text:
10/2010. (II. 26.) KHEM rendelete a bányatérképek méretarányára és tartalmára vonatkozó Bányabiztonsági Szabályzatról.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (2) bekezdés d) és h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § c) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a bányászati tevékenységet folytató bányavállalkozó (a továb biak ban: bányavállalkozó)
minden olyan tevékenységére, melyet a bányatérképek
a) elkészítéséhez,
b) módosításához, kiegészítéséhez és
c) tárolásához
kapcsolódóan végez.
(2) A rendelet hatálya kiterjed a bányaüzem felelős műszaki vezetőjének ellenőrzési és adatszolgáltatási kötelezettségére,
valamint a bányafelügyelet bányatérképekkel kapcsolatos felügyeleti tevékenységére.
A bányatérképekre vonatkozó általános követelmények 2. § (1) A bányavállalkozó az e rendeletben előírt bányatérképek elkészítéséhez és kiegészítéséhez az állami földmérési és
térképészeti adatokat is köteles felhasználni.
(2) Ha a bányatérkép nem felel meg a térképkészítési elő írásoknak, a bányafelügyelet kötelezheti a bányavállalkozót
a) a bányatérkép felülvizsgálatára, szükség szerinti kijavítására,
b) ellenőrző mérések elvégzésére, illetve
c) új bányatérkép készítésére.
(3) A bányafelügyelet műszaki-biztonsági szempontból szükséges egyéb térképek, térképmellékletek készítését is
elrendelheti.
3. § (1) E rendelet alkalmazásában bányatérkép
a) a kutatási térkép,
b) a bányatelek térkép,
c) az átnézeti térkép,
d) a bányaművelési térkép,
e) a tervtérkép,
f) a légvezetési térkép,
g) a hidrogeológiai térkép,
h) a villamos hálózati térkép,
i) a fúrólyukas bányászati kitermelés üzemi és üzemi átnézeti térképei,
j) a kőolaj-, kőolajtermék- és földgázszállítás távvezetéki, távvezetéki átnézeti térképei, és
k) a környezetvédelmi térkép.
(2) A bányatérképek közül bányászati szempontból az (1) bekezdés a)–d) és i)–k) pontjában meghatározott bányatérkép
minősül alaptérképnek.
(3) A (2) bekezdésben nem szereplő bányatérkép az alaptérkép másolatán készült másolati térkép.
(4) A bányatérképet hites bányamérőnek kell hitelesítenie.
(5) A bányatérképet és mellékleteit lehetőleg egy térképlapon kell elkészíteni. Ha a bányatérkép több lapon készül, akkor
az összetartozást valamennyi lapon egyértelműen meg kell jelölni. A hites bányamérőnek minden lapot hitelesítenie
kell.
4. § (1) A bányatérkép koordináta-rendszerének (a méretarány függvényében) azonosnak kell lennie az állami térképek
(állami földmérési alaptérképek, ingatlan-nyilvántartási térkép, állami topográfiai térképek) adott helyen alkalmazott
koordináta-rendszerével. Ha a bányatérképen ábrázolandó területen az állami térképek több különböző vetületi
rendszerben állnak rendelkezésre, akkor az Egységes Országos Vetületi Rendszert (a továb biak ban: EOV) kell
választani. A bányatérképen fel kell tüntetni az EOV keretjeleit is oly módon, hogy abból szükség esetén az EOV
koordináta-hálózat megrajzolható legyen.
(2) A helyi koordinátarendszerben készített és még használatban lévő bányatérképek esetében a helyi és az országos
rendszer közötti átszámítási módot meg kell adni.
(3) Szintezési alappontként magassági alapponthálózatnak a bányaműveletek által nem érintett, legalább III. rendű
pontját vagy abból ugyanolyan pontossággal meghatározott, bányaműveletek által nem érintett pontot kell
választani. Külfejtés esetén a IV. rendű vízszintes alappont magasságának alkalmazása is megengedett.
(4) A bányatérképeken ábrázoltakat mérethelyesen, jelkulcsokkal és azok magyarázatával kell feltüntetni. Ha
a bányatérképen feltüntetett jelkulcsok megfelelnek a mellékletben meghatározott szabványokban foglalt
jelkulcsoknak, akkor a jelkulcsok magyarázatát nem szükséges feltüntetni. A bányatérkép méretarányát – az egyes
bányatérképekre vonatkozó elő írásokra is figyelemmel – úgy kell megválasztani, hogy a bányatérképen ábrázoltak
egyértelműen azonosíthatóak legyenek.
(5) Az alaptérképet a bányaműveletek biztonságos végzésének, föld alatti bánya esetében a külszínről vagy a bányából
történő mentési munka irányításának megfelelő pontossággal kell elkészíteni és kiegészíteni.
5. § (1) A bányamérési tevékenységhez a földmérési és térképészeti állami alapadatokat kell felhasználni, vagy ezekből
kiindulva vízszintes és magassági ponthálózatot kell létrehozni.
(2) Az alappontok mozdulatlanságáról minden, azokhoz kapcsolódó mérés előtt meg kell győződni. Az elmozdult
alappontokat újra kell mérni, valamint a vízszintes és a magassági koordinátáikat ismét meg kell határozni.
Az ingatlanügyi hatóságnak bejelentett alaphálózati pontok elmozdulásáról a mérésért felelős hites bányamérőnek
az ingatlanügyi hatóságot 8 napon belül írásban értesíteni kell.
(3) A mérésről jegyzőkönyvet kell készíteni. A mérési jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell
a) a mért adatokat,
b) a mérést végző nevét,
c) a mérés időpontját, körülményeit és
d) az alkalmazott műszer típusát és gyári számát.
(4) Az elektronikus adathordozón rögzített mérési eredményeket a 8. §-ban előírtak szerint kell tárolni.
6. § (1) Minden kinyomtatott vagy másolt bányatérképen fel kell tüntetni
a) a bányatérkép e rendelet szerinti megnevezését,
b) a bányavállalkozó nevét, székhelyét,
c) a kutatási terület megnevezését, ha a bányatérképen feltüntetett bányászati tevékenység ahhoz kapcsolódik,
d) a bányatelek védnevét, a létesítmény vagy terület nevét,
e) a bányatérkép vetületi rendszerét, magassági alapszintjét, a felhasznált vízszintes és magassági alappontok
azonosító számát és magasságát,
f) a koordináta-hálózatot értékeivel, az északi irányt, a méretarányt, a nem EOV vetületű térképeken az EOV
keretjeleket koordináta értékükkel,
g) a közigazgatási határokat a települések nevének feltüntetésével,
h) a bányatérkép készítésének és utolsó kiegészítésének időpontját,
i) a nyilvántartási sorszámot,
j) a bánya veszélyességi minősítését a minősítési fokozattal együtt,
k) a jelkulcsok magyarázatát a 4. § (4) bekezdésében meghatározott eset kivételével,
l) telepenként vagy telep-szeletenként készített bányatérkép esetén a telepek vagy telep-szeletek megnevezését,
m) a bányatérkép helyességéért felelős hites bányamérő nevét, nyilvántartási sorszámát, eredeti aláírását és
n) a bányavállalkozó eredeti, cégszerű aláírását.
(2) A mélyműveléses és külfejtéses bánya bányaművelési és tervtérképein haladéktalanul fel kell tüntetni a biztonsági,
védő- és határpilléreket, az azokat megállapító bányafelügyeleti határozatok megjelölésével.
7. § A bányaüzem felelős műszaki vezetője köteles
a) félévente ellenőrizni a bányatérképek készítését és kiegészítését,
b) a hites bányamérőt mindazon adattal ellátni, melyet a bányatérképen haladéktalanul fel kell tüntetni, és
c) a hites bányamérő rendelkezésére bocsátani minden olyan egyéb, nem mérésből származó adatot, melyet
a bányatérképen ábrázolni kell. 8. § (1) A bányatérképek hagyományos módon mérettartó anyagon vagy digitális technológiával, számítógépen készíthetők.
A digitális adathordozón fel kell tüntetni az alkalmazott szoftver nevét és verziószámát is.
(2) Az alaptérkép eredeti munkarészeit – ideértve a térképszerkesztéshez felhasznált mérési és számítási jegyzőkönyveket
is – tűzálló páncélszekrényben, annak hiányában lemezszekrényben kell tárolni.
(3) Számítógépes feldolgozás esetén a bányatérkép teljes adatállományát legalább két adathordozón, egymástól
különálló épületben kell tárolni.
(4) Digitális mérési, feldolgozási és térképkészítési mód esetén a (3) bekezdést a mérési, a feldolgozási és a térképi
adatokra is alkalmazni kell.
9. § (1) A bányatérkép megőrzéséről, biztonságos tárolásáról és nyilvántartásáról, a (2) bekezdésben és a 8. §
(1)–(3) bekezdésében előírtak betartásáról a bányavállalkozó köteles gondoskodni.
(2) A 8. § (1)–(3) bekezdésében szereplő dokumentumokat, valamint a külszíni és a föld alatti alaphálózati mérések és
számítások jegyzőkönyveit nem selejtezhető iratként, hagyományos technológia esetében eredeti formájában,
digitális technológia esetében adathordozón, meg nem változtatható módon is meg kell őrizni a bánya
megszüntetéséig vagy a mező felhagyásáig.
10. § (1) Ha a bányában a bányaművelés megszűnt, a bányatérképeket a legutolsó állapotnak meg fele lően ki kell egészíteni, és
azok hites bányamérő által hitelesített másolatát egy-egy példányban – a szükséges mérési és számítási
jegyzőkönyvekkel együtt – a bányafelügyeletnek megőrzésre át kell adni.
(2) A legutolsó állapotnak megfelelő bányatérkép-sorozat egy példányát csatolni kell a visszahagyott ásványvagyonról
készített kimutatáshoz.
II. FEJEZET
A KUTATÁS TÉRKÉPEI A kutatási térkép
11. § (1) Ásványi nyersanyag, szénhidrogének tárolására alkalmas földtani szerkezetek és geotermikus energia kutatásához
kutatási térképet kell készíteni. A kutatási térképet a kutatási létesítmények ábrázolásától és a kutatási eredmények
értékelhetőségétől függően 1:1000–1:100 000 méretarányban kell készíteni az állami térképek és a meglévő
bányatérképek felhasználásával. A kutatási térképet a kutató bányavállalkozónak kell őriznie.
(2) A kutatási térképen fel kell tüntetni
a) a kutatási terület megnevezését és határvonalát, töréspontjainak sorszámát,
b) a kutatási területtel érintett saját és idegen bányatelek, illetve kutatási terület megnevezését, határvonalát,
c) a bányavállalkozó tulajdonában, illetve használatában lévő, a kutatási tevékenységgel érintett területek
határvonalát,
d) koncesszió esetén a koncessziós terület határvonalát töréspontjaival és azok sorszámával,
e) az adott kutatás szempontjából fontos
ea) mélyfúrásokat,
eb) kutatófúrásokat,
ec) geofizikai mérések nyomvonalát és állomáspontját, valamint a korábbi értelmezés alapján valószínűsíthető
földtani alakzatokat, f) a kutatási tevékenységgel érintett, a bányászatról szóló törvény ben meghatározott kivett helyeket, a Natura 2000
területeket, a barlangokat és védőterületeket,
g) a korábban telepített kutató létesítményeket,
h) a felhasznált vízszintes és magassági alappontokat azonosító számukkal, magassági adataikkal együtt és
i) a kutatás során végzett kitermelés helyét.
(3) A kutatási térképet szükség szerint, de legalább évente kétszer, a június 30-i és a december 31-i, valamint a kutatás
befejezési állapotának meg fele lően ki kell egészíteni. Ha nincs a térképi tartalomban változás, akkor a meglévő
kutatási térképen – hites bányamérővel újból hitelesítve – az utolsó kiegészítés dátumát kell feltüntetni.
Kutatási tervtérkép 12. § A műszaki üzemi terv mellékleteként benyújtott kutatási térképnek tartalmaznia kell a 6. § (1) bekezdésében
meghatározottakon kívül
a) a tervezett kutató létesítményeket és
b) a kutatási tevékenységgel összefüggően tervezett és ütemezett tájrendezési feladatokat.
III. FEJEZET
A BÁNYATELEK TÉRKÉP 13. § (1) A bányatelek térkép az ingatlan-nyilvántartási térkép hiteles másolata teljes tartalmának felhasználásával készül.
A kőolaj- és földgázbányászat, valamint a földtani szerkezetben történő szénhidrogén tárolás bányatelek térképeit
az ingatlan-nyilvántartási térkép adatállományából generált átnézeti térképen is lehet készíteni.
(2) A bányatelek térképen fel kell tüntetni
a) a bányatelek határvonalát töréspontjainak sorszámával,
b) az (1) bekezdés szerinti átnézeti térképen a lakott helyeket,
c) a vízellátó művek víznyerő, tároló, vízkezelő és -elosztó berendezéseit és azok védőterületeit,
d) a vízkár elhárítási és a folyószabályozási létesítményeket,
e) a bányászatról szóló törvény ben meghatározott kivett helyeket, a Natura 2000 területeket és a barlangokat,
melyeket az ingatlan-nyilvántartási térkép nem ábrázol,
f) az ismert vagy feltételezett, meglévő vagy korábbi bányaműveleteket,
g) a mélyfúrásokat, mélységük megjelölésével,
h) a bányatelekkel érintkező, a bányatelket részben vagy egészében fedő, a bányatelek nyilvántartásból nem törölt
bányatelkek határvonalát,
i) a tervezett biztonsági, védő- és határpilléreket,
j) a megkutatott ásványi nyersanyag előfordulás ismert határvonalát,
k) a bányatelek domborzatát 5 m-es vagy kisebb osztásközű szintvonalakkal, kivéve a szénhidrogénekre vonatkozó
bányatelket, és
l) a b)–k) pontban meghatározott térképi elemeket a bányatelken és annak 100 méteres körzetében.
(3) A bányatelek térképen méretarányosan fel kell tüntetni a bányatelekkel fedett és művelni tervezett ásványvagyont
tartalmazó rétegsor átlagos (jellemző) földtani szelvényét. Szénhidrogénekre vonatkozó bányatelek esetén
– a földtani szelvény helyett – a támpontul szolgáló kút (kulcskút) rétegszelvénye is megadható.
(4) A bányatelek térképre fel kell jegyezni a határvonal töréspontjainak koordinátáit (x, y és z), a fedő- és alaplap
magasságát, valamint a bányatelek területét. Szénhidrogénekre vonatkozó bányatelkek esetében a „z” érték
megadása nem kötelező.
(5) A bányatelek térképen ábrázolni kell a védőpillérek általános metszetét.
IV. FEJEZET
A MÉLYMŰVELÉSES BÁNYÁK TÉRKÉPEI Közös szabályok
14. § (1) A bánya függőleges aknája, lejtősaknája és tárója külszíni szájnyílásának közelében legalább három, föld alatti
rakodóin legalább négy állandósított, magasságilag is meghatározott vízszintes alappontot kell kijelölni.
(2) A bánya külszíni és föld alatti alappontjainak relatív helyzetét a bányászati célok által megkívánt pontossággal kell
meghatározni. A külszíni vízszintes alappontok esetében legalább a negyedrendű vízszintes alappontok létesítésére
előírt pontossági követelményeket kell betartani.
(3) A szomszédos (egymásra hatással lévő) föld alatti bányák külszíni vízszintes és magassági alappontjainak helyességét
egymáshoz kapcsolódó mérések útján is ellenőrizni kell.
(4) Minden bányánál gondoskodni kell arról, hogy a külszínen, a mindenkori művelt terület közelében a gyors kitűzéshez
alkalmas mérési pontok legyenek.
(5) Függőleges aknán keresztül történő kapcsoló és tájékozó mérés esetén a mérésnek és számításnak ki kell terjednie
az aknarakodón állandósított pontok koordinátáinak, valamint a kiinduló oldal irányszögének meghatározására is.
A mérést legalább kétszer, egymástól függetlenül el kell végezni. A kiinduló sokszögoldal két független tájékozás
alapján kapott tájékozott irányértékének különbsége nem haladhatja meg a 30 másodperc értéket.
(6) Lejtősaknán vagy tárón keresztül történő kapcsolás és tájékozás esetén a sokszögvonal mérését legalább
a (8) bekezdésben a bányabeli I. rendű sokszögvonalra előírt pontossággal kell elvégezni.
(7) A bányabeli vízszintes alapponthálózatot az I. és II. rendű sokszögvonalak alkotják. Az I. rendű sokszögvonalat kell
vezetni az aknarakodótól a bányatelek határáig és a határpillérig. A II. rendű sokszögvonalak az I. rendű
sokszögvonalak pontjaihoz kapcsolódnak.
(8) A méréseket a bányászati célok által megkívánt pontossággal kell elvégezni, legalább a következő pontossági
elő írásokat kell megtartani:
a) az I. rendű sokszögvonalak vonalas záróhibája nem haladhatja meg a vonalhossz 1:5000, a II. rendűé az 1:2000
részét,
b) az aknamélység mérését legalább 1:10 000 relatív pontossággal kell elvégezni,
c) a bányabeli magasságmérést a közel vízszintes szakaszoknál a vonalhosszra vonatkoztatott 1:20 000, meredek
szakaszoknál 1:10 000 relatív pontossággal kell elvégezni. Az átnézeti térkép
15. § (1) Az átnézeti térképen fel kell tüntetni
a) a bányatelek határvonalát töréspontjaival és azok sorszámaival, a határpilléreket, a bányatelket érintő, részben
vagy egészben fedő és a bányatelek nyilvántartásból nem törölt bányatelek határvonalát, a bányavállalkozó
tulajdonában, illetve használatában lévő területek határvonalát,
b) a védendő külszíni területeket, a bányászatról szóló törvényben meghatározott kivett helyeket, a Natura 2000
területeket, a barlangokat, a külszíni létesítményeket, az álló- és folyóvizek védőpilléreit, továbbá áradáskor vagy
esőzéskor víz alá kerülő területeket az ismert legmagasabb árvízszint megadásával,
c) a bánya külszíni nyílásait és fő vágatait,
d) a bányatelek határain és annak 100 méteres körzetén belül lévő lefejtett területeket, az ismert főbb vetőket,
e) a meddőhányókat és a zagytározókat,
f) a mérési alappontokat, azok magassági adatát és
g) a kapcsolódást a nyomvonalas létesítményekhez.
(2) Az alappontoknak és a bánya jellemző pontjainak magassági adatait olyan gyakorisággal kell feltüntetni, hogy azokból
a szintviszonyokat meg lehessen állapítani.
(3) Az átnézeti térképet a bányászati tevékenység megkezdéséig el kell készíteni, évenként a műszaki üzemi tervhez
igazodóan ki kell egészíteni és a bányaüzemben kell tartani.
A bányaművelési térkép 16. § (1) A bányaművelési térképet 1:500–1:2000 méretarányban kell készíteni. A bányaművelési térképen a vágatokat és
a lefejtett területeket telepenként, telepszeletenként vagy szintenként a bányavállalkozó által megállapított
színjelzéssel kell feltüntetni.
(2) A bányaművelési térképen a 15. §-ban előírtakon túlmenően fel kell tüntetni
a) a védő- és a biztonsági pilléreket,
b) minden mélyfúrást és bányabeli kutatófúrást,
c) a visszahagyott ásványvagyon (pillér) határvonalát,
d) minden nyitott bányatérséget és felhagyott bányatérséget, fejtéseket a lefejtett terület jellemző pontjainak
magassági adataival és a lefejtés évszámával,
e) a 0,5 m-t meghaladó elvetési magasságú vetőt,
f) a teleptűz, a 0,5 m3/min-nál nagyobb hozamú víz-, úszóhomok- és iszapbetörés helyét,
g) a gázkitörés és a gázkitöréses jelenség helyét,
h) a tűzvédelmi és a vízvédelmi gátakat,
i) tömedékes művelést alkalmazó sújtóléges szénbánya esetén a 20 m2 -nél nagyobb alapterületű omlást,
j) többszeletes művelés vagy több telep esetén a visszamaradt kőzet-, illetve ásványi nyersanyagpillér határvonalát,
k) a vízmentesítéssel kapcsolatos egyéb bányászati létesítményeket,
l) a bánya minősítését a fő bányaveszélyek szempontjából a vonatkozó minősítési fokozattal (osztállyal) együtt,
m) a felhasznált vízszintes és magassági alappontokat azonosító számukkal és magassági adataikkal együtt, és
n) a bányászati célú igénybevétellel érintett ingatlanok (földrészletek) határvonalát és helyrajzi számát, melyeket
– szükség esetén külön lapon – a műszaki üzemi terv engedélyezési eljárása során 90 napnál nem régebbi
ingatlan-nyilvántartási adatállomány alapján kell ábrázolni.
(3) Kettőnél több telepet vagy vastag telepet kettőnél több szeletben művelő bánya esetében az első két művelt telepről
vagy szeletről kell a bányaművelési térképet elkészíteni és vezetni. Minden további két-két telepről vagy szeletről
külön térképet kell készíteni. Ez utóbbiakon nem kell feltüntetni az ábrázolt telepek vagy szeletek művelésével nem
kapcsolatos bányatérségeket és lefejtett területeket.
(4) Aknatengelyben a függőleges aknával harántolt telepekről, továbbá 300 m-enként a 30 foknál nagyobb dőlésű,
művelés alatt álló telepekről dőlésirányú, a lejtősaknával harántolt telepekről aknatengely irányú földtani metszetet
kell készíteni, amely a bányaművelési térkép tartozékát képezi.
(5) A bányaművelési térképet legalább havonta ki kell egészíteni és a bányaüzemben kell tartani.
A tervtérkép 17. § (1) A tervtérkép a bányaművelési térképről – annak méretarányában – készített másolati térkép. A jóváhagyott tervtérkép
egy példányát a bányaüzemben kell őrizni.
(2) A tervtérképen a 16. § (2) bekezdésében előírtakon túlmenően fel kell tüntetni
a) negyedéves bontásban a vágathajtási (feltárási és elővájási) tervet zöld színnel, a tervezett lefejtéseket zöld színű
vonalkázással, és ezekhez kapcsolódóan
aa) a tervezett vágatok és fejtések megnevezését és azonossági számát,
ab) a tervezésnél számításba vett telepvastagságot, szeletvastagságot, telepcsapást és -dőlést,
ac) az országos ásványvagyon-nyilvántartás adatainak meg fele lően a művelési tömbök határát és azonosító
jelét, a tervezett veszteség %-os értékét,
ad) a visszahagyni tervezett ásványvagyon határvonalát,
ae) a feltételezett vetőket és
af) az előfúrásra kötelezett vágatoknál az előfúrás megkezdésének helyét,
b) az áthúzó légáramokat, azok irányát, a terelésükre és szabályozásukra szolgáló létesítményeket, a főszellőztető- és
segédszellőztető-gépeket,
c) vízveszélyes bánya esetében
ca) a tervezett vízmentesítő telepeket, azok teljesítményét és talpszintjét,
cb) a tervezett zsompokat, azok befogadóképességét és talpszintjét,
cc) a vízmentesítéssel kapcsolatos egyéb tervezett bányászati létesítményeket,
cd) a tervezett vágatok talpszintjeit olyan sűrűséggel, hogy a vágatok talpviszonyai, valamint az ellenlejtes
szakaszok legmélyebb pontjai egyértelműen meghatározhatóak legyenek, és
ce) a tervezett műveleti területen valószínűsíthető legnagyobb vízbetörés víz- és hordalékhozamát,
d) a többi fő bányaveszélyek ellen tervezett állandó létesítményeket és
e) a tervezett és ütemezett tájrendezési feladatokat.
A légvezetési térkép 18. § (1) A légvezetési térképet a bányaművelési térkép 1:2000 vagy nagyobb méretarányú másolatán kell készíteni, és
a bányaüzemben, a műszaki felügyelet által hozzáférhetően kell őrizni. A légvezetési térkép egy példányát
a szellőztetési megbízott irodájában ki kell függeszteni.
(2) A légvezetési térképen fel kell tüntetni
a) minden nyitott és ideiglenesen elgátolt bányatérséget, az áthúzó légáramokat, azok irányát,
b) a légterelésre és a légmennyiség szabályozására szolgáló létesítményeket,
c) a főszellőztető- és segédszellőztető-gépeket, klímaberendezéseket,
d) a gáz-, illetve légmérő állomásokat, a robbanásfojtó zárakat és azok azonossági számát,
e) a sűrített levegős, a tűzvédelmi víz-, az iszap-, valamint a gázlecsapoló csőhálózatot,
f) külön jellel megjelölve azokat a bányatérségeket, ahol belső égésű motort, tűzveszélyes folyadékkal működő
gépet, berendezést üzemeltetnek, továbbá ahol a tevékenység során egyéb veszélyes gázok keletkeznek,
g) a bányatérségek gázkitörés-veszélyességi, sújtólég-veszélyességi, szénporrobbanás-veszélyességi minősítését és
fokozatát, valamint a gázkitörés-veszélyes, a sugárveszélyes és a szilikózisveszélyes munkahelyeket,
h) a hevederes szállítóberendezéseket, a beépített önműködő tűzoltó-berendezéseket,
i) a robbantóanyag-raktárakat, a tűz- és robbanásveszélyes anyagok raktárait és
j) a hírközlő és a riasztó berendezések (műszerek), valamint a veszélyes gázokat folyamatosan mérő műszerek
telepítési helyét.
(3) A közös szellőztetési rendszerben egyesített bányák részére közös légvezetési térképet is kell készíteni 1:5000 vagy
nagyobb méretarányban.
(4) A közös légvezetési térképen fel kell tüntetni a közös légvágatokat és azokat a létesítményeket, berendezéseket,
amelyekkel az érintett bányák szellőztetését megváltoztatni, illetve befolyásolni lehet.
(5) A légvezetési térképen az áthúzó légáramban bekövetkezett változásokat 48 órán belül, az egyéb változásokat
havonta át kell vezetni.
(6) Szükség szerint, de legalább évenként, az első negyedévben új légvezetési térképet kell készíteni.
A hidrogeológiai térkép 19. § (1) A vízveszélyes területen megállapított bányatelek területéről hidrogeológiai térképet kell készíteni 1:2000 vagy
nagyobb méretarányban.
(2) A hidrogeológiai térképen a 15. §-ban előírtakon túlmenően fel kell tüntetni
a) megkülönböztetett színjelzéssel
aa) a fajlagos védőréteg-vastagság m/bar dimenziójú izovonalait,
ab) a telep fedőjében vagy feküjében lévő vízdús laza kőzetek és a telep közötti védőréteg vastagságának
1 m-es izovonalait, valamint
ac) a vízdús laza kőzetekből álló rétegek vastagságának 1 m-es izovonalait,
b) a 0,5 m3/min mennyiséget meghaladó víz-, iszap-, úszóhomok betöréseket, külön jelezve a bányaművelés során
várható legnagyobb vízbetörés víz-, illetve hordalékhozamát,
c) a megállapított vagy feltételezett vetőket és egyéb tektonikai rendellenességeket,
d) a karsztvíz szintjét, a feszített vizet tartalmazó vízáteresztő kőzetekben lévő víz nyugalmi szintjét a tárgyév január
1-jei állapot szerint,
e) a telepkimosásokat, az ismert vagy feltételezett üregeket, a külszíni szakadásokat és víznyelőket,
f) a külszíni és a bányabeli kutatófúrásokat, a tervszerűen telepített csapoló fúrásokat vízhozamukkal és
nyomásértékükkel,
g) a vízvédelmi pillérek határvonalát,
h) karsztvízveszély esetén a karsztvízszintfigyelő fúrásokat a mért karsztvízszint feltüntetésével és
i) az esetleges tömedékelés, illetve a vízbetörések elfojtására vonatkozó adatokat.
(3) A hidrogeológiai térképhez jellemző vízföldtani metszetet kell készíteni, amely hidrogeológiai térkép tartozékát
képezi.
(4) A hidrogeológiai térképet a bányanyitás kezdetéig el kell készíteni, szükség szerint ki kell egészíteni, és
a bányaüzemben kell tartani.
A villamos hálózati térkép 20. § (1) A villamos hálózati térképnek a főbb villamos berendezések helyét, a villamos hálózat telepítési összefüggéseit, a fő
bányaveszélyek miatt minősített bányatérségeket és ezek villamos szerelvényeinek lekapcsolási helyeit egyértelműen
megállapíthatóan kell tartalmaznia.
(2) A villamos hálózati térképen fel kell tüntetni
a) a nyitott bányatérségeket,
b) az áthúzó légáramot és irányát,
c) a legnagyobb feszültségre utaló módon jelölve azokat a bányatérségeket, melyekben villamos berendezést
szereltek fel, és
d) a bánya 1000 V-nál nagyobb feszültségű erőátviteli kábel-, tömlővezeték, valamint a szigeteletlen felső vezeték
hálózatát, az ezekkel összefüggő átalakító, kapcsoló és elosztó berendezéseket.
(3) A villamos hálózati térképet a bányanyitás kezdetéig el kell készíteni, és évenként, a műszaki üzemi tervhez igazodóan
ki kell egészíteni.
(4) A villamos hálózati térképet a bányaüzemben a műszaki felügyeleti személyek által hozzáférhető helyen kell tartani.
V. FEJEZET
A KÜLFEJTÉSES BÁNYÁK TÉRKÉPEI Az átnézeti térkép
21. § (1) Az átnézeti térképnek a 15. § (1) bekezdés a), b), és d)–g) pontjában előírtakat kell tartalmaznia.
(2) Az átnézeti térképet a bányászati tevékenység megkezdéséig a bányavállalkozónak el kell készítenie, és évenként
a december 31-i állapotnak meg fele lően ki kell egészítenie a 8. §-ban meghatározottak figye lembe véte lével.
(3) Az átnézeti térképet a bányaüzemben kell tartani. Ha a bányaüzemben nincs állandó tárolásra alkalmas hely, akkor az
átnézeti térkép egy-egy példányát a bányavállalkozónál és a felelős műszaki vezetőnél kell tartani.
A bányaművelési térkép 22. § (1) A bányaművelési térképet 1:1000, nagy kiterjedésű bánya esetén 1:2000 méretarányban kell készíteni. A
bányaművelési térkép az előírtnál nagyobb méretarányban is készíthető.
(2) A bányaművelési térképen a 20. § (1) bekezdésében előírtakon tűlmenően fel kell tüntetni
a) a 2 m-t meghaladó mélységű kutatóaknákat, tárókat és kutatófúrásokat,
b) az üzemben lévő és a felhagyott bányaszinteket magassági adataikkal együtt,
c) az 1 m-nél mélyebb árkokat, bevágásokat, vízelvezető csatornákat,
d) a külszíni domborzati viszonyokat 5 m-es vagy kisebb osztásközű szintvonalakkal,
e) az állandó jellegű (egy évnél hosszabb ideig ugyanazon a helyen használni tervezett) bányaüzemi vasutakat,
vezetékeket, egyéb üzemi létesítményeket,
f) olyan bányánál, ahol a bánya alatt ismert, nyomás alatti vizet tároló réteg van, fel kell tüntetni
fa) a feküoldali védőréteg abszolút és fajlagos értékét,
fb) a víztároló rétegek vízszint- és nyomásadatait a változásokkal együtt, valamint
fc) a csapoló, valamint a vízszintellenőrző létesítmények helyét, főbb adatait,
g) a felhasznált mérési alappontokat azonosító számukkal és magassági adataikkal együtt,
h) a védő- és a biztonsági pilléreket és
i) a bányászati célú igénybevétellel érintett ingatlanok (földrészletek) határvonalát és helyrajzi számát, melyeket –
szükség esetén külön lapon – a műszaki üzemi terv engedélyezési eljárása során 90 napnál nem régebbi
ingatlan-nyilvántartási adatállomány alapján kell ábrázolni.
(3) A bányaművelési térképet a bányatelek átruházása esetén, illetve szükség szerint, legalább évente a december 31-i
állapotnak meg fele lően ki kell egészíteni.
(4) A bányaművelési térképet a bányaüzemben kell tartani. Ha a bányaüzemben nincs állandó tárolásra alkalmas hely,
akkor a bányaművelési térkép egy példányát a műszaki felügyeleti személy által hozzáférhető helyen kell tartani.
A tervtérkép 23. § (1) A tervtérképet a bányaművelési térkép másolatán, annak méretarányában kell készíteni.
(2) A tervtérképen a 16. § (2) bekezdésében előírtakon túlmenően fel kell tüntetni
a) a műszaki üzemi tervben előirányzottakat, megkülönböztető színjelzéssel a letakarás és a hasznosítható anyagok
kitermelési helyét és mértékét,
b) a (3) bekezdés szerinti mellékletet képező metszetek helyét,
c) robbantásos jövesztés esetén a biztonsági övezet határvonalát és az azon belül lévő létesítményeket, valamint
a robbantás idején felállítandó őrhelyeket, és
d) a tervezett és ütemezett tájrendezési feladatokat.
(3) A tervtérképhez annyi és olyan méretarányú metszetrajzot kell mellékelni, hogy azokból a bánya jellemző viszonyai (a
bányafal magassága, a kőzethomlok dőlésszöge, a szintek száma és magassága) megállapíthatóak legyenek.
(4) A tervtérkép egy példányát a bányaüzemnél kell őrizni. Ha a bányaüzemben nincs állandó tárolásra alkalmas hely,
akkor a tervtérkép egy példányát a műszaki felügyeleti személy által hozzáférhető helyen kell tartani.
VI. FEJEZET
A FÚRÓLYUKAS BÁNYÁSZATI KITERMELÉS TÉRKÉPEI 24. § A fúrólyukas bányászatnál (széndioxid és szénhidrogén bányászat, szénhidrogének tárolására alkalmas földtani
szerkezetek kiképzése és hasznosítása tárolásra, megkutatott geotermikus energia energetikai célú kitermelése)
üzemi térképet, üzemi átnézeti térképet és tervtérképet kell készíteni.
Az üzemi térkép 25. § (1) Minden művelés alatt álló mezőről üzemi térképet kell készíteni 1:5000 vagy nagyobb méretarányban, és azt a termelő
üzemnél kell őrizni.
(2) Az üzemi térképen a 11. § (2) bekezdés b)–f) pontjában előírtakon túlmenően fel kell tüntetni
a) valamennyi szénhidrogén-ipari céllal mélyített mélyfúrást, az üzemi létesítményeket,
b) az állandó jellegű (az egy évnél hosszabb ideig ugyanazon helyen használni tervezett) kőolaj-, kőolajtermék-, gáz-,
gőz- és vízvisszanyomó-, hírközlő- és vezérlővezetékeket, a 0,4 kV-os és annál nagyobb feszültségű villamos
vezetékeket,
c) a felhasznált vízszintes és magassági alappontokat azonosító számukkal és magassági adataikkal együtt és
d) az állandó jellegű (egy évnél hosszabb ideig ugyanazon helyen használni tervezett) vízjogi engedélyköteles
kutak, objektumok helyét mennyiségi, minőségi adataikkal és azonosítójukkal együtt.
(3) Az üzemi térképet 3 hónaponként a bányavállalkozónak a változásoknak meg fele lően ki kell egészítenie.
Az üzemi átnézeti térkép 26. § (1) Minden mezőről – az állami térképek felhasználásával – üzemi átnézeti térképet kell készíteni. Az üzemi átnézeti
térképen fel kell tüntetni – a bányavállalkozó tulajdonában, illetve használatában lévő területek határvonalai
kivételével – a 15. § (1) bekezdés a) és g) pontjában előírtakat. Az üzemi átnézeti térképet a termelő üzemnél kell őrizni.
(2) Az alappontok, valamint a bánya jellemző pontjainak magassági adatait olyan sűrűséggel kell feltüntetni, hogy
azokból a magassági viszonyokat meg lehessen állapítani.
(3) Az üzemi átnézeti térképet a bányaművelés megkezdéséig el kell készíteni és a változásoknak meg fele lően évenként,
legkésőbb a tárgyévet követő február 28-ig ki kell egészíteni.
A tervtérkép 27. § (1) A tervtérkép az üzemi térképről vagy a kutatási térképről – annak méretarányában – készítendő térkép. A tervtérkép
egy példányát a bányavállalkozónál vagy az üzemnél kell őrizni.
(2) A tervtérképen a 25. § (2) bekezdésében előírtakon túlmenően fel kell tüntetni
a) a kutató, a termelő és egyéb bányászati célú technológiai fúrásokat, a tervezett kútfelszámolásokat és
kút-átképzéseket, b) az üzemi létesítményeket, az állandó jellegű kőolaj-, kőolajtermék-, gáz- és vízvisszanyomó vezetékeket,
a 0,4 kV–os és annál nagyobb feszültségű villamos vezetékeket és
c) az ütemezett tájrendezési feladatokat. VII. FEJEZET
A KŐOLAJ-, KŐOLAJTERMÉK- ÉS FÖLDGÁZSZÁLLÍTÁS TÉRKÉPEI
A távvezetéki térkép 28. § (1) A távvezetéki térképen a szállító, leágazó és mezők közötti vezetéket az indítóállomástól az átadóállomásig, vagy – ha
az az országhatárt keresztezi – az országhatárig kell ábrázolni. A távvezetéki térképet az ingatlan-nyilvántartási térkép
hiteles másolata teljes tartalmának felhasználásával kell készíteni és a vezetéket üzemben tartónál kell őrizni.
(2) A távvezetéki térképen fel kell tüntetni
a) a szállító- és leágazó vezeték megnevezését,
b) a vezeték nyomvonalát és védősávját,
c) a kezdő-, törés- és végpontjait sorszámozva, valamint legalább km-enként a szelvényszámokat,
d) a vezeték összes tartozékát,
e) a vezeték tartozékát képező távjelző és távvezérlő berendezések vezetékeinek nyomvonalát a bejelentkezési
helyek megjelölésével és
f) a vezeték biztonsági övezetében lévő
fa) létesítményeket,
fb) állandó folyó- és állóvizeket,
fc) árasztásos öntözésű területeket,
fd) föld alatti csővezetékeket, hírközlő és villamos kábeleket, valamint
fe) – bányatelek nyilvántartásból nem törölt – idegen bányatelek határvonalát és megnevezését.
(3) A távvezetéki térképhez mellékelni kell
a) a vezeték kezdő-, törés- és végpontjainak koordinátáit sorszámuk szerinti sorrendben táblázatba foglalva és
b) a vezeték hossz-szelvényét a térképi vízszintes és 1:100 magassági méretaránnyal, a keresztező létesítményeket is
ábrázolva.
(4) A távvezetéki térképet 3 hónaponként a bányavállalkozónak a változásoknak meg fele lően ki kell egészítenie.
A távvezetéki átnézeti térkép 29. § (1) A szállító, leágazó és mezők közötti vezetékről az átadó állomásig, vagy – ha az az országhatárt keresztezi –
az országhatárig távvezetéki átnézeti térképet kell készíteni. A távvezetéki átnézeti térképhez közvetlenül csak
az 1:10 000 vagy 1:25 000 méretarányú állami topográfiai térképek használhatók fel, és azokat a távvezetéket üzemben
tartónál kell őrizni.
(2) A távvezetéki átnézeti térképen fel kell tüntetni
a) a távvezeték megnevezését,
b) a vezeték nyomvonalát,
c) a táv- és leágazó vezetékek kezdő-, törés- és végpontjait sorszámozva méretaránytól függő sűrűséggel, valamint
legalább 10 km-enként a szelvényszámokat,
d) a csőelzáró szerelvényeket, a nyomásfokozó, katód- és melegítő állomásokat, felszíni jeleket szelvényszámukkal,
e) a gázvezeték nyomvonala által keresztezett vagy annak védősávjában levő utakat, vasutakat, a 110 kV vagy ennél
nagyobb üzemi feszültségű villamos távvezetékeket,
f) a vezetékek védelmére kijelölt védőpilléreket,
g) a bányatelek nyilvántartásból nem törölt bányatelek határvonalát, megnevezését és
h) a koncessziós területek megnevezését és határvonalait.
(3) A távvezeték nyomvonalán vagy szelvényezésében beállott változásokat a távvezetéki átnézeti térképen évenként át
kell vezetni.
VIII. FEJEZET
A KÖRNYEZETVÉDELMI TÉRKÉP 30. § (1) Minden bányászati tevékenységhez a műszaki üzemi terv mellékleteként olyan környezetvédelmi térképet kell
készíteni, amelyen nyomon követhetőek a bányászati tevékenység környezeti hatásai és az ezek miatt bekövetkezett
változások. A környezetvédelmi térképet a bányászati tevékenység területének nagyságától függően
1:1000–1:100 000 méretarányban kell készíteni az állami térképek felhasználásával.
(2) A környezetvédelmi térképnek tartalmaznia kell
a) a bányászati tevékenység területének megnevezését, határvonalát töréspontjaival és azok sorszámával,
b) a környezet igénybevételével járó, a környezetet károsító és terhelő tevékenységek helyének ábrázolását,
megnevezését és hatásterületét,
c) a környezet teherviselő elemeit, a bányászatról szóló törvény ben meghatározott kivett helyeket, a Natura 2000
területeket és a barlangokat,
d) az ásványi nyersanyagot kísérő képződmények legjellemzőbb földtani és vízföldtani adatait,
e) bányászati célú vízkitermelés esetében a víz felszínre jutási pontját, a víz mennyiségének és minőségének mérési
helyeit, felszíni, illetve felszín alatti vízbe történő bevezetésénél annak pontos helyét,
f) felhagyott vagy felhagyásra tervezett bányarészeken, ezek környezetében a vízfeltöltődés ellenőrző helyeit,
g) bányászati célú víztelenítés esetén a depressziós terület és a hatások ellenőrzésére létesített monitoring hálózat
adatait,
h) víztelenítés nélküli külfejtéses bányászat esetében a csapadékvíz-elvezetést,
i) a környezeti határértékeket, a bányászati tevékenységből eredő környezetszennyezés területi eloszlását,
a kibocsátási határértékeket, a bányászati tevékenységből eredő környezetterhelés mértékét,
j) a hatásmegfigyelő rendszert és
k) a tervezett és meg valósult tájrendezést.
(3) A környezetvédelmi térképet szükség szerint, legalább évente a december 31-i állapotnak meg fele lően ki kell
egészíteni.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 31. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
32. § Hatályát veszti a bányatérképek méretarányáról és tartalmáról szóló Bányabiztonsági Szabályzat kiadásáról szóló
69/1995. (XII. 26.) IKM rendelet. Ez a § az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1875/2015. (XII. 2.) Korm. határozata a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program támogatási jogcímeivel kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítsen elő jogszabály-tervezetet annak érdekében, hogy
a) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program (a  továbbiakban: TIOP) támogatási jogcímei tegyék lehetővé
a  támogatásban részesíthető jogalanyok részére működési támogatásnak nem minősülő visszatérítendő
támogatás nyújtását, valamint
b) a  TIOP előirányzatából nyújtható állami támogatásnak minősülő támogatások jogcímei között
szerepelhessen a  vállalkozások finanszírozási forrásokhoz való hozzáférésének elősegítése mikro- és
forgóeszköz finanszírozással, visszatérítendő támogatás formájában jogcím.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2010. (V. 28.) HM VTI SZÁT közleménye a NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról
szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. § (1) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörömnél fogva, az MH Operatív Koordinációs
Bizottság 2010. április 14-i ülésén kialakított javaslata alapján a következő NATO-dokumentumokra vonatkozó magyar elfogadó
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. szeptember hónap a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2459 (EDITION 3) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a Magyar
Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.) HM
VTISZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba
vételét az alábbiak szerint: Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság, Veszélyesanyag Ellátó Központ Bevezetés időpontja: 2010. szeptember 01.
Végrehajtás módja: MH ÖHP PK intézkedés 2. STANAG 2486 (EDITION 1) (RATIFICATION DRAFT 1) – AMMUNITION DATA SHEETS – AOP-40
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.. Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: DOP+18 hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartással. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. január hónap a légierőnél.
Fenntartás: A magyar szállító helikopterek maximum 3000 kg teher emelésére alkalmasak. A mentéshez szükséges
rögzítő és egyéb felszerelések nem biztosítottak. Tekintettel arra, hogy a STANAG 2970 (EDITION 2) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a Magyar
Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.) HM
VTISZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba
vételét az alábbiak szerint Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság, Repülő Mérnök-műszaki Főnökség Bevezetés időpontja: 2011. január 1.
NON-NUCLEAR MUNITIONS FOR NATO ARMED FORCES – Elfogadásra került alkalmazás nélkül.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: DOP+6 hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
BIT-ORIENTED MESSAGES AGREEMENT – Elfogadásra került fenntartás nélkül..
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: DOP+6 hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. szeptember hónap a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került alkalmazás nélkül. 11. STANAG 4520 (EDITION 1) – RIFLE LAUNCHED GRENADES SYSTEMS, DESIGN SAFETY REQUIREMENTS AND SAFETY
AND SUITABILITY FOR SERVICE EVALUATION – Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: DOP+6 hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került alkalmazás nélkül. 13. STANAG 4608 (EDITION 1) – AMMUNITION BELOW 12.7mm CALIBRE – DESIGN SAFETY REQUIREMENTS AND SAFETY
AND SUITABILITY FOR SERVICE (S3) EVALUATION – Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. január hónap a szárazföldi haderőnél.
AND THEIR APPLICATION FOR NAVAL PLATFORMS – Elfogadásra került alkalmazás nélkül.
Budapest, 2010. május 20. Dr. Füredi Károly s. k.,
a Honvédelmi Minisztérium


text:
1549/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0002 azonosító számú („Duna–Vértes Köze Regionális Hulladékgazdálkodási Program” című) projekt támogatási összege növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  „Duna–Vértes Köze Regionális Hulladékgazdálkodási Program” című projekt
támogatási összegének legfeljebb nettó 2 124 417 517 Ft-tal történő növelését,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – módosításához.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
83/2012. (XI. 16.) HM utasítása a kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján,
figyelemmel az (5) bekezdés a) pont af) alpontjában foglaltakra, a kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzéséről és
bejelentésének rendjéről a következő utasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések
1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra
(a továbbiakban: KNBSZ), továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki. (2) A NATO Biztonsági Beruházási Program magyarországi megvalósításához kapcsolódó kötelezettségvállalások
pénzügyi ellenjegyzésének szabályait az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti
feladatainak végrehajtásáról szóló HM utasítás tartalmazza. 2. § Az utasítás alkalmazásában gazdasági szerv és annak vezetője alatt
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
9. § (1)–(2) bekezdése szerinti feladatokat ellátó szervezeti egységet,
b) amennyiben a honvédelmi szervezet logisztikai és pénzügyi gazdasági feladatait – a honvédelmi szervezetek
működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 8. § (1)–(2) bekezdése szerint – megosztva, külön szervezeti egységek látják el,
a pénzügyi gazdasági feladatokat ellátó szervezeti egységet, c) ha a honvédelmi szervezetek pénzügyi gazdasági feladatait a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban:
HM KPH) állományából kikülönített szervezeti egység látja el, úgy ezen szervezeti egységet
és annak vezetőjét kell érteni. 3. § Honvédelmi szervezet kötelezettséget az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 37. §
(1) bekezdésében és az Ávr. 53. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint vállalhat.
4. § Az utasításra történő pénzügyi ellenjegyzés (a továbbiakban: ellenjegyzés) során a kötelezettségvállalásra vonatkozó
dokumentumra „Az ellenjegyzés utasításra történt!” záradékot kell rávezetni.
5. § A kötelezettségvállalás aláírt dokumentumának egy példányát minden esetben a gazdasági szerv megfelelő pénzügyi
gyűjtőjében kell iktatni és tárolni. 6. § A gazdasági szerv
a) – az MH Honvédkórház kivételével – a 11–12. § és a 14–15. § szerinti kötelezettségvállalások adatait azok
ellenjegyzésének végrehajtásával egyidejűleg, a 16. § szerinti kötelezettségvállalások adatait azok ellenjegyzését
megelőzően a HM Költségvetési Gazdálkodási Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR) rögzíti.
A tárgyévet követő vagy több éves kötelezettségvállalások adatainak HM KGIR-ben történő rögzítése a 18. §
(2) bekezdése és a 19. § szerint történik;
b) az MH Honvédkórház esetében a kötelezettségvállalások adatait az ellenjegyzés végrehajtásával egyidejűleg, az
általa használt gazdálkodást támogató információs rendszerben rögzíti; c) a dologi és felhalmozási előirányzatokat érintő kötelezettségvállalásról az Ávr. 56. § (1) bekezdése szerinti
tartalommal nyilvántartást vezet. 2. Az ellenjegyzési jog- és hatáskörök megosztása
7. § (1) A kötelezettségvállalások – ideértve az előirányzat-átcsoportosításokat is – ellenjegyzésére
a) a gazdasági szerv vezetője, b) a HM KPH főigazgatója, vagy
c) a pénzügyi gazdasági feladatok ellátására kijelölt személyek közül az a) és b) pont szerinti vezetők által írásban
kijelölt, és az Ávr. 55. § (3) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelő képesítéssel rendelkező személy
jogosult. (2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti kijelölés tartalmazza a felhatalmazás területeit és összeghatárát.
8. § (1) A gazdasági szerv vezetője vagy az általa kijelölt személy azon kötelezettségvállalások ellenjegyzésére jogosult,
amelyek a) foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez, b) a személyi állomány illetményéhez és egyéb pénzbeli járandóságaihoz,
c) megbízási szerződésekhez, d) reprezentációs kiadásokhoz, e) saját hatáskörű előirányzat-módosításokhoz,
f) a nemzeti közbeszerzési értékhatárt el nem érő értékű beszerzésekhez,
g) a válságkezelő és béketámogató műveletekben részt vevő kontingensek (a továbbiakban: kontingens)
működésének biztosításához, műveleti területen végrehajtott beszerzési eljárásokhoz, h) az ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítő állomány külszolgálattal kapcsolatos járandóságainak megállapításáról
rendelkező okmányokhoz, i) a HM irányítása alá tartozó külképviseletek (a továbbiakban: külképviseletek) külföldön történő beszerzéseihez
kapcsolódnak. (2) A KNBSZ és az MH Honvédkórház gazdasági szervének vezetője vagy az általa kijelölt személy jogosult a nemzeti
közbeszerzési értékhatárt meghaladó értékű beszerzésekhez kapcsolódó kötelezettségvállalások ellenjegyzésére.
9. § (1) A HM KPH főigazgatója vagy az általa kijelölt személy azon kötelezettségvállalások ellenjegyzésére jogosult, amelyek
a) a 8. § (2) bekezdésének kivételével, a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) és a
felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletek szerinti eltérő szabályok alapján végrehajtott beszerzésekhez,
b) az Áht. 33. § (3)–(6) bekezdése szerinti előirányzat-átcsoportosításokhoz, ideértve az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnokának hatáskörébe tartozó a 2/1 Honvéd Vezérkar közvetlen
szervezetei és a 2/2 MH ÖHP és alárendelt szervezetei költségvetési alcímeken belüli előirányzat-átcsoportosításokat is,
c) a Korm. rendelet 27. §-a szerinti pályázatokhoz,
d) a barterügyletekhez, e) a fejezeti kezelésű előirányzatok terhére nyújtott támogatásokról szóló megállapodásokhoz,
f) a miniszter, a Honvéd Vezérkar főnöke, vagy az MH ÖHP parancsnoka illetménymegállapítási jogkörébe tartozó
magasabb parancsnokok, vezetők rendszeres illetményének – ide nem értve az eseti pótlékot, valamint az eseti
kiegészítő illetményt – megállapításához, g) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 2. §
(32) bekezdés f) pontja szerinti tevékenységet végzők kivételével a tartós külföldi szolgálatot teljesítő állomány
külszolgálattal kapcsolatos rendszeres járandóságainak megállapításáról rendelkező parancsokhoz, valamint
határozatokhoz, h) a szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyon és munkaviszonyon kívüli tevékenységek díjazásáról
szóló HM utasításban meghatározott esetekhez kapcsolódnak. (2) Az (1) bekezdés g) pontja szerinti ellenjegyzési jogosultság nem terjed ki a KNBSZ tartós külföldi szolgálatot teljesítő
állományának külszolgálattal kapcsolatos rendszeres járandóságainak megállapításáról rendelkező parancsokhoz,
valamint határozatokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokra. 3. A gazdasági szerv vezetőjének hatáskörébe tartozó ellenjegyzések végrehajtásának rendje
10. § (1) A foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez kapcsolódó kötelezettségvállalás dokumentuma
a) hivatásos és szerződéses katona esetében – a szolgálati viszony létesítésére vonatkozó parancs kiadását követően
– az illetménymegállapítási parancs vagy határozat, b) kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő és közalkalmazott esetében a kinevezési okirat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti dokumentumot a személyügyi szerv állítja össze és az Áht. 37. § (1) bekezdése szerinti
feltételek megléte esetén az ellenjegyző a dokumentumot az 1. melléklet 1. pont a) alpontja szerinti mintának
megfelelő ellenjegyzési záradékkal látja el. (3) A honvédelmi szervezet személyi állományának egyéb pénzbeli járandóságai vonatkozásában készített parancsot
vagy határozatot az ellenjegyző az 1. melléklet 1. pont a) alpontja szerinti mintának megfelelő ellenjegyzési záradékkal
látja el. (4) Az ellenjegyző a megbízási szerződéseket az 1. melléklet 1. pont b) alpontja szerinti mintának megfelelő ellenjegyzési
záradékkal látja el. (5) A (2)–(4) bekezdés szerinti kötelezettségvállalások ellenjegyzett dokumentumának egy-egy példányát a személyügyi
szerv a honvédelmi szervezet vezetőjének aláírását követően a gazdásági szerv részére átadja.
11. § (1) Az Ávr. 53. § (1) bekezdésében foglalt értékhatárt elérő vagy azt meghaladó, de a honvédelmi szervezetek
beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló 48/2012. (VII. 19.) HM utasítás (a továbbiakban: Besz. utasítás) 38. §
(2) bekezdésben foglalt értékhatárt el nem érő értékű kötelezettségvállalás ellenjegyzését a 2. melléklet szerinti
ellenjegyzési tanúsítványon (a továbbiakban: tanúsítvány) kell végrehajtani. (2) Az ellenjegyző a tanúsítvány és a háttéranyagok adatait az Áht. 37. § (1) bekezdésében felsorolt kritériumok szerint
megvizsgálja és megfelelés esetén a tanúsítványt kettő példányban ellenjegyzi. A tanúsítvány első példányát
nyilvántartásba veszi, a második példányt a beszerzést végrehajtó szervezeti egység részére adja át.
(3) A gazdasági szerv a tanúsítvány első példányát az ügyviteli szabályoknak megfelelően gyűjtőben iktatja és tárolja.
(4) A kötelezettségvállalás teljesítése során az egy kötelezettségvállaláshoz tartozó számlákhoz csatolt utalványrendeleteken a
tanúsítvány (3) bekezdés szerinti nyilvántartási számát kell feltüntetni.
12. § A Besz. utasítás 38. § (2) bekezdésében foglalt értékhatárt elérő vagy azt meghaladó, de a nemzeti közbeszerzési
értékhatárt el nem érő értékű kötelezettségvállalások ellenjegyzését a 11. § (2)–(4) bekezdésében meghatározottak
szerint kell végrehajtani azzal, hogy a tanúsítvány helyett a 3. melléklet szerinti szerződéskivonatot kell alkalmazni.
13. § A saját hatáskörű előirányzat-módosítási javaslatot az ellenjegyző az 1. melléklet 1. pont c) alpontja szerinti mintának
megfelelő ellenjegyzési záradékkal látja el. 14. § (1) A kontingensek műveleti területen történő beszerzései esetében a 4. melléklet szerinti Nemzetközi ellenjegyzési
tanúsítvány okmányon (a továbbiakban: nemzetközi tanúsítvány) kell a kötelezettségvállalást ellenjegyezni.
(2) Az ellenjegyző az ellenjegyzést a (3) és (5) bekezdés szerinti záradékokat figyelembe véve végzi.
(3) A nemzetközi tanúsítványon a) a beszerzés szükségességét a kontingens parancsnoka igazolja;
b) a kontingens pénzügyi részlegvezetője a kontingens logisztikai részlegvezetőjével együttműködve ellenőrzi az
Áht. 37. § (1) bekezdés szerinti feltételek meglétét és azt aláírásával igazolja.
(4) A kontingens pénzügyi részlege a (3) bekezdés szerint aláírt nemzetközi tanúsítványt legalább öt munkanappal a
beszerzés tervezett időpontja előtt egy példányban felterjeszti az ellátásért felelős katonai szervezet parancsnoka
részére. (5) Az ellátásért felelős katonai szervezet logisztikai szakállománya összehasonlítja a nemzetközi tanúsítványon szereplő
beszerzési javaslatot a kontingens beszerzési tervével és végrehajtja az Áht. 37. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzést.
Az ellenőrzés után a beszerzést az ellátásért felelős katonai szervezet logisztikai gazdasági vezetője engedélyezi.
(6) Az ellátásért felelős katonai szervezet gazdasági szerve
a) végrehajtja az engedélyezést követően részére megküldött nemzetközi tanúsítvány Áht. 37. § (1) bekezdés
szerinti ellenőrzését, majd azt az ellenjegyző ellenjegyzi; b) az ellenjegyzett nemzetközi tanúsítványt az ügyviteli szabályoknak megfelelően gyűjtőben tárolja;
c) a nemzetközi tanúsítványról másolati példányt készít, melyet a beszerzés tervezett időpontjáig eljuttat a
kontingens pénzügyi részlege részére. Amennyiben a beszerzés sürgőssége, vagy a kontingens alkalmazási
körzete azt indokolja, a nemzetközi tanúsítvány telefaxon is megküldhető.
(7) A kötelezettségvállalás teljesítése során a nemzetközi tanúsítványhoz tartozó számlához kapcsolódó utalványrendeleten
a (6) bekezdés b) pontja szerinti gyűjtőből kapott nyilvántartási számot kell feltüntetni.
15. § (1) A külképviseletek külföldön történő beszerzései esetében a kötelezettségvállalást a 4. melléklet szerinti nemzetközi
tanúsítványon kell ellenjegyezni. (2) Az ellenjegyző az ellenjegyzést a (3)–(4) bekezdés szerinti záradékokat figyelembe véve végzi.
(3) A nemzetközi tanúsítványon a beszerzés szükségességét a külképviselet vezetője igazolja és azt egy példányban,
legalább öt munkanappal a beszerzés tervezett időpontja előtt megküldi az ellátásért felelős katonai szervezet részére.
(4) Az ellátásért felelős katonai szervezet logisztikai szakállománya összehasonlítja a nemzetközi tanúsítványon szereplő
beszerzési javaslatot a külképviselet beszerzési tervével és végrehajtja az Áht. 37. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzést.
Az ellenőrzés után a beszerzést az ellátásért felelős katonai szervezet logisztikai gazdasági vezetője engedélyezi.
(5) Az ellátásért felelős katonai szervezet gazdasági szerve
a) végrehajtja az engedélyezést követően részére megküldött nemzetközi tanúsítvány Áht. 37. § (1) bekezdés
szerinti ellenőrzését, majd azt az ellenjegyző ellenjegyzi; b) az ellenjegyzett nemzetközi tanúsítványt az ügyviteli szabályoknak megfelelően gyűjtőben tárolja;
c) a nemzetközi tanúsítványról másolati példányt készít, melyet a beszerzés tervezett időpontjáig eljuttat a
külképviselet vezetője részére. Amennyiben a beszerzés sürgőssége azt indokolja, a nemzetközi tanúsítvány
telefaxon is megküldhető. (6) A kötelezettségvállalás teljesítése során a nemzetközi tanúsítványhoz tartozó számlához kapcsolódó utalványrendeleten
az (5) bekezdés b) pontja szerinti gyűjtőből kapott nyilvántartási számot kell feltüntetni.
4. HM KPH főigazgatójának hatáskörébe tartozó ellenjegyzések végrehajtásának rendje
16. § (1) A Kbt. és a felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletek szerinti eltérő szabályok alapján végrehajtott
beszerzésekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásokat egyedileg, a 3. melléklet szerinti, „Szerződéskivonat az
ellenjegyzési eljáráshoz” című okmányon kell ellenjegyezni a következők szerint:
a) a szerződéskivonat a szerződéstervezet alapján három példányban készül, melynek első két példánya a
kötelezettségvállaló honvédelmi szervezetet (a továbbiakban: kötelezettségvállaló) illeti meg – melyből az első
példány a gazdasági szervé –, harmadik példánya a Besz. utasítás szerinti ajánlatkérő honvédelmi szervezeté
(a továbbiakban: ajánlatkérő). Több évet felölelő, valamint a tárgyévet követő évre vonatkozó kötelezettségvállalások
esetén a szerződéskivonat négy példányban készül, melynek első két példánya a kötelezettségvállalót – melyből
egy a gazdasági szerv példánya –, a harmadik példánya a HM KPH-t, negyedik példánya az ajánlatkérőt illeti meg;
b) az ajánlatkérő valamennyi szerződéskivonatot és azok mellékleteit aláírásával ellátva átadja a kötelezettségvállaló
részére. A szerződéskivonathoz mellékelni kell az ajánlatkérői döntési okmány másolatát. Amennyiben a
beszerzés a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges
biztonsági intézkedéseket igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet hatálya
alá tartozik, a szerződéskivonathoz mellékelni kell az Országgyűlés illetékes bizottságának a Kbt. alkalmazását
kizáró döntését is; c) a gazdasági szerv vezetője a szerződéskivonatok kézhezvételétől számított egy munkanapon belül
ca) megvizsgálja a szerződéskivonatok és azok mellékleteinek tartalmi és formai megfelelőségét, valamint a
szükséges kincstári előirányzati-felhasználási szabad keret-, annak hiányában az előirányzat-felhasználási
engedély meglétét, majd kitölti és aláírja a pénzügyi és számviteli záradékot a szerződéskivonat valamennyi
példányán és leköti a szükséges előirányzatot a tervezett teljesítéseknek megfelelő időpontokra,
cb) a szerződéskivonatok ca) alpont szerinti vizsgálatának megfelelősége esetén azok adatait a HM KGIR-ben
rögzíti és egyidejűleg azokról mellékletekkel együtt telefaxon másolatot küld a HM KPH részére;
d) a HM KPH a c) pont cb) alpontja szerinti rögzítés és értesítés érkezésétől számított két munkanapon belül a
szerződéskivonat és a mellékletek adatait az Áht. 37. § (1) bekezdése szerinti kritériumok szerint megvizsgálja.
Megfelelés esetén az ellenjegyző a HM KGIR-ből kinyomtatott és ügyviteli nyilvántartásba vett szerződéskivonatot
egy példányban az „Ellenjegyzem” záradék alkalmazásával ellenjegyzi és az ellenjegyzés tényét a HM KGIR-ben
rögzíti; e) a gazdasági szerv vezetője a HM KGIR-ból kapott azonosítószámra történő hivatkozással az ellenjegyzés
megtörténtét az eredeti szerződéskivonat valamennyi példányán az ellenjegyzői záradék aláírásával igazolja;
f) a gazdasági szerv az eredeti szerződéskivonat első példányát nyilvántartásba veszi, a többi példányt az ügyviteli
záradék szerint haladéktalanul megküldi az érintetteknek; g) a gazdasági szerv a szerződéskivonat első példányát az ügyviteli szabályoknak megfelelően gyűjtőben tárolja;
h) amennyiben a kötelezettségvállalás módosítása a korábban a megállapított fizetési kötelezettség összegét
változtatja meg, az eltérés összegére vonatkozóan a b)–g) pont szerint kell eljárni. A kötelezettségvállalás
tartalmát és értékét nem módosító címrendkód-változások, belső fedezetbiztosítás miatti átcsoportosítások
esetén nem kell új szerződéskivonatot készíteni, a változást a kötelezettségvállaló szerződéskivonatain kell
átvezetni. A változások HM KGIR-ben történő átvezetésére a gazdasági szerv saját hatáskörében intézkedik.
(2) A kötelezettségvállalás teljesítése során az egy kötelezettségvállaláshoz tartozó számlákhoz csatolt utalványrendeleteken
a szerződéskivonat (1) bekezdés g) pontja szerinti nyilvántartási számát kell feltüntetni.
(3) A szerződés csak az ellenjegyzés megtörténtét igazoló, ellenjegyzői záradékot tartalmazó szerződéskivonat megléte
esetén köthető meg. 17. § (1) Az Ávr. 46. § (2) bekezdése szerinti több év előirányzatai terhére az Ávr. 48. § (1) bekezdése szerinti értékhatárt elérő
vagy meghaladó kötelezettségvállalással kapcsolatos eljárás megindítása csak előzetes engedély megléte esetén
kezdeményezhető. (2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettségvállaláshoz szükséges előzetes engedélyre vonatkozó kérelmet a kötelezettségvállaló
a HM KPH útján terjeszti fel a miniszter részére.
18. § (1) A tárgyévet követő évre vonatkozó kötelezettségvállalás ellenjegyzése az eredeti szerződéskivonaton, közvetlenül a
HM KPH által történik a következők szerint: a) a kötelezettségvállaló vezetője a gazdasági szerv pénzügyi záradékával ellátott szerződéskivonat valamennyi
példányát és mellékleteit a HM KPH részére megküldi;
b) a HM KPH a szerződéskivonat és mellékletei vizsgálatát követően, azok megfelelősége esetén a szerződéskivonatokat
ellenjegyzési záradékkal látja el és azokat visszaküldi a kötelezettségvállaló részére.
(2) A tárgyévet követő év első munkanapján a kötelezettségvállaló gazdasági szerve a szerződéskivonat adatait rögzíti
a HM KGIR-ben. 19. § (1) A 16. § (1) bekezdése szerinti, több évet felölelő kötelezettségvállalás – ide értve a keretmegállapodáson alapuló
kötelezettségvállalást, a 17. § (1) bekezdése szerinti előzetes engedélyköteles és az Ávr. 48. § (2) bekezdése szerinti
kötelezettségvállalásokat is – esetén az ellenjegyzés az eredeti szerződéskivonaton, közvetlenül a HM KPH által
történik és a teljes időszakra vonatkozik a következők szerint:
a) a kötelezettségvállaló vezetője a gazdasági szerve pénzügyi záradékával ellátott szerződéskivonat valamennyi
példányát és mellékleteit a HM KPH részére megküldi;
b) a megküldéssel egyidejűleg a gazdasági szerv a tárgyévi kötelezettségvállalás adatait a HM KGIR-ben rögzíti;
c) az a)–b) pontban foglaltak megtörténtét követően a HM KPH a 18. § (1) bekezdés b) pontja szerint jár el;
(2) az (1) bekezdés szerinti kötelezettségvállalás aktuális éveiben az ellenjegyzést ismételten, a 16. § (1) bekezdés
c)–h) pontja alapján végre kell hajtani. 20. § A tárgyévre ellenjegyzett, de a tárgyévben részben vagy egészében nem teljesülő áthúzódó kötelezettségvállalás
ellenjegyzését az átnyúló kötelezettségvállalás összegével ismételten végre kell hajtani.
21. § (1) A 9. § (1) bekezdés b) pontja szerinti előirányzat-átcsoportosítások és a 9. § (1) bekezdés e) pontja szerinti
megállapodások ellenjegyzését az ellenjegyző az előirányzat-átcsoportosítás jóváhagyására vonatkozó felterjesztésben,
valamint a megállapodástervezeten az 1. melléklet 2. pont a)–c) alpontja szerint rögzíti.
(2) A Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerinti pályázatokat az előirányzat fedezetre vonatkozó likviditási vizsgálatot
követően az ellenjegyző az 1. melléklet 2. pont d) alpontja szerint ellenjegyzi.
22. § A barterügyletek ellenjegyzését az ellenjegyző az 1. melléklet 2. pont e) alpontja szerint hajtja végre.
5. A kötelezettségvállalások bejelentésének rendje 23. § Az Ávr. 7. melléklet 16. pontjában meghatározott értékhatárt elérő, vagy azt meghaladó értékű kötelezettségvállalások
a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) részére történő bejelentését
a) a KNBSZ és az MH Honvédkórház önállóan;
b) a Korm. rendelet 2. § (4) bekezdés a) pontja szerinti központi pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szervezetek esetében – a Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésével összhangban – a HM KPH
végzi. 24. § A 23. § b) pontja szerinti kötelezettségvállalások esetében:
a) ha az ajánlatkérő azonos a kötelezettségvállalóval, a gazdasági szerv a kötelezettségvállalást követő munkanapon
a szerződést egyezteti a szerződéskivonattal és egyezőség esetén a kötelezettségvállalást a HM KGIR-ben
egyedileg rögzíti, bejelentésre előkészíti; b) ha az ajánlatkérő nem azonos a kötelezettségvállalóval, a szerződéskötést követően az ajánlatkérő a szerződés
egy példányát haladéktalanul megküldi a kötelezettségvállaló részére. A kötelezettségvállaló gazdasági
szervének vezetője a megküldött szerződést egyezteti a szerződéskivonattal és egyezőség esetén a
kötelezettségvállalást a HM KGIR-ben egyedileg rögzíti, bejelentésre előkészíti;
c) a HM KPH az a) vagy b) pont szerint rögzített kötelezettségvállalás-bejelentést ellenőrzi és az Ávr.-ben meghatározott
határideig továbbítja a Kincstár részére. 25. § A több évet felölelő kötelezettségvállalásokat a tárgyévi kötelezettség összegével kell a Kincstárnál bejelenteni és
lekötni. 26. § Ha a bejelentett kötelezettségvállalásban változás történik, a gazdasági szerv vezetője köteles a HM KGIR-ben generált
„Kiadási kötelezettségvállalás-bejelentés módosítása” nyomtatványt a 24. § a) vagy b) pontja szerinti módon
ismételten ellenőrizni és a kötelezettségvállalás módosítását továbbítani. 27. § (1) A kötelezettségvállalás-bejelentési nyomtatványt és ezek módosításait a gazdasági szervnél e célra felfektetett
gyűjtőben egy folyószám alatt kell elhelyezni. (2) A kötelezettségvállalás kincstári befogadásakor kapott hivatkozási számot a szerződéskivonatra rá kell vezetni.
(3) A bejelentett kötelezettségvállalás pénzügyi teljesítése során átutalást kizárólag a kincstári hivatkozási szám
feltüntetésével, a lekötött előirányzat-felhasználási keret terhére lehet kezdeményezni.
(4) Pénzügyi teljesítéskor a kincstári hivatkozási számot és a kincstári tranzakciós kódot (a továbbiakban: KTK) az
elektronikus adathordozón kell feltüntetni. Az elektronikus rendszer átmeneti működési zavara esetén a kincstári
hivatkozási számot és a KTK-t az „Átutalási megbízás” mögé csatolt átutalási megbízás kiegészítő szelvényen kell
feltüntetni és a megbízáson a KTK helyére az „XXX” jelölést kell beírni.
(5) Kincstári hivatkozási szám hiányában, ha az átutalás nem a lekötött, hanem a szabad keret terhére történt, a
HM KGIR-ben generált „Kötelezettségvállalás hivatkozás módosítása” nyomtatvány alkalmazásával a gazdasági szerv
a HM KPH-val együttműködve intézkedik a Kincstár felé a korábban lekötött összeg rendezésére.
28. § A bevétel terhére vállalt kötelezettségvállalásokat a teljesült bevétel összegéig kell bejelenteni a Kincstár részére.
6. Záró rendelkezések 29. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba.
(2) A 6. § c) pontja szerinti nyilvántartást a gazdasági szerv – az MH Honvédkórház kivételével – 2013. január 1-jétől
a HM KGIR-ben vezeti. 30. § Hatályát veszti a kötelezettségvállalások ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről szóló 46/2010. (IV. 23.) HM
utasítás. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
83/2009. (IV. 10.) Korm. rendelete a ,,King’s City” nevű komplex turisztikai projekt Sukoró község külterületen megvalósuló nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. §
(5) bekezdésében és a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény 174/A. § a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az
1. számú mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek Sukoró közigazgatási területén lévő
018/3, 018/4, 018/9, 019/10, 019/11, 019/12, 019/3, 022/4,
022/5, 022/6, 022/7, 022/8, 022/9, 022/10, 022/11, 022/12,
024/1, 032/1, 032/2, 032/3 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, valamint a 019/13 és a 022/4–022/06 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú ingatlanok telekalakítását követően létrejött új ingatlan-nyilvántartási helyrajzi
számú területeken megvalósuló nagyberuházással függenek össze.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. számú mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. számú mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az
adott ügyben szakhatóság közreműködését rendeli el,
a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben eljáró szakhatóságként a 2. számú mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépése után indult ügyekben kell alkalmazni.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
100/2010. (X. 21.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a nemzetgazdasági miniszter
javaslatára
Banai Péter Benőt a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2010. október 16-ai hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
238/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelete az egészségügyi ágazatban foglalkoztatottak bérfejlesztéséről, valamint az ahhoz kapcsolódó támogatás igénybevételének részletes szabályairól.
A Kormány
a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 2. alcím, valamint a 4. és 5. melléklet tekintetében az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi
LXXXIV. törvény 28. § (3) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. alcím tekintetében az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247.  § (1)  bekezdés m)  pont mf)  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 4. alcím tekintetében a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 72.  § (1)  bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes
szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet módosítása
1. § (1) Az  egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló
43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet] 5. számú melléklete helyébe
az 1. melléklet lép.
(2) A 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet 28/A. számú melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
 (3) A 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet 34. számú melléklete helyébe a 3. melléklet lép.
2. Az egyes egészségügyi dolgozók és egészségügyben dolgozók illetmény- vagy bérnövelésének,
valamint az ahhoz kapcsolódó támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 256/2013.
(VII. 5.) Korm. rendelet módosítása
2. § Az egyes egészségügyi dolgozók és egészségügyben dolgozók illetmény- vagy bérnövelésének, valamint
az  ahhoz kapcsolódó támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet] a következő 2/A. és 3. alcímmel egészül ki:
„2/A. Az egészségügyi dolgozók bérkiegészítése
2/A.  § (1) Az  egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi dolgozót vagy
egészségügyben dolgozót 2016. szeptember, október, november és december hónapra tekintettel bérkiegészítés
illeti meg, melyet a  Hjt. személyi hatálya alá tartozók esetében kiegészítő illetményként kell megállapítani.
A bérkiegészítés mértékét a 3. melléklet tartalmazza.
(2) A  bérkiegészítést nem kell figyelembe venni az  adó- és járulékváltozások ellentételezésére szolgáló,
az  egészségügyi dolgozót vagy az  egészségügyben dolgozót megillető, kormányrendeletben meghatározott
kompenzációra való jogosultság és a kompenzáció összegének számítása tekintetében.
(3) Az  ügyeleti díj, az  Eütev. 14/B.  §-a szerinti pótlék, a  készenléti díj, valamint a  rendkívüli munkavégzés
bérpótlékának számítási alapja az Eütev. szerinti alapbérnek a 3. melléklet szerinti bérkiegészítéssel növelt összege.
(4) Az  egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok alapján járó, a  bérkiegészítéssel növelt illetmény- vagy
bérnövelést a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény, a  Kjt. és a  Hjt. alkalmazásában a  távolléti díj
számítása során, továbbá a Kjt. alkalmazásában a jubileumi jutalom számítása során figyelembe kell venni.
(5) A  bérkiegészítéssel növelt illetmény- vagy bérnövelés az  egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya
alá tartozó egészségügyi dolgozót, egészségügyben dolgozót a munkáltató egyoldalú döntése alapján a garantált
illetményén vagy a  személyi alapbérén, továbbá a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált
bérminimum megállapításáról szóló 454/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet szerinti illetményén felül megillető juttatás,
amely a  munkáltatói döntésen alapuló illetményrész terhére, annak visszavonásával vagy csökkentésével nem
biztosítható.
(6) Részmunkaidő esetén a  bérkiegészítéssel növelt illetmény- vagy bérnövelés a  munkaidő teljes munkaidőhöz
viszonyított arányában jár.
3. Az egészségügyi dolgozók bérkiegészítéséhez kapcsolódó támogatás igénylése és mértéke
3.  § (1) Az  egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi dolgozót vagy
egészségügyben dolgozót foglalkoztató egészségügyi szolgáltató a  2/A.  § szerinti, 2016. szeptember–december
hónapra számfejtésre kerülő bérkiegészítéshez és annak szociális hozzájárulási adójához kapcsolódóan támogatásra
jogosult.
(2) Az  egészségügyi szolgáltató a  támogatásra az  után a  foglalkoztatott után jogosult, aki a  2/A.  § szerinti
bérkiegészítésre jogosult.
(3) Az egészségügyi szolgáltató a támogatásra abban az esetben jogosult, ha a 2/A. § szerinti bérkiegészítés teljes
összege tényleges bérnövekedésként jelenik meg a foglalkoztatott számára.
(4) Az egészségügyi szolgáltató által igényelhető támogatás havi mértéke megegyezik az 4. mellékletben szereplő
összeggel.
4.  § (1) Az  egészségügyi szolgáltató munkáltató a  támogatás iránti igényét az  Országos Egészségbiztosítási
Pénztár (a  továbbiakban: OEP) által meghatározott, elektronikusan kitölthető kérelem formájában nyújthatja
be legkésőbb 2016. szeptember 9-éig. Az  igénylést követően az  egészségügyi szolgáltató munkáltató jogosult
korrekciós igényt benyújtani minden hónap 5. napjáig az OEP által meghatározott adatszolgáltatási formátumban.
Az  OEP a  támogatási összeget a  2016. szeptember 1-je és 2016. december 31-e közötti időszakra vonatkozóan
a munkáltatói foglalkoztatási adatok alapján állapítja meg.
(2) A  megállapított támogatási összeget az  OEP havonta utalványozza a  munkáltatónak. A  támogatás fedezetéül
az  egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló
43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet 5. számú melléklete szerinti Egészségügyi dolgozók 2016. évi béremelésének
fedezete előirányzat szolgál.
(3) Nem nyújtható támogatás a bérkiegészítésnek a 3. mellékletben meghatározott összegén felül nyújtott összege
és az arra tekintettel fizetendő szociális hozzájárulási adó kifizetéséhez.
(4) A  támogatás kizárólag a  2016. szeptember–december havi foglalkoztatással összefüggésben kifizetett
bérkiegészítésre, továbbá az arra tekintettel ténylegesen megfizetett szociális hozzájárulási adóhoz használható fel.
A támogatás terhére más jogcímen kifizetés nem teljesíthető.
(5) A támogatás felhasználásának határideje: 2017. február 15.
(6) A  munkáltató a  ténylegesen kifizetett összegekről 2017. február 28-áig köteles elszámolni az  OEP által
meghatározott módon. Az elszámolás módját az OEP legkésőbb 2017. január 1-jéig a honlapján közzéteszi.
(7) A Magyar Államkincstár a (6) bekezdésben foglalt elszámolás érdekében legkésőbb 2017. január 31-éig az OEP
részére megküldi havi és intézményi bontásban a  rendelkezésére álló foglalkoztatási, bérszámfejtési adatokat
2016. január 1-jéig visszamenőleg.”
3. § A 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet a következő 10. §-sal egészül ki:
„10.  § Az  egészségügyi ágazatban foglalkoztatottak bérfejlesztéséről, valamint az  ahhoz kapcsolódó támogatás
igénybevételének részletes szabályairól szóló 238/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelettel megállapított 2/A.  § szerinti
bérkiegészítést első alkalommal 2016. szeptember hónapra tekintettel, 2016. október hónapban kell kifizetni.”
4. § A 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet a következő 10/A. §-sal egészül ki:
„10/A. § A 2016. augusztus 9-én hatályos 4. és 5. melléklet szerinti összeget nem kell figyelembe venni az adó- és
járulékváltozások ellentételezésére szolgáló, az egészségügyi dolgozót vagy az egészségügyben dolgozót megillető,
kormányrendeletben meghatározott kompenzációra való jogosultság és a  kompenzáció összegének számítása
tekintetében.”
5. § (1) A 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet a 4. melléklet szerinti 3. melléklettel egészül ki.
 (2) A 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet az 5. melléklet szerinti 4. melléklettel egészül ki.
6. § A 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet
a) 2.  § (4)  bekezdésében a  „2012. évi CCV. törvény” szövegrész helyébe a  „2012. évi CCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.)” szöveg, b) 5.  § (1)  bekezdésében „Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a  továbbiakban: OEP)” szövegrész helyébe
az „OEP” szöveg
lép. 3. Az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről, a Rezidens Támogatási Program
ösztöndíjairól, valamint a fiatal szakorvosok támogatásáról szóló 162/2015. (VI. 30.) Korm. rendelet
módosítása
7. § Az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről, a  Rezidens Támogatási Program ösztöndíjairól,
valamint a  fiatal szakorvosok támogatásáról szóló 162/2015. (VI. 30.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 162/2015.
(VI. 30.) Korm. rendelet] 23. alcíme a következő 35/D. §-sal egészül ki:
„35/D. § 2016. augusztus 31-ét követően a 30. és 31. § alapján igényelhető támogatásban csak azon szakorvosok,
szakgyógyszerészek részesíthetők, akik az  egyes egészségügyi dolgozók és egészségügyben dolgozók illetményvagy bérnövelésének, valamint az  ahhoz kapcsolódó támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló
256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 2/A. §-a szerinti bérkiegészítésben nem részesülnek.”
8. § Hatályát veszti a 162/2015. (VI. 30.) Korm. rendelet
a) 1. § b) pontja,
b) 30. §-a,
c) 31. § (1)–(3) bekezdése,
d) 31. § (4)–(7) bekezdése,
e) 33. § (1) bekezdésében a „ , valamint a 30. és 31. §-ban” szövegrész,
f ) 33. § (2)–(4) bekezdése,
g) 1. melléklete,
h) 2. melléklete.
4. A költségvetési szervek és az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjainak 2016. évi
kompenzációjáról szóló 400/2015. (XII. 15.) Korm. rendelet módosítása
9. § A költségvetési szervek és az  egyházi jogi személyek foglalkoztatottjainak 2016. évi kompenzációjáról szóló
400/2015. (XII. 15.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A (2) bekezdés alkalmazásában]
„a) az Eütev. 11/A. § (4) vagy (5) bekezdése alapján járó növelésnek kell tekinteni az egyes egészségügyi dolgozók
és egészségügyben dolgozók illetmény- vagy bérnövelésének, valamint az  ahhoz kapcsolódó támogatás
igénybevételének részletes szabályairól szóló 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 3.  melléklete, valamint 2016.
augusztus 9-én hatályos 4. melléklete vagy 5. melléklete szerinti összeget,”
[azzal, hogy részmunkaidős foglalkoztatás esetén az  a) vagy b)  pont szerinti összegnek a  részmunkaidő és a  teljes
munkaidő arányában csökkentett részét nem kell illetményként figyelembe venni.]
5. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 8. § b), c), e), f ) és g) pontja 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 8. § a), d) és h) pontja 2017. március 1-jén lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
49/2016. (XII. 12.) MNB rendelete a pénztárak és a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya az  önkéntes nyugdíjpénztárra, az  önkéntes kölcsönös egészségpénztárra (a  továbbiakban:
egészségpénztár), az  önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztárra (a  továbbiakban: önsegélyező pénztár),
az  önkéntes kölcsönös egészség- és önsegélyező pénztárra (a  továbbiakban: egészség- és önsegélyező
pénztár), a  magánnyugdíjpénztárra és a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményre (a  továbbiakban együtt:
adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az  adatszolgáltató az  e  rendeletben foglaltak szerint rendszeres adatszolgáltatást (a  továbbiakban: felügyeleti
jelentés) teljesít a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi, analitikus és
egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az önkéntes nyugdíjpénztár – a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre napi, az  MNB kijelölésén alapuló havi, negyedéves, éves és eseti felügyeleti
jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  végelszámolás alatt álló önkéntes nyugdíjpénztár a  2.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában és határidőre napi és negyedéves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(3) A felszámolás alatt álló önkéntes nyugdíjpénztár a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában
a  felszámolás megkezdését megelőző nappal mint fordulónappal negyedéves felügyeleti jelentést készít, amelyet
a fordulónapot követő 30 munkanapon belül küld meg az MNB részére. A felszámolás időtartama alatt az önkéntes
nyugdíjpénztár negyedéves felügyeleti jelentést nem teljesít.
(4) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
4. § (1) Az  egészségpénztár, az  önsegélyező pénztár, valamint az  egészség- és önsegélyező pénztár – a  (2) és
a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 4. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre
az MNB kijelölésén alapuló havi, negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  végelszámolás alatt álló egészségpénztár, önsegélyező pénztár, valamint egészség- és önsegélyező pénztár
a  4.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre negyedéves felügyeleti jelentést
teljesít az MNB részére.
(3) A  felszámolás alatt álló egészségpénztár, önsegélyező pénztár, valamint egészség- és önsegélyező pénztár
a  4.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában a  felszámolás megkezdését megelőző nappal
mint fordulónappal negyedéves felügyeleti jelentést készít, amelyet a  fordulónapot követő 30 munkanapon belül
küld meg az  MNB részére. A  felszámolás időtartama alatt az  egészségpénztár, az  önsegélyező pénztár, valamint
az egészség- és önsegélyező pénztár negyedéves felügyeleti jelentést nem teljesít.
(4) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
5. § (1) A  magánnyugdíjpénztár – a  (2) és a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre napi, havi, az  MNB kijelölésén alapuló havi, negyedéves és éves felügyeleti
jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A végelszámolás alatt álló magánnyugdíjpénztár a 6. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában
és határidőre napi és negyedéves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(3) A  felszámolás alatt álló magánnyugdíjpénztár a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában
a  felszámolás megkezdését megelőző nappal, mint fordulónappal negyedéves felügyeleti jelentést készít,
amelyet a  fordulónapot követő 30 munkanapon belül küld meg az  MNB részére. A  felszámolás időtartama alatt
a magánnyugdíjpénztár negyedéves felügyeleti jelentést nem teljesít.
(4) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
6. § (1) A  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény a 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre az MNB kijelölésén alapuló havi, negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést az  MNB által meghatározott elektronikus formában, fokozott biztonságú
vagy minősített elektronikus aláírással ellátva az MNB „Kihelyezett Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó
rendszerén (a  továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A KAP rendszer használatát segítő útmutatást a KAP
rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(2) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (3) Az  adatszolgáltató a  feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát és
a küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
 (4) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(5) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kapott.
(6) Ha a  felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, az  adott tábla első sorát nulla („0”) értékkel
feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
8. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítésében való technikai akadályoztatásával kapcsolatos bejelentését
elektronikus formában, az MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű rendszerén
(a  továbbiakban: ERA rendszer) keresztül nyújtja be az  MNB részére. Az  ERA rendszer használatára vonatkozó
szabályokat az  engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések
során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának, a szervezetek és a Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos
elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti Bank által működtetett
kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról szóló MNB rendelet, a  használatot segítő útmutatást az  ERA
rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(2) Az akadályoztatás technikai oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) a felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  adatszolgáltató – a  (6)  bekezdésben foglaltak kivételével – az ERA
rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével teljesíti, amelyhez – az akadályoztatás jellegétől függően,
amennyiben az rendelkezésre áll – mellékletként az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az üzemzavar elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig
a  bejelentést írásban, postai úton (levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank, 1850 Budapest) vagy telefonon
(telefonszám: +36 1 428-2752) teheti meg az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában:
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült technikai okra visszavezethető olyan ténybeli
állapot, amelynek a  következtében az  adatszolgáltató az  adatszolgáltatást az  annak teljesítésére előírt
határidőben vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2.  § 3.  pontjában meghatározott
elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 9. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – Számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés szerint
módosított felügyeleti jelentést az eltérés feltárásától számított 15 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató
az MNB részére.
10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  6.  §, a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–43., 47. és 48. sora, valamint az  ott
meghatározott felügyeleti jelentések táblái, a 3. melléklet II–VI. és VIII. pontja, a 4. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA”
megnevezésű táblázat 1–15. sora, valamint az ott meghatározott felügyeleti jelentések táblái, az 5. melléklet II. és
III. pontja, a 6. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–44. sora, valamint az ott meghatározott
felügyeleti jelentések táblái, a  7.  melléklet II.1–7.  pontja, a  8.  melléklet és a  9.  melléklet 2017. január 1-jén lép
hatályba.
11. § (1) Az  adatszolgáltató a  pénztárak és a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által a  jegybanki információs
rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő
adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 52/2015. (XII. 11.) MNB rendelet 2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA”
megnevezésű táblázat 1–43., 46. és 47. sora, 4.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–25.  és
38–62. sora, 6.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–44. sora, valamint 8.  melléklete
szerinti, 2017. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó felügyeleti jelentés teljesítése során a pénztárak és
a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
52/2015. (XII. 11.) MNB rendelet szabályait alkalmazza.
(2) Az adatszolgáltató
a) a 2. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 49–53. sorában, a 4. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ
TÁBLA” megnevezésű táblázat 30–35. sorában és a  6.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű
táblázat 45–54. sorában meghatározott felügyeleti jelentést a  10.  § (1)  bekezdése szerinti hatálybalépést
követően elfogadott pénzügyi terv vonatkozásában,
b) a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 44–46. sorában és a  4.  melléklet
„ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 16–29. sorában meghatározott felügyeleti jelentést első
alkalommal 2016. évre mint tárgyidőszakra vonatkozóan
teljesíti. 12. § Hatályát veszti a  pénztárak és a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által a  jegybanki információs
rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő
adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 52/2015. (XII. 11.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
84/2010. (IX. 1.) HM utasítása a miniszteri megbízásról szóló 18/2010. (II. 5.) HM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § A miniszteri megbízásról szóló 18/2010. (II. 5.) HM
utasítás hatályát veszti.
2. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
18/2017. (VI. 15.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. §  (1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást
adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdése, valamint a 2017. évi Asztanai Szakvilágkiállításon történő magyar részvételről szóló
1864/2015. (XII. 2.) Korm. határozat alapján 2017. július 1. napjától 2017. december 31. napjáig terjedő időtartamra
a  2017. évi Asztanai Szakvilágkiállítással (a továbbiakban: EXPO) kapcsolatos feladatok végrehajtásáért
és koordinációjáért felelős miniszteri biztossá Kárteszi Nándor urat nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében:
a) képviseli a Magyarország Kormányát az EXPO-val kapcsolatos kérdésekben;
b) elkészíti Magyarország EXPO részvétele (a továbbiakban: részvétel) előkészítésének időbeli ütemtervét;
c) kidolgozza a részvétel koncepcióját és a pénzügyi tervét (költségbecslés, pénzügyi ütemezés), előkészíti
a  2017. évi EXPO-n történő részvételhez kapcsolódó feladatok finanszírozásához szükséges fedezet
biztosításáról szóló kormány-előterjesztést;
d) vizsgálja a Kazahsztánban és a kapcsolódó regionális piacokon, illetve környezetiparban érdekelt magyar
vállalatok bevonásának lehetőségeit az EXPO részvétel finanszírozásába, és javaslatot tesz ennek
megvalósítására;
e) vizsgálja a részvétel várható hatásait;
f ) javaslatot tesz a szükséges kormányzati, közigazgatási döntésekre, intézkedésekre, az esetleges kapcsolódó
jogalkotási feladatokra, kidolgozza azok szakmai tartalmát, koordinálja azok előkészítését, gondoskodik
a szükséges kormány-előterjesztések előkészítéséről;
g) értékelő jelentést készít az EXPO és a magyar részvétel tapasztalatairól;
h) koordinálja a szükséges tárcaközi együttműködést, valamint a 2017. évi Asztanai Szakvilágkiállításon történő
magyar részvételről szóló 1864/2015. (XII. 2.) Korm. határozatban létrehozni rendelt tárcaközi munkacsoport
tevékenységét;
i) összehangolja a hazai előkészítő és az asztanai helyszíni tevékenységet, valamint ellátja a részvétel
megvalósításának operatív irányítását;
j) ellátja mindazokat az egyéb feladatokat, melyeket a nemzetközi kiállításokról szóló – 21/1982. (V. 24.)
MT rendelettel kihirdetett – nemzetközi egyezmény, illetve az EXPO általános szabályzata a részlegmegbízott
részére meghatároz.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a gazdaságfejlesztésért és -szabályozásért felelős államtitkár útján a nemzetgazdasági
miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét 3 fős titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
6. § Ez az utasítás 2017. július 1-jén lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 2/2017. (I. 5.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1326/2013. (VI. 12.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0006 azonosító számú („Dél-Balaton és Sióvölgy Nagytérségi Szilárdhulladék Kezelési Konzorcium működési területén a Somi Regionális Hulladékkezelőtelep fejlesztése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0006 azonosító számú, „Dél-Balaton és Sióvölgy
Nagytérségi Szilárdhulladék Kezelési Konzorcium működési területén a  Somi Regionális Hulladékkezelőtelep
fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1908/2013. (XII. 5.) Korm. határozata Bicske Város Önkormányzata által a Saubermacher-Bicske Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság megvásárlása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjét a  31. Bicske Város Önkormányzata
feladatainak támogatása címmel egészíti ki,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
határidő: azonnal b) elrendeli a  Saubermacher-Bicske Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság megvásárlása
és a  közszolgáltatás újraindítása érdekében 485 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. Helyi önkormányzatok által felhasználható központosított
előirányzatok cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 31. Bicske Város
Önkormányzata feladatainak támogatása cím javára az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Saubermacher-Bicske Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű
Társaság megvásárlása és a  közszolgáltatás újraindítása érdekében nyújtandó támogatás felhasználásának és
elszámolásának feltételeiről 2013. december 15-éig támogatási megállapodást köt Bicske Város Önkormányzatával,
melyben külön ki kell térni a  tulajdonszerzést szolgáló 440 millió forint és a  közszolgáltatás újraindítását szolgáló
45 millió forint támogatásrészek felhasználásával és elszámolásával kapcsolatos feltételekre,
3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont szerinti megállapodás megkötését követően a támogatást utólagos,
legkésőbb 2014. december 31-éig történő elszámolási kötelezettséggel folyósítsa Bicske Város Önkormányzata
számára.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök