében, 29. §-ában, 30. § (4) bekezdésében, 31. § (1) és (2) bekezdésében, 32. § (2) bekezdésében,
33. § (2) bekezdésében, 36. §-ában, 37. § (2) bekezdésében, 39. §-ában, 44. §-ában, 45. § (1) bekezdésében foglaltak
tekintetében a Kormány tenyésztési hatóságként a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
10. § (1) A  szőlőtermesztésről és a  borgazdálkodásról szóló 2004.  évi XVIII.  törvény (a  továbbiakban: bortörvény) 11.  §
(4) bekezdésében, 20. § (1) bekezdésében, 44. §-ában, 47/A. §-ában, 48. § (2)–(6) és (9) bekezdésében, 51. § (1) és
(2) bekezdésében, valamint 51/A. § (1) és (3) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány borászati hatóságként
a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(2) A bortörvény 2. § 8. pontjában, 8. § (2) bekezdésében, 43. § (1), (2) és (6) bekezdésében, 43/A. § (1) bekezdésében,
43/B.  § (1)–(3)  bekezdésében, 43/D.  § (2), (4) és (5)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány
növénytermesztési hatóságként a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(3) A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 6. §
(2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány borászati hatóságként a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(4) A  hegyközségekről szóló 2012.  évi CCXIX.  törvény 40.  § (2)  bekezdés g)  pontja tekintetében a  Kormány
növénytermesztési hatóságként a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
11. § A Kormány pálinkaellenőrző hatóságként a  pálinkáról, a  törkölypálinkáról és a  Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló
2008. évi LXXIII. törvény 8. §-ában és 12. § l) pontjában foglaltak tekintetében a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
12. § (1) Az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény (a  továbbiakban: Evt.)
tekintetében a  Kormány – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – erdészeti hatóságként a  megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(2) A megyei kormányhivatal erdészeti hatóságként eljárva rendelkezik
a) az Evt. 107. §-ában foglalt esetekben az erdőgazdálkodási bírság összegéről és megfizetéséről,
b) az Evt. 108. §-ában foglalt esetekben az erdővédelmi bírság összegéről és megfizetéséről,
c) a jogszabályban foglalt tartalommal vezeti
ca) az Országos Erdőállomány Adattárat,
cb) az erdőgazdálkodói nyilvántartást,
cc) az erdészeti és jogosult erdészeti szakszemélyzet-nyilvántartást,
cd) az erdei közjóléti létesítmény nyilvántartást,
ce) az erdei lovaglásra bejelentett és járműközlekedésre kijelölt utak nyilvántartását,
cf ) az általa határozattal kiszabott erdőgazdálkodási és erdővédelmi bírságokról szóló nyilvántartást,
cg) a  nemzeti hatáskörben támogatott erdőfelújításhoz, erdőtelepítéshez pénzügyi tételt keletkeztető
műveletekről szóló nyilvántartást,
ch) a  földalatti gomba gyűjtésére vonatkozó jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelő
személyekről, valamint a részükre kiadott tanúsítványról és gyűjtési naplóról szóló nyilvántartást,
ci) az Országos Erdőkár Nyilvántartást.
(3) A megyei kormányhivatal erdészeti igazgatási feladatai körében
a) ellátja az  erdészeti hatóság feladatkörébe tartozó nyilvántartásokhoz kapcsolódó külön jogszabályban
meghatározott adatszolgáltatási feladatokat,
b) gondoskodik az erdészeti szakszemélyzet és jogosult erdészeti szakszemélyzet esküjének letételéről, valamint
szolgálati igazolvánnyal és jelvénnyel való ellátásáról,
c) ellátja az  Evt. 43.  § (1)  bekezdése szerint nyilvánosság biztosítása szempontjából jelentősnek minősülő
erdőgazdálkodási tevékenységek közzétételével és egyeztetésével kapcsolatos feladatokat,
d) közreműködik a NÉBIH részére előírt, honlap útján teljesített tájékoztatási feladatok ellátásában,
e) az erdőt érintően közreműködik a területfejlesztési, területrendezési tervek készítésében,
f ) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogszabály a feladatkörébe utal.
(4) Az Evt. 58. § (2) és (3) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(5) Az Evt. 60. § (3) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány vadászati hatóságként a megyei kormányhivatalt
jelöli ki.
(6) Az  erdőbirtokossági társulatról szóló 1994.  évi XLIX.  törvény 6.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (1)  bekezdésében
foglaltak tekintetében a  Kormány erdészeti hatóságként az  erdőterület fekvése szerint illetékes megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(7) A  Nemzeti Földalapról szóló 2010.  évi LXXXVII.  törvény 22.  § (2)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány
erdészeti hatóságként az erdőterület fekvése szerint illetékes megyei kormányhivatalt jelöli ki.
13. § (1) A  vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996.  évi LV.  törvény (a  továbbiakban: Vtv.)
6. § (4) bekezdésében, 12. § (2) és (4) bekezdésében, 13. § (3) bekezdésében, 14. § (1) bekezdésében, 18. §-ában,
19. § (1) és (3) bekezdésében, 20. § (2)–(4) bekezdésében, 22. § (1) bekezdésében, 25. § (2) bekezdésében, 27. § (1)
és (2) bekezdésében, 27. § (3) bekezdés b) és c) pontjában, 27. § (4) és (7) bekezdésében, 28. § (6) bekezdésében,
30.  § (2)  bekezdésében, 32.  § (1)  bekezdésében, 35.  § (3)  bekezdésében, 38.  § (3)  bekezdésében, 38/A.  §
(1)  bekezdésében, 38/A.  § (2)  bekezdés e)  pontjában, 38/A.  § (3)  bekezdésében, 39.  § (1) és (3)  bekezdésében,
45. § (2) és (3) bekezdésében, 47. § (1) és (3) bekezdésében, 50. § (3) és (4) bekezdésében, 51. § (1) bekezdésében,
52.  § (1) és (2)  bekezdésében, 53.  § (2)  bekezdésében, 57.  § (1)  bekezdésében, 58.  § (4)  bekezdésében, 62.  §
(2)  bekezdésében, 63.  § (2)  bekezdésében, 64.  § (1)  bekezdésében, 65.  § (1) és (2)  bekezdésében, 67.  §
(4)  bekezdésében, 69.  § (2)  bekezdésében, 71.  § (1)  bekezdés k)  pontjában, 71.  § (4)  bekezdésében, 73.  § (1)–(3)
és (5) bekezdésében, 74. § (1) és (2) bekezdésében, 79. § (1) bekezdés d) pontjában, 80. § (2) és (4) bekezdésében,
82.  §-ában, 83.  § (1)  bekezdésében, 83.  § (4)  bekezdés a), b) és e)  pontjában, 84.  § (1)  bekezdésében, 86.  §
(2)  bekezdésében, 89.  §-ában, 91.  §-ában, 92.  § (1)  bekezdésében, valamint 96.  § (1)  bekezdésében foglaltak
tekintetében a Kormány vadászati hatóságként a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(2) Amennyiben a vadászterület két vagy több megyei kormányhivatal illetékességi területén található, az az illetékes,
amelynek területén a vadászterület nagyobbik hányada található.
(3) A  Vtv. 19.  § (1)  bekezdésében meghatározott, a  vadászterület határának megállapítására irányuló hatósági
eljárásban az ügyintézési határidő két hónap.
(4) A  Vtv. 35.  § (2)  bekezdésében és 91.  §-ában foglaltak tekintetében a  Kormány élelmiszerlánc-biztonsági és
állat-egészségügyi hatóságként a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(5) Az  Országos Magyar Vadászkamaráról szóló 1997.  évi XLVI.  törvény 4.  § (2)  bekezdés b)  pontjában, 16.  §
(6)  bekezdésében, 19.  § (1)  bekezdésében, 20.  § (4)  bekezdésében, 22.  § (3) és (4)  bekezdésében, 25.  § (4) és
(5)  bekezdésében, valamint 26.  § (7)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány vadászati hatóságként
a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
14. § (1) A  Kormány elsőfokú halgazdálkodási hatóságként – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a  megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(2) Halgazdálkodási hatósági ügyben – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – az eljárással érintett vízterület
medrének fekvése szerint illetékes megyei kormányhivatal jár el.
(3) A  halgazdálkodásról és a  hal védelméről szóló 2013.  évi CII.  törvény (a  továbbiakban: Hhvtv.) 67.  § (1)  bekezdése
szerinti közigazgatási eljárásban – a (2) bekezdéstől eltérően – a jogsértő személy lakóhelye szerint illetékes megyei
kormányhivatal jár el.
(4) Ha a halgazdálkodási vízterület két vagy több megyei kormányhivatal illetékességi területén helyezkedik el, akkor
a) állóvíz esetén, a  c) és d)  pont kivételével az  a  megyei kormányhivatal illetékes, ahol a  halgazdálkodási
vízterület nagyobbik hányada található;
b) folyóvíz esetén, a  c) és d)  pont kivételével a  megyei kormányhivatal illetékessége a  megyehatáron belüli
folyószakaszokra, part- illetve mederrészekre terjed ki;
c) hullámtéren elhelyezkedő nyilvántartott halgazdálkodási vízterületek nyilvántartásában az a kormányhivatal
az illetékes, amely illetékességi területét a főmeder érinti;
d) két vagy több megyei kormányhivatal illetékességi területén elhelyezkedő nyilvántartott halgazdálkodási
vízterület nyilvántartása esetén az  érintett kormányhivatalok közös megállapodással a  Hhvtv. 34.  §
(2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően az a)–c) pontokban foglaltaktól eltérhetnek.
(5) A  (4)  bekezdés b)  pontjától eltérően – a  (4)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti eset kivételével  –, ha a  folyóvíz
medrét hosszanti, illetve keresztirányban több megyei kormányhivatal illetékességi területe is érinti, az  a  megyei
kormányhivatal az  illetékes, amely megyénél a  Hhvtv. hatálybalépését megelőzően a  vízterület a  halászati
vízterületek nyilvántartásában szerepelt.
(6) A  Hhvtv. 67.  § (2)  bekezdése szerinti közigazgatási eljárásban a  vízilétesítmény elhelyezkedése szerint illetékes
megyei kormányhivatal jár el.
15. § (1) Az állami horgászjegy, az állami halászjegy, valamint a fogási napló és a fogási tanúsítványok kiadásával kapcsolatos
feladatokat a megyei kormányhivatal látja el.
(2) Az állami horgászjegy kiadására bármelyik megyei kormányhivatal jogosult.
16. § (1) A  hegyközségekről szóló 2012.  évi CCXIX.  törvény 34.  § (4)  bekezdése, 51.  § (2) és (3)  bekezdése, 52.  § (1) és
(2)  bekezdése, valamint 59.  §-a tekintetében a  Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a  földművelésügyi
igazgatási jogkörében eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(2) A Kormány agrárkár-megállapító szervként a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
 (3) A  Nemzeti Földalapról szóló 2010.  évi LXXXVII.  törvény 21.  § (1)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány
mezőgazdasági igazgatási szervként a  földművelésügyi igazgatási jogkörében eljáró megyei kormányhivatalt
jelöli ki.
17. § (1) A  növényfajták állami elismeréséről, valamint a  szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló
2003.  évi LII.  törvény (a  továbbiakban: vetőmagtörvény) 18.  § (4)  bekezdésében, 20.  § (1)  bekezdésében, 23.  §
(1)  bekezdés h)  pontjában említett szaporítóanyagok vonatkozásában – a  prebázis és bázis kategóriájú szőlő- és
gyümölcs, valamint a  szuperelit és elit fokozatú erdészeti és fás szárú energetikai szaporítóanyagok, továbbá
a  szuper elit szaporítási fokú vetőmag kivételével –, 23.  § (3)  bekezdésében, 26.  § (2)  bekezdés c)  pontjában,
27. §-ában, valamint 28. § (1) és (3) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány növénytermesztési hatóságként
a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(2) A  Kormány a  vetőmagtörvényben szabályozott, a  szőlő-, gyümölcs-, dísznövény-, zöldségpalánta-, erdészeti
és fás szárú energetikai szaporítóanyagok előállítása és forgalomba hozatala, szolgáltatási tevékenységek
tekintetében a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi
LXXVI. törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a növénytermesztési hatóságként eljáró megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(3) A megyei kormányhivatal növénytermesztési hatósági hatáskörébe tartozó, vetőmagokat érintő feladatokat
a) a Baranya Megyei Kormányhivatal Baranya, Somogy és Tolna megyére,
b) a Békés Megyei Kormányhivatal Bács-Kiskun, Békés és Csongrád megyére,
c) a  Fejér Megyei Kormányhivatal a  fővárosra, Fejér és Veszprém megyére, valamint Pest megye Dunától
nyugatra eső részére,
d) a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Győr-Moson-Sopron és Komárom-Esztergom megyére,
e) a  Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Borsod-Abaúj-Zemplén, Hajdú-Bihar és Szabolcs-Szatmár-Bereg
megyére,
f ) a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal Heves, Jász-Nagykun-Szolnok és Nógrád megyére, valamint
Pest megye Dunától keletre eső részére,
g) a Vas Megyei Kormányhivatal Vas és Zala megyére
kiterjedő illetékességgel látja el.
(4) A  megyei kormányhivatal növénytermesztési hatósági hatáskörébe tartozó, kertészeti szaporítóanyagokat érintő
feladatokat
a) a Baranya Megyei Kormányhivatal Baranya, Somogy és Tolna megyére,
b) a Békés Megyei Kormányhivatal Bács-Kiskun, Békés és Csongrád megyére,
c) a  Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Borsod-Abaúj-Zemplén, Hajdú-Bihar és Szabolcs-Szatmár-Bereg
megyére,
d) a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal Fejér, Heves, Jász-Nagykun-Szolnok, Nógrád és Pest
megyére, valamint a fővárosra,
e) a Vas Megyei Kormányhivatal Győr-Moson-Sopron, Komárom-Esztergom, Vas, Veszprém és Zala megyére
kiterjedő illetékességgel látja el.
(5) A  megyei kormányhivatal növénytermesztési hatósági hatáskörébe tartozó, erdészeti szaporítóanyagokat érintő
feladatokat
a) a Baranya Megyei Kormányhivatal Bács-Kiskun, Baranya, Csongrád, Somogy és Tolna megyére,
b) a Fejér Megyei Kormányhivatal Fejér, Heves, Nógrád, Pest és Veszprém megyére,
c) a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Békés, Borsod-Abaúj-Zemplén, Hajdú-Bihar, Jász-Nagykun-Szolnok és
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyére,
d) a  Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Győr-Moson-Sopron, Komárom-Esztergom, Vas és Zala
megyére
kiterjedő illetékességgel látja el. (6) A  vetőmagvak és vegetatív szaporítóanyagok, valamint azok termesztésbe bocsátása esetén az  érintett növényi
kultúra géntechnológiai eredetének vizsgálatában, hatósági ellenőrzésében, az ezzel kapcsolatban hozott hatósági
döntés végrehajtásában a NÉBIH irányítása mellett a megyei kormányhivatal közreműködik.
18. § (1) A  Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény szerinti talajvédelmi hatóságként a  megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(2) A  Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény 60.  § (1)  bekezdése és 64/A.  §-a szerinti
növénytermesztési hatóságként és 64.  § (1)  bekezdése szerinti mezőgazdasági igazgatási szervként a  megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(3) A  Kormány a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvény (a  továbbiakban:
Földforgalmi tv.) 35.  § (1)  bekezdése, (4)  bekezdése és (5)  bekezdés második mondata szerinti mezőgazdasági
igazgatási szervként a föld fekvésének helye szerint illetékes földművelésügyi igazgatási jogkörében eljáró megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(4) A  Földforgalmi tv. 5.  § 1.  pontjában, 19.  § (4)  bekezdésében és 47.  § (4)  bekezdésében, továbbá a  mező- és
erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti
szabályokról szóló 2013.  évi CCXII.  törvény (a  továbbiakban: Fétv.) 4.  §-ában foglaltak tekintetében a  Kormány
földművelésügyi igazgatási szervként a  családi gazdaság központja szerint illetékes földművelésügyi igazgatási
jogkörében eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(5) A  Fétv. 6.  § (2)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként az  állattartó
telep fekvése szerint illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi hatóságként eljáró megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(6) A  Fétv. 7.  § (2)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány növénytermesztési hatóságként a  föld fekvése
szerint illetékes növénytermesztési hatósági jogkörében eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
19. § (1) A  földrendező és a  földkiadó bizottságokról szóló 1993.  évi II.  törvény (a  továbbiakban: Fkbt.) 4/A.  § (1) és
(2)  bekezdésében, valamint (3)  bekezdés c)  pontjában, 4/B.  § (2), (5) és (6)  bekezdésében, 6.  § (2)  bekezdésében,
7/A.  § (4)  bekezdésében, 9/A.  § (2)  bekezdésében, (3)  bekezdés b)  pontjában és (4)  bekezdésében, 9/B.  §
(1)–(3)  bekezdésében, valamint (5) és (6)  bekezdésében, 9/C.  § (1), (4) és (7)  bekezdésében, 9/D.  §
(1)–(5)  bekezdésében, 10.  § (1) és (2)  bekezdésében, 11/B.  § (2)  bekezdésében, 12/B.  § (1) és (3)  bekezdésében,
12/C.  § (1)  bekezdésében, valamint 13.  § (4)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány mezőgazdasági
igazgatási szervként a földművelésügyi igazgatási jogkörében eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(2) Az Fkbt. 9/C. § (3) bekezdése szerinti kifogás a megyei kormányhivatal útján, a NÉBIH-nek címezve nyújtható be.
 (3) A szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény
25/A.  §-a tekintetében a  Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a  földművelésügyi igazgatási jogkörében
eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
20. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 70. pontjában és 81/B. §-ában foglaltak tekintetében
a  Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a  földművelésügyi feladatkörében eljáró megyei kormányhivatalt
jelöli ki.
21. § A fegyveres biztonsági őrségről, a  természetvédelmi és a  mezei őrszolgálatról szóló 1997.  évi CLIX.  törvény 17.  §
(1)  bekezdésében, 21.  § (1) és (2)  bekezdésében, 22.  § (1) és (2)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány
mezőgazdasági igazgatási szervként a  földművelésügyi igazgatási jogkörében eljáró megyei kormányhivatalt
jelöli ki.
22. § (1) Az  atomenergiáról szóló 1996.  évi CXVI.  törvény 45.  § (1)  bekezdésében foglaltak tekintetében a  Kormány
élelmiszerlánc-felügyeleti szervként és talajvédelmi hatóságként a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(2) Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 48. § c) pontjában és 74. § (4) bekezdésében foglaltak tekintetében
a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei kormányhivatalt és a járási hivatalt jelöli ki.
(3) A  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló
2013. évi CCXL. törvény 319. § (3) bekezdése tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(4) A  környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995.  évi LIII.  törvény 64/A.  § (3)  bekezdésében foglaltak
tekintetében a  Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a  megyei kormányhivatalt és a  járási hivatalt,
talajvédelmi hatóságként a megyei kormányhivatalt jelöli ki.
23. § A földművelésügyi igazgatási jogkörében eljáró megyei kormányhivatal ellátja az  1993. január 1-jétől
2004.  május  1-jéig terjedő időszakban kihirdetett jogszabályok – így különösen a  Mezőgazdasági Fejlesztési Alap
kezelésének és felhasználásának egyes szabályairól szóló 6/1993. (I. 30.) FM rendelet, a  Mezőgazdasági Fejlesztési
Alap kezelésének és felhasználásának egyes szabályairól szóló 6/1993. (I. 30.) FM rendelet módosításáról szóló
19/1994. (IV. 22.) FM rendelet, a  Mezőgazdasági és Erdészeti Alap felhasználásának részletes szabályairól szóló
9/1995. (IV. 28.) FM rendelet, a  földművelésügyi alapoktól átvett feladatok 1996.  évi költségvetési támogatásáról
szóló 44/1995. (XII. 29.) FM rendelet, egyes agrárgazdasági célok 1996.  évi költségvetési támogatásáról szóló
177/1995. (XII. 29.) Korm. rendelet, az  agrárgazdasági célok 1997.  évi költségvetési támogatási rendjéről
szóló 220/1996. (XII. 24.) Korm. rendelet, az  agrárgazdasági célok 1997.  évi költségvetési támogatásáról szóló
3/1997. (I.  18.) FM rendelet, az  agrárgazdasági célok 1998.  évi költségvetési támogatásáról szóló 109/1997.
(XII.  30.) FM  rendelet, az  agrártámogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 273/1997. (XII. 22.)
Korm.  rendelet, az  agrárgazdasági célok 1999.  évi költségvetési támogatásáról szóló 8/1999. (I. 20.) FVM rendelet,
az agrárgazdasági célok 2000. évi költségvetési támogatásáról szóló 6/2000. (II. 26.) FVM rendelet, a mezőgazdasági
termelők kibontakozási hitelkonstrukciójáról és a  gazdahitel programról szóló 30/2000. (III. 10.) Korm. rendelet,
az agrárgazdasági célok 2001. évi költségvetési támogatásáról szóló 15/2001. (III. 3.) FVM rendelet, az agrárgazdasági
célok 2002.  évi költségvetési támogatásáról szóló 102/2001. (XII. 16.) FVM rendelet, az  agrártámogatások
igénybevételének általános feltételeiről szóló 215/2001. (XI. 17.) Korm. rendelet, az agrárgazdasági és vidékfejlesztési
célok 2003.  évi költségvetési támogatásáról szóló 3/2003. (I. 24.) FVM rendelet, az  agrár- és vidékfejlesztési
támogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 290/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet, a 2004. évi nemzeti
hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló 25/2004. (III.  3.)
FVM  rendelet, az  Európai Unió közös forrásaiból származó agrártámogatások, az  azokhoz kapcsolódó, nemzeti
költségvetésből nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a  nemzeti hatáskörben nyújtott agrártámogatások
igénybevételének általános feltételeiről szóló 6/2004. (I. 22.) Korm. rendelet – tekintetében a nemzeti költségvetési
előirányzat terhére odaítélt, a  mezőgazdasági termelés korszerűsítését szolgáló beruházási támogatások
felhasználásával kapcsolatos feladatokat, a Magyar Államkincstár közreműködésével.
24. § (1) A  Kormány hatáskörrel rendelkező hatóságként a  kölcsönös megfeleltetési szabályok betartásának ellenőrzésére
elsőfokú eljárásban a megyei kormányhivatalt, valamint a járási hivatalt jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárásban a koordinációs tevékenységet a megyei kormányhivatal látja el.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti elsőfokú eljárásban döntéshozatalra a megyei kormányhivatal jogosult.
 (4) A  Kormány hatáskörrel rendelkező hatóságként az  agrár-környezetgazdálkodási minimumkövetelmények
ellenőrzésére a  kérelmező székhelye, természetes személy kérelmező esetén lakóhelye szerint illetékes megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
25. § (1) A Kormány a nemzeti hatáskörben nyújtott, jogszabályban meghatározott támogatások tekintetében – amennyiben
jogszabály másként nem rendelkezik, és nem a NÉBIH, illetve a megyei kormányhivatal a támogatási döntést hozó
szerv –, ellenőrzésre jogosult hatóságként a földművelésügyi igazgatási jogkörében eljáró megyei kormányhivatalt
jelöli ki.
(2) A  Kormány a  birtok összevonási célú termőföldvásárlás, illetve a  vadgazdálkodási tevékenységek nemzeti
hatáskörben nyújtott támogatása tekintetében mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervként
a földművelésügyi igazgatási jogkörében eljáró megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(3) A Kormány
a) a nemzeti hatáskörbe tartozó, illetve
b) pályázat útján igénybe vehető,
jogszabályban meghatározott mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatási jogcímek esetén mezőgazdasági
és vidékfejlesztési támogatási szervként a  földművelésügyi igazgatási jogkörben eljáró megyei kormányhivatalt
– a külön kormányrendeletben foglalt kivételekkel – jelöli ki.
4. Egyes szakkérdések vizsgálata 26. § (1) Ha a 27. §, 28. §, 31. §, 32. §, 34–41. §, 42. § a)–e) és h)–i) pontja, továbbá a (3) bekezdésben foglalt eset kivételével
a  44.  § (1)  bekezdés a)–m) és p)–r)  pontja és a  45–48.  § szerinti eljárásban a  hatóságként eljáró kormányhivatal
környezetvédelmi vagy természetvédelmi szakkérdést vizsgál, az  érdemi döntés meghozatalára irányadó
ügyintézési határidő 29 nappal meghosszabbodik.
(2) Ha a  29.  §, a  33.  §, valamint a  42.  § f ) és g)  pontja szerinti eljárásban a  hatóságként eljáró kormányhivatal
környezetvédelmi vagy természetvédelmi szakkérdést vizsgál, az  érdemi döntés meghozatalára irányadó
ügyintézési határidő 14 nappal meghosszabbodik.
(3) Ha a  44.  § (1)  bekezdés a)–m) és p)–r)  pontja, valamint a  45–48.  § szerinti eljárásban partvédelmi és vízvédelmi,
illetve honvédelmi rendeltetésű erdő érintett, és a  hatóságként eljáró kormányhivatal környezetvédelmi vagy
természetvédelmi szakkérdést vizsgál, az  érdemi döntés meghozatalára irányadó ügyintézési határidő 14 nappal
meghosszabbodik.
27. § A fás szárú energetikai ültetvények védett természeti területen és Natura 2000 területen történő engedélyezése
során szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint és a további feltételek mellett megfelel-e.
28. § A kötelező növényvédelmi technológia – zárlati károsító elterjedésének megelőzése érdekében, országos
jelentőségű védett természeti területen történő – alkalmazásának elrendelésére irányuló eljárásban szakkérdésként
kell vizsgálni, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek
a kérelemben foglaltak szerint és a további feltételek mellett megfelel-e.
29. § A szennyvíz és szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásának engedélyezése és az  engedély meghosszabbítása
iránti elsőfokú eljárásban, továbbá a  nem mezőgazdasági eredetű nem veszélyes hulladék mezőgazdasági
felhasználásának engedélyezési és az  engedély meghosszabbítása iránti eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni,
hogy a tevékenység a környezet és a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek
a kérelemben foglaltak szerint és a további feltételek mellett megfelel-e.
30. § A mezőgazdasági célú tereprendezés engedélyezésére irányuló eljárásban, ha a tereprendezés
a) nyomvonaljellegű kőolaj- és földgázbányászati létesítmény, szállítóvezeték, elosztóvezeték, célvezeték,
valamint egyéb gáz és gáztermék vezeték biztonsági övezetében valósul meg, és az  építtető
az  üzemeltetőnek a  bányászatról szóló 1993.  évi XLVIII.  törvény végrehajtásáról szóló 203/1998. (XII. 19.)
Korm. rendelet 19/B.  § (2)  bekezdése szerinti egyetértésének megtagadását vagy az  üzemeltető által
az  egyetértés megadásához szabott feltételeket sérelmesnek tartja, szakkérdésként kell vizsgálni, hogy
az üzemeltető nyilatkozatában foglalt feltételek vagy a hozzájárulás megtagadása a gázipari tevékenységgel
kapcsolatos létesítmény rendeltetésszerű használatával és védelmével kapcsolatos jogszabályi
rendelkezéseknek megfelelnek-e;
b) ásványi nyersanyag kitermeléssel jár, szakkérdésként kell vizsgálni a kitermelni tervezett ásványi nyersanyag
mennyiségét, fajtáját, felhasználását, a  hasznosítás módjának meghatározását, az  ásványvagyon-védelmi
szempontok érvényesítését, valamint a bányajáradék-fizetési kötelezettséget.
31. § A kizárólag állati eredetű melléktermékek égetését vagy együttégetését végző üzem engedélyezésére irányuló
eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni az  állati melléktermék égetésére vonatkozó levegőtisztaság-védelmi,
hulladékgazdálkodási előírásoknak és határértékeknek való megfelelést, valamint a  levegővédelmi ellenőrzések
gyakoriságára vonatkozó előírások teljesesítését.
32. § A kísérleti vagy tudományos célú tevékenység, illetve fajtaszelekciós munka céljára a  külön jogszabályban
meghatározott, tilalmazott, Magyarországon nem honos károsítónak, illetve az  egyéb, Magyarországon nem
honos, életképes növényi károsító bármely fejlődési alakjának, tenyészetének Magyarországra való behozatala
engedélyezésére irányuló eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység a  természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek
mellett megfelel-e.
33. § A nem emberi fogyasztásra szánt állati eredetű melléktermékekre és a  belőlük származó termékekre vonatkozó
egészségügyi szabályok megállapításáról és az  1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdés a) és e)–j) pontjaiban
meghatározott tevékenység(ek)et végző üzem működésének engedélyezésére irányuló eljárásban szakkérdésként
kell vizsgálni az állati eredetű melléktermékre vonatkozó jogszabályi követelmények teljesülését, valamint az állati
eredetű melléktermék előírások alapján a technológiából származó környezetterhelések kockázatát, illetve barlang
védőövezetén belüli engedélyezés esetén, a védőövezetben tervezett tevékenység a barlang védelmére vonatkozó
jogszabályi követelményeknek a kérelem szerint vagy további feltételek mellett való megfelelést.
34. § A védett természeti területen található nemzetközi vagy kiemelt jelentőségű vízi élőhelyeken történő vízivad
vadászat rendjének szabályozására irányuló eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység
a  természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a  kérelemben foglaltak szerint
megfelel-e.
35. § A vizes területek védősávjának ólomsörét használatának vonatkozásában való kijelölésére irányuló eljárásban, ha
a vizes terület védett természeti területen található, szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a tevékenység a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e.
36. § A védett természeti területen
a) a  szelektív méregnek a  vadgazdálkodási, humán- vagy állat-egészségügyi indokok alapján történő
alkalmazására irányuló engedélyezési eljárásban,
b) a  mesterséges vadtenyésztési tevékenység folytatására, vad zárttéri tartására, valamint vad vadászterületre
történő kiengedésére irányuló engedélyezési eljárásban,
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység a  természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e.
37. § A jogszabályban meghatározott vadászati idény védett természeti területen történő meghosszabbítására, rövidebb
időszakban történő megállapítására, egy vagy több vadfaj vadászatának a  vadászati idényen belüli megtiltására
vagy korlátozására irányuló eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  természet védelmére vonatkozó
nemzeti és közösségi jogi követelmények a kérelemben foglaltak szerint megfelelően érvényesülnek-e.
38. § A vadászati tilalmi időben apróvad fajra vonatkozó vadászat védett természeti területen való engedélyezésére
és elrendelésére irányuló eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  vadászat engedélyezése a  természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a megkeresésben foglaltak szerint megfelel-e.
39. § A védett természeti területre vonatkozó vadgazdálkodási üzemterv jóváhagyására irányuló eljárásban
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  vadgazdálkodási üzemterv a  természet védelmére vonatkozó nemzeti és
közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e.
40. § A vadászterület határának megállapítására irányuló eljárásban, ha a  vadászterület védett természeti területet
osztana meg, szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a vadászterület megállapítása a  természet védelmére vonatkozó
nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a megkeresésben foglaltak szerint megfelel-e.
41. § A
a) vadászati jog kényszerhasznosításának elrendelésére irányuló eljárásban, ha a  kényszerhasznosított
vadászterület határa védett természeti területet oszt meg,
b) madarak fészkének és fészkelésének vadászati célra engedélyezett vagy más eszközzel való zavarására,
megrongálására vagy elpusztítására vonatkozó tilalom alóli felmentés megadására irányuló eljárásban
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység a  természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e.
42. § A természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi előírásoknak való megfelelőséget szakkérdésként kell
vizsgálni
a) a  védett természeti területen, Natura 2000 területen található halgazdálkodási vízterületen vagy annak
egy részén az őshonos halfajokra meghatározott tilalmi idő megrövidítésére és a  tilalmi idő alóli felmentés
engedélyezésére irányuló eljárásban;
b) a Hhvtv. 16. § (2) bekezdésében meghatározott eljárásban;
c) az országos jelentőségű védett természeti területen, Natura 2000 területen a halászati és horgászati méret
vagy mennyiségi korlátozás alóli felmentés megadására irányuló eljárásban;
d) a  halállományt veszélyeztető gerinces állatfajok állományának riasztására, gyérítésére való kötelezés
elrendelésére irányuló eljárásban;
e) az  őshonos halállományt veszélyeztető, tájidegen, invazív halfajok elleni védekezés elvégzésére,
elvégeztetésére való kötelezés elrendelésére irányuló eljárásban;
f ) országos jelentőségű védett természeti területen a  halgazdálkodási terv jóváhagyására, a  jóváhagyott
halgazdálkodási terv módosításának jóváhagyására, valamint a  halgazdálkodási terv hivatalból történő
módosítására irányuló eljárásban;
g) az  f ) pont alá nem tartozó Natura 2000 területet érintő, a  jóváhagyott halgazdálkodási terv módosításának
jóváhagyására és a  halgazdálkodási terv hivatalból történő módosítására irányuló eljárásban, ha
a  halgazdálkodási terv módosítása a  halállomány mennyiségének, összetételének, illetve a  hasznosításnak
a Hhvtv. végrehajtásáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott jelentős változásával jár;
h) a halgazdálkodási kíméleti területté nyilvánítás feloldására irányuló eljárásban; továbbá
i) a  védett természeti területen található halgazdálkodási vízterületen vagy annak egy részén a  Hhvtv. 47.  §
(1) bekezdésében meghatározott eljárásban.
43. § A kulturális örökségvédelmi hatósági nyilvántartásban szereplő – a NÉBIH részére átadott – EOV vetületű vektoros
térképfedvényen lehatárolt nyilvántartott vagy védetté nyilvánított régészeti lelőhelyen, régészeti védőövezet
területén, vagy műemléki területen vagy nyilvántartott műemléki érték, műemlék területen
a) az  erdészeti magánút, műtárgy, csatorna, tározó létesítésére, bővítésére, helyreállítására, korszerűsítésére,
megszüntetésére, illetve használatbavételére, fennmaradására irányuló eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
d) az  engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére
irányuló eljárásban, valamint
e) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti eljárásban,
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy a  terv a  kulturális örökség védelme
jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
44. § (1) Védett természeti területen található erdő esetén
a) erdei épület, erdei vasút kivételével minden erdészeti létesítmény létesítésére, bővítésére, felújítására,
helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására, illetve használatbavételére, fennmaradására
vagy a rendeltetésének megváltoztatására irányuló eljárásban,
b) az erdészeti szaporítóanyag gyűjtésének engedélyezésére irányuló eljárásban,
c) az erdőterv megállapítására és módosítására irányuló eljárásban,
d) a  természetes, természetszerű és származék erdő természetességű, állami tulajdonú erdőben a  tarvágás
engedélyezésére irányuló eljárásban,
e) az  erdőnek közjóléti és természetvédelmi célból tisztásként, erdei farakodóként és készletező helyként,
erdészeti létesítményhez tartozó területként, 6 méternél szélesebb nyiladékként és tűzpásztaként fátlan
állapotban tartás engedélyezésére irányuló eljárásban,
f ) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
g) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
h) az  engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére
irányuló eljárásban,
i) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti eljárásban,
j) újonnan telepített erdő, az  önerdősülés, az  engedély nélkül vagy az  engedélytől eltérően telepített, de
fennmaradásra engedélyezett erdő esetében az üzemmód megállapítására irányuló eljárásban,
k) az erdő üzemmódjának megváltoztatására irányuló, az erdőgazdálkodó kérelmére indult eljárásban,
l) az  átalakító és szálaló üzemmódban kezelt erdőkre készített átalakítási vagy szálalási terv jóváhagyására
irányuló eljárásban,
m) az Evt. 41. § (10) bekezdése alapján megküldött bejelentésre, ha az Evt. 41. § (11) bekezdése szerinti feltételek
fennállnak,
n) az  erdő egészségi állapotának megőrzése, javítása, veszély elhárítása vagy az  erdő felújítása érdekében
szükséges fakitermelés elrendelésére irányuló eljárásban,
o) természetes mageredetű erdőfelújításra az  erdőtervben előírt újulattal rendelkező erdőrészletekben
véghasználat, szálaló üzemmódban kezelt területeken szálalás március 31. és szeptember 1. közötti
időszakon belül történő elvégzésének engedélyezésére irányuló eljárásban,
p) a vízforrások, vízbázisok, a védett élő szervezetek élőhelyének, az élettelen természeti vagy tájképi értékek
környezetének védelme érdekében egyes fák vagy facsoportok kitermelésének tiltására irányuló eljárásban,
q) lovaglásra, valamint járműközlekedésre használható út kijelölésére irányuló eljárásban,
r) lovas sportverseny rendezésének engedélyezésére irányuló eljárásban,
ha a  tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges, szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy a  terv a  természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a  kérelemben foglaltak szerint, vagy további feltételek
mellett megfelel-e, valamint az f ), g) és i) pontban foglaltak esetén a tevékenység következtében jelentős környezeti
hatások feltételezhetők-e.
(2) Amennyiben az  erdőterv megállapítása védett természeti területen az  Evt. alapján készített körzeti erdőtervben
foglaltak szerint, az  adott erdőre vonatkozóan abban rögzített erdőgazdálkodási jogok és kötelezettségek
módosítása nélkül, hivatalból történik, és az adott erdőgazdálkodási jogokhoz és kötelezettségekhez kapcsolódóan
a  védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv az  Evt. 41.  § (9)  bekezdése szerinti
bejelentéssel nem élt, akkor az eljárást az (1) bekezdésben foglalt szakkérdés vizsgálata nélkül kell lefolytatni.
45. § Védett természeti területen lévő természetes és természetszerű erdő, valamint a  természetes és természetszerű
erdő, valamint a  nem erdő művelési ágú védett területek kétszáz méteres körzetében a  fásítás és a  szabad
rendelkezésű erdő telepítése feltételeinek meghatározására, tiltására irányuló eljárásban, ha a  tevékenység
megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges,
szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy a  terv a  természet védelmére vonatkozó
nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e.
46. § Védett természeti területnek nem minősülő Natura 2000 területeken található erdő esetén
a) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
c) az engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásáról határozó eljárásban,
valamint
d) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti eljárásban,
ha a  tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges, természetvédelmi hatáskörben szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy
a  terv a  természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a  kérelemben foglaltak
szerint, vagy további feltételek mellett megfelel-e, valamint az a), b) és d) pontban foglaltak esetén a tevékenység
következtében jelentős környezeti hatások feltételezhetők-e.
47. § Tájképvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
c) új erdő telepítésekor az  erdő elsődleges és további rendeltetésének megállapítására vonatkozó
eljárásban, kivéve, ha a  rendeltetés megállapítását a  környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőség
kezdeményezte, valamint
d) az erdő elsődleges és további rendeltetése megváltoztatására vonatkozó eljárásban,
ha a  tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges, szakkérdésként kell vizsgálni, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy a  terv a  tájvédelem nemzeti és
közösségi jogi követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
48. § Az erdőterületen található védett növénytársulásokkal kapcsolatos erdészeti hatósági eljárásban szakkérdésként
kell vizsgálni a  védett és fokozottan védett életközösségekre vonatkozó korlátozásokról és tilalmakról szóló
jogszabályban foglalt előírásoknak való megfelelést.
49. § A növényi, állati vagy fertőzést okozó egyéb szervezetek országos jelentőségű védett természeti területen található
erdőterületen történő tömeges elszaporodása esetén az  erdőgazdálkodót a  szükséges védekezés elvégzésére
kötelező döntés iránti eljárásban szakkérdésként kell vizsgálni, hogy az elvégeztetni kívánt védekezés a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek megfelel-e.
5. A hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 50. § A Kormány a  hígtrágya nitrátérzékeny területen történő mezőgazdasági felhasználása engedélyezésére irányuló
elsőfokú eljárásban – a  felszín alatti vizek minőségének védelme kérdésében – a  területi vízvédelmi hatóságot
vízvédelmi szakhatóságként jelöli ki.
51. § A Kormány a  szennyvíz és szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásának engedélyezése és az  engedély
meghosszabbítása iránti elsőfokú eljárásban, továbbá a  nem mezőgazdasági eredetű nem veszélyes hulladék
mezőgazdasági felhasználásának engedélyezési és az engedély meghosszabbítása iránti elsőfokú eljárásban
a) – a  vizek minőségét, egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságát, felhasználhatóságát befolyásoló
körülmények, tényezők vizsgálatával kapcsolatos szakkérdésben – a népegészségügyi feladatkörében eljáró
járási hivatalt,
b) – a  talajvédelmi tervnek és a  tervezett tevékenységnek a  felszín alatti vizek minősége védelme
követelményeinek való megfelelősége kérdésében, továbbá annak elbírálása kérdésében, hogy
a  szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során 5 méteren belüli talajvízszint esetén a  talajvízszint
figyelemmel kísérése érdekében szükséges-e észlelőkút létesítése – a területi vízvédelmi hatóságot
szakhatóságként jelöli ki. 52. § A Kormány a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó
egészségügyi szabályok megállapításáról és az  1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdés a) és e)–j) pontjaiban
meghatározott tevékenység(ek)et végző üzem működésének engedélyezésére irányuló elsőfokú eljárásban
–  az  egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások felmérésére, a  higiénés és egészségvédelmi, a  települési
hulladékkal, és nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízzel kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi
vonatkozású követelmények, valamint a  kémiai biztonságra vonatkozó jogszabályi előírások érvényesítésének
kérdésében – a népegészségügyi feladatkörében eljáró járási hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
53. § A Kormány a  kegyeleti állattemető működésének engedélyezésére irányuló elsőfokú eljárásban –  az
egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások felmérésére, az  egészségvédelmi, a  települési hulladékkal,
és nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízzel kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású
követelmények, valamint a  kémiai biztonságra vonatkozó jogszabályi előírások érvényesítésének kérdésében  –,
a népegészségügyi feladatkörében eljáró járási hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
54. § (1) A Kormány a halgazdálkodási terv jóváhagyására, a jóváhagyott halgazdálkodási terv módosításának jóváhagyására,
valamint a halgazdálkodási terv hivatalból történő módosítására irányuló elsőfokú eljárásban a területi vízvédelmi
hatóságot, vízilétesítmény esetén a területi vízügyi hatóságot szakhatóságként jelöli ki.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott eljárásokban a  területi vízvédelmi hatóság szakhatósági közreműködése
a  felszíni víztest állapotának védelme, továbbá a  jó állapot, a  jó ökológiai állapot, illetve potenciál és jó kémiai
állapot elérése érdekében a  halgazdálkodási tevékenységgel járó terhelés és beavatkozás vízminőségi és
mennyiségi hatásainak vizsgálatára, a  környezeti célkitűzéseknek való megfelelés megítélésére, a  monitoring
tevékenység feltételei meglétének vizsgálatára, a  területi vízügyi hatóság szakhatósági közreműködése a  zsilipek
és az  engedélyezett és tényleges mederállapot mellett gyakorolható halgazdálkodás feltételeinek, valamint
a szükséges és lehetséges beavatkozások, a vízkormányzás szakszerű biztosításának vizsgálatára terjed ki.
55. § A Kormány partvédelmi és vízvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) erdei épület, erdei vasút kivételével minden erdészeti létesítmény létesítésére, bővítésére, felújítására,
helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására, illetve használatbavételére, fennmaradására
vagy a rendeltetésének megváltoztatására irányuló eljárásban,
b) az erdőterv megállapítási és módosítási eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
d) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
e) új erdő telepítésekor az  erdő elsődleges rendeltetésének megállapítására vonatkozó eljárásban, kivéve, ha
a rendeltetés megállapítását a környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőség kezdeményezte,
f ) az erdő elsődleges rendeltetése megváltoztatására vonatkozó eljárásban, valamint
g) cserjék kivágásának engedélyezése iránti eljárásban,
ha a  tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély
nem szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a  tevékenység, a  beruházás vagy a  terv a  partvédelem és
a  vízvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek
mellett megfelel-e –, az elsőfokú eljárásban a partvédelem tekintetében a területi vízügyi hatóságot, a vízvédelem
tekintetében a területi vízvédelmi hatóságot szakhatóságként jelöli ki.
56. § A Kormány honvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) az erdőterv megállapítási és módosítási eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
d) az  engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére
irányuló eljárásban,
e) új erdő telepítésekor az erdő elsődleges rendeltetésének megállapítására vonatkozó eljárásban, valamint
f ) az elsődleges rendeltetés megváltoztatására vonatkozó eljárásban,
–  annak elbírálása kérdésében, hogy a  Magyar Honvédség nemzeti és szövetségi védelmi feladatai a  kérelemben
foglaltak szerinti esetben vagy további feltételek mellett biztosíthatóak-e –, az  elsőfokú eljárásban a  Honvédelmi
Minisztérium Hatósági Hivatal vezetőjét szakhatóságként jelöli ki.
6. Záró rendelkezések 57. § Ez a rendelet 2015. április 1-jén lép hatályba.
58. § Ez a  rendelet az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 85/337/EGK
irányelv módosításáról szóló, 1997. március 3-i 97/11/EK tanácsi irányelv 1. cikkének való megfelelést szolgálja.
59. § Hatályát veszti a fővárosi és megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szerveinek kijelöléséről szóló
328/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1207/2014. (IV. 1.) Korm. határozata Kisbér város külterületén fekvő egyes szántó művelési ágú ingatlanok beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány – figyelemmel a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11. § (2)  bekezdésében és
(3)  bekezdés c)  pontjában foglaltakra – beruházási célterületté nyilvánítja Kisbér város külterületén fekvő,
az  ingatlan-nyilvántartás szerint 0199/1, 0201/7 és 0201/8 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen
földrészletekből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2011. (HK 7.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásával kapcsolatos egyes szakmai feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 100. § (3) és
(4) bekezdésében, valamint 101. § (4) és (5) bekezdése
alapján – figyelemmel a Hvt. 110.§ (2) bekezdésére és a
Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásával kapcsolatos egyes feladatokról szóló 44/2011. (IV. 20.) HM utasításban (a továbbiakban: HM utasítás) meghatározott szervezési időszak I–II. üteme szakmai feladatainak végrehajtására – az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM) a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) végrehajtásban érintett katonai szervezeteire (a
továbbiakban együtt: végrehajtásban érintett szervezetek)
terjed ki.
2. Felkérjük a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem
(a továbbiakban: ZMNE) rektori feladatainak ellátásával
megbízott személyt (a továbbiakban: rektor) a jelen intézkedésünkben a ZMNE részére meghatározott feladatok
végrehajtására.
3. A HM és a végrehajtásban érintett szervezetek a HM
utasításban meghatározott feladataik maradéktalan és határidőre történő végrehajtása érdekében a jelen együttes
intézkedésben szabályozott szakmai követelmények alapján végzik tevékenységüket. 4. A HM utasítás 3. § (4) bekezdése szerint ingó- és ingatlanvagyon átadás-átvételét a 95/65/2001. HM KPSZH
nyt. számon kiadott, a HM fejezet egységes számviteli politikája című szabályzata 1. mellékletének, Leltározási és
Leltárkészítési Szabályzata alkalmazásával kell végrehajtani. A ZMNE és a végrehajtásban érintett szervezetek közötti szakanyagok és technikai eszközök mozgásbizonylat
nélküli átcsoportosítását nem engedélyezzük.
2. A személyügyi munkával kapcsolatos
általános feladatok 5. A személyügyi feladatok előkészítése és végrehajtása
során kiemelt figyelmet kell fordítani a személyi állomány
minőségi mutatóinak megőrzésére, lehetőség szerinti javítására, a ZMNE egyetemi akkreditációnak való megfelelésére, illetve a ZMNE-vel szemben támasztott képzési, oktatási követelmények magas színvonalú folyamatos biztosítására.
6. A rektor gondoskodjon arról, hogy személyügyi szerve minden időszakban rendelkezzen pontos információval
a tervezett létszámviszonyokról, állományarányokról.
Fordítson kiemelt figyelmet arra, hogy a jogszabályokban
előírt, a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó eljárási
szabályok, technikák és okmányrendszerek a szervezési
időszak I. ütemében kidolgozásra kerüljenek.
7. A rektor biztosítsa, hogy az érdemi döntések meghozatala előtt – a törvényekben illetve egyéb jogszabályokban előírt határidők figyelembe vételével – a ZMNE érdekképviseleti szervei a végrehajtásra tervezett feladatokat megismerhessék, azzal kapcsolatos véleményüket, javaslatukat előterjeszthessék.
8. A ZMNE személyügyi szerve a HM utasítás 4. § (1)
bekezdés szerint jóváhagyott munkaköri jegyzék alapján
készítsen ütemtervet a személyi beszélgetések lefolytatására. Szükség esetén terjesszen elő javaslatot a rektornak a
tervezett szabadságok felülvizsgálatára, a szolgálati érdekből tartósan külföldön tartózkodó személyeknek a személyügyi eljárás idejére történő hazarendelésére.
9. A Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban:
NKE) létrehozásával kapcsolatban szervezeti változással,
illetve korrekcióval is érintett szervezetek esetében a HM
Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM
KPH) biztosítsa a HM KGIR+ rendszer folyamatos elérhetőségét, a szervezeti változások 3 munkanap alatt történő
rögzíthetőségét.
10. Felkérjük a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági
Hivatal főigazgatóját, hogy a szervezési időszak III. ütemének kezdetéig tegyen javaslatot a miniszter részére a
ZMNE jogutód karnál foglalkoztatott személyi állomány
nemzetbiztonsági ellenőrzésének eljárási rendjére, a hatáskörébe tartozó és a honvédelmi tárcára vonatkozó jogszabályok esetleges módosítására.
11. A HM Humánpolitikai Főosztály a HM KPH-val és
a ZMNE-vel együttműködve 2011. szeptember 1-ig tegyen javaslatot a miniszter részére a ZMNE jogutód karon,
illetve az NKE egyéb szervezeti egységeinél beosztást betöltő hivatásos, szerződéses, valamint közalkalmazotti állomány tekintetében a honvédelmi tárca által biztosított
juttatások fenntarthatóságára, különösen az egészségügyi,
rekreációs, és szociális ellátásokra, a lakástámogatás keretébe tartozó juttatásokra, valamint az önkéntes nyugdíj- és
egészségpénztári hozzájárulásokra.
12. A személyi állomány megtartása érdekében a beosztások illetve a személyi beszélgetések megtervezésénél az
alábbi szempontokat kell érvényre juttatni:
a) jelen együttes intézkedés hatálybalépésétől a ZMNE
állományába, más (katonai) szerv állományából történő áthelyezést, kinevezést, alacsonyabb beosztásba helyezést –
az ezen időpontig kiírt pályázatok alapján történő munkakör feltöltés és a b) alpontban foglaltak kivételével – nem
engedélyezünk
b) nem esik az a) alpontban foglalt korlátozás alá a külszolgálatból hazatérő állomány, valamint a rendelkezési
állományban lévők – amennyiben korábbi beosztásukba
történő visszahelyezésüket kérik – beosztásba helyezése,
továbbá a neutrális helyen (intézményi bevétel terhére)
foglalkoztatott közalkalmazottak felvétele;
c) a szervezeti változásokkal összefüggő feladatok átadása esetén, ha az a feladatokat ellátó személyekkel
együtt történik, biztosítani kell az adott munkakört betöltő
személy új szervezetnél történő továbbfoglalkoztatását.
d) a szervezési időszakok I. és II. ütemében érintett állomány esetében a személyügyi feladatokat úgy kell megtervezni és előkészíteni, hogy a személyi beszélgetések –
amennyiben jogszabály ettől eltérő határidőt nem ír elő – a
munkaköri jegyzékek (állománytáblák) kiadását követően
8 napon belül megkezdhetők legyenek.
13. A Budapest, Hungária körúti objektumban lévő étkezde és konyha működtetéséhez szükséges személyi állományt úgy kell beosztásba helyezni, hogy az étkezde és a
konyha működtetése 2011. szeptember 1-jétől megkezdődhessen.
14. A HVK személyzeti csoportfőnök és a végrehajtásban érintett szervezet vezetője – együttműködve a területileg illetékes munkaügyi központtal és az MH Szociálpolitikai Közalapítvánnyal – szervezze a szervezetből kikerülők civil munkaerőpiacra történő visszaillesztését és az azzal kapcsolatos feladatokat.
15. A HVK személyzeti csoportfőnök segítse elő a
Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat területileg illetékes
szervezete által kijelölt együttműködő szakértőkkel és az
érintett képzésben résztvevő szervezetekkel a folyamatos
kapcsolattartást, továbbá szervezze a rekonverziós tevékenységet, valamint folyamatosan segítse a végrehajtásban érintett szervezet vezetőjét feladatainak szakszerű
végrehajtásában.
3. Az oktatási tevékenység biztosításával
kapcsolatos feladatok 16. A rektor a HM utasítás 4. § (1) bekezdés szerinti határidőkkel az ZMNE egykaros szervezetét úgy alakítsa ki,
hogy az 2011. augusztus 31-ig, illetve azt követően az
NKE karaként is biztosítani tudja a következőket:
a) a HM, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen irányítása, illetve felügyelete alá tartozó
szervezetek, valamint az MH katonai szervezeteinek a
2011/2012-es tanévre vonatkozó központi hazai beiskolázási tervében szereplő felsőfokú nappali alapképzés, levelező mesterképzés és levelező doktori képzés végrehajtását;
b) a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény hatálya
alá eső és a ZMNE-n folyó tanfolyami képzések végrehajtását, adminisztrációs feladatainak ellátását, továbbá a
ZMNE továbbképzési tevékenységi rendszeréből fakadó
feladatok végrehajtásának központi koordinálását, a továbbképzési rendszer fejlesztését és hatékony működtetését;
c) az MH, illetve a NATO igényeinek megfelelő szakmai átképző, előmeneteli tanfolyamok, továbbképzések,
valamint az MH állományába tartozó személyi állomány
részére szervezett tanfolyamok tervezett és hatékony végrehajtását;
d) az MH igényei szerinti állomány, valamint az ZMNE
nappali tagozatos hallgatóinak a különböző időtartamú intenzív és munka melletti, illetve szinten tartó nyelvi képzésének folytatását;
e) speciális tanfolyamok keretében a többnemzetiségű
békefenntartó missziókba, a nemzetközi megfigyelői csoportokba és NATO-beosztásokba kijelölt személyek szaknyelvi felkészítését;
f) a NATO Békepartnerségi-, Mediterrán Dialógus és
egyéb programban részt vevő országok fegyveres erői tagjainak, polgári dolgozóinak, továbbá a HVK személyzeti
csoportfőnök igénylése szerinti külföldi hallgatók idegen
nyelvi, katonai szaknyelvi képzését, továbbképzését angol, francia és német nyelven.
4. A pénzügyi és számviteli biztosítás
általános feladatai
17. A HM utasítás 4. § (6) és (7) bekezdésében meghatározott feladatokra tekintettel a ZMNE – a Magyar Honvédség Ludovika Zászlóalj (a továbbiakban: MH LZ) adatszolgáltatása alapján és a Magyar Honvédség Támogató
Dandárral (a továbbiakban: MH TD) egyeztetve – 2011.
július 1-ig kezdeményezi a természetbeni élelmezési ellátásra jogosultak ellátásához a ZMNE intézményi dologi
költségvetésében, valamint az MH LZ személyi juttatások
költségvetésében jóváhagyott előirányzatok 2011. szeptember 1. és december 31-e közötti időszakra vonatkozó
időarányos részének MH TD részére történő átcsoportosítását.
18. A szervezési időszak II. ütemében a ZMNE jogutód
kar működésének biztosításában érintett honvédelmi szervezetek „a Honvédelmi Minisztérium fejezet 2012-2015. évi
költségvetési tervének összeállításához szükséges adatszolgáltatás rendjéről” szóló HM utasítás előírásai szerint
teljesítik adatszolgáltatásaikat a HM Gazdasági Tervezési
Főosztály (a továbbiakban: HM GTF) felé. A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium részére biztosításra kerülő előirányzat tekintetében a HM GTF végrehajtja a fejezetek közötti előirányzat-átadással kapcsolatos feladatokat.
19. A HM KPH az átadott feladatokhoz, vagyontárgyakhoz kapcsolódó – az érvényben lévő normáknak és
felszámítási alapoknak megfelelően számvetett előirányzatokat az átadás átvételek végrehajtásával párhuzamosan
csoportosítsa át a ZMNE költségvetéséből az átvevő szervezet költségvetésébe.
5. Az objektum elhelyezési utaltsági változásából
adódó elhelyezési feladatok
20. A ZMNE használatában lévő ingatlanok (Budapest,
Hungária körút 9–11, Ócsa Kiképző Bázis) elhelyezési
utaltságának módosítását követően az objektumok üzemeltetésének átadását, valamint használatba adását,
– amely kiterjed az átvétel során érintett ingatlan egész területére, valamennyi épületére, építményére, azok épületgépészeti berendezéseire, felszerelésére, és tartozékaira,
valamint az elfogadott ingóvagyon megosztásnak megfelelő elhelyezési szakanyagokra – a ZMNE, mint átadó, illetve az MH TD, mint átvevő hajtsa végre a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH)
közreműködésével.
21. A rektor és az MH TD parancsnoka együttműködve
hozzon létre az átadás-átvételi eljárást végrehajtó bizottságot, úgy hogy az objektumok teljes körű átadás-átvétele jelen együttes intézkedés hatálybalépését követő napon lezáruljon.
22. Az elhelyezési szakanyagokat az átadás-átvételi eljárással egyidejűleg a jóváhagyott ingó és ingatlan vagyon
objektum használati elosztásnak megfelelően a használó
szervezeteknek kell átadni.
23. Az NKE létrehozásával összefüggésben az oktatási
tevékenységhez szükséges ingatlan kapacitás 2012. január
1-jei hatállyal történő használatba adására a HM FHH
2011. október 31-ig szakmai intézkedést készít elő.
24. Az objektumok épületeinek, építményeinek, épületgépészeti és közmű rendszereinek üzemeltetése és fenntartása 2011. június 1.-től az MH TD elhelyezési utaltsági körében a 21520/01/44/10-01-03. számú Szolgáltatási Szerződés keretein belül kerül végrehajtásra azzal, hogy a teljesítés igazolását 2011. június hónapban az MH TD hajtja
végre.
6. Logisztikai feladatok 25. Az elfogadott ingóvagyon megosztásnak megfelelően az ingóvagyon átadás-átvételét a ZMNE, az MH TD, az
MH LZ és az MH 86. Szolnok Helikopter Bázis (a továbbiakban: MH 86. SZHB) jelen együttes intézkedés hatálybalépését követő második napig hajtsa végre. Az átadás-átvételt megelőzően a ZMNE az anyagi készleteket egyezteti az MH ellátó központokkal. A selejt és inkurrens anyagok központi raktárba történő leadását a ZMNE az átadás-átvételt követően hajtja végre.
26. A 25. pont szerinti ingó vagyon elosztásának és átadás- átvételének megfelelően az NKE részére átadásra kijelölt ingó vagyontárgyakról (eszközökről) összeállított
vagyonleltárt a ZMNE a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály útján megküldi az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter részére.
27. A ZMNE biztosítja az MH TD ellátási-üzemeltetési
osztály elhelyezési feltételeinek kialakítását jelen együttes
intézkedés hatálybalépését követő napig. A Budapest,
Hungária körúti objektumban elhelyezett nem katonai
szervezetek esetleges további elhelyezésével kapcsolatos
feladatokat további döntésig a ZMNE végezze.
28. Az MH TD Ócsa Bázis üzemeltetésének átvételét
követően azt működtetésre átadja az MH LZ részére.
29. A ZMNE működését 2011. szeptember 1-jétől a
ZMNE Gazdasági Igazgatósága az ellátási-utaltsági rendben kijelölt szervezetekkel együtt biztosítja. A ZMNE az
átadott vagyontárgyakhoz és feladatokhoz kapcsolódó
működési előirányzatok átcsoportosítását az átadás-átvételt követően azonnal kezdeményezze.
30. A Hungária körúti objektumban lévő étkezde és
konyha működtetési feladatait az MH TD 2011. szeptember 1-jei hatállyal vegye át. Az átadás-átvétel feltételeit a
ZMNE az üzemeltetést jelenleg végző szervezettel együttműködve teremtse meg. Az étkezde honvédségi működtetése érdekében szükséges beszerzések és feladatok végrehajtását az MH TD kezdeményezze.
31. A Budapest, Hungária körúti objektum állományának 2011. szeptember 1-jétől történő élelmezési ellátását
az MH TD a saját előirányzatai és átcsoportosított elő
irányzatok, valamint – az élelmezési-felszerelési utánpótlási illetmény és tisztítószer pénznorma forrásaként – a részére jóváhagyott pótelőirányzat terhére biztosítja. Az MH
TD pótelőirányzat igényét 2011. július 30-ig a miniszter
részére – a HM KPH útján – terjessze fel.
32. A Budapest, Hungária körúti objektumban lévő étkezde és konyha működtetéséhez szükséges plusz felszereléseket (bútorzat, konyhagépek) a MH TD az ellátó központoktól igényelje meg.
33. A ZMNE által átadott – az MH ellátó központok
nyilvántartásában szereplő – hadfelszerelés felhasználását
kizárólag az MH LZ ellátása érdekében engedélyezzük.
34. A ZMNE kezelésében lévő és az oktatás érdekében
jelenleg is használt muzeális értékű fegyvereket a ZMNE
adja vissza a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum (a továbbiakban: HM HIM) részére. A HM HIM és a ZMNE
jogutód szervezete között megkötendő megállapodás keretében a HM HIM az általa meghatározott őrzési feltételek biztosítása mellett az oktatáshoz szükséges eszközöket
visszabiztosítja a ZMNE jogutód kar részére.
35. A ZMNE állományából az MH LZ és az MH TD állományába vezényelt és áthelyezett állomány használatában lévő számítástechnika eszközök átadás-átvételére a
feladatok folyamatos végrehajtása érdekében kerülhet sor
a személyi mozgásokkal párhuzamosan.
36. A Budapest, Hungária körúti objektumban elhelyezett szervezetek ellátási-utaltsági rendjéről, az ellátás
egyes feladatainak szabályozásáról a HVK logisztikai csoportfőnöke 2011. május 31-ig saját hatáskörben intézkedik.
7. Egészségügyi szakfeladatok 37. A ZMNE hajtsa végre az MH TD részére átadásra,
illetve a központi tárintézetbe leadásra kerülő egészségügyi szakanyagok és technikai eszközök leltározását, az
esetlegesen felmerülő hiányokról a káreljárást folytassa le.
A káreljárás okmányait (leírási tanúsítvány, kártérítési határozat, jegyzőkönyv) az MH Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) parancsnoka részére küldje meg.
38. A ZMNE az MH TD-vel együttműködve egyeztesse
az átadásra kerülő egészségügyi szaktechnikai eszközöket
és szakanyagokat. Az azokról készített javaslat egy példányát küldje meg az MH HEK parancsnoka részére. Az átadás-átvételt a szükséges egyeztetéseket követően a két
szervezet 2011. május 31-ig hajtsa végre. A feleslegessé
vált anyagok központi készletbe vonására vonatkozó igényeket a ZMNE egészségügyi szolgálata az MH TD egészségügyi szolgálatával egyeztetve készítse elő és azt az MH
HEK parancsnoka részére küldje meg.
39. A ZMNE egészségügyi szolgálata a feleslegessé
vált, központi tárintézetbe bevonásra kerülő egészségügyi
szaktechnikai és szakanyag készleteket teljességi jegyzékek alapján készítse elő, majd az előzetesen egyeztetett
időpontban az MH HEK Egészségügyi Kiképző Bázis Budapest, XVII., Tünde utcai objektumába szállítsa be. A leadást megelőzően 14 nappal a számviteli tablókat (készlet,
tárgyi eszköz) küldje meg az MH HEK parancsnoka részére.
40. Az MH TD egészségügyi szolgálata a ZMNE egészségügyi szolgálatától átvételre kerülő egészségügyi anyagi-technikai eszközök felhasználásával töltse fel „B“ és
„M’ készleteit a norma szintjéig.
41. Az átadás-átvételt követően az MH TD egészségügyi szolgálata a hiányzó egészségügyi szakanyagokat és
szaktechnikai eszközöket 2011. május 31-ig a szolgálati út
betartásával az MH HEK parancsnokától igényelje meg.
42. Az egészségügyi dokumentációnak a személyi mozgással összefüggésben szükségessé váló átadás-átvételét
az egészségügyi szakállomány az orvosi titoktartásra és a
személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok figyelembe vételével, az ügyviteli szabályok alapján hajtsa végre.
43. Az MH TD parancsnoka tegyen javaslatot az MH
LZ egészségügyi utaltsági rendbe történő felvételére a
HVK Egészségügyi Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK EÜCSF) részére. A HVK EÜCSF az érintettekkel
egyeztetett javaslatát küldje meg az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság részére.
44. Az MH TD dolgozza át az egészségügyi szolgálat
vezetési és működési okmányait, gondoskodjon az egészségügyi szolgáltatás nyújtásához szükséges valamennyi
működési feltétel (működési engedély, beutalási jogosultság stb.), illetve a vonatkozó jogszabályokban meghatározott követelmények megteremtéséről.
45. A szervezési időszak II. ütemétől a Budapest, Hungária körúti objektumban az MH TD egészségügyi szolgálata biztosítja a honvéd-egészségügyi ellátásra jogosult állomány részére a sürgősségi, foglakozás-egészségügyi, általános orvosi és fogászati alapellátást.
46. Az MH TD egészségügyi szolgálata a Budapest,
Hungária körúti objektumában foglalkoztatott állomány
részére térítésmentesen sürgősségi ellátást biztosít, az ezen
felül igényelt szolgáltatásokat térítés ellenében nyújtja a
szervezetek közötti együttműködési megállapodásban
foglaltak szerint.
8. Híradó, informatikai, dokumentumés információvédelmi, valamint ügyviteli feladatok
47. A ZMNE gazdálkodási körében beszerzett távközlési eszközök, szolgáltatások és a kapcsolódó kedvezmények és működési támogatások jogfolytonosságának biz
tosítása érdekében a felsőoktatás híradó és informatikai
infrastruktúrájának alapját képező távközlési eszközpark
és hálózat a ZMNE tulajdonát képezik. A HM utasításban
meghatározott szervezési időszak I-II. ütemében ZMNE
rendelkezésre bocsátja az objektumaiban elhelyezésre kerülő szervezetek, valamint a későbbiekben megalakításra
kerülő ZMNE jogutód kar részére az alapvető működéshez
szükséges eszközöket és hálózati elemeket, továbbá felkészül az átadás-átvételek végrehajtására az eszköz- és szolgáltatásbiztosítási javaslata alapján.
48. A ZMNE katonai szakmai képzéseihez kiutalt híradó hadfelszerelési besorolású eszközöket a készletek
megbontása, valamint mozgatása nélkül történő leltározást
és nyilvántartásba vételt követően az MH TD vegye át és
használatra adja vissza a ZMNE részére. A szakanyagok
átadás-átvétele során a felesleges eszköz és anyagmozgatást, tantermi készletek megbontását kerülni kell az akkreditációs engedélyek, valamint a felsőoktatási katonai szakmai képzések folyamatosságának biztosíthatósága érdekben. Az átadás-átvételt az érintett szervezetek a HM utasításban meghatározott ütemterv szerint 2011. május 31-ig a
helyszínen hajtsák végre.
49. Az MH TD a jelenleg is biztosított MH központi
távközlési szolgáltatásokat az érvényben lévő jogszabályokban, és belső szabályzókban meghatározott rendben
és jogosultságokkal biztosítsa a ZMNE részére. A feladat
végrehajtás érdekében a ZMNE állítsa össze és küldje meg
az MH TD részére a jelenleg igénybevett és továbbra is
biztosítandó MH központi távközlési szolgáltatásokat felhasználónkénti bontás szerint.
50. Az MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózat és az ZMNE távközlési hálózat összekapcsolásának
rendjére és a kölcsönösen biztosítandó szolgáltatásokra
vonatkozóan a Hálózatgazdák (az MH részéről a HVK
Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség csoportfőnöke) készítsenek elő együttműködési megállapodást.
51. A ZMNE tulajdonában lévő azon polgári kivitelű,
általános polgári kereskedelmi forgalomban kapható
szoftvereket futtató informatikai eszközök, amelyeket az
egyetemi adminisztráció érdekében alkalmaznak, az egyetemi oktatók napi tevékenységét segítik, vagy az ZMNE
hallgatóinak általános számítástechnikai alapképzését biztosítják – nem beleértve a katonai informatikai rendszerek
oktatásának alapját képező eszközöket és szoftvereket –, a
ZMNE tulajdonába maradnak. A ZMNE ellátja azok üzemeltetését, fejlesztését, felhasználásuk szervezését, logisztikai és a licencek és frissítések pénzügyi biztosítását.
A ZMNE további számítástechnikai eszközei és szoftverei
az MH TD részére térítés nélkül átadásra kerülnek. Az MH
TD ezen eszközöket és szoftvereket tulajdonosként vételezze be, majd a katonai informatikai rendszerek oktatása
céljából felhasználásra a ZMNE részére adja át. A pályázatokon elnyert eszközök, illetve rendszerek fenntartását
és működtetését az előírt határidőkig kötelezően a pályázatot elnyerő szervezetnek kell biztosítania.
52. Az MH TD által bevételezett, majd felhasználásra a
ZMNE-nek átadott informatikai eszközök és szoftverek
elhelyezéséről, védelméről, felhasználásuk szervezéséről,
üzemeltetéséről, logisztikai és a licencek és frissítések
pénzügyi biztosításáról a ZMNE gondoskodjon. Az
MH-ban rendszeresített, illetve alkalmazásba vett katonai
informatikai rendszerek fejlesztésének érvényre juttatása a
ZMNE-nek átadott informatikai eszközök és szoftverek
képességeinek vonatkozásában az MH feladata.
53. Az MH-ban rendszeresített, illetve alkalmazásba
vett, speciális katonai célú informatikai rendszerek oktatásához szükséges hardverek és szoftverek beszerzése, és
üzembe helyezése a ZMNE-n az MH feladata. Azon informatikai eszközök, amelyek stacioner, állandó elhelyezésűek a ZMNE objektumaiban, valamint az oktatásuk is itt valósul meg, az elhelyezés, az őrzés-védelem, az üzemeltetés, a logisztikai és a licencek és frissítések pénzügyi biztosítása a ZMNE feladata. Azon speciális katonai célú kialakítású, mobil informatikai eszközök esetében, amelyek
oktatása tábori körülmények között valósul meg az üzemeltetés, a fejlesztés, a logisztikai és pénzügyi biztosítás
az MH feladata. Az MH által beszerzett bármely oktatási
célú informatikai eszköz az MH tulajdonában marad.
54. A ZMNE NATO minősített elektronikus adatkezelésre feljogosított munkaállomásainak üzemeltetését a HM
utasításban meghatározott szervezési időszak I-II. ütemében továbbra is a ZMNE kijelölt állománya lássa el.
55. A munkaállomások – a kapcsolódó biztonsági dokumentációval, okmányokkal, merevlemezes tárolóval
együtt – azt követően kerülhetnek átadásra a későbbiekben
megalakításra kerülő ZMNE jogutód kar részére, hogy az
új szervezetnél kialakításra kerülnek a minősített adatkezelés (személyi-, fizikai-, adminisztratív-, elektronikus
biztonsági) feltételei. Abban az esetben, ha a meghatározott feltételek nem valósulnak meg a szervezési időszak
alatt, úgy a ZMNE kezdeményezze a munkaállomások
rendszerengedélyének visszavonását.
56. A ZMNE által kezelt rejtjelző dokumentációkat
nyilvántartás és tárolás céljából a vonatkozó előírások szerint az irattári kezelés lehetőségének megfelelően elkülönítve adja át a NATO/NYEU Központi Rejtjelelosztónak
mindaddig, amíg a későbbiekben megalakításra kerülő
ZMNE jogutód karnál a rejtjeltevékenység végzéséhez
szükséges feltételek kialakításra kerülnek.
57. A ZMNE a vonatkozó szabályzók betartásával adja
át a rejtjelző technikai eszközöket és CCI rejtjelző elszámolású szakanyagokat a MH Logisztikai Ellátó Központ
4. számú Raktárbázis útján az MH TD részére. A jogszabályi feltétek teljesülése esetén MH TD adja ki azokat a későbbiekben megalakításra kerülő ZMNE jogutód kar részére.
58. A ZMNE a beléptető rendszer vezérlőgépet, a kulcskiadó szekrényt, a vendégkártya kiadó számítógépet és az
üzemeltetésükkel kapcsolatos feladatokat az MH LZ részére adja át.
59. A ZMNE a személyhez nem kötött proximity kártyákról, a fényképes belépési engedélyekről, illetve a belépési engedélyeknek az MH LZ részére történő átadásáról
készítsen jegyzéket, melyet küldjön meg a HVK Híradó,
Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) részére. Az átadás-átvételt követően a ZMNE a belépési engedély igényeit az MH LZ
parancsnoka útján terjessze fel a HVK HIICSF részére.
60. A ZMNE az objektumban kialakított és átadásra kerülő biztonságtechnikai eszközökről készítsen jegyzéket,
melyet a biztonságtechnikai eszközök dokumentációival
együtt a létesítmény üzemeltetéséért felelős szervezet, illetve az MH TD részére kerüljön átadásra.
61. A feladat- és hatáskör megosztása során a további
működéshez szükséges iratokat a ZMNE ügyviteli szerve
adja át az MH LZ részére és készüljön fel a későbbiekben
megalakításra kerülő ZMNE jogutód kar ügyviteli szervének történő átadására. A nyílt és a minősített iratok tételes
ellenőrzése kerüljön végrehajtásra és vizsgálják felül a saját készítésű minősített iratok minősítését 2011. december
31-ig. A 2011. december 31-e előtt keletkezett levéltári értékű iratokat – a ZMNE saját levéltárának gyűjtőkörébe
tartozó iratok kivételével – a HM HIM Levéltár és Irattárba kell leadni, akkor is, ha azok irattári kezelésére, csak
2011. december 31-e után kerül sor.
62. A ZMNE ügyviteli szerve 2011. december 31-ig
működik.
63. Az MH TD módosítsa a budapesti katonai futárjárat
rendjét olyan szervezési rendben, hogy az ügyviteli anyagok fogadását, a futárküldemények átvételét 2011. szeptember 1-jétől már az MH LZ ügyvitele hajtja végre.
64. A ZMNE kezelésében (használatában) lévő híradó,
informatikai, információvédelmi, valamint ügyviteli és
dokumentumvédelmi szakanyagok megosztására az MH
TD parancsnoka, a rektor és az MH LZ parancsnoka tegyen javaslatot a HVK HIICSF csoportfőnöke részére jelen együttes intézkedés hatálybalépését követő második
napig.
9. Államháztartási belső ellenőrzési feladatok 65. A rektor a 2011. évi államháztartási belső ellenőrzések teljesítéséről szóló éves jelentését 2011. december 31-i
időpontra készítse el és az előírt rendben, a HM Belső Ellenőrzési Hivatal igazgatója útján terjessze fel a miniszter
részére.
66. Az éves jelentés kidolgozásának részletes szakmai
követelményeit a HM KÁT által kiadott körlevél
(14-1/2011/HM BEH) és annak mellékletét képező útmutató tartalmazza.
10. Záró rendelkezések 67. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és
2012. június 30-án hatályát veszti.
68. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői, illetve parancsnokai részére a szakmai feladatokat és a folyamatban lévő ügyeket az MH Szolgálati Szabályzatában
meghatározottak szerint kell átadni, azzal az eltéréssel,
hogy az átadás-átvételről készített jegyzőkönyveket az
érintett szervezetet irányító minisztériumi vezető, illetve a
Honvéd Vezérkar főnöke hagyja jóvá.
69. Ha az átadás-átvétel a 68. pont szerinti több jóváhagyó feladatkörét is érinti, együttesen jogosultak a jegyzőkönyv jóváhagyására.
70. A szervezési időszak III. üteme szakmai feladatainak végrehajtását 2011. július 30-áig külön kiadásra kerülő HM KÁT-HVKF együttes intézkedés szabályozza. Az
intézkedés összeállításához szükséges normaszöveg javaslatukat a szervezési időszak I. és II. üteme feladataiban
érintett honvédelmi szervezetek 2011. június 30-ig a HM
TKF részére küldjék meg.
71. A szervezési időszak I. és II. időszaka feladatainak
végrehajtásában érintett honvédelmi szervezetek 2011. június 30-ig készítsék el és a HM GTF részére küldjék meg:
a) a ZMNE jogutód kar Budapest, Hungária körúti objektumban történő működése feltételeinek biztosítása érdekében szükséges szolgáltatások – 2012. január 1-jét követően – várható éves költségeiről és
b) a jogutódlással kapcsolatosan felmerülő egyéb – így
különösen az állomány személyi kiadásaival és az MH által megrendelni tervezett képzésekkel, továbbképzésekkel
összefüggő – várható éves kiadásokról összeállított kimutatásukat és javaslatukat.
72. A HM GTF a 71. pont szerint megküldött anyagok
feldolgozását követően 2011. július 15-ig készítsen összesített kimutatást és javaslatot a HM kabinetfőnöke részére.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
91/2014. (HK 4.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem az Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló
NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról
és hatályba léptetéséről szóló 24/2008. (HK 13.) HM
HVKFH közleményben fenntartás nélkül elfogadott
STANAG 3998 AT (EDITION 4) – TACTICS, TECHNIQUES AND PROCEDURES FOR NATO AIR
TRANSPORT OPERATIONS, ATP 3.3.4.3. (A) címen
kiadott NATO egységesítési egyezményt (a továbbiakban:
egységesítési egyezmény).
3. Az egységesítési egyezmény személyek és áruk légi
szállítása során alkalmazott egységesített előírásokat,
technikákat és eljárásokat határoz meg a NATO és a koalíciós műveletek biztosításában részt vevő egyének, szervezetek és nemzetek számára. Az egységesítési egyezmény
hivatkozási anyagként alkalmazható a nemzeti erők felkészítéséhez.
4. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba, az egységesítési egyezmény rendelkezéseit 2014.
január 1-jétől kell alkalmazni.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1176/2015. (III. 24.) Korm. határozata a TIOP-2.2.8/14 azonosító számú („Infrastrukturális fejlesztések megvalósítása” című) kiemelt projekt felhívás meghirdetéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  TIOP-2.2.8/14 azonosító számú, „Infrastrukturális fejlesztések megvalósítása” című kiemelt projekt
felhívás (a továbbiakban: felhívás) meghirdetéséhez a 2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai
eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai
Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015.
(I. 22.) Korm. határozat I.7. pontja alapján,
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a felhívás meghirdetéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2016. (II. 15.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Baranyai Gábort 2016. március 16. napjától
a határokkal osztott természeti erőforrások fenntartható használatáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét az igazságügyi miniszter az európai uniós és nemzetközi igazságügyi
együttműködésért felelős államtitkár útján irányítja.
(2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és a Ksztv. 38. § (6) bekezdésében hivatkozott
kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult.
(3) A miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként egyfős titkárság működik.
3. § (1) Ez az utasítás 2016. március 16-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 17/2015. (VIII. 31.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter