text:
2017. CL. törvény az adózás rendjéről.
ELSŐ RÉSZ
ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET
ALAPELVEK 1. § [A rendeltetésszerű (célhoz kötött) joggyakorlás követelménye (joggal való visszaélés tilalma)]
Az adójogviszonyokban a  jogokat rendeltetésszerűen kell gyakorolni. Az adótörvények, önkormányzati rendeletek
alkalmazásában nem minősül rendeltetésszerű joggyakorlásnak az olyan szerződés vagy más jogügylet, amelynek
célja az adótörvényben, önkormányzati rendeletben foglalt rendelkezések megkerülése.
2. § [A szerződés tartalom szerinti minősítésének követelménye (valódisági klauzula)]
Az adóhatóság eljárásában a szerződést, ügyletet és más hasonló cselekményt valódi tartalma szerint minősíti.
3. § [Az ügylet gazdasági eredmény szerinti minősítésének és a  kapcsolt vállalkozások közötti szerződések minősítésének
követelménye]
(1) Az érvénytelen szerződésnek vagy más jogügyletnek az  adózás szempontjából annyiban van jelentősége,
amennyiben annak gazdasági eredménye kimutatható. Az  adókötelezettséget nem befolyásolja az, hogy
a magatartás (cselekmény, mulasztás) törvényi rendelkezésbe ütközik, vagy sérti a jó erkölcsöt.
(2) A szokásos piaci ártól eltérő szerződési feltételeket alkalmazó kapcsolt vállalkozások ügyleteit adózási szempontból
a  szokásos piaci ár alapulvételével kell minősíteni. Nem alkalmazható e  rendelkezés, ha a  kapcsolt vállalkozások
magatartása megfelel a független felektől az adott esetben elvárható piaci magatartásnak.
4. § [A nemzetközi szerződéssel érintett jövedelem magyarországi adóztatása]
 (1) Ha törvénnyel, kormányrendelettel kihirdetett nemzetközi szerződéssel érintett jogviszonyok, ebből származó
jövedelmek tekintetében a rendelkezésre álló tényeknek vagy a vonatkozó nemzetközi szerződés rendelkezéseinek
államok közötti eltérő értelmezése azt eredményezi, hogy az adott jogviszonyból származó jövedelmet egyik állam
sem tekinti belföldön adóztathatónak, akkor Magyarország nem mentesíti ezt a jövedelmet az adóztatás alól.
(2) Nemzetközi szerződés rendelkezése alapján állampolgárság szerint megkülönböztetést lehet tenni.
5. § [Becslés alkalmazásának lehetősége nem rendeltetésszerű joggyakorlás esetén]
Az 1.  § és a  4.  § szerinti esetekben az  adóhatóság az  adót az  összes körülményre, különösen a  rendeltetésszerű
joggyakorlás esetén irányadó adófizetési kötelezettségre figyelemmel – ha az adó alapja így nem állapítható meg,
becsléssel – állapítja meg.
II. FEJEZET
A TÖRVÉNY HATÁLYA 6. § [A törvény hatálya]
 (1) Magyarország területén
a) székhellyel, telephellyel rendelkező vagy egyébként gazdasági (termelő, szolgáltató, üzemi, üzleti)
tevékenységet folytató jogi személy,
b) lakóhellyel, szokásos tartózkodási hellyel rendelkező vagy egyébként itt tartózkodó természetes személy,
c) vagyonnal rendelkező vagy bevételt, jövedelmet (nyereséget) elérő természetes személy, jogi személy és
egyéb szervezet,
d) közigazgatási hatósági vagy bírósági eljárásban részt vevő személy,
A törvényt az Országgyűlés a 2017. november 14-i ülésnapján fogadta el.
e) a bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló törvény szerint nyilvántartásba vett bizalmi
vagyonkezelő által kezelt vagyon
[az a)–d)  pont a  továbbiakban együtt: személy] adózásának és költségvetési támogatásának rendjére e  törvény
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) E törvény hatálya kiterjed
a) az adóval, a járulékkal, az illetékkel, a hozzájárulással, a díjjal összefüggő, a központi költségvetés, az Alapok
vagy az  önkormányzati költségvetés javára teljesítendő, törvényen, önkormányzati rendeleten alapuló
kötelező befizetésre (a továbbiakban együtt: adó),
b) a központi költségvetés terhére törvényben, kormányrendeletben vagy miniszteri rendeletben
meghatározott feltételek alapján juttatott támogatásra (a továbbiakban: költségvetési támogatás),
c) az a) és b) pont szerinti befizetésekkel és költségvetési támogatásokkal kapcsolatos eljárásra,
ha annak megállapítása, beszedése, végrehajtása, visszatérítése, kiutalása vagy ellenőrzése az  adóhatóság
hatáskörébe tartozik [az a)–c) pont szerinti tevékenység a továbbiakban együtt: adózás].
(3) Ha e törvény másként nem rendelkezik,
a) az adóelőleg, adóelőleg-kiegészítés, továbbá a bírság, a pótlék és a költség tekintetében az adóra,
b) az adó-visszaigénylés és az adó-visszatérítés tekintetében a költségvetési támogatásra
vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) E törvény hatálya nem terjed ki a  társadalombiztosítási ellátásokra, valamint – az  (5)  bekezdés a)  pontja szerinti
kivétellel – az uniós vámjog végrehajtásáról szóló törvény hatálya alá tartozó kötelező befizetésekre.
(5) E törvényt kell alkalmazni
a) az uniós vámjog végrehajtásáról szóló törvény, illetve a  vámjogszabályok eltérő rendelkezése hiányában
e  jogszabályok hatálya alá tartozó kötelező befizetések, különösen vám, adó, díj, költség, bírság, pótlék,
kamat elszámolására, valamint
b) jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az  a)  pont alá nem tartozó olyan fizetési kötelezettségek
elszámolására, amelyek megállapítása, nyilvántartása, beszedése, végrehajtása, visszatérítése, kiutalása vagy
ellenőrzése a vámhatóság hatáskörébe tartozik.
(6) E törvény hatálya kiterjed a  távolról is nyújtható szolgáltatás utáni, az  Európai Unió más tagállamát megillető
hozzáadottértékadó-fizetési és -bevallási kötelezettségre, ha az adóigazgatási rendtartásban meghatározott adózó
(a továbbiakban: adózó) e kötelezettségének az állami adó- és vámhatóság útján tesz eleget.
(7) Az adóigazgatási rendtartásról szóló törvényt és e  törvényt kell alkalmazni a  jövedéki adóról szóló 2016. évi
LXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Jöt.) alapján folytatott engedélyezési és tevékenység nyilvántartásba vételére
vonatkozó eljárásokban.
(8) A törvény hatálya kiterjed az  Európai Unió tagállamainak területén székhellyel, telephellyel, lakóhellyel,
szokásos tartózkodási hellyel nem rendelkező, az  általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvényben
(a továbbiakban: Áfa tv.) meghatározott telekommunikációs, rádió és audiovizuális médiaszolgáltatásokat, valamint
elektronikus szolgáltatást (a  továbbiakban: távolról is nyújtható szolgáltatás) nyújtó olyan adóalanyra, aki, amely
a  szolgáltatást az  Európai Unió valamely tagállamának területén székhellyel, lakóhellyel, szokásos tartózkodási
hellyel rendelkező, adóalanynak nem minősülő személynek nyújtja, feltéve, hogy az állami adó- és vámhatóságnál
elektronikus úton bejelentkezik.
(9) Ha törvény másként nem rendelkezik, a vámszabad területre is e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
III. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 7. § [Értelmező rendelkezések]
E törvény és – ha törvény másként nem rendelkezik – az  adóról és az  adóigazgatási eljárásról szóló jogszabályok
alkalmazásában
 1. adatbejelentés: az  adózónak a  kivetéssel történő helyi adó, települési adó, gépjárműadó megállapításához
szükséges adatokról szóló bejelentése,
 2. adóazonosító szám: az  adószám, a  csoportazonosító szám, a  közösségi adószám, a  természetes személy
adóazonosító jele, 3. adóév: az  a  naptári év, amelyre az  adókötelezettség vonatkozik, továbbá a  számvitelről szóló 2000. évi
C. törvényben (a  továbbiakban Számv. tv.) meghatározott beszámoló adataira épülő adó és adó jellegű
kötelezettségek tekintetében a Számv. tv. szerinti üzleti év,
4. adókülönbözet: a  bevallott, bejelentett, bevallani, bejelenteni elmulasztott vagy a  bevallás (bejelentés)
alapján kivetett, illetve kivethető és az  adóhatóság által utólag megállapított adó, költségvetési támogatás
különbözete, ide nem értve a következő időszakra átvihető követelés különbözetét,
5. adószámla: az  állami adó- és vámhatóság, illetve az  önkormányzati adóhatóság által vezetett, az  adózói
fizetési kötelezettség és költségvetési támogatási igény, valamint az  azokkal összefüggő pénzforgalom
tételes, illetve egyenleg szintű kimutatására szolgáló nyilvántartás,
6. adótartozás: az  esedékességkor meg nem fizetett adó és a  jogosulatlanul igénybe vett költségvetési
támogatás,
7. adóügy: az adóval és az e törvényben meghatározott esetben a költségvetési támogatással összefüggő ügy,
 8. áfa-regisztrált adóalany: olyan, belföldön gazdasági célú letelepedéssel, lakóhellyel vagy szokásos
tartózkodási hellyel nem rendelkező adóalany, aki (amely) belföldön általános forgalmi adó köteles
tevékenységet folytat, amely tekintetében ő az adófizetésre kötelezett,
9. Alapok: a Nemzeti Foglalkoztatási Alap, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap, a Nemzeti Kulturális
Alap, az Egészségbiztosítási Alap, valamint a Nyugdíjbiztosítási Alap,
10. be nem jelentett foglalkoztatott: az adózó tevékenységében személyesen közreműködő természetes személy,
akire vonatkozóan a  munkáltató, illetve kifizető biztosítotti bejelentési kötelezettségének nem tett eleget,
illetve a munkáltató, kifizető nem tudja bizonyítani, hogy a tevékenységében közreműködő jogviszonya kívül
esik a bejelentési kötelezettségen,
11. biztonságos kézbesítési szolgáltatás: az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános
szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény (a  továbbiakban: Eüsztv.) szerinti biztonságos kézbesítési
szolgáltatás,
12. csekély összegű (de minimis) támogatás: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének
a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági
rendelet alapján nyújtható támogatás,
13. egyéb szervezet: polgári jogi társaság, társasház, társasüdülő, társasgarázs, építőközösség és a  jogi
személyiséggel nem rendelkező személyi egyesülés, a  külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi
fióktelepe,
14. EKAER: az állami adó- és vámhatóság által működtetett Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer,
amely az  Európai Unió valamely más tagállamából Magyarország területére, Magyarország területéről
az  Európai Unió valamely más tagállamába irányuló, a  termék közúti fuvarozásával, illetve a  Magyarország
területén belül megvalósuló, a  termék közúti fuvarozásával összefüggő adókötelezettségek teljesítésének
ellenőrzését szolgálja,
15. EKAER szám: az  Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer által a  termék közúti fuvarozásának
bejelentését követően automatikusan képzett azonosító szám, amely egy adott termékegységet azonosít,
16. előtársaság: a  jogelőd nélkül létrehozni kívánt gazdasági társaság, fióktelep, egyesülés, szövetkezet,
erdőbirtokossági társulat és vízgazdálkodási társulat társasági, társulati szerződése (alapító okirata,
alapszabálya) ellenjegyzésének, illetve közokiratba foglalásának napjától a létrejöttének (a cégjegyzékbe való
bejegyzésének) napjáig, a  cégbejegyzés iránti kérelem jogerős elutasításának vagy a  cégbejegyzési eljárás
megszüntetésének a  napjáig, feltéve, hogy a  cégbejegyzés iránti kérelmet a  cégnyilvánosságról, a  bírósági
cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) hatálybalépését követően
nyújtották be,
17. elszámolás: a  fizetési kötelezettség nyilvántartása, megfizetése, kiutalása, visszatérítése, visszaigénylése,
átvezetése, behajthatatlansága miatti kezelése, illetve a  megállapításához vagy végrehajtásához való jog
elévülése miatti törlése,
18. fióktelep: a külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepeiről és kereskedelmi képviseleteiről szóló
törvényben meghatározott fióktelep,
19. föld: a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerinti mező-, erdőgazdasági hasznosítású föld,
20. gazdálkodó szervezet: a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény
(a továbbiakban: Csőd tv.) 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti gazdálkodó szervezet,
21. gépjármű: az  útdíjköteles gépjármű és az  annál kisebb össztömegű gépjármű, ideértve a  tehergépkocsit,
a  vontatót – nyerges vontatót is –, valamint az  ilyen gépjárműből és az  általa vontatott pótkocsiból,
félpótkocsiból álló járműszerelvényt,
22. hibás bevallás: az  a  bevallás, amelynél számítási hiba vagy más hasonló elírás miatt kijavításnak van helye,
vagy a bevallás adóhiányt nem eredményező hiányosságát az adóhatóság tárja fel,
23. igazolatlan eredetű áru: mindaz az  áru, anyag, amelyről az  adózó az  ellenőrzés időpontjában hiteles
bizonylattal vagy bizonylat kiállításának alapjául szolgáló okirattal nem rendelkezik,
24. irat: jogszabályban meghatározott bizonylat, nyilvántartás, a  könyvvezetésről szóló jogszabályokban
előírt könyvek, nyilvántartások, továbbá a  tervek, szerződések, levelezések, nyilatkozatok, jegyzőkönyvek,
határozatok (végzések), számlák és más kivonatok, igazolások, tanúsítványok, köz- és magánokiratok,
megjelenési formájuktól függetlenül,
25. járulék: a  nyugdíjjárulék, a  biztosított egészségbiztosítási és munkaerőpiaci járuléka (ideértve
a  természetbeni egészségbiztosítási járulékot, a  pénzbeli egészségbiztosítási járulékot és munkaerőpiaci
járulékot), az egészségügyi szolgáltatási járulék, a táppénz-hozzájárulás, továbbá a végrehajtás tekintetében
a  jogalap nélkül felvett és visszakövetelt társadalombiztosítási és – a  társadalombiztosítási szervek által
folyósított – egyéb ellátások, valamint a  társadalombiztosítás ellátásainak fedezetére előírt más kötelező
járulékbefizetések, ideértve a jogosulatlan kifizetőhelyi költségtérítést is,
26. jövőbeni ügylet:
a) a szokásos piaci ár megállapítása iránti kérelem benyújtását követően megkötött szerződés
vagy más jogügylet, illetve az  adó feltételes megállapítása iránti kérelem benyújtását követően
ugyanazon felek között megkötött szerződés vagy más jogügylet, annak gazdasági céljától
függetlenül,
b) az a szerződés vagy más jogügylet, amely alapján az adó feltételes megállapítása vagy a szokásos
piaci ár megállapítása iránti kérelem benyújtásának időpontjában vagy azt követően folyamatos
teljesítés történik, függetlenül attól, hogy a  szerződést vagy egyéb jogügyletet a  kérelem
benyújtását megelőzően kötötték meg,
27. folyamatos teljesítésű szerződés vagy egyéb jogügylet: olyan szerződés vagy jogügylet, amelyet legalább hat
hónap időtartamra kötöttek meg vagy jött létre és
a) amely alapján kéthavonta legalább egyszer teljesítés történik,
b) amely alapján az  egyik szerződő fél meghatározott hitelkeretet tart a  szerződés időtartama alatt
a másik fél rendelkezésére, vagy
c) amely az egyik szerződő fél számára folyamatos rendelkezésre állási kötelezettséget ír elő,
28. kapcsolt vállalkozás:
a) az adózó és az a személy, amelyben az adózó – a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) szerint – közvetlenül vagy közvetve többségi befolyással rendelkezik,
b) az adózó és az a személy, amely az adózóban – a Ptk. szerint – közvetlenül vagy közvetve többségi
befolyással rendelkezik,
c) az adózó és más személy, ha harmadik személy – a  Ptk. szerint – közvetlenül vagy közvetve
mindkettőjükben többségi befolyással rendelkezik azzal, hogy azokat a közeli hozzátartozókat, akik
az  adózóban és a  más személyben többségi befolyással rendelkeznek, harmadik személynek kell
tekinteni,
d) a külföldi vállalkozó és belföldi telephelye, valamint a  külföldi vállalkozó telephelyei, továbbá
a  külföldi vállalkozó belföldi telephelye és az  a  személy, amely a  külföldi vállalkozóval
az a)–c) alpontban meghatározott viszonyban áll,
e) az adózó és külföldi telephelye, továbbá az  adózó külföldi telephelye és az  a  személy, amely
az adózóval az a)–c) alpontban meghatározott viszonyban áll,
f ) az adózó és más személy, ha köztük az  ügyvezetés egyezőségére tekintettel az  üzleti és pénzügyi
politikára vonatkozó döntő befolyásgyakorlás valósul meg,
29. kereskedelmi kapcsolat: a  termékbeszerzés és -értékesítés – ideértve az  Áfa tv. szerinti adómentes
termékimportot megalapozó Közösségen belüli adómentes termékértékesítést is –, valamint
a szolgáltatásnyújtás és -igénybevétel,
30. kezelt vagyon: a Ptk. szerint bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján kezelt vagyon,
31. kifizető:
a) az a  belföldi illetőségű jogi személy, egyéb szervezet, egyéni vállalkozó, amely (aki)
adókötelezettség alá eső jövedelmet juttat, függetlenül attól, hogy a  juttatást közvetlenül vagy
megbízottja (posta, hitelintézet) útján teljesíti,
b) kamat esetében, aki a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a  továbbiakban:
Szja tv.) szerint természetes személynek kamatjövedelmet fizet ki, a  kölcsönt igénybe vette,
a kötvényt kibocsátotta, osztalék esetében az az adózó, amelynek a vagyona terhére az osztalékot
juttatják,
c) tőzsdei kereskedelmi tevékenység folytatására jogosult személy közreműködésével kötött ügyletből
származó jövedelem esetében a megbízott (bizományos),
d) külföldről származó, belföldön adóköteles bevétel esetében a  belföldi illetőségű megbízott (jogi
személy, egyéb szervezet vagy egyéni vállalkozó), kivéve a megbízott hitelintézet olyan megbízását,
amely kizárólag az átutalás (kifizetés) teljesítésére terjed ki,
e) külföldi vállalkozás fióktelepe, illetve kereskedelmi képviselete útján teljesített adóköteles kifizetés
esetén a fióktelep, illetve a kereskedelmi képviselet,
f ) minden olyan belföldön gazdasági tevékenységet végző szervezet, amelynek tevékenysége
cégbejegyzéshez nem kötött, vagy törvény rendelkezésétől eltérően végez cégbejegyzéshez kötött
gazdasági tevékenységet,
g) az adóköteles társadalombiztosítási ellátás tekintetében, aki az  ellátást a  jogosultnak ténylegesen
kifizette,
h) az adóköteles nyeremény szempontjából a  szerencsejáték szervezője, függetlenül attól, hogy
az adóköteles nyereményt közvetlenül vagy közvetítő útján juttatja a természetes személynek,
i) a társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 4. § a) pontja szerinti foglalkoztató,
kivéve a Tbj. 56/A. §-a szerinti külföldi vállalkozást,
j) letétből történő kifizetés esetén nem lehet a hatóság, nyomozó hatóság, bíróság, ügyvéd, közjegyző
és a bírósági végrehajtó,
32. következő időszakra átvihető követelés különbözete: az Áfa tv. 153/A. § (2) bekezdés a) pontja alapján a soron
következő adómegállapítási időszakban fizetendő adót csökkentő tételként figyelembe vehető összegként
bevallott és az  adóhatóság által utólag, a  soron következő adómegállapítási időszakban fizetendő adót
csökkentő tételként figyelembe vehető összegként megállapított, az  adószámlát nem érintő összeg
különbözete,
33. közeli hozzátartozó: a Ptk. szerinti közeli hozzátartozóként megjelölt személy,
34. köztartozás:
a) törvényben meghatározott, az államháztartás alrendszereinek költségvetéseiből ellátandó feladatok
fedezetére előírt fizetési kötelezettség, amelynek megállapítása, ellenőrzése, behajtása bíróság vagy
közigazgatási szerv hatáskörébe tartozik,
b) a köztestület működésének fedezetére törvényben előírt fizetési kötelezettség, feltéve, hogy azt
önkéntesen az esedékességkor nem teljesítették,
c) az államháztartás alrendszereinek költségvetése terhére jogosulatlanul igénybe vett vagy
rendeltetésétől eltérően felhasznált támogatás és járulékai, amelyek megfizetését az arra hatáskörrel
rendelkező szerv elrendeli, és azt a kötelezett az előírt határidőig nem teljesíti és amelyre az állami
adó- és vámhatóság a támogatás visszafizetéséről rendelkező szerv megkeresésére a költségvetési
támogatás visszatartási jogát e tartozások tekintetében is gyakorolja,
35. kritikus feltételek: a  szokásos piaci ár megállapításával összefüggésben rögzített, a  szokásos piaci ár
megbízhatósága szempontjából jelentőséggel bíró, a  konkrét ügy sajátosságaihoz mérten megállapított,
a  jövőre vonatkozó – pénzügyi, számviteli, gazdasági, jogi, működési – előfeltevések, számítások,
küszöbértékek, jellemzők, amelyek nem teljesülése esetén, annak napjától a  szokásos piaci ár
megállapításával összefüggő határozat nem alkalmazható,
36. kutatás-fejlesztési tevékenység: a  tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló törvényben
meghatározott kutatás-fejlesztés,
37. lakóhely: a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerinti lakóhely,
38. munkaviszony:
a) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a  továbbiakban: Mt.) szerinti munkaviszony,
továbbá minden olyan munkavégzésre létesített jogviszony, amelyre törvény szerint az  Mt.
rendelkezéseit is alkalmazni kell, illetve a  munkavégzésre irányuló törvényben szabályozott egyéb
jogviszonyok,
b) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses, valamint tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes
tartalékos állományának szolgálati jogviszonya, és a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának szolgálati jogviszonya,
c) az egyházi személy foglalkoztatásának alapjául szolgáló jogviszony,
39. munkáltató: belföldön székhellyel, telephellyel, képviselettel rendelkező jogi személy, bejegyzett cég,
személyi egyesülés és egyéb szervezet, egyéni és társas vállalkozó, ideértve a  belföldön lakóhellyel
rendelkező természetes személyt is, valamint – a Tbj. 56/A. §-a szerinti külföldi vállalkozás kivételével – a Tbj.
4. § a) pontja szerinti foglalkoztatót a munkaviszony alapján foglalkoztatottak tekintetében,
40. rendvédelmi feladatokat ellátó szerv: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának
szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti rendvédelmi feladatot ellátó szerv,
41. romlandó áru: az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló törvény szerint fogyaszthatósági, illetve
minőség megőrzési időtartammal ellátott termék,
42. székhely:
a) eltérő rendelkezés hiányában az egyéni vállalkozó, a jogi személy, egyéb szervezet alapszabályában,
a cégbejegyzésben, a nyilvántartást vezető szerv nyilvántartásában ekként megjelölt hely, ilyen hely
hiányában, vagy ha több ilyen hely van, a központi ügyvezetés helye,
b) az egyéni vállalkozók nyilvántartásában nem szereplő, de az  Szja tv. szerint egyéni vállalkozónak
minősülő természetes személy esetében a  nyilvántartást vezető kamara nyilvántartásában
székhelyként, irodaként megjelölt hely,
c) ha nemzetközi szerződés az  adóügyi illetőséget az  üzletvezetés helye szerint állapítja meg,
az  üzletvezetés helye szerint belföldi illetőségű adózónak minősülő külföldi személy esetén
e törvény alkalmazása szempontjából az üzletvezetés helye,
43. székhelyszolgáltató: az  a  személy, aki vagy amely üzletszerű gazdasági tevékenységként az  adózó
megbízásából gondoskodik az  adózó üzleti és hivatalos iratainak munkaidőben történő átvételéről,
érkeztetéséről, megőrzéséről, rendelkezésre tartásáról, valamint a  székhellyel összefüggő kötelezettségek
teljesítéséről, így különösen a cég székhelyéhez és a cégiratokhoz kapcsolódó hatósági kényszerintézkedések
tűréséről,
44. szokásos tartózkodási hely: a  természetes személynek akkor van Magyarország területén szokásos
tartózkodási helye, ha az adott naptári évben – a ki- és beutazás napját is egész napnak tekintve – legalább
száznyolcvanhárom napot belföldön tartózkodott,
45. tartózkodási hely: a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerinti
tartózkodási hely,
46. tárhely: a  gazdálkodó szervezet hivatalos elérhetősége vagy a  természetes személynek az  elektronikus
azonosítási szolgáltatáshoz tartozó, az Eüsztv. 14. § (6) bekezdésének megfelelő tárhelye,
47. telephely: az  a  hely, ahol az  adóköteles tevékenységet folytatják, ideértve különösen a  vállalkozó állandó
üzleti (üzemi), termelő-, szolgáltatótevékenységének helyét függetlenül attól, hogy a telephely a vállalkozás
székhelyétől különböző közigazgatási területen található,
48. tényleges üzletvezetés helye: a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló jogszabály
és a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló törvény alkalmazásában a  tényleges üzletvezetési hely,
üzletvezetés helye,
49. tételes elszámolású fizetési kötelezettség: vám, importtermék általános forgalmi adó, regisztrációs adó,
importtal kapcsolatos jövedéki adó,
50. útdíjköteles gépjármű: az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról
szóló törvény szerinti útdíjköteles gépjármű,
51. vállalkozási tevékenység: az a rendszeres gazdasági tevékenység, amelyet a természetes személy, illetve a jogi
személy vagy egyéb szervezet saját nevében és kockázatára üzletszerűen végez,
52. vállalkozó: a  természetes személy, ha belföldön saját nevében és kockázatára az  egyéni vállalkozóról és
az  egyéni cégről szóló törvény szerinti egyéni vállalkozói tevékenységet végez és az  egyéni vállalkozók
nyilvántartásában szerepel, továbbá az  az egyéb természetes személy, akinek a  tevékenységét törvény
vállalkozási tevékenységnek minősíti, valamint a  jogi személy, egyéb szervezet, amely rendszeresen
üzletszerű gazdasági tevékenységet folytat.
IV. FEJEZET
AZ ADÓKÖTELEZETTSÉGEK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 8. § [Munkáltató kijelölése adókötelezettségek teljesítésére]
Több munkáltató által létesített munkaviszony esetén a  munkáltatók a  munkaviszony létesítésével egyidejűleg
kötelesek írásban az  adókötelezettségek teljesítésére egy munkáltatót kijelölni, továbbá a  kijelölt munkáltató
személyéről a  munkavállalót tájékoztatni. Kijelölés hiányában a  több munkáltató által létesített munkaviszonyból
eredő adókötelezettségek teljesítésére a  munkaviszonyban érintett bármely munkáltató kötelezhető. A  kijelölt
munkáltató a munkavállaló tekintetében adókötelezettségeit saját nevében teljesíti.
9. § [Adókötelezettségek]
Az adózó az  adó és a  költségvetési támogatás megállapítása, megfizetése (kiutalása) érdekében köteles
a jogszabályban előírt:
a) bejelentésre, nyilatkozattételre,
b) adómegállapításra,
c) bevallásra,
d) adófizetésre,
e) bizonylat kiállítására és megőrzésére,
f ) nyilvántartás vezetésére (könyvvezetésre),
g) adatszolgáltatásra,
h) adólevonásra, adóbeszedésre,
i) pénzforgalmi számlanyitásra és adóköteles tevékenységével összefüggő kifizetéseinek e  számlán való
teljesítésére
[az a)–i) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: adókötelezettség].
10. § [Adókötelezettség alóli mentesülés]
Az adatszolgáltatási, adólevonási és adóbeszedési kötelezettség nem terjed ki a természetes személy adózóra akkor,
ha nem vállalkozó, munkáltató, kifizető vagy adóbeszedésre kötelezett. Törvény az adózót más kötelezettség alól is
mentesítheti.
11. § [Költségvetési támogatásra jogosultság, valamint a kedvezőbb szabályok alkalmazásának előfeltétele]
 (1) A költségvetési támogatásra az  adózó csak azt követően jogosult, ha eleget tesz a  támogatással kapcsolatos
bejelentési vagy bevallási, nyilatkozattételi, illetve megállapítási kötelezettségének.
 (2) Ha e  törvény vagy adótörvény alapján az  állami adó- és vámhatóság az  adózó kérelmére az  adókötelezettség
teljesítése körében az  általános szabályoktól az  adózó számára kedvező eltérést engedélyezhet, – ide nem értve
a fizetési könnyítést és az adómérséklést – úgy a kérelemnek a jogszabályi feltételek teljesülése esetén is kizárólag
abban az esetben lehet helyt adni, ha az adózó a kérelem benyújtása napján nem rendelkezik nettó adótartozással.
12. § [Adókötelezettségek teljesítése felszámolás, végelszámolás és kényszertörlés esetén]
 (1) Az adózó adókötelezettségeit
a) felszámolás esetén – a  Csőd tv. 31.  § (1)  bekezdésében foglalt feladatok kivételével – a  felszámolás kezdő
időpontjától a felszámoló,
b) végelszámolás esetén – a Ctv. 98. § (3) bekezdésében foglalt feladatok kivételével – a végelszámolás kezdő
időpontjától a végelszámoló,
c) kényszertörlési eljárás esetén a  kényszertörlési eljárás kezdő időpontjától a  vezető tisztségviselő, vezető
tisztségviselő hiányában – ha a kényszertörlési eljárást végelszámolás előzte meg – a volt végelszámoló
teljesíti, továbbá gyakorolja az adózót megillető jogokat.
 (2) A felszámoló, a  végelszámoló, kényszertörlési eljárás esetén a  vezető tisztségviselő vagy – ha a  kényszertörlési
eljárást végelszámolás előzte meg – a  volt végelszámoló által elkövetett jogsértés miatt a  mulasztási bírságot
felszámolás esetén a felszámolóval, végelszámolás esetén a végelszámolóval, kényszertörlési eljárás esetén a vezető
tisztségviselővel, vagy a volt végelszámolóval szemben kell megállapítani, azzal, hogy akkor mentesül a mulasztási
bírság alól, ha bizonyítja, hogy a jogsértés az ő érdekkörén kívül eső okra vezethető vissza.
13. § [Kockázati tőkealap adókötelezettségeinek teljesítése]
A kockázati tőkealap adókötelezettségeit az alap kezelője teljesíti, és gyakorolja az adózót megillető jogokat is.
14. § [Előtársaság adókötelezettségeinek teljesítése]
 (1) Az előtársaságot terhelő, a  cégbejegyzést követően teljesítendő adókötelezettségeket a  gazdasági
társaság, egyesülés, szövetkezet, erdőbirtokossági társulat és vízgazdálkodási társulat teljesíti, továbbá felel
az előtársaságként teljesített vagy teljesíteni elmulasztott kötelezettségekért, továbbá gyakorolja annak jogait.
(2) Ha törvény másként nem rendelkezik, e törvény vagy adót, vámot, járulékot, költségvetési támogatást megállapító
jogszabály alkalmazása során a  gazdasági társaságra, egyesülésre, szövetkezetre, erdőbirtokossági társulatra és
vízgazdálkodási társulatra vonatkozó rendelkezéseket annak előtársaságára is alkalmazni kell.
15. § [Az adóköteles tevékenység szünetelésének következménye]
 (1) Az egyéni vállalkozó, az  egyéni ügyvéd, a  szolgáltató állatorvosi tevékenység gyakorlására jogosító igazolvánnyal
rendelkező természetes személy és a  szabadalmi ügyvivő a  tevékenységének szüneteltetése, a  közjegyző
a közjegyzői szolgálata szünetelésének időtartamához kötődő és ilyen minőségében keletkezett adókötelezettségek
– kivéve az  általános forgalmi adóval kapcsolatos kötelezettségek – teljesítése alól mentesül, ideértve
a pénzforgalmi-számlafenntartási kötelezettséget is.
(2) Az egyéni vállalkozó, az  egyéni ügyvéd, a  szabadalmi ügyvivő, a  szolgáltató állatorvosi tevékenység gyakorlására
jogosító igazolvánnyal rendelkező természetes személy tevékenysége szüneteltetésének, illetve a  közjegyző
közjegyzői szolgálata szünetelésének időtartamára vonatkozóan – ha törvény vagy törvény felhatalmazása
alapján kiadott jogszabály másként nem rendelkezik – ilyen minőségében adó-visszaigénylést, adóvisszatérítést,
költségvetési támogatásigénylést a  szünetelés megszűnését követően sem kérhet, illetve a  szünetelés időtartama
alatt a  túlfizetés visszatérítését nem kérheti. Egyéni vállalkozó esetén a  szünetelés időtartama alatt az  egyéni
vállalkozók nyilvántartása szerinti szünetelés kezdő- és záróidőpontja közötti időszakot kell érteni.
MÁSODIK RÉSZ
AZ ADÓKÖTELEZETTSÉGEK RÉSZLETSZABÁLYAI V. FEJEZET
A BEJELENTKEZÉS ÉS A BEJELENTÉS SZABÁLYAI
16. § [Bejelentkezési kötelezettség]
 (1) Az adózó adóhatósági nyilvántartásba vétele érdekében köteles az  adóhatósághoz bejelentkezni, feltéve, hogy
törvény eltérően nem rendelkezik. Az  állami adó- és vámhatósághoz bejelentendő adatokat az  1.  melléklet
tartalmazza.
(2) Adóköteles tevékenységet – a 32. §-ban és az Áfa tv.-ben foglalt kivétellel – csak az állami adó- és vámhatósághoz
bejelentkezett, adószámmal rendelkező adózó folytathat. Az  adózó adóköteles tevékenysége megkezdésének
bejelentésével egyidejűleg nyilatkozik az  Áfa tv.-ben meghatározott adózási módokra vonatkozó választásáról,
kizárólag adómentes tevékenység végzéséről, az adómegállapítás különös módjának alkalmazásáról.
(3) Az állami adó- és vámhatóság az  adószám megállapítását megtagadja, ha az  adózó által bejelentett adatok
valótlanok vagy hiányosak, vagy az adóregisztrációs eljárás során megállapítja, hogy az adószám megállapításának
törvényi akadálya áll fenn.
(4) Az adózó – kivéve a  törvény szerinti, adóazonosító számmal nem rendelkező külföldi illetőségű természetes
személyt – költségvetési támogatást csak akkor igényelhet, a túlfizetés kiutalását csak akkor kérheti, ha rendelkezik
adóazonosító számmal, illetve – ha törvény vagy törvény felhatalmazása alapján jogszabály eltérően nem
rendelkezik – adó-visszaigénylést, adó-visszatérítést csak a  bejelentkezési, bejelentési kötelezettség teljesítését
követően és olyan időszakra érvényesíthet, amely időszakra vonatkozóan adóazonosító számmal rendelkezett.
17. § [Fióktelep, közvetlen kereskedelmi képviselet bejelentkezése]
 (1) Az adózási ügyvivőként eljáró fióktelep, továbbá a közvetlen kereskedelmi képviselet bejelentkezésére a gazdasági
társaságok bejelentkezésére vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell.
 (2) A külföldi vállalkozás fióktelepe, továbbá közvetlen kereskedelmi képviselete az adószámról történő értesítést követő
tizenöt napon belül benyújtja az állami adó- és vámhatósághoz a külföldi vállalkozás illetőségét igazoló – az illetősége
szerinti ország adóhatóságától származó – kilencven napnál nem régebbi okirat hiteles magyar nyelvű fordítását, és
bejelenti a külföldi vállalkozásnak Magyarország területén működő más fióktelepeit és azok adószámát is.
18. § [Bejelentkezés az önkormányzati adóhatósághoz]
Az adózó az  önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adó esetén az  adókötelezettség keletkezését, annak
bekövetkezésétől számított tizenöt napon belül – az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványon – jelenti be
az önkormányzati adóhatóságnak.
19. § [Az adószám megállapításának akadályai az adóregisztrációs eljárásban]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság a  cégbejegyzésre kötelezett adózó adószámának megállapítását megelőzően
a  jogszabályban meghatározott bejelentett adatok és az  állami adó- és vámhatóság nyilvántartásában szereplő
adatok egybevetésével, a cégbírósághoz intézett bejegyzés iránti kérelem benyújtását követően megvizsgálja, hogy
fennáll-e az adószám megállapításának (2) bekezdésben meghatározott valamely akadálya.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az  adószám megállapítását megtagadja, ha az  adózó vezető tisztségviselője,
cégvezetője, képviseletre jogosult tagja, vagy korlátolt felelősségű társaság, zártkörűen működő részvénytársaság
esetében az ötven százalékot meghaladó mértékű szavazati joggal vagy minősített többségű befolyással rendelkező
tagja, részvényese, ilyen mértékű szavazati joggal vagy minősített többségű befolyással rendelkező tag, részvényes
hiányában bármely tagja vagy részvényese, egyszemélyes gazdasági társaság esetében a  tag vagy részvényes
(e § alkalmazásában a továbbiakban együtt: tag, részvényes)
a) olyan, más adózó jelenlegi vagy volt vezető tisztségviselője, cégvezetője, tagja vagy részvényese, amely
aa) az  adószám megállapítása iránti kérelem benyújtásának napján az  állami adó- és vámhatóságnál
nyilvántartott, túlfizetéssel csökkentett, száznyolcvan napon keresztül folyamatosan fennálló,
ötmillió forintot, a  legnagyobb adóteljesítménnyel rendelkező adózók esetében tízmillió
forintot meghaladó adótartozással rendelkezik, feltéve, hogy a  más adózóban fennálló
vezető tisztségviselői, cégvezetői, tagi vagy részvényesi jogviszony az  adótartozás folyamatos
fennállásának száznyolcvanadik napját megelőző háromszázhatvanadik napon, vagy azt követően
bármelyik napon fennállt vagy
ab) az  adószám megállapítása iránti kérelem benyújtásának napját megelőző öt éven belül az  állami
adó- és vámhatóságnál nyilvántartott, túlfizetéssel csökkentett, ötmillió forintot, a  legnagyobb
adóteljesítménnyel rendelkező adózók esetében tízmillió forintot meghaladó adótartozással
jogutód nélkül szűnt meg, feltéve, hogy a más adózóban fennálló vezető tisztségviselői, cégvezetői,
tagi vagy részvényesi jogviszony a felszámolás vagy a kényszertörlési eljárás kezdő napját megelőző
háromszázhatvanadik napon, illetve azt követően bármelyik nap fennállt, vagy
ac) adószámát az  állami adó- és vámhatóság az  adószám megállapítására irányuló kérelem
benyújtásának napját megelőző öt éven belül a  227.  § (3)  bekezdésében és a  246.  §-ban felsorolt
okból, az  ott meghatározott eljárásban jogerősen törölte, feltéve, hogy a  más adózóban fennálló
vezető tisztségviselői, cégvezetői, tagi vagy részvényesi jogviszonya az  adószám törlését kimondó
véglegessé vált határozat meghozatalának napján vagy azt követően bármelyik nap fennállt,
b) az  adószám megállapítása iránti kérelem benyújtásának napján az  állami adó- és vámhatóságnál
nyilvántartott, túlfizetéssel csökkentett, száznyolcvan napon keresztül folyamatosan fennálló, ötmillió
forintot, a  legnagyobb adóteljesítménnyel rendelkező adózók esetében tízmillió forintot meghaladó
adótartozással rendelkezik, vagy
c) az  adószám megállapítása iránti kérelem benyújtásának napján a  vezető tisztségviselői pozíciótól, illetve
e foglalkozástól jogerősen eltiltottnak minősül.
(3) A (2)  bekezdés a)  pont aa)  alpontja és b)  pontja alkalmazásában nem tekinthető fennálló adótartozásnak
az  adótartozás azon része, amely végleges adóhatósági határozaton alapul, feltéve, hogy a  határozat ellen
a keresetindítási határidő még nem telt el, vagy az adózó által, a határozat ellen indított közigazgatási per jogerősen
még nem zárult le. Ebben az  esetben az  adóhatósági határozaton alapuló adótartozás a  közigazgatási per
megindítására nyitva álló határidő eredménytelen lejártát követő naptól, illetve a közigazgatási per jogerős lezárását
követő naptól tekinthető fennállónak, ha az adóhatósági határozatot a bíróság jogszerűnek ítélte.
(4) A (2) bekezdés a) pont ab) alpontja alkalmazása szempontjából adótartozásnak minősül az adóhatóság által a Csőd tv.
80. §-a szerint engedményezett, valamint a bejelenteni mellőzött vagy lemondással érintett követelés is.
(5) A (2)  bekezdés a)  pont ac)  alpontja alkalmazásában nem tekinthető véglegesnek az  adószám törlését kimondó
határozat, ha a keresetindítási határidő még nem telt el, illetve az adózó által, a határozat ellen indított közigazgatási
per jogerősen nem zárult le.
20. § [A kimentési kérelem az adóregisztrációs eljárásban]
 (1) Ha az állami adó- és vámhatóság az adószám megállapítását a 19. § (2) bekezdés szerint megtagadta, az a vezető
tisztségviselő, cégvezető, tag vagy részvényes, akire tekintettel az állami adó- és vámhatóság az adózó adószámát
megtagadta, az  adószám megállapítását megtagadó határozat adózóval történő közlésétől számított tizenöt
napon belül kimentési kérelmet terjeszthet elő. A  határidő jogvesztő, elmulasztása esetén igazolási kérelem
előterjesztésének nincs helye.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az  adószám megállapításának megtagadása tárgyában hozott határozatot
visszavonja, és az adószámot megállapítja, ha
a) az adószám megállapítását a 19. § (2) bekezdés a) pont aa), ab) alpontja vagy b) pontja alapján tagadta meg
és az a vezető tisztségviselő, cégvezető, tag vagy részvényes, akire tekintettel az állami adó- és vámhatóság
az  adózó adószámának megállapítását megtagadta, az  (1)  bekezdés szerinti kérelmére indult eljárásban
bizonyítja, hogy
aa) az adószám megállapításának megtagadására okot adó tartozást az azt felhalmozó adózó azért nem
tudta kiegyenlíteni, mert az általa teljesített termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás ellenértékét
egy vagy több vevő, illetve megrendelő részben vagy egészben nem egyenlítette ki,
ab) a  vevőkkel, megrendelőkkel szemben fennálló –, illetve a  felszámolás vagy kényszertörlési eljárás
kezdő időpontjában fennállt –, határidőre ki nem egyenlített követelések összege az  adótartozás
összegét eléri vagy meghaladja, illetve a  felszámolás vagy kényszertörlési eljárás kezdő
időpontjában elérte vagy meghaladta, és
ac) az  adótartozást felhalmozó adózó a  követelések érvényesítése érdekében úgy járt el, ahogy az  az
adott helyzetben tőle elvárható,
b) az adószám megállapítását a 19. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontja vagy b) pontja alapján tagadta meg, és
az  a  vezető tisztségviselő, cégvezető, tag vagy részvényes, akire tekintettel az  állami adó- és vámhatóság
az  adózó adószámának megállapítását megtagadta, az  (1)  bekezdés szerinti kérelmére indult eljárásban,
a  kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolja, hogy a  kizáró ok alapjául szolgáló adótartozás már nem áll
fenn,
c) az adószám megállapítását a  19.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)  alpontja vagy b)  pontja alapján tagadta
meg, és az  a  tag vagy részvényes, akire tekintettel az  állami adó- és vámhatóság az  adózó adószámának
megállapítását megtagadta, az  (1)  bekezdés szerinti kérelmére indult eljárásban, a  kérelem benyújtásával
egyidejűleg igazolja, hogy jogviszonya öröklés útján létesült és a kizáró ok alapjául szolgáló adótartozás nem
tagi, illetve részvényesi jogviszonyának időtartama alatt, vagy jogviszonya megszűnését követő száznyolcvan
napon belül keletkezett.
(3) Az állami adó- és vámhatóság az  adószám megállapításának megtagadása tárgyában hozott határozatot
visszavonja, és az  adószámot megállapítja akkor is, ha az  adószám megállapítását a  19.  § (2)  bekezdés a)  pont
ac)  alpontja alapján tagadta meg, és az  a  vezető tisztségviselő, cégvezető, tag vagy részvényes, akire tekintettel
az állami adó- és vámhatóság az adózó adószámát megtagadta,
a) az adószám megtagadására okot adó adószám törléssel érintett adózóban (a  továbbiakban: törölt adózó)
tagi, részvényesi jogviszonnyal nem rendelkezett, és
b) az (1) bekezdés szerinti kérelmére indult eljárásban okirattal bizonyítja, hogy vezető tisztségviselőként vagy
cégvezetőként a törölt adózó jogszerű működésének helyreállítása érdekében úgy járt el, ahogy az az adott
helyzetben általában elvárható.
(4) A (3)  bekezdés alkalmazásában kimentési oknak minősül, ha az  adószám törléséről szóló határozat véglegessé
válására tekintettel indult cégbírósági törvényességi felügyeleti eljárás arra figyelemmel került megszüntetésre,
hogy az adózó a cég törvényes működését helyreállította.
(5) Az állami adó- és vámhatóság az  adószám megállapításának megtagadása tárgyában hozott határozatot
visszavonja, és az  adószámot megállapítja akkor is, ha az  adószám megállapítását a  19.  § (2)  bekezdés
a)  pont aa), ab) vagy ac)  alpontja alapján tagadta meg, és az  a  tag vagy részvényes, akire tekintettel az  állami
adó- és vámhatóság az  adózó adószámát megtagadta, igazolja, hogy az  akadályhordozó adózóban vezető
tisztségviselőnek, cégvezetőnek, képviseletre jogosult tagnak nem minősült, továbbá azt, hogy
a) az adózóban közvetlenül vagy közvetett módon huszonöt százalékot meghaladó mértékű szavazati joggal
nem rendelkezett, vagy
b) az adózóban közvetlenül vagy közvetett módon ötven százalékot meghaladó szavazati joggal nem
rendelkezett és minden tőle elvárhatót megtett az  akadály bekövetkezésének elkerülésére vagy
fennállásának megszüntetésére.
(6) Az állami adó- és vámhatóság jogosult az  (1)  bekezdés szerinti kérelemben foglaltak valódiságát – így különösen
a  tartozást felhalmozó adózó által teljesített termékértékesítés, szolgáltatásnyújtás tényleges megvalósulását –
a  19.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)  alpontja, valamint b)  pontja szerinti adótartozással rendelkező adózónál, illetve
a  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti vevőnél, megrendelőnél vizsgálni, illetve e  tekintetben a  korábbi ellenőrzések
eredményeit felhasználni.
(7) Az (1)  bekezdés szerinti kérelem elbírálására nyitva álló határidőbe nem számít bele a  (6)  bekezdés szerinti
ellenőrzés(ek) időtartama.
21. § [Döntés az adószám megállapításáról az adóregisztrációs eljárásban]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság az  adószámot a  cégbírósági bejegyzés iránti kérelem benyújtásától számított egy
munkanapon belül állapítja meg, ha a  cégbíróság által közölt adóazonosító szám alapján folytatott vizsgálat
eredményeképpen a  19.  § (2)  bekezdésében meghatározott akadályok egyike sem valószínűsíthető e  határidőn
belül, egyébként az  adószám megállapítása, vagy megtagadása tárgyában a  cégbírósági bejegyzés iránti kérelem
benyújtásától számított nyolc munkanapon belül dönt. Ennek során felszólíthatja az adózó vezető tisztségviselőjét,
cégvezetőjét, tagját, illetve részvényesét arra, hogy nyilatkozzon a 19. § (2) bekezdésében meghatározott akadály
fennállásáról. Az  állami adó- és vámhatóság elektronikus úton értesíti a  cégbíróságot, ha az  adózó adószámának
megállapítására nem került sor az egy munkanapos határidőn belül.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az  adóregisztrációs eljárás során az  adózót a  részére képzett technikai
azonosítószámon tartja nyilván, amelyet az  adószám megállapítása iránti kérelem végleges elutasítása esetében
törölni kell. Ha az  állami adó- és vámhatóság elektronikus úton arról értesíti a  cégbíróságot, hogy az  adózó
adószámának megállapítására nem került sor az  egy munkanapos határidőn belül, ezen értesítéssel együtt közli
a  cégbírósággal, és a  cégbíróság útján az  adózóval a  technikai azonosító számot. Az  adószám megállapításáig
az adózó adókötelezettségeit a technikai azonosító szám feltüntetésével teljesíti.
(3) Ha az adószám megállapítását követő egy éven belül az állami adó- és vámhatóság tudomására jut, hogy az adózó
adószámának megállapítására a 19. § (2) bekezdésében meghatározott valamely akadály fennállása ellenére került
sor, az állami adó- és vámhatóság a 24. § megfelelő alkalmazásával jár el az adózóval szemben.
22. § [Az előtársaság tagjainak felelőssége az adószám megtagadása esetén]
Ha az állami adó- és vámhatóság az adószám megállapítását megtagadja, úgy az előtársaság adókötelezettségeinek
teljesítéséért az  előtársaság tagjai, részvényesei egyetemlegesen felelnek. Mulasztás esetén az  állami adó- és
vámhatóság a  mulasztási bírságot – természetes személy esetén a  természetes személy adózókra meghatározott
bírságmérték alkalmazásával – valamennyi tagra, részvényesre kiszabhatja.
23. § [Az adóregisztrációs eljárás megszüntetése]
 (1) Ha az  adózó vezető tisztségviselője, cégvezetője, tagja vagy részvényese olyan gazdasági társaság vagy olyan
gazdasági társaság jelenlegi vagy volt vezető tisztségviselője, cégvezetője, tagja, vagy részvényese, amellyel
szemben felmerült a  19.  § (2)  bekezdésében meghatározott akadály, és amelyben az  állam, vagy az  államot
megillető tulajdonosi jogokat gyakorló szervezet, költségvetési szerv, állami oktatási intézmény vagy helyi
önkormányzat közvetlenül vagy közvetett módon huszonöt százalékot meghaladó mértékű szavazati joggal vagy
minősített többségű befolyással rendelkezik, vagy rendelkezett, a 19. § (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott
feltételek fennállása időtartamának bármelyik napján, az  érintett személy az  adószám megállapítását megtagadó
határozat, vagy az  állami adó- és vámhatóság 24.  § (2)  bekezdése szerinti felszólításának kézbesítését követő
nyolcnapos jogvesztő határidőn belül az  adóregisztrációs eljárás megszüntetése érdekében kérelmet nyújthat
be az állami adó- és vámhatósághoz. A kérelem alapján az állami adó- és vámhatóság az adószám megállapítását
megtagadó határozatot visszavonja, és az adószámot megállapítja, illetve az adóregisztrációs eljárást megszünteti.
(2) Az állami adó- és vámhatóság hivatalból is megállapíthatja a 20. § (4) bekezdése vagy az  (1) bekezdés szerinti ok
fennállását, és mellőzheti a 19. § (2) bekezdése, illetve a 24. § (2)–(3) bekezdése szerinti eljárás lefolytatását.
24. § [Változás-bejelentéshez kapcsolódó adóregisztrációs eljárás]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság
a) a cégbejegyzésre kötelezett adózó vezető tisztségviselője, cégvezetője, képviseletre jogosult tagja,
b) a  korlátolt felelősségű társaság, zártkörűen működő részvénytársaság esetében az  ötven százalékot
meghaladó mértékű szavazati joggal vagy minősített többségű befolyással rendelkező tagja, részvényese,
c) a  korlátolt felelősségű társaság, zártkörűen működő részvénytársaság esetében az  ötven százalékot
meghaladó mértékű szavazati joggal, vagy minősített többségű befolyással rendelkező tagja, részvényese
hiányában bármely tagja vagy részvényese, egyszemélyes gazdasági társaság esetében a tag vagy részvényes
személyében történt változásról történt tudomásszerzést követően harminc napon belül megvizsgálja, hogy
a változás miatt bekövetkezett-e a 19. § (2) bekezdésében meghatározott valamely akadály.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az akadály megállapítása esetén felszólítja az adózót, hogy a felszólítás kézbesítésétől
számított negyvenöt napon belül hárítsa el azt. Abban az  esetben, ha az  adózó nem tesz eleget a  felszólításnak
és mulasztását nem menti ki, a 246. § szerint jár el. A  tag vagy részvényes személyében a 19. § (2) bekezdésében
meghatározott valamely akadály az ötven százalékot meghaladó mértékű szavazati jog, vagy minősített többségű
befolyás csökkenése következtében is bekövetkezhet.
(3) Az a vezető tisztségviselő, cégvezető, tag vagy részvényes, akire tekintettel az állami adó- és vámhatóság az adózót
a (2) bekezdés szerint felszólította, a felszólítás adózó által történt kézhezvételétől számított tizenöt napos jogvesztő
határidőn belül a  20.  § (1)  bekezdése szerinti kimentési kérelmet terjeszthet elő. A  kérelem elbírálására a  20.  §
(2)–(6)  bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ha az  állami adó- és
vámhatóság az adózó kérelmének helyt ad, úgy az adószám (2) bekezdés szerinti törlését mellőzi.
25. § [Igazolás az adóregisztrációs akadály hiányáról]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság kérelemre harminc napon belül igazolást állít ki arról, hogy a kérelmezővel szemben
az  igazolás kiállításának napján nem áll fenn olyan, a  19.  § (2)  bekezdésében meghatározott akadály, amely más
adózóban vezető tisztségviselőként, cégvezetőként, képviseletre jogosult tagként vagy egyszemélyes társaság,
korlátolt felelősségű társaság, zártkörűen működő részvénytársaság esetében tagként vagy részvényesként történő
részvétele esetén a más adózó adószáma megállapításának megtagadásához, vagy a más adózóval szemben a 24. §
alkalmazásához vezetne. Az  állami adó- és vámhatóság a  kérelmet visszautasítja, ha a  kérelem nem tartalmazza
a kérelmező adóazonosító számát.
(2) Az adózó vagy az adózónak nem minősülő természetes személy abban az esetben, ha az állami adó- és vámhatóság
az  (1)  bekezdés szerinti igazolás kiállítását a  19.  § (2)  bekezdésében meghatározott valamely akadály fennállására
tekintettel tagadta meg, a 20. § (1) bekezdés szerinti kérelmet terjeszthet elő.
(3) A (2) bekezdés szerinti kérelem elbírálására a 20. § (2)–(6) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell megfelelően
alkalmazni azzal, hogy ha az állami adó- és vámhatóság az adózó kérelmének helyt ad, úgy olyan igazolást állít ki
részére, amelyen az akadály megjelölésén túl a kimentés tényét is feltünteti.
(4) Az (1) és a (3) bekezdés szerint kiállított igazolás hatósági bizonyítványnak minősül.
 (5) Az  állami adó- és vámhatóság az  (1) és a  (3)  bekezdésben meghatározott igazolás kiállítását határozattal tagadja
meg, ha a kiállítás feltételei nem állnak fenn. Az állami adó- és vámhatóság az igazolás kiállítását abban az esetben
is megtagadja, ha megállapítja, hogy a kérelmező olyan más adózó vezető tisztségviselője, cégvezetője, tagja vagy
részvényese, amellyel szemben a kérelem benyújtásakor adóregisztrációs eljárás van folyamatban.
(6) Az állami adó- és vámhatóság az  adózó adószámának megállapítását a  20.  § (2)  bekezdésében meghatározott
okok alapján nem tagadhatja meg, illetve az  adózóval szemben nem járhat el a  24.  § (2)  bekezdése szerint, ha
megállapítja, hogy az  adózó valamennyi vezető tisztségviselője, cégvezetője, tagja vagy részvényese rendelkezik
az  (1)  bekezdés szerint kiállított tizenöt napnál nem régebbi igazolással, kivéve, ha megállapítja, hogy az  akadály
valamely igazolás kiállítását követően állt be.
(7) Az állami adó- és vámhatóság a  19.  § (2)  bekezdésében meghatározott okra hivatkozással nem tagadhatja meg
az  adózó adószámának megállapítását, illetve az  adózóval szemben nem járhat el a  24.  § (2)  bekezdése szerint,
ha az  állami adó- és vámhatóság az  adózó azon vezető tisztségviselője, cégvezetője, tagja vagy részvényese
részére, akire tekintettel fennállna a  19.  § (2)  bekezdésében foglalt valamely akadály, tizenöt napnál nem
régebbi igazolást állított ki az  (1)  bekezdés szerint, kivéve, ha az  állami adó- és vámhatóság megállapítja, hogy
az igazolással kimentett akadályon kívül további akadály is fennáll az igazolással rendelkező vezető tisztségviselővel,
cégvezetővel, taggal vagy részvényessel szemben.
26. § [Adófizetési biztosíték]
 (1) Az  állami adó- és vámhatóság adóregisztrációs eljárás keretében megvizsgálja, hogy az  adószám megállapítását
követően fennáll-e az adófizetési biztosíték előírásának a (2) bekezdésben meghatározott valamely oka.
 (2) Az  állami adó- és vámhatóság az  adószám megállapítását követően adófizetési biztosíték letételére kötelezi
az  adózót, ha az  adózó vezető tisztségviselője, cégvezetője, képviseletre jogosult tagja, vagy korlátolt felelősségű
társaság, zártkörűen működő részvénytársaság esetében az  ötven százalékot meghaladó mértékű szavazati
joggal vagy minősített többségű befolyással rendelkező tagja, részvényese, egyszemélyes gazdasági társaság
esetében a  tag vagy részvényes (e § alkalmazásában a  továbbiakban: tag, részvényes) olyan, más adózó volt
vezető tisztségviselője, cégvezetője, tagja, vagy részvényese, amely az  adószám megállapítása iránti kérelem
benyújtásának napját megelőző öt éven belül az  állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott, túlfizetéssel
csökkentett, egymillió forintot, a  legnagyobb adóteljesítménnyel rendelkező adózók esetében kettő millió
forintot meghaladó adótartozással jogutód nélkül szűnt meg, feltéve, hogy a  más adózóban fennálló vezető
tisztségviselői, cégvezetői, tagi vagy részvényesi jogviszony a felszámolás vagy a kényszertörlési eljárás kezdő napját
megelőző háromszázhatvanadik napon, illetve azt követően bármelyik nap fennállt, és az  adóregisztrációs eljárás
megindításának időpontjáig az adótartozás az 59. § (1) bekezdés e) pontja alapján vagy egyéb úton nem térült meg.
(3) A  (2)  bekezdés alkalmazása szempontjából adótartozásnak minősül az  adóhatóság által a  Csőd tv. szerint
engedményezett, valamint a bejelenteni mellőzött vagy lemondással érintett követelés is.
(4) Az  adófizetési biztosíték összege a  (2)  bekezdés szerinti tartozás összege. Ha az  adózó esetében több tényállás is
megalapozza az  adófizetési biztosíték megállapítását, az  adófizetési biztosítékot a  legmagasabb adótartozásnak
megfelelő összegben kell meghatározni.
(5) Az adófizetési biztosíték letételére vonatkozó kötelezettségének az adózó
a) az  állami adó- és vámhatóság erre a  célra megnyitott elkülönített letéti számlájára történő egyösszegű
befizetéssel, illetve
b) a kiállításától számított tizenkét hónapon keresztül érvényes, az előírt adófizetési biztosíték összegéről szóló,
az  állami adó- és vámhatóság mint kedvezményezett javára, a  Magyar Nemzeti Bank nyilvántartásában
szereplő, vagy az  Európai Unió más tagállamában honos, bejegyzett pénzügyi intézmény, pénzforgalmi
intézmény, befektetési vállalkozás által kiállított garancialevél benyújtásával
tehet eleget. A  biztosíték befizetését vagy a  bankgarancialevél benyújtását az  adófizetési biztosíték letételére
vonatkozó határozat kézbesítését követő harminc napon belül kell teljesíteni. A  határidő elmulasztása esetén
igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye.
(6) Az  állami adó- és vámhatóság a  246.  §-ban foglaltak szerint jár el, azzal, hogy az  adószám törlését elrendelő
határozatot hirdetményi úton történő közlés mellőzésével közvetlenül az  adózóval közli, ha az  adózó az  állami
adó- és vámhatóság által előírt adófizetési biztosíték letétbe helyezési kötelezettségének az  (5)  bekezdésben
meghatározott határidőben nem tett eleget.
(7) Az  adófizetési biztosíték az  adózó adótartozása megfizetésének tizenkét hónapon keresztül történő folyamatos
és teljes összegű biztosítására szolgál. Ha az  adófizetési biztosíték az  adózó adótartozását csak részben egyenlíti
ki, az  adófizetési biztosíték összegét az  adók esedékességének sorrendjében, azonos esedékességű közteher
esetén a  tartozás arányában kell elszámolni. Az  állami adó- és vámhatóság, anélkül, hogy felszólítaná az  adózót
adótartozásának megfizetésére, a  jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel egyidejűleg elektronikus úton
értesíti az adózót az adófizetési biztosíték teljes vagy részleges felhasználásáról.
(8) A  (7)  bekezdésben meghatározott értesítés kézbesítését követően az  adózó az  adófizetési biztosíték összegét
tizenöt napon belül kiegészíti a  (2)  bekezdés alapján meghatározott összegre. A  kiegészítés elmulasztása
esetén az állami adó- és vámhatóság a 246. § szerint jár el, azzal, hogy az adószám törlését elrendelő határozatot
hirdetményi úton történő közlés mellőzésével közvetlenül az  adózóval közli. Ha az  adózó az  adószám törlését
elrendelő határozat kiadmányozását követően, annak véglegessé válásáig tesz eleget az  adófizetési biztosíték
kiegészítésére irányuló kötelezettségének, az állami adó- és vámhatóság a határozatot visszavonja.
(9) Az állami adó- és vámhatóság az (5) bekezdés a) pontja alapján befizetett adófizetési biztosítékot annak hiánytalan
beérkezésétől számított tizenkét hónapig megőrzi, majd azt, vagy annak fennmaradó részét az adófizetési biztosíték
letételére vonatkozó tizenkét hónapos időszak leteltét követő harminc napon belül visszafizeti az  adózó részére.
Az adófizetési biztosíték vagy fennmaradó része visszafizetésének esedékességekor az állami adó- és vámhatóság
értesítést küld az adófizetési biztosíték felhasználásáról. Az adózó a  letett adófizetési biztosíték után nem jogosult
kamatra.
(10) Az  a  vezető tisztségviselő, cégvezető, tag vagy részvényes, akire tekintettel az  állami adó- és vámhatóság
az  adófizetési biztosítékot előírta, a  határozat adózó által történt kézhezvételétől számított nyolcnapos jogvesztő
határidőn belül a  20.  § (1)  bekezdése szerinti kimentési kérelmet terjeszthet elő. A  kérelem elbírálására 20.  §
(2)–(7) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(11) Az adófizetési biztosíték kötelezettsége abban az esetben is fennáll, ha a biztosíték véglegessé vált megállapítását
követően a  vezető tisztségviselő, cégvezető, tag, vagy részvényes személyében történt változás következtében
az adófizetési biztosíték előírásának (2) bekezdésben meghatározott valamely oka már nem állapítható meg.
27. § [Adófizetési biztosíték szükségességének vizsgálata]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság
a) az adózó vezető tisztségviselője, cégvezetője, képviseletre jogosult tagja,
b) a  korlátolt felelősségű társaság, zártkörűen működő részvénytársaság esetében az  ötven százalékot
meghaladó mértékű szavazati joggal, vagy minősített többségű befolyással rendelkező tagja, részvényese,
c) egyszemélyes gazdasági társaság esetében a tag vagy részvényes
személyében történt változásról történt tudomásszerzést követően harminc napon belül megvizsgálja, hogy
a változás miatt fennáll-e az adófizetési biztosíték előírásának a 26. § (2) bekezdésében meghatározott valamely oka.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az (1) bekezdés szerinti személyi változást követően adófizetési biztosíték letételére
kötelezi az adózót, ha fennáll az adófizetési biztosíték előírásának a 26. § (2) bekezdésében meghatározott valamely
oka, ennek során a 26. §-ban foglaltaknak megfelelően jár el. Adófizetési biztosíték az annak letételére vonatkozó
időszak alatt ismételten nem írható elő.
28. § [Jogorvoslat az adófizetési biztosítékkal kapcsolatban]
 (1) A  fellebbezést az  adófizetési biztosíték letételére kötelező határozat (e § alkalmazásában határozat) közlésétől
számított nyolc napon belül lehet előterjeszteni. A határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének
nincs helye.
(2) A  határozattal szemben előterjesztett fellebbezést az  ügy összes iratával a  fellebbezés beérkezésének napjától
számított nyolc napon belül kell felterjeszteni a felettes szervhez.
(3) A határozat ellen benyújtott fellebbezés esetén a fellebbezés elbírálására nyitva álló határidő tizenöt nap.
 (4) A határozat ellen benyújtott fellebbezésnek az adófizetési biztosíték letételére nincs halasztó hatálya.
29. § [Közösségi adószám megállapítása]
Az állami adó- és vámhatóság törvényben meghatározottak szerint a közösségi kereskedelemben érintett adózónak
bejelentés vagy kérelem alapján – a  bejelentés vagy kérelem előterjesztésének, de legkorábban az  adószám
megállapításának napjával – közösségi adószámot állapít meg. A  közösségi adószám megállapítására vonatkozó
bejelentést, kérelmet az  adószám iránti kérelemmel egyidejűleg is elő lehet terjeszteni. Az  adózó a  közösségi
adószámot a  közösségi kereskedelemmel összefüggő minden iraton feltünteti. Az  állami adó- és vámhatóság
kérelemre – a bejelentés napjával – az adóév közben is törli az adózó közösségi adószámát, ha az bejelenti, hogy
az Európai Unió tagállamában illetőséggel bíró adóalannyal kereskedelmi kapcsolatát megszüntette.
30. § [Csoportazonosító szám megállapítása]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság a csoportos általános forgalmi adózást választó csoporttagok közös írásbeli kérelme
alapján a  csoportos adóalanyiságot engedélyező határozatban a  csoport részére csoportazonosító számot,
illetve közösségi adószámot állapít meg. Ha a  csoport tagja az  engedélyező határozat meghozatalakor közösségi
adószámmal rendelkezik, az állami adó- és vámhatóság a közösségi adószámot e határozatban törli.
(2) A csoportképviselő a csoportazonosító számot, közösségi adószámot az adóhatóság előtti eljárása során a csoport
adózással kapcsolatos iratain, így különösen a  csoport általános forgalmi adóbevallásán (összesítő nyilatkozatán)
feltünteti. A  csoporttag a  harmadik személyekkel kapcsolatos, adózással összefüggő egyéb jogviszonyaiban
az  adózással kapcsolatos iratokon a  csoportazonosító számot, közösségi adószámot és saját adószámát is köteles
feltüntetni.
(3) Ha e  törvény eltérően nem rendelkezik, az  általános forgalmi adóval kapcsolatos adóügyben a  csoport részére
megállapított csoportazonosító számra, közösségi adószámra az  adószámra, illetve az  adószám alapján kiadott
közösségi adószámra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
31. § [Együttműködő közösség adószámának megállapítása]
Az állami adó- és vámhatóság az  együttműködő közösség leendő tagjai által a  közös cél elérésére, a  Ptk.
rendelkezései szerint létrehozott polgári jogi társaság tagjainak közös, kifejezett és egybehangzó írásos kérelme
alapján az  adóalanyiságot engedélyező határozatában adószámot állapít meg. Az  együttműködő közösség
a  kizárólag közérdekű vagy egyéb speciális jellegére tekintettel adómentes tevékenység végzéséről szóló
nyilatkozatát az  adóalanyiság engedélyezésére irányuló kérelmében teszi meg. Az  adóalanyiság engedélyezését
megalapozó kérelemben szerepeltetett bármely adat változását, annak bekövetkezésétől számított tizenöt napon
belül az együttműködő közösség képviselője – képviselő hiányában tagja – bejelenti. Az együttműködő közösség
képviselője, képviselő hiányában tagja a  változás bekövetkeztétől számított tizenöt napon belül bejelentést tesz,
ha az  együttműködő közösség által létrehozott polgári jogi társaság megszűnik, illetve ha a  közös cél, amelynek
elérésére az együttműködő közösség létrejött, megvalósult, vagy annak megvalósítása többé nem lehetséges.
32. § [Adóazonosító jel megállapítása bejelentkezés alapján, adóigazolvány]
 (1) A vállalkozási tevékenységet nem folytató természetes személy, ha nem végez általános forgalmiadó-köteles
tevékenységet és nem rendelkezik adóazonosító számmal, jövedelemadó-köteles bevételének megszerzése, illetve
költségvetési támogatás igénylése előtt adóazonosító jelének megállapítása végett az állami adó- és vámhatóságnál
az e célra szolgáló nyomtatványon írásban bejelenti
a) a természetes személyazonosító adatait,
b) lakcímét,
c) szokásos tartózkodási helyét, valamint
d) a nem magyar állampolgárságú természetes személy állampolgárságát.
(2) A nem magyar állampolgárságú természetes személy az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti adatai és
állampolgársága bejelentése mellett csatolja érvényes útlevelének, személyazonosító igazolványának vagy egyéb
személyazonosításra alkalmas okiratának másolatát is.
(3) Az állami adó- és vámhatóság az  adózó által bejelentett természetes személyazonosító adatokat, lakcímet
a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő szerv nyilvántartásában szereplő adatokkal, nem
magyar állampolgárok esetén a csatolt okiratok tartalmával egybeveti, és az okmányok érvényességét ellenőrzi.
(4) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti bejelentés alapján az adóhatóság megállapítja a természetes személy adóazonosító
jelét, és arról tizenöt napon belül hatósági igazolványt (a továbbiakban: adóigazolvány) állít ki.
(5) Az állami adó- és vámhatóság az adóazonosító jelről első ízben hatvan napra érvényes ideiglenes adóigazolványt
állít ki, ha a természetes személy által az (1) bekezdés szerint bejelentett adatok (3) bekezdés szerinti egybevetése és
ellenőrzése során eltérést állapít meg.
(6) Az állami adó- és vámhatóság az  (5)  bekezdésben meghatározott esetben – az  adateltérés okának tisztázása
érdekében – a  természetes személyt a  bejelentett adatok igazolására szólítja fel. Ha a  természetes személy által
igazolt és az  állami adó- és vámhatóság nyilvántartásában javított adatok nem egyeznek a  személyiadat- és
lakcímnyilvántartás adataival, az  adóhatóság az  adateltérés rendezése érdekében haladéktalanul megkeresi
a  természetes személy lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes járási hivatalt. Az állami adó- és vámhatóság
az  ideiglenes adóigazolvány érvényességét hatvan nappal meghosszabbítja, ha az adateltérés annak érvényességi
idején belül nem javítható.
(7) Az ideiglenes adóigazolványra a  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok
használatáról szóló törvénynek a hatósági igazolványra és az adóigazolványra vonatkozó rendelkezései az irányadók
azzal az eltéréssel, hogy az ideiglenes adóigazolvány annak érvényességi idejét is tartalmazza.
(8) A cégbejegyzésre kötelezett adózó adóazonosító számmal nem rendelkező vezető tisztségviselője, képviseletre
jogosult tagja, cégvezetője, egyszemélyes társaságok, korlátolt felelősségű társaság és zártkörűen működő
részvénytársaság esetében tagja vagy részvényese, az adózó adószámának megállapítása előtt az (1) bekezdésben
foglaltaknak megfelelően jár el.
33. § [Adóazonosító jel megállapítása hivatalból]
Az állami adó- és vámhatóság hivatalból állapítja meg az adóazonosító jelét annak a természetes személynek,
a) aki bejelentési kötelezettségét elmulasztotta, vagy
b) akinek az  adóhatóság jogszabályban meghatározott feladatainak végrehajtásához adóhatósági
nyilvántartása szükséges. 34. § [Az adóazonosító jel közlése, igazolása]
 (1) A természetes személy az  adóazonosító jelét közli a  munkáltatóval, a  kifizetővel, az  állami foglalkoztatási
szervvel, a  hitelintézettel, a  társadalombiztosítási igazgatási szervvel, ha az  olyan kifizetést teljesít, amelynek
alapján a  természetes személynek adófizetési kötelezettsége keletkezik, vagy azzal összefüggésben a  törvény
adatszolgáltatási kötelezettséget ír elő. A  természetes személy az  adóazonosító jelét közli az  ingatlanügyi
hatósággal, a  biztosítóintézettel, az  adókedvezmény (adómentesség) igénybevételére jogosító igazolást kiállító
szervvel, a  költségvetési támogatás igénybevételére jogosító igazolás kiállítójával is, ha ezzel összefüggésben
azt adatszolgáltatási kötelezettség terheli. Az  adatszolgáltatásra kötelezettek felhívására a  természetes személy
bemutatja adóigazolványát.
(2) Ha a természetes személy az adóazonosító jelét nem közli, a munkáltató és a kifizető a kifizetést, az adókedvezmény
(adómentesség), a  költségvetési támogatás igénybevételére jogosító igazolás kiállítója az  igazolás kiadását
– az adóazonosító jel közléséig – megtagadja. Az Szja tv. szerinti kamat kifizetését, jóváírását a kifizető a természetes
személynek adóazonosító jel hiányában is teljesítheti.
(3) Az (1)  bekezdés szerinti adóigazolvány bemutatásával egyenértékű, ha – a  technikai feltételek megléte esetén –
a  természetes személy az  adóazonosító jelét a  tárolóelemmel rendelkező érvényes állandó személyazonosító
igazolványával elektronikusan igazolja, ha a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló
törvényben meghatározottak szerint a tárolóelem azt tartalmazza.
35. § [Adatközlés illetékeljáráshoz]
 (1) A vagyonszerzési illeték kiszabására, továbbá – ha azt jogszabály az állami adó- és vámhatóság hatáskörébe utalja –
az  eljárási illeték kiszabására, beszedésére, visszatérítésére, vagy törlésére irányuló eljárás lefolytatása érdekében
a  bíróságnak, közigazgatási szervnek, közjegyzőnek közölnie kell az  állami adó- és vámhatósággal az  illeték
megfizetésére kötelezett, illetve a visszatérítésére jogosult
a) természetes személy adóazonosító jelét, ennek hiányában természetes személyazonosító adatait, lakcímét,
a nem magyar állampolgárságú természetes személy állampolgárságát, továbbá, ha a  természetes személy
– a lakóhelyén kívül – rendelkezik értesítési címmel is, az értesítési címet;
b) nem természetes személy nevét székhelyét, adószámát.
 (2) Az (1)  bekezdés szerint közölt adatok alapján az  állami adó- és vámhatóság az  adóazonosító számmal nem
rendelkező személyek részére adóazonosító számot állapít meg, a 33. §-ban és a 37. § (6) bekezdésében foglaltak
szerint.
36. § [Természetes személy bejelentkezése]
Ha a  természetes személy adózó az  állami adó- és vámhatóságnál történő bejelentkezéskor adóazonosító jellel
még nem rendelkezik, akkor a  bejelentkezéssel egyidejűleg teljesíti a  32.  § (1)  bekezdésében meghatározott
kötelezettségét is.
37. § [Az adózó nyilvántartásba vétele]
 (1) Az adóhatóság a bejelentkezés alapján nyilvántartásba veszi az adózót.
 (2) Az állami adó- és vámhatóság az adózónak a bejelentkezés alapján a bejelentkezés napjával, illetve az 1. melléklet
17.4. és 28.  pontjának hatálya alá tartózó adózó késedelmes bejelentkezése esetén az  adóköteles tevékenység
megkezdésének napjával adószámot állapít meg. Az állami adó- és vámhatósághoz közvetlenül bejelentkező adózó,
a törzskönyvi jogi személy, valamint a bírósági nyilvántartásba vételre kötelezett adózó késedelmes bejelentkezése
esetén az  állami adó- és vámhatóság az  adózó adószámát az  adóköteles tevékenység megkezdésének napjával
állapítja meg. Az  adószámot a  cégjegyzékbe, a  törzskönyvi és a  bírósági nyilvántartásba be kell jegyezni.
Az  állami adó- és vámhatóság az  adóazonosító számról az  önkormányzati adóhatóságot annak megkeresésére
a megkeresésétől számított tizenöt napon belül tájékoztatja.
(3) Az állami adó- és vámhatóság az  adószámmal nem rendelkező természetes személyt az  adóazonosító jelén
–  a  magyar állampolgársággal nem rendelkező természetes személy esetén az  állampolgárságát is feltüntetve –
tartja nyilván.
(4) Ha a  természetes személy adóazonosító jellel nem rendelkezik és belföldön eseti jelleggel szerez adóköteles,
a kifizető adatszolgáltatási kötelezettsége körébe eső jövedelmet, vagy róla az állami adó- és vámhatósághoz adatot
kell szolgáltatni, a  természetes személy adóazonosító jelének megállapítását a  kifizető vagy az  adatszolgáltató is
kérheti az  állami adó- és vámhatóságtól. A  kérelmező nem magyar állampolgárságú természetes személy esetén
az általa ismert, a magyar állampolgárságú természetes személy esetében a természetes személyazonosító adatait,
lakcímét és ha a természetes személy rendelkezik értesítési címmel, az értesítési címét közli. A természetes személy
adóazonosító jeléről az adóhatóság a kifizetőt is tájékoztatja.
(5) Ha az  egyéni vállalkozóról és az  egyéni cégről szóló törvény szerinti egyéni vállalkozói nyilvántartásban
szereplő természetes személy az  egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultsága megszűnését követően,
tevékenységének az Szja tv. szerinti egyéni vállalkozóként vagy adószámmal rendelkező természetes személyként
történő folytatása során, az  egyéni vállalkozóról és az  egyéni cégről szóló törvény szerint újabb bejelentést tesz,
akkor az  állami adó- és vámhatóság hivatalból másik adószámot állapít meg részére, amelyről értesíti az  adózót.
Az állami adó- és vámhatóság a bejelentés időpontjától ezen másik adószámon tartja nyilván az adózót.
(6) Az állami adó- és vámhatóság hivatalból technikai azonosító számot állapít meg a  nem természetes személy
adózó részére, ha az  adózó adószámmal nem rendelkezik, de az  adóhatóság törvényben meghatározott feladatai
ellátásához, illetve végrehajtásához adóhatósági nyilvántartása szükséges. A  technikai azonosító szám kizárólag
az adózó adóhatósági azonosítására és nyilvántartására szolgál. Az állami adó- és vámhatóság a technikai azonosító
számot az adózóval közölheti. Ha az állami adó- és vámhatóság az adótartozás végrehajtásához való jog elévülési
idején belül adószámot állapít meg az  adózó részére, a  technikai azonosító számot az  adószám megállapításával
egyidejűleg, az  adóköteles tevékenység megkezdésének napjával törli. Ha adószám megállapítására az  előző
rendelkezés szerint nem kerül sor, az állami adó- és vámhatóság az elévülést követően a technikai azonosító számot
az adózó egyéb adataival együtt haladéktalanul törli a nyilvántartásából.
(7) Az állami adó- és vámhatóság a tárhelyet igénybe nem vevő adózót a nyilvántartásba vételéről harminc napon belül
értesíti, és ebben tájékoztatja valamennyi nyilvántartásban szereplő adatáról.
(8) Az önkormányzati adóhatóság az  adózót a  (2)–(4)  bekezdésben foglaltak szerint tartja nyilván. Ha az  adózó
adóazonosító jellel nem rendelkezik, adóbevallásával egyidejűleg az  adóazonosító jel megállapításához
szükséges, a  32.  § (1)  bekezdésében felsorolt adatokat közli az  önkormányzati adóhatósággal. Az  önkormányzati
adóhatóság megkeresésére az  állami adó- és vámhatóság a  32.  § (1)  bekezdésében foglalt adatok közlése
esetén az  adóazonosító számmal nem rendelkező természetes személy adóazonosító jelét megállapítja, és erről
az önkormányzati adóhatóságot értesíti. Az önkormányzati adóhatóság a természetes személyt erről tájékoztatja.
(9) Ha a nem természetes személy adózónak adókötelezettsége kizárólag az önkormányzati adóhatóságnál keletkezik,
az állami adó- és vámhatóság az adózó kérelmére az önkormányzati adóhatóságnál történő nyilvántartás céljából
adószámot állapít meg, amelyet az illetékességgel rendelkező önkormányzati adóhatóságnak megküld.
(10) Az  adózót bevallási kötelezettség az  állami adó- és vámhatóságnál csak abban az  esetben terheli, ha adóköteles
tevékenységet folytat. Ha az  adózónak a  későbbiekben az  állami adó- és vámhatósághoz teljesítendő
adókötelezettsége keletkezik, ennek bejelentésekor a korábban megállapított adószámot használja fel.
(11) Az adózónak az adóazonosító számát az adózással összefüggő minden iraton fel kell tüntetnie.
38. § [Az adózó törlése az adóhatósági nyilvántartásból]
 (1) Az adóhatóság törli a bejelentkezett és adószám alapján nyilvántartásba vett adózók közül azt,
a) akinek (amelynek) a  cégbírósági bejegyzés, a  bírósági nyilvántartásba vétel iránti kérelmét a  cégbíróság,
a  bíróság elutasította, kivéve, ha az  adózó a  cégbíróság, a  bíróság végzésének kézhezvételét követő
harminc napon belül igazolja, hogy a cégbejegyzési kérelmének, bírósági nyilvántartásba-vételi kérelmének
elutasítását követő jogszabályban meghatározott határidőn belül kérelmét ismételten benyújtotta és
a bejegyzés iránti eljárás folyamatban van,
b) aki áfa-regisztrált adóalanyként bevallási kötelezettségét az  arra való felszólítás igazolt átvételét követő
1 éven túl sem teljesíti,
c) akinek (amelynek) a  cégjegyzékből való törlését a  cégbíróság jogerős végzésével elrendelte, illetve akit
az egyéni vállalkozók nyilvántartásából töröltek,
d) aki bejelenti adóköteles tevékenységének megszüntetését vagy az  adóköteles tevékenység folytatásához
szükséges engedélyét visszavonják,
e) amelynek cégbejegyzési eljárását a cégbíróság megszüntette,
f ) amelyet a törzskönyvi nyilvántartásból töröltek,
g) amelyet a bírósági nyilvántartásból töröltek,
h) akinek (amelynek) nyilvántartását nem a  bíróság, a  cégbíróság, a  kincstár vagy az  egyéni vállalkozók
nyilvántartását vezető szerv vezeti, és adószámát az állami adó- és vámhatóság a 246. § alapján véglegesen
törölte.
(2) Az (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott esetekben a  nyilvántartásból való törlésről az  állami adó- és
vámhatóság az adózót haladéktalanul értesíti.
39. § [Munkáltatói, kifizetői minőség bejelentése]
A munkáltatónak és a kifizetőnek e minőségét akkor is be kell jelentenie az állami adó- és vámhatósághoz, ha más
adókötelezettség nem terheli. Ebben az  esetben a  bejelentést az  első adóköteles kifizetéstől számított tizenöt
napon belül kell megtenni.
40. § [Készpénzfizetés bejelentése]
A készpénzfizetés napjától számított tizenöt napon belül az állami adó- és vámhatósághoz a vevőnek, a szolgáltatás
igénybevevőjének – a  vállalkozási tevékenységet nem folytató természetes személyek kivételével – be kell
jelentenie a kapcsolt vállalkozások között létrejött, egymillió forintot meghaladó értékben teljesített szolgáltatások
készpénzben teljesített kifizetéseit.
41. § [Külföldi illetőségű természetes személyek bejelentése]
 (1) A jogi személy és egyéb szervezet az  állami adó- és vámhatósághoz bejelenti azt a  székhelyére, telephelyére
az adóévben nem önálló tevékenység végzésére kirendelt, a tevékenység megkezdése, illetve – ha a munkavégzés
céljából Magyarországra történő utazása ezt megelőzi – a  beutazása előtti napon külföldi illetőségű természetes
személyt,
a) akinek – a  tevékenység megkezdésekor ismert körülmények alapján – az  adóévben az  Szja tv., illetve a  rá
vonatkozó kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény vagy viszonosság értelmében várhatóan személyi
jövedelemadó-kötelezettsége keletkezik,
b) akinek a tevékenysége megkezdésekor ismert körülmények változása következtében az adóévben az Szja tv.,
illetve a  rá vonatkozó kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény értelmében személyi jövedelemadókötelezettsége keletkezik.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja esetében a tevékenység megkezdésétől számított harminc napon belül, az (1) bekezdés
b)  pontja esetében pedig a  személyi jövedelemadó-kötelezettség keletkezését követő harminc napon belül kell
a bejelentési kötelezettséget teljesíteni.
(3) Az (1) bekezdésben előírt bejelentés tartalmazza:
a) a külföldi illetőségű természetes személy természetes személyazonosító adatait, lakcímét, állampolgárságát,
b) a munkavégzés megkezdésének időpontját,
c) a munkavégzésre megbízást adó külföldi szervezet vagy természetes személy nevét, székhelyét, telephelyét,
illetve lakóhelyét.
 (4) Az (1) bekezdésben meghatározott személy az állami adó- és vámhatósághoz bejelenti a székhelyére, telephelyére
nem önálló tevékenység végzésére kirendelt külföldi illetőségű természetes személy munkavégzése befejezésének
időpontját és – ha az adat a munkavégzéssel kapcsolatban rendelkezésére áll – Magyarország területe elhagyásának
időpontját. A  bejelentést a  munkavégzés befejezése, illetve az  ország területe elhagyása előtt harminc nappal
kell megtenni. Ha a  munkavégzés befejezésének időpontja a  munkavégzésre irányuló jogviszony azonnali
hatályú megszűnése miatt vagy más okból e  határidőben nem áll a  bejelentésre kötelezett rendelkezésére,
akkor a  bejelentést a  munkavégzés befejezése napját követő napon az  ok megjelölésével kell az  állami adó- és
vámhatósághoz teljesíteni.
42. § [Kölcsönvevő bejelentési kötelezettsége munkaerő-kölcsönzésnél]
A kölcsönvevő az állami adó- és vámhatósághoz bejelenti a munkaerő-kölcsönzés keretében történő foglalkoztatás
a) megkezdése napját megelőző napon, de legkésőbb a  foglalkoztatás megkezdésének napján a  munkaerő
kölcsönzési szerződéssel érintett munkavállaló nevét és adóazonosító jelét – ennek hiányában természetes
személyazonosító adatait és lakcímét –, valamint a  kölcsönbeadó nevét és adószámát, és a  foglalkoztatás
megkezdésének napját,
b) befejezése napját követő napon a  munkaerő-kölcsönzési szerződéssel érintett munkavállaló nevét és
adóazonosító jelét, valamint a kölcsönbeadó nevét és adószámát, és a foglalkoztatás befejezésének napját.
43. § [Törzskönyvi jogi személy részére adószám megállapítása]
 (1) Az  adóköteles tevékenységet folytató törzskönyvi jogi személy a  – kincstár által vezetett – törzskönyvi
nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtásával kéri az  adószám megállapítását, és ezzel teljesíti az  állami adóés vámhatósághoz történő bejelentkezési kötelezettségét. A kincstár az erre a célra szolgáló számítógépes rendszer
útján közli az  állami adó- és vámhatósággal a  törzskönyvi jogi személy azon – a  16.  § (2)  bekezdésben, illetve
az 1. melléklet 1. és a 28. pontjában felsorolt – adatait, amelyek a  törzskönyvi nyilvántartásba vétel iránti kérelem
alapján rendelkezésére állnak, ideértve az 1. melléklet 1.16. pontjában megjelölt nyilatkozat adatait is.
(2) Az  állami adó- és vámhatósághoz teljesítendő bejelentkezési kötelezettségének a  kincstár útján tesz eleget
a törzskönyvi nyilvántartásba már bejegyzett azon törzskönyvi jogi személy is, amely a törzskönyvi nyilvántartásba
vételekor adóköteles tevékenységet még nem folytatott. Ha a  törzskönyvi jogi személy állami adó- és
vámhatósághoz történő bejelentkezési kötelezettségét – jogszabálysértő módon – adóköteles tevékenységének
megkezdését követően teljesíti, úgy a bejelentkezéskor a tevékenység kezdő időpontját is köteles közölni.
(3) Az  állami adó- és vámhatóság az  adószám megállapításához szükséges adatok (a  törzskönyvi jogi személy neve,
székhelye, törzskönyvi nyilvántartási száma, illetve az 1. melléklet 1.16. pontja szerinti nyilatkozat adatai, késedelmes
bejelentkezés esetén a  tevékenység kezdő időpontja) alapján elektronikus úton közli a  kincstárral a  törzskönyvi
jogi személy adóazonosító számát, illetve az  ok megjelölésével értesíti a  kincstárat az  adószám megállapításának
akadályáról. Az  állami adó- és vámhatóság az  adószám megállapításának megtagadásáról szóló véglegessé vált
határozat egy példányának megküldésével értesíti a kincstárat.
(4) A  törzskönyvi jogi személy a  törzskönyvi nyilvántartásba-vételi kérelem benyújtásának, illetve a  (2)  bekezdés
alkalmazása esetén az  állami adó- és vámhatósághoz történő bejelentkezés napjától számított tizenöt napon
belül az  1.  melléklet 1.  pontjában felsorolt adatok közül az  állami adó- és vámhatósághoz írásban bejelenti
képviselőjének, vezetőjének adóazonosító számát, illetve az  adóazonosító jellel nem rendelkező képviselő, vezető
esetén az  adóazonosító jel megállapításához szükséges adatokat. Amennyiben a  törzskönyvi jogi személynél
könyvvizsgáló működik, akkor az e bekezdésben foglalt határidővel kell a törzskönyvi jogi személynek az állami adóés vámhatósághoz írásban bejelentenie a  könyvvizsgáló nevét, elnevezését, lakóhelyét, székhelyét, e  jogviszony
keletkezésének és – határozott idejű jogviszony esetén – megszűnésének időpontját, könyvvizsgáló szervezet
esetén annak a személynek a nevét és lakóhelyét is, aki a könyvvizsgálatért személyében felelős.
(5) A  törzskönyvi jogi személy törzskönyvi nyilvántartásban nyilvántartandó, adókötelezettséget érintő adataiban
bekövetkezett változásról – az  Áfa tv.-ben foglaltak kivételével – a  kincstár az  erre a  célra szolgáló számítógépes
rendszer útján haladéktalanul értesíti az  állami adó- és vámhatóságot. A  törzskönyvi jogi személy ezen adatok
vonatkozásában a  kincstárhoz történő bejelentéssel tesz eleget az  állami adó- és vámhatósághoz teljesítendő
változásbejelentési kötelezettségének.
(6) A törzskönyvi jogi személynek az adókötelezettségét érintő olyan változást – az Áfa tv.-ben foglaltak kivételével –,
amelyről a  kincstár az  adóhatóságot nem köteles értesíteni, a  változás bekövetkezésétől számított tizenöt napon
belül az  előírt nyomtatványon közvetlenül az  állami adó- és vámhatóságnak kell bejelentenie. Az  Áfa tv. szerinti
bejelentést az ott meghatározott határidőben kell közvetlenül az állami adó- és vámhatósághoz teljesíteni.
(7) Ha a  törzskönyvi jogi személy adataiban bekövetkezett változás a  törzskönyvi jogi személy adószámának
megváltozását eredményezi, az állami adó- és vámhatóság a megváltozott adószámról a törzskönyvi jogi személlyel
egyidejűleg értesíti a kincstárat.
44. § [Változásbejelentés]
Az adózónak az  adókötelezettségét érintő olyan változást – a  megváltozott természetes személyazonosító
adatok, lakcím kivételével –, amelyről a  cégbíróság, az  egyéni vállalkozói tevékenységgel kapcsolatos ügyekben
eljáró hatóság, a  kincstár, bíróság által nyilvántartandó jogi személy esetében a  bíróság jogszabály alapján
az  adóhatóságot nem köteles értesíteni, annak bekövetkezésétől számított tizenöt napon belül az  előírt
nyomtatványon közvetlenül az  állami adó- és vámhatóságnak, illetve az  önkormányzati adóhatóságnak kell
bejelentenie.
45. § [Besorolási rendek alkalmazása]
A termékek közúti fuvarozásával kapcsolatos bejelentési kötelezettség és a  Jöt. kivételével az  adótörvények
alkalmazásában, az  általános forgalmi adó esetében a  hivatkozással meghatározott termékek (építmények) és
szolgáltatások vonatkozásában
a) a Kereskedelmi Vámtarifa (Vtsz.) 2002. év július hó 31. napján hatályos,
b) a Központi Statisztikai Hivatal Építményjegyzékének (ÉJ) 2002. év július hó 31. napján érvényes,
c) a Központi Statisztikai Hivatal Szolgáltatások Jegyzékének (SZJ), valamint minden más esetben a  Központi
Statisztikai Hivatal 2002. év szeptember hó 30. napján érvényes
besorolási rendjét kell irányadónak tekinteni. A besorolási rend ezt követő (időközi) változása az adókötelezettséget
nem változtatja meg.
VI. FEJEZET
ADÓMEGÁLLAPÍTÁS 46. § [Adómegállapítási módok]
 (1) Az adót, a költségvetési támogatást
a) az adózó: önadózással,
b) a kifizető és a munkáltató: adólevonással,
c) az adóbeszedésre kötelezett: adóbeszedéssel,
d) az adóhatóság: kivetéssel, kiszabással, illetve utólagos adómegállapítás keretében
állapítja meg.
(2) Az  adókat adónként, a  költségvetési támogatást támogatásonként az  adó-, illetve a  költségvetési támogatás
alapjának meghatározására előírt időszakonként kell megállapítani.
(3) A kifizető más személy adóját akkor állapítja meg, ha ezt törvény előírja. Ha a kifizető az adót, adóelőleget levonta,
az adóhatóság a továbbiakban azt csak a kifizetőtől követelheti.
47. § [Önadózás]
 (1) Az  adót, a  költségvetési támogatást – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az  adózó köteles megállapítani,
bevallani és megfizetni.
 (2) A természetes személy az adóját akkor állapítja meg önadózással, ha
a) vállalkozó, az építményadó, a telekadó, a gépjárműadó, a vagyonszerzési illeték és a kiszabással megállapított
eljárási illeték kivételével,
b) az általános forgalmi adó alanya, vagy
c) a személyi jövedelemadóját nem a munkáltatója (kifizető) állapítja meg.
48. § [Kivetés, kiszabás, adóbeszedés]
 (1) Törvényben meghatározott esetben az adóhatóság az adót az adózó adatbejelentése, bevallása vagy más hatóság
adatszolgáltatása alapján kivetés, illetve kiszabás útján határozatban állapítja meg.
 (2) Törvényben meghatározott esetben az  adóbeszedésre kötelezett adózó az  adó összegét közli a  természetes
személlyel és az adót átveszi. VII. FEJEZET
A BEVALLÁS SZABÁLYAI
49. § [Az adóbevallás]
 (1) Az adóbevallás az  adózó azonosításához, az  adóalap, a  mentességek, a  kedvezmények, az  adó, a  költségvetési
támogatás alapja és összege megállapításához szükséges adatokat tartalmazza. Az  adózó az  önadózással
megállapított adóról – ideértve a közvetett vámjogi képviselőnek az  importáló helyett, valamint az Áfa tv. szerinti
adóraktár üzemeltetőjének az adófizetésre kötelezett helyett a saját nevében teljesített adóbevallását is, az eljárási
illetékek kivételével –, továbbá költségvetési támogatásról adónként, költségvetési támogatásonként az  erre
a  célra rendszeresített nyomtatványon adóbevallást tesz. A  költségvetési támogatás előlegének, illetve gyakoribb
igénybevételének igénylése nem minősül adóbevallásnak. Az  adóhatóság olyan nyomtatványt is rendszeresíthet,
amely alkalmas több jogcímen fennálló adókötelezettség, költségvetési támogatásigénylés bevallására, illetve
az adókötelezettség bevallása mellett költségvetési támogatás igénylésére.
(2) Az állami adó- és vámhatósághoz benyújtandó adóbevallás időpontjáról a 2. melléklet rendelkezik, kivéve a naptári
évtől eltérő üzleti évet választó adózók tekintetében.
(3) Az adózó az adóbevallásban az azonosításához szükséges adatok között feltünteti adóazonosító számát. Az adózó
adóazonosító szám birtokában olyan időszakról is tehet adóbevallást, amelyben adóazonosító számmal nem
rendelkezett, adóvisszaigénylést, adóvisszatérítést ezen időszakra csak a 16. § (4) bekezdésében foglalt korlátokkal
érvényesíthet.
(4) Az adóbevallás benyújtásával egyenértékű, ha az  adózó az  adóhatóság által rendszeresített elektronikus űrlapon
– a  bevallás benyújtására előírt határidőig – nyilatkozik, hogy az  adóbevallást azért nem nyújtotta be, mert
adókötelezettsége nem keletkezett. E rendelkezés nem alkalmazható a soron kívüli bevallási kötelezettség esetén,
továbbá felszámolás, végelszámolás, kényszertörlés esetén a  tevékenységet lezáró adóbevallásra, valamint
a felszámolás, végelszámolás, kényszertörlés befejezésekor benyújtandó adóbevallásra.
(5) Az adó megfizetése, a  költségvetési támogatás igénybevétele az  adóbevallást nem pótolja. Az  erre kötelezett
adózónak akkor is kell adóbevallást tennie, ha az adót megfizette, vagy később fizetheti meg.
(6) A vizsgálat alá vont adó, költségvetési támogatás vonatkozásában a  be nem nyújtott bevallás az  adóellenőrzés
megkezdésének napját megelőző napig pótolható.
(7) Az adóbevallást, illetve az  adóbevallással egyenértékű nyilatkozatot a  nyilvántartásba vett adótanácsadó,
adószakértő vagy okleveles adószakértő ellenjegyezheti. Az ellenjegyzett hibás adóbevallás, illetve adóbevallással
egyenértékű nyilatkozat esetén a  mulasztási bírságot az  adóhatóság a  nyilvántartásba vett adótanácsadó,
adószakértő vagy okleveles adószakértő terhére állapítja meg.
(8) Ha költségvetési támogatást megállapító törvény az  igényjogosultságot a  jövedelmi viszonyok igazolásához
köti, az  igénylő és a  vele közös háztartásban élő természetes személyek a  jövedelmi viszonyaikról, és az  egy főre
jutó családi jövedelemről a támogatást megállapító szervhez az  igénylőlappal együtt benyújtott – adóbevallásnak
minősülő – nyilatkozatot tesznek. Az igénylőlap egyszerűsített adóbevallási részét a természetes személyek akkor is
kötelesek kitölteni, ha egyébként adóbevallásra nem kötelezettek.
50. § [Havi adó- és járulékbevallás]
 (1) Havonként, a  tárgyhót követő hónap tizenkettedik napjáig elektronikus úton bevallást tesz az  adó- és/vagy
társadalombiztosítási kötelezettségeket eredményező, természetes személyeknek teljesített kifizetésekkel,
juttatásokkal összefüggő valamennyi adóról – ide nem értve a  kamatjövedelem adót –, járulékokról és/vagy
a (2) bekezdésben meghatározott adatokról
a) a munkáltató;
b) a kifizető (ideértve az egyéni vállalkozónak nem minősülő természetes személy munkáltatót is);
c) a Tbj. 56/A. § (4) bekezdése szerinti kötelezett.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bevallás tartalmazza:
 1. a Tbj. 44. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartásra kötelezett adatait (neve, székhelye, adóazonosító száma),
 2. a munkáltató, kifizető jogelődjének adóazonosító számát,
 3. a természetes személy természetes személyazonosító adatait (ideértve az előző nevet és a titulust is), nemét,
állampolgárságát,
 4. a természetes személy adóazonosító jelét, társadalombiztosítási azonosító jelét (a továbbiakban: TAJ szám),
 5. a biztosításban töltött idő tartamát, az alkalmazás minőségének, jogcímének kódját, valamint a természetes
személy nyugdíjas státuszát, a  gyermekgondozási díj vagy a  gyermekgondozást segítő ellátás folyósítása
melletti munkavégzésének tényét, illetve azt, hogy korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban,
táncművészeti életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül-e, továbbá az  arányos szolgálati
idő számításának szükségességéről,
6. a természetes személy tekintetében az  Szja tv. 29/A.  § és 29/B.  § szerinti kedvezmény érvényesítéséhez
szükséges következő adatokat:
a) a kedvezmény közös érvényesítésének tényét, annak arányát,
b) a magzat kivételével minden eltartott (kedvezményezett eltartott) nevét, adóazonosító jelét,
c) az arra vonatkozó adatot, hogy e  személyek – ideértve a  magzatot is – a  tárgyhónapban
eltartottnak, kedvezményezett eltartottnak, illetve felváltva gondozott gyermeknek minősülnek-e,
d) az Szja tv. 29/A. § (3) bekezdése szerinti jogcímét,
e) a családi kedvezmény közös érvényesítése esetén a másik fél adóazonosító jelét,
7. a természetes személy tekintetében az  Szja. tv. 29/C.  § szerinti kedvezmény érvényesítéséhez szükséges
következő adatokat:
a) a házastárs nevét, adóazonosító jelét,
b) a kedvezmény igénybe vételének módjára (egyedül, megosztással) vonatkozó döntést,
8. a 6. és 7.  pont szerinti kedvezmény esetében a  változás bekövetkezésének időpontját, ha a  természetes
személy az  adóelőleg-nyilatkozat tartalmát érintő változás miatt új nyilatkozatot ad a  munkáltató, kifizető
részére,
9. a nyugdíjjárulék alapját képező jövedelmet, a  nyugdíjjárulék-köteles jutalom összegét, illetve a  levont
nyugdíjjárulék összegét,
10. a természetes személy által fizetendő természetbeni egészségbiztosítási járulék, pénzbeli egészségbiztosítási
járulék és munkaerőpiaci járulék alapját, a  levont (befizetett) természetbeni egészségbiztosítási járulék,
pénzbeli egészségbiztosítási járulék és munkaerőpiaci járulék összegét,
11. a természetbeni egészségbiztosítási, a  pénzbeli egészségbiztosítási és a  munkaerőpiaci járulékok levonása
és/vagy a nyugdíjjárulék-levonás elmaradásának okát,
12. a tárgyhónaptól eltérő biztosítási jogviszony időtartamát, amelyre tekintettel a tárgyhónapban járulékalapot
képező jövedelem kifizetésére került sor, illetve az  ezen időtartamra vonatkozó levont természetbeni és
pénzbeli egészségbiztosítási, munkaerőpiaci és nyugdíjjárulék alapját és összegét,
13. a gyermekgondozási díj (gyed), gyermekgondozást segítő ellátás (gyes), gyermeknevelési támogatás
(gyet), ápolási díj, álláskeresési ellátás folyósításának időtartamát, az  ellátás összegét, és az  abból levont
nyugdíjjárulék összegét, illetve a levonás elmaradásának okát,
14. a biztosítás szünetelését, vagy munkabérrel ellátatlanság idejét, ennek jogcímkódját,
15. a foglalkozás FEOR számát, a heti munkaidő tartamát,
16. az egészségügyi dolgozók heti negyvennyolc órát meghaladó önként vállalt többletmunkavégzésének idejét
(munkaórában),
17. a százalékos mértékű egészségügyi hozzájárulás alapját és összegét,
18. a kifizetett (juttatott), az  összevont adóalapba tartozó bevételt és az  adóelőleg alapját (külön a  bérről
a jogosultsági hónapok feltüntetésével),
19. a költségelszámolási módot és az  adóelőleg megállapítása során figyelembe vett bevételt csökkentő
tételeket,
20. a megállapított adóelőleget,
21. a ténylegesen levont adóelőleget, az adóelőleg-levonás elmaradásának okát,
22. az egyes külön adózó jövedelmek címén a  természetes személynek kifizetett (juttatott) bevételt, az  adó
alapját, a megállapított és levont, illetve le nem vont adót, kivéve azt a kifizetést (juttatást),
a) amelyet a jövedelem megállapításánál nem kell figyelembe venni,
b) amelynek adója nulla százalék,
c) amely után az egyéni vállalkozó e minőségében adóköteles,
d) amelyet az  ingó vagyontárgy, ingatlan, vagyoni értékű jog átruházása ellenében nem árverés és
nem aukció során kap a természetes személy,
e) amely után az adó megfizetése a kifizetőt terheli,
23. a természetes személlyel elszámolandó adókülönbözetet,
24. a START-, START PLUSZ-, START EXTRA, START BÓNUSZ, valamint Rehabilitációs kártyával rendelkező
személy után, valamint a Karrier Híd programban részt vevő személy után a kedvezmény figyelembevétele
nélkül számított szociális hozzájárulási adó alapját és összegét, továbbá a  jogszabály szerint meghatározott
szociális hozzájárulási adóból igénybevett részkedvezmény alapját és összegét, valamint a  jogszabály
szerint gyermekgondozási szabadságról visszatérő munkavállaló és az ő gyermekgondozási szabadságának
időtartama alatt munkakörében foglalkoztatott vagy gyermekgondozási szabadságának lejártát követően
a vele azonos vagy hasonló munkakörben foglalkoztatott munkavállaló részmunkaidős foglalkoztatása után
a foglalkoztató által igénybevett szociális hozzájárulási adóból igénybevett részkedvezmény összegét,
25. a társas vállalkozóként biztosított, egyidejűleg több gazdasági társaság személyesen közreműködő tagja Tbj.
31. § (5) bekezdése szerinti nyilatkozatában foglalt választását,
26. a külföldi illetőségű természetes személynek kifizetett jövedelem összegét, és az általános mértéktől eltérően
levont, le nem vont adó, adóelőleg összegét,
27. az Európai Unió más tagállamában illetőséggel rendelkező személy részére vezető tisztségviselői
jogviszonyával összefüggésben fizetett tiszteletdíj összegét,
28. az Európai Unió más tagállamában illetőséggel rendelkező személy részére életbiztosítási szerződés alapján
történő biztosítói teljesítést,
29. az Európai Unió más tagállamában illetőséggel rendelkező személy részére ingatlan birtoklásának,
használatának átengedéséből és hasznainak szedéséből, az  ingatlan feletti rendelkezési jog gyakorlásából
származó jövedelemmel (így különösen az  ingatlan értékesítéséből, bérbeadásából, haszonbérbe
adásából, az  ingatlanra vonatkozó vagyoni értékű jog ellenérték fejében történő alapításából, az  arról való
lemondásból, illetve a  joggyakorlás átengedéséből származó jövedelemmel) összefüggésben kifizetett
bevétel (jövedelem) összegét,
30. a társas vállalkozóként is biztosított egyéni vállalkozó Tbj. 31. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozatában foglalt
választását,
31. az a munkáltató, amely a tárgyhóban az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény rendelkezései szerint
foglalkoztat munkavállalót, e  foglalkoztatási jogviszonnyal összefüggésben feltünteti az  adott hónapban
történt egyszerűsített foglalkoztatás napjára (napjaira) kifizetett (nettó) munkabér – a hónapon belüli több
napi foglalkoztatás esetén a  kifizetett (nettó) munkabér együttes – összegét, és a  foglalkoztatás napját
(napjait),
32. a felszolgálási díj után fizetett nyugdíjjárulék alapját és összegét,
33. a tagi munkavégzés esetén a  szociális szövetkezet által a  tagja után fizetendő nyugdíjjárulék alapját és
összegét, valamint az egészségügyi szolgáltatási járulékot,
34. a szociális hozzájárulási adó alapját és összegét,
35. szociális hozzájárulási adóból igénybe vett kedvezmény – a  24.  pontban meghatározott kedvezmények
kivételével – esetén a személy után a kedvezmény figyelembevétele nélkül számított szociális hozzájárulási
adó alapját és összegét, továbbá a  jogszabály szerint meghatározott szociális hozzájárulási adóból
igénybevett kedvezmény jogcímét, alapját és összegét,
36. önkéntes tartalékos szolgálati viszonyban álló személynek a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 36.  §
(1) bekezdés h) pontja vagy (2) bekezdés a) pontja szerinti feladatban történő részvétellel teljesített tényleges
szolgálatára tekintettel kifizetett juttatások összegét.
(3) Az az  adózó, aki vagy amely az  adóév során bármely hónapban az  (1)  bekezdés szerinti bevallás benyújtására
volt köteles, az adóév minden ezt követő hónapjára akkor is bevallás vagy a 49. § (4) bekezdés szerinti nyilatkozat
benyújtására kötelezett, ha az  adott hónapban adó- és/vagy járulék kötelezettsége – adó- (adóelőleg-), és/ vagy
járulékalapot képező kifizetés, juttatás hiányában – nem keletkezett.
(4) A foglalkoztatónak nem minősülő biztosított mezőgazdasági őstermelő nem kötelezett az  (1)  bekezdés szerinti
bevallás és adatszolgáltatás benyújtására, ha a  tárgyévet megelőző évben bevétele nem volt, kivéve, ha
a  tevékenységét a  tárgyévben kezdte, vagy az  adóévre vonatkozóan nyilatkozatban vállalta, hogy a  Tbj. 30/A.  §
(1) és (2)  bekezdésében meghatározott járulékalapnál magasabb összeg után fizeti meg a  járulékokat. Az  egyéni
vállalkozó és a  foglalkoztatónak nem minősülő biztosított mezőgazdasági őstermelő nem jogosult bevallást
helyettesítő nyomtatványon nyilatkozatot tenni.
(5) A nyugdíjfolyósító szervet nem terheli havi adó- és járulék bevallási kötelezettség az  általa kifizetett nyugdíj,
rehabilitációs járadék, korhatár előtti ellátás, szolgálati járandóság, táncművészeti életjáradék, átmeneti
bányászjáradék, illetve a nyugdíjast megillető baleseti járadék, és egyéb más folyósított ellátás tekintetében.
(6) Az a  munkáltató, aki vagy amely a  tárgyhóban az  egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény rendelkezései
szerint foglalkoztat munkavállalót, az (1) és a (2) bekezdés szerinti adatokból kizárólag a munkáltató adóazonosító
számának, a  természetes személy nevének, adóazonosító jelének, a  természetes személy nyugdíjas státuszának,
illetve az arra vonatkozó adatának, hogy a természetes személy korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban,
táncművészeti életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül-e, valamint a  (2)  bekezdés 31.  pontja
szerinti adatok megadására köteles.
51. § [Bevallás benyújtása akadályoztatás esetén]
Az adóbevallás benyújtásában akadályozott adózó az akadályoztatás megszűnését követő tizenöt napon belül tesz
adóbevallást.
52. § [Soron kívüli adóbevallás]
 (1) Soron kívüli bevallást kell benyújtani az  adózónak valamennyi adójáról – kivéve a  természetes személyt saját
személyében terhelő azon adókat, amelyekről éves adóbevallást köteles benyújtani – a  bevallással még le nem
fedett időszakról, ha
a) a Számv. tv. VII. fejezete sajátos beszámoló készítési kötelezettséget ír elő,
b) az adózó a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a  továbbiakban: Tao tv.)
szerint a könyvviteli zárlat és a beszámoló alapján az adókülönbözetet megállapítja,
c) az adózó felszámolási eljárás, végelszámolási eljárás nélkül szűnik meg, cégbejegyzésre nem kötelezett jogi
személy, egyéb szervezet végelszámolás nélküli megszűnése esetén a  jogutód nélküli megszűnésről hoz
döntést, vagy az adózó Tao tv. szerint a jogutód nélküli megszűnés szabályainak hatálya alá kerül,
d) az adóbeszedésre kötelezettnek e kötelezettsége megszűnt, e) az Szja tv. szerint egyéni vállalkozónak minősülő természetes személy e  tevékenységét megszünteti,
a tevékenység folytatására való jogosultsága megszűnik, szünetel, valamint az ügyvéd, a szabadalmi ügyvivő
tevékenységét, illetve a  közjegyző közjegyzői szolgálatát szünetelteti, illetve ha az  Szja tv. szerinti egyéni
vállalkozónak minősülő természetes személy, az ügyvéd, a szabadalmi ügyvivő, a közjegyző tevékenységének
szüneteltetése során a tevékenység folytatására való jogosultsága megszűnik (a továbbiakban együtt: soron
kívüli bevallási kötelezettséget kiváltó esemény),
f ) az adózó üzletvezetés helye belföld helyett külföldre változik és erre tekintettel a Tao tv. vagy más jogszabály
szerint belföldi illetőségű adóalanyisága megszűnik,
g) az adózó az  Európai Unió más tagállamában illetőséggel bíró gazdasági társasággal beolvadás útján,
a társasági jog egyes változásairól szóló, 2017. június 14-i 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv
alapján egyesül.
(2) A soron kívüli adóbevallást az  éves elszámolású adókról – az  általános forgalmi adó kivételével – az  (1)  bekezdés
a) és b)  pontjában meghatározott esetekben a  Számv. tv.-ben a  beszámoló készítésére előírt határidőn belül,
az  (1)  bekezdés c)–g)  pontjában meghatározott esetekben pedig a  soron kívüli bevallási kötelezettséget kiváltó
eseményt követő harminc napon belül kell benyújtani.
(3) Az általános forgalmi adóról, valamint azokról az adókról, amelyeknél az adómegállapítási időszak egy hónap, egy
negyedév, a bevallással még le nem fedett időszakról a soron kívüli adóbevallási kötelezettséget kiváltó eseményt
követő harminc napon belül kell a bevallást benyújtani.
(4) A bevallással még le nem fedett időszakról soron kívüli adóbevallást tesz
a) a csoportos általános forgalmi adóalanyiságot, illetve a  csoporthoz csatlakozást engedélyező határozat
véglegessé válásától számított harminc napon belül a csoporttag az általános forgalmi adójáról,
b) a csoportazonosító szám törlése esetén, a csoportképviselő – a törlő határozat véglegessé válásától számított
harminc napon belül – a csoport általános forgalmi adójáról.
53. § [Bevallásra vonatkozó különös szabályok felszámolási eljárás, végelszámolás, kényszertörlési eljárás esetén]
 (1) A felszámolási eljárás alatt álló adózók adóbevallási kötelezettségeiket a Csőd tv. és e törvény rendelkezései szerint
teljesítik. A  végelszámolás alatt álló adózók a  tevékenységüket lezáró adóbevallást – a  végelszámolás kezdő
időpontját megelőző nappal – a végelszámolás kezdő időpontját követő harminc napon belül, a záró adóbevallást
a  végelszámolást lezáró beszámoló letétbe helyezésére és közzétételére előírt határidőben, a  közzétételre
való megküldéssel egyidejűleg, illetve a  cégbejegyzésre nem kötelezett, de a  végelszámolás szabályai szerint
megszűnő adózók a végelszámolást lezáró beszámoló elkészítésének (elfogadásának) napját követő munkanapon
kötelesek benyújtani. A  tevékenységet lezáró adóbevallás és a  felszámolást vagy a  végelszámolást lezáró
adóbevallás közötti időszakról törvény eltérő rendelkezése hiányában e  törvény általános rendelkezései szerint
kell az  adóbevallási kötelezettséget teljesíteni. A  tevékenységet lezáró adóbevallással, illetve a  felszámolást, vagy
a  végelszámolást lezáró adóbevallással egyidejűleg teljesíteni kell a  tevékenységet lezáró, illetve a  felszámolást,
vagy a  végelszámolást lezáró adóbevallás időszakát megelőző azon időszakokra vonatkozó adóbevallási
kötelezettségeket is, amelyek teljesítésének határideje a tevékenységet lezáró bevallás, illetve a felszámolást, vagy
végelszámolást lezáró adóbevallás benyújtásakor még nem járt le.
(2) Ha a  felszámolás, végelszámolás útján megszűnő adózó valamely munkavállalójának munkaviszonya az  adózó
jogutód nélküli megszűnésével egyidejűleg szűnik meg, a felszámoló, végelszámoló a záró adóbevallás és a jogutód
nélküli megszűnés közötti időszak vonatkozásában a  munkabért és bérjellegű egyéb juttatásokat terhelő adókról
és járulékokról a  munkaviszony megszűnését követő harminc napon belül köteles bevallást benyújtani, és ezzel
egyidejűleg az adót megfizetni.
(3) A kényszertörlési eljárás alatt álló adózók a  tevékenységüket lezáró adóbevallást – a  kényszertörlési eljárás kezdő
időpontját megelőző nappal – a  kényszertörlési eljárás kezdő időpontját követő harminc napon belül kötelesek
benyújtani. A  tevékenységet lezáró adóbevallással egyidejűleg teljesíteni kell a  tevékenységet lezáró adóbevallás
időszakát megelőző azon időszakokra vonatkozó adóbevallási kötelezettségeket is, amelyek teljesítésének
határideje a  tevékenységet lezáró bevallás benyújtásakor még nem járt le. Végelszámolást követően elrendelt
kényszertörlési eljárás esetében a  végelszámolásra vonatkozó szabályok szerint kell a  bevallási kötelezettséget
teljesíteni. A kényszertörlési eljárást követő felszámolási eljárás esetén e törvény kényszertörlési eljárásra vonatkozó
rendelkezései és a Csőd tv. felszámolási eljárásra vonatkozó rendelkezései együttes alkalmazásával kell a bevallási
kötelezettséget teljesíteni. Kényszertörlési eljárás esetén a  tevékenységet lezáró adóbevallás időszakát követően
teljesítendő bevallási kötelezettséget – törvény eltérő rendelkezése hiányában – e törvény általános rendelkezései
szerint kell teljesíteni.
54. § [Önellenőrzés]
 (1) Az önadózás, az  adóbeszedés útján megállapított vagy megállapítani elmulasztott adót, adóalapot és
a  költségvetési támogatást az  adózó helyesbítheti. Ha az  adózó az  adóhatóság ellenőrzésének megkezdését
megelőzően feltárja, hogy az  adóalapját, az  adót, a  költségvetési támogatást nem a  jogszabálynak megfelelően
állapította meg, vagy bevallása számítási hiba vagy más elírás miatt az adó, költségvetési támogatás alapja, összege
tekintetében hibás, bevallását önellenőrzéssel módosíthatja.
(2) Nem minősül önellenőrzésnek, ha az adózó bevallását késedelmesen nyújtja be, és késedelmét nem igazolja, vagy
igazolási kérelmét az adóhatóság elutasítja.
(3) Nincs helye önellenőrzésnek, ha az adózó a törvényben megengedett választási lehetőséggel jogszerűen élt, és ezt
az önellenőrzéssel változtatná meg.
(4) Az adózó az adómentességet, az adókedvezményt utólag önellenőrzéssel érvényesítheti, illetve veheti igénybe.
 (5) Az ellenőrzés megkezdésétől a  vizsgálat alá vont adó és költségvetési támogatás – a  vizsgált időszak tekintetében –
önellenőrzéssel nem helyesbíthető. Az  adóhatóság által utólag megállapított adót, költségvetési támogatást az  adózó
nem helyesbítheti. A vizsgálat alá vont adót, költségvetési támogatást és időszakot érintő helyesbítés abban az esetben
minősül az  ellenőrzés megkezdését megelőzően elvégzett önellenőrzésnek, ha az  adózó az  önellenőrzésről szóló
bevallást legkésőbb az ellenőrzésről szóló előzetes értesítés, az értesítés mellőzése esetén a megbízólevél kézbesítésének
– kézbesítés hiányában átadásának – napját megelőző napon az adóhatósághoz benyújtotta (postára adta).
(6) Önellenőrzéssel az  adóalapot, az  adót, a  költségvetési támogatást a  kötelezettség eredeti időpontjában hatályos
szabályok szerint, a helyesbítendő adóra előírt bevallási időszakra, az adómegállapításhoz való jog elévülési idején
belül lehet helyesbíteni. Az önellenőrzés az adóalap, a feltárt adó, költségvetési támogatás és – ha törvény előírja –
az önellenőrzési pótlék megállapítása, a helyesbített adóalap, a helyesbített adó, költségvetési támogatás, valamint
a pótlék bevallása és egyidejű megfizetése, és az adó, költségvetési támogatás igénylése.
(7) A kifizető, a  munkáltató az  (1)–(6)  bekezdés szerint helyesbíti az  általa levont jövedelemadó-előleget és adót.
Az adóbeszedésre kötelezett az általa beszedett adóról adott adóbevallását helyesbíti.
(8) A (7)  bekezdéstől eltérően, a  munkáltató által megállapított jövedelemadót a  természetes személynek kell
önellenőrzéssel helyesbítenie, ha a  munkáltatóhoz adómegállapításra jogosító nyilatkozatot jogszerűen nem
tehetett volna, vagy adókedvezményét az  igazolás késedelmes benyújtása vagy annak elmaradása miatt
a munkáltató nem vette figyelembe.
55. § [Az önellenőrzés bejelentése]
Az adózó az  adómegállapítási időszak és az  adónem megjelölésével bejelentheti az  adóhatósághoz önellenőrzési
szándékát. A  bejelentés nem feltétele az  önellenőrzésnek. Ugyanazon adómegállapítási időszak és adónem
tekintetében csak egyszer tehető bejelentés. Az  adóhatóság a  bejelentéstől számított tizenöt napig a  bejelentés
szerinti adómegállapítási időszak és adónem tekintetében adóellenőrzést nem indíthat az adózónál.
56. § [Az önellenőrzés bevallása]
 (1) Az adózó önellenőrzését a  helyesbített adóalapot, adót és a  költségvetési támogatást tartalmazó, az  erre a  célra
rendszeresített nyomtatvány (önellenőrzési lap) benyújtásával teljesíti.
 (2) Azt az  adót, illetve költségvetési támogatást, amelyről rendelkező jogszabály az  önellenőrzés időpontjában nincs
hatályban, egyéb befizetés, illetve egyéb támogatás jogcímén kell bevallani és megfizetni, illetve visszaigényelni.
 (3) Önellenőrzéssel csak azt az  adót, költségvetési támogatást lehet helyesbíteni, amely helyesbítésének összege
az egyezer forintot meghaladja. 57. § [Fizetés esedékessége önellenőrzés esetén]
 (1) A helyesbített adó, a  költségvetési támogatás és a  megállapított önellenőrzési pótlék a  helyesbített összeg és
a pótlék bevallásával egyidejűleg esedékes.
 (2) Az (1)  bekezdéstől eltérően, ha az  adózó bevallását önellenőrzéssel az  adóbevallás benyújtására előírt határidőt
megelőzően helyesbíti, a helyesbített adó, a költségvetési támogatás az általános szabályok szerint válik esedékessé.
 (3) Az adózó javára mutatkozó helyesbítés esetén önellenőrzési pótlékot sem felszámítani, sem megfizetni nem kell.
VIII. FEJEZET
AZ ADÓFIZETÉS ÉS ADÓELŐLEG FIZETÉS SZABÁLYAI
58. § [Az adófizetési kötelezettség alanya]
 (1) Az  adót az  e  törvényben vagy más törvényben meghatározott esedékességekor az  köteles megfizetni, akit
arra jogszabály kötelez. A  levont adót, adóelőleget annak kell megfizetnie, aki azt levonta. A  beszedett adót
az adóbeszedésre kötelezett fizeti meg.
(2) Az adók, a költségvetési támogatások esedékességéről a 3. melléklet rendelkezik, kivéve a naptári évtől eltérő üzleti
évet választó adózók tekintetében.
59. § [Az adó megfizetésére kötelezett személy]
 (1) Ha az adózó az esedékes adót nem fizette meg, és azt tőle nem lehet behajtani, az adó megfizetésére határozattal
kötelezhető
a) az állam, a  helyi önkormányzat kivételével az  adózó örököse az  örökrésze erejéig, több örökös esetében
örökrészük arányában,
b) a megajándékozott, az  adózó által az  adókötelezettsége keletkezését követően okirattal juttatott ajándék
értékének erejéig, kivéve, ha az ingyenes előnytől neki fel nem róható módon elesett,
c) a 61. §-ban meghatározott kezességet vállaló és az adótartozást átvállaló a jóváhagyott szerződésben foglalt
adó tekintetében, valamint akinek a meg nem fizetett adóért való kezességét törvény írja elő,
d) az adóbevétel csökkenését eredményező, valamint vagyoni hátrányt okozó bűncselekmény elkövetője
az azzal összefüggő adó tekintetében, kivéve azon összeget, amely vagyonelkobzással érintett,
e) a gazdálkodó szervezet, a  polgári jogi társaság adótartozásáért a  rájuk vonatkozó anyagi jogi szabályok
szerint a helytállni köteles tag (részvényes), vezető tisztségviselő,
f ) a vagyontárgy minden tulajdonosa tulajdoni hányada arányában a közös tulajdont terhelő adó tekintetében,
g) a szülői felügyelet alatt álló kiskorú gyermek adótartozásáért a  szülői felügyeletet gyakorló szülő, illetve
szülők egyetemlegesen, a kezelt vagyon erejéig,
h) több munkáltató által létesített munkaviszony esetén, az  e  törvény szerint munkáltatónak nem minősülő,
az Mt. szerinti munkáltató a munkaviszonnyal összefüggő adó tekintetében,
i) több munkáltató által létesített munkaviszonnyal összefüggő adó tekintetében az, aki az  adófizetési
kötelezettség keletkezésekor a  munkaviszonyban az  Mt. szerint munkáltatóként vett részt, ha a  h)  pont
alapján adófizetésre kötelezett az adót nem fizette meg, és azt tőle nem lehet behajtani.
(2) Az adó megfizetésére kötelezett az  állammal vagy az  önkormányzattal szemben fennálló követelését
az adótartozásába nem számíthatja be.
(3) A külföldi vállalkozást közvetlenül, illetve – belföldi fióktelepén keresztül – közvetve terhelő valamennyi adótartozás,
illetve e  törvény hatálya alá tartozó köztartozás megfizetésére egyetemlegesség címén a  fióktelep is kötelezhető
határozattal.
60. § [Az adó megfizetésére kötelezés részesedés átruházáskor]
 (1) Az adó megfizetésére határozattal kötelezhető a  jogi személy tartozásaiért korlátozottan felelős, részesedését
átruházó tag vagy részvényes (ide nem értve a  nyilvánosan működő részvénytársaság részvényesét) a  jogi
személytől nem behajtható adótartozás átruházott részesedéssel arányos részének erejéig, ha
a) a tag, részvényes a  részesedésének átruházásakor a  jogi személyben a szavazati jogok huszonöt százalékát
elérő vagy azt meghaladó részesedéssel rendelkezett, és
b) a részesedés átruházásakor a jogi személy – késedelmi pótlék és adóbírság nélküli és nettó módon számított –
adótartozásának összege a jogi személy jegyzett tőkéjének ötven százalékát meghaladja,
feltéve, hogy a  tag, részvényes a b) pontban foglalt körülményről a  részesedés átruházásakor tudott, vagy az arra
vonatkozó információkról az adóhatóságtól tájékoztatást kérhetett volna.
(2) A tagot, részvényest az (1) bekezdés szerinti helytállási kötelezettség nem terheli, ha a tag, részvényes igazolja, hogy
a) a jogi személy a  végrehajtható adótartozást a  20.  § (2)  bekezdés a)  pontjában foglalt okokból nem tudta
megfizetni a részesedés átruházásáig, vagy
b) a részesedés átruházását megelőzően – a jogi személyre vonatkozó anyagi jogi jogszabályban előírt módon –
ba) sor került a legfőbb szerv kötelező összehívására és az előírt döntés meghozatalára,
bb) sor került a  tőkevesztésre tekintettel kötelező átalakulásra vagy az átalakulás helyett hozható más
döntés meghozatalára, vagy bc) a  jogi személy adótartozásának megfizetése, illetve a  ba)–bb)  alpont szerinti jogszabályi
rendelkezések teljesítése érdekében a tag, részvényes tagsági jogaival élve a tőle elvárható minden
intézkedést megtett.
(3) Az adóhatóság az  (1)  bekezdés szerinti határozatot az  adótartozás behajtása eredménytelenségének
megállapításától számított kilencvennapos jogvesztő határidőn belül hozhatja meg. Ha a  részesedés átruházása
a  határozat meghozatalára nyitva álló határidő letelte után jut az  adóhatóság tudomására, a  határozatot
a tudomásszerzéstől számított harminc napon belül az adóhatóság akkor is meghozhatja, ha a  jogvesztő határidő
már eltelt, vagy abból harminc napnál kevesebb van hátra.
61. § [Kezességvállalás adó megfizetéséért, az adótartozás átvállalása]
 (1) Az adó megfizetéséért a  Ptk. szerint – a  (2)–(3)  bekezdésben írt eltérésekkel – kezességet lehet vállalni,
az  adótartozást tartozásátvállalóként más átvállalhatja, illetve annak teljesítését tartozáselvállalóként elvállalhatja,
amelynek során az adóhatóság követelésének jogcíme nem változik meg.
(2) A kezesség vállalása az adóhatóság jóváhagyásával válik érvényessé. Az adóhatóság a jóváhagyást megtagadja, ha
az adótartozás megfizetése a kezes, illetve a tartozást átvállaló személyében nem biztosított.
(3) Az adótartozás átvállalásról szóló háromoldalú szerződést az adóhatóság abban az esetben írja alá, ha a  tartozást
átvállaló személyében a  tartozás megfizetése biztosított, és az  eredetileg kötelezett adózó az  átvállalt tartozásért
készfizető kezességet vállal. A tartozás az eredeti kötelezett kezességvállalása nélkül egyoldalúan is átvállalható, ha
ehhez az  átvállalónak különösen méltányolható érdeke fűződik. Ha az  adótartozást átvállaló az  átvállalt tartozást
az  esedékességig nem fizeti meg, a  tartozás a  készfizető kezességet vállaló eredetileg kötelezett adózótól külön
megfizetésére kötelező határozat nélkül végrehajtható.
62. § [Az adó esedékessége]
Az adót a  jogszabályban meghatározott időpontban, az  adóhatóság által megállapított adót – ha e  törvény vagy
fizetési kötelezettséget megállapító jogszabály eltérően nem rendelkezik – a  határozat véglegessé válásától
számított tizenöt napon belül kell megfizetni. Ha az  adóhatóság által határozattal megállapított adó törvényben
előírt esedékessége előtt a  fizetésre kötelezett gazdasági társaság cégbejegyzés nélkül szűnik meg, a  megszűnés
napján valamennyi, az adóév egészére fizetendő adó esedékessé válik.
63. § [Az adó megfizetésének időpontja]
Az adó megfizetésének időpontja az a nap, amikor az adózó belföldi fizetési számláját az azt vezető pénzforgalmi
szolgáltató megterhelte, fizetési számlával nem rendelkező adózó esetében pedig az  a  nap, amikor az  adót
a  pénzforgalmi szolgáltató vagy – ha jogszabály lehetővé teszi – az  adóhatóság pénztárába befizették, illetve
postára adták. Minden más esetben az  adó megfizetésének időpontja az  a  nap, amikor az  adóhatóság által
megjelölt számlán a befizetést jóváírják.
64. § [Adó, költségvetési támogatás kiutalási határideje]
 (1) Az adózót megillető költségvetési támogatás kiutalásának esedékességéről e  törvény vagy törvény rendelkezik.
A költségvetési támogatást az igény (bevallás) beérkezésének napjától, de legkorábban az esedékességtől számított
harminc napon belül, a visszaigényelt általános forgalmi adót hetvenöt napon belül kell kiutalni. Ha a felszámolás
alatt álló adózóval szemben e határidő alatt az  igényelt költségvetési támogatással összefüggésben adóellenőrzés
indul, vagy van folyamatban, a  költségvetési támogatás kiutalásának határidejét az  ellenőrzés megállapításairól
hozott határozat véglegessé válásától kell számítani. Ha az adózó a kiutalási igényét a  felszámolást, egyszerűsített
felszámolást vagy a  végelszámolást, egyszerűsített végelszámolást lezáró adóbevallásban terjeszti elő,
a költségvetési támogatást felszámolás vagy végelszámolás esetén hatvan napon belül, egyszerűsített felszámolás
vagy egyszerűsített végelszámolás esetén negyvenöt napon belül kell kiutalni, amely határidőt a lezáró adóbevallás
beérkezésének napjától, de legkorábban az  esedékességtől kell számítani. Az  adóhatóság a  természetes személy
jövedelemadó-bevallásában feltüntetett visszatérítendő adót, illetve költségvetési támogatást az  igény (bevallás)
beérkezésétől számított harminc napon belül, de legkorábban az adóévet követő év március elsejétől utalja ki. Ha
a  költségvetési támogatást az  adóhatóság állapítja meg, a  kiutalást az  erről szóló határozat véglegessé válásától
számított harminc napon belül kell teljesíteni.
(2) A kiutalásra nyitva álló határidőt,
a) ha az  adózó bevallásának, igénylésének kijavításához az  adózó közreműködése szükséges, az  adóbevallás
kijavításának napjától, b) ha az  ellenőrzés megkezdését vagy befejezését az  adózó érdekkörében felmerült ok akadályozza vagy
késlelteti, az akadály megszűnésének napjától
kell számítani.
 (3) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a visszaigényelt általános forgalmi adót, feltéve, hogy az adózó a kiutalási
igényét nem a  felszámolást (egyszerűsített felszámolást) vagy a  végelszámolást (egyszerűsített végelszámolást)
lezáró adóbevallásban terjeszti elő, a  bevallás beérkezésének napjától, de legkorábban az  esedékességtől
számított harminc napon belül, ha a  visszaigényelhető adó összege az  egymillió forintot meghaladja, negyvenöt
napon belül kell kiutalni, ha az  adózó az  általános forgalmi adó áthárítására jogalapot teremtő minden ügylet
– amelynek teljesítését tanúsító számla (számlák) alapján az adott adómegállapítási időszakban adólevonási jogát
gyakorolja – számlában feltüntetett ellenértékének adót is tartalmazó összegét a  bevallás benyújtásának napjáig
teljes mértékben megfizette vagy tartozása egészében más módon megszűnt, és a  feltétel fennállásáról az adózó
a bevallásában nyilatkozik. Ha a  felszámolás alatt álló adózóval szemben e határidő alatt az  igényelt költségvetési
támogatással összefüggésben adóellenőrzés indul, vagy van folyamatban, a költségvetési támogatás kiutalásának
határidejét az  ellenőrzés megállapításairól hozott határozat véglegessé válásától kell számítani. E  rendelkezés
alkalmazása során az  ellenértéket megfizetettnek kell tekinteni, ha abból kizárólag szerződésben előre kikötött
teljesítési garancia miatt történik a visszatartás.
(4) A kiutalás napjának az  számít, amelyen az  adóhatóság az  átutalásra megbízást adott. Költségvetési támogatás
kiutalásának minősül az  is, ha az  adóhatóság gyakorolja visszatartási jogát. Ez  esetben a  kiutalás napjának azt
a  napot kell tekinteni, amelyen az  adóhatóság a  visszatartott költségvetési támogatással az  általa nyilvántartott
tartozás összegét csökkenti, illetve amelyen a köztartozást nyilvántartó szervezetnek történő átutalásról rendelkezik.
65. § [Késedelmi kamat]
 (1) Ha az  adóhatóság a  kiutalást késedelmesen teljesíti, a  késedelem minden napjára a  késedelmi pótlékkal azonos
mértékű kamatot fizet. Késedelmes kiutalás ellenére sem jár kamat, ha az igénylés (bevallás) az igényelt (bevallott)
összeg harminc százalékát meghaladóan jogosulatlan, vagy a  kiutalást az  adózó vagy az  adatszolgáltatásra
kötelezett mulasztása akadályozza.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az ötezer forintot el nem érő késedelmi kamatot nem utalja ki, és azt nem írja jóvá
az adószámlán.
66. § [A megfizetés, a kiutalás módja]
 (1) Az e  törvény hatálya alá tartozó fizetési kötelezettséget forintban kell teljesíteni, a  költségvetési támogatást
forintban kell kiutalni.
 (2) Az adóhatóság által nyilvántartott adót (az állami adó- és vámhatóság vonatkozásában ideértve a  vámot
és az  egyéb fizetési kötelezettséget is) az  adózónak adónként, kötelezettségenként a  megfelelő, a  Magyar
Államkincstár által létrehozott központosított beszedési számlára kell megfizetnie, illetve a költségvetési támogatást
támogatásonként, a  megfelelő, a  Magyar Államkincstár által létrehozott központosított beszedési számláról kell
visszaigényelnie. A bírságot, a pótlékot és a költséget külön számlára kell megfizetni.
(3) A pénzforgalmi számla nyitására kötelezett adózót megillető költségvetési támogatást az  adóhatóság kizárólag
az  adózó belföldi pénzforgalmi számlájára történő átutalással teljesítheti. A  pénzforgalmi számla nyitására nem
kötelezett adózót megillető költségvetési támogatást az adóhatóság belföldi fizetési számlára történő átutalással vagy
pénzforgalmi számláról történő készpénzkifizetés kézbesítése útján teljesíti az  adózónak. A  belföldi fizetési számla
nyitására nem kötelezett, külföldi illetőségű adózót megillető adó-visszatérítést, adó-visszaigénylést az  adóhatóság
az adózó által megadott külföldi fizetési számlára, az adózó által meghatározott devizanemben utalja át.
(4) Költségvetési támogatás, adó-visszaigénylés faktorálása esetén – ha az adózó bevallásához az erről szóló szerződést
mellékeli – az  adóhatóság a  költségvetési támogatás, adó-visszaigénylés összegét a  faktorálási tevékenységet
végző pénzügyi intézmény bankszámlájára átutalással teljesíti. Az adóhatóság visszatartási jogát az adózó tartozása
tekintetében gyakorolhatja. Az  adózó bevallásában nem rendelkezhet arról, hogy az  igényelt költségvetési
támogatást, adó-visszaigénylést az  adóhatóság az  általa megjelölt adó megfizetésére számolja el. Késedelmes
kiutalás esetén a késedelmi kamat a faktorálási tevékenységet végző pénzügyi intézményt illeti meg.
(5) Jogszabály az e §-ban meghatározott fizetési módoktól eltérő fizetési módot is megállapíthat.
67. § [Megfizetés bűncselekmény esetén]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság által kezelt elkülönített számlára kell megfizetni a költségvetést károsító [a Büntető
Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 395. §, 396. §, illetve a 2013. június 30-ig hatályos,
a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: 1978. évi IV. törvény) 309. §, 310. § szerinti]
bűncselekmény elkövetője által a büntetés korlátlan enyhítése érdekében teljesített, a bűncselekménnyel okozott
vagyoni hátránnyal, kárral megegyező mértékben megfizetett összeget.
(2) Az állami adó- és vámhatóság által kezelt elkülönített számlára kell megfizetni az  1978. évi IV. törvény
2011.  december 31-ig hatályos 310.  §-a szerinti adócsalás, valamint a  munkáltatással összefüggésben elkövetett
adócsalás bűncselekmények elkövetője által teljesített, a  bűncselekménnyel okozott bevételcsökkenés összegével
megegyező – büntethetőséget megszüntető okot eredményező – összeget.
(3) Az állami adó- és vámhatóság által kezelt elkülönített számlára kell megfizetni az  állami adó- és vámhatóság
hatáskörébe tartozó adóval, költségvetési támogatással kapcsolatban elkövetett költségvetési csalás – Btk. 396. §-a,
illetve a  2013. június 30-ig hatályos 1978. évi IV. törvény 310.  §-a – miatt indított büntetőeljárásban a  nyomozás
elrendelésétől a  büntetőeljárás jogerős befejezéséig a  vagyoni hátrány megtérítése érdekében – a  büntetés
enyhítése érdekében – megfizetett összeget.
68. § [Elszámolás bűncselekmény esetén]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság hatáskörébe tartozó adóval, költségvetési támogatással kapcsolatban elkövetett
bűncselekményre tekintettel az elkövető által befizetett összeget az adóhatóság átvezeti azon adózó adószámlájára,
amelynek a bűncselekmény következtében fizetési kötelezettsége keletkezett.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti átvezetésnek lenne helye, de az bármely okból nem lehetséges – különösen, ha az adózó
megszűnt, vagy ha az adózóval szemben nem folytatott az állami adó- és vámhatóság a büntetőeljárással érintett
adónemmel és időszakkal összefüggésben ellenőrzést, vagy ha a  terhére nem tett megállapítást –, az elkülönített
számlára megfizetett összeget – a  (3)  bekezdésben meghatározott eset kivételével – át kell utalni a  kincstár által
vezetett külön költségvetési számlára. A kincstár számlájára átutalt összeg a központi költségvetés bevételét képezi.
(3) Ha a büntetőeljárás eredményeként nem állapítják meg a bűnügyi letéti számlára megfizetést teljesítő természetes
személy büntetőjogi felelősségét, vagy alacsonyabb elkövetési értéket állapítanak meg, mint amennyit a bűnügyi
letéti számlára korábban megfizetett, akkor az  előbbi esetben a  megfizetett összeg, az  utóbbi esetben pedig
a  többletként jelentkező különbözet visszatérítésére akkor kerülhet sor, ha a  természetes személynek nincs
köztartozása. Ugyanígy kell eljárni azokban az  esetekben is, amikor az  (1)  bekezdés szerinti adózónak – önkéntes
teljesítés vagy eredményes végrehajtás következtében – már nem áll fenn adótartozása, azonban az  elkövetőnek
köztartozása van.
(4) A (3)  bekezdés szerinti köztartozások esetén a  bírósági végrehajtásról szóló törvény szerinti követelésfoglalásnak
van helye.
(5) Ha az elkülönített számlára megfizetett összeg nem az állami adó- és vámhatóság hatáskörébe tartozó költségvetési
befizetési kötelezettséggel vagy költségvetésből származó pénzeszközzel kapcsolatban elkövetett költségvetési
csalás bűncselekménnyel függ össze, az  állami adó- és vámhatóság tájékoztatja az  érintett szervet a  befizetésről,
és ezt követően az  érintett szerv kérelmére gondoskodik az  összeg átutalásáról. Ha az  elkövető igazolja, hogy
a  bűncselekménnyel okozott vagyoni hátrányt az  érintett szerv felé is megtérítette, úgy az  állami adó- és
vámhatóság az elkövető kérelmére intézkedik az elkülönített számlára megfizetett összeg elkövető részére történő
visszatérítése iránt a (3) bekezdés egyidejű alkalmazása mellett.
69. § [Az adóelőleg mérséklése]
Az adózó az  adóelőleg esedékességének időpontjáig benyújtott kérelmében az  általa bevallott adóelőleg
módosítását kérheti az  adóhatóságtól, ha előlegét az  előző időszak (év, negyedév, félév) adatai alapján fizeti, és
számításai szerint adója nem éri el az előző időszak adatai alapján fizetendő adóelőleg összegét.
70. § [Az adószámla]
 (1) Az adóhatóság az  adózó adókötelezettségét (az állami adó- és vámhatóság esetében ideértve a  vámot és az  egyéb
fizetési kötelezettséget is) és költségvetési támogatási igényét, valamint az arra teljesített befizetést és kiutalást az adózó
adószámláján tartja nyilván. Az adózó kötelezettségeit a bevallás – ideértve az önellenőrzési lapot is –, az adóhatóság
vagy más hatóság határozata, a  befizetéseket és a  kiutalásokat a  pénzintézet, illetve a  posta bizonylatai alapján kell
nyilvántartani. Az adóhatóság a kötelezettségeket, valamint a befizetéseket és a kiutalásokat az adószámlán adónként
(köztehernemenként), költségvetési támogatásonként mutatja ki.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az Alapok javára teljesítendő befizetéseket külön számlákon tartja nyilván.
 (3) Átalakulás, egyesülés, szétválás esetén az  adóhatóság a  jogelődöt megillető költségvetési támogatást, túlfizetést,
illetve a jogelődöt terhelő tartozást a jogutód adószámlájára vezeti át.
(4) Ha az  állami adó- és vámhatóság az  adószámlán más hatóság határozata alapján tart nyilván valamely
kötelezettséget – feltéve, hogy törvény vagy kormányrendelet így rendelkezik – a  kötelezettséget megállapító
hatóság a  nyilvántartáshoz szükséges adatokat elektronikus úton adja át az  állami adó- és vámhatóságnak
és a  kötelezettség előírásának alapjául szolgáló határozatot a  végrehajtáshoz való jog elévüléséig megőrzi.
Az elektronikus úton átadott adatok helyességéért a határozatot hozó hatóság felel.
(5) Jogszabály – az  önkormányzati rendelet kivételével – más, nem közvetlen adózási célú fizetési kötelezettség
nyilvántartását is előírhatja az adózó adószámláján.
71. § [Elszámolás az adószámlán]
Ha az adóhatóságnál a tartozást az adózó csak részben egyenlíti ki, a köztehernemenkénti befizetést az esedékesség
sorrendjében kell elszámolni.
72. § [Rendelkezés költségvetési támogatás elszámolásáról]
Az adózó bevallásában rendelkezhet arról, hogy az igényelt költségvetési támogatást az adóhatóság az adózó által
megjelölt adó vagy egyéb fizetési kötelezettség (tételes elszámolású fizetési kötelezettség esetében a  konkrét
fizetési kötelezettség) megfizetésére számolja el. A  jogszerűen igényelt költségvetési támogatás beszámításával
az  adó, vagy egyéb fizetési kötelezettség megfizetettnek, a  költségvetési támogatás kiutaltnak minősül.
A  költségvetési támogatás kiutalása, illetve az  adó, vagy egyéb fizetési kötelezettség megfizetése időpontjának
az igénylés (bevallás) beérkezése, de legkorábban a támogatás esedékessége napját kell tekinteni.
73. § [Adótartozás nettó számítása]
Az adóhatóságnál nyilvántartott adótartozás, vagy tartozás összegét – nettó módon számítva – csökkenteni kell
az ugyanazon adóhatóságnál nyilvántartott túlfizetés összegével, ide nem értve a letétként nyilvántartott összeget
az adóigazolás kiállítása iránti eljárásban, vagy ha jogszabály valamely, az adózó által érvényesíthető kedvezmény
igénybevételét adóhatóságnál nyilvántartott adótartozás, vagy tartozás hiányához köti.
74. § [A túlfizetés elszámolása]
 (1) Ha az adott adónem tekintetében az adózónak vagy az 59. § (1) bekezdése és 60. § (1) bekezdése szerinti tartozás
megfizetésére kötelezett személynek fizetési kötelezettségét meghaladó összeg áll az adószámlán a rendelkezésére
(a  továbbiakban: túlfizetés), az  adóhatóság a  túlfizetés összegét kérelemre az  adózó, a  tartozás megfizetésére
kötelezett személy által megjelölt adónemre, fizetési kötelezettségre, tételes elszámolású fizetési kötelezettség
esetében a konkrét fizetési kötelezettségre számolja el.
(2) Ha az adózónak adótartozása nincs, és bevallási kötelezettségeinek eleget tett, rendelkezhet a fennmaradó összeg
visszatérítéséről. Rendelkezés hiányában az  adóhatóság a  túlfizetést a  később esedékes adó kiegyenlítésére
számolja el. Az  adóhatóság a  fennmaradó összeget csak akkor térítheti vissza, ha a  befizetőnek nincs általa
nyilvántartott, adók módjára behajtandó köztartozása.
(3) Csoportos adóalanynál fennálló túlfizetés összegét a csoportos adóalany képviselőjének kérelmére az adóhatóság
a csoportos adóalany vagy a csoportos adóalanyiságban részt vevő bármelyik tag csoportos adóalany képviselője
által megjelölt adószámlájára számolja el. A  csoportos adóalanynál fennálló túlfizetés tag adószámlájára
való elszámolásának feltétele a  csoportos adóalanyiságban részt vevő tagok erre irányuló előzetes írásbeli
megállapodása, amelyet a csoportos adóalany képviselője köteles bemutatni az adóhatóságnak.
(4) A túlfizetés visszaigényléséhez való jog elévülését követően az adóhatóság a túlfizetés összegét – ideértve a tételes
elszámolású fizetési kötelezettséget is – hivatalból vagy kérelemre az  általa nyilvántartott, az  adózót, a  tartozás
megfizetésére kötelezett személyt terhelő más tartozásra számolja el, vagy tartozás hiányában azt hivatalból törli.
(5) Az ugyanazon adóhatóságnál nyilvántartott, de téves adószámlára fizetett adót, vagy egyéb fizetési kötelezettséget
teljesítettnek kell tekinteni.
(6) Az adóhatóság számlájára tévesen befizetett összeg visszafizetését a  befizető a  túlfizetésre vonatkozó szabályok
szerint igényelheti.
(7) A csőd-, végelszámolási, kényszertörlési eljárás, valamint a  felszámolás kezdő napját, illetve ha az  adózót
a  csődeljárás elrendelését megelőzően ideiglenes fizetési haladék illeti meg, az  ideiglenes fizetési haladék kezdő
időpontját megelőző napon fennálló túlfizetés, valamint a  jogutód nélkül megszűnt adózó adószámláján fennálló
túlfizetés összegét az adóhatóság hivatalból számolja el az általa nyilvántartott, az adózót terhelő tartozásra.
75. § [Felosztási rendelkezéssel nem rendezett befizetések elszámolása]
Az adóhatóságnál nyilvántartott adótartozással vagy köztartozással rendelkező adózó esetében az  elektronikus
fizetéseket és elszámolásokat biztosító alrendszer elszámolási számlájára átutalással teljesített, felosztási
rendelkezéssel nem rendezett befizetéseket az adóhatóság először a természetes személy jövedelemadó előlegére,
a  levont jövedelemadóra, vagy a  kifizető által a  természetes személytől levont járulékokra az  esedékesség
sorrendjében, azonos esedékesség esetén a  tartozások arányában számolja el. Az  ezt követően fennmaradó
összeget először az  egyéb, az  állami adó- és vámhatóság által nyilvántartott tartozásokra kell elszámolni
azok esedékességének sorrendjében, azonos esedékesség esetén a  tartozások arányában. Az  adóhatóság
az  átvezetésekről az  adózót azok elvégzésével egyidejűleg értesíti. Az  ezt követően fennmaradó összeget
a köztartozás jogosultjainak kell átutalni a köztartozás erejéig, a tartozások arányában. Az ezt követően fennmaradó
összegre a  túlfizetésre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. Az  adók módjára behajtandó
köztartozásra történő átvezetésről az adóhatóság az adózót végzéssel értesíti.
76. § [Visszatartási jog gyakorlása]
 (1) Az  adózó a  költségvetési támogatás (visszaigénylés, visszatérítés) igénylésekor az  önkormányzati adóhatóságnál
az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványon nyilatkozik arról, hogy a  nyilatkozat időpontjában más
adóhatóságnál van-e esedékessé vált tartozása, és az  milyen összegű. Az  önkormányzati adóhatóság az  általa
felülvizsgált, az  adózót megillető költségvetési támogatást (adó-visszaigénylést, adó-visszatérítést), az  általa
nyilvántartott adótartozás, adók módjára behajtandó köztartozás, az adózó nyilatkozatában vagy más adóhatóság
megkeresésében közölt – más adóhatóságot megillető – tartozás összegéig visszatarthatja, és ezzel ennek erejéig
a tartozás megfizetettnek minősül.
(2) Az  állami adó- és vámhatóság az  általa felülvizsgált, az  adózót megillető költségvetési támogatást
(adó-visszaigénylést, adó-visszatérítést), az  általa nyilvántartott adó- és vámtartozás, adók módjára behajtandó
köztartozás, az  általános közigazgatási rendtartás alapján behajtandó köztartozás, illetve önkormányzati
adóhatóság megkeresésében közölt – önkormányzati adóhatóságot megillető – tartozás összegéig visszatarthatja,
és ezzel ennek erejéig a tartozás megfizetettnek minősül.
(3) A  visszatartásról az  adózót az  adóhatóság végzéssel értesíti. Az  adózó nyilatkozatában feltüntetett tartozásra
gyakorolt visszatartás esetében az  adóhatóság a  végzés mellőzésével, írásban értesíti az  adózót a  visszatartás
tényéről.
(4) Az adóhatóság visszatartási jogának gyakorlását az adózó kérelmére akkor mellőzheti, ha a költségvetési támogatás
(adó-visszaigénylés, adó-visszatérítés) elmaradása az  adózó gazdálkodási tevékenységét ellehetetlenítené, illetve,
ha a  természetes személy adózó esetében a  támogatás elmaradása a  saját és a  vele együtt élő hozzátartozója
megélhetését súlyosan veszélyeztetné.
(5) Az adóhatóság a nyilatkozat alapján visszatartott összegből e törvény szerint a kiutalásra nyitva álló határidőn belül,
ha pedig megkeresésre jár el, a végzés jogerőre emelkedését követően tizenöt napon belül utalja át a jogosultnak
az adózóval szemben fennálló követelését.
(6) Ha az igényelt költségvetési támogatás (adó-visszaigénylés, adó-visszatérítés) összege az adózót terhelő tartozások
mindegyikére nem nyújt fedezetet, azt az adóhatóság először a nála nyilvántartott tartozás kiegyenlítésére számolja
el az esedékesség sorrendjében, azonos esedékességű adóknál a tartozás arányában. Az ezt követően fennmaradó
összeget a követelések arányában kell átutalni a köztartozás jogosultjainak.
IX. FEJEZET
A BIZONYLAT KIÁLLÍTÁS ÉS A NYILVÁNTARTÁS SZABÁLYAI
77. § [Bizonylatok, könyvvezetés, nyilvántartás]
 (1) A jogszabályban előírt bizonylatot, könyvet, nyilvántartást – ideértve a  gépi adathordozón rögzített elektronikus
adatokat, információkat is – úgy kell kiállítani, illetve vezetni, hogy az  az adó alapjának, az  adó összegének,
a  mentességnek, a  kedvezménynek, a  költségvetési támogatás alapjának és összegének, továbbá ezek
megfizetésének, illetve igénybevételének megállapítására, ellenőrzésére alkalmas legyen.
(2) A könyveket, nyilvántartásokat – ha jogszabály másként nem rendelkezik – úgy kell vezetni, hogy
a) a bennük foglalt feljegyzések e  törvény, illetve a  Számv. tv. bizonylati rendjére vonatkozó és egyéb
jogszabályokban előírt bizonylatokon alapuljanak, b) adónként és költségvetési támogatásonként folyamatosan, kihagyás nélkül tartalmazzák az  adót, illetve
költségvetési támogatást meghatározó adatokat és azok bizonylati hivatkozásait,
c) azokból kitűnjék az adott időszakra vonatkozó bevallott adó, illetve támogatás alapja,
d) az adó megfizetésének, a  költségvetési támogatás igénybevételének, valamint az  alapul szolgáló
bizonylatoknak az ellenőrzését lehetővé tegyék. 78. § [A bizonylat megőrzése]
 (1) A 77. § (1) bekezdésében meghatározott iratokat az ezek vezetésére kötelezett adózó az adóhatósághoz bejelentett
helyen köteles őrizni.
 (2) Az iratokat a könyvelés, feldolgozás időtartamára más helyre lehet továbbítani, az adóhatóság felhívására azonban
azokat három munkanapon belül be kell mutatni.
 (3) Az iratokat az  adózónak a  nyilvántartás módjától függetlenül az  adó megállapításához való jog elévüléséig,
a  halasztott adó esetén a  halasztott adó esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőriznie.
(4) A munkáltató (kifizető) az  általa megállapított adó, adóelőleg alapjául szolgáló bizonylatokat a  (3)  bekezdésben
foglalt időpontig megőrzi.
(5) Az adókötelezettség megszűnése esetén az iratokat
a) a jogi személy jogutódja vagy jogszabályban, határozatban erre kötelezett,
b) a közkereseti társaságnál és a betéti társaságnál a jogszabályban meghatározott személy
a (3) bekezdésben foglalt időpontig megőrzi.
(6) A természetes személy az iratait maga köteles megőrizni. Ha az adókötelezettség a természetes személy halála miatt
szűnt meg, az  iratokat a  vele közös háztartásban élt hozzátartozója, ennek hiányában az  örökös köteles az  állami
vagy az önkormányzati adóhatósághoz továbbítani.
(7) Ha az  adózó vagy a  kapcsolt vállalkozása kölcsönös egyeztetési eljárást kezdeményez, az  e  §-ban előírt
kötelezettségek a  kölcsönös egyeztetési eljárás lezárultáig, vagy ha azután választott bírósági eljárás indul,
a  választott bírósági eljárás lezárultáig meghosszabbodnak. Ha az  e  §-ban előírtaknak a  kifizető, a  munkáltató
köteles megfelelni, az  őrzési kötelezettség az  adóhatóság felhívására a  kölcsönös egyeztetési eljárás, illetve
a választott bírósági eljárás lezárultáig meghosszabbodik.
(8) Az  (1)–(6)  bekezdésben foglalt kötelezettség az  iratok eredeti példányára, vagy – ha azt jogszabály nem zárja ki –
eredeti példány hiányában a jogszabályban előírt módon, elektronikus úton előállított hiteles másolatára vonatkozik.
Az adóigazgatási eljárásban az irat eredeti példánya – ha annak megőrzését jogszabály nem írja elő, és adózó azzal
nem rendelkezik – nem kérhető.
(9) Ha az  adózó a  bizonylatot, könyvet, nyilvántartást online hozzáférést biztosítva, elektronikusan őrzi meg, köteles
ellenőrzés esetén az adóhatóság részére az elektronikus hozzáférést, letöltést biztosítani.
X. FEJEZET
AZ ADATSZOLGÁLTATÁS SZABÁLYAI 79. § [Adatszolgáltatás kötelező tartalma]
Az e törvényben vagy jogszabályban az adóhatósághoz adatszolgáltatásra kötelezett személy adatszolgáltatásának
tartalmaznia kell a természetes személy adóazonosító számát.
80. § [Általános adatszolgáltatási határidő]
Ha törvény bíróságnak, államigazgatási vagy önkormányzati szervnek, köztestületnek az adózó adókötelezettségét
érintő, az  adóhatósághoz teljesítendő értesítési, tájékoztatási vagy adatszolgáltatási kötelezettséget ír elő,
azt – eltérő rendelkezés hiányában – az  engedély kiadását, a  határozat (végzés) véglegessé válását, illetve
az adókötelezettséget érintő esemény bekövetkeztét követő tizenöt napon belül kell teljesíteni.
81. § [Adóhatósági adatigénylés személyiadat- és lakcímnyilvántartásból]
Az adóhatóság a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból adatot természetes személyazonosító adattal, lakcímmel
vagy kapcsolati kódon igényelhet.
82. § [Adatszolgáltatás a föld bérbeadásáról származó jövedelemről]
A kifizető a  föld bérbeadásából (földjáradékból) származó jövedelemről és a  levont adóról, az  adómentesség
feltételéül szabott időtartamra kötött, de ezen időtartam lejárta előtt megszűnt haszonbérleti szerződésről
és az  adókötelessé vált időszakról, valamint a  bérbeadott földterület ingatlan-nyilvántartási azonosító
adatairól az  adatszolgáltatást a  földterület fekvése szerint illetékes önkormányzati adóhatósághoz teljesíti.
Az  adatszolgáltatásban fel kell tüntetni az  adólevonás elmaradásának okát (természetben történő bérfizetés).
Az adatszolgáltatást a kifizető papíralapú adathordozón az adóévet követő év március 31. napjáig teljesíti.
83. § [Az ingatlanügyi hatóság adatszolgáltatása]
 (1) Az ingatlanügyi hatóság az ingatlan-nyilvántartási eljárás befejezését, illetve az ingatlan tulajdonjogának a futamidő
végén tulajdonjog átszállását eredményező pénzügyi lízing alapján a pénzügyi lízingbeadás tényének feljegyzését
követően haladéktalanul adatot szolgáltat az  állami adó- és vámhatóságnak az  illetékkiszabáshoz szükséges,
birtokában lévő adatokról, valamint ingatlanértékesítés esetén az  ingatlan értékesítőjéről és az  ingatlan szerződés
szerinti értékéről, továbbá föld átruházása esetén a  földértékesítés tényéről, az  ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni
értékű jogról való lemondás, ilyen jog visszterhes alapítása, átruházása (átengedése), megszüntetése esetén
az  átruházó (átengedő), e  jogot alapító, illetve megszüntető természetes személyről és e  jog szerződés szerinti
értékéről. Az ingatlanügyi hatóság az adózó személyi adatait tartalmazó megkeresésre tájékoztatja az adóhatóságot
az adózó tulajdonát képező – nyilvántartásában szereplő – valamennyi ingatlan adatáról.
(2) Az ingatlanügyi hatóság az  önkormányzati adóhatóság megkeresésére évente egy alkalommal – kizárólag
az  építményadó, a  telekadó, a  természetes személy kommunális adója, a  települési adó bevezetése, továbbá
megállapítása (kivetése), ellenőrzése céljából –, térítésmentesen, elektronikusan feldolgozható formában,
a  megkeresés beérkezését követő harminc munkanapon belül adatot szolgáltat az  önkormányzati adóhatóság
illetékességi területén található, a  nyilvántartásában szereplő valamennyi ingatlannak a  megkeresés szerinti év
január 1-jén hatályos adatairól. A  megkeresésben meg kell jelölni a  kért adatok felhasználásnak célját. A  kapott
adatok kizárólag a  megjelölt célra használhatóak fel. Ha az  önkormányzat adóbevezetés céljából kért adatot, de
az  adó bevezetéséről szóló önkormányzati rendelet legkésőbb a  megkeresést követő év első napjáig nem lépett
hatályba, akkor az  adatszolgáltatásért egyébként járó díjat a  megkeresést követő év január 31. napjáig meg kell
fizetnie. Az adatszolgáltatás tartalmazza az önkormányzat illetékességi területén lévő, az ingatlan-nyilvántartásban
önálló ingatlanként nyilvántartott ingatlan esetén
a) az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény szerinti, az  ingatlanról nyilvántartott valamennyi adatot (így
különösen az ingatlan címét, helyrajzi számát és terület nagyságát),
b) az ingatlan tulajdonosát és természetes személy tulajdonos esetén a  tulajdonos természetes személy
azonosító adatait, lakcímét, értesítési címét, jogi személy tulajdonos esetén a tulajdonos nevét, székhelyét és
értesítési címét, több tulajdonos esetén a tulajdonosok tulajdoni hányadát,
c) az ingatlan-nyilvántartásba feljegyzett valamennyi jogot, ideértve azok jogosultjait, több jogosult esetén
a  jogosultak jogosultsági hányadát, a  természetes személy jogosult esetén a  jogosult azonosító adatait,
lakcímét, jogi személy jogosult esetén székhelyét és értesítési címét,
d) a tulajdonjog, használati jog, vagyonkezelői jog átruházására irányuló szerződés esetén a  szerződés, jog
alapítása esetén a jogalapításról szóló szerződés, nyilatkozat széljegyre vételét, a széljegyzés napját, a szerző
felet, természetes személy szerző fél esetén a  szerző fél azonosító adatait, lakcímét, jogi személy szerző fél
esetén a jogosult székhelyét, értesítési címét, több szerző fél esetén a szerző felek által megszerzett tulajdoni,
jogosultsági hányadot, és
e) a telekalakítási vagy építési tilalom elrendelésének tényét, a tény bejegyzésének napját.
84. § [A hitelintézet, pénzforgalmi szolgáltató adatszolgáltatása]
 (1) A  pénzforgalmi számlát vezető pénzforgalmi szolgáltató – a  cégjegyzékbe bejelentett pénzforgalmi számlára
vonatkozó adatok kivételével – a pénzforgalmi számla megnyitását és megszüntetését annak időpontját követő hó
tizenötödik napjáig a pénzforgalmi jelzőszám feltüntetésével közli az állami adó- és vámhatósággal.
(2) Amennyiben az adózó belföldi pénzforgalmi számlaszáma a számlát vezető pénzforgalmi szolgáltató érdekkörében
felmerült ok, illetve intézkedés miatt megváltozik, az  eredeti és a  megváltozott számlaszámot a  pénzforgalmi
szolgáltató köteles bejelenteni – az adózó adóazonosító számának feltüntetésével – a változástól számított tizenöt
napon belül az állami adó- és vámhatóságnál.
85. § [Befektetési szolgáltatói adatszolgáltatás]
A befektetési szolgáltató az  adóévet követő év január 31. napjáig elektronikus úton adatot szolgáltat az  állami
adó- és vámhatósághoz az  olyan ügyletben részt vevő személyek – ha egyikük, vagy mindegyikük természetes
személy – azonosító adatairól, adóazonosító számáról, amely ügyletben az  egyik fél tulajdonában lévő értékpapír
(értékpapír-letéti) számláról másik fél tulajdonában lévő értékpapír, értékpapír-letéti számlára értékpapír
áthelyezésére kapott megbízást teljesített. Az  adatszolgáltatás tartalmazza továbbá az  áthelyezett értékpapír
fajtáját, névértékét, valamint – ha a  megbízást adó fél igazolja, vagy arról nyilatkozik – az  értékpapír átruházása
ellenében megszerzett bevételt.
86. § [Építésügyi hatósági adatszolgáltatás]
 (1) Az  építésügyi hatóság az  általa kiadott használatbavétel tudomásulvételéről szóló hatósági bizonyítvány egy
példányát haladéktalanul megküldi az  ingatlan fekvése szerint illetékes önkormányzati adóhatósághoz és állami
adó- és vámhatósághoz.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően, a  használatbavételi engedélyhez kötött építmények esetében az  építésügyi
hatóság az  általa kiadott véglegessé vált használatbavételi, illetve véglegessé vált fennmaradási engedély egy
példányát, a  véglegessé válás közlése időpontjának megjelölésével megküldi az  ingatlan fekvése szerint illetékes
önkormányzati adóhatósághoz és állami adó- és vámhatósághoz.
87. § [A közúti közlekedési nyilvántartási szerv adatszolgáltatása]
 (1) A közúti közlekedési nyilvántartási szerv a  járműnyilvántartásából a  január 1-jei állapotnak megfelelő adatokat
január 31. napjáig közli a gépjárműadó kivetésére illetékes önkormányzati adóhatósággal a következő tartalommal:
a) a gépjármű rendszáma, alvázszáma, személygépjármű saját tömege, tehergépjármű saját tömege és
megengedett együttes tömege,
b) a gépjármű üzembentartójának, annak hiányában tulajdonosának neve, valamint lakcíme, székhelye vagy
telephelye, továbbá természetes személy adózó esetén természetes azonosító adatai, nem természetes
személy adózó esetén cégjegyzékszáma,
c) gépjármű forgalomba helyezésének, forgalomból való kivonásának időpontja, valamint a kivonás oka,
d) az üzembentartó személyében bekövetkezett változás, a tulajdonváltozás időpontja,
e) a gépjármű környezetvédelmi osztályba sorolása,
f ) a gépjárműadóról szóló törvény szerinti személygépkocsi, motorkerékpár teljesítménye (kilowattban, ennek
hiányában lóerőben meghatározva), gyártási éve,
g) a tehergépjármű, az  autóbusz légrugós vagy azzal egyenértékű rugózási rendszerének (útkímélő tengely)
tényét.
 (2) A közúti közlekedési nyilvántartási szerv, a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő szerv
a  járműnyilvántartásból, valamint a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény
szerinti nyilvántartásból
a) minden hónap 20. napjáig az  előző hónap utolsó napja szerinti állapotnak megfelelő, az  előző
adatszolgáltatási időszakhoz képest bekövetkezett adókötelezettséget érintő változásokat (így különösen
gépjármű forgalomba helyezése, forgalomból való kivonása, átalakítása, teljesítményadatának, illetve
környezetvédelmi osztályba sorolásának módosulása),
b) január 20. napjáig a  tárgyévet megelőző évben bekövetkezett tulajdonosváltozásról szóló, régi tulajdonos
által teljesített változásbejelentést
az (1) bekezdés szerinti adattartalommal közli a gépjárműadó kivetésére illetékes önkormányzati adóhatósággal.
 (3) Az  első fokon eljáró közlekedési igazgatási hatóság által a  jármű tulajdonjogának, üzemben tartói jogának
bejegyzésére, ezek valamelyikének változására irányuló eljárás során a közlekedési igazgatási ügymenetet támogató
informatikai rendszerben rögzített, az  adózó által bemutatott, a  gépjármű és pótkocsi vagyonszerzési illetékének
megfizetését igazoló készpénz-átutalási megbízás azonosító számát, gyártójának kódját, valamint a  befizetett
illeték összegét a  közúti közlekedési nyilvántartást vezető szerv útján, továbbá a  közúti közlekedési nyilvántartást
vezető szerv a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvényben szereplő adatok közül a gépjármű és pótkocsi
vagyonszerzési illetéke teljesítésének ellenőrzéséhez szükséges adatokat (a  jármű fajtáját, gyártmányát, típusát,
kategóriáját, forgalmi rendszámát, hengerűrtartalmát, kamratérfogatát, teljesítményét, össztömegét, gyártási évét,
a  járműtulajdonos, üzemben tartói jog jogosítottja azonosító adatait, lakcímét, székhelyét, adóazonosító számát)
elektronikus úton továbbítja az állami adó- és vámhatóságnak.
88. § [Adatszolgáltatás ideiglenes rendszámtábla kiadásról]
A járási hivatal, valamint az  állami adó- és vámhatóság minden hónap tizenötödik napjáig az  előző hónap utolsó
napja szerinti állapotnak megfelelően adatokat szolgáltat az „E” és „P” betűjelű ideiglenes rendszámtábla kiadásáról
a  kérelmező lakóhelye, székhelye szerint illetékes önkormányzati adóhatósághoz. Az  adatszolgáltatás tartalmazza
a kérelmező nevét, anyja nevét, születési helyét és idejét, valamint lakcímét, székhelyét, továbbá a jármű fajtáját és
rendszámát.
89. § [A Központi Ügyfél-regisztrációs Nyilvántartás vezetéséért felelős szerv adatszolgáltatása]
 (1) A Központi Ügyfél-regisztrációs Nyilvántartás vezetéséért felelős szerv
a) minden hónap tizenötödik napjáig az  előző hónap utolsó napja szerinti állapotnak megfelelően az  állami
adó- és vámhatóság részére,
b) az önkormányzati adóhatóság kérésére minden év január tizenötödik napjáig az  előző év utolsó napja
szerinti állapotnak megfelelően az önkormányzati adóhatóság részére
elektronikus úton, kapcsolati kód alkalmazásával megküldi azon személyek elektronikus azonosítási szolgáltatás,
illetve tárhely azonosítóját, akik elektronikus azonosítási szolgáltatást, illetve tárhelyet hoztak létre vagy szüntettek
meg, továbbá az  elektronikus azonosítási szolgáltatás, illetve tárhely létrehozásának, illetve megszüntetésének
időpontját.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás adatait az adóhatóság
a) az Szja tv. szerinti adóbevallási tervezethez kapcsolódó eljárásban,
b) az elektronikus kapcsolattartásra kötelezett adózót érintő eljárásában,
c) az adózó képviselőjével való kapcsolattartáshoz, és
d) joghatás nélküli tájékoztatás küldéséhez
használhatja fel.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás adatait az  adóhatóság az  adózó 37.  § szerinti nyilvántartásból való
törléséig, illetve az adózó képviselője esetében a képviseleti jog megszűnéséig kezeli.
90. § [Adatszolgáltatás kötvénynyilvántartásból és közúti járműnyilvántartásból]
A kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási kötvényeket nyilvántartó szerv, a  közúti közlekedési nyilvántartási szerv
a kötvénynyilvántartásból, illetve a közúti járműnyilvántartásból a tárgyévet követő év január 31. napjáig a kötelező
gépjárműfelelősség-biztosítási jogviszony díj nemfizetési okból való megszűnéséről, továbbá ha a  biztosító
értesítése alapján a  gépjármű forgalomból való kivonása iránti eljárás indul, az  állami adó- és vámhatóságnak
– elektronikus úton – adatot szolgáltat a következő tartalommal:
a) a biztosított (üzemben tartó) neve (jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet
megnevezése, továbbá cégjegyzékszáma, illetve nyilvántartási száma), születési helye, születési ideje, anyja
neve és lakcíme, illetve székhelye (fióktelepe),
b) a gépjármű hatósági jelzése (rendszáma) és alvázszáma,
c) a kockázatviselés kezdetének, megszűnésének időpontja,
d) a gépjármű forgalomból való kivonásának időpontja.
91. § [Az állami foglalkoztatási szerv adatszolgáltatása]
Az állami foglalkoztatási szerv elektronikus úton az  állami adó- és vámhatósághoz az  adóévet követő év
január harmincegyedikéig adatot szolgáltat azon személyek azonosító adatairól, adóazonosító jeléről, akiknél
az álláskeresési ellátás folyósítását az ellátásra való jogosultságot kizáró kereső tevékenység miatt szüntették meg,
és az  adatok rendelkezésre állása esetén e  személyek munkaadóiról, azok adószámának feltüntetésével, valamint
a folyósítás megszűnésének időpontjáról.
92. § [Adatszolgáltatás adókedvezményre jogosító igazolásokról]
 (1) Ha az  adókedvezményre jogosító igazolást kiállító szerv olyan igazolást (bizonylatot) állít ki, amelynek alapján
a  természetes személy adókedvezmény (adómentesség) igénybevételére jogosult, a  kedvezmény igénybevételére
jogosító igazolás tartalmának közlésével adatot szolgáltat az  adózónak kiadott igazolásról. Az  adatszolgáltatást
az adóévet követő év január harmincegyedikéig elektronikus úton az adókedvezményre jogosító igazolást kiállító
szerv illetékes állami adó- és vámhatóságához kell teljesíteni.
(2) A tartósan álláskereső személyek után, illetve a  gyermekgondozási díj, a  gyermekgondozást segítő ellátás,
valamint a  gyermeknevelési támogatás folyósítását követően foglalkoztatott munkavállalók után érvényesíthető
szociális hozzájárulási adókedvezmény ellenőrzése céljából az  adókedvezményre jogosító igazolást kiállító szerv
a tárgyhónapban kiállított igazolásban szereplő adatokat a tárgyhónapot követő hónap ötödik napjáig elektronikus
úton hivatalból megküldi az állami adó- és vámhatóság részére.
93. § [Adatszolgáltatás költségvetési támogatás igénybevételéhez felhasználható igazolásokról]
Ha jogszabály költségvetési támogatás igénybevételéhez más szerv által kiállított igazolás, bizonylat benyújtását
írja elő, az igazolást kiállító szerv a kiállítás hónapját követő hó tizenötödik napjáig adatot szolgáltat a kiállítást kérő
személy székhelye, telephelye, lakóhelye szerint illetékes adóhatóságnak a kiadott igazolásról. Az adatszolgáltatás
tartalmazza a  kiállítást kérő személy nevét, elnevezését, adóazonosító számát, az  igazolásban feltüntetett tényt,
körülményt, adatot, valamint a  támogatás igénylésének jogcímét. Az  igazolás kiállítása megtagadható, ha
a kérelmező nem közli a támogatás igénylésének jogcímét. Az igazoláson a támogatás igénylésének jogcímét fel kell
tüntetni, az igazolás csak a megjelölt támogatás igénybevételéhez használható fel.
94. § [Az önkormányzat jegyzőjének adatszolgáltatása]
 (1) A jegyző az ingatlanokat terhelő adókról szóló bevallás benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő negyvenöt
napon belül adatot szolgáltat az állami adó- és vámhatóságnak az önkormányzat illetékességi területén, a korrigált
forgalmi érték szerinti adóztatás esetén az ötszázmillió forint forgalmi értéket elérő ingatlannal, alapterület szerinti
adóztatás esetén az  ezer m²-t elérő épülettel, illetve tízezer m2-t elérő telekkel rendelkező külföldön bejegyzett
szervezetek tagjairól (tulajdonosairól), illetve az egyes tagokat megillető részesedés arányáról a külföldi szervezetek
építményadóról, telekadóról szóló bevallásában feltüntetett adatok alapján.
(2) A  jegyző az  (1)  bekezdésben meghatározott határidőn belül az  állami adó- és vámhatóságnak adatot szolgáltat
az Európai Unió más tagállamában illetőséggel rendelkező személy önkormányzat illetékességi területén található
földje haszonbérbeadásából származó jövedelméről.
(3) A  jegyző elektronikus úton adatot szolgáltat azokról a  személyekről, akiknek köztartozás-mentessége
a  Magyarország helyi önkormányzatairól, valamint a  nemzetiségek jogairól szóló törvény méltatlansági eljárásra
vonatkozó szabályai szerint vizsgálat tárgyát képezheti.
(4) A (3) bekezdés szerinti adatszolgáltatás tartalmazza
a) az adózó nevét, adóazonosító számát,
b) azon helyi, illetve nemzetiségi önkormányzat megnevezését, ahol az adózó tisztséget tölt be.
(5) A (3)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást a  változás bekövetkezésétől számított öt napon belül kell teljesíteni
az e célra rendszeresített formanyomtatvány alkalmazásával.
95. § [A tankerületi központ és a települési önkormányzat adatszolgáltatása]
 (1) Az állami adó- és vámhatósághoz a  köznevelési feladatot ellátó egyes önkormányzati fenntartású intézmények
állami feladatellátásba vételével kapcsolatos állami adó- és vámhatósági feladatok ellátása céljából
a) a tankerületi központ adatot szolgáltat a  beolvadó intézmény nevének, adószámának feltüntetésével
azon települési önkormányzatok nevéről és adószámáról, amelyek a  köznevelési feladatot ellátó egyes
önkormányzati fenntartású intézmények állami fenntartásba vételéről szóló törvény szerint intézményt
működtetnek, a működtetés kezdetének napja megjelölésével, és
b) azon települési önkormányzat, amely az  a)  pont szerinti intézményt nem maga működteti, a  működtetett
intézmény nevének, adószámának feltüntetésével adatot szolgáltat az  intézményt működtető, jogutódnak
tekintendő költségvetési szerv, gazdasági társaság adószámáról, nevéről a  működtetett intézmény
működtetése kezdetének napja megjelölésével.
(2) Az (1)  bekezdés b)  pontja szerint nem kell adatot szolgáltatni abban az  esetben, ha a  települési önkormányzat
az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti intézményt maga működteti, az  állami adó- és vámhatóság az  (1)  bekezdés
b) pontja szerinti adatszolgáltatás hiányában ennek figyelembevételével jár el.
(3) Az (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást a  tárgyhónapot követő hónap huszonötödik napjáig kell teljesíteni.
Az  állami adó- és vámhatóság adószámla vezetéssel kapcsolatos feladatai tekintetében – ideértve a  kiutalások
teljesítését is – a  határidők az  adatszolgáltatás beérkezésétől számítandók, ha az  adatszolgáltatás a  határidő
kezdetére egyébként okot adó, jogszabályban rögzített körülmény bekövetkezését követően érkezett be.
(4) Ha az  (1)  bekezdésben említett adatok tekintetében változás következik be, akkor a  változással érintett adatok
vonatkozásában az adatszolgáltatást a tárgyhónapot követő hónap huszonötödik napjáig kell teljesíteni.
96. § [A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv és a fővárosi és megyei kormányhivatal adatszolgáltatása]
A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatal a tárgyévet követő év január 31.
napjáig adatot szolgáltat a fogyatékossági támogatásban részesülő természetes személy azonosító adatairól, illetve
az ellátás folyósításának időszakáról.
97. § [Adatszolgáltatás hagyatéki eljárás esetén]
Ha az adóhatóság az elhunyt természetes személy adóügyével összefüggésben adóigazgatási eljárást folytat vagy
azt kezdeményez, és ennek során az  örökösök személyének ismerete szükséges, az  adóhatóság megkeresésére
a  hagyatéki leltározásra illetékes önkormányzati jegyző adatot szolgáltat a  hagyatéki leltár készítésének tényéről,
a  hagyatéki eljárást lefolytató közjegyző nevéről és székhelyéről, valamint a  rendelkezésére álló hozzátartozói
adatokról (név, cím). Az adóhatóság a jegyző által megküldött hozzátartozói adatokat nyilvántartásából soron kívül
törli, ha az eljárás eredményeként nem állapít meg adót, költségvetési támogatást az elhunyt terhére vagy javára.
Az  adóhatóság megkeresésére a  hagyatéki eljárást lefolytató közjegyző a  megkereső adóhatóságot tájékoztatja
az  örökösökről az  azonosításukhoz szükséges természetes személyazonosító adatok és lakcím feltüntetésével,
valamint az  örökrészük alapján örökölt vagyonról és annak értékéről, vagy tájékoztatást ad a  hagyatéki eljárás
megszüntetéséről.
98. § [Adatszolgáltatás tevékenység szüneteléséről]
 (1) A  területi ügyvédi kamara, illetve a  Magyar Szabadalmi Ügyvivői Kamara az  ügyvédi, szabadalmi ügyvivői
tevékenység szünetelésének kezdő napjáról, valamint a szünetelés megszűnésének napjáról az ügyvéd, szabadalmi
ügyvivő természetes személyazonosító adatainak, lakcímének feltüntetésével a  bejegyzést követő hó tizenötödik
napjáig adatot szolgáltat az ügyvéd, szabadalmi ügyvivő illetékes állami adó- és vámhatóságához.
(2) A  közjegyző székhelye szerint illetékes területi közjegyzői kamara a  közjegyző szolgálata szünetelésének kezdő
napjáról, valamint a  szolgálat szünetelése megszűnésének napjáról a  közjegyző természetes személyazonosító
adatainak, lakcímének feltüntetésével, a  szolgálat szünetelésének kezdő napját, illetve a  szolgálat szünetelése
megszűnésének napját követő hó tizenötödik napjáig adatot szolgáltat a  közjegyző illetékes állami adó- és
vámhatóságához.
99. § [Adatszolgáltatás nyugellátás adóévi összegéről]
A nyugdíjat folyósító szerv az  adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés
egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény 19/A.  § (2)  bekezdés d)  pontjában meghatározott
jövedelemkategóriát érintő automatikus információcsere teljesítése érdekében a  rendelkezésre álló azonosító
adatok alapján az  Európai Unió más tagállamában illetőséggel rendelkező személy részére kifizetett nyugellátás
adóévi összegéről az  adóévet követő év január harmincegyedikéig az  adózó azonosításához rendelkezésre álló
adatok feltüntetésével elektronikus úton adatot szolgáltat az állami adó- és vámhatóságnak.
100. § [Mezőgazdasági és vidékfejlesztési szerv adatszolgáltatása]
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv az  adóévet követő év január 31. napjáig adatot szolgáltat
az  állami adó- és vámhatósághoz az  általa kifizetett támogatás jogcíméről, összegéről a  természetes személy
nevének, adóazonosító jelének feltüntetésével.
101. § [Adatszolgáltatás jövedéki adóvisszaigénylés ellenőrzéséhez]
Az állami adó- és vámhatóság megkeresésére a  jövedéki adóvisszaigénylés ellenőrzéséhez a  nyilvántartásában
szereplő adatok közül adatot szolgáltat
a) a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv a föld helyrajzi száma alapján a föld megműveléséről,
b) az erdészeti hatóság az  erdő erdészeti azonosítója alapján az  erdő nagyságáról, a  használó személyéről,
az erdőfelújítási kötelezettség elvégzéséről,
c) a vízügyi hatóság a  halastó helyrajzi száma alapján a  halastó nagyságáról, a  használó személyéről,
a halgazdálkodási tevékenység végzéséről. 102. § [Élelmiszerlánc felügyeleti hatóság adatszolgáltatása]
Az élelmiszerlánc-felügyeleti hatóság az  állami adó- és vámhatóság megkeresésére adatot szolgáltat
a nyilvántartásában szereplő adatokról, ha az az ellenőrzés lefolytatásához szükséges.
103. § [Idegenrendészeti, menekültügyi, állampolgársági ügyekben eljáró hatóság adatszolgáltatása]
Az idegenrendészeti, menekültügyi, állampolgársági ügyekben eljáró hatóság az  állami adó- és vámhatóság
megkeresésére – az  adózók ellenőrzésre történő kiválasztásához, ellenőrzéséhez, végrehajtási eljárás
lefolytatásához – adatot szolgáltat a nyilvántartásában szereplő, az idegenrendészeti hatóság előtti engedélyezési
eljárások során az  engedélyek kiadásához szükséges feltételeket igazoló okiratokban szereplő, az  adózó
elérhetőségére, személyének azonosítására, valamint jövedelmi és vagyoni helyzetére vonatkozó adatokról.
104. § [Pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény, befektetési vállalkozás adatszolgáltatása]
 (1) Ha az  állami adó- és vámhatóság ellenőrzési eljárás, végrehajtási eljárás megindításához, lefolytatásához vagy
bűnüldözési, nyomozóhatósági tevékenysége végzéséhez, továbbá a  pénzügyi információs egységként működő
hatóság feladatainak végzéséhez szükséges adatok iránti megkeresést elektronikus úton juttatja el az általa e célra
működtetett elektronikus rendszeren keresztül a  pénzügyi intézmény, a  pénzforgalmi intézmény és a  befektetési
vállalkozás részére, a  megkeresést a  pénzügyi intézmény, a  pénzforgalmi intézmény és a  befektetési vállalkozás
elektronikus úton, az állami adó- és vámhatóság által meghatározott formátumban köteles teljesíteni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti megkeresések teljesítésére nyitva álló határidő a  végrehajtási eljáráshoz szükséges
megkeresések tekintetében nyolc nap, az ellenőrzési eljáráshoz szükséges megkeresések tekintetében tizenöt nap.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti elektronikus kapcsolattartásra köteles pénzügyi intézmény, a  pénzforgalmi intézmény és
a befektetési vállalkozás az elektronikus kapcsolattartáshoz szükséges adatait köteles bejelenteni az állami adó- és
vámhatóságnak.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti elektronikus kapcsolattartás során az  állami adó- és vámhatóság által meghatározott
formátumú küldemények továbbíthatóak. Az  állami adó- és vámhatóság az  általa üzemeltetett honlapon köteles
közzétenni az  üzenetformátumokat és az  azokhoz tartozó üzenetsémákat a  bevezetési idejük feltüntetésével.
A  küldeményt a  feladónak el kell látnia minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú
elektronikus aláírással és időbélyegzővel, valamint titkosítania kell.
105. § [Telekommunikációs szolgáltatást nyújtó adózó adatszolgáltatása]
Ha a  tényállás tisztázásához szükséges, az  állami adó- és vámhatóság megkeresi a  belföldön letelepedett,
telekommunikációs szolgáltatást nyújtó adózót az  elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint
az  információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló törvény szerinti elektronikus
kereskedelemi szolgáltatásnak a  szolgáltatás nyújtójára, valamint a  szolgáltatás ellenértékére vonatkozó forgalmi
adatai az elektronikus kereskedelmi szolgáltatást igénybevevő személyhez nem köthető módon történő beszerzése
érdekében. A belföldön letelepedett, telekommunikációs szolgáltatást nyújtó adózó a megkeresést tizenöt napon
belül teljesíti.
106. § [Adatszolgáltatás online pénztárgéppel és az adatszolgáltatás minőségét biztosító követelmények]
 (1) Jogszabályban meghatározottak szerinti adóigazgatási azonosításra alkalmas nyugta kibocsátására az a pénztárgép
felel meg, amelynek forgalmazását a  jogszabályban meghatározottak szerint engedélyezték, és amelyet
a jogszabályban meghatározottak szerint helyeztek üzembe.
(2) A  forgalmazási engedély kiadásáért, módosításáért, kiterjesztéséért jogszabályban meghatározott igazgatási
szolgáltatási díjat kell fizetni.
(3) Az engedélyezési eljárás lefolytatásához szükséges, adótitoknak minősülő adatokról az állami adó- és vámhatóság
tájékoztatja az engedélyező hatóságot.
(4) Az engedélyező hatóság honlapján folyamatosan nyilvánosságra hozza
a) az érvényes forgalmazási engedéllyel rendelkező pénztárgéptípus megnevezését, engedélyszámát és
az engedély kiállításának dátumát, valamint a forgalmazó nevét és címét,
b) a visszavont forgalmazási engedélyek engedélyszámát, az engedély visszavonásának dátumát, a visszavonás
okát, a visszavonással érintett pénztárgéptípus megnevezését, valamint a forgalmazó nevét és címét,
c) a forgalmazó jogutód nélküli megszűnése miatt érvénytelenné vált forgalmazási engedély számát és
az érvénytelenné válás időpontját,
d) a forgalmazó jogutóddal történő megszűnése esetén a  jogelőd és a  jogutód nevét és címét,
a  pénztárgéptípusát, valamint a  forgalmazási engedély engedélyszámát és a  forgalmazási engedély
átírásának időpontját.
(5) Pénztárgép szervizelését csak nyilvántartásba vett szerviz végezheti érvényes műszerészi igazolvánnyal és
plombanyomóval rendelkező műszerésze útján.
(6) Szerviz az az egyéni vállalkozó vagy szervezet, aki vagy amely a szervizek – állami adó- és vámhatóság által vezetett –
nyilvántartásában szerepel.
(7) Szervizként való nyilvántartásba vételét az  állami adó- és vámhatóságnál az  az egyéni vállalkozó vagy szervezet
kérelmezheti,
a) akinek vagy amelynek nincs száznyolcvan napon keresztül folyamatosan fennálló, az  állami adó- és
vámhatóságnál nyilvántartott túlfizetéssel csökkentett, összességében számítva (a  továbbiakban: nettó
módon számítva) a  tízmillió forintot, egyéni vállalkozó esetében nettó módon számítva 1 millió forintot
meghaladó tartozása,
b) aki vagy amely megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményeinek, és
c) aki vagy amely e tevékenységét az állami adó- és vámhatóság felé szabályszerűen bejelentette.
(8) Egyéni vállalkozó nyilvántartásba vételének további feltétele, hogy nem áll szervizelési tevékenység folytatását
kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, és nem áll más szerviz alkalmazásában.
(9) A  műszerészi igazolvány a  pénztárgépek szervizelésére jogosító, az  állami adó- és vámhatóság által kiállított
igazolvány.
(10) A műszerészi igazolvány
a) szervizelési tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt nem álló, és
b) nyilvántartásba vett szerviz alkalmazásában álló vagy egyéni vállalkozó szervizként nyilvántartott
személy (műszerész) részére állítható ki, aki nem áll a kérelmezőn kívül más szerviz alkalmazásában.
(11) A műszerész igazolványra vonatkozó rendelkezéseket a határon átnyúló szolgáltatásnyújtás esetén is alkalmazni kell.
 (12) A műszerész igazolvány az állami adó- és vámhatóság tulajdona.
 (13) A  pénztárgép forgalmazásával, üzemeltetésével, szervizelésével kapcsolatos, jogszabályban meghatározott
kötelezettségeket – a  kötelezettség fennállása alatt és az  azt követő ötödik naptári év végéig – az  állami adó- és
vámhatóság ellenőrzi.
(14) A pénztárgép üzemeltetésével kapcsolatos ellenőrzés során – ha az elektronikus hírközlő hálózat elérhetetlenségére
vonatkozó tény vagy adat merül fel – az állami adó- és vámhatóság kérheti a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
szakhatóságként történő közreműködését az elektronikus hírközlő hálózat elérhetősége kérdésében.
(15) Az  állami adó- és vámhatóság az  üzemeltető, a  forgalmazó, a  szerviz vagy más személy (13)  bekezdés szerinti
ellenőrzése során talált pénztárgépet vizsgálat céljából átvételi elismervény ellenében legfeljebb tizenöt napra
bevonhatja, ha a  pénztárgéppel történő visszaélés gyanúját észleli, és a  tényállás másként nem tisztázható.
A bevont pénztárgépet az állami adó- és vámhatóság annak megállapítása érdekében, hogy a pénztárgép megfelel
a  jogszabályban meghatározott műszaki követelményeknek (a  továbbiakban e  § alkalmazásában: ellenőrző
vizsgálat), átadja az online pénztárgépet engedélyező hatóság részére. A bevonás időszaka alatt az adózó a nyugta
kibocsátási kötelezettségét, ha a  jogszabályban meghatározottaknak megfelelő, adóigazgatási azonosításra
alkalmas nyugta adására szolgáló másik pénztárgéppel is rendelkezik, annak alkalmazásával, pénztárgép hiányában
kézi úton előállított nyugtával teljesíti.
(16) A  (15)  bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni, ha a  pénztárgép működésének jogszabályban meghatározott
hírközlő eszköz és rendszer útján történő felügyelete során az  állami adó- és vámhatóság pénztárgéppel történő
visszaélés gyanúját észleli, és a tényállás másként nem tisztázható.
(17) Ha az  ellenőrző vizsgálat eredményeként megállapítást nyer, hogy a  pénztárgép a  jogszabályban meghatározott
követelményeknek nem felel meg, és ez  befolyásolja az  adózással összefüggő funkciókat és a  hiba, hiányosság
nem küszöbölhető ki, vagy azt az  arra kötelezett az  előírt határidőn belül nem teljesíti, az  online pénztárgépet
engedélyező hatóság határozattal előírja a pénztárgépet engedélyező hatóság részére történő leadását. A  leadott
pénztárgépet az engedélyező hatóság megsemmisíti, erről az állami adó- és vámhatóságot értesíti.
(18) Az  állami adó- és vámhatóság honlapján folyamatosan nyilvánosságra hozza a  nyilvántartásba vett vagy törölt
szervizek, valamint az érvényes és az érvénytelen műszerészi igazolványok, plombanyomók adatait.
107. § [Élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezés adatszolgáltatása]
 (1) Az  élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezést (a  továbbiakban:
automataberendezés) üzemeltető adózó köteles a  jogszabályban meghatározott adattartalommal
– automataberendezésenként – az állami adó- és vámhatósághoz elektronikus úton bejelenteni:
a) az üzemeltetés megkezdését, legkésőbb az üzemeltetés megkezdését megelőző napon,
b) az üzemeltetés szüneteltetésének megkezdését és befejezését legkésőbb a  szüneteltetés megkezdésének,
illetve befejezésének napján,
c) az üzemeltetés megszüntetését, legkésőbb az azt megelőző napon,
d) az üzemeltetésnek az  adózó érdekkörén kívül eső okból bekövetkezett megszűnését, legkésőbb
az üzemeltetés megszűnésének napján,
e) haladéktalanul, a jogszabályban meghatározott adattartalomban bekövetkezett bármely változást.
 (2) Az  automataberendezéseket automata felügyeleti egységgel (a  továbbiakban: AFE) kell ellátni, amely önállóan
elkülöníthető zárt, elektronikus adattárolást és adatkommunikációt végez. Az  AFE-ben tárolt adatokról az  adózó
rendszeresen adatszolgáltatást teljesít az  állami adó- és vámhatóság részére, amely adatokat az  állami adó- és
vámhatóság kizárólag az e törvény szerinti adózók ellenőrzéséhez, ellenőrzésre történő kiválasztásához, törvényben
meghatározott feladatai ellátásához használhatja fel az adó megállapításához való jog elévülési idején belül.
(3) Az automataberendezések működését az állami adó- és vámhatóság hírközlő eszköz és rendszer útján felügyeli.
 (4) A  (2) és (3) bekezdés végrehajtása érdekében az automataberendezés üzemeltetőjének szerződést kell kötnie egy
felügyeleti szolgáltatóval. A  felügyeleti szolgáltató az  adatok rögzítésének és az  állami adó- és vámhatóság felé
történő szolgáltatásának technikai lebonyolítását végzi az  AFE automataberendezésbe történő beszerelésével, és
az automataberendezés működése során történő folyamatos működtetésével. A  felügyeleti szolgáltatás minimális
tartalma hatósági ár-köteles.
(5) A  felügyeleti szolgáltatói tevékenység hatósági engedélyhez kötött tevékenység. A  felügyeleti szolgáltatói
tevékenységre vonatkozó rendelkezéseket a határon átnyúló szolgáltatásnyújtás esetén is alkalmazni kell.
(6) A  felügyeleti szolgáltatói engedélyezési eljárás tekintetében a  mérésügyi feladatkörében eljáró Budapest Főváros
Kormányhivatala (a továbbiakban: engedélyező hatóság) jár el.
(7) A  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítéséhez szükséges feltételek folyamatos biztosítása
érdekében a Kormány rendeletében ideiglenes jelleggel – legfeljebb 2 éves időtartamban – menedékes felügyeleti
szolgáltatót jelölhet ki a jogszabály szerinti felügyeleti szolgáltatói feladatok ellátására, ha az engedélyező hatóság
arról tájékoztatja, hogy a felügyeleti szolgáltatói engedély kiadására nem került sor.
(8) Menedékes felügyeleti szolgáltatóként olyan személy vagy szervezet jelölhető ki, amely
a) rendelkezik telephely biztonsági tanúsítvánnyal,
b) folyamatosan rendelkezik magyarországi székhelyű, vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes más államban letelepedett biztosítónál legalább egymilliárd forint összegű
felelősségbiztosítással,
c) informatikai rendszere érvényes tanúsítvánnyal rendelkezik a  logikai, fizikai és adminisztratív védelmi
intézkedéseinek, valamint jogszabályban foglalt informatikai követelményeknek való megfelelőségéről,
amelyet arra feljogosított független tanúsító szervezet adott ki,
d) valamennyi kétezer fő lakosságszám feletti településen a felügyeleti szolgáltatói szerződésekkel kapcsolatos
ügyintézési tevékenység ellátása érdekében ügyintézésre alkalmas ügyfélszolgálatot működtet,
e) teljesíti a felügyeleti szolgáltatóra vonatkozó – jogszabályban meghatározott – hardver követelményeket, és
f ) az a)–e) pontban meghatározott feltételek fennállását az engedélyező hatóság felé legalább teljes bizonyító
erejű magánokirattal igazolja.
 (9) Ha a kijelölés időtartama alatt a menedékes felügyeleti szolgáltató kérelmére az engedélyező hatóság a menedékes
felügyeleti szolgáltató részére felügyeleti szolgáltatói engedélyt ad ki, erről a körülményről az engedélyező hatóság
az engedély kiadásával egyidejűleg tájékoztatja a Kormányt.
(10) A  Kormány a  (9)  bekezdés szerinti tájékoztatást követően haladéktalanul gondoskodik a  menedékes felügyeleti
szolgáltatót kijelölő kormányrendelet hatályon kívül helyezéséről.
(11) A  menedékes felügyeleti szolgáltató e  minőségét nem érinti, ha az  engedélyező hatóság más – menedékes
felügyeleti szolgáltatónak nem minősülő személy vagy szervezet – részére felügyeleti szolgáltatói engedélyt ad ki.
(12) A  menedékes felügyeleti szolgáltatóra – e  törvényben valamint e  törvény felhatalmazása alapján kiadott
jogszabályban meghatározott kivétellel – a  felügyeleti szolgáltatóra vonatkozó rendelkezéseket megfelelően
alkalmazni kell. A  menedékes felügyeleti szolgáltatót megilletik mindazon jogok, amelyek jogszabály alapján
a felügyeleti szolgáltatót megilletik.
(13) A  felügyeleti szolgáltatói tevékenységre vonatkozó engedélyezési eljárás lefolytatásához szükséges, adótitoknak
minősülő adatokról az állami adó- és vámhatóság tájékoztatja az engedélyező hatóságot.
(14) Az engedélyező hatóság honlapján folyamatosan nyilvánosságra hozza
a) az érvényes engedéllyel rendelkező felügyeleti szolgáltatók nevét és címét,
b) a visszavont engedélyű felügyeleti szolgáltató nevét és címét, engedélyszámát, az engedély visszavonásának
dátumát, a visszavonás okát, valamint a visszavonással érintett AFE-k megnevezését,
c) a  felügyeleti szolgáltató jogutód nélküli megszűnése miatt érvénytelenné vált engedély számát és
az érvénytelenné válás időpontját, d) a  felügyeleti szolgáltató jogutóddal történő megszűnése esetén a  jogelőd és a  jogutód nevét és címét,
valamint az engedély engedélyszámát és átírásának időpontját.
(15) A  felügyeleti szolgáltatói tevékenységre vonatkozó engedély kiadásáért, módosításáért jogszabályban
meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(16) Független tanúsító szervezet igazolja, hogy a  felügyeleti szolgáltató az  e  törvény végrehajtására kiadott rendelet
szerinti informatikai és biztonsági követelményeknek megfelel.
(17) A  (4)  bekezdés szerinti felügyeleti szolgáltatási szerződés a  felügyeleti szolgáltatás nyújtásáról a  felügyeleti
szolgáltató és az üzemeltető között jön létre. A felügyeleti szolgáltatási szerződés részletes szabályait az e törvény
végrehajtására kiadott rendelet tartalmazza.
(18) A  felügyeleti szolgáltató a  szolgáltatást szünetelteti, ha az  üzemeltető a  felügyeleti szolgáltatónak bejelentette
az automataberendezés üzemeltetésének harminc napot meghaladó szünetelését.
(19) Az  AFE jogszerű működéséért és a  (2)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás teljesítéséért a  felügyeleti szolgáltató
a felelős.
(20) Az  automataberendezések üzemeltetésével és az  AFE-val kapcsolatos, az  e  törvény végrehajtására kiadott
rendeletben meghatározott kötelezettségeket – a kötelezettség fennállása alatt és az azt követő ötödik naptári év
végéig – az állami adó- és vámhatóság ellenőrzi.
(21) Az  állami adó- és vámhatóság az  üzemeltető, a  felügyeleti szolgáltató vagy más személy (20)  bekezdés szerinti
ellenőrzése során talált automataberendezést, illetve AFE-t vizsgálat céljából átvételi elismervény ellenében
legfeljebb tizenöt napra bevonhatja, ha az  automataberendezéssel, illetve AFE-val történő visszaélés gyanúját
észleli, és a  tényállás másként nem tisztázható. A  bevont automataberendezést, illetve AFE berendezést az  állami
adó- és vámhatóság annak megállapítása érdekében, hogy az  automataberendezés, illetve AFE megfelel
az  e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott műszaki követelményeknek (a  továbbiakban
e § alkalmazásában: ellenőrző vizsgálat), átadja az engedélyező hatóság részére.
(22) A  (21)  bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni, ha az  AFE működésének az  e  törvény végrehajtására kiadott
rendeletben meghatározott hírközlő eszköz és rendszer útján történő felügyelete során az  állami adó- és
vámhatóság AFE-val történő visszaélés gyanúját észleli, és a tényállás másként nem tisztázható.
(23) Ha az  ellenőrző vizsgálat eredményeként megállapítást nyer, hogy az  AFE az  e  törvény végrehajtására kiadott
rendeletben meghatározott követelményeknek nem felel meg, és ez  befolyásolja az  adózással összefüggő
funkciókat és a  hiba, hiányosság nem küszöbölhető ki, vagy azt az  arra kötelezett az  előírt határidőn belül nem
teljesíti, az engedélyező hatóság határozattal előírja az AFE engedélyező hatóság részére történő leadását. A leadott
AFE-t az engedélyező hatóság megsemmisíti, és erről az állami adó- és vámhatóságot értesíti.
108. § [Online pénztárgép és automataberendezés adatszolgáltatásához kapcsolódó hatósági ár]
 (1) A hatósági ár
a) az Áfa tv. szerinti, a  nyugtaadási kötelezettség gépi kiállítással történő megvalósítása esetén kötelező,
közvetlen adatlekérdezéssel megvalósított adatszolgáltatás esetén az  e  törvény végrehajtására kiadott
miniszteri rendeletben rögzített ár,
b) az automataberendezések adatszolgáltatását biztosító minimális felügyeleti szolgáltatás esetén az e törvény
végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben meghatározott legmagasabb ár.
(2) A hatósági ár megállapítása történhet tételesen vagy a hatósági ár kiszámítására vonatkozó előírásokkal.
 (3) A hatósági árat alkalmazási feltételeivel együtt az adópolitikáért felelős miniszter hivatalból állapítja meg.
 (4) A  hatósági árat, valamint annak alkalmazási feltételeit az  adópolitikáért felelős miniszter rendeletben hirdeti ki.
A  hatósági ár megállapításakor rendelkezni kell arról, hogy a  hatósági ár mikor lép hatályba. A  hatósági ár a  már
megkötött szerződésekre is vonatkozik.
(5) A  hatósági árat úgy kell megállapítani, hogy a  hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira és a  működéséhez
szükséges nyereségre fedezetet biztosítson, tekintettel az elvonásokra és a támogatásokra is.
(6) A  hatósági ártól eltérő árat a  szerződésben érvényesen kikötni nem lehet. A  hatósági ár az  irányadó akkor is, ha
a felek a hatósági árat megállapító jogszabály megsértésével más árban állapodtak meg.
(7) A  hatósági árnak a  szerződés megkötését követően bekövetkező változása esetén a  megváltozott hatósági ár
az érvényes szerződés részévé válik.
(8) A hatósági árnak a szerződés megkötése és teljesítése között bekövetkezett megszűnése esetén a szerződést – ha
törvény eltérően nem rendelkezik – a kikötött áron kell teljesíteni.
(9) A  hatósági árra vonatkozó rendelkezések betartását a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság ellenőrzi. A  hatósági
árakra vonatkozó rendelkezések megsértése esetén a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság határozattal
a) megtiltja a  jogszabályt sértő ár további alkalmazását, és egyidejűleg kötelezi a  vállalkozót a  jogszerű ár
alkalmazására,
b) kötelezi a  vállalkozót a  hatósági árra vonatkozó rendelkezések megsértésével elért többlet árbevételnek
a  sérelmet szenvedett részére történő visszatérítésére, ha pedig ennek személye nem állapítható meg,
az állam javára történő befizetésére, valamint
c) bírságot szab ki a hatósági árakra vonatkozó rendelkezéseket megsértő vállalkozóval szemben.
 (10) A (9) bekezdés c) pontja szerinti bírság mértéke legalább a jogsértő magatartással elért anyagi előny. A bírság nem
haladhatja meg a jogsértő magatartással elért anyagi előny kétszeresét.
 (11) A  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (9)  bekezdésben szabályozott eljárására az  általános közigazgatási
rendtartásról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
 (12) E § alkalmazásában hatósági ár
a) az üzemeltető részére nyújtott, az  Áfa tv. szerinti, a  nyugtaadási kötelezettség gépi kiállítással történő
megvalósítása esetén kötelező, közvetlen adatlekérdezéssel megvalósított,
b) az üzemeltető részére nyújtott, az automataberendezések útján megvalósított
adatszolgáltatást biztosító valamennyi szolgáltatás ára.
(13) E § alkalmazásában üzemeltető
a) a jogszabály szerint pénztárgép használatra kötelezett,
b) a jogszabály szerint pénztárgép használatra nem kötelezett, de pénztárgépet saját döntése alapján használó,
vagy
c) az automataberendezést jogszabály szerint üzemeltető. 109. § [Soron kívüli adatszolgáltatás]
A jogutód nélkül megszűnő adózó, illetve az  Szja tv. szerint egyéni vállalkozónak minősülő természetes személy,
ha e  tevékenységét megszünteti, vagy hatósági engedélyét véglegesen visszavonják, az  e  törvényben, illetve
adótörvényben vagy költségvetési támogatást megállapító jogszabályban megállapított adatszolgáltatási
kötelezettségét az éves elszámolású adókról benyújtott soron kívüli bevallással egyidejűleg teljesíti.
110. § [Kivételes adatszolgáltatás]
Az állami adó- és vámhatóság vezetője a nemzetgazdaság aktuális állapotának, illetve az azt befolyásoló hatások,
folyamatok elemzése, értékelése érdekében a tízezer legnagyobb adóteljesítménnyel rendelkező adózót soron kívüli
adatszolgáltatásra kötelezheti gazdasági tevékenységének olyan adatairól, amelyek a  jogszabály alapján vezetett
nyilvántartásaiból megállapíthatók és adókötelezettségeivel összefüggésben állnak.
111. § [A hallgatói hitelhez kapcsolódó adatszolgáltatás]
 (1) A hallgatói hitelt igénylő magánszemély nevét, anyja nevét, születési helyét és idejét, valamint adóazonosító jelét
a Diákhitel Központ Zrt. és az állami adó- és vámhatóság a hitelszerződés hatályba lépését megelőzően elektronikus
úton egyezteti. Amennyiben az adóazonosító jel a két nyilvántartásban eltér egymástól, a helyes adóazonosító jelet
az állami adó- és vámhatóság megküldi a Diákhitel Központ Zrt.-nek.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az adóévet követő év október harmincegyedikéig a fizetésre kötelezett adóazonosító
jelét tartalmazó megkeresésre a Diákhitel Központ Zrt.-nek elektronikusan vagy elektronikus adathordozón adatot
szolgáltat a  hallgatói hitel törlesztésére kötelezett természetes személynek az  adóévben keletkezett, a  törlesztési
kötelezettség alapját képező jövedelméről.
(3) Ha a  törlesztésre kötelezett természetes személynek a  megkeresésben közölt és az  állami adó- és vámhatóság
által nyilvántartott adatai között eltérés van, az adatokat a Diákhitel Központ Zrt. és az állami adó- és vámhatóság
elektronikusan vagy elektronikus adathordozó útján egyezteti. Ha az  egyeztetés nem vezet eredményre,
a természetes személlyel a Diákhitel Központ Zrt. tisztázza az adateltérés okát.
112. § [Adatszolgáltatás az  ingatlan forgalmi értékének megállapításához szükséges, a  visszterhes vagyonátruházási illeték
kiszabása során felvett adatokról]
Az állami adó- és vámhatóság az  ingatlan forgalmi értékének megállapításához szükséges, a  visszterhes
vagyonátruházási illeték kiszabása során felvett adatokat tartalmazó nyilvántartásából kérelemre, igazgatási
szolgáltatási díj ellenében adatszolgáltatást teljesít.
XI. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS KÖZÚTI ÁRUFORGALOM ELLENŐRZŐ RENDSZERHEZ KAPCSOLÓDÓ KÖTELEZETTSÉGEK
113. § [Az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszerhez kapcsolódó kötelezettségek]
 (1) Útdíjköteles gépjárművel, továbbá a  3,5 tonna össztömeget meghaladó gépjárművel végzett, közúti fuvarozással
járó, e törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben meghatározott termékértékesítést, termékbeszerzést,
egyéb célú termékmozgatást kizárólag érvényes EKAER számmal rendelkező adózó folytathat.
(2) Az  (1)  bekezdést alkalmazni kell az  e  törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendelet által kockázatosnak
minősített termékre vonatkozóan, e törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben meghatározott esetben
akkor is, ha a terméket olyan gépjárművel fuvarozzák, amely nem útdíjköteles.
(3) Az  adózó a  (2)  bekezdés szerinti esetben, valamint akkor, ha az  (1)  bekezdés szerinti tevékenységét e  törvény
végrehajtására kiadott miniszteri rendelet által kockázatosnak minősített termékkel (a  továbbiakban: kockázatos
termék) végzi, e  törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben meghatározottak szerinti esetekben
kockázati biztosítékot köteles nyújtani.
(4) Kockázati biztosítékot köteles fizetni az  új kötelezett – kockázatos termékkel végzett, az  e  törvény végrehajtására
kiadott miniszteri rendeletben meghatározott Közösségen belüli termékbeszerzés, illetve az  első belföldi általános
forgalmi adóköteles, nem közvetlenül végfelhasználó részére történő termékértékesítés esetén – az  első bejelentés
alkalmával és az  első bejelentéstől számított száznyolcvanadik napig teljesített bejelentések esetén vagy az  első tíz
bejelentés alkalmával is, ha az első bejelentéstől számított száznyolcvan napon belül legalább tíz bejelentést nem tett.
(5) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti tevékenység folytatása esetén az  e  törvény végrehajtására kiadott miniszteri
rendeletben meghatározott módon az EKAER szám megállapítása érdekében az állami adó- és vámhatóságnál be
kell jelenteni a címzett adatait (név, adóazonosító szám), a feladó adatait (név, adóazonosító szám) és az e törvény
végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben meghatározott egyéb adatokat.
(6) Az  adózó (5)  bekezdés szerinti bejelentése alapján az  állami adó- és vámhatóság a  bejelentett adatokat
nyilvántartásba veszi és szerepelteti az  EKAER-ben, valamint a  bejelentés alapján EKAER számot állapít meg
az  adózó számára. Az  állami adó- és vámhatóság azon, e  törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben
meghatározott adózók számára is megállapítja az  EKAER számot, akik nem tartoznak az  (5)  bekezdés hatálya
alá, azonban az  ott meghatározott adatokat ugyanúgy bejelentik az  állami adó- és vámhatóságnak, mintha
az (5) bekezdés hatálya alá tartoznának.
(7) Az  (1)–(3) és az  (5)–(6)  bekezdésben meghatározott kötelezettséggel és az  az alóli mentesüléssel kapcsolatos
szabályokat az e törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendelet határozza meg.
(8) Az  adózó vagy az  adózó törvényes képviselője vagy állandó meghatalmazottja az  EKAER elektronikus felületét
elektronikus azonosítási szolgáltatás útján éri el.
(9) A  (8)  bekezdés szerinti, az  adózó nevében eljáró személyek addig az  időpontig teljesíthetnek bejelentést, amíg
az adózó, vagy annak törvényes képviselője vagy állandó meghatalmazottja az EKAER elektronikus felületén vissza
nem vonja az erre vonatkozó jogosultságukat.
(10) E  §, valamint az  e  törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendelet által kockázatosnak minősített termékek
vonatkozásában a Kereskedelmi Vámtarifa tekintetében az e törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendeletben
meghatározottak az irányadók.
(11) E § alkalmazásában új kötelezett: az az adózó, aki vagy amely a tárgyévben és az azt megelőző két évben e § szerinti
bejelentést nem tett, és
a) ebben az időszakban általános forgalmi adó bevallást nem nyújtott be – ideértve az alanyi adómentességet
választó adóalanyt is, valamint ha az  adózó adóbevallás helyett e  törvény szerinti nulla adattartalmú
nyilatkozatot nyújtott vagy nyújthatott volna be –, vagy
b) az időszakban adószám felfüggesztés hatálya alatt állt.
 (12) A (11) bekezdés alkalmazása során a jogelőd az (1)–(2) és az (5) bekezdés alapján tett bejelentéseit is figyelembe kell
venni. XII. FEJEZET
PÉNZFORGALMI SZÁMLANYITÁSI KÖTELEZETTSÉG SZABÁLYAI 114. § [Pénzforgalmi számlanyitási kötelezettség]
 (1) A  belföldi jogi személynek és az  általános forgalmi adó fizetésére kötelezett természetes személynek – ideértve
az  egyéni vállalkozót is – (a  továbbiakban együtt: pénzforgalmi számla nyitására kötelezett adózó) legalább egy
belföldi pénzforgalmi számlával kell rendelkeznie. Pénzforgalmi számla nyitására kötelezett adózó rendszeres
gazdasági tevékenysége körében kizárólag pénzforgalmi számlát nyithat. Az  első pénzforgalmi számlát
a  pénzforgalmi számlanyitásra kötelezett adózó adószámának közlésétől számított tizenöt napon belül kell
megnyitni. Az  adózó bevallásában, valamint kiutalási kérelmében feltünteti azon pénzforgalmi számla számát,
amelyre a költségvetési támogatás kiutalását kéri.
(2) A pénzforgalmi számlanyitásra kötelezett adózó – törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában –
a készpénzben teljesíthető fizetések céljára szolgáló pénzeszközök kivételével köteles pénzeszközeit pénzforgalmi
számlán tartani, pénzforgalmát pénzforgalmi számlán lebonyolítani, és ennek érdekében pénzforgalmi
számlaszerződést kötni.
(3) Pénzforgalmi számla nyitására kötelezett adózó adóköteles tevékenysége keretében más, pénzforgalmi számla nyitására
kötelezett adózónak a vele vagy más jogalannyal kötött szerződés alapján, az abban meghatározott szolgáltatás vagy
termékértékesítés – általános forgalmi adó felszámítása esetén az  általános forgalmi adóval növelt – ellenértékeként,
szerződésenként egy naptári hónapban legfeljebb másfél millió forint összegben teljesíthet készpénzfizetést.
(4) Azon készpénzben teljesített fizetéseket, amelyeket a  pénzforgalmi számla nyitására kötelezett adózó ugyanazon
felek között kötött szerződések alapján ugyanazon adózó részére teljesít, a  (3)  bekezdés alkalmazásában egy
szerződés alapján teljesített készpénzfizetésnek kell tekinteni, ha kétséget kizáróan megállapítható, hogy a  felek
közötti jogügylet nem rendeltetésszerű joggyakorlás miatt került több szerződésben meghatározásra.
XIII. FEJEZET
TÁVOLRÓL IS NYÚJTHATÓ SZOLGÁLTATÁSOKAT NYÚJTÓ ADÓZÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
115. § [Értelmező rendelkezések]
E Fejezet alkalmazásában
a) teljesítési hely szerinti tagállam: az a tagállam, amelyet az Áfa tv. szerint nem adóalany részére nyújtott távolról
is nyújtható szolgáltatás teljesítési helyének kell tekinteni,
b) HÉA-bevallás: a különös szabályozás szerint fizetendő hozzáadottérték-adó (a továbbiakban: HÉA) összegének
megállapításához szükséges adatokat tartalmazó bevallás. 116. § [Különös szabályozás]
 (1) Az  az  Áfa tv. szerint belföldön letelepedett, de a  teljesítési hely szerinti tagállamban nem letelepedett, valamint
az  Európai Unió területén nem letelepedett adóalany (e fejezet alkalmazásában a  továbbiakban: adózó), aki
(amely) nem adóalany részére távolról is nyújtható szolgáltatást nyújt, e szolgáltatása utáni HÉA fizetési és bevallási
kötelezettségének választása szerint az állami adó- és vámhatóság útján tesz eleget. Az adózó e választása esetén
e törvény rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel, valamint az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül
alkalmazandó jogi aktusaira tekintettel kell alkalmazni (a továbbiakban: különös szabályozás).
(2) Ha az  adózó a  különös szabályozás alkalmazását választja, azt köteles alkalmazni minden olyan teljesítési hely
szerinti tagállam tekintetében, ahol nem telepedett le.
117. § [Az Európai Unió területén nem letelepedett adózó bejelentési kötelezettsége]
 (1) Az adózó az azonosítószám megállapítása céljából a távolról is nyújtható szolgáltatási tevékenységének az Európai
Unió bármely tagállamában történő megkezdését megelőzően az állami adó- és vámhatósághoz elektronikus úton
bejelenti:
a) a vállalkozás nevét, cégneve(i)t, ha eltér(nek) a vállalkozás nevétől,
b) a teljes postai címét, e-mail címét, a cég elektronikus elérhetőségét (honlapját),
c) a székhelye szerinti adóazonosító számát, ha ilyennel rendelkezik,
d) az adózó székhelye szerinti ország megnevezését,
e) az IBAN vagy OBAN bankszámlaszámot,
f ) a BIC-kódot
g) az adóhatósággal történő kapcsolattartásra feljogosított személy (kapcsolattartó) nevét, telefonszámát,
h) nyilatkozatot arról, hogy az Európai Unió más tagállamának HÉA-nyilvántartásában nem szerepel,
i) a különös szabályozás hatálya alá eső tevékenység megkezdésének időpontját.
(2) Az adózó a különös szabályozás hatálya alá eső adókötelezettségét érintő változást – elektronikus úton, az Európai
Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusaiban meghatározott határidőben – bejelenti
az  állami adó- és vámhatóságnak. Ilyen változásnak minősül különösen valamely, a  különös szabályozás hatálya
alá tartozó tevékenység megszűnése, vagy ha az adózó a továbbiakban már nem felel meg a különös szabályozás
alkalmazásához szükséges feltételeknek.
(3) Az állami adó- és vámhatóság a bejelentés alapján az adózót nyilvántartásba veszi az Európai Unió területén nem
letelepedett adózók között, és azonosító számmal látja el, amelyről elektronikus úton értesíti az adózót.
(4) Az  adózó a  különös szabályozás alkalmazásának időpontjától valamennyi adókötelezettségét elektronikus úton
köteles teljesíteni az állami adó- és vámhatósághoz.
(5) Az állami adó- és vámhatóság törli a bejelentkezett és azonosító szám alapján nyilvántartásba vett, az Európai Unió
területén nem letelepedett adózók közül azt:
a) aki a különös szabályozás hatálya alá tartozó szolgáltatás nyújtását befejezte,
b) akinél feltételezhető, hogy a  különös szabályozás hatálya alá tartozó szolgáltatás-nyújtási tevékenysége
befejeződött,
c) aki nem felel meg a különös szabályozás alkalmazására vonatkozó feltételeknek,
d) aki rendszeresen nem tartja be a különös szabályozás alkalmazására vonatkozó előírásokat.
(6) Az  állami adó- és vámhatóság a  különös szabályozás hatálya alatt álló adózókra vonatkozó nyilvántartásában
az  adózóra vonatkozó adatokat a  regisztrációs (bejelentési) és bevallási adatok adózó által történő rendelkezésre
bocsátásának, illetve az adózó különös szabályok alkalmazhatóságából történő kizárásának, kilépésének naptári éve
végétől számított 5 évig nyilvántartja.
(7) A különös szabályozás hatálya alatt, illetve az ennek hatálya alól történő kizárást, kilépést követően is a HÉA-bevallás
– különös szabályozás keretében történő – módosítására a bevallás benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő
három évig van lehetőség.
118. § [Az Európai Unió területén nem letelepedett adózó bevallási kötelezettsége]
 (1) Az adózó minden egyes naptári negyedévre vonatkozóan, elektronikus úton HÉA-bevallást nyújt be – függetlenül
attól, hogy nyújtott-e a különös szabályozás hatálya alá tartozó szolgáltatást – azon adómegállapítási időszak végét
követő húsz napon belül, amelyre a bevallás vonatkozik.
(2) A HÉA-bevallás tartalmazza:
a) az azonosító számot,
b) az adómegállapítási időszakban nyújtott távolról is nyújtható szolgáltatások HÉA nélküli teljes összegét
minden egyes olyan teljesítési hely szerinti tagállam tekintetében, amelyben HÉA fizetendő,
c) a vonatkozó HÉA – adómértékek szerint lebontott – teljes összegét,
d) az alkalmazandó HÉA-mértéket minden egyes olyan teljesítési hely szerinti tagállam tekintetében, amelyben
a HÉA fizetendő,
e) a fizetendő HÉA teljes összegét minden egyes olyan teljesítési hely szerinti tagállam tekintetében, amelyben
a HÉA fizetendő.
 (3) A HÉA-bevallást euróban kell elkészíteni, az adómegállapítási időszak utolsó napján érvényes, az Európai Központi
Bank által az  adott napra vonatkozóan közzétett átváltási árfolyamon. Ha az  érintett napon nem tettek közzé
átváltási árfolyamot, akkor a következő közzétételi napon kiadott árfolyamot kell alkalmazni.
(4) A  HÉA-t a  bevallás benyújtásával egy időben, legkésőbb a  bevallás benyújtására előírt határidőig, az  állami adóés vámhatóság által közzétett euróbankszámlára euróban, átutalással kell megfizetni, hivatkozva a  befizetés
alapjául szolgáló HÉA-bevallásra. Bármely, az adózó önhibájából eredő, az adóhatóságot terhelő utalási költség, így
különösen a téves, beazonosíthatatlan utalás költsége az adózót terheli.
119. § [Az Európai Unió területén nem letelepedett adózó nyilvántartási kötelezettsége]
Az adózó a  77.  §-ban megállapított nyilvántartás-vezetési kötelezettségének oly módon tesz eleget, hogy
a  teljesítési hely adóhatósága által végzett ellenőrzést is lehetővé tegye. Az  adózó a  nyilvántartást felhívásra
elektronikus úton is rendelkezésre bocsátja. A  nyilvántartást a  távolról is nyújtható szolgáltatás Áfa tv. szerinti
teljesítési időpontját magában foglaló naptári év utolsó napjától számított tíz évig kell megőrizni.
120. § [A belföldön letelepedett adózó bejelentési kötelezettsége]
 (1) Az adózó a különös szabályozás alkalmazására vonatkozó választásakor az állami adó- és vámhatósághoz bejelenti:
a) a vállalkozás nevét, cégneve(i)t, ha eltér(nek) a vállalkozás nevétől,
b) a teljes postai címét, e-mail címét, a cég elektronikus elérhetőségét (honlapját),
c) az Európai Unió másik tagállamban található állandó telephely(ek) teljes postai címét,
d) a belföldi adóazonosító számát,
e) az adózó székhelye szerinti ország megnevezését, ha a székhely az Európai Unió területén kívül található,
f ) az IBAN bankszámlaszámot,
g) a BIC-kódot,
h) az adóhatósággal történő kapcsolattartásra feljogosított személy (kapcsolattartó) nevét, telefonszámát,
i) az adózó állandó telephelye szerinti az Európai Unió más tagállamában megállapított HÉA azonosító számot,
vagy ennek hiányában adónyilvántartási számot,
j) az Európai Unió más olyan tagállama által az  adózó részére megállapított HÉA azonosító számot, ahol
az adózó nem telepedett le,
k) a különös szabályozás hatálya alá eső tevékenység megkezdésének időpontját.
(2) Az adózó a különös szabályozás hatálya alá eső adókötelezettségét érintő változást – elektronikus úton, az Európai
Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusaiban meghatározott határidőben – bejelenti az állami
adó- és vámhatóságnak. Ilyen változásnak minősül különösen valamely, a  különös szabályozás hatálya alá
tartozó tevékenység megszüntetése, vagy ha az  adózó a  továbbiakban már nem felel meg a  különös szabályozás
alkalmazásához szükséges feltételeknek.
(3) Az  állami adó- és vámhatóság a  bejelentés alapján az  adózót a  különös szabályozás hatálya alatt álló adózókra
vonatkozó nyilvántartásába felveszi, amelyről elektronikus úton értesíti az adózót.
(4) Az adózó a különös szabályozás alkalmazásának időpontjától valamennyi, e különös szabályozás hatálya alá tartozó
adókötelezettségét elektronikus azonosítását követően elektronikus úton köteles teljesíteni az  állami adó- és
vámhatósághoz.
(5) A bejelentkezés kivételével az adókötelezettség e fejezet alapján történő teljesítése során egyebekben az adóügyek
állami adó- és vámhatóság előtt történő elektronikus intézésének szabályairól szóló jogszabály előírásait kell
megfelelően alkalmazni.
(6) Az állami adó- és vámhatóság kizárja a különös szabályozás alkalmazhatóságából
a) az adózót, ha a különös szabályozás hatálya alá tartozó szolgáltatás nyújtását befejezte,
b) azt, akinél feltételezhető, hogy a különös szabályozás hatálya alá tartozó szolgáltatás-nyújtási tevékenysége
befejeződött,
c) az adózót, ha nem felel meg a különös szabályozás alkalmazására vonatkozó feltételeknek, és
d) az adózót, ha rendszeresen nem tartja be a különös szabályozás alkalmazására vonatkozó előírásokat.
(7) Az  állami adó- és vámhatóság különös szabályozás hatálya alatt álló adózókra vonatkozó nyilvántartásában
az adózóra vonatkozó adatokat a regisztrációs (bejelentési) és bevallási adatok adózó által történő rendelkezésére
bocsátásának, illetve az adózó különös szabályok alkalmazhatóságából történő kizárásának, kilépésének naptári éve
végétől számított öt évig nyilvántartja.
(8) A  különös szabályozás hatálya alatt, illetve az  ennek hatálya alól történő kizárást, kilépést követően is a  bevallás
– különös szabályozás keretében történő – módosítására az alapbevallás benyújtására nyitva álló határidő lejártát
követő három évig van lehetőség.
121. § [A belföldön letelepedett adózó bevallási kötelezettsége]
 (1) Az adózó minden egyes naptári negyedévre vonatkozóan, elektronikus úton HÉA-bevallást nyújt be – függetlenül
attól, hogy nyújtott-e a  különös szabályozás hatálya alá tartozó szolgáltatásokat – azon adómegállapítási időszak
végét követő húsz napon belül, amelyre a bevallás vonatkozik.
(2) A HÉA-bevallás tartalmazza:
a) az azonosítószámot,
b) az adómegállapítási időszakban nyújtott távolról is nyújtható szolgáltatások HÉA nélküli teljes összegét
minden egyes olyan teljesítési hely szerinti tagállam tekintetében, amelyben HÉA fizetendő,
c) a vonatkozó HÉA – adómértékek szerint lebontott – teljes összegét,
d) az alkalmazandó HÉA-mértéket minden egyes olyan teljesítési hely szerinti tagállam tekintetében, amelyben
HÉA fizetendő, e) a fizetendő HÉA teljes összegét minden egyes olyan teljesítési hely szerinti tagállam tekintetében, amelyben
HÉA fizetendő.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően, ha az adózó az Európai Unió másik tagállamában egy vagy több olyan
állandó telephellyel rendelkezik, ahonnan távolról is nyújtható szolgáltatást nyújt, a bevallás tartalmazza – teljesítési
hely szerinti tagállamonkénti bontásban – a különös szabályozás hatálya alá tartozó szolgáltatások teljes összegét
minden olyan tagállam vonatkozásában, amelyben az  adózó állandó telephellyel rendelkezik, és az  egyéni
HÉA-azonosító számát vagy e telephely adó-nyilvántartási számát.
(4) A HÉA-bevallást euróban kell elkészíteni az adómegállapítási időszak utolsó napján érvényes, az Európai Központi
Bank által az  adott napra vonatkozóan közzétett átváltási árfolyamon. Ha az  érintett napon nem tettek közzé
árfolyamot, akkor a következő közzétételi napon kiadott árfolyamot kell alkalmazni.
(5) A  HÉA-t a  bevallás benyújtásával egy időben, legkésőbb a  bevallás benyújtására előírt határidőig, az  állami adóés vámhatóság által közzétett euró-bankszámlára euróban, átutalással kell megfizetni, hivatkozva a  befizetés
alapjául szolgáló HÉA-bevallásra. Bármely, az adózó önhibájából eredő, az adóhatóságot terhelő utalási költség, így
különösen a téves, beazonosíthatatlan utalás költsége az adózót terheli.
122. § [Belföldön letelepedett adózó nyilvántartási kötelezettsége]
Az adózó a  77.  §-ban megállapított nyilvántartás-vezetési kötelezettségének oly módon tesz eleget, hogy
a teljesítési hely szerinti tagállam adóhatósága által végzett ellenőrzést is lehetővé tegye. Az adózó a nyilvántartást
felhívásra elektronikus úton is rendelkezésre bocsátja. A  nyilvántartást a  távolról is nyújtható szolgáltatás Áfa tv.
szerinti teljesítési időpontját magában foglaló naptári év utolsó napjától számított tíz évig kell megőrizni.
HARMADIK RÉSZ
ADATNYILVÁNTARTÁS, HATÓSÁGI BIZONYÍTVÁNY, ADÓTITOK, ADÓHATÓSÁGI
ADATSZOLGÁLTATÁS
123. § [Az adatkezelés szabályai]
 (1) Az adóhatóság jogosult az  adózó és az  eljárás egyéb résztvevője természetes személyazonosító adatainak és
az  ügyfajtát szabályozó törvényben meghatározott személyes adatok, továbbá – ha törvény másként nem
rendelkezik – a  tényállás tisztázásához elengedhetetlenül szükséges más személyes adatok megismerésére és
kezelésére. A  kérelemre induló eljárásban vélelmezni kell, hogy a  kérelmező ügyfél a  tényállás tisztázásához
szükséges személyes adatok – ideértve a különleges adatokat is – kezeléséhez hozzájárulást adott.
(2) Az adóhatóság gondoskodik arról, hogy a  törvény által védett titok (a  továbbiakban: védett adat) ne kerüljön
nyilvánosságra, ne juthasson illetéktelen személy tudomására, és a személyes adatok védelme biztosított legyen.
(3) Az adóhatóság az  eljárása során annak lefolytatásához – jogszabályban meghatározott módon és körben –
megismerheti azokat a  védett adatokat, amelyek eljárásával összefüggnek, illetve amelyek kezelése az  eljárás
eredményes lefolytatása érdekében szükséges.
124. § [Adatnyilvántartás]
 (1) Az adóhatóság a  tudomására jutott adatokat nyilvántartja és megőrzi az  adóvégrehajtáshoz való jog elévüléséig,
kivéve a  nyugdíjellátás megállapításhoz szükséges adatokat, amelyeket az  adat nyilvántartásba vételétől
számított ötven évig tartja nyilván és őrzi meg. Az  adóhatóság a  természetes személy adózó azonosításával,
adókötelezettségének keletkezésével és teljesítésének ellenőrzésével összefüggésben személyes adatokat tart
nyilván és ellenőrizhet.
(2) Más hatóság, közfeladatot ellátó adatkezelő szerv nyilvántartásában vagy adózói nyilvántartásban szereplő
adatot az  adóhatóság az  adózó és az  adó megfizetésére kötelezett személy azonosításához, az  adókötelezettség,
a  költségvetési támogatáshoz való jogosultság megállapításához, az  adózók ellenőrzésre történő kiválasztásához,
ellenőrzéséhez, végrehajtási eljárás lefolytatásához, az adózó kérelmére indult adóigazgatási eljárásban a tényállás
tisztázásához használhatja fel.
(3) A (2)  bekezdés alkalmazása során a  személyiadat- és lakcímnyilvántartás, a  cégnyilvántartás, az  ingatlannyilvántartás, a  közúti közlekedési nyilvántartás, az  építésfelügyeleti nyilvántartás, illetve valamennyi más,
jogszabály alapján közhiteles nyilvántartás térítés nélkül felhasználható.
(4) Az adóhatóság nyilvántartja az  adózó nevében eljáró állandó meghatalmazott, megbízott természetes
személy adóazonosító jelét a  meghatalmazás időtartama alatt a  meghatalmazás alapján eljáró személyek
beazonosíthatósága, eljárási jogosultságának ellenőrizhetősége érdekében.
(5) Az állami adó- és vámhatóság a  telefonos ügyféltájékoztató és ügyintéző rendszerben folytatott beszélgetést
elektronikusan adathordozóra rögzíti, és annak anyagát az  adó megállapításához való jog, illetve ha az  hosszabb,
akkor az adó végrehajtásához való jog elévüléséig, illetve a folyamatban levő bírósági eljárás befejezéséig megőrzi.
Az adózó vagy képviselője kérelme alapján az általa folytatott, e bekezdés szerint megőrzött telefonbeszélgetéseit
meghallgathatja, valamint azokról másolatot kérhet.
(6) Az adóhatóság az  általa kezelt adatok nyilvántartásával kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával
csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú jogi személyt vagy kizárólagos állami tulajdonú
egyéb szervezetet bízhat meg kivéve, ha e  korlátozás alól az  állami adó- és vámhatóságot irányító miniszter
előterjesztésére a  közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős
miniszter a  nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló törvényben
meghatározott határozott idejű egyedi felmentést ad.
125. § [Közhiteles adóhatósági nyilvántartásra vonatkozó szabályok]
 (1) Az adóhatóság a jogszabályban meghatározott adatokról közhiteles hatósági nyilvántartást vezet, ha
a) a  nyilvántartásba történő bejegyzés, annak módosítása és a  nyilvántartásból való törlés az  adózó jogait és
kötelezettségeit keletkezteti, módosítja vagy szünteti meg, vagy
b) a nyilvántartás vezetésének célja a benne foglalt adatok közhitelű igazolására, bizonyítására szolgál.
 (2) Az adóhatósági nyilvántartásba történt bejegyzés határozatnak minősül.
 (3) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, az  adóhatósági nyilvántartás közhitelessége alapján az  ellenkező
bizonyításáig vélelmezni kell annak jóhiszeműségét, aki az adóhatósági nyilvántartásban szereplő adatokban bízva
szerez jogot. Az  ellenkező bizonyításáig az  adóhatósági nyilvántartásba bejegyzett adatról vélelmezni kell, hogy
az fennáll, és az adóhatósági nyilvántartásból törölt adatról vélelmezni kell, hogy nem áll fenn.
(4) Az  adóhatósági nyilvántartásba történő hivatalbóli, mérlegelés nélküli bejegyzésre a  határozatra vonatkozó
–  a  döntés tartalma, véglegessége, kijavítása, kiegészítése és saját kézbesítő útján történő kézbesítése tárgyában
irányadó – rendelkezéseket nem kell alkalmazni, és a  döntés a  nyilvántartásba való bejegyzés napján véglegessé
válik.
(5) Az adózó jogorvoslati kérelmének benyújtására nyitva álló határidő akkor kezdődik, amikor a bejegyzés tényét vagy
az annak megtagadásáról szóló határozatot az adózóval közölték.
(6) Az  állami adó- és vámhatóság a  41.  § (2)–(4)  bekezdésében, a  44.  §-ban, a  123.  §-ban, a  260.  §-ban,
a  263.  §–266.  §-ban és az  1.  melléklet 1., 3., 14., 24.  pontjában meghatározott adatok tekintetében közhiteles
hatósági nyilvántartást vezet, illetve a 37. § (1) bekezdésében, a 70. § (1) bekezdésében, a 106. §-ban, a 260. §-ban
foglalt nyilvántartás közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. E  nyilvántartások azon adatok kivételével
minősülnek közhitelesnek, amely adatokat jogszabály más nyilvántartás részeként közhitelesnek minősít.
126. § [A hatósági bizonyítvány, igazolvány]
 (1) A hatósági bizonyítvány és igazolvány határozatnak minősül.
 (2) Az  adóhatóság a  jogszabályban meghatározott esetekben az  adózó kérelmére adat igazolására hatósági
bizonyítványt ad ki.
 (3) Ha a  hatósági bizonyítványt az  adóhatóság visszavonta, a  határozatot annak a  hatóságnak, szervnek is meg kell
küldeni, amelynek eljárásában az adózó a hatósági bizonyítványt felhasználta vagy fel kívánta használni.
 (4) Ha az  adózó valótlan vagy olyan adat igazolását kéri, amely az  adóhatóság nyilvántartásában nem szerepel,
az adóhatóság a hatósági bizonyítvány kiadását megtagadja. 127. § [Adótitok]
 (1) Adótitok az adózást érintő tény, adat, körülmény, határozat, végzés, igazolás vagy más irat.
 (2) Adótitoknak minősül különösen
a) az államháztartás alrendszere terhére nyújtott adókedvezmény, jóváírás,
b) az adózó által törvényben meghatározott célra nyújtott támogatás, vagy
c) az adózó által törvényben meghatározott kedvezményezett célra történő felajánlás
esetén a támogatást nyújtó, a felajánló adózó megnevezése, az általa igénybe vett adómentesség, adókedvezmény,
jóváírás, valamint az  általa juttatott támogatás, felajánlott adó vagy adóelőleg mértéke, továbbá a  támogatott
megnevezése, a támogatott által kapott támogatás és a támogatott javára felajánlott adó vagy adóelőleg mértéke.
(3) Az, akinek az adatszolgáltatás, -nyilvántartás, -feldolgozás, az ellenőrzés, az adómegállapítás, az adó és adóelőleglevonás, adóbeszedés, adóvégrehajtás, jogszabályon alapuló egyéb feladatellátás, illetve statisztikai célú
felhasználás során feladataival összefüggésben adótitok vagy más titok jut a  tudomására, köteles azt megőrizni.
Az  adóhatóságot a  hivatali eljárása során tudomására jutott minden irat, adat, tény, körülmény tekintetében
titoktartási kötelezettség terheli.
(4) A (3)  bekezdésben megjelölt személy megsérti a  titoktartási kötelezettséget, ha az  adózás vagy bírósági eljárás
során megismert adótitkot vagy más titkot alapos ok nélkül illetéktelen személy részére hozzáférhetővé teszi,
felhasználja vagy közzéteszi.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott adatkörön belül nem minősül adótitoknak a nyilvános cégadat, a céginformációs
és az  elektronikus cégeljárásban közreműködő szolgálattól kérhető adat, valamint az  az adat, amely alanyával
(adóalannyal vagy adózóval) nem hozható kapcsolatba.
(6) Az (1) bekezdésben meghatározott adatkörön belül nem minősül adótitoknak a bíróság által nyilvántartandó jogi
személy jogszabályban meghatározott adata, a  bírósági nyilvántartás nyilvános adata, valamint a  bíróság által
nyilvántartandó jogi személy bírósági nyilvántartásának üzemeltetőjétől kérhető adat, valamint az  az adat, amely
alanyával (adóalannyal vagy adózóval) nem hozható kapcsolatba.
(7) Az (1) bekezdésben meghatározott adatkörön belül nem minősül adótitoknak
a) a támogatást nyújtó, felajánlást tevő adózó által az adóévben igénybe vett adókedvezmény, jóváírás,
b) a támogatott által az adóévben az adózóktól kapott támogatás, és
c) a támogatott javára az adóévben az adózók részéről felajánlott adó vagy adóelőleg
összesített mértéke.
(8) Nem minősül adótitoknak a nemzeti vagyont kezelő, azzal gazdálkodó adózó esetében a (2) bekezdés szerinti
a) adómentesség, adókedvezmény, jóváírás,
b) támogatás, és
c) felajánlott adó vagy adóelőleg
adóévben összesített mértéke.
128. § [Adótitok alapos okkal történő felhasználása]
 (1) Az adótitkot alapos okkal használják fel, ha
a) adó vagy költségvetési támogatás ellenőrzését, az  adóhatóság hatáskörébe tartozó eljárás megindítását,
lefolytatását, az Európai Unió intézményeinek megkeresésre történő tájékoztatását vagy a  (2) bekezdésben
megjelölt szervek tájékoztatását szolgálja,
b) törvény előírja vagy megengedi,
c) az érintett hozzájárul,
d) a vállalkozási tevékenységet folytató adózó nevére, elnevezésére, székhelyére, telephelyére, adószámára
vonatkozó adatok megismerésére más adózónak – az őt terhelő adókötelezettség jogszerű teljesítéséhez –
vagy állami szervnek, köztestületnek törvényben meghatározott feladata ellátásához van szüksége,
e) az adóvégrehajtás során végrehajtási joggal vagy jelzálogjoggal terhelt ingatlan tulajdonosának
az ingatlanra az adóhatóság által bejegyeztetett jogok alapját képező tartozás fennálló összegéről, valamint
a  tehermentesítés módjáról szóló, továbbá ha az  adótartozást egyoldalú nyilatkozattal átvállalni jogosult
személy tájékoztatását szolgálja.
(2) Az adózással összefüggő tényt, adatot, iratot a  hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó szervek statisztikai célra
felhasználhatják, ha a  titoktartási kötelezettség megtartását a  feldolgozás során biztosítják és – ha a  hivatalos
statisztikáról szóló törvény másként nem rendelkezik – azt a  későbbi egyedi azonosításra alkalmatlanná teszik.
Az átadott adatok kezelése a hivatalos statisztikáról szóló törvény rendelkezései szerint történik.
129. § [Cáfolat közzététele]
Ha az adózó adózásával összefüggésben olyan valótlan tényt, adatot vagy valós tényt, adatot megtévesztő módon
tett közzé, amely alkalmas arra, hogy a  közigazgatás munkájába vetett bizalmat megingassa, az  adóhatóság
jogosult ennek nyilvánosság előtt történő cáfolatára. Az  adózó által adózásával összefüggésben tett nyilvános
nyilatkozata a  nyilatkozattal érintett tárgyban az  adóhatóság általi cáfolat szempontjából adótitok alóli
felmentésnek minősül.
130. § [Adótartozással rendelkező adózók adatainak önkormányzati adóhatósági közzététele]
 (1) Az önkormányzati adóhatóság helyi adó és gépjárműadó vonatkozásában az  egyszázezer forintot – természetes
személyek esetében az ötvenezer forintot – elérő, kilencven napon keresztül folyamatosan fennálló adótartozással
rendelkező adózó nevét, lakóhelyét, székhelyét, telephelyét, adóazonosító számát és az  adótartozás összegét
a helyben szokásos módon közzéteheti.
(2) Az (1)  bekezdés alkalmazásában nem tekinthető fennálló adótartozásnak az  olyan adótartozás, amely végleges
másodfokú adóhatósági határozaton alapul, feltéve, hogy a  határozat ellen a  keresetindítási határidő még nem
telt el, vagy az adózó által kezdeményezett, a határozat ellen indított közigazgatási per jogerősen még nem zárult
le. Ebben az  esetben az  adóhatósági határozaton alapuló adótartozás a  közigazgatási per megindítására nyitva
álló határidő eredménytelen lejártát követő naptól, illetve a  közigazgatási per jogerős lezárását követő naptól,
az adóhatósági határozat hatályában fenntartott része vonatkozásában tekinthető fennálló adótartozásnak.
131. § [Az adóhatóság adatszolgáltatása]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság adatot szolgáltat megkeresésre tizenöt napon belül
a) a központi nyugdíjbiztosítási szerv, a  nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv, rehabilitációs hatóság és
az  egészségbiztosítási szerv, a  Magyar Államkincstár, az  állami foglalkoztatási szerv, a  munkaügyi hatóság,
valamint a  menekültügyi és idegenrendészeti hatóság részére az  adóval összefüggő adatról, tényről,
körülményről, ha az valamely ellátás vagy támogatás megállapítása, valamint a  folyósítás és a  jogviszonyok
jogszerűségének ellenőrzése érdekében, idegenrendészeti feladatai ellátásához, továbbá
b) az állami foglalkoztatási szerv részére, ha statisztikai célú adatfeldolgozás érdekében szükséges.
 (2) Az  állami adó- és vámhatóság elektronikus úton hivatalból átadja a  havi adó- és járulékbevallásra kötelezettek és
a mezőgazdasági őstermelő által benyújtott, a havi adó- és járulék bevallásban szereplő adatok közül
a) a nyugdíjjogosultsághoz, nyugdíj-megállapításhoz, valamint a  nyugdíjfolyósító szerv által folyósított
ellátások jogszerűségének vizsgálatához szükséges adatokat a központi nyugdíjbiztosítási szerv részére;
b) az egészségbiztosítási ellátások, valamint a  rehabilitációs hatóság által folyósított ellátások utólagos
ellenőrzéséhez szükséges adatokat az egészségbiztosítási szerv, és a rehabilitációs hatóság részére;
c) az álláskeresési támogatások és a foglalkoztatást elősegítő támogatások megállapításához és ellenőrzéséhez
szükséges adatokat az  állami foglalkoztatási szerv részére, a  munkaügyi ellenőrzés elősegítéséhez és
a munkajogviszonyok jogszerűségének ellenőrzéséhez szükséges adatokat a munkaügyi hatóság részére.
(3) Az  állami adó- és vámhatóság a  társadalombiztosítási ellátások és a  foglalkoztatást elősegítő támogatások
megállapítása és ellenőrzése céljából elektronikus úton hivatalból átadja a  vendéglátó üzlet felszolgálója által
a  személyi jövedelemadóról benyújtott bevallásban bevallott borravaló után fizetett nyugdíjjárulék alapjára és
összegére vonatkozó adatokat a központi nyugdíjbiztosítási szerv részére.
(4) Az  állami adó- és vámhatóság a  bevallásra előírt határidőt követő hónap utolsó napjáig, a  nyugdíjfolyósító szerv
részére elektronikus úton hivatalból átadja a  havi adó- és járulék bevallásban szereplő nyugdíjas státusszal
rendelkező vagy korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, táncművészeti életjáradékban, átmeneti
bányászjáradékban részesülő természetes személyre vonatkozó tárgyévi nyugdíjjárulék-alapot képező összesített
jövedelmi adatokat – ide nem értve az önkéntes tartalékos szolgálati viszonyban álló személynek a honvédelemről
és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII.  törvény 36.  § (1)  bekezdés h)  pontja vagy (2)  bekezdés a)  pontja szerinti feladatban történő részvétellel
teljesített szolgálatára figyelemmel kifizetett juttatásait – ahhoz az  időponthoz igazodva, amikor a  természetes
személy tárgyévi nyugdíjjárulék-alapot képező jövedelme meghaladja a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny. törvény) 83/B. §-ában meghatározott éves keretösszeget.
(5) Az  állami adó- és vámhatóság az  adóévet követő év augusztus 31. napjáig elektronikus úton hivatalból átadja
az  Szja tv. hatálya alá tartozó kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó által a  személyi jövedelemadóbevallásban bevallott, valamint az  egyszerűsített vállalkozói adóról szóló törvény hatálya alá tartozó kiegészítő
tevékenységet folytató egyéni vállalkozó által az egyszerűsített vállalkozói adó bevallásban bevallott nyugdíjjárulék
alapját és összegét a központi nyugdíjbiztosítási szerv részére.
(6) Az  állami adó- és vámhatóság a  foglalkoztató megszűnésének, a  vállalkozási tevékenység megszüntetésének,
az  őstermelői igazolvány visszaadásának, visszavonásának időpontjáról, az  egyéni vállalkozói, illetve az  ügyvédi,
szabadalmi ügyvivői tevékenység, valamint a  közjegyzői szolgálat szünetelésének időtartamáról hivatalból
tájékoztatja az  egészségbiztosítási szervet, a  nyugdíjbiztosítási szervet, ha a  természetes személyre vonatkozóan
a  munkáltató, kifizető (ideértve a  saját biztosítási jogviszonyának tekintetében az  egyéni vállalkozót, a  biztosított
mezőgazdasági őstermelőt és a  Tbj. 56/A.  § (4)  bekezdése szerinti kötelezettet is) biztosítási jogviszony
létesítésével kapcsolatos adatot közölt (bejelentést tett), de a  biztosítási jogviszony megszűnésének időpontját
a foglalkoztatónak minősülő személy nem jelentette be és arról az adóhatóságnak hivatalos tudomása van.
(7) Az állami adó- és vámhatóság elektronikus úton hivatalból haladéktalanul átadja az egyes gazdasági és pénzügyi
tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény 3.  § (3)  bekezdése szerint
a  foglalkoztató által hozzá bejelentett adatokat a  munkaügyi hatóság részére ellenőrzésre történő kiválasztás
céljából.
(8) Az  állami adó- és vámhatóság megkeresésre elektronikus úton átadja a  költségvetési támogatások
kedvezményezettjének nevére vagy megnevezésére, lakóhelyére vagy székhelyére, valamint az  adatszolgáltatást
megelőző hónap utolsó napjáig esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozásuk jogcímére, összegére vonatkozó
adatokat
a) a köztartozás összegének a költségvetési támogatásból való levonása céljából a kincstár és a mezőgazdasági
és vidékfejlesztési támogatási szerv részére,
b) a költségvetési támogatásnak a  köztartozás megfizetéséig történő visszatartása céljából az  európai uniós
források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági vagy közreműködő szervezeti feladatokat ellátó szerv,
szervezet és az európai uniós források felhasználásért felelős miniszter által vezetett minisztérium részére.
(9) Az  állami adó- és vámhatóság elektronikus úton negyedévente, a  negyedévet követő hó utolsó napjáig
hivatalból átadja a  szociális szövetkezet által benyújtott, havi adó- és járulék bevallásban szereplő adatok közül
az  egészségügyi szolgáltatási járulékkülönbözet összegére vonatkozó – negyedéves – adatokat a  különbözetet
az Egészségbiztosítási Alapnak megtérítő Nemzeti Foglalkoztatási Alap részére, az Egészségbiztosítási Alap részére
megtérítendő járulékkülönbözet összegének meghatározása érdekében.
(10) Az állami adó- és vámhatóság megkeresésre tájékoztatja az AFE beszerzéséhez nyújtandó támogatás kezelő szervét
arról, hogy az AFE üzembe helyezési folyamata sikeresen befejeződött.
(11) Az  adóhatóság jogosult más adóhatóságot tájékoztatni a  hatáskörébe tartozó, adóval kapcsolatos, a  titoktartási
kötelezettség alá tartozó adatról, tényről, körülményről vagy iratról, ha az valamely adó (vámteher) vagy adóhiány
feltárását, behajthatóságának megállapítását, illetve adóigazgatási eljárás lefolytatását lehetővé teszi vagy
valószínűsíti. Az  adóhatóság tájékoztatja a  Nyugdíjbiztosítási Alap, az  Egészségbiztosítási Alap és az  elkülönített
állami pénzalap kezelőjét az általa kezelt alap javára teljesítendő kötelező befizetéssel összefüggő adatról, tényről,
körülményről vagy iratról. Az  állami adó- és vámhatóság tájékoztatja a  központi költségvetésből vagy európai
uniós forrásból támogatást folyósító szervet az  olyan véglegessé vált döntésről, amely alapján a  támogatás
folyósításának alapjául szolgáló adatok, illetve a  támogatás felhasználására vonatkozó adatok valótlansága
valószínűsíthető vagy a folyósítással, felhasználással összefüggésben az ellenőrzés visszaélésre utaló körülményeket
tárt fel. Az adóhatóság megkeresés alapján tájékoztatja az állami foglalkoztatási szervet arról, hogy a  természetes
személynek az  álláskeresési ellátás mellett van-e keresőtevékenységből származó jövedelme, és az  meghaladja-e
a  törvényben meghatározott mértéket. A  tájékoztatás joga – a  kutatás-fejlesztési tevékenység minősítésével
összefüggő eljárás lefolytatásához szükséges mértékben – megilleti a kutatás-fejlesztési tevékenység minősítésével
összefüggő eljárásra hatáskörrel rendelkező hatóságot is.
(12) Az  önkormányzati adóhatóság az  adóztatási tevékenységéhez a  vállalkozási tevékenységet folytató adózók
bejelentkezése, és változásbejelentése alapján nyilvántartott adatokra vonatkozó adatokat igényelhet az  állami
adó- és vámhatóságtól. Az  adóhatóság a  tevékenysége során tudomására jutott, titoktartási kötelezettség alá
tartozó adatról, tényről, iratról, körülményről hivatalból tájékoztatja a másik adóhatóságot, ha az lehetővé teszi, vagy
valószínűsíti valamely adó (vámteher) vagy adóhiány feltárását, behajtását.
(13) Az  örökös kérelmére, az  örökös tájékoztatása érdekében az  elhunyt adózó hagyatéki ügyében eljáró közjegyző
a  hagyatéki ügyben való eljárásának igazolása esetén tájékoztatást kérhet az  adóhatóságtól az  elhunyt adózó
adóhatóságnál nyilvántartott adótartozásának vagy túlfizetésének mértékéről. Az  adóhatóság a  tájékoztatást
a tájékoztatás kiadmányozásának napján fennálló állapotnak megfelelő adattartalommal adja meg.
(14) Az adóhatóság megkeresésre tájékoztatja az adótitokról
a) a bíróságot;
b) a nyomozó hatóságot, ha a tájékoztatás a büntetőeljárás megindítása vagy lefolytatása érdekében szükséges;
c) a  nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója által engedélyezett megkeresés alapján a  törvényben
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálatot;
d) a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó,
valamint a terrorizmust elhárító szervet a törvényben meghatározott feladatai ellátása érdekében, az abban
kapott felhatalmazás körében;
e) az Állami Számvevőszéket, a Kormány által kijelölt belső ellenőrzési szervet, az Európai Csalás Elleni Hivatalt,
az állami támogatások európai uniós versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezetet, valamint az Európai
Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságot, ha a tájékoztatás az ellenőrzéshez szükséges;
f ) az  adópolitikáért felelős minisztert, ha a  tájékoztatás törvényben meghatározott feladata ellátásához
szükséges;
g) a  költségvetési fejezetet irányító szervet, ha a  tájékoztatás az  államháztartásról szóló törvény szerinti belső
ellenőrzéshez szükséges;
h) a  központi költségvetésből vagy európai uniós forrásból támogatást folyósító szervet, ha a  tájékoztatás
a támogatás igénylése, felhasználása, elszámolása jogszerűségének megállapításához szükséges;
i) a  helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős szervet, valamint a  helyi és nemzetiségi
önkormányzatot a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvényben, valamint a  nemzetiségek
jogairól szóló törvényben meghatározott fennálló köztartozás, illetve annak az  előírt határidőben történő
meg nem fizetése, mint méltatlansági eset, illetve a  köztartozásmentes adózói adatbázisban való szereplés
vizsgálatához szükséges körben, ideértve a  köztartozásmentes adózói adatbázisból való törlés okát,
amennyiben a törlésre köztartozás fennállása miatt került sor;
j) az élelmiszerlánc-felügyeleti szervet a felügyeleti díj bevallásának és megfizetésének ellenőrzésével, továbbá
a felügyeleti díj fizetésére kötelezettek nyilvántartásával összefüggésben;
k) a Gazdasági Versenyhivatalt, ha a tájékoztatás törvényben meghatározott feladata ellátásához szükséges;
l) az  online pénztárgép forgalmazót, valamint a  mobilszolgáltatót, ha a  tájékoztatás az  online pénztárgép és
az  állami adó- és vámhatóság szervere közötti kommunikáció fenntartásával, a  pénztárgép által történő
adatszolgáltatás küldésének biztosításával összefüggő, jogszabályban előírt kötelezettség teljesítéséhez
szükséges;
m) a közbeszerzési hatóságot, ha a tájékoztatás a törvényben meghatározott feladata ellátásához szükséges.
 (15) Az  állami adó- és vámhatóság tájékoztatja az  állami adó- és vámhatóság nyomozó hatóságát az  adótitokról
a bűncselekmények megelőzése, az adott bűncselekmény felderítése és nyomozása során a bűnüldözési feladatok
teljesítése érdekében, valamint a büntető eljárás megindítása vagy lefolytatása céljából.
(16) Az állami adó- és vámhatóság az államháztartásról szóló törvény felhatalmazása alapján az államháztartási szervek
és a  közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, valamint az  egyes vállalkozásokon belüli
pénzügyi átláthatóságról szóló kormányrendeletben meghatározott adatokat, dokumentumokat az  Európai
Bizottságnak megküldi, illetve az Európai Bizottság rendelkezésére bocsátja.
(17) A  kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi szerződés információcseréről rendelkező cikke keretében
a  magyar illetékes hatóság a  külföldi állam illetékes hatóságának a  természetes személyekről az  egyezmény
rendelkezéseinek végrehajtása, a külföldi állam adóztatási jogának biztosítása, illetve a kettős adóztatás elkerülése
érdekében az  azonosításhoz, az  adómegállapításhoz, az  ellenőrzéshez, a  bizonyítási eljáráshoz, illetve a  tényállás
tisztázásához szükséges olyan személyes adatokat adhat át, amelyeket nyilvántartásai tartalmaznak vagy amelyek
megszerzését a belföldi jogszabályok számára lehetővé teszik.
(18) Az  adótitok megőrzésének a  kötelezettsége nem áll fenn abban az  esetben, ha a  pénzügyi információs
egységként működő hatóság – a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról
szóló törvényben meghatározott feladatkörében eljárva vagy a  külföldi pénzügyi információs egység
írásbeli megkeresésének teljesítése céljából – az  adótitoknak minősülő adatot az  állami adó- és vámhatóság
nyilvántartásából (az arra a  célra kialakított rendszer útján) közvetlen hozzáféréssel lekérdezi vagy írásbeli
megkeresés útján kér adótitoknak minősülő adatot az adóhatóságtól.
(19) Ha az  állami adó- és vámhatóság az  adózónál be nem jelentett alkalmazottat talál, a  foglalkoztatotti jogviszony
rendezése érdekében a  véglegessé vált határozata egy példányának megküldésével tájékoztatja a  munkaügyi
hatóságot és az  egészségbiztosítási szervet. Az  adóhatóság a  hónap folyamán véglegessé vált határozatokat
a következő hónap tizedik napjáig elektronikus úton továbbítja a munkaügyi hatóságnak és az egészségbiztosítási
szervnek.
(20) Ha az  állami adó- és vámhatóság a  biztosítottat terhelő járulékkötelezettséget a  természetes személlyel szemben
állapítja meg, akkor annak megtérülése esetén az erről szóló határozatot a megtérüléstől számított harminc napon
belül, a  nyugellátás, illetve a  korhatár előtti ellátás, szolgálati járandóság, táncművészeti életjáradék, átmeneti
bányászjáradék megállapítása céljából megküldi a központi nyugdíjbiztosítási szervnek.
(21) Az  állami adó- és vámhatóság az  adóazonosító jelet megkeresésre, elektronikus úton átadja a  polgárok személyi
adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő szervnek az  adóazonosító jelnek az  állandó személyazonosító
igazolvány tárolóelemén történő elhelyezése céljából.
(22) Az  adóhatóság megkeresésre tájékoztatja az  adó megfizetésére kötelezhető személyt vagy szervezetet az  adózó
végrehajtható adótartozásának összegéről.
(23) Az  állami adó- és vámhatóság az  ingatlan forgalmi értékének megállapításához szükséges adatokat
(a  továbbiakban: összehasonlító értékadat) tartalmazó nyilvántartásából, az  abban szereplő ingatlanok forgalmi
értékéről – az  ingatlantulajdonos személyazonosságának megállapítására alkalmatlan módon – kérelemre
igazgatási szolgáltatási díj ellenében adatszolgáltatást teljesít.
132. § [Az állami adó- és vámhatóság adatszolgáltatása az állami támogatásokról]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság adatot szolgáltat az  állami támogatások európai uniós versenyszempontú
vizsgálatáért felelős szervezet részére a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási
kategóriáknak a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági
rendelet (a továbbiakban: 651/2014/EU bizottsági rendelet) hatálya alá tartozó, az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti állami támogatás igénybevételéről a  651/2014/EU bizottsági rendelet
9.  cikke szerinti közzététel céljából, feltéve, hogy az  adózó által érvényesített kedvezmény összege jogcímenként
az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget meghaladja.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást havi gyakoriságú adóbevallás benyújtására kötelezett adózók esetén
az  adóévet követő év március tizenötödikéig, éves adóbevallás benyújtására kötelezett adózók esetén a  bevallás
benyújtásának határidejét követő szeptember tizenötödikéig kell teljesíteni az alábbi adatokról:
a) az adózó neve, székhelye, adószáma,
b) az adózónak a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerinti típusa, ha ez az adat rendelkezésre áll,
c) az adózó főtevékenysége a  mindenkor hatályos a  gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási
rendszerének (a  továbbiakban: TEÁOR) nómenklatúrája szerint, egyéni vállalkozó esetén az  Önálló
vállalkozások tevékenységi jegyzéke (a továbbiakban: ÖVTJ) szerint,
d) az adóbevallás benyújtásának az esedékessége.
 (3) Az (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése során az  állami adó- és vámhatóság
a következő sávok szerint szolgáltat adatot az igénybevett kedvezmény támogatástartalmának összege alapján:
a) a félmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de az  egymillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
b) az egymillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a kettőmillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
c) a kettőmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de az ötmillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
d) az ötmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a  tízmillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
e) a tízmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a  harmincmillió eurónak megfelelő
forintösszeget meg nem haladó támogatástartalom;
f ) a harmincmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó mértékű támogatástartalom.
(4) Az állami adó- és vámhatóság adatot szolgáltat az állami támogatások európai uniós versenyszempontú vizsgálatáért
felelős szervezet részére az  Európai Unió Működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének alkalmazásában
a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban, valamint a  vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos
kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 2014. június 25-ei 702/2014/EU bizottsági
rendelet (a  továbbiakban: 702/2014/EU bizottsági rendelet) hatálya alá tartozó, az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti állami támogatás igénybevételéről a  702/2014/EU bizottsági rendelet
9. cikke szerinti közzététel céljából, feltéve, hogy az adózó által érvényesített elsődleges mezőgazdasági termeléssel
foglalkozó kedvezményezettek esetében a  kedvezmény összege jogcímenként a  hatvanezer eurónak megfelelő
forintösszeget, a  mezőgazdasági termékek feldolgozásával vagy mezőgazdasági termékek forgalmazásával
foglalkozó, az erdészeti ágazatban működő vagy az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 42. cikkének hatályán
kívül eső tevékenységet folytató kedvezményezettek esetében az  ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget
meghaladja.
(5) A (4)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást havi gyakoriságú adóbevallás benyújtására kötelezett adózók esetén
az  adóévet követő év március tizenötödikéig, éves adóbevallás benyújtására kötelezett adózók esetén a  bevallás
benyújtásának határidejét követő szeptember tizenötödikéig kell teljesíteni az alábbi adatokról:
a) az adózó neve, székhelye, adószáma,
b) az adózónak a 702/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerinti típusa, ha ez az adat rendelkezésre áll,
c) az adózó főtevékenysége a  mindenkor hatályos TEÁOR-nómenklatúra szerint, egyéni vállalkozó esetén
ÖVTJ-kódok szerint,
d) az adóbevallás benyújtásának az esedékessége.
 (6) A (4)  bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettsége során az  állami adó- és vámhatóság a  következő sávok
szerint adatot szolgáltat az igénybevett kedvezmény összegének támogatástartalmát illetően:
a) a hatvanezer eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a félmillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
b) a félmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de az  egymillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
c) az egymillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a kettőmillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
d) a kettőmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de az ötmillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
e) az ötmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a  tízmillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
f ) a tízmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a  harmincmillió eurónak megfelelő
forintösszeget meg nem haladó támogatástartalom;
g) a harmincmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó mértékű támogatástartalom.
(7) Az  állami adó- és vámhatóság adatot szolgáltat az  állami támogatások európai uniós versenyszempontú
vizsgálatáért felelős szervezet részére az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikke
alkalmazásában a  halászati és akvakultúra-termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó
vállalkozások számára nyújtott támogatások bizonyos fajtáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról
szóló 2014. december 16-i 1388/2014/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1388/2014/EU bizottsági rendelet)
hatálya alá tartozó, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatás
igénybevételéről a 1388/2014/EU bizottsági rendelet 9. cikke szerinti közzététel céljából, feltéve, hogy az adózó által
érvényesített kedvezmény összege jogcímenként a harmincezer eurónak megfelelő forintösszeget meghaladja.
(8) A  (7)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást havi gyakoriságú adóbevallás benyújtására kötelezett adózók esetén
az  adóévet követő év március tizenötödikéig, éves adóbevallás benyújtására kötelezett adózók esetén a  bevallás
benyújtásának határidejét követő szeptember tizenötödikéig kell teljesíteni az alábbi adatokról:
a) az adózó neve, székhelye, adószáma,
b) az adózónak a 1388/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerinti típusa, ha ez az adat rendelkezésre áll,
c) az  adózó főtevékenysége a  mindenkor hatályos TEÁOR-nómenklatúra szerint, egyéni vállalkozó esetén
ÖVTJ-kódok szerint,
d) az adóbevallás benyújtásának az esedékessége.
(9) A  (7)  bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettsége során az  állami adó- és vámhatóság a  következő sávok
szerint adatot szolgáltat az igénybevett kedvezmény összegének támogatástartalmát illetően:
a) a  harmincezer eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a  kettőszázezer eurónak megfelelő
forintösszeget meg nem haladó támogatástartalom;
b) a  kettőszázezer eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a  négyszázezer eurónak megfelelő
forintösszeget meg nem haladó támogatástartalom;
c) a  négyszázezer eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a  hatszázezer eurónak megfelelő
forintösszeget meg nem haladó támogatástartalom;
d) a  hatszázezer eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a  nyolcszázezer eurónak megfelelő
forintösszeget meg nem haladó támogatástartalom;
e) a nyolcszázezer eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó támogatástartalom.
(10) Az  állami adó- és vámhatóság adatot szolgáltat az  állami támogatások európai uniós versenyszempontú
vizsgálatáért felelős szervezet részére az SA.46672. számú bizottsági határozat, valamint a Jöt. 112. § (1) bekezdés
b)  pontja és 113.  § (1)  bekezdése szerinti állami támogatás igénybevételéről az  SA.46672. számú bizottsági
határozat szerinti közzététel céljából, feltéve, hogy az adózó által érvényesített kedvezmény összege jogcímenként
az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget meghaladja.
(11) A  (10)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást az  adóévet követő év március tizenötödikéig kell teljesíteni az  alábbi
adatokról:
a) az adózó neve, székhelye, adószáma,
b) az  adózónak a  mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2003. május 6-i 2003/361/EK
bizottsági ajánlás szerinti típusa, ha ez az adat rendelkezésre áll,
c) az  adózó főtevékenysége a  mindenkor hatályos TEÁOR-nómenklatúra szerint, egyéni vállalkozó esetén
ÖVTJ-kódok szerint,
d) adóbevallás benyújtásának az esedékessége.
 (12) A  (7)  bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettsége során az  állami adó- és vámhatóság a  következő sávok
szerint adatot szolgáltat az igénybevett kedvezmény összegének támogatástartalmát illetően:
a) a  félmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de az  egymillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
b) az egymillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a kettőmillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
c) a kettőmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de az ötmillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
d) az  ötmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a  tízmillió eurónak megfelelő forintösszeget
meg nem haladó támogatástartalom;
e) a  tízmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó, de a  harmincmillió eurónak megfelelő
forintösszeget meg nem haladó támogatástartalom;
f ) a harmincmillió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó támogatástartalom.
133. § [Adóhatósági adatszolgáltatás-támogatásról]
 (1) Az  adóhatóság negyedévenként, a  tárgynegyedévet követő hó 15. napjáig – a  támogatás ellenőrzésének és
nyilvántartásának céljából – tájékoztatja az agrárpolitikáért felelős minisztert, a mezőgazdasági igazgatási szervet,
valamint a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervet a  kiutalt, valamint a  visszatartási jog gyakorlása
keretében visszatartott, illetve az Szja tv. 3. § 41. pontjában meghatározott és az Szja tv. 39. § (1) bekezdése alapján
igénybe vett támogatás összegéről. Az  adóhatóság a  tájékoztatást adózónként, az  adózók azonosítására alkalmas
módon teljesíti.
(2) Az  adóhatóság a  csekély összegű (de minimis) támogatások összegéről adózónként az  adóbevallás határidejét
követő kilencven napon belül adatot szolgáltat a kincstárnak, amely az adatokat a kincstári monitoring-rendszerben
rögzíti.
134. § [Külön megállapodás a nemzetbiztonsági szolgálattal]
Az állami adó- és vámhatóság vezetője a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 28.  §
(5)  bekezdésével összhangban a  nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományának tagját érintő biztosítotti
bejelentés szabályait, az adózással kapcsolatos bevallások, adatszolgáltatások rendjét és az azzal összefüggő eljárási
szabályokat – a törvényi előírások keretei között – a nemzetbiztonsági szolgálattal külön megállapodásban rögzíti.
NEGYEDIK RÉSZ
EGYES ADÓIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK SZABÁLYAI XIV. FEJEZET
KOCKÁZATELEMZÉSI ELJÁRÁS
135. § [Kockázatelemzési eljárás]
Az adóhatóság az  adókötelezettségek teljesítésével összefüggő kockázatok azonosítása, valamint az  azonosított
kockázatok fennállásának kizárása vagy megállapítása érdekében kockázatelemzést végez.
136. § [A kockázatelemzés módja]
 (1) A kockázatelemzés során az adóhatóság
a) az adózó által benyújtott bevallások,
b) az adatszolgáltatások,
c) az adóhatósági nyilvántartások,
d) az adózónál, jogelődjénél, kapcsolt vállalkozásainál és a vele szerződéses kapcsolatban állt vagy álló adózónál
korábban végzett ellenőrzések és egyéb helyszíni cselekmények során szerzett tapasztalatok,
e) a bíróságtól, más hatóságtól, más adózóktól származó adatok, valamint
f ) a nyilvánosan elérhető adatok
összevetését és kiértékelését végzi el.
(2) A jogelőd nélkül alakult gazdasági társaságok kockázatelemzése keretében az  adóhatóság a  gazdasági társaság
tagjainak, vezető tisztségviselőinek korábbi gazdasági tevékenységével, adózói múltjával kapcsolatban
rendelkezésére álló adatokat dolgozza fel és veti egybe.
137. § [Adatkérés kockázatelemzési eljárásban]
Ha az  adóhatóság a  kockázatelemzés során a  rendelkezésére álló adatok alapján az  adózó vonatkozásában
kockázatot tár fel, más hatóságoktól a  kockázatelemzés alatt álló adózóval kapcsolatban az  adózó
adókötelezettségét érintő adatokat kérhet, amelyeket az  adott adózóra vonatkozó további kockázatelemzési
tevékenységéhez használhat fel. Ha az adóhatóság az adózót ellenőrzésre nem választja ki, úgy a kockázatelemzés
lezárását követően az e § alapján beszerzett adatokat haladéktalanul törli.
138. § [A kockázatelemzési eljárást követő intézkedések]
A feltárt kockázat megszüntetése érdekében az adóhatóság
a) támogató eljárást indít,
b) az adózót ellenőrzésre kiválasztja, vagy
c) bűncselekmény megelőzése, az adott bűncselekmény felderítése, folytatásának megakadályozása érdekében
tájékoztatja az állami adó- és vámhatóság nyomozó hatóságát.
139. § [Támogató eljárás]
 (1) Az adóhatóság a támogató eljárás keretében
a) az adózót felhívja önellenőrzésre, illetve
b) kapcsolatfelvételt kezdeményez az  adózóval, amelynek célja a  feltárt hibák, hiányosságok orvoslása
az adóhatóság szakmai támogatásával.
 (2) A támogató eljárásban való részvétel önkéntes, az eljárás keretében rendezett jogsértések miatt szankcionálásnak
nincs helye.
 (3) Az (1)  bekezdés szerinti eljárást az  adóhatóság jegyzőkönyvvel zárja le. A  jegyzőkönyvben fel kell tüntetni
a kockázatelemzési eljárásban feltárt hibákat, hiányosságokat, az azok orvoslása érdekében tett intézkedéseket és
a támogató eljárás eredményességét vagy eredménytelenségét.
(4) A támogató eljárás eredménytelensége esetén az adóhatóság elrendelheti az adózó ellenőrzését.
140. § [Felhívás önellenőrzésre]
 (1) Az adóhatóság az adózót önellenőrzés elvégzésére hívhatja fel, ha az adózó bevallásának adatai és az állami adó- és
vámhatóság rendelkezésére álló adatok alapján az adózó terhére mutatkozó eltérést állapít meg vagy valószínűsít.
 (2) Az elektronikus vagy postai úton megküldött felhívás tartalmazza
a) az adózó nevét, lakcímét, adóazonosító jelét,
b) az önellenőrzésre felhívással érintett időszakot és adónem megjelölését,
c) vállalkozói tevékenységet nem folytató természetes személyek esetében a  havi adó- és járulékbevallásra,
valamint adatszolgáltatásra kötelezettek bevallása, illetve adatszolgáltatása alapján számított adó alapját,
az  adót, a  visszatérítendő adót, a  befizetendő adót, valamint az  adatok alapjául szolgáló, az  adóhatóság
nyilvántartásában szereplő adatokat, továbbá az eltérés összegét,
d) egyéb adózók esetében a  benyújtott bevallás, illetve adatszolgáltatás, valamint az  adóhatóság
nyilvántartásában szereplő adatok eltérését.
(3) Az önellenőrzésre való felhívásnak az  adózó nem köteles eleget tenni, az  önellenőrzés elmulasztása esetén
mulasztási bírság kiszabásának nincs helye.
(4) Az adózóval szemben ellenőrzés a  felhívás közlésétől számított harminc nap elteltéig nem kezdhető meg
a felhívásban megjelölt adónem és időszak tekintetében.
(5) Ha az önellenőrzésre felhívásra a költségvetési támogatás kiutalására nyitva álló határidőn belül kerül sor, a felhívás
kiadmányozásától az  önellenőrzés beérkezéséig, de legfeljebb a  felhívás közlését követő harmincadik napig,
a kiutalás határideje szünetel.
XV. FEJEZET
HATÓSÁGI ADÓMEGÁLLAPÍTÁS BEJELENTÉS, BEVALLÁS ALAPJÁN 141. § [Hatósági adómegállapítás (adat)bejelentés, bevallás, adatszolgáltatás alapján]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság határozattal állapítja meg (kivetéses adózás)
a) a regisztrációs adót,
b) az Áfa tv.-ben meghatározott esetekben az általános forgalmi adót,
c) a Jöt.-ben meghatározott esetekben a jövedéki adót.
(2) Az önkormányzati adóhatóság kivetéssel állapítja meg az építményadót, a telekadót, a magánszemély kommunális
adóját, a  belföldi gépjárművek adóját, továbbá – ha az  önkormányzati rendelet másként nem rendelkezik –
a települési adót.
(3) A vagyonszerzési illetéket, továbbá az  illetékekről szóló törvény szerint kiszabás alapján fizetendő eljárási illetéket
az állami adó- és vámhatóság állapítja meg (kiszabás). A vagyonszerzési illeték kiszabására irányuló eljárás esetén
a határozat meghozatalára nyitva álló határidő hatvan nap.
(4) Az adókivetés, adókiszabás az adózó (adat)bejelentése, bevallása, illetve adatszolgáltatás alapján történik.
 (5) Az adóhatóság a fizetendő adóról, az adófizetés módjáról és idejéről, továbbá – ha törvény előírja – az adóalapról,
az adómentességről vagy adókedvezményről a bevallás (bejelentés) adatai alapján határoz.
 (6) Ha az adózó (adat)bejelentése, bevallása hiányos, valótlan vagy téves adatokat tartalmaz,
a) az  adóhatóság legfeljebb tizenöt napos határidő tűzésével az  adózót hiánypótlásra hívja fel és
a hiánypótlásra figyelemmel állapítja meg az adót vagy
b) helyi adó esetében a (7) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
 (7) Az önkormányzati adóhatóság az  adót – a  (4)  bekezdésben foglaltaktól eltérően – a  közhiteles nyilvántartások,
továbbá az építésügyi hatóságnak az e törvény szerinti adatszolgáltatásából tudomására jutó adatok alapulvételével
is megállapíthatja, ha a rendelkezésére álló adatok ismeretében a tényállás tisztázott.
(8) Helyi kivetéses adó esetében az adózó adatbejelentését – az adómegállapításhoz való jog elévülési idején belül –
módosíthatja, kivéve, ha az adóhatóság az adót ellenőrzés során feltárt tényállás alapján állapította meg.
142. § [Adóellenőrzés hatósági adómegállapításnál]
 (1) Az (adat)bejelentés, bevallás adatai alapján hozott határozat esetében vagy az (adat)bejelentés, bevallás elmaradása
esetén az  adómegállapításhoz való jog elévüléséig adóellenőrzésnek van helye. Adókülönbözet megállapításáról
akkor hoz határozatot az  adóhatóság, ha az  (adat)bejelentés, bevallás adataitól vagy az  abban feltüntetett
körülményektől eltérő tényállást tár fel vagy az adózó (adat)bejelentési, bevallási kötelezettségét elmulasztotta.
(2) Az  adómentességet vagy adókedvezményt határozott időre megállapító, jogszabálysértő határozat esetén
az adóhatóság a jogszerű adókötelezettséget a jövőre nézve új határozattal írja elő.
(3) A feltételhez kötött, határozott időre szóló adómentesség, adókedvezmény feltételeinek megszűnése esetén az adó
az eredeti esedékességtől jár.
143. § [Döntés illetékkedvezményről, illetékmentességről határozatkiegészítéssel]
 (1) Ha az  adózó az  illetéket kiszabó határozat kiadmányozását követően, de annak véglegessé válását megelőzően
az  illetékekről szóló törvényben meghatározott illetékkedvezmény, illetve illetékmentesség érvényesítése iránti
kérelmet nyújt be, a határozat az első alkalommal benyújtott kérelem esetén nem válik véglegessé, valamint nem
minősül végrehajtható okiratnak.
(2) A  kedvezmény, mentesség fennállásáról az  állami adó- és vámhatóság az  illeték kiszabása iránti eljárásban
a  kibocsátott elsőfokú határozat kiegészítésével dönt. A  kiegészített elsőfokú határozat a  kiegészítő határozat
véglegessé válásával válik véglegessé.
XVI. FEJEZET
UTÓLAGOS ADÓMEGÁLLAPÍTÁS 144. § [Utólagos adómegállapítás]
 (1) Az adóhatóság utólag, határozatban állapítja meg az  adóellenőrzés során feltárt adókülönbözetet. Törvény
az  adóhatóságot más esetekben is kötelezheti az  adó megállapítására. A  határozat meghozatalára nyitva álló
határidő utólagos adómegállapítás esetén hatvan nap, a  hatósági eljárás kezdő időpontjának a  jegyzőkönyv,
kiegészítő jegyzőkönyv átadásának, kézbesítésének napját, adózói észrevétel esetén a jegyzőkönyvre tett észrevétel
beérkezésének napját kell tekinteni.
(2) Nincs helye utólagos adómegállapításnak, ha az  adót vagy a  költségvetési támogatást önellenőrzéssel nem kell
helyesbíteni.
145. § [Utólagos adómegállapítás végelszámolás, illetve megszüntetés esetén]
 (1) A végelszámolás esetén benyújtandó tevékenységet záró adóbevallás, a  végelszámoló által készített záró
adóbevallás, a  két bevallás közötti időszakról benyújtott bevallás ellenőrzése, valamint a  tevékenységet lezáró
adóbevallást megelőző időszakra vonatkozó ellenőrzés megállapításait tartalmazó jegyzőkönyvvel szemben
észrevételnek nincs helye.
(2) Az (1)  bekezdésben meghatározott jegyzőkönyv alapján kiadandó határozat meghozatalára nyitva álló határidő
harminc nap.
(3) A (2)  bekezdésben meghatározott határozattal szemben a  határozat közlésétől számított nyolc napon belül lehet
fellebbezést előterjeszteni. A fellebbezés felterjesztésére nyitva álló határidő 5 nap.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott fellebbezés elbírálására nyitva álló határidő tizenöt nap.
 (5) Ha a cégbíróság az állami adó- és vámhatóságot külföldi vállalkozás belföldi fióktelepe megszüntetés iránti kérelme
benyújtásának tényéről, illetve bármely cég elleni törvényességi felügyeleti eljárása során a  megszüntetési eljárás
megindításának tényéről, illetve arról értesíti, hogy felszámolásra, végelszámolásra az adott cégformára tekintettel
nem kerülhet sor, az állami adó- és vámhatóság elektronikus úton haladéktalanul tájékoztatja a cégbíróságot arról,
hogy az érintett adózónál adóhatósági eljárás van-e folyamatban, illetve arról, hogy az értesítés alapján ellenőrzést,
végrehajtást kezdeményez-e. Ha cégbírósági értesítés alapján az állami adó- és vámhatóság az adózónál ellenőrzést
kezdeményez, úgy azt a végelszámolás esetén lefolytatandó ellenőrzés szabályai szerint folytatja le, és az értesítéstől
számított hatvan napon belül fejezi be. Ez  esetben a  hatósági eljárásra e  § rendelkezései irányadók, azonban új
eljárásra utasításnak nincs helye. E bekezdés rendelkezéseit a bíróság által nyilvántartandó jogi személy hivatalból
történő megszüntetése esetén is alkalmazni kell.
(6) Az állami adó- és vámhatóság a  cégbíróságot elektronikus úton haladéktalanul tájékoztatja az  adózóval szemben
folytatott, az e § szerinti eljárás(ok) végleges befejezéséről, illetve végelszámolás esetén arról is, hogy az adózónak
van-e az állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott köztartozása.
(7) Ha a végelszámolás alatt álló adózó a végelszámolás megszüntetéséről, a működésének továbbfolytatásáról határoz,
akkor a  változás bejelentését követően az  általános eljárási szabályok alkalmazandók, feltéve, hogy az  ellenőrzés
megállapításait tartalmazó jegyzőkönyv átadására még nem került sor.
146. § [Határozat utólagos adómegállapításról]
 (1) Az utólagos adómegállapítás során az adóhatóság határozattal
a) adónként, költségvetési támogatásonként az  egyes bevallási időszakokra, kivetéses helyi adó esetén
adóévenként elkülönítve állapítja meg a  bevallott, helyi adóban adatbejelentés alapján korábban
megállapított, valamint bevallani vagy adatbejelentésben bejelenteni elmulasztott és az  ellenőrzés
eredményeként különbözetként feltárt adó, illetve költségvetési támogatás alapját, az  adókülönbözetet,
a  következő időszakra átvihető követelés különbözetet, a  költségvetési támogatás különbözetet, valamint
az adókötelezettséget érintő jogszabálysértés jogkövetkezményeit,
b) az adózót a  terhére megállapított adókülönbözet és a  – kivetés útján megállapított helyi adó kivételével –
jogkövetkezmények megfizetésére kötelezi azzal, hogy az adózó a befizetés teljesítésekor figyelembe veheti
a befizetéskor az adott adónemen fennálló esetleges túlfizetését,
c) teljesítési határidő tűzésével rendelkezik az  ellenőrzés során feltárt, könyvvezetési, nyilvántartási
szabálytalanságok, illetve az  adóköteles tevékenység ellenőrzése szempontjából jelentőséggel bíró
mulasztások megszüntetéséről.
(2) Ha a  nem természetes személy adózó az  ellenőrzésről felvett jegyzőkönyv megismerését és igazolt átvételét
követően a  törvényben előírt határidőn belül észrevételt nem tesz, a  határozat indokolásában elegendő
a  jegyzőkönyv megfelelő pontjaira utalni. Nem alkalmazható ez  a  rendelkezés abban az  esetben, ha az  adó vagy
a költségvetési támogatás alapját az adóhatóság becsléssel állapította meg, valamint a 145. § (1) bekezdése szerinti
esetben.
XVII. FEJEZET
AZ ADÓ SORON KÍVÜLI MEGÁLLAPÍTÁSA 147. § [Adómegállapítás az adózó halála esetén]
 (1) Ha az adókötelezettség az adózó halála miatt szűnik meg, az adóhatóság az adót határozattal állapítja meg.
 (2) Az adóhatóság az  adózó házastársa vagy örököse kérelmére az  adót év közben is megállapítja, ha a  kérelmező
az adó megállapításához szükséges igazolásokat rendelkezésre bocsátja.
 (3) Az adózó halála esetén az  adóhatóság az  örököst a  személyéről történő tudomásszerzést követően örökrésze
arányában külön határozatban kötelezi az  adózót terhelő tartozás megfizetésére, illetve rendelkezik az  adózót
megillető költségvetési támogatás, adó-visszaigénylés, adó-visszatérítés örökös részére örökrésze arányában
történő kiutalásáról.
(4) A (3)  bekezdés szerinti tartozást, illetve a  költségvetési támogatást, adó-visszaigénylést, adó-visszatérítést a  külön
határozat véglegessé válásától számított harminc napon belül kell megfizetni, illetve kiutalni. Az  örökös részére
kiutalandó összeget az örököst terhelő tartozás összegéig az adóhatóság visszatarthatja. A tartozás megfizetésének
elmaradása esetén végrehajtás csak a  hagyaték tárgyaira, illetve azok hasznaira terjedhet ki azzal, hogy ha
a  hagyaték tárgyai vagy annak hasznai már nincsenek az  örökös birtokában, a  végrehajtás az  örökrésze erejéig
az örökös egyéb vagyontárgyaira is folytatható.
(5) Ha az  adózó halála esetén más örökös hiányában a  hagyaték az  államra száll, az  adóhatóság külön határozat
meghozatala nélkül, hivatalból törli az örökhagyó adószámlájáról az államot mint örököst terhelő tartozást, illetve
az államot mint örököst megillető költségvetési támogatást, adó-visszaigénylést, adó-visszatérítést.
148. § [Adómegállapítás év közben]
 (1) Az adóhatóság abban az esetben is határozattal állapítja meg év közben az adót, ha ezt az ország területét a külföldi
letelepedés szándékával elhagyni kívánó adózó kéri, ha az  adóhatóságnál a  külföldi bevándorlási célú vízumot
bemutatja és az adómegállapításhoz szükséges igazolást mellékeli.
(2) A belföldön lakóhellyel, szokásos tartózkodási hellyel, székhellyel, telephellyel nem rendelkező adózó
adóját az  adóhatóság az  adózó bejelentése alapján határozattal állapítja meg, ha az  adózó az  adóév végét
megelőzően azzal a  szándékkal hagyja el az  ország területét, hogy az  adóév során adóköteles tevékenység vagy
jövedelemszerzés céljából vissza nem tér. Az  ország területe elhagyásának időpontja előtt harminc nappal be
kell jelenteni ennek tényét, valamint a  bejelentéshez csatolni kell az  adó megállapításához szükséges iratokat.
Ha a  bejelentés és az  iratok csatolása a  megállapított határidőn belül nem lehetséges, e  kötelezettséget attól
az időponttól számított tizenöt napon belül kell együttesen teljesíteni, amelytől teljesítésük lehetővé válik.
149. § [Adómegállapítás vita esetén]
Az adóhatóság határozattal állapítja meg az adót, illetve az adóelőleget, ha a természetes személy a kifizető, illetve
a munkáltató által megállapított adót vitatja, vagy az adóelőleg összegével kapcsolatban a kifizető (munkáltató) és
a természetes személy között vita van.
XVIII. FEJEZET
AZ ADÓZÓ MINŐSÍTÉSI ELJÁRÁSA 150. § [Az adózó minősítési eljárása]
Az állami adó- és vámhatóság a cégjegyzékbe bejegyzett adózót, csoportos adóalanyt vagy áfa-regisztrált adóalanyt
negyedévente, a  negyedév utolsó napján fennálló adatok alapulvételével a  tárgynegyedévet követő harminc
napon belül minősíti, amelynek keretében a megbízható adózóra, illetve a kockázatos adózóra vonatkozó feltételek
fennállását vizsgálja. A  minősítés hatálya a  minősítés hónapját követő hónap első napján áll be. A  minősítés
eredményéről az  állami adó- és vámhatóság az  adózót elektronikus úton értesíti. Ha az  adózó minősítésében
változás nem következik be, az  állami adó- és vámhatóság az  értesítést mellőzi. Az  adózó az  elektronikus
azonosítását követően minősítését lekérdezheti.
151. § [Jogutód minősítése]
Összeolvadás, illetve beolvadás esetén a  jogutód abban az  esetben minősül megbízható adózónak, ha
az  összeolvadáskor, illetve a  beolvadáskor saját maga és valamennyi jogelőd megbízható adózónak minősült.
Ha a  jogutód vagy valamelyik jogelőd az  összeolvadáskor, illetve a  beolvadáskor kockázatos adózónak minősült,
a  jogutód szintén kockázatos adózónak minősül. Különválás, kiválás, illetve átalakulás esetén a  jogutód megtartja
a  jogelőd minősítését. Ha a  jogutód a  jogelőd adózó kockázatos minősítése miatt válik kockázatos adózóvá,
úgy a  kockázatos adózói minősítés egyéves időtartamát a  jogelőd kockázatos adózóvá minősítésének kezdő
időpontjától kell számítani.
152. § [Adózói minősítés elleni jogorvoslat]
Ha az adózó vitatja a 150. § szerinti minősítését, a minősítéstől vagy a minősítés elmaradásától számított kilencven
napon belül kifogást nyújthat be az  állami adó- és vámhatósághoz. A  határidő elmulasztása esetén igazolási
kérelem benyújtásának helye nincs. Ha az állami adó- és vámhatóság a kifogásnak helyt ad, határozathozatal nélkül
a kifogásnak megfelelően módosítja az adózó minősítését, amelyről az adózót elektronikus úton értesíti. A kifogás
elutasításáról az állami adó- és vámhatóság határozatban rendelkezik.
153. § [A megbízható adózó]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság megbízható adózónak minősíti azt a  cégjegyzékbe bejegyzett adózót, csoportos
adóalanyt, vagy áfa-regisztrált adóalanyt, amely az alábbi, együttes feltételeknek megfelel:
a) legalább három éve folyamatosan működik, vagy legalább három éve áfa-regisztrált adóalanynak minősül,
b) a tárgyévben és az azt megelőző öt évben az állami adó- és vámhatóság által az adózó terhére megállapított
összes adókülönbözet nem haladta meg az  adózó tárgyévre megállapított adóteljesítményének három
százalékát, azzal, hogy az adózó terhére megállapított összes adókülönbözetet csökkenteni kell a tárgyévben
és az  azt megelőző öt évben az  állami adó- és vámhatóság által az  adózó javára megállapított összes
adókülönbözettel,
c) a tárgyévben és az azt megelőző négy évben az állami adó- és vámhatóság nem indított ellene végrehajtási
eljárást, ide nem értve az átvezetést és a visszatartási jog gyakorlását,
d) a tárgyévben és az  azt megelőző öt évben nem állt és nem áll csőd-, felszámolási, illetve kényszertörlési
eljárás alatt,
e) nem rendelkezik ötszázezer forintot meghaladó nettó adótartozással,
f ) a tárgyévben és az azt megelőző öt évben nem állt és nem áll adószám törlés hatálya alatt,
g) a terhére az  állami adó- és vámhatóság által kiszabott, a  tárgyévet megelőző két évben esedékessé
vált mulasztási bírság – ideértve a  jövedéki bírságot is – összege nem haladta meg az  adózó tárgyévre
megállapított adóteljesítményének egy százalékát,
h) nem minősül kockázatos adózónak, és
i) a tárgyévre vonatkozó adóteljesítménye pozitív.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően az állami adó- és vámhatóság megbízható adózónak minősíti azt a nyilvánosan működő
részvénytársaságot, amely az (1) bekezdés b)–i) pontjában foglalt együttes feltételeknek megfelel.
(3) Ha az  adózó a  tárgyévet megelőző öt évben nem működött, illetve nem minősült áfa-regisztrált adóalanynak,
az állami adó- és vámhatóság az (1) bekezdés b)–i) pontja szerinti feltételek fennállását a működés megkezdésétől,
illetve az áfa-regisztált adóalanyiság kezdetétől vizsgálja.
(4) Az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásában az adózó terhére megállapított összes adókülönbözetet csökkenteni kell
a tárgyévben és az azt megelőző öt évben az állami adó- és vámhatóság által az adózó javára megállapított összes
adókülönbözettel.
(5) A csoportos adóalany megbízható adózónak minősül, ha minden tagja megbízható adózó.
154. § [Megbízható adózói kedvezmények]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság által végzett ellenőrzés időtartama nem haladhatja meg a  száznyolcvan napot, ha
az adózó ezen időtartamon belül folyamatosan megbízható adózónak minősül.
 (2) Nem alkalmazható az (1) bekezdésében foglalt rendelkezés, ha az adózó az ellenőrzést akadályozó módon nem tesz
eleget együttműködési kötelezettségének. Az  együttműködési kötelezettség megszegésének minősül különösen,
ha az adózó az ellenőrzés időtartama alatt az állami adó- és vámhatóság számára nem elérhető, iratait teljes körűen
az ellenőrzés száznyolcvan napon belüli lezárását biztosító időpontban nem bocsátja az állami adó- és vámhatóság
rendelkezésére.
(3) A megbízható adózó – ide nem értve a  nyilvánosan működő részvénytársaságot – által visszaigényelt általános
forgalmi adót az állami adó- és vámhatóság a 64. § (1) bekezdésében foglalt esetben harminc napon belül utalja ki.
(4) A megbízható nyilvánosan működő részvénytársaság adózó által visszaigényelt általános forgalmi adót az  állami
adó- és vámhatóság húsz napon belül utalja ki.
155. § [A megbízható adózó szankcionálása]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság által kiszabható mulasztási bírság felső határa, ha az  adózó a  jogszabálysértés
elkövetésének időpontjában vagy a jogszabálysértés feltárásának (jegyzőkönyvezésének) időpontjában megbízható
adózónak minősült, az általános szabályok szerint kiszabható mulasztási bírság felső határának ötven százaléka.
(2) Az állami adó- és vámhatóság által kiszabható adóbírság felső határa, ha az  adózó az  adóellenőrzés alá vont
adómegállapítási időszak egészében vagy az  adóellenőrzés megállapításairól szóló jegyzőkönyv keltének
időpontjában megbízható adózónak minősült, a  215.  § (3)–(4)  bekezdése szerint kiszabható adóbírság felső
határának ötven százaléka.
(3) Nem alkalmazható az (1) és (2) bekezdésben foglalt rendelkezés azon mulasztás, illetve adókülönbözet-megállapítás
esetén, amely a megbízható adózói minősítés elvesztését eredményezi.
156. § [Automatikus fizetési könnyítés megbízható adózó részére]
 (1) A megbízható adózó részére az állami adó- és vámhatóság az általa nyilvántartott adótartozásra – kivéve a 198. §
(3)  bekezdésében meghatározott tartozásokat – az  adózó elektronikus úton benyújtott kérelmére évente egy
alkalommal legfeljebb tizenkettő havi pótlékmentes fizetési könnyítést engedélyez a 198. § (1) és (2) bekezdésében
foglalt feltételek vizsgálata nélkül (a továbbiakban: automatikus fizetési könnyítés).
(2) Az automatikus fizetési könnyítésről az állami adó- és vámhatóság a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon
belül határozatot hoz, amelyet elektronikus úton kézbesít.
(3) Az  automatikus fizetési könnyítés kizárólag akkor engedélyezhető, ha a  kérelmező nettó módon számított
adótartozása az  elbírálás időpontjában nem haladja meg a  másfél millió forintot. Ha a  megbízható adózó
az  automatikus fizetési könnyítés feltételeinek nem felel meg, úgy kérelmét az  állami adó- és vámhatóság
az általános szabályok szerint bírálja el.
(4) Ha az  adózó az  esedékes részlet befizetését nem teljesíti, az  automatikus fizetési könnyítés érvényét veszti, és
a  tartozás egy összegben esedékessé válik. Ez  esetben az  állami adó- és vámhatóság a  fennmaradó tartozásra
az eredeti esedékességtől késedelmi pótlékot számít fel.
(5) A  megbízható adózó automatikus fizetési könnyítési kérelmének helyt adó határozat ellen fellebbezésnek helye
nincs.
157. § [A kockázatos adózó]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság kockázatos adózónak minősíti azt a  felszámolás, végelszámolás alatt nem álló,
cégjegyzékbe bejegyzett adózót, csoportos adóalanyt vagy áfa-regisztrált adóalanyt, amely esetében a  következő
feltételek legalább valamelyike fennáll:
a) szerepel a nagy összegű adóhiánnyal rendelkező adózók közzétételi listáján,
b) szerepel a nagy összegű adótartozással rendelkező adózók közzétételi listáján,
c) szerepel a be nem jelentett foglalkoztatottat foglalkoztató adózók közzétételi listáján,
d) egy éven belül az állami adó- és vámhatóság ismételt üzletlezárás intézkedést alkalmazott vele szemben,
e) kényszertörlési eljárás alatt áll,
f ) a tárgyévben és az azt megelőző öt évben az állami adó- és vámhatóság által az adózó terhére megállapított
összes adókülönbözet meghaladja az adózó tárgyévre megállapított adóteljesítményének hetven százalékát
azzal, hogy az  adózó terhére megállapított összes adókülönbözetet csökkenteni kell a  tárgyévben
és az  azt megelőző öt évben az  állami adó- és vámhatóság által az  adózó javára megállapított összes
adókülönbözettel,
g) a terhére az  állami adó- és vámhatóság által kiszabott, a  tárgyévet megelőző két évben esedékessé vált
mulasztási bírság – ideértve a  jövedéki bírságot is – összege meghaladja az  adózó tárgyévre megállapított
adóteljesítményének hetven százalékát,
h) székhelye székhelyszolgáltatóhoz van bejegyezve, és az adóigazgatási eljárás akadályozása miatt véglegessé
vált határozatban mulasztási bírságot szabtak ki terhére a tárgyévben vagy az azt megelőző három évben.
(2) A kockázatos adózói minősítés az  (1)  bekezdés a)–d) és f )–g)  pontja szerinti esetben a  minősítés hatályának
beálltától számított egy évig, az  (1)  bekezdés e)  pontja szerinti esetben a  kényszertörlési eljárás időtartama alatt
áll fenn. A  minősítés jogkövetkezményeit nem kell alkalmazni, ha az  adózó felszámolási, végelszámolási eljárás
alatt áll. Ha az  eljárás az  adózó jogutód nélküli megszűnése nélkül zárul, az  adózó kockázatos minősítésének
jogkövetkezményeit ismét alkalmazni kell azzal, hogy az  egyéves időtartamba a  felszámolás, végelszámolás ideje
nem számít bele.
(3) A (2)  bekezdéstől eltérően megszünteti az  állami adó- és vámhatóság az  adózó kockázatos adózói minősítését
a  soron következő negyedéves minősítéskor, ha az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerint arra okot adó adóhiányt,
valamint az ahhoz kapcsolódó bírságot és pótlékot, illetve adótartozást az adózó megfizette.
(4) A csoportos adóalany kockázatos adózónak minősül, ha legalább egy tagja kockázatos adózó.
158. § [Kiutalási határidő kockázatos adózónál]
A kockázatos adózó által visszaigényelt általános forgalmi adó kiutalási határideje hetvenöt nap. A  kockázatos
adózóra a 64. § (3) bekezdése nem alkalmazható.
159. § [Az ellenőrzési határidő kockázatos adózónál]
Ha az  adózó az  állami adó- és vámhatóság által ellenőrzés alá vont időszakban, illetve annak egy részében, vagy
az  ellenőrzés időtartama alatt, illetve annak egy részében kockázatos adózónak minősül, az  ellenőrzés határideje
hatvan nappal meghosszabbodik.
160. § [A késedelmi pótlék kockázatos adózónál]
 (1) A késedelmi pótlék megállapítása időpontjában kockázatosnak minősülő adózót terhelő, az  állami adó- és
vámhatóság által az adóellenőrzés során feltárt adókülönbözet után felszámított késedelmi pótlék mértéke minden
naptári nap után a  felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat ötszörösének háromszázhatvanötöd
része. Ha az  állami adó- és vámhatóság a  költségvetési támogatás, adó-visszaigénylés, adó-visszatérítés kiutalását
késedelmesen teljesíti, a késedelem minden napjára a 209. § (1) bekezdésében foglalt késedelmi pótlékkal azonos
mértékű kamatot fizet.
(2) A késedelmi pótlék megállapítása időpontjában kockázatosnak minősülő adózó terhére adóhiányt megállapító
határozatban az  adó esedékességének, illetve a  költségvetési támogatás igénybevételének napjánál későbbi
időpont nem állapítható meg a pótlékfizetés kezdő napjaként.
161. § [Adóbírság, mulasztási bírság kockázatos adózónál]
 (1) Ha az adózó a jogszabálysértés elkövetésének időpontjában vagy a jogszabálysértés feltárásának, illetve az utólagos
ellenőrzés megállapításairól szóló jegyzőkönyv keltének időpontjában kockázatos adózónak minősült, az  állami
adó- és vámhatóság az adóbírság és a mulasztási bírság kiszabását nem mellőzheti, és az általa kiszabható legkisebb
bírság mértéke az általános szabályok szerint kiszabható bírság felső határának harminc százaléka.
(2) Az állami adó- és vámhatóság által kiszabható mulasztási bírság felső határa, ha az  adózó a  jogszabálysértés
elkövetésének időpontjában vagy a  mulasztás feltárásának (jegyzőkönyvezésének) időpontjában kockázatos
adózónak minősült, az általános szabályok szerint kiszabható mulasztási bírság felső határának százötven százaléka.
162. § [Adóbírság, mulasztási bírság szabályainak alkalmazása]
Ha a  155.  § (1) és (2)  bekezdése és a  161.  § alapján egyidejűleg kellene alkalmazni megbízható és kockázatos
minősítésre vonatkozó szabályt is, a bírságot e rendelkezések figyelmen kívül hagyásával kell kiszabni.
XIX. FEJEZET
ÁLLAMI GARANCIA BEVÁLTÁSÁHOZ KAPCSOLÓDÓ ELJÁRÁS 163. § [Állami garancia beváltásához kapcsolódó eljárás]
 (1) Az adóhatóság az  állami garancia beváltására irányuló kérelem elbírálása során vizsgálja a  garanciabeváltás
(kezesség) jogszabályban előírt feltételeinek teljesülését.
 (2) Az adóhatóság a  garanciát, kezességet beváltó jogosultnál (hitelintézetnél) folytatott eljárását szükség esetén
kiterjeszti az eredeti kötelezettre is.
 (3) Ha a hitelintézet eljárása a feltételeknek nem felel meg, az adóhatóság az állami garancia (kezesség) beváltás iránti
kérelmet elutasítja.
 (4) Ha a kérelmet az adóhatóság teljes mértékben teljesíti, a határozat ellen fellebbezésnek helye nincs.
 (5) Az adóhatóság az adómegállapításhoz való jog elévülésének határidején belül új eljárást folytathat le, ha az állami
garancia beváltásával kapcsolatosan a korábban lefolytatott eljáráshoz képest új tény, körülmény merül fel, amely
alapján az eljárásra az állami adó- és vámhatóság vezetője utasítást ad. Új eljárás nem indítható, ha az elrendelése
feltételeinek meglététől számított hat hónap eltelt.
(6) Az állami garancia beváltásához kapcsolódó eljárás esetén az ügyintézésre nyitva álló határidő kilencven nap.
XX. FEJEZET
FELTÉTELES ADÓMEGÁLLAPÍTÁS 164. § [A feltételes adómegállapítás általános szabályai]
 (1) Az adópolitikáért felelős miniszter az adózó kérelmére – az általa közölt, jövőbeni ügyletre, vagy jövőbeni ügyletnek
nem minősülő ügyletre vonatkozó részletes tényállás alapján – a  kérelemben megjelölt adókötelezettségre vagy
annak hiányára vonatkozó konkrét kérdés(ek) vonatkozásában megállapítja az  adózó adókötelezettségét vagy
annak hiányát.
(2) Az adó feltételes megállapítására irányuló kérelemként nem terjeszthető elő
a) szokásos piaci ár megállapítására irányuló kérelem egyetlen adónem tekintetében sem,
b) kizárólag számviteli kérdést érintő kérelem.
(3) Egy kérelemként nem terjeszthető elő jövőbeni és jövőbeni ügyletnek nem minősülő ügyletre vonatkozó kérelem.
 (4) Az  adópolitikáért felelős miniszter jövőbeni ügyletnek minősülő folyamatos teljesítésű ügylet esetén csak
az általános forgalmi adó adónemet érintő adókötelezettséget vagy annak hiányát állapítja meg.
 (5) A  kérelem benyújtásakor jövőbeni ügyletnek nem minősülő ügylet vonatkozásában feltételes adómegállapítás
csak a társasági adóval, a személyi jövedelemadóval, a kisvállalati adóval és a helyi iparűzési adóval összefüggésben
kérhető, és a  kérelem csak a  kérelemmel érintett adónemre és adómegállapítási időszakra vonatkozó bevallás
benyújtásáig, de legkésőbb a bevallás határidejéig nyújtható be. A határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem
benyújtásának nincs helye.
(6) A  feltételes adómegállapításra irányuló kérelem elektronikus úton, az  adóigazgatási eljárásról szóló
kormányrendelet szerinti tartalommal nyújtható be.
(7) Az adózó a kérelem benyújtását megelőzően elektronikus úton előzetes konzultációt kezdeményezhet.
165. § [A feltételes adómegállapításra irányuló kérelem és az előzetes konzultáció díja]
 (1) A feltételes adómegállapításra irányuló kérelem díjköteles, a díj mértéke:
a) ötmillió forint, a kérelem sürgősségi eljárásban történő elbírálása esetén nyolcmillió forint,
b) tartós feltételes adómegállapítás iránti kérelem esetén nyolcmillió forint, a tartós feltételes adómegállapítás
iránti kérelem sürgősségi eljárásban történő elbírálása esetén tizenegymillió forint.
 (2) Ha az  adózó feltételes adómegállapítás iránti kérelmében tartós feltételes adómegállapítás iránti kérelmet is
előterjeszt, a díj fizetésére a tartós feltételes adómegállapítási kérelem elbírálásának díjára irányadó rendelkezéseket
kell alkalmazni.
(3) A  díjat a  kérelem benyújtásakor hiánytalanul meg kell fizetni. Ennek elmulasztása esetén az  adópolitikáért felelős
miniszter – nyolcnapos határidő tűzésével – a díj hiánytalan megfizetésére hívja fel az adózót.
(4) A  kérelem visszautasítása, az  eljárás megszüntetése, vagy a  kérelem elutasítása esetén az  adópolitikáért felelős
miniszter a  befizetett díj nyolcvanöt százalékát a  döntés véglegessé válását követően haladéktalanul visszatéríti
az adózó részére. A sürgősségi eljárás határidejének túllépése esetén az adópolitikáért felelős miniszter a befizetett
díj és a kérelemre a sürgősségi eljárás hiányában fizetendő díj különbözetét a döntés véglegessé válását követően
haladéktalanul visszatéríti az adózó részére.
(5) Az előzetes konzultáció díjköteles, a díj mértéke konzultációnként ötszázezer forint.
166. § [Ügyintézési határidő feltételes adómegállapításnál]
 (1) A  feltételes adómegállapításra irányuló kérelem elbírálásának ügyintézési határideje kilencven nap, amely egy
alkalommal hatvan nappal meghosszabbítható.
 (2) Az adózó a kérelmében kezdeményezheti kérelme sürgősségi eljárásban történő elbírálását. Az ügyintézési határidő
ebben az esetben hatvan nap, amely harminc nappal meghosszabbítható.
 (3) Ha az adózó a kérdés(eke)t módosítja, további kérdést tesz fel vagy a tényállást módosítja, az ügyintézési határidőt
a módosítás vagy kiegészítés adópolitikáért felelős miniszterhez történő beérkezésétől kell számítani.
167. § [A feltételes adómegállapításra irányuló kérelem elutasítása]
A feltételes adómegállapításra irányuló kérelmet el kell utasítani, ha
a) a kérelem nem felel meg a 164. § (1)–(6) bekezdésében meghatározott feltételeknek;
b) alaposan lehet attól tartani, hogy a  közölt tényállás valamely más szerződést, ügyletet vagy cselekményt
leplez, illetve a rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik;
c) a kérelemmel érintett ügyletre vonatkozóan közigazgatási hatósági vagy bírósági eljárás van folyamatban;
d) a kérelemből a  hiánypótlás ellenére sem állapíthatóak meg az  adómegállapítás szempontjából jelentős
tények;
e) a feltételes adómegállapítás külföldi jog értelmezését igényli;
f ) a kérelemben leírt tényállás alapján megállapítható, hogy az  adózó joggyakorlata eddig sem felelt meg
a jogszabályi előírásoknak. 168. § [Jogorvoslat feltételes adómegállapításnál]
Az adó feltételes megállapítására irányuló eljárás során hozott határozattal, vagy az  adóigazgatási rendtartásról
szóló törvény alapján önálló fellebbezéssel megtámadható végzéssel szemben fellebbezésnek nincs helye,
az közigazgatási perben támadható meg.
169. § [Az ellenőrzésre, kiutalásra vonatkozó különleges szabályok]
 (1) A  feltételes adómegállapítás iránti kérelemmel érintett ügylettel összefüggésben ellenőrzés nem rendelhető el
a kérelem benyújtásától a feltételes adómegállapítási eljárás során hozott határozat véglegessé válásától számított
tizenötödik nap elteltéig.
(2) A  jövőbeni ügyletnek nem minősülő ügylet vonatkozásában benyújtott bevallásban igényelt költségvetési
támogatás kiutalására nyitva álló határidő kezdő napja nem lehet korábbi, mint a  feltételes adómegállapításról
hozott határozat véglegessé válásától számított 16. nap.
170. § [A feltételes adómegállapítás kötőereje]
 (1) A feltételes adómegállapítási eljárás során hozott határozat kötőereje – a  tartós feltételes adómegállapítás
kivételével – a határozat kiadmányozását követő ötödik adóév utolsó napjáig tart, amely egyszer, további két évvel
meghosszabbítható a 173. § szerinti eljárásban.
(2) A feltételes adómegállapítás az adóhatóságra csak változatlan tényállás mellett, az adott ügyben kötelező.
 (3) A feltételes adómegállapítást érdemben érintő jövőbeni jogszabályváltozás, nemzetközi jogi kötelezettségváltozás
vagy tényállásváltozás (tartalmi változás) esetén – annak hatálybalépésétől, illetve időpontjától kezdődően –
a feltételes adómegállapítás nem alkalmazható.
171. § [Tartós feltételes adómegállapítás]
 (1) Az adózó a  jövőbeni ügylettel összefüggésben a  feltételes adómegállapítás iránti kérelmében kezdeményezheti
a  feltételes adómegállapítás társasági adót érintő részeinek jövőbeni jogszabályváltozásra tekintet nélküli,
a (3) bekezdésben megjelölt adóévekben való alkalmazhatóságának megállapítását, ha
a) az adózónál az adóévet megelőző adóévben az átlagosan foglalkoztatottak létszáma legalább kettőszáz fő,
vagy
b) az adózó mérlegfőösszege az  adóévet megelőző adóévben – az  adóévben jogelőd nélkül alakult adózó
esetén az adóévi várható mérlegfőösszeg – legalább egymilliárd forint.
 (2) Ha az  adózó a  kérelem benyújtásakor nem felelt meg az  (1)  bekezdés a) vagy b)  pontjában foglalt
feltételeknek, vagy az  adóévben jogelőd nélkül alakult adózó tényleges adóévi mérlegfőösszege nem éri el
az  eljárás kezdeményezésekor megjelölt várható mérlegfőösszeget, úgy a  tartós feltételes adómegállapítás
–  a  kiadmányozásának időpontjától kezdődően – csak a  jogszabályváltozás figyelembevételével alkalmazható.
Ebben az  esetben a  tartós feltételes adómegállapítás kezdeményezésekor megfizetett díj visszatérítésének nincs
helye.
(3) Az adózónak a tartós feltételes adómegállapítás iránti kérelemben meg kell jelölnie, hogy
a) a kérelem benyújtásának adóévére, valamint az azt követő két adóévre, vagy
b) a kérelem benyújtását követő három adóévre
vonatkozóan kéri a tartós feltételes adómegállapítás alkalmazhatósága megállapítását.
(4) A tartós feltételes adómegállapítás alkalmazhatóságát – a  (2) bekezdés kivételével – jogszabályváltozás nem, csak
a tényállás megváltozása érinti.
172. § [Az előzetesen felszámított általános forgalmi adó megosztására alkalmazandó számítási módszerre irányuló kérelem]
 (1) Az adópolitikáért felelős miniszter az adózó kérelmére megállapítja az adózó által előzetesen felszámított általános
forgalmi adó megosztására alkalmazandó számítási módszer megfelelőségét a  kérelemben megjelölt részletes
tényállás alapján.
(2) Egy kérelemként nem terjeszthető elő ügyletre (ideértve a  jövőbeni és a  jövőbeni ügyletnek nem minősülő
ügyleteket is) és előzetesen felszámított általános forgalmi adó megosztására alkalmazandó számítási módszerre
irányuló kérelem.
(3) E kérelem vonatkozásában a feltételes adómegállapításra vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell.
173. § [A feltételes adómegállapítás alkalmazhatóságának és a kötőerő meghosszabbításának megállapítása]
 (1) Az adópolitikáért felelős miniszter kérelemre megállapítja
a) a feltételes adómegállapítás során hozott határozat (e bekezdés alkalmazásában a továbbiakban: határozat)
alkalmazhatóságát, ha a  határozat véglegessé válását követően hatályba lépett jogszabályváltozás,
nemzetközi jogi kötelezettségváltozás, megvalósult vagy a jövőbeni tényállásváltozás a határozat rendelkező
részében foglaltakat érdemben nem érinti,
b) a határozat kötőerejének – a  tartós feltételes adómegállapítás kivételével – egyszer, további két
adóévre vonatkozó meghosszabbítását, ha az  a)  pontban megjelölt tényállásváltozásra, nemzetközi jogi
kötelezettségváltozásra, jogszabályváltozásra nem került sor, vagy
c) az a) és b)  pontra együttesen irányuló kérelem esetén az  alkalmazhatóságot és a  határozat kötőerejének
további két adóévvel történő meghosszabbítását.
(2) Az (1) bekezdés alapján hozott határozat az adóhatóságra kötelező.
 (3) Az adópolitikáért felelős miniszter eljárására – ha e  § másként nem rendelkezik – a  feltételes adómegállapításra
irányadó eljárási szabályokat kell alkalmazni. XXI. FEJEZET
A SZOKÁSOS PIACI ÁR MEGÁLLAPÍTÁSA
174. § [A szokásos piaci ár megállapításának általános szabályai]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság kérelemre határozatban állapítja meg a  kapcsolt vállalkozások közötti jövőbeni
ügyletben érvényesíthető szokásos piaci ár meghatározásakor alkalmazandó módszert, a  megállapítás alapjául
szolgáló tényeket, körülményeket, valamint ha meghatározható, a szokásos piaci árat, ártartományt.
(2) A szokásos piaci ár megállapítása iránti eljárás egyoldalúan, kétoldalúan, illetve többoldalúan folytatható le. Ha
az ügyletre külföldi állam jövedelemadózást érintő jogszabályát is alkalmazni kell, a kapcsolt vállalkozás kérelmében
megjelöli, hogy a szokásos piaci ár megállapítására egyoldalú, kétoldalú, illetve többoldalú eljárást választ.
(3) A határozat érvényességéhez kétoldalú vagy többoldalú eljárás esetén az állami adó- és vámhatóság és az illetékes
külföldi hatóság közötti megállapodás megkötése szükséges.
(4) A (3)  bekezdés szerinti megállapodás hiányában a  kétoldalú, illetve a  többoldalú eljárást az  adóhatóság az  adózó
kérelmére egyoldalúan csak akkor folytatja le, ha az  állami adó- és vámhatóság rendelkezésére álló információk
a szokásos piaci ár megállapításához elegendőek.
(5) A szokásos piaci ár meghatározásával összefüggő nyilvántartási kötelezettségről szóló jogszabály szerinti
nyilvántartás készítésére nem kötelezett adózók – kivéve azt az adózót, amelyben az állam rendelkezik közvetlenül
vagy közvetve többségi befolyással – a szokásos piaci ár megállapítására irányuló kérelmet nem terjeszthetnek elő.
(6) A szokásos piaci ár megállapítására irányuló kérelem elektronikus úton, az erre a célra rendszeresített elektronikus
űrlapon nyújtható be.
(7) Az adózó a kérelem benyújtását megelőzően elektronikus úton előzetes konzultációt kezdeményezhet.
175. § [A szokásos piaci ár megállapítására irányuló eljárás és az előzetes konzultáció igazgatási szolgáltatási díja]
 (1) A szokásos piaci ár megállapítására irányuló eljárás díja annyiszor kettőmillió forint, ahány oldalú eljárást
kezdeményeztek. A díj fizetésére részletfizetés vagy fizetési halasztás nem engedélyezhető.
 (2) Meghosszabbítás és módosítás iránti eljárás esetén a díj összege az eredeti eljárásban lerótt díj 50%-a. A kérelem
elutasítása, illetve visszavonása esetén a díj összegének nyolcvanöt százalékát vissza kell téríteni.
 (3) Az előzetes konzultáció díjának mértéke konzultációnként ötszázezer forint.
176. § [Valódiságvizsgálat]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság a  kérelemben és az  ahhoz csatolt mellékletekben, iratokban, elemzésekben,
tanulmányokban, kimutatásokban, számításokban, ismertetőkben feltüntetett adatok, körülmények valódiságát
az  adóigazgatási rendtartás ellenőrzésre irányadó szabályainak megfelelő alkalmazásával, a  határozat
meghozatalához szükséges mértékben és módon előzetesen vizsgálhatja.
(2) Az állami adó- és vámhatóság által végzett valódiságvizsgálat nem teremt ellenőrzéssel lezárt időszakot.
177. § [Ügyintézési határidő]
 (1) A szokásos piaci ár megállapítására irányuló eljárást százhúsz nap alatt kell lefolytatni. A  határidő két alkalommal
hatvan nappal meghosszabbítható.
 (2) Az ügyintézési határidőbe a külföldi állam illetékes hatóságával folytatott egyeztetés, az állami adó- és vámhatóság
által lefolytatott valódiságvizsgálat időtartama, illetve a  hiánypótlásra megállapított határidő nem számít bele.
Ha ezek eredményeként az  eljárás során az  ügy szempontjából jelentős olyan új tény merül fel, kritikus feltételek
módosulnak, illetve a  szokásos piaci ár megbízhatóságának szempontjából jelentőséggel bíró, a  határozathozatal
alapjául szolgáló olyan körülmények lényeges mértékben megváltoznak, amelyek a  szokásos piaci ár
megállapítására érdemben kihatnak, az  ügyintézési határidő az  ennek alapjául szolgáló tény bekövetkeztének
időpontjában újrakezdődik. Erről az állami adó- és vámhatóság értesíti a kérelmezőt.
178. § [A kérelem elutasítása]
A kérelmet el kell utasítani, ha
a) a kérelmező a tényállásról valótlan tartalmú nyilatkozatot tett;
b) a kérelmező által közölt tényállás hiányos és a hiánypótlásra megállapított határidő is eredménytelenül eltelt,
és emiatt a rendelkezésre álló adatok a szokásos piaci ár meghatározásához nem elegendőek;
c) adat merül fel arra vonatkozóan, hogy a közölt tényállás valamely más szerződést, ügyletet vagy cselekményt
leplez;
d) a kérelemben foglalt tényállás már teljesített ügyletre vonatkozik;
e) kétoldalú, illetve többoldalú eljárás esetén az  illetékes külföldi hatóság a  kérelem elbírálásához szükséges
adatokat, tájékoztatást nem adja meg és az adózó nem kéri az eljárás egyoldalúan történő lefolytatását;
f ) az eljárás lefolytatása a  díj mértékét meghaladó költségterheket ró az  eljáró hatóságra, és a  kérelmező
a költségtöbbletet az adóhatóság felhívására nem fizeti meg;
g) a külföldi állam illetékes hatóságával a  szokásos piaci ár megállapítását érintő megállapodásra irányuló
egyeztetés eredménytelen, kivéve, ha az adózó kéri az eljárás egyoldalúan történő lefolytatását;
h) Magyarországnak a  külföldi állammal nincs a  kettős adóztatás elkerülése tárgyában kötött nemzetközi
egyezménye, vagy az  egyezmény nem tartalmaz a  kölcsönös egyeztetési eljárásról szóló vagy ennek
megfelelő rendelkezéseket;
i) az eljárás lefolytatásához jogszabály megalkotására vagy módosítására lenne szükség; vagy
j) az adózó – a  kétoldalú, illetve a  többoldalúan lefolytatandó eljárás helyett – egyoldalú eljárást
kezdeményezett és az  ennek alapján megindult eljárás folyamán az  állami adó- és vámhatóság
információcserére vonatkozó kérését a  külföldi állam illetékes hatósága visszautasítja, vagy
az  információcserére vonatkozó megkeresésre kölcsönös egyeztető eljárást kezdeményez, kivéve, ha
az  adózó az  eljárás egyoldalú lefolytatására irányuló kérelmét kétoldalú, illetve többoldalú eljárás iránti
kérelemre módosítja.
179. § [Jogorvoslat]
A szokásos piaci ár megállapításáról, a  megállapítás módosításáról, illetve érvényességének meghosszabbításáról,
valamint a  szokásos piaci ár megállapítására irányuló kérelem elutasításáról hozott döntés ellen fellebbezésnek
helye nincs.
180. § [Ellenőrzésre és önellenőrzésre vonatkozó különös szabály]
 (1) A szokásos piaci ár megállapítása iránti kérelemmel érintett szokásos piaci árral összefüggésben ellenőrzés nem
rendelhető el a kérelem benyújtásától
a) a szokásos piaci árat megállapító határozat véglegessé válásától számított hatvan nap elteltéig, ha
a kérelemben feltüntetett szerződést vagy egyéb jogügyletet a kapcsolt vállalkozások már megkötötték, vagy
b) a kérelmet visszautasító vagy az eljárást megszüntető végzés véglegessé válásáig.
(2) A határozat véglegessé válásától számított hatvan napon belül az adózó a határozatban foglaltaknak megfelelően
önellenőrzést végezhet, ha a szokásos piaci ár megállapítása iránti kérelem benyújtását követően a szerződés vagy
egyéb jogügylet alapján teljesítés történt.
181. § [A szokásos piaci ár megállapításának kötőereje]
 (1) A szokásos piaci árat megállapító határozat hatálya határozott időre, legalább három, legfeljebb öt évre állapítható
meg. A határozat hatályának kezdő napját a kérelem alapján kell megállapítani, amely azonban nem lehet korábbi,
mint a kérelem benyújtásának napja, és nem lehet későbbi, mint a határozat véglegessé válásának napja.
(2) Kétoldalú vagy többoldalú eljárásban az illetékes hatóságok megállapodása alapján a határozat kötőereje a kérelem
benyújtása előtti időszakra is kiterjedhet, feltéve, ha ez az időszak
a) ellenőrzéssel le nem zárt,
b) el nem évült és
c) az  illetékes hatóságok megállapodásának megkötésekor folyamatban lévő – ellenőrzéssel lezárt időszakot
eredményező – ellenőrzéssel nem érintett
időszak. (3) A határozatban foglaltak változatlan tényállás esetén, a  kérelem benyújtásának időpontjára visszamenő hatállyal
kötik az adóhatóságot, kivéve, ha a határozat véglegessé válását követően megállapítható, hogy
a) a kérelmező valótlan adatokat tartalmazó kérelmet terjesztett elő;
b) a kérelmező a határozatban foglaltaktól eltérő módon állapítja meg a szokásos piaci árat;
c) a szokásos piaci ár meghatározásakor alapul vett tények, körülmények jelentősen változnak és a határozatban
foglalt tényállástól olyan módon térnek el, amely a szokásos piaci ár megbízhatóságát kétségessé teszi;
d) a kérelem elbírálásánál alkalmazott jogszabályok módosulnak, kivéve, ha a  határozatot ennek megfelelően
módosítják; vagy
e) a szokásos piaci ár meghatározásakor megállapított kritikus feltételek nem teljesülnek és a  kérelmező
a határozat módosítását nem kezdeményezte.
 (4) A szokásos piaci árat megállapító határozat kizárólag a  kérelmező, valamint a  kérelemben megjelölt kapcsolt
vállalkozás(ok) közötti, a szokásos piaci ármegállapítási eljárás tárgyát képező ügylet tekintetében bír kötőerővel.
 (5) A határozat a kötőerőt megszüntető feltétel bekövetkeztének napjától nem alkalmazható.
182. § [A szokásos piaci ár megállapítása érvényességének meghosszabbítása]
 (1) A határozat hatályának időtartama kérelemre egy alkalommal három évre meghosszabbítható.
 (2) Az (1) bekezdésétől eltérően a határozat hatálya nem hosszabbítható meg, ha az eredeti határozat alapjául szolgáló
tényállás olyan mértékben megváltozott, hogy a szokásos piaci ár megállapítására új határozatot kellene kiadni.
 (3) A határozat hatályának meghosszabbítására irányuló kérelmet a határozat hatályának lejártát megelőzően legalább
hat hónappal kell előterjeszteni.
 (4) A meghosszabbítás iránti kérelem alapján induló eljárásban az  eredeti kérelem benyújtásával kapcsolatos eljárási
szabályokat kell megfelelően alkalmazni. 183. § [A szokásos piaci ár megállapításának módosítása]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság a  határozatot az  abban meghatározott hatályossági időn belül az  adózó kérelmére
határozatban módosítja.
 (2) A határozat módosításának abban az  esetben van helye, ha az  ügy szempontjából jelentős új tény merül fel,
amely a korábbi eljárás során nem a kérelmező rosszhiszemű eljárása miatt volt ismeretlen, vagy a szokásos piaci
ár megbízhatóságának szempontjából jelentőséggel bíró, a  határozathozatal alapjául szolgáló körülmények
lényegesen megváltoztak.
(3) A módosítás iránti kérelem alapján induló eljárásban az  eredeti kérelem benyújtásával kapcsolatos eljárási
szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
XXII. FEJEZET
A HOZZÁADOTTÉRTÉKADÓ-VISSZATÉRÍTTETÉSI KÉRELEMMEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS 184. § [Eltérő szabályozás]
A belföldön letelepedett adóalanynak az Európai Unió valamely más tagállamában felszámított hozzáadottérték-adó
visszatérítésre vonatkozó, a  nem a  visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban
letelepedett adóalanyok részére a  2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes
szabályainak megállapításáról szóló 2008. február 12-i 2008/9/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2008/9/EK tanácsi
irányelv) alapján érvényesíthető kérelmével (a  továbbiakban: adó-visszatéríttetési kérelem) kapcsolatos ügyben
e törvény rendelkezéseit az e fejezetben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
185. § [Visszatérítésre jogosult adóalany]
 (1) Belföldön letelepedett adóalany az  a  személy, aki, amely abban az  időszakban, amelyre az  adó-visszatéríttetési
kérelem vonatkozik, az  Áfa tv. alkalmazásában belföldön gazdasági céllal letelepedett vagy belföldön lakóhellyel
vagy szokásos tartózkodási hellyel rendelkező adóalany. Nem jogosult a  visszatéríttetési eljárásban igényt
előterjeszteni az a belföldön letelepedett adóalany, aki, amely
a) kizárólag olyan, az Áfa tv. 85. és 86. §-ában és 87. § a) pontjában meghatározott tevékenységet végez, amely
az általános forgalmi adó levonására nem jogosítja,
b) alanyi adómentességet választott, vagy
c) kizárólag mezőgazdasági tevékenységet folytató adóalanynak minősül az Áfa tv. XIV. fejezete szerint.
(2) A  visszatéríttetés tagállama – Magyarország kivételével – az  Európai Unió azon tagállama, amelyben
a  hozzáadottérték-adót az  (1)  bekezdésben meghatározott adóalanyra az  ebben a  tagállamban számára más
adóalany által végzett termékértékesítéshez, szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódóan, vagy az  ebbe a  tagállamba
irányuló termékimporthoz kapcsolódóan felszámították.
(3) A  visszatéríttetési időszak a  visszatéríttetés tagállama által a  2008/9/EK tanácsi irányelv 16.  cikkének megfelelően
meghatározott időszak, amelyre az adó-visszatéríttetési kérelem vonatkozik.
(4) A hozzáadottérték-adó fogalmára az Áfa tv. 258. § (1) bekezdését és 9. számú mellékletét kell alkalmazni.
186. § [A visszatéríttetési kérelem benyújtásának határideje]
 (1) Az adózó a  visszatéríttetés tagállamában felszámított hozzáadottérték-adó visszatéríttetése iránti kérelmét
a  visszatéríttetési időszakot követő naptári év szeptember harmincadikáig az  állami adó- és vámhatósághoz
elektronikus úton, az állami adó- és vámhatóság által magyar és angol nyelven rendszeresített elektronikus űrlapon
terjeszti elő.
(2) A  kérelemben közölt információkat az  adózó az  Európai Unió bármely hivatalos nyelvén is megjelölheti. Ha
a  visszatéríttetés tagállama meghatározza, hogy a  kérelemben foglalt információt milyen nyelven vagy nyelveken
kell megjelölni, a kérelmet az e tagállam rendelkezésének megfelelő nyelven vagy nyelveken kell kitölteni.
(3) A kérelem akkor minősül benyújtottnak, ha azt az  adózó az  (1)  bekezdés szerinti formában, a  jogszabályban
megállapított kötelező adattartalommal és az Európai Unió valamely hivatalos nyelvén terjeszti elő.
(4) Ha a  visszatéríttetés tagállama a  2008/9/EK tanácsi irányelv 11.  cikkében foglaltakat alkalmazza, és erről az  állami
adó- és vámhatóságot a  hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni
küzdelemről szóló 2010. október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendelet (a továbbiakban: 904/2010/EU tanácsi rendelet)
48. cikk (1) bekezdésének megfelelően értesíti, a benyújtottság feltétele a tevékenységek 2008/9/EK tanácsi irányelv
11. cikkének megfelelő megjelölése is.
(5) A benyújtottnak minősülő kérelem érkeztetésének tényéről és időpontjáról az állami adó- és vámhatóság az adózót
elektronikus úton, haladéktalanul értesíti.
187. § [A kérelem elutasítása]
 (1) A kérelmet az  állami adó- és vámhatóság az  érkeztetésének napjától számított tizenöt napon belül elutasítja, ha
az adózó a 185. § (1) bekezdésében meghatározott bármely kizáró feltétel hatálya alá tartozik.
 (2) A  kérelem az  (1)  bekezdésben meghatározottakon kívül más okból nem utasítható el, hiánypótlásnak, az  eljárás
felfüggesztésének az elsőfokú eljárásban nincs helye.
 (3) A kérelmet elutasító határozatot az állami adó- és vámhatóság elektronikus úton közli az adózóval.
188. § [Eljárás a visszatéríttetési kérelem alapján]
 (1) Ha a kérelem elutasításának a 187. § (1) bekezdésében megjelölt okból nincs helye, az állami adó- és vámhatóság
az  adózó kérelmét az  érkeztetéstől számított tizenöt napon belül a  904/2010/EU tanácsi rendelet 48.  cikk
(3) bekezdése szerint továbbítja a visszatéríttetés tagállama illetékes hatóságának.
(2) Ha az adózó az állami adó- és vámhatóság nyilvántartása szerint az  (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek
megfelel, de a  visszatéríttetési időszak valamely napján adószámmal nem rendelkezett, e  tényről és az  adószám
törlésének – és ha ismert, az új adószám megállapításának – időpontjáról, valamint az adószám törlésének okáról
a  visszatéríttetés tagállama illetékes adóhatóságát a  kérelem továbbításával egyidejűleg, elektronikus úton
tájékoztatja.
(3) A  kérelem továbbítása ellen jogorvoslati eljárásnak kérelemre nincs helye. Ha az  adóhatóság a  kérelem
továbbítását követően az  adó-megállapításhoz való jog elévülési idején belül hivatalból folytatott jogorvoslati
eljárásban megállapítja, hogy a  kérelem továbbítása jogszabályba ütközött, erről elektronikus úton tájékoztatja
a visszatéríttetés tagállamának illetékes hatóságát és ezzel egyidejűleg az adózót is.
189. § [Kiigazítási nyilatkozat]
 (1) Ha a  186.  § (5)  bekezdése szerinti elektronikus értesítést követően az  adó-visszatéríttetési kérelemben megjelölt
levonható arány az Áfa tv. 123. §-ának és az 5. számú mellékletének alkalmazásával kiigazításra kerül, az adózónak
módosítania kell a kérelemmel érvényesített összeget.
(2) A  módosítást az  adózó a  kiigazítással érintett adó-visszatéríttetési időszakot követő naptári évben előterjesztett
adó-visszatéríttetési kérelemben, ilyen kérelem hiányában az  állami adó- és vámhatósághoz elektronikus úton
előterjesztett nyilatkozatban (kiigazítási nyilatkozat) érvényesítheti.
(3) Kiigazítási nyilatkozat előterjesztésére szolgáló elektronikus űrlapra, a  nyilatkozatban közölt információ nyelvi
követelményeire a  186.  § (1)–(2)  bekezdését kell megfelelően alkalmazni. A  kiigazítási nyilatkozat akkor minősül
benyújtottnak, ha azt az  adózó az  e  bekezdésben meghatározott formában, az  Európai Unió valamely hivatalos
nyelvén és a jogszabályban meghatározott kötelező adattartalommal terjeszti elő.
(4) A  benyújtottnak minősülő kiigazítási nyilatkozatot az  állami adó- és vámhatóság érdemi vizsgálat nélkül,
elektronikus úton haladéktalanul továbbítja a kérelemben megjelölt visszatéríttetés tagállama illetékes hatóságának
és ezzel egyidejűleg elektronikus úton értesíti az adózót a nyilatkozat érkeztetésének tényéről, időpontjáról.
190. § [Eljárás csoportos adóalanyiság esetén]
A csoportos adóalanyiság időszaka alatt, illetve a  csoportos adóalanyiság időszakára vonatkozóan előterjesztett
visszatéríttetési kérelem (kiigazítási nyilatkozat) esetén a  185.  § (1)  bekezdése alkalmazásában a  tag minősül
belföldön letelepedett adóalanynak. A tag mint belföldön letelepedett adóalany visszatéríttetési kérelme (kiigazítási
nyilatkozata) 188. § (1)–(2) bekezdése szerinti továbbításával egyidejűleg az állami adó- és vámhatóság elektronikus
úton tájékoztatja a visszatéríttetés tagállama illetékes adóhatóságát arról, hogy
a) a tag – kérelem előterjesztésekor érvényes, illetve a  visszatéríttetési időszakra vonatkozó – magyarországi
hozzáadottértékadó-azonosítója csoportazonosító szám, és
b) a tag a  visszatéríttetési kérelem (kiigazítási nyilatkozat) előterjesztésére a  csoportos adóalanyiságtól
függetlenül jogosult. 191. § [Részletes szabályok]
Az adó-visszatéríttetési kérelem, valamint a 189. §-ban meghatározott kiigazítási nyilatkozat kötelező és választható
adattartalmát, formátumát, kitöltésének módját jogszabály állapítja meg.
XXIII. FEJEZET
A KÖZÖSSÉG MÁS TAGÁLLAMÁBAN, ILLETVE HARMADIK ÁLLAMBAN LETELEPEDETT ADÓALANY
ÁLTALÁNOS FORGALMIADÓ-VISSZATÉRÍTTETÉSI JOGÁNAK MAGYARORSZÁGON TÖRTÉNŐ
ÉRVÉNYESÍTÉSÉVEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS EGYES KÉRDÉSEIRŐL
192. § [Eltérő szabályozás]
 (1) Az Áfa tv.-ben meghatározott, a  Közösség más tagállamában vagy harmadik államban letelepedett adóalany
(e Fejezet alkalmazásában a továbbiakban együtt: adózó) adó-visszatéríttetési kérelmével, kiigazítási nyilatkozatával
(a  továbbiakban e  fejezetben: kérelem) kapcsolatos eljárásban e  törvény rendelkezéseit az  e  fejezetben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az elektronikus levélcímen való kapcsolattartás útján folytatott eljárásra az  e  fejezetben nem szabályozott
kérdésekben – az elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó, valamint az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi
CLI.  törvény (a  továbbiakban: Air.) 15.  §-ában foglalt rendelkezések kivételével – e  törvény rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(3) Ha a  belföldön gazdasági célú letelepedéssel, lakóhellyel vagy állandó tartózkodási hellyel nem rendelkező
adóalany e  törvény szerint elektronikus kapcsolattartásra egyébként nem kötelezett, választása szerint jogosult
elektronikus levélcímen való kapcsolattartásra, azzal az eltéréssel, hogy az ehhez szükséges elektronikus levélcímét
az  állami adó- és vámhatósághoz (változás)bejelentési kötelezettsége teljesítésével valamint az  erre vonatkozó
kifejezett nyilatkozatával bejelenti.
193. § [Elektronikus levélcímen való kapcsolattartás]
E fejezet alkalmazásában elektronikus levélcímen való kapcsolattartás:
a) az elektronikus kapcsolattartástól különböző olyan kapcsolattartási mód, amely esetén
aa) az  állami adó- és vámhatóság a  kérelemmel kapcsolatos döntését és egyéb értesítését
a  közigazgatási felhasználásra vonatkozó követelményeknek megfelelő elektronikus aláírással
ellátva az adózó kérelmében megjelölt elektronikus levélcímére küldi meg, illetve
ab) az  adózó azon beadványát, amelyet nem a  letelepedés tagállamának adóhatósága útján terjeszt
elő az  állami adó- és vámhatósághoz, az  adózó a  kérelmében megjelölt elektronikus levélcímről
az állami adó- és vámhatóság által kijelölt elektronikus levélcímre küldi meg;
b) ha az adózó vagy képviselője a kérelem beérkezése napján
ba) rendelkezik elektronikus azonosítási szolgáltatással, és ezt az  állami adó- és vámhatósághoz
bejelentette, az eljárásban az elektronikus kapcsolattartás szabályai szerint kell eljárni,
bb) nem felel meg a ba) alpontban meghatározott feltételnek, az eljárásban az adózó választása szerint
az  elektronikus kapcsolattartás vagy az  elektronikus levélcímen való kapcsolattartás szabályai
szerint kell eljárni.
194. § [Eljárás a kérelem alapján]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság a  193.  § b)  pont ba)  alpontjában foglaltaknak megfelelő adózó kérelmének az  Áfa tv.
251/D. § (2) bekezdése szerinti beérkezése tényéről és időpontjáról az adózót a beérkezés napját követő kettő napon
belül értesíti. Az értesítéssel egyidejűleg az állami adó- és vámhatóság tájékoztatja az adózót a főbb eljárási szabályokról,
így különösen a határidőkről és a hatósággal való kapcsolattartás módjairól.
(2) A 193. § b) pont bb) alpontja szerinti adózó esetén az állami adó- és vámhatóság az (1) bekezdés szerinti értesítést
és tájékoztatást elektronikus kapcsolattartás útján küldi meg az  adózónak. Ebben az  esetben az  állami adó- és
vámhatóság a 193. § a) pont ab) alpontja szerinti elektronikus levélcíméről, valamint arról is tájékoztatja az adózót,
hogy nyilvántartása szerint sem az adózó, sem a képviselője nem felel meg a 193. § b) pont ba) alpontjában foglalt
feltételnek.
(3) Az adózó a  193.  § b)  pont bb)  alpontja szerinti választását a  kérelem beérkezésének napját követő tizenöt
napon belül, elektronikus levélcímen való kapcsolattartás útján közli az  állami adó- és vámhatósággal. Ha
az  adózó az  elektronikus kapcsolattartás választásáról nyilatkozott, az  adózónak vagy képviselőjének a  kérelem
beérkezésének napját követő harminc napon belül elektronikus azonosítási szolgáltatásra regisztrálnia kell, amelyet
az állami adó- és vámhatósághoz bejelent. A választásra, illetve az azonosítási szolgáltatásra való regisztrációra előírt
határidő jogvesztő, igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye.
(4) Ha az adózó a (3) bekezdés szerinti választásáról nyilatkozatot nem, vagy késedelmesen tesz, illetve a (3) bekezdés
szerinti bejelentést az adózó vagy képviselője nem, vagy késedelmesen teljesíti, a kérelemmel kapcsolatos elsőfokú
eljárásban az elektronikus levélcímen való kapcsolattartás szabályait kell alkalmazni.
(5) Ha az adózó a kérelemben megjelölt elektronikus levélcím megszűnését az állami adó- és vámhatóságnak bejelenti,
a bejelentést követően az eljárásban az elektronikus levélcímen való kapcsolattartás szabályai nem alkalmazhatók.
A  bejelentést követően az  állami adó- és vámhatóság döntéseit, egyéb értesítéseit postai úton közli az  adózóval,
az adózó beadványait postai úton vagy személyesen közli az állami adó- és vámhatósággal.
(6) Ha az  állami adó- és vámhatóság az  adózó bejelentése hiányában a  rendelkezésére álló adatokból megállapítja,
hogy az  adózó kérelemben megjelölt elektronikus levélcímén a  kapcsolattartás technikai vagy egyéb okból nem
lehetséges (a  továbbiakban: sikertelen közlés), az  (5)  bekezdésben foglalt rendelkezéseket a  sikertelen közlés
megállapítását követően kell alkalmazni. A  sikertelen közléssel érintett döntést, egyéb értesítést az  állami adóés vámhatóság a  sikertelen közlés tényének megállapításáról szóló döntéssel egyidejűleg, postai úton közli
az adózóval. A sikertelen közlés tényének megállapítása ellen nincs helye jogorvoslatnak.
(7) Elektronikus levélcímen való kapcsolattartás esetén
a) az állami adó- és vámhatóság 193.  § a)  pont aa)  alpontjának megfelelően elküldött döntését, egyéb
értesítését az elküldés napjától számított ötödik napon kell közöltnek tekinteni; illetve
b) az adózó 193. § a) pont ab) alpontjának megfelelően elküldött beadványát az állami adó- és vámhatósághoz
való beérkezése napján kell benyújtottnak tekinteni.
 (8) Az állami adó- és vámhatóság a  döntése, egyéb értesítése közlésének napjáról, illetve a  beadvány benyújtása
napjáról az adózót elektronikus levélcímen való kapcsolattartás útján haladéktalanul értesíti.
XXIV. FEJEZET
KÜLÖNÖS ELJÁRÁSOK 195. § [Önellenőrzés elbírálása határozattal]
Az adóhatóság az  önellenőrzés előterjesztésétől számított tizenöt napon belül – ellenőrzés lefolytatása nélkül –
határozattal bírálja el az  adózó önellenőrzését, ha az  önellenőrzést az  adózó kizárólag arra hivatkozással terjeszti
elő, hogy az adókötelezettséget megállapító jogszabály alaptörvény-ellenes vagy az Európai Unió általános hatályú,
közvetlenül alkalmazandó jogi aktusába ütközik, vagy önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközik, feltéve
hogy az Alkotmánybíróság, a Kúria, illetve az Európai Unió Bírósága e kérdésben hozott döntésének kihirdetésére
az  önellenőrzés előterjesztésekor még nem került sor, vagy az  önellenőrzés a  kihirdetett döntésben foglaltaknak
nem felel meg.
196. § [Visszatérítési igény érvényesítése az Alkotmánybíróság, a Kúria, illetve az Európai Unió Bírósága döntése alapján]
 (1) Ha az  Alkotmánybíróság, a  Kúria, illetve az  Európai Unió Bírósága az  adófizetési kötelezettséget előíró jogszabály
alaptörvény-ellenességét, önkormányzati rendelet esetén más jogszabályba ütközését, illetve az  Európai
Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusába ütközését a  döntés kihirdetéséhez képest
visszamenőleges hatállyal állapítja meg és a döntés alapján az adózónak visszatérítési igénye keletkezik, az első fokú
adóhatóság az adózó kérelmére a visszatérítést – a döntésben foglalt eltérésekkel – e § rendelkezései szerint teljesíti.
(2) Az adózó a  kérelmet az  Alkotmánybíróság, a  Kúria, illetve az  Európai Unió Bírósága döntésének közzétételétől,
illetve kézbesítésétől számított száznyolcvan napon belül az  adóhatósághoz írásban terjesztheti elő. A  kérelmet
az  adóhatóság határozattal utasítja el, ha a  döntés közzétételének, illetve kézbesítésének napjáig az  adó
megállapításához való jog elévült.
(3) A kérelemben az  adózó adóhatósági azonosításához szükséges adatokon túl meg kell jelölni a  kérelem
előterjesztéséig teljesített, visszatéríteni kért adót és azt a végrehajtható okiratot, amelyen az adó befizetése alapult,
utalni kell az Alkotmánybíróság, a Kúria, illetve az Európai Unió Bírósága döntésére, továbbá nyilatkozni kell arról,
hogy
a) az adózó a visszatéríteni kért adót a kérelem előterjesztéséig más személyre nem hárította át,
b) hatósági vagy bírósági eljárás alapján a  kérelem előterjesztéséig az  adó visszatérítésére sem az  adózó,
sem más személy részére nem került sor, és ilyen eljárás a  kérelem előterjesztésekor nincs folyamatban
vagy az  adózó az  eljárás megszűnését a  kérelem előterjesztésétől számított kilencven napon belül
az adóhatóságnál igazolja.
(4) Ha a (3) bekezdés a) és b) pontjában foglalt egyéb feltételek nem teljesülnek, az adóhatóság a kérelmet határozattal
utasítja el. A  végrehajtható okiratban foglaltakkal kapcsolatban az  adóhatóság a  kérelem benyújtásától az  eljárás
végleges befejezéséig és a  visszatérítést elrendelő határozat esetén a  véglegessé válást követően – e  határozat
végleges megsemmisítéséig, hatályon kívül helyezéséig – végrehajtási cselekményt nem foganatosít.
(5) Az adóhatóság a  visszatéríteni kért adó befizetését megalapozó végrehajtható okiratban foglalt tényállást veszi
alapul, illetve – ha az  a  tényállás tisztázásához szükséges – az  ellenőrzés során alkalmazható bizonyítást folytat le
azzal, hogy az  adó áthárításával kapcsolatos bizonyítás arra a  személyre is kiterjedhet, akire, amelyre az  adózó
a visszatéríteni kért adót átháríthatta.
(6) Ha az  adózó visszatérítési igénye megalapozott, az  adóhatóság – az  adó visszatérítésével egyidejűleg –
a visszatérítendő adó után az adó megfizetésének napjától a visszatérítés teljesítéséről szóló határozat véglegessé
válásának napjáig a  jegybanki alapkamattal azonos mértékű kamatot fizet. A  visszatérítés a  teljesítését elrendelő
határozat véglegessé válásának napján esedékes, a  visszatérítést az  esedékesség napjától számított harminc
napon belül kell kiutalni. Az e §-ban szabályozott visszatérítésre – a 65. § kivételével – egyebekben a költségvetési
támogatás kiutalására vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
197. § [Áfa-visszatérítési igény érvényesítése az Alkotmánybíróság, illetve az Európai Unió Bírósága döntése alapján]
 (1) Általános forgalmi adóban keletkezett levonási jog miatti visszatérítési igény érvényesítésére a  196.  §-ban
foglaltakat az e §-ban foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
 (2) Az adózó az  (1)  bekezdés szerinti igényét a  levonási jog keletkezése időpontját magában foglaló elszámolási
időszak(ok) bevallása(i)nak – az  Európai Unió Bírósága, illetve az  Alkotmánybíróság döntésének közzétételétől,
illetve kézbesítésétől számított száznyolcvan napon belül benyújtott – önellenőrzésével érvényesítheti.
(3) Ha az adózónak az önellenőrzéssel helyesbített elszámolása eredményeként a befizetendő adója csökkenése vagy
a – levonási jog keletkezése időpontjában hatályos Áfa tv.-nek a negatív elszámolandó adó visszaigénylési feltételeit
is figyelembe véve keletkezett – visszaigényelhető összegnek a  növekedése miatt visszatérítési igénye keletkezik,
az  adóhatóság a  visszatérítendő adó után az  önellenőrzéssel érintett bevallás(ok)ban meghatározott befizetési
kötelezettség, illetve igénylési jogosultság esedékessége napjától – vagy ha az  későbbi, az  adó megfizetésének
napjától – az önellenőrzés benyújtásának napjáig a jegybanki alapkamattal azonos mértékű kamatot fizet.
(4) A (3) bekezdés szerinti visszatérítést – amelyre a költségvetési támogatás kiutalására vonatkozó rendelkezéseket kell
alkalmazni – az önellenőrzés benyújtásának napjától számított harminc napon belül kell kiutalni.
(5) Ellenőrzéssel lezárt bevallási időszak tekintetében a  (2)  bekezdésben meghatározottak szerint benyújtott
önellenőrzések az Air. 92. § b) pontja szerinti ismételt ellenőrzésre irányuló kérelemnek minősülnek.
(6) A 196. § (3) bekezdés a) pontja szerinti áthárításnak minősül az  is, ha az adózó – a  levonási tilalomra tekintettel –
a  támogatást általános forgalmi adót is finanszírozó módon kapta, vagy a  le nem vonható általános forgalmi adó
ellentételezésére további költségvetési támogatást kapott.
(7) A (2)  bekezdés szerint érvényesített levonható adót az  önellenőrzésről szóló bevallás benyújtásának napjával,
a  (3) bekezdés szerint számított kamatot az adózó bankszámláján való jóváírás napjával tárgyidőszaki bevételként
kell elszámolni. A Számv. tv. hatálya alá tartozó kettős könyvvitelt vezető vállalkozó és egyéb szervezet dönthet úgy,
hogy a tárgyidőszakban egyéb bevételként elszámolt adó összegét halasztott bevételként (legfeljebb a kapcsolódó
eszköz nyilvántartás szerinti értékében) időbelileg elhatárolja. A halasztott bevételt az eszköz bekerülési értékének,
illetve bekerülési értéke arányos részének költségkénti, illetve ráfordításkénti elszámolásakor kell az  egyéb
bevételekkel szemben megszüntetni.
XXV. FEJEZET
FIZETÉSI KEDVEZMÉNYEK 198. § [Fizetési halasztás, részletfizetés engedélyezése]
 (1) Fizetési halasztás és részletfizetés (a  továbbiakban együtt: fizetési könnyítés) az  adózó és az  adó megfizetésére
kötelezett személy kérelmére az  adóhatóságnál nyilvántartott adóra engedélyezhető. A  fizetési könnyítés abban
az esetben engedélyezhető, ha a fizetési nehézség
a) a kérelmezőnek nem róható fel, vagy annak elkerülése érdekében úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben
tőle elvárható, és
b) átmeneti jellegű, az adó későbbi megfizetése valószínűsíthető.
(2) A kérelem elbírálása és a  feltételek meghatározása során figyelembe kell venni a  fizetési nehézség kialakulásának
okait és körülményeit.
(3) Nem engedélyezhető fizetési könnyítés
a) a természetes személyek jövedelemadójának előlegére és a levont jövedelemadóra,
b) a beszedett adóra,
c) a kifizető által a természetes személytől levont járulékokra,
d) az Áfa tv. szerinti csoportos adóalany számára a csoportos adóalanyiság időszakában.
(4) Természetes személy esetében a fizetési könnyítés az (1) bekezdés a) pontjában foglaltak figyelmen kívül hagyásával
is engedélyezhető, ha a kérelmező igazolja vagy valószínűsíti, hogy az adó azonnali vagy egyösszegű megfizetése
családi, jövedelmi, vagyoni és szociális körülményeire is tekintettel súlyos megterhelést jelent.
(5) Természetes személy vagy egyéni vállalkozó esetében a  fizetési könnyítés az  (1)  bekezdés a)  pontja, valamint
a  (3)  bekezdés figyelmen kívül hagyásával is engedélyezhető, ha a  pénzügyi intézménnyel szemben fennálló
hitelszerződés, kölcsönszerződés vagy pénzügyi lízingszerződés alapján fennálló kötelezettségei törlesztő
részleteinek megemelkedése vagy az  ezzel érintett hitelszerződés felmondása aránytalanul súlyos megterhelést
jelent, továbbá az adósságrendezési eljárás során.
(6) Törvény a  fizetési halasztási, részletfizetési kedvezmény más eseteit is meghatározhatja, engedélyezését csak
törvény zárhatja ki.
(7) Az adóhatóság a fizetési halasztást, részletfizetést engedélyező határozatában a kedvezményt feltételhez kötheti.
 (8) A határozat rendelkező részében fel kell hívni az  adózó figyelmét arra, hogy ha a  kedvezmény feltételeit vagy
az esedékes részletek befizetését nem teljesíti, a kedvezmény érvényét veszti, és a tartozás járulékaival együtt egy
összegben esedékessé válik.
(9) Ha a  fizetési könnyítés, adómérséklés iránti kérelmet benyújtó adózó a  kérelem benyújtásakor megbízható
adózónak minősül, a  kérelmével egyidejűleg annak sürgősségi eljárásban történő elbírálására irányuló kérelmet
(sürgősségi kérelem) is előterjeszthet. Sürgősségi eljárásban az  ügyintézési határidő tizenöt nap. A  sürgősségi
kérelem benyújtásának késedelme esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye.
199. § [Automatikus részletfizetési kedvezmény]
 (1) A természetes személy adózó – ideértve a vállalkozási tevékenységet folytató és az általános forgalmi adó fizetésére
kötelezett természetes személyt is – kérelmére az  adóhatóság az  általa nyilvántartott, legfeljebb ötszázezer
forint összegű adótartozásra – kivéve a  198.  § (3)  bekezdésében meghatározott kötelezettségeket – évente egy
alkalommal legfeljebb tizenkettő havi pótlékmentes részletfizetést engedélyez a  198.  § (1) és (2)  bekezdésében
foglalt feltételek vizsgálata nélkül.
(2) A vállalkozási tevékenységet nem folytató, általános forgalmi adó fizetésére nem kötelezett természetes
személy –  a  bevallás benyújtására előírt határidőig – személyi jövedelemadó-bevallásában nyilatkozhat úgy,
hogy a  bevallott, együttesen kettőszázezer forintot meg nem haladó személyi jövedelemadó és egészségügyi
hozzájárulás-fizetési kötelezettségét pótlékmentes részletfizetés keretében, az esedékességtől számított legfeljebb
hat hónapon keresztül, havonként egyenlő részletekben teljesíti. Az  első részlet megfizetésének határideje
a  személyi jövedelemadó fizetési kötelezettség törvényben meghatározott esedékességének napja. A  nyilatkozat
megtételére előírt határidő jogvesztő.
(3) Ha az  adózó az  esedékes részlet befizetését nem teljesíti, az  (1) és (2)  bekezdés szerinti kedvezményre való
jogosultságát elveszti, és a  tartozás egy összegben esedékessé válik. Ebben az  esetben az  adóhatóság a  tartozás
fennmaradó részére az eredeti esedékesség napjától késedelmi pótlékot számít fel.
200. § [Pótlékok fizetési könnyítés esetén]
 (1) Fizetési könnyítés iránti kérelem benyújtása, illetve a  kérelem teljesítése esetén a  következő pótlékokat kell
felszámítani:
a) a kérelem benyújtása esetén késedelmi pótlékot a  kérelmet elbíráló határozat véglegessé válásáig, ha
azonban a fizetési könnyítést engedélyezik, csak az elsőfokú határozat keltének napjáig,
b) a kérelem teljesítése esetén a  fizetési könnyítés időtartamára az  elsőfokú határozat keltének napjától
a kérelem benyújtásának napján érvényes jegybanki alapkamatnak megfelelő mértékű pótlékot.
 (2) A pótlékok kiszabása kivételes méltánylást érdemlő esetben mellőzhető. Az  (1)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott pótlékot határozatban kell közölni, egyebekben arra a  késedelmi pótlékra vonatkozó szabályokat
kell alkalmazni.
201. § [Adómérséklés]
 (1) Az adóhatóság a  természetes személy kérelme alapján az  őt terhelő adótartozást – a  kifizető által a  természetes
személytől levont adó- és járuléktartozás, valamint a  beszedéssel megállapított adó kivételével –, valamint
a  bírság- vagy pótléktartozást mérsékelheti vagy elengedheti, ha azok megfizetése az  adózó és a  vele együtt élő
hozzátartozók megélhetését súlyosan veszélyezteti. Az adóhatóság a mérséklést – az adózó teljesítőképességéhez
mérten – az adótartozás egy részének megfizetéséhez kötheti.
(2) Az adóhatóság az (1) bekezdésben foglaltakon túl más személy adóját nem engedheti el, és nem mérsékelheti.
 (3) Az adóhatóság a  pótlék- és bírságtartozást kivételes méltányosságból mérsékelheti vagy elengedheti különösen
akkor, ha annak megfizetése a  vállalkozási tevékenységet folytató természetes személy, jogi személy vagy egyéb
szervezet gazdálkodási tevékenységét ellehetetlenítené. Az adóhatóság a mérséklést az adótartozás egy részének
vagy egészének megfizetéséhez kötheti.
(4) Az Áfa tv. szerinti csoportos adóalany számára a  csoportos adóalanyiság időszakában adómérséklés nem
engedélyezhető.
XXVI. FEJEZET
ELÉVÜLÉS 202. § [Az adómegállapításhoz való jog elévülése]
 (1) Az  adó megállapításához való jog annak a  naptári évnek az  utolsó napjától számított öt év elteltével évül el,
amelyben az  adóról bevallást, adatbejelentést, bejelentést kellett volna tenni, illetve bevallás, adatbejelentés,
bejelentés hiányában az  adót meg kellett volna fizetni. A  költségvetési támogatás igényléséhez, a  túlfizetés
visszaigényléséhez való jog – ha törvény másként nem rendelkezik – annak a  naptári évnek az  utolsó napjától
számított öt év elteltével évül el, amelyben az annak igényléséhez való jog megnyílt.
(2) Ha bíróság az adómegállapításhoz való jog elévülési idején túl az adózó adókötelezettségét érintő jogerős döntést
hoz, az  adózó az  adókötelezettsége rendezése érdekében a  már elévült adómegállapítási időszak tekintetében
is jogosult önellenőrzés benyújtására. Az  önellenőrzéssel érintett kötelezettség ellenőrzésére az  adóhatóság
az önellenőrzés beérkezésétől számított egy éven belül jogosult. Ha a bíróság ítéletével érintett adómegállapítási
időszak már ellenőrzéssel lezárt, az  adókötelezettséget az  adóhatóság az  adózó kérelmére ismételt ellenőrzés
keretében rendezi.
203. § [Az adómegállapításhoz való jog elévülésének meghosszabbodása]
 (1) Az adómegállapításhoz való jog elévülése hat hónappal meghosszabbodik, ha az  adóbevallás vagy
az adatbejelentés késedelmes benyújtásakor, illetve a költségvetési támogatás igénylésekor az adómegállapításhoz,
illetve a költségvetési támogatás igényléséhez való jog elévüléséig kevesebb, mint hat hónap van hátra.
(2) Az önellenőrzés bevallása – ha az  adókülönbözet az  adózó javára mutatkozik – az  adómegállapításhoz való jog
elévülését megszakítja.
(3) Ha az  adózó az  adóhatóság határozata ellen közigazgatási pert indított, a  másodfokú adóhatósági határozat
véglegessé válásától a bíróság határozatának jogerőre emelkedéséig, felülvizsgálati kérelem esetén a felülvizsgálati
kérelem elbírálásáig az adó megállapításához való jog elévülése nyugszik.
(4) A bíróság által jogerősen megállapított
a) csalás (Btk. 373. §), költségvetési csalás (Btk. 396. §),
b) az 1978. évi IV. törvény szerint a  2005. szeptember 1-jéig hatályban volt társadalombiztosítási,
egészségbiztosítási vagy nyugdíjjárulék fizetési kötelezettség megsértése,
c) az 1978. évi IV. törvény szerint a  2011. december 31-ig hatályban volt jogosulatlan gazdasági előny
megszerzése, adócsalás, munkáltatással összefüggésben elkövetett adócsalás,
d) az 1978. évi IV. törvény szerint a 2013. június 30-ig hatályban volt költségvetési csalás, csalás, vagy
e) csődbűncselekmény (Btk. 404. §)
esetén, ha azt adóra, járulékra vagy költségvetési támogatásra követik el, az adó megállapításához való jog nem évül
el mindaddig, amíg a bűncselekmény büntethetősége el nem évül.
(5) A (4) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha
a) az elkövető azért nem büntethető, vagy büntetése korlátlanul enyhíthető, mert tartozását a  vádirat
benyújtásáig az  adóhatóság által megjelölt számlára kiegyenlítette, és vele szemben az  eljárást ez  okból
megszüntették, vagy
b) az eljárást az  elkövetővel szemben a  Btk. 64.  §-ában, illetve a  2013. június 30-ig hatályban volt 1978. évi
IV. törvény 71. §-ában meghatározott megrovás alkalmazásával szüntették meg.
(6) Az adó megállapításához való jog elévülése a (4) és az (5) bekezdés szerinti büntetőeljárás esetében a büntetőeljárás
kezdő időpontjától annak jogerős befejezéséig nyugszik.
(7) Az adó megállapításához való jog elévülése egy alkalommal tizenkettő hónappal meghosszabbodik, ha
a) a felettes adóhatóság a másodfokú eljárás keretében,
b) a felettes adóhatóság, az  adópolitikáért felelős miniszter vagy az  állami adó- és vámhatóságot irányító
miniszter felügyeleti intézkedés keretében, vagy
c) az adóhatósági határozat ellen indított közigazgatási perben a bíróság
új eljárás lefolytatását rendeli el.
(8) Ha az  adóhatóság az  adót megállapító határozat kézbesítése tekintetében helyt ad a  kézbesítési kifogásnak,
nyugszik az  adómegállapításhoz való jog elévülése a  határozat kézbesítettnek minősülésétől a  kézbesítési
kifogásnak helyt adó végzés véglegessé válásáig.
(9) Ha hagyatéki eljárás lefolytatására kerül sor, az  adó megállapításához és a  költségvetési támogatás igényléséhez
való jog elévülése az adózó halálának napjától a hagyatéki eljárást lezáró döntés véglegessé válásának időpontjáig
nyugszik.
204. § [Végrehajtáshoz való jog korlátozása vagy megszüntetése]
Ha az  adómegállapításhoz való jog elévülését követően az  adóhatóság vagy a  felettes szerv megállapítja, hogy
az  adómegállapítás részben vagy egészben jogszabálysértő, az  adótartozás végrehajtásához való jog elévülési
idején belül a  jogszabálysértő adómegállapítás tekintetében az  adóvégrehajtáshoz való jogot korlátozza vagy
megszünteti.
205. § [Elévülés kölcsönös egyeztetési eljárásnál]
 (1) Kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi szerződés alapján – ha a  nemzetközi szerződés másként nem
rendelkezik – a  kölcsönös egyeztetési eljárás lefolytatásának feltétele, hogy az  eljárás megindítására irányuló
kérelem vagy bármilyen arra utaló értesítés, amely az  eljárás megindításának alapjául szolgál, a  másik szerződő
állam illetékes hatóságától az adómegállapításhoz való jog vagy az adó-visszatérítés iránti jog elévülési idején belül
a magyar illetékes hatósághoz beérkezzen.
(2) A  kölcsönös egyeztetési eljárás során az  adóhatóság az  elévülési időn túl is végezhet az  eljárás lefolytatásához
szükséges ellenőrzési cselekményeket.
(3) A  kölcsönös egyeztetési eljárás eredményeként létrejött megállapodást azon adómegállapítási időszakok
vonatkozásában is végre kell hajtani, amelyek a megállapodás megkötésének időpontjában már elévültek.
ÖTÖDIK RÉSZ
JOGKÖVETKEZMÉNYEK XXVII. FEJEZET
KÉSEDELMI PÓTLÉK 206. § [A késedelmi pótlék fizetési kötelezettség]
 (1) Az adó késedelmes megfizetése esetén az  esedékesség napját követő naptól, mint kezdőnaptól, a  költségvetési
támogatásnak az esedékesség előtt történő igénybevétele esetén az esedékesség napjáig késedelmi pótlékot kell
fizetni.
(2) Az (1)  bekezdés alkalmazásában – a  vám és az  azzal együtt kiszabott nem közösségi adók kivételével – adónak
minősül az állami adó- és vámhatóság által nyilvántartott egyéb fizetési kötelezettség is.
(3) Nem kell késedelmi pótlékot fizetni arra az  időszakra, amelyre az  adózó a  késedelmét igazolta. Igazolásnak csak
akkor van helye, ha a késedelmet elháríthatatlan külső ok idézte elő.
(4) Nem alkalmazható az  (1)  bekezdésben foglalt rendelkezés, ha az  illeték törlésére az  illetékekről szóló 1990. évi
XCIII. törvény 21. § (2) és (4) bekezdése, illetve a 80. § (1) bekezdés b), c), g) pontja alapján a jogügylet felbontása,
illetve az eredeti állapot helyreállításával való megszüntetése vagy vagyonszerzés hiánya miatt kerül sor.
(5) A késedelmi pótlék – az adóhatósági megállapítás kivételével – a késedelem napján végrehajtható.
207. § [A késedelmi pótlék felszámítása és előírása]
 (1) Az adóhatóság külön döntés meghozatala nélkül, illetve az  adóhiányt megállapító határozatban felszámítja, és
az adószámlán előírja a késedelmi pótlékot.
 (2) Az állami adó- és vámhatóság az ötezer forintot el nem érő késedelmi pótlékot nem írja elő.
208. § [A késedelmi pótlék alapja]
 (1) A késedelmi pótlék alapját adónként és költségvetési támogatásonként külön-külön kell figyelembe venni, kivéve,
ha azokat egy számlán tartják nyilván. (2) A késedelmi pótlék alapját csökkenti
a) az ugyanazon adóhatóságnál nyilvántartott, az esedékesség időpontjában más adóval kapcsolatban fennálló
túlfizetés összege (nettó pótlékszámítás),
b) az a tartozás, amelyre az adóhatóság fizetési könnyítést engedélyezett.
(3) Az adóhiány után felszámított késedelmi pótlék alapját nem csökkenti az ugyanazon adóhatóságnál nyilvántartott,
az esedékesség időpontjában más adóval kapcsolatban fennálló túlfizetés összege.
(4) E törvény nettó pótlékszámításra vonatkozó rendelkezéseit a fizetési kötelezettséget megállapító jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában kell alkalmazni.
209. § [A késedelmi pótlék mértéke]
 (1) A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a  késedelem, illetve az  esedékesség előtti igénybevétel
(felszámítás) időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének háromszázhatvanötöd része. A késedelmi
pótlék után késedelmi pótlékot felszámítani nem lehet.
(2) Az adóhiány késedelmi pótléka az eredeti esedékességtől az ellenőrzésről felvett jegyzőkönyv keltéig, de legfeljebb
három évre számítható fel.
210. § [A késedelmi pótlék mérséklése és törlése]
 (1) Kivételes méltánylást érdemlő körülmény esetén az  adóhiányt megállapító határozatban – hivatalból vagy
kérelemre – az  adó esedékességét követő napnál, illetve a  költségvetési támogatás igénybevételének napjánál
az  adóhatóság későbbi, valamint a  jegyzőkönyv keltétől korábbi időpontot is megállapíthat a  pótlékfizetés kezdő
vagy záró napjaként.
(2) A késedelmi pótlék mérséklése nem alkalmazható olyan adóhiány esetén, amikor az adóbírság mérséklésének sincs
helye.
(3) Az adóhatóság hivatalból vagy kérelemre törli a tévesen felszámított késedelmi pótlékot. Ha az adózó a késedelmi
pótlék összegét továbbra is vitatja, a felettes adóhatóság határozatban dönt.
XXVIII. FEJEZET
ÖNELLENŐRZÉSI PÓTLÉK 211. § [Az önellenőrzési pótlék fizetési kötelezettség]
 (1) Ha az  adózó az  adót, a  költségvetési támogatást az  önellenőrzésre vonatkozó rendelkezések szerint helyesbíti,
önellenőrzési pótlékot fizet.
 (2) Az önellenőrzési pótlékot adónként, illetve költségvetési támogatásonként a bevallott és a helyesbített adó, illetve
költségvetési támogatás összegének különbözete után az  adózó állapítja meg, és a  bevallással egyidejűleg fizeti
meg.
(3) Nem kell önellenőrzési pótlékot felszámítani, ha
a) a munkáltató vagy kifizető késedelmes vagy hibás igazolása miatt az  adózó bevallását önellenőrzéssel
helyesbíti,
b) a munkáltató (kifizető) az elektronikus havi adó- és járulékbevallást a természetes személy hibás nyilatkozata
miatt önellenőrzéssel helyesbíti. 212. § [Az önellenőrzési pótlék mértéke]
 (1) Az önellenőrzési pótlékot a  késedelmi pótlék 50%-ának, ugyanazon bevallásnak ismételt önellenőrzése esetén
75%-ának megfelelő mértékben kell felszámítani a bevallás benyújtására előírt határidő leteltét követő első naptól
az önellenőrzés benyújtásának napjáig.
(2) Ha az  önellenőrzés pótlólagos adófizetési kötelezettséget nem eredményezett, mert az  adózó adóját az  eredeti
esedékességkor vagy korábbi önellenőrzése során hiánytalanul megfizette, a  fizetendő önellenőrzési pótlék
összegét az általános szabályok szerinti mértékkel kell meghatározni, de az ötezer forintot meghaladó összeget nem
kell bevallani és megfizetni.
(3) Ha az  önellenőrzés pótlólagos adófizetési kötelezettséget azért nem eredményez, mert az  adózó a  bevallani és
megfizetni elmulasztott adót a  későbbi bevallásában hiánytalanul bevallotta és megfizette, vagy a  bevallani és
megfizetni elmulasztott adó a következő elszámolási időszakban levonható adónak minősült volna, az önellenőrzési
pótlék összege nem haladhatja meg a két bevallás közötti időre felszámítható késedelmi pótlék összegét.
(4) A  (3)  bekezdésben foglaltak alapján kell megállapítani az  önellenőrzési pótlékot akkor is, ha a  termékimportot
terhelő általános forgalmi adót az  adózó az  adólevonási jog keletkezését követően, de az  előző adómegállapítási
időszakra vonatkozó adóbevallásban szerepeltette előzetesen felszámított levonható adóként.
(5) Ha több egymást követő elszámolási időszak általános forgalmi adó bevallását azért kellett önellenőrizni, mert
az előző vagy korábbi elszámolási időszak téves bevallása miatt a göngyölített levonható, de vissza nem igényelhető
adó összegét az adózó helyesbítette, az önellenőrzési pótlék alapja az első téves adóbevallásban feltárt különbözet.
213. § [Az önellenőrzési pótlék mérséklése, elengedése]
Az önellenőrzési pótlék kérelemre akkor mérsékelhető, illetve engedhető el, ha az  adózó tévedését olyan
körülmények bizonyításával menti ki, amelyek egyébként megalapoznák az  adóbírság mérséklését, kiszabásának
mellőzését is.
214. § [Az önellenőrzés jogkövetkezménye]
Az adózó az  önellenőrzéssel megállapított helyesbített adóalap, adó, illetve költségvetési támogatás bevallásával
mentesül az  adóbírság, mulasztási bírság alól, a  helyesbített meg nem fizetett adó, jogosulatlanul igénybe vett
költségvetési támogatás, továbbá az  önellenőrzési pótlék megfizetésével az  önellenőrzés időpontjáig esedékes
késedelmi pótlék alól.
XXIX. FEJEZET
ADÓBÍRSÁG 215. § [Az adóbírság alapja, mértéke]
 (1) Adóhiány esetén adóbírságot kell fizetni. Adóbírságot állapít meg az  adóhatóság akkor is, ha az  adózó
jogosulatlanul nyújtotta be támogatási, adó-visszaigénylési, adó-visszatérítési kérelmét, vagy igénylésre,
támogatásra, visszatérítésre vonatkozó bevallását.
(2) Nem állapítható meg adóbírság
a) a természetes személy terhére az  adóhiány olyan része után, amely a  munkáltató vagy a  kifizető valótlan
adóigazolása miatt keletkezett;
b) az adó megfizetésére az adózó örököseként, vagy az általa megajándékozottként kötelezett személy terhére
az adózónál keletkezett adóhiány után.
 (3) Az adóbírság mértéke – ha e  törvény másként nem rendelkezik – az adóhiány, illetve jogosulatlan igénylés ötven
százaléka.
 (4) Az adóbírság mértéke az  adóhiány kétszáz százaléka, ha az  adóhiány a  bevétel eltitkolásával, hamis bizonylatok,
könyvek, nyilvántartások előállításával, felhasználásával, illetve a  bizonylatok, könyvek, nyilvántartások
meghamisításával, megsemmisítésével függ össze.
(5) Az adóbírság megállapítása nem érinti a késedelmi pótlék fizetési kötelezettséget.
216. § [Feltételes adóbírság kedvezmény]
Ha az  adózó az  utólagos adómegállapításról hozott első fokú határozat elleni fellebbezési jogáról lemond, és
esedékességig a határozatban előírt adókülönbözetet megfizeti, mentesül a kiszabott adóbírság ötven százalékának
megfizetése alól.
217. § [Az adóhiány]
 (1) Adóhiánynak minősül az  adózó terhére megállapított adókülönbözet, önadózás esetén csak akkor, ha
az  adókülönbözetet az  esedékesség időpontjáig nem fizették meg, illetve a  költségvetési támogatást igénybe
vették. Az  eredeti esedékesség napján fennálló túlfizetést az  adófizetési kötelezettség teljesítéseként csak akkor
lehet figyelembe venni, ha a túlfizetés az ellenőrzés megkezdésének napján is fennáll.
(2) Az (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően nem minősül adóhiánynak a  vagyonszerzési illeték alapjának utólagos
adómegállapítással történő módosítása, továbbá ha az  önkormányzati adóhatóság az  adót (adat)bejelentés,
bevallás, közhiteles nyilvántartás vagy az építésügyi hatóság e törvény szerinti adatszolgáltatása alapján vetette ki.
(3) Ha az  adóhatóság adóellenőrzés során megállapítja, hogy a  termékimportot terhelő általános forgalmi
adót az  adózó az  adólevonási jog keletkezését követően, de az  előző adómegállapítási időszakra vonatkozó
adóbevallásban szerepeltette előzetesen felszámított adóként, az adóbírság alapja az ellenőrzési időszak egészére
megállapított általános forgalmiadó-hiány.
218. § [A munkáltató (kifizető) és a természetes személy kötelezése adóhiány esetén]
 (1) Ha a  munkáltató (kifizető) a  természetes személyt terhelő járulék megállapítási, levonási és ezzel összefüggésben
bevallási kötelezettségének nem vagy nem a  törvényben meghatározottak szerint tesz eleget, az  adóhatóság
az  adóhiányt, az  adóhiány után az  adóbírságot és a  késedelmi pótlékot a  munkáltató (kifizető) terhére, a  rá
vonatkozó szabályok szerint állapítja meg, kivéve, ha az  adóhiány az  adózó jogszerűtlen nyilatkozatának
következménye.
(2) Ha a  munkáltató (kifizető) a  természetes személyt terhelő személyi jövedelemadó megállapítási, levonási és ezzel
összefüggésben bevallási kötelezettségének nem vagy nem a  törvényben meghatározottak szerint tesz eleget,
az adóhatóság az adóhiányt a természetes személy terhére, az adóhiány után az adóbírságot, a késedelmi pótlékot
a munkáltató (kifizető) terhére, a rá vonatkozó szabályok szerint állapítja meg.
(3) Az adóhatóság az  adóhiányt, illetve az  adóbírságot és a  késedelmi pótlékot is a  munkáltató (kifizető) terhére
állapítja meg, ha az adóelőleget, adót, járulékot a munkáltató (kifizető) a természetes személytől levonta, de az ezzel
összefüggő bevallási kötelezettségének nem tett eleget.
219. § [Az adóbírság mérséklése, a kiszabás mellőzése]
 (1) Az adóbírság mértéke kivételes méltánylást érdemlő körülmény esetén hivatalból vagy kérelemre mérsékelhető
vagy kiszabása mellőzhető.
 (2) Az adóbírság mérséklésénél vagy a  kiszabás mellőzésénél az  ügy összes körülményét mérlegelni kell, különösen
az  adóhiány nagyságát, keletkezésének körülményeit, az  adózó jogellenes magatartásának (tevékenységének
vagy mulasztásának) súlyát, gyakoriságát, illetve azt, hogy a  körülményekből megállapíthatóan az  adózó, illetve
intézkedő képviselője, foglalkoztatottja, tagja vagy megbízottja az adott helyzetben a tőle elvárható körültekintéssel
járt el.
(3) Nincs helye az  adóbírság mérséklésének vagy kiszabása mellőzésének sem hivatalból, sem kérelemre, ha
az  adóhiány a  bevétel eltitkolásával, hamis bizonylatok, könyvek, nyilvántartások előállításával, felhasználásával,
illetve a bizonylatok, könyvek, nyilvántartások meghamisításával, megsemmisítésével függ össze.
XXX. FEJEZET
MULASZTÁSI BÍRSÁG 220. § [Általános bírságszabály]
 (1) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, az  adóhatóság az  e  törvényben, adókötelezettséget előíró törvényben,
illetve e törvények felhatalmazásán alapuló más jogszabályban megállapított kötelezettségnek a megszegése miatt
a  természetes személy adózót kettőszázezer forintig, nem természetes személy adózót ötszázezer forintig terjedő
mulasztási bírsággal sújthatja.
(2) A kötelezettség megszegésének minősül a  kötelezettség hibás, hiányos, valótlan adattartalommal történő, vagy
késedelmes teljesítése, illetve teljesítésének elmulasztása.
(3) A késedelem esetén nincs helye mulasztási bírság megállapításának, ha az adózó a kötelezettség teljesítése mellett
késedelmét annak igazolásával menti ki, hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható.
221. § [Hiánypótlásra felhívás kötelező alkalmazása]
 (1) Az adóhatóság a bejelentkezési kötelezettség, a foglalkoztatotti bejelentés, a gépjármű, pótkocsi tulajdonjogának,
vagyoni értékű jogának megszerzésével kapcsolatos bejelentési, valamint az  EKAER bejelentési kötelezettség
kivételével
a) a bevallási, adatbejelentési, vagyonszerzési illetékkel kapcsolatos bejelentési, változásbejelentési,
adatszolgáltatási, pénzforgalmi számlanyitási kötelezettségének, regisztrációs kötelezettségének nem
teljesítése,
b) a bevallási, adatbejelentési, vagyonszerzési illetékkel kapcsolatos bejelentési, (változás)bejelentési,
adatszolgáltatási kötelezettségének hiányos, a bevallási hiba kivételével hibás teljesítése,
c) a bejelentési, változásbejelentési, adatszolgáltatási kötelezettségének valótlan adattartalommal történő
teljesítése
esetén – a  mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett – tizenöt napos határidő tűzésével
felhívja az adózót az adókötelezettség jogszerű teljesítésére.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti adókötelezettség határidőn belüli nem, illetve nem jogszerű teljesítése esetén
az  adóhatóság a  természetes személy adózót ötvenezer forint, a  nem természetes személy adózót százezer forint
mulasztási bírsággal sújtja és – a  mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett – tizenöt napos
határidő tűzésével ismételten felhívja az  adókötelezettség jogszerű teljesítésére. A  kötelezettség határidőben
történő teljesítése esetén az e bekezdés alapján kiszabott bírság mérsékelhető vagy elengedhető.
(3) A (2)  bekezdés szerinti határidő eredménytelen elteltét követően az  adóhatóság a  természetes személy adózót
kettőszázezer forint, a nem természetes személy adózót ötszázezer forint mulasztási bírsággal sújtja és – a mulasztás
jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett – tizenöt napos határidő tűzésével felhívja az adókötelezettség
jogszerű teljesítésére. A  kötelezettség teljesítése esetén a  (2)  bekezdés és az  e  bekezdés alapján kiszabott bírság
nem mérsékelhető.
(4) Az adóhatóság mellőzi a  felhívást és a  mulasztási bírság kiszabását, ha az  adózó felszámolás, végelszámolás vagy
kényszertörlési eljárás alatt áll és a felhíváskor már nincsen lehetősége a teljesítésre.
222. § [Az üzletlezárás akadályozása]
 (1) Az adózó az általános bírságszabály szerint szankcionálható, ha üzletének lezárását akadályozza.
 (2) Ha az adózó az üzletlezárás foganatosítását meghiúsítja, valamint a lezárt üzletet kinyitja, a mulasztási bírság felső
határa az  üzletlezárást elrendelő határozatban meghatározott napjai számának és a  bírság adózóra vonatkozó,
(1) bekezdés szerinti legmagasabb mértékének szorzata.
(3) Az üzletlezárás akadályozásáért, illetve meghiúsításáért az (1) és a (2) bekezdésben foglaltak alapján adózónak nem
minősülő személy is szankcionálható.
223. § [A munkáltató kijelölésére vonatkozó szabály megsértése]
Ha több munkáltató által létesített munkaviszony esetén a  munkáltató kijelölésére írásban a  munkaviszony
létesítésével egyidejűleg nem kerül sor, a  munkaviszony valamennyi – az  Mt. szerinti – munkáltatója az  általános
bírságszabály szerint szankcionálható.
224. § [Adóköteles tevékenység folytatása adószám hiányában]
A természetes és nem természetes személy adózót egymillió forintig terjedő mulasztási bírsággal kell sújtani, ha
adószámhoz kötött tevékenységet vagy adóköteles tevékenységet adószám hiányában folytat.
225. § [A foglalkoztatott bejelentésére vonatkozó szabályok megsértése]
 (1) Az adózót egymillió forintig terjedő mulasztási bírsággal kell sújtani, ha be nem jelentett foglalkoztatottat alkalmaz
vagy alkalmazott.
 (2) Ha az  adózó a  biztosított bejelentésére vonatkozó bejelentési kötelezettségét késedelmesen, de az  adóellenőrzés
megkezdéséig a  tényleges foglalkoztatás teljes időtartamára vonatkozóan teljesítette, az  adóhatóság csak
késedelmes bejelentés miatt szankcionálhat. A bírság kiszabása ebben az esetben mellőzhető.
(3) Az adózó ötszázezer forintig terjedő mulasztási bírsággal sújtható, ha a  foglalkoztatottra vonatkozó bejelentési
kötelezettségét hibásan, hiányosan, illetve valótlan adattartalommal teljesíti.
(4) Nem lehet be nem jelentett foglalkoztatott miatt mulasztási bírságot kiszabni, ha az  adózó a  foglalkoztatott
vonatkozásában az  ellenőrzést megelőző bevallással lezárt utolsó adómegállapítási időszak vonatkozásában
bevallási kötelezettségének eleget tett.
(5) A foglalkoztatót terhelő bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén kiszabandó vagy hibás, hiányos, illetve
valótlan adattartalommal történő teljesítése esetén kiszabható mulasztási bírság felső határa a  bejelenteni
elmulasztott vagy a  hibás, hiányos, illetve valótlan adattartalommal teljesített bejelentéssel érintett
foglalkoztatottak számának és a bírság (1), illetve (3) bekezdésben rögzített legmagasabb mértékének szorzata.
226. § [Igazolatlan eredetű áru forgalmazása és EKAER bejelentési kötelezettség nem előírásszerű teljesítése]
 (1) Ha az  adózó igazolatlan eredetű árut forgalmaz, terhére az  adóhatóság az  áru forgalmi értékének negyven
százalékáig terjedő, de természetes személy adózó esetében legalább kettőszázezer forintig, nem természetes
személy adózó esetében ötszázezer forintig terjedő mulasztási bírságot szabhat ki.
(2) Ha az adózó
a) a fuvarozott termék vagy annak egy része tekintetében nem tett eleget EKAER bejelentési kötelezettségének,
vagy
b) a bejelentési kötelezettségét hibásan, valótlan adattartalommal vagy hiányosan teljesíti,
az állami adó- és vámhatóság az adózó terhére a be nem jelentett, illetve a hibásan, valótlan adattartalommal vagy
hiányosan bejelentett áru értékének negyven százalékáig terjedő mulasztási bírságot szabhat ki.
(3) Ha az  állami adó- és vámhatóság az  ellenőrzése során megállapítja, hogy az  adózó az  EKAER bejelentési
kötelezettségét valótlan adattartalommal úgy teljesítette, hogy a  bejelentett termék mennyisége meghaladja
a ténylegesen fuvarozott termék mennyiségét, akkor az adózó terhére a bejelentett, de ténylegesen nem fuvarozott
áru értékének 40 százalékáig terjedő mulasztási bírságot szabhat ki.
227. § [Beszámoló letétbe helyezési és közzétételi szabály megsértése]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság a  Számv. tv. szerinti beszámoló letétbe helyezési és közzétételi kötelezettség
elmulasztása esetén harmincnapos határidő tűzésével felhívja az adózót a kötelezettség teljesítésére.
 (2) Ha az adózó a felhívás szerinti határidőben a kötelezettség teljesítését nem pótolja, az állami adó- és vámhatóság
harmincnapos határidő tűzésével kettőszázezer forint mulasztási bírság kiszabása mellett ismételten felhívja
az adózót a kötelezettség teljesítésére.
(3) Ha az  adózó a  beszámoló letétbehelyezési, illetve közzétételi kötelezettségének az  ismételt felhívásban szereplő
határidőn belül sem tesz eleget, az  állami adó- és vámhatóság az  adózó adószámát hivatalból törli és erről
a cégbíróságot elektronikus úton haladéktalanul értesíti és kezdeményezi a cég megszűntnek nyilvánítását.
(4) Nincs helye az  adószám törlésének, ha az  adózó a  beszámoló letétbehelyezési, illetve közzétételi kötelezettségét
az adószám törléséről szóló határozat véglegessé válását megelőzően teljesíti.
(5) Az (1)  bekezdés nem alkalmazható, ha az  adózó a  mulasztás elkövetésekor felszámolás, kényszertörlés vagy
végelszámolás alatt állt.
228. § [Számla-, nyugtakibocsátási kötelezettség, valamint iratmegőrzési kötelezettség szabályainak megsértése]
 (1) Az adóhatóság az adózót egymillió forintig terjedő mulasztási bírsággal sújthatja, ha
a) a számla-, egyszerűsített számla-, nyugtakibocsátási kötelezettségét elmulasztja, vagy a  számlát,
egyszerűsített számlát, nyugtát nem a tényleges ellenértékről bocsátja ki, vagy
b) iratmegőrzési kötelezettségének nem tesz eleget.
 (2) A jogkövetkezmények alkalmazása során az  iratmegőrzési kötelezettség elmulasztásával egy tekintet alá esik, ha
az adózó iratait az ellenőrzés lefolytatására alkalmatlan állapotban nyújtja be.
 (3) Ha az  adózó iratmegőrzési kötelezettségének a  nyomdai úton előállított számla, nyugta megőrzésének
elmulasztásával nem tesz eleget, függetlenül attól, hogy a  számla, illetve nyugta felhasználása ténylegesen
megtörtént-e, a  kiszabható mulasztási bírság összege természetes személy esetén kettőszázezer forint, nem
természetes személy adózó esetében 500 ezer forint és a hiányzó számlák, illetve nyugták számának szorzata által
meghatározott összegig terjedhet.
229. § [Általános forgalmi adó összesítő jelentés nem előírásszerű teljesítése]
Az általános forgalmi adó összesítő jelentés szerinti adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztása, késedelmes,
hiányos, hibás vagy valótlan adattartalmú teljesítése esetén a kiszabható mulasztási bírság felső határa az érintett
számlák, illetve számlával egy tekintet alá eső okiratok számának és az  általános bírságszabály szerinti bírság
adózóra egyébként vonatkozó legmagasabb mértékének szorzata.
230. § [Nyilvántartási, iratmegőrzési kötelezettség megszegése szokásos piaci ár meghatározása, valamint ellenőrzött külföldi
társaságokkal folytatott ügyletek esetén]
(1) Az adózó a  szokásos piaci ár meghatározásával, valamint az  ellenőrzött külföldi társaságokkal folytatott
jogügyletekkel összefüggő nyilvántartási kötelezettségének megsértése, illetve e  nyilvántartással összefüggő
iratmegőrzési kötelezettségének megsértése esetén nyilvántartásonként (összevont nyilvántartásonként)
kettőmillió forintig terjedő, ismételt jogsértés esetén nyilvántartásonként (összevont nyilvántartásonként)
négymillió forintig terjedő mulasztási bírsággal sújtható. A  kötelezettségnek az  ismételt mulasztás miatt hozott
határozat közlését megelőzően történő teljesítése esetén az e bekezdés alapján kiszabott bírság mérsékelhető vagy
elengedhető.
(2) Ugyanazon nyilvántartás vezetésének ismételt elmulasztása esetén az  adózó az  első esetben kiszabott mulasztási
bírság mértékének négyszereséig terjedő mulasztási bírsággal sújtható. Az ismételt jogsértésre vonatkozó szabályok
nem alkalmazhatók, ha a két egymást követő mulasztás között kettő évnél több telt el.
231. § [Az adóelőleg-kiegészítési szabályok megsértése]
 (1) Ha az  adózó esedékességig az  adóévi várható adó összegét – figyelemmel az  adóév során megfizetett előleg
összegére is – nem fizette meg legalább kilencven százalékos mértékben, a  befizetett előleg és az  adóévi adó
kilencven százalékának különbözete után húsz százalékig terjedő mulasztási bírságot fizet.
(2) A mulasztási bírság alapjának számítása során figyelmen kívül kell hagyni az adóelőleg-kiegészítés esedékességének
napján és a  mérlegfordulónapon alkalmazott árfolyam különbsége alapján számított nyereségjellegű árfolyam
különbözetet, valamint az  adóelőleg kiegészítés napja és a  mérlegkészítés időpontja közötti időszakban ismertté
vált, adott üzleti évre elszámolandó támogatásokat, ha azok adóalapot képeznek.
232. § [Az adólevonási, adóbeszedési kötelezettség megsértése]
Ha a  munkáltató (kifizető) adólevonási, vagy az  adóbeszedésre kötelezett adóbeszedési kötelezettségét részben
vagy egészben elmulasztotta, vagy a  beszedett, illetve megállapított és levont adót nem fizette meg, késedelmi
pótlék mellett ötven százalékig terjedő mulasztási bírságot fizet. A  bírság alapja a  beszedni, levonni, illetve
megfizetni elmulasztott adó összege.
233. § [A készpénzfizetési szabály megsértése]
 (1) A pénzforgalmi számla nyitására kötelezett adózó a  114.  § (3)  bekezdésének megsértése esetén
a készpénzfizetésnek a másfél millió forintot meghaladó része után húsz százalék mértékű mulasztási bírságot fizet.
 (2) A 114.  § (3)  bekezdésének megsértésével teljesített fizetés jogosultja, ha a  szabálytalan fizetést elfogadja,
a készpénzfizetésnek a másfél millió forintot meghaladó része után húsz százalék mértékű mulasztási bírságot fizet.
234. § [A pénztárgéppel összefüggő szabályok megsértése]
Az állami adó- és vámhatóság
a) a forgalmazó terhére a  pénztárgép forgalmazási engedély nélküli forgalmazása, a  pénztárgép forgalmazási
engedély visszavonását követő továbbforgalmazása, engedélyezettől eltérő pénztárgép forgalmazása esetén
tízmillió forintig terjedő mulasztási bírságot szab ki,
b) a pénztárgép kötelező használatával, forgalmazásával, üzemeltetésével, szervizelésével kapcsolatos,
jogszabályban meghatározott kötelezettségek megszegése esetén a  természetes személy kötelezettet
(forgalmazót, üzemeltetőt, szervizt, műszerészt) ötszázezer forintig, nem természetes személy kötelezettet
egymillió forintig terjedő mulasztási bírsággal sújthatja.
235. § [Az élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezéssel és az  AFE-val összefüggő szabályok
megsértése]
Az állami adó- és vámhatóság
a) a felügyeleti szolgáltatói engedély nélküli AFE forgalmazása, a felügyeleti szolgáltatói engedély visszavonását
követően az AFE továbbforgalmazása, továbbá a felügyeleti szolgáltatói engedélytől eltérő AFE forgalmazása,
felügyeleti szolgáltatói engedély nélküli szolgáltatásnyújtás, felügyeleti szolgáltatói engedély visszavonását
követő szolgáltatásnyújtás esetén tízmillió forintig terjedő mulasztási bírságot szab ki a  forgalmazó, illetve
a szolgáltatásnyújtó terhére,
b) az automataberendezés üzemeltetésével, az AFE forgalmazásával, szervizelésével kapcsolatos, jogszabályban
meghatározott kötelezettségek egyéb módon történő megszegése esetén a  természetes személy
kötelezettet (forgalmazót, üzemeltetőt, szervizt, műszerészt) 500 ezer forintig, nem természetes személy
kötelezettet egymillió forintig terjedő mulasztási bírsággal sújthatja.
236. § [A munkabérek nettó értékének megőrzését célzó adókedvezmény jogosulatlan igénybevétele]
Ha az  adózó az  egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi
CLVI.  törvény 464/A.  §-a alapján mentesül a  jogosulatlanul igénybevett adókedvezménnyel kapcsolatos
adókülönbözet megállapítása alól, a  jogosulatlanul igénybevett kedvezmény összege tizenöt százalékának
megfelelő, de legalább százezer forint mértékű mulasztási bírságot fizet, kivéve ha bizonyítja, hogy a  szükséges
béremelést valamennyi folyamatosan foglalkoztatott munkavállaló tekintetében visszamenőleg, az  ellenőrzés
megkezdésének időpontját megelőzően végrehajtotta.
237. § [Mérlegelési szempontok bírságkiszabásnál]
 (1) A mulasztási bírság kiszabásánál az adóhatóság az adózó javára vagy terhére értékeli
a) az adózó adózási gyakorlatát, általános jogkövetési hajlandóságát,
b) az adózó jogellenes magatartásának (tevékenységének vagy mulasztásának) súlyát, gyakoriságát,
időtartamát, továbbá
c) azt, hogy az  adózó, illetve intézkedő képviselője, foglalkoztatottja, tagja vagy megbízottja az  adott
helyzetben a tőle elvárható körültekintéssel járt-e el.
 (2) A körülmények okszerű mérlegelése alapján az  adóhatóság a  mulasztás súlyához igazodó, az  adózási
érdeksérelemmel arányos bírságot szab ki, vagy a bírság kiszabását mellőzi.
 (3) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik a kötelezettség nem jogszabályszerű teljesítése esetén a mulasztási bírság
több alkalommal, emelt mértékben is kiszabható. 238. § [A mulasztási bírság kiszabásának időbeli korlátja]
A jogszabálysértésnek az  adóhatóság tudomására jutásától számított egy év elteltével mulasztási bírság
kiszabásának nincs helye. E rendelkezés nem alkalmazható az ellenőrzés során feltárt jogsértésekre.
XXXI. FEJEZET
INTÉZKEDÉSEK 239. § [Lefoglalás adószám hiánya miatti bírságolásnál]
Ha az  adóhatóság a  természetes személy vagy nem természetes személy adózó terhére egyéni vállalkozói
tevékenység bejelentéséhez, cégbejegyzéshez kötött tevékenység vagy adóköteles tevékenység adószám
hiányában történő végzése miatt mulasztási bírságot szab ki, a  bejelentés vagy cégbejegyzés nélkül folytatott
tevékenység eszközét, termék-előállítás esetén annak eredményét, az árukészletet – a romlandó áru és az élő állat
kivételével – a  kiszabott bírság összegének mértékéig, annak biztosítékaként lefoglalhatja, és erről a  mulasztási
bírságot kiszabó határozatban rendelkezik.
240. § [A termékek közúti fuvarozásával kapcsolatos bejelentési kötelezettség nem szabályszerű teljesítése esetén történő
lefoglalás]
Ha az  állami adó- és vámhatóság az  EKAER bejelentési kötelezettség elmulasztása, hibásan, valótlan
adattartalommal vagy hiányosan történő teljesítése miatt mulasztási bírságot szab ki, a  fuvarozott terméket
– a  romlandó áru és az  élő állat kivételével – a  kiszabott bírság összegének mértékéig, annak biztosítékaként
lefoglalhatja, és erről a bírságot kiszabó határozatban rendelkezik.
241. § [Lefoglalásra vonatkozó közös szabályok]
 (1) A lefoglalásról az  állami adó- és vámhatóság jegyzőkönyvet vesz fel, a  lefoglalt ingóságot zár alá veheti vagy
az adózó költségére elszállíttatja és megőrzi.
 (2) Az állami adó- és vámhatóság a mulasztási bírság kiszabásáról hozott határozatot a jelen lévő adózóval vagy annak
jelen lévő képviselőjével, meghatalmazottjával, foglalkoztatottjával vagy a  termék fuvarozását végző személlyel
kihirdetés útján közli. A határozat a közlés időpontjától kezdve fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
242. § [A lefoglalt ingóság értékesítése]
 (1) Az adóhatóság a  biztosítékként lefoglalt ingóságokat a  végrehajtásra vonatkozó szabályok szerint értékesíti, ha
az adózó a mulasztási bírságot a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül nem fizette meg.
 (2) Az áru értékesítéséből származó összegnek a  mulasztási bírságot, pótlékot és költségeket meghaladó részét
az adóhatóság az adózónak visszatéríti. 243. § [A jármű visszatartása]
 (1) Ha az állami adó- és vámhatóság a hatósági zár megőrzési kötelezettség megsértése miatt mulasztási bírságot szab
ki, a fuvarozás eszközét – a romlandó árut és az élő állatot szállító fuvareszközök kivételével – az általa lefolytatott
ellenőrzés során a  kiszabott bírság, illetve a  pénzkövetelés biztosítás megfizetéséig, az  erre vonatkozó külön
határozat kiadása nélkül visszatarthatja.
(2) A jármű nem tartható vissza abban az esetben, ha
a) a bírságfizetésre kötelezett (kötelezettek) székhelye, illetve lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye
Magyarország területén van, és a  kötelezett rendelkezik az  állami adó- és vámhatóság által kiadott
adószámmal, illetve adóazonosító jellel, vagy
b) a bírságfizetési kötelezettség teljesítéséért pénzügyi intézmény kezességet, garanciát vállal, vagy
a kötelezettséget belföldön bejegyzett, adószámmal rendelkező gazdálkodó szervezet átvállalja és ezt a tényt
a bírságfizetésre kötelezett az eljárás során hitelt érdemlően igazolja.
(3) Ha a külföldi fuvarozó az állami adó- és vámhatóság által felhelyezett hatósági zár állami adó- és vámhatóság által
történő levételét megakadályozza, az állami adó- és vámhatóság a fuvarozó tulajdonában vagy használatában lévő
fuvareszköz tekintetében az (1) bekezdésben foglaltakat alkalmazhatja.
(4) E § alkalmazásában külföldi fuvarozó a Magyarország területén termékmozgatást végző,
a) belföldön nem letelepedett és egyébként gazdasági (termelő, szolgáltató, üzemi, üzleti) tevékenységet nem
folytató jogi személy és egyéb szervezet,
b) járművet vezető, belföldön lakóhellyel, szokásos tartózkodási hellyel nem rendelkező természetes személy,
valamint
c) az a)  pontban foglaltak szerinti jogi személy és egyéb szervezet tulajdonában álló termékmozgatást végző
jármű belföldi természetes személy vezetője. 244. § [Áru hatósági felügyelet alá vonása]
 (1) Az  állami adó- és vámhatóság hatósági felügyelet alá vonja – a  romlandó áruk és az  élő állatok kivételével –
azt az  árut, amelyet helyszíni ellenőrzése során talál, és amelynek eredetéről, beszerzésének körülményeiről,
tulajdonosának kilétéről vagy a  rendeltetési hely megfelelőségéről az  ellenőrzés időpontjában hitelt érdemlő
igazoló irat nem áll rendelkezésre (a továbbiakban együtt: hatósági felügyelet alá vont áru).
(2) A hatósági felügyelet alá vonás az áru zár alá vételével, vagy annak az állami adó- és vámhatóság által fenntartott
vagy általa kijelölt raktárba történő elszállításával, betárolásával valósul meg.
(3) A zár alá vétel esetén az állami adó- és vámhatóság az árut megőrzésére alkalmas tárolóban vagy külön helyiségben
helyezi el, azt lezárja és lepecsételi.
(4) Az állami adó- és vámhatóság az (1) bekezdésben meghatározott áru hatósági felügyelet alá vonásról jegyzőkönyvet
vesz fel, melynek egy példányát a helyszínen az ellenőrzésben közreműködő személynek adja át.
(5) Az állami adó- és vámhatóság a hatósági felügyelet alá vonásról végzéssel dönt, és – ha a hatósági felügyelet alá
vont áru őrzése nem az  állami adó- és vámhatóság által fenntartott raktárban történik – a  végzést és az  ennek
alapjául szolgáló jegyzőkönyvet a hatósági felügyelet alá vont áru őrzéséért felelős személlyel közli.
(6) A  hatósági felügyelet alá vonás ellen az  adózó, valamint az, akinek jogát, jogos érdekét az  intézkedés sérti,
az  intézkedéstől számított nyolc napon belül kifogással élhet, amelyet a  felettes szerv bírál el. A  kifogásnak
az intézkedés végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(7) A  hatósági felügyelet alá vont áru őrzéséért, tárolásáért felelős személy köteles a  hatósági felügyelet alá vont
áru – annak átadáskori minőségét és mennyiségét biztosító módon – megőrzéséről mindaddig gondoskodni,
amíg az  állami adó- és vámhatóság a  hatósági felügyelet alá vont áru kiadhatóságáról, értékesítéséről, vagy
megsemmisítéséről dönt.
(8) Ha a hatósági felügyelet alá vont áru őrzéséért, tárolásáért felelős személy a (7) bekezdésben foglaltakat megsérti,
akkor minden olyan kárért felel, amely enélkül nem következett volna be.
(9) Az állami adó- és vámhatóság a hatósági felügyelet alá vonásról hozott végzést annak kiadmányozásától számított
3 munkanapon belül hirdetményi úton közli.
(10) Ha a  végzés (9)  bekezdésben foglaltak szerinti közlésétől számított tizenöt napon belül a  hatósági felügyelet alá
vont áruk felett rendelkezési joggal bíró személy e  minőségét kétséget kizáróan igazolja, a  hatósági felügyelet
alá vonással kapcsolatos költségek, így különösen a  szállítás, rakodás, raktározás költségei, valamint – ha terhére
az  állami adó- és vámhatóság az  intézkedés alapjául szolgáló jogszabálysértés miatt bírságot állapított meg –
a bírság pénzügyi teljesítését követően részére az állami adó- és vámhatóság az árut kiadja.
(11) Ha a  végzés (9)  bekezdésben foglaltak szerinti közlésétől számított tizenöt napon belül a  hatósági felügyelet alá
vont áruk felett rendelkezési joggal bíró személy e  minőségét kétséget kizáróan nem igazolja, az  állami adó- és
vámhatóság az árut a végrehajtásra vonatkozó szabályok szerint értékesíti.
(12) Ha a  hatósági felügyelet alá vont áruk felett rendelkezési joggal bíró személy e  minőségét kétséget kizáróan
a (10) bekezdésben meghatározott határidőn túl igazolja, és az árut az állami adó- és vámhatóság már értékesítette,
akkor az  értékesítésből befolyt vételárnak a  (10)  bekezdésben meghatározott összegek levonását követően
fennmaradó része az  áru felett rendelkezési joggal bíró személyt illeti. Ha az  értékesítésből befolyt ellenértéket
az annak átvételére jogosult személy az állami adó- és vámhatóság ez irányú tájékoztatásának közlésétől számított
öt éven belül nem veszi át, az értékesítésből befolyt ellenérték az államra száll. Az értékesítésből befolyt ellenérték
után az állami adó- és vámhatóságnak kamatfizetési kötelezettsége nincs.
245. § [Üzletlezárás elrendelése]
 (1) Az adóhatóság mulasztási bírság kiszabása mellett az adóköteles tevékenység célját szolgáló helyiséget tizenkettő
nyitvatartási napra lezárhatja, ha az adózó
a) be nem jelentett foglalkoztatottat foglalkoztat vagy foglalkoztatott,
b) igazolatlan eredetű árut forgalmaz,
c) az adóköteles tevékenység célját szolgáló ugyanazon helyiségében (műhely, üzlet, telep stb.) az  első
ellenőrzéstől számított egy éven belül második alkalommal mulasztotta el számla- vagy nyugtakibocsátási
kötelezettségét, vagy
d) a pénztárgép üzemeltetésével kapcsolatos, jogszabályban meghatározott kötelezettségét megszegte.
 (2) Az (1)  bekezdésben meghatározott mulasztás ismételt előfordulása esetén a  lezárás időtartama harminc, majd
minden további esetben hatvan nyitvatartási nap. Az  ismétlődésre vonatkozó szabályok nem alkalmazhatóak, ha
két egymást követő ugyanolyan mulasztás között három év eltelt.
(3) A kiszabott bírságról és a  lezárásról az  állami adó- és vámhatóság határozata ellen benyújtott fellebbezésnek
a lezárás végrehajtására nincs halasztó hatálya. Az intézkedésből harmadik személyeket ért kárért az adózó köteles
helytállni.
(4) A lezárás akadályozása esetén az állami adó- és vámhatóság a rendőrség közreműködését veheti igénybe.
 (5) A helyiséget az adóhatóság pecséttel zárja le, jól láthatóan feltünteti a  lezárás időtartamát és azt, hogy az üzletet
az adóhatóság zárta le. A lezárás akadályozása esetén az adóhatóság a rendőrség közreműködését veheti igénybe.
 (6) Ha az adózó tevékenységét más adózóval közös helyiségben folytatja, a (4) bekezdésben foglaltakat a helyiségnek
a  kötelezettségét elmulasztó adózó által használt részére (részeire) vagy a  tevékenység gyakorlásához használt
tárgyaira kell alkalmazni.
(7) A lezárás nem alkalmazható, ha a  helyiség az  adózó lakásában, vagy lakástól műszakilag el nem különített
helyiségcsoporton belül található, továbbá akkor sem, ha a lezárás a településen a lezárandó üzlet üzletkörébe eső
helyi alapszükségletek, így különösen az  élelmiszeripari termékek vásárlását vagy olyan szolgáltatás iránti igény
kielégítését akadályozza, mely a településen egyébként más módon nem érhető el.
(8) A mulasztás első alkalommal történő elkövetése miatti lezárás alkalmazhatóságnak vizsgálatakor az állami adó- és
vámhatóság a mulasztási bírság kiszabásánál meghatározott szempontokat mérlegeli.
246. § [Az adószám törlése]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság az adószámot törli, ha
a) az adózó székhelyén végzett helyszíni eljárás alapján hitelt érdemlően tudomást szerez arról, hogy az adózó
a székhelyén nem található,
b) az adózónak postai úton, hivatalos iratként kézbesített adóhatósági irat két egymást követő alkalommal
a  feladóhoz a  címzett ismeretlensége miatt érkezett vissza, illetve a  megfelelő levélszekrény hiánya miatt
a címzett számára kézbesíthetetlennek tekinthető,
c) az adózó által a rá irányadó szabályoknak megfelelően bejelentett székhelye nem valós cím,
d) az adózó a rá irányadó szabályoknak megfelelő szervezeti képviselőt az állami adó- és vámhatósághoz annak
felszólítása ellenére sem jelentette be,
e) az adózó ellenőrzése alapján hitelt érdemlően tudomást szerez arról, hogy az  adózó által bejelentett
szervezeti képviselő nem valós személy,
f ) azt a  támogató az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 53/A.  § (3) és (4)  bekezdésében
meghatározott esetben kezdeményezi,
g) az adózó az  állami adó- és vámhatósághoz az  általános forgalmi adóról teljesítendő összesítő nyilatkozat,
vagy a  havi adó- és járulékbevallási kötelezettségének a  törvényi határidőtől számított háromszázhatvanöt
napon belül az állami adó- és vámhatóság felszólítása ellenére sem tesz eleget.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben az adózót az adószám törléséről szóló
figyelmeztetéssel felhívja – a  felhívás kézbesítésétől számított harmincnapos határidő tűzésével – a  törvényes
állapot helyreállítására. A határidő eredménytelen eltelte esetén az állami adó- és vámhatóság az adózó adószámát
törli. Nincs helye az  adószám törlésének, ha az  adózó az  adószám törléséről szóló határozat véglegessé válását
megelőzően a törvényes állapotot helyreállította.
(3) Az állami adó- és vámhatóság az  adószám törléséről határozattal dönt. Ha az  adózó közösségi adószámmal is
rendelkezik, az állami adó- és vámhatóság az adószám törlésével egyidejűleg, ugyanazon határozatban a közösségi
adószámot is törli. A határozat közösségi adószámot érintő rendelkezése önállóan nem fellebbezhető.
(4) Ha az  állami adó- és vámhatóság a  csoportos általános forgalmi adózást választó csoport tagjának adószámát
törli, ezzel egyidejűleg – külön határozatban – rendelkezik a csoport részére megállapított csoportazonosító szám,
közösségi adószám törléséről. Az  eljárásra és a  csoportazonosító szám, közösségi adószám törléséhez fűződő
jogkövetkezményekre az  e  §-nak az  adószámra (közösségi adószámra) vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni.
(5) Az állami adó- és vámhatóság az adószám törléséről hozott határozat véglegessé válásának megállapítását követő
napon
a) a cégjegyzékbe bejegyzett adózó esetében a  cégbíróság elektronikus úton történő értesítésével
kezdeményezi az  adószám törléssel érintett adózó megszüntetésére irányuló eljárást, kivéve, ha az  adózó
kényszertörlés alatt áll,
b) az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő adózók esetében megkeresi az  egyéni vállalkozók
nyilvántartását vezető szervet a törlés tényének és időpontjának az egyéni vállalkozók nyilvántartásába való
bejegyzése érdekében,
c) a törlésről értesíti az adózó nyilvántartását vezető egyéb szervet.
 (6) Az állami adó- és vámhatóság az adószám törlését elrendelő határozatot megsemmisítő határozatról és a határozat
véglegessé válásának időpontjáról értesíti a cégbíróságot, az egyéni vállalkozók nyilvántartását vezető szervet vagy
az adózó nyilvántartását vezető egyéb szervet.
(7) A cégbejegyzésre kötelezett adózó részére az adószámnak az (1) bekezdés c)–e) pontjában foglaltak szerinti törlését
követően adószám nem állapítható meg. Egyéb esetben, ha az adózó a törlést követően adóköteles tevékenységet
kíván folytatni, az adószám megállapítását közvetlenül az állami adó- és vámhatóságtól kérheti, ha
a) az adószám törlésének oka már nem áll fenn,
b) az adószám törlésének alapjául szolgáló mulasztását az adózó teljes körűen pótolta, vagy
c) a törlést az (1) bekezdés f ) pontjában foglaltak szerint kezdeményező szerv ehhez hozzájárul.
(8) Az állami adó- és vámhatóság az  adózó részére a  kérelem alapján az  adószámot abban az  esetben is a  kérelem
benyújtása napjával állapítja meg, ha az adózó az adóköteles tevékenységet a kérelem benyújtása előtt megkezdte
vagy folytatta.
(9) A cégbejegyzésre kötelezett adózó részére az adószám – függetlenül attól, hogy az adószám törlésére milyen okból
került sor – ismét megállapítható, ha az  adózónál felszámolást rendeltek el. Az  adószám megállapításának napja
nem lehet korábbi, mint a felszámolás kezdő napja.
XXXII. FEJEZET
JOGKÖVETKEZMÉNYEK ALÓLI MENTESÜLÉS 247. § [Jogkövetkezmények alóli mentesülés]
 (1) Az  adózó terhére jogkövetkezmény nem állapítható meg, ha az  adózó az  adóhatóság honlapján erre a  célra
létrehozott felületen közzétett tájékoztatójában meghatározottak szerint járt el.
 (2) Az adóhiány megfizetése alól az adózót nem mentesíti, hogy az (1) bekezdésben meghatározottak szerint járt el.
HATODIK RÉSZ
ADÓTANÁCSADÓI, ADÓSZAKÉRTŐI ÉS OKLEVELES ADÓSZAKÉRTŐI TEVÉKENYSÉG
BEJELENTÉSE, NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL ÉS SZAKMAI TOVÁBBKÉPZÉS
248. § [Tevékenység végzéséhez szükséges bejelentés]
 (1) Aki adótanácsadói, adószakértői vagy okleveles adószakértői tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló
szándékát az  adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba vételét végző szervezetnek
a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
(a továbbiakban: Szolg. törvény) szerint bejelenteni.
(2) Jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezet adótanácsadói, adószakértői vagy okleveles
adószakértői tevékenységet akkor folytathat, ha legalább egy tagja vagy alkalmazottja – az  (1)  bekezdés szerinti
bejelentést követően az  adótanácsadói, az  adószakértői vagy az  okleveles adószakértői tevékenység végzésére
jogosult.
(3) Az  (1)  bekezdés és a  250.  § (1)  bekezdése szerinti bejelentést a  nyilvántartásba vételt végző szervezethez
az egységes Kormányzati Portálon közzétett tájékoztatóban meghatározott címre kell megküldeni.
249. § [Szakértői nyilvántartás vezetése]
 (1) Az adótanácsadói, adószakértői, vagy okleveles adószakértői tevékenység végzésére jogosult bejelentést tevőkről
nyilvántartást kell vezetni. A nyilvántartás vezetésének célja annak hiteles dokumentálása, hogy az adótanácsadói,
adószakértői vagy okleveles adószakértői tevékenység végzésére jogosult természetes személy a  248.  §
(1)  bekezdése szerint bejelentést tett és rendelkezik a  tevékenység végzéséhez jogszabályban előírt ismeretekkel
és szakmai gyakorlattal. A  nyilvántartásban szereplő természetes személyek nyilvános adatainak, az  azokban
bekövetkezett változásoknak a közzététele az ellenőrzés lehetőségének megteremtését és az időszerű tájékoztatást
szolgálja.
(2) Az  adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartása – azon adat kivételével, amelyet
jogszabály más nyilvántartás részeként közhitelesnek minősít – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(3) A  nyilvántartásba vételt végző szervezet a  nyilvántartásba vétellel egyidejűleg hivatalból – az  e  törvény
felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben meghatározott – hatósági igazolványt állít ki. A  hatósági
igazolvány kiállításához szükséges fényképet a  nyilvántartásba vételt végző szervezet a  nyilvántartásba vételi
eljárásban a hatósági igazolvány elkészítésének időtartamáig kezeli.
(4) A nyilvántartásban szereplő adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők kötelesek a már megszerzett
ismereteket naprakészen tartani, fejleszteni, a  változásokból eredő követelményekkel összhangba hozni. Ennek
érdekében kötelesek szakmai továbbképzésen részt venni.
(5) A határon átnyúló szolgáltatásnyújtás esetén a (3) és (4) bekezdést nem kell alkalmazni.
250. § [Tevékenység végzése határon átnyúló szolgáltatás keretében]
 (1) A  Szolg. törvény szerinti szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező természetes személy szolgáltató
Magyarország területén adótanácsadói, adószakértői vagy okleveles adószakértői szolgáltatás határon átnyúló
szolgáltatásnyújtás keretében történő folytatására irányuló szándékát köteles – a  külföldi bizonyítványok és
oklevelek elismeréséről szóló törvény rendelkezéseire is figyelemmel – a nyilvántartásba vételt végző szervezetnek
bejelenteni.
(2) A  nyilvántartásba vételt végző szervezet az  adótanácsadói, adószakértői vagy okleveles adószakértői szolgáltatás
végzésére jogosult bejelentőt nyilvántartásba veszi, amely nyilvántartás – azon adat kivételével, amelyet jogszabály
más nyilvántartás részeként közhitelesnek minősít – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(3) A  Szolg. törvény szerinti szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatásnyújtó jogi személy vagy jogi
személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezet határon átnyúló adótanácsadói, adószakértői vagy okleveles
adószakértői szolgáltatási tevékenysége keretében adótanácsadói, adószakértői vagy okleveles adószakértői
szolgáltatást akkor folytathat, ha a  feladat irányításával, vezetésével megbízott tagja, alkalmazottja teljesítette
az (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségét.
(4) A  határon átnyúló szolgáltatásnyújtás tekintetében az  átmeneti és alkalmi jelleget a  szolgáltatás időtartamára,
gyakoriságára, rendszerességére és folytonosságára tekintettel a nyilvántartásba vételt végző szervezet a bejelentés
alapján esetenként állapítja meg.
251. § [Szakértői nyilvántartásba történő felvétel]
 (1) Bejelentés alapján az  adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásába fel kell venni azt
a természetes személyt, aki
a) büntetlen előéletű,
b) nem áll gazdasági, pénzügyi-számviteli vagy jogi végzettséghez kötött munkakörnek megfelelő
foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, és
c) rendelkezik az  e  törvényben és az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben
meghatározott szakmai képesítéssel, szakképzettséggel és gyakorlattal, valamint megfelel az  e  törvény
felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott egyéb feltételeknek.
(2) A  bejelentési és nyilvántartásba vételi eljárásra a  Szolg. törvény 21–25.  §-át és 27–28.  §-át az  e  törvényben és
az e törvény felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben foglaltak figyelembevételével kell alkalmazni.
252. § [Tevékenység végzésétől történő eltiltás és nyilvántartásból való törlés]
 (1) A nyilvántartásba vételt végző szervezet az adótanácsadói, adószakértői, vagy okleveles adószakértői tevékenység
folytatását megtiltja annak a természetes személynek,
a) aki az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott továbbképzési
kötelezettségének nem tett eleget,
b) aki az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott továbbképzés teljesítéséről
szóló bejelentési kötelezettségének a megadott határidőig nem tett eleget,
c) aki a bejelentés és a nyilvántartással kapcsolatos adatszolgáltatás során valótlan adatot közölt,
d) aki a  nyilvántartásban szereplő adataiban bekövetkezett változásokat a  nyilvántartásba vételt végző
szervezet felszólítását követően sem jelentette be,
e) akit bíróság bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítélt és a  büntetett előélethez fűződő hátrányok
alól nem mentesült,
f ) akit bíróság a nyilvántartás szerinti tevékenység vonatkozásában a foglalkozástól eltiltott,
g) akit jogerős bírói ítélet cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezett,
h) akinek nyilvántartásból való törlését a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és
megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény 69. § (1) bekezdés e) pontja alapján kezdeményezték.
 (2) Az adótanácsadói, adószakértői, vagy okleveles adószakértői nyilvántartásból törölni kell azt a természetes személyt,
a) akinek a nyilvántartásba vételt végző szervezet az (1) bekezdés alapján az adótanácsadói, adószakértői, vagy
okleveles adószakértői tevékenység folytatását megtiltotta,
b) aki az  adótanácsadói, adószakértői, vagy okleveles adószakértői tevékenységének megszüntetését
bejelentette,
c) aki elhunyt. 253. § [Igazgatási szolgáltatási díj]
A bejelentéssel és a  nyilvántartásba vétellel, az  abból való törléssel, a  hatósági igazolvány pótlásával, cseréjével,
és a  nyilvántartásban szereplő adatok módosításával, továbbá a  tevékenységek határon átnyúló jelleggel történő
megkezdésének és folytatásának bejelentésével összefüggő eljárásért, továbbá a  továbbképzési programok
szervezésére és lebonyolítására jelentkező szervezetek kreditpont-minősítési kérelmének elbírálásáért
jogszabályban meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
254. § [Tevékenység folytatása során lefolytatandó ellenőrzés]
 (1) A  nyilvántartásba vételt végző szervezet a  bejelentéssel érintett tevékenység gyakorlásának időtartama alatt
lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi, hogy a nyilvántartásba vett személy büntetlen előéletű, és nem
áll gazdasági, pénzügyi-számviteli vagy jogi végzettséghez kötött munkakörnek megfelelő foglalkozástól eltiltás
hatálya alatt. A  hatósági ellenőrzést folytató nyilvántartásba vételt végző szervezet adatot igényelhet a  bűnügyi
nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag a 252. § (1) bekezdés e) és f ) pontja szerinti adatra irányulhat.
(2) Az  (1) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a nyilvántartásba vételt végző szervezet a nyilvántartásba
vételi eljárásban a  hatóság végleges döntéséig vagy a  nyilvántartásba vétel esetén a  hatósági ellenőrzés
időtartamára vagy a nyilvántartásból való törlésre irányuló eljárásban a hatóság végleges döntéséig kezeli.
255. § [Szakértői nyilvántartás adattartalma]
 (1) A  nyilvántartás – a  Szolg. törvényben meghatározott adatokon túl – a  természetes személy következő adatait
tartalmazza:
a) nyilvántartási szám,
b) természetes személyazonosító adatok,
c) lakcím, levelezési cím,
d) hatósági igazolvány száma, a kiadás időpontja,
e) a szakképesítés megnevezése, a  szakképesítést igazoló oklevél száma, a  kiállító intézmény neve, a  kiállítás
kelte,
f ) adószakértők esetében az  egyetemi vagy főiskolai végzettség megnevezése, az  egyetemi vagy főiskolai
végzettséget igazoló oklevél száma, a kiállító intézmény neve, a kiállítás kelte,
g) adószakértők esetében a  tevékenység végzéséhez szükséges – az  e  törvény felhatalmazása alapján
kiadott miniszteri rendeletben meghatározott – a  szakképesítés megszerzését követően, a  248.  § szerinti
bejelentést megelőzően adótanácsadás vagy pénzügyi tanácsadás területén megszerzett szakmai gyakorlat
megszerzésének helye, időtartama, valamint annak a  munkakörnek vagy tevékenységnek a  megnevezése,
amelyben a szakmai gyakorlatot jellemzően megszerezték,
h) szakmai továbbképzési kötelezettség teljesítése, és annak bejelentése.
 (2) A  nyilvántartás tartalmazhatja a  bejelentő önkéntes adatszolgáltatása alapján a  nyilvántartásba vett bejelentő
személy
a) telefonszámát,
b) elektronikus elérhetőségét,
c) egyéb szakképesítések megnevezését, az  e  képesítéseket igazoló oklevél, bizonyítvány számát, a  kiállító
intézmény nevét, a kiállítás keltét,
d) az államilag elismert idegennyelv-tudást igazoló nyelvvizsga típusát, valamint fokozatát.
(3) A  határon átnyúló adótanácsadói, adószakértői és okleveles adószakértői tevékenységet folytató személyek
esetében a nyilvántartás az (1) bekezdés a) és c) pontjában, valamint a (2) bekezdés a) és b) pontjában foglaltakat
tartalmazza.
(4) A nyilvántartásba vett adótanácsadó, adószakértő vagy okleveles adószakértő neve, születési neve, anyja születési
neve, nyilvántartási száma, adótanácsadói, adószakértői vagy okleveles adószakértői hatósági igazolványának
száma, valamint hozzájárulása esetén egyéb, a nyilvántartásban szereplő adata nyilvános, azokról bárki tájékoztatást
kaphat.
(5) A  nyilvántartást végző szervezet a  nyilvántartásba vett személyek nyilvános adatait az  egységes Kormányzati
Portálon a nyilvántartásba vételt követően nyilvánosságra hozza.
(6) A nyilvántartásból törölt természetes személyek adatait a nyilvántartásba vételt végző szervezet a törlést követő tíz
évig őrzi meg.
(7) Az adótanácsadói, adószakértői és okleveles adószakértői tevékenység végzéséhez szükséges bejelentési
eljárás, a  bejelentés alapján történő nyilvántartásba vétel és a  nyilvántartásból való törlés feltételeit, valamint
a  nyilvántartásba vett személyek kötelező szakmai továbbképzésének, a  szakmai továbbképzés ellenőrzésének,
a  továbbképzés szervezésére és lebonyolítására jelentkező szervezetek kreditpont-minősítési eljárásának, továbbá
a  határon átnyúló adótanácsadói, adószakértői és okleveles adószakértői tevékenység végzéséhez szükséges
bejelentési eljárás, a határon átnyúló adótanácsadói, adószakértői és okleveles adószakértői tevékenységet folytató
személyek nyilvántartásba vételének és a  nyilvántartásból való törlésének részletes szabályait, a  nyilvántartás
vezetésének szabályait az adópolitikáért felelős miniszter rendeletben állapítja meg azzal, hogy az eljárások során
méltányossági eljárásnak nincs helye.
HETEDIK RÉSZ
AZ ÁLLAMI ADÓ- ÉS VÁMHATÓSÁG ÁLTAL NYÚJTOTT SZOLGÁLTATÁSOK
256. § [Az állami adó- és vámhatóság által nyújtott szolgáltatások]
Az állami adó- és vámhatóság
 1. támogatja a kezdő vállalkozásokat adókötelezettségeik teljesítésében,
 2. jogszabályban meghatározott ügykörben ügyfélszolgálatain országos illetékességgel intézi az adóügyeket,
3. törvényben meghatározott módon közreműködik a természetes személyek személyi jövedelemadó bevallási
kötelezettségének teljesítésében,
4. jogszabályban meghatározott telefonos ügyféltájékoztató és ügyintéző rendszert működtet,
 5. erre kijelölt ügyfélszolgálatain az  egyéb szolgáltatásokon kívül a  jogszabályban meghatározott adófizetési
kötelezettség bankkártyával történő teljesítését biztosítja,
 6. az adókötelezettségek, valamint adótörvényben vagy adótörvény felhatalmazása alapján kiadott
rendeletben meghatározott más kötelezettség teljesítéshez, illetve kérelem benyújtásához nyomtatványt,
elektronikus űrlapot rendszeresít,
7. a honlapján személyes adónaptárat, kalkulátorokat, késedelmi pótlék prognózist, ügyfélszolgálat kereső
felületet működtet,
8. lekérdezési lehetőséget biztosít az  adózók számára az  e  törvényben, illetve jogszabályban meghatározott,
általa nyilvántartott adatokhoz,
9. köztartozásmentes adózói adatbázist működtet és tesz közzé,
10. a bejelentési, változásbejelentési kötelezettség teljesítéséhez online felületet biztosít,
11. elektronikus úton tájékoztatja az  elektronikus bevallásra kötelezett adózókat az  általános forgalmi adó
bevallási kötelezettségük gyakoriságáról, mely tájékoztatás mellőzését az adózó elektronikus úton kérheti,
12. az adózó kérelmére szerkeszthető formátumú adószámla-kivonatot készít,
13. mobilalkalmazás használatot biztosít,
14. honlapján adónem szerinti csoportosításban az  adózással összefüggő általános és összefoglaló, valamint
egyedi jellegű tájékoztatókat tesz közzé,
15. honlapján az  adózó az  ügyfélszolgálat és az  ügyintézés honlapon meghatározott típusa megjelölésével
előzetesen időpontot foglalhat, az  időpontot lemondhatja, a  foglalás adatairól elektronikus visszajelzést
kérhet,
16. honlapján az adókötelezettségek jogszerű teljesítésének, valamint az adózói jogosultságok érvényesítésének
elősegítése, illetve az  adózó gazdasági érdekeinek védelme érdekében teljesíti e  törvényben és egyéb
jogszabályokban meghatározott közzétételi kötelezettségét.
257. § [Kezdő vállalkozások támogatása]
Az állami adó- és vámhatóság a  kezdő vállalkozásnak – figyelemmel tevékenységének jellegére –
az  adószámának megállapítását követő harminc napon belül szóban vagy írásban ingyenes tájékoztatást nyújt
az  adókötelezettségeiről, az  azok teljesítését segítő információk elérhetőségéről és személyes kapcsolatfelvételt
(mentorálást) kezdeményez, amelynek célja az  adókötelezettségek teljesítéséhez történő segítségnyújtás.
A  mentorálási időszak a  kapcsolatfelvétel kezdeményezésétől számított hat hónap. A  mentorálásban történő
részvétel önkéntes.
258. § [Ügyféltájékoztató és ügyintéző rendszer működtetése]
Az állami adó- és vámhatóság telefonos ügyféltájékoztató és ügyintéző rendszert működtet, amelynek keretében
az  adózó vagy képviselője számára az  állami adó- és vámhatóság vezetője által meghatározott ügyek intézését
biztosítja. A  rendszerbe történő bejelentkezéshez az  adózónak vagy képviselőjének ügyfélazonosító számmal
vagy az  Eüsztv. szerinti részleges kódú telefonos azonosításhoz szükséges felhasználó névvel és jelszóval kell
rendelkeznie.
259. § [Adatlekérdezési lehetőség biztosítása]
Elektronikus azonosítását követően
a) az adózó az adószámlája adataihoz, valamint a 123. § (2) bekezdése szerinti adataihoz,
b) a munkáltató (kifizető) az  általa jogszabályban meghatározott adatokról teljesített bejelentés és az  50.  §
(1) bekezdése szerinti bevallás adataihoz,
c) a természetes személy adózó a b) pont szerinti saját magára vonatkozó adatokhoz,
d) az adózó az  elektronikus számlaadat-szolgáltatás teljesítése során általa megküldött számlák, valamint
mindazon, más adózó által kibocsátott számlák – ugyanezen számlaadat-szolgáltatás útján teljesített –
adataihoz, amelyeken vevőként szerepel,
e) az adózó bevallásának feldolgozottsági adataihoz
ingyenesen hozzáférhet.
260. § [Köztartozásmentes adózói adatbázis működtetése és közzététele]
A köztartozásmentes adózói adatbázis az  állami adó- és vámhatóság honlapján közzétett, az  adózó nevét,
elnevezését, adóazonosító számát tartalmazó nyilvántartás, amely azokat az  adózókat tartalmazza, akik vagy
amelyek az alábbi együttes feltételeknek megfelelnek
a) a közzétételt megelőző hónap utolsó napján nincs az  állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott nettó
tartozása, valamint köztartozása;
b) a közzétételt megelőző hónap utolsó napján nincs behajthatatlanság címén nyilvántartott és el nem évült
tartozása;
c) az adózó nyilatkozata alapján a közzétételt megelőző hónap utolsó napjáig esedékes bevallási és befizetési
kötelezettségének maradéktalanul eleget tesz vagy tett;
d) csődeljárás, végelszámolás, kényszertörlési illetve felszámolási eljárás alatt nem áll;
e) csoportos adóalanyiság esetén a csoportos adóalanynak nincs általános forgalmi adó tartozása;
f ) adó megfizetésére kötelezettnek nem minősül.
261. § [Megbízható adózók közzététele]
Az állami adó- és vámhatóság honlapján közzéteszi a minősítési eljárásban megbízható adózónak minősített adózók
nevét, adószámát.
262. § [Egyéni vállalkozók bevallási adatainak közzététele]
Az állami adó- és vámhatóság a  bevallási adatok alapján, a  bevallási határidőt követő harminc napon belül
a  honlapján adózónként közzéteszi az  egyéni vállalkozók bevételi, jövedelmi adatait, valamint adófizetési
kötelezettségét.
263. § [Nagy összegű adóhiánnyal rendelkező adózók közzététele]
Az állami adó- és vámhatóság negyedévenként – a  negyedévet követő harminc napon belül – honlapján a  nagy
összegű adóhiánnyal rendelkező adózók közzétételi listáján közzéteszi azoknak a  csőd- vagy felszámolási eljárás
vagy kényszertörlés alatt nem álló adózóknak a nevét (elnevezését), lakóhelyét, székhelyét, telephelyét, adószámát,
a megállapított adóhiány és jogkövetkezmény összegét, akiknek (amelyeknek) a  terhére az előző negyedév során
véglegessé vált határozatban természetes személyek esetében tízmillió forintot, más adózók esetében százmillió
forintot meghaladó összegű adóhiányt állapított meg, feltéve, hogy az  erről szóló határozatban előírt fizetési
kötelezettségüknek a  határozatban megállapított határidőben nem tettek eleget. E  § alkalmazásában nem
tekinthető véglegesnek az adóhatóság határozata, ha a kereset megindítására nyitva álló határidő még nem telt el,
illetve az adózó által indított közigazgatási per jogerősen nem zárult le.
264. § [Nagy összegű adótartozással rendelkező adózók közzététele]
Az állami adó- és vámhatóság negyedévenként – a  negyedévet követő harminc napon belül – honlapján a  nagy
összegű adótartozással rendelkező adózók közzétételi listáján közzéteszi annak az  adózónak nevét, elnevezését,
lakóhelyét, székhelyét, telephelyét, adószámát, akinek, amelynek száznyolcvan napon keresztül folyamatosan
fennálló, az  állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott túlfizetéssel csökkentett adótartozása összességében
számítva a százmillió forintot, természetes személy esetében nettó módon számítva a tízmillió forintot meghaladja.
265. § [Be nem jelentett foglalkoztatottat foglalkoztatók közzététele]
 (1) Az állami adó- és vámhatóság a  honlapján a  be nem jelentett foglalkoztatottat foglalkoztató adózók közzétételi
listáján folyamatosan nyilvánosságra hozza azoknak az  adózóknak a  nevét, székhelyét, adószámát (adószámmal
nem rendelkező természetes személy foglalkoztató nevét, lakcímét, adóazonosító jelét), akik vagy amelyek
tekintetében végleges és végrehajtható közigazgatási vagy bírósági határozat megállapította, hogy nem tettek
eleget a  munkaviszony létesítésével összefüggő bejelentési kötelezettségüknek. Az  e  bekezdés szerinti adatok
mellett az  állami adó- és vámhatóság a  honlapján a  jogsértést megállapító határozat keltét és végrehajthatóvá
válásának napját is nyilvánosságra hozza. Ha az  adóhatóság határozata ellen a  közigazgatási bíróság előtt pert
indítottak, az adatok közzétételére a bíróság jogerős és végrehajtható határozata alapján kerül sor. Az adóhatóság
a honlapján közzétett adózók adatait – feltéve, hogy a közzététel alapjául szolgáló jogsértést az adózó ismételten
nem követte el – a közzétételtől számított két év elteltével törli.
(2) Az állami adó- és vámhatóság a  munkaügyi kapcsolatok rendezettsége törvényi feltételeinek más szervek
eljárásában történő felhasználása céljából az  (1)  bekezdés szerinti közzététellel egyidejűleg nyilvánosságra
hozza, hogy a  be nem jelentett foglalkoztatottat foglalkoztató adózók közzétételi listáján szereplő adózók közül
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendelet szerint mely adózók nem felelnek meg
a rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményének.
(3) Az állami adó- és vámhatóság (1)  bekezdés szerinti közzétételi kötelezettségét nem érinti, ha az  adózó a  terhére
megállapított, végleges közigazgatási határozatban vagy jogerős bírósági határozattal elbírált közigazgatási
határozatban foglalt kötelezettségét az előírt határidőben vagy határnapon teljesíti.
266. § [Egyéb közzétételek]
Az állami adó- és vámhatóság az adózót terhelő adókötelezettség jogszerű teljesítéséhez, a költségvetési támogatás
jogszerű igénybevételéhez honlapján közzéteszi
a) az általános forgalmiadó-alanynak minősülő, illetve az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló törvény hatálya
alá tartozó adózó, valamint e  törvények hatálya alá nem tartozó, de adószámmal rendelkező jogi személy,
egyéb szervezet adózók
aa) nevét (elnevezését), adószámát, székhelyét, telephelyét,
ab) közül a  csoportos általános forgalmi adóalanyiságot választók esetén a  csoport azonosító számot,
valamint a csoportképviselő és az egyéb csoporttagok nevét (elnevezését), adószámát, székhelyét,
telephelyét, illetve a csoportos általános forgalmi adóalanyiságot engedélyező határozat véglegessé
válásának napját,
ac) közül a  pénzforgalmi elszámolást választók esetén e  választás tényét, a  pénzforgalmi elszámolás
időszakának kezdő és befejező időpontját,
b) azt a tényt, hogy az általános forgalmiadó-alanynak minősülő adózó (ideértve a csoportos általános forgalmi
adóalanyt is) az  Áfa tv. 88.  § (1)  bekezdése alapján az  adómentes ingatlan értékesítés vagy bérbeadás
tekintetében az adókötelessé tételt választotta, valamint az adókötelessé tétel időpontját,
c) azon adózó nevét, elnevezését és adószámát (csoportazonosító számát) az  adószám (csoportazonosító
szám) törlésére utalással, amely adózó adószámát az  állami adó- és vámhatóság a  227.  § vagy a  246.  §
alkalmazásával törölte, a  törlést elrendelő határozat véglegessé válásától az  adószám megállapításáig vagy
ennek hiányában az adózó megszűnéséig,
d) az általa nyilvántartott adószámmal (csoportazonosító számmal) rendelkező, valamint a  c)  pont hatálya alá
tartozó azon adózó nevét, elnevezését, adószámát, csoportazonosító számát (adószámát, csoportazonosító
számát a  törlésre utalással), amely adózóval szemben az  állami adó- és vámhatóság végrehajtási eljárást
folytat, a  végrehajtási eljárás megindításától annak befejezéséig a  végrehajtás felfüggesztése vagy
szünetelése időtartama kivételével,
e) az adóköteles tevékenységet adószám birtokában végző természetes személy kivételével az  adózónak
a  mindenkor hatályos TEÁOR-nómenklatúra szerint, egyéni vállalkozók esetén a  mindenkor hatályos
ÖVTJ szerinti ÖVTJ-kódokon bejelentett és nyilvántartott tevékenységi köreit,
f ) a szabályozott ingatlanbefektetési társaság és a  szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás nevét,
adószámát, az  ilyenként való nyilvántartásba vétel dátumát, és a  nyilvántartásból való törlés dátumát,
valamint e társaságok projekttársaságainak nevét és adószámát,
g) folyamatosan azon adózónak a  rendelkezésre álló azonosító adatait, aki vagy amely bejelentkezési
kötelezettségének nem tett eleget,
h) az élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automataberendezés regisztrációs számát és
az üzemeltetési helyét,
i) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az  adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló
törvényben meghatározottak szerinti közzétételi kötelezettségének teljesítését,
j) az állami adó- és vámhatóság engedélye alapján utólagos illetékfizetésre jogosult gazdálkodó szervezet
megnevezését, székhelyét, adószámát, az engedély számát és időbeli hatályát,
k) az általa nyilvántartott, adószámmal rendelkező, általános forgalmiadó-alanynak minősülő adózó, valamint
a  csoportos általános forgalmi adóalanyiságot választó – kivéve a  Magyar Honvédséget és a  rendvédelmi
feladatokat ellátó szerveket – az adóhatóság nyilvántartásában szereplő foglalkoztatottainak létszámát,
l) folyamatosan azon adózónak a  nevét, elnevezését, lakóhelyét, székhelyét, telephelyét, adószámát, aki
áfabevallási kötelezettségének több mint két – egymást követő, a rá irányadó – bevallási időszakon keresztül
nem tesz eleget,
m) az általa nyilvántartott reklámadó-kötelezettséget teljesítő, illetve reklámadó fizetési kötelezettség hiányáról
nyilatkozó reklámközzétevő adóalanyok nevét és adóazonosító számát,
n) minden év szeptember harmincadikáig a  megelőző naptári évben, a Tao tv. szerint ingatlannal rendelkező
társaságnak minősülő adózók nevét, székhelyét, adószámát.
267. § [Tájékoztatás adókötelezettség teljesítésének megkerüléséről]
Ha az adóhatóság ellenőrzése során olyan, több adózót – egymással összefüggő módon – érintő kapcsolatot, tényt,
körülményt észlel, amellyel összefüggésben az adótörvényekben foglalt rendelkezések megkerülése vélelmezhető,
azt az érintettek tudomására hozhatja.
NYOLCADIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK XXXIII. FEJEZET
FELHATALMAZÓ RENDELKEZÉSEK
268. § [A Kormány számára adott felhatalmazások]
 (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
1. a változásbejelentési kötelezettség teljesítésének részletszabályait;
 2. az adóbevallás kijavításának szabályait;
 3. az évente küldendő adószámla kivonat készítésének, előállításának, adószámla vezetésének részletes
szabályait;
 4. a bizonylatok, igazolások kiállításának, nyilvántartásának rendjét;
 5. az adóigazolás, jövedelemigazolás és illetőségigazolás tartalmát;
 6. az adóhatósági igazolás és az adóigazolvány kiadásának részletes szabályait;
 7. a hatósági bizonyítvány kiállításának határidejét;
 8. a köztartozásmentes adózói adatbázis működtetésének és közzétételének részletszabályait;
 9. a térítés ellenében beszerezhető nyomtatványok gyártói kiválasztásának és forgalmazásának részletes
szabályait;
10. a menedékes felügyeleti szolgáltatásra és a  menedékes felügyeleti szolgáltató kijelölésére vonatkozó
részletes szabályokat;
11. az adóintézkedések formájában megvalósuló állami támogatási programoknak az  Európai Unió állami
támogatási rendelkezéseivel való összhangját megteremtő szabályokat;
12. az adófizetési biztosíték megállapítására, teljesítésére és visszafizetésére, illetve felszabadítására vonatkozó
részletes szabályokat;
13. a feltételes adómegállapítás iránti kérelem benyújtásának, nyilvántartásának, továbbá az  igazgatási
szolgáltatási díj fizetésének és visszatérítésének módját és részletes feltételeit, valamint a  döntési eljárás
részletes szabályait;
14. a szokásos piaci ár megállapítása iránti kérelem benyújtásának, nyilvántartásának, az  éves jelentéstételi
kötelezettségnek, az igazgatási szolgáltatási díj kezelésének, nyilvántartásának módját és feltételeit, továbbá
az eljárás részletes szabályait;
15. az adószám törlésre vonatkozó részletszabályokat, valamint
16. az adóteljesítmény megállapításának részletes szabályait
rendeletben állapítsa meg.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a menedékes felügyeleti szolgáltatót rendeletben jelölje ki.
 (3) Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy az  adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba
vételét végző szervezetet rendeletben jelölje ki.
 (4) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy azokat az értékhatárokat és feltételeket, amelyek alapján
a) a legnagyobb adóteljesítménnyel rendelkező adózók köre megállapításra kerül,
b) az adózók kiemelt adózónak minősülnek,
rendeletben határozza meg.
(5) Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy
a) a központi nyugdíjbiztosítási szerv,
b) az egészségbiztosítási szerv,
c) a rehabilitációs hatóság,
d) az állami foglalkoztatási szerv és
e) a munkaügyi hatóság
részére az  állami adóhatóság által teljesített adatátadással érintett, az  50.  §-ban meghatározott havi adó- és
járulékbevallásban szereplő adatok körét, az adatátadás részletes szabályait, így különösen az adatátadás határidejét
és gyakoriságát rendeletben állapítsa meg.
269. § [Az adópolitikáért felelős miniszter számára adott felhatalmazások]
 (1) Felhatalmazást kap az  adópolitikáért felelős miniszter, hogy az  önkormányzati adóhatóság által rendszeresíthető
bevallási, bejelentési, bejelentkezési nyomtatványok adattartalmát rendeletben határozza meg.
 (2) Felhatalmazást kap az adópolitikáért felelős miniszter arra, hogy a belföldön letelepedett adóalanynak az Európai
Unió más tagállamában érvényesíthető hozzáadottértékadó-visszatéríttetési kérelme, kiigazítási nyilatkozata
adattartalmára, formátumára, kitöltésének módjára vonatkozó részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg.
(3) Felhatalmazást kap az  adópolitikáért felelős miniszter, hogy az  adótanácsadói, adószakértői és okleveles
adószakértői tevékenység végzéséhez szükséges bejelentési eljárás, a  bejelentés alapján történő nyilvántartásba
vétel és a  nyilvántartásból való törlés feltételeit, valamint a  nyilvántartásba vett személyek kötelező szakmai
továbbképzésének, a  szakmai továbbképzés ellenőrzésének, a  továbbképzés szervezésére és lebonyolítására
jelentkező szervezetek kreditpont-minősítési eljárásának, továbbá a  határon átnyúló adótanácsadói, adószakértői
és okleveles adószakértői tevékenység végzéséhez szükséges bejelentési eljárás, a  bejelentés alapján történő
nyilvántartásba vétel és a  nyilvántartásból való törlés feltételeit, részletes szabályait, valamint a  nyilvántartás
vezetésének szabályait rendeletben állapítsa meg.
(4) Felhatalmazást kap az  adópolitikáért felelős miniszter, hogy a  (3)  bekezdés szerinti bejelentési és nyilvántartásba
vételi eljárásért, a  nyilvántartásban szereplő adatok módosításával, a  hatósági igazolvány pótlásával, cseréjével
összefüggő eljárásért, a  nyilvántartásból való törlésért, valamint a  továbbképzési programok szervezésére és
lebonyolítására jelentkező szervezetek kreditpont-minősítési eljárásáért, továbbá a tevékenységek határon átnyúló
jelleggel történő megkezdésének és folytatásának bejelentésével összefüggő eljárásért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díj mértékét és a díj megfizetésének részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
(5) Felhatalmazást kap az  adópolitikáért felelős miniszter arra, hogy az  online pénztárgép éves felülvizsgálatának
részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
(6) Felhatalmazást kap az adópolitikáért felelős miniszter arra, hogy az üzemeltető részére nyújtott, az Áfa tv. szerinti,
a  nyugtaadási kötelezettség gépi kiállítással történő megvalósítása esetén kötelező, közvetlen adatlekérdezéssel
megvalósított adatszolgáltatást biztosító valamennyi szolgáltatás hatósági árát és a hatósági árszabályozás részletes
szabályait rendeletben állapítsa meg.
(7) Felhatalmazást kap az  adópolitikáért felelős miniszter, hogy a  107.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti kötelezettség
teljesítésének időpontját rendeletben állapítsa meg.
(8) Felhatalmazást kap az adópolitikáért felelős miniszter, hogy
a) az  automataberendezések üzemeltetői adókötelezettségeinek, az  automataberendezés és az  AFE
üzemeltetésével, szervizelésével kapcsolatos kötelezettségek ellenőrzésének,
b) a  bejelentési eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj beszedésének, kezelésének, nyilvántartásának,
visszatérítésének,
c) az AFE műszaki követelményeinek, üzemeltetésének és szervizelésének, az AFE által rögzített adatok állami
adó- és vámhatóság felé történő szolgáltatásának, a  felügyeleti szolgáltatókat tanúsító független tanúsító
szervezet tevékenységének, a  felügyeleti szolgáltatói szerződésnek, valamint a  felügyeleti szolgáltató
felelősségének,
d) a  felügyeleti szolgáltatóval szemben támasztott követelményeknek, a  felügyeleti szolgáltatói engedélyezési
eljárásért és az  engedély módosításáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj fizetésének, a  felügyeleti
szolgáltató regisztrációjának, a  felügyeleti szolgáltatás minimális tartalmának, a  hatósági árnak és annak
alkalmazási feltételeinek
részletes szabályait rendeletben határozza meg.
 (9) Felhatalmazást kap az  adópolitikáért felelős miniszter, hogy az  adózással összefüggő elektronikus adatok,
információk, nyilvántartások
a) adóhatóság részére történő rendelkezésre bocsátásának,
b) másolásának,
c) elektronikus úton történő ellenőrzésének
módjára és az  adóhatóság rendelkezésére bocsátandó fájlok adatszerkezetére vonatkozó részletes eljárási és
technikai szabályokat rendeletben szabályozza.
(10) Felhatalmazást kap az  adópolitikáért felelős miniszter, hogy az  EKAER hatálya alá tartozó termékértékesítést,
termékbeszerzést és egyéb célú termékmozgatást, az  EKAER működésével kapcsolatos szabályokat,
az  EKAER  hatálya alóli mentesülés eseteit, valamint a  kockázati biztosítékkal kapcsolatos szabályokat, különösen
az  EKAER szám megállapításának rendjét, a  személyes adatok kivételével a  bejelentendő adatok körét,
a bejelentésre kötelezettek körét, a bejelentési kötelezettség teljesítése alóli egyedi mentesítés szabályait, az EKAER
elektronikus felületén történő bejelentéssel, változásbejelentéssel kapcsolatos szabályokat rendeletben határozza
meg.
(11) Felhatalmazást kap az  adópolitikáért felelős miniszter, hogy az  élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter
egyetértésével kiadott rendeletben határozza meg az EKAER működésével összefüggésben a kockázatos termékek
körét.
XXXIV. FEJEZET
HATÁLYBALÉPÉS 270. § [Hatálybalépés]
 (1) Ez a törvény – a (2)–(3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 229. § 2018. július 1-jén lép hatályba.
 (3) A 256. § 10. pontja 2019. január 1-jén lép hatályba.
XXXV. FEJEZET
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 271. § [Átmeneti rendelkezések]
 (1) E törvény rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 (2) E törvény rendelkezéseit a hatálybalépést követően esedékessé váló kötelezettségekre kell alkalmazni.
 (3) A  227.  §-t abban az  esetben kell alkalmazni, ha a  Számv. tv. szerinti beszámoló letétbe helyezésére vonatkozó
kötelezettség elmulasztása 2018. január 1-jére vagy azt követő időpontra esik.
 (4) E  törvény rendelkezéseit vagyonszerzési illeték megállapítására irányuló eljárás során a  hatálybalépését követően
illetékkiszabásra bejelentett vagy más módon az  állami adó- és vámhatóság tudomására jutott ügyekben kell
alkalmazni.
(5) Ha az  elhunyt természetes személy adójának megállapítása e  törvény hatálybalépését megelőzően megtörtént,
úgy az örökösöket kötelező külön határozat meghozatalára irányuló eljárást a 2017. december 31. napján hatályos
szabályok szerint kell lefolytatni.
(6) Ha a  jogszabálysértés elkövetésének időpontjában hatályos rendelkezések az  adózóra összességében kevésbé
terhes bírság-, illetve pótlékfeltételeket határoztak meg, a  kötelezettségre legfeljebb az  elkövetéskor hatályos
törvényben meghatározott legmagasabb mérték alkalmazható.
(7) Az adózónak az  e  törvény hatálybalépését követően, a  hatálybalépést megelőző időszakra teljesítendő
adómegállapítási, bevallási, adófizetési, adóelőleg-fizetési, bizonylat kiállítási, adatszolgáltatási és adólevonási
kötelezettségét a 2017. december 31. napján hatályos szabályok szerint kell teljesítenie.
(8) E  törvény hatálybalépésekor az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény alapján folyamatban lévő
adóregisztrációs eljárást követő kockázatelemzési eljárást, illetve fokozott adóhatósági felügyeleti eljárást az állami
adó- és vámhatóság megszünteti.
(9) E törvény hatálybalépésekor az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény alapján folyamatban lévő, az adószám
alkalmazásának felfüggesztésére, valamint a  bevallási vagy adófizetési kötelezettség teljesítésének elmulasztása
miatt elrendelt adószám-felfüggesztést követően, az  adószám törlésére irányuló eljárást az  állami adó- és
vámhatóság megszünteti.
(10) E  törvény hatálybalépése időpontjában fennálló adószám-felfüggesztést és fokozott adóhatósági felügyeletet
az  állami adó- és vámhatóság határozat kiadása nélkül, e  törvény hatálybalépésének időpontjában hivatalból
megszünteti. Ebben az esetben az adószám felfüggesztésének, illetve a fokozott adóhatósági felügyelet időtartama
a felfüggesztés, illetve a fokozott adóhatósági felügyelet megszüntetésének időpontjáig tart.
(11) Ha az adószám felfüggesztést követő törlését az állami adó- és vámhatóság e törvény hatálybalépését megelőzően,
a  bevallási vagy adófizetési kötelezettség teljesítésének elmulasztása miatt rendelte el, és az  adózó a  törlést
követően adóköteles tevékenységet kíván folytatni, az  adószám megállapítását közvetlenül az  állami adó- és
vámhatóságtól kérheti. Az  állami adó- és vámhatóság az  adózó részére a  kérelem alapján az  adószámot abban
az  esetben is a  kérelem benyújtása napjával állapítja meg, ha az  adózó az  adóköteles tevékenységet a  kérelem
benyújtása előtt megkezdte vagy folytatta.
(12) E törvény rendelkezései nem érintik a  2017. december 31-ig hatályos rendelkezések alapján hozott, a  törvény
hatálybalépésekor jogerős határozatokat.
(13) E törvény alkalmazásában a  törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződéssel (egyezménnyel) esik egy tekintet alá
a hatálybalépést megelőzően más jogszabállyal kihirdetett nemzetközi szerződés (egyezmény) is.
(14) Ha az állami adó- és vámhatóság az adózó adószámát e törvény hatálybalépését megelőzően törölte, az adószám
ismételt megállapítására irányuló kérelem elbírálása során a 246. § (7) bekezdését kell alkalmazni.
(15) A 247. § rendelkezéseit a 2018. január 1-jétől, az adóhatóság honlapján erre a célra létrehozott felületen közzétett
tájékoztatók tekintetében lehet alkalmazni.
(16) Az 1. melléklet 1.24. pontja szerinti, 2018. január 1-jén érvényes külföldi számlaszámokat az adózó 2018. január 31-éig
az állami adó- és vámhatósághoz írásban, formanyomtatványon bejelenti.
272. § [Kamatjövedelmet érintően levont forrásadóhoz kapcsolódó átmeneti rendelkezések]
 (1) Az  állami adó- és vámhatóság a  forrásadót alkalmazó tagállamokból a  levont forrásadóból átutalt 75% adó
fogadására euró devizanemben vezetett számlát nyit.
 (2) A  jóváírást követő 30 napon belül az adóhatóság az átutalt adót 25%-kal kiegészített összegben a  jóváírás napján
érvényes, a  Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyamon forintra átszámítva a  haszonhúzó
adószámláján jóváírja, feltéve, hogy az  átutalást teljesítő illetékes tagállami hatóság az  adózó azonosítására,
illetve a  levonás tényének és összegének megállapítására alkalmas adatokat közöl, vagy ezt a magánszemély más
megfelelő módon hitelt érdemlően, hitelesen magyarra fordított okirattal igazolja.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően, a  belföldön adóköteles kamatjövedelem esetén a  forrásadót alkalmazó tagállamból
átutalt forrásadó elszámolása az adózó kérelmére történik.
(4) Az adózó a (3) bekezdés szerinti kérelméhez csatolja
a) az azonosításának,
b) a levonás tényének, összegének,
c) a kamatjövedelem jogcímének és
d) a kamatjövedelem megszerzése időpontjának
megállapításához szükséges okiratok hiteles magyar fordítását.
(5) Az állami adó- és vámhatóság az adózó kérelmét teljesíti, ha az adózó a belföldön adóköteles kamatjövedelemről
bevallási és adófizetési kötelezettségét teljesítette.
273. § [Élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automata berendezés adatszolgáltatására vonatkozó átmeneti
rendelkezések]
(1) A  107.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti kötelezettség az  adópolitikáért felelős miniszter rendeletében megállapított
időponttól terheli az üzemeltetőt.
(2) Ha a  107.  § (4)  bekezdése szerinti szerződést az  automataberendezés üzemeltetője a  menedékes felügyeleti
szolgáltatóval köti meg, a szerződést a menedékes felügyeleti szolgáltató e minőségének megszűnéséig
a) az automataberendezés üzemeltetője – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – csak abban az esetben
szüntetheti meg rendes felmondással, ha a menedékes felügyeleti szolgáltató részére huszonnégy havi – ha
a szerződés megkötése óta legalább tizenkettő hónap eltelt, abban az esetben tizenkettő havi – felügyeleti
szolgáltatói díj összegének megfelelő összeget megfizet;
b) rendes felmondással nem szüntetheti meg.
 (3) Az  automata üzemeltetője mentesül a  (2)  bekezdés a)  pontjában foglalt kötelezettség alól, ha a  szerződés
megkötését követően közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal igazolja, hogy az automataberendezés
üzemeltetési tevékenységét megszüntette.
(4) Az állami adó- és vámhatóság az üzemeltetőkkel való adategyeztetés céljából a menedékes felügyeleti szolgáltató
részére havonta, a tárgyhót követő hónap ötödik napjáig átadja
a) az automataberendezések üzemeltetőinek megnevezésére és adószámára,
b) az automataberendezések regisztrációs számára és
c) az automataberendezések üzemeltetési helyére
vonatkozó, változással érintett adatot.
(5) A  menedékes felügyeleti szolgáltató az  adatszolgáltatás keretében kapott adatokat az  üzemeltetővel kötött
menedékes felügyeleti szolgáltatói szerződés megszűnésével törli.
274. § [Ügyféltájékoztató és ügyintéző rendszer működtetéséhez kapcsolódó rendelkezés]
Az állami adó- és vámhatóság által 2018. január 1-jét megelőzően a  telefonos ügyféltájékoztató és ügyintéző
rendszer használatához kiadott ügyfélazonosító számok továbbra is használhatóak.
275. § [Az Európai Unió jogának való megfelelés]
 (1) E  törvény 106.  § (5) és (10)  bekezdése, 107.  § (5), (7)  bekezdése és (8)  bekezdés d)  pontja, 108.  §-a a  belső piaci
szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
(2) E  törvény 106.  § (9) és (10)  bekezdése, 107.  § (5), (7)  bekezdése és (8)  bekezdés d)  pontja, valamint 108.  §-a
tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 15. cikk (7) bekezdése és 39. cikk (5) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
(3) E  törvény 6.  § (8)  bekezdése, 16–18.  §-a, 29.  §-a, 36.  §-a, 37.  § (1)–(4)  bekezdése, 39–44.  §-a, 47.  §-a, 49.  §
(1)  bekezdése, 52.  § (4)  bekezdése, 78.  §-a, 115–122.  §-a, 141.  § (1)  bekezdése, 184–194.  §-a, 256.  § 6.  pontja,
1. melléklete, 2. melléklet B/3.1. és 3.3. pontja – az Áfa tv.-nyel, illetve a Számv. tv.-nyel együtt – a következő uniós
jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv,
b) a  közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a  rádióműsor- és televízióműsor
terjesztési szolgáltatásokra és egyes elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokra alkalmazandó
hozzáadottérték-adóra vonatkozó rendelkezések alkalmazási időszaka tekintetében történő módosításáról
szóló, 2006. december 19-i 2006/138/EK tanácsi irányelv,
c) a  2006/112/EK irányelvnek a  szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról szóló,
2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelv,
d) a  közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a  Közösségen belüli ügyletekkel
kapcsolatos adócsalás elleni küzdelem érdekében történő módosításáról szóló, 2008. december 16-i
2008/117/EK tanácsi irányelv,
e) a  nem a  visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok
részére a  2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak
megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/9/EK tanácsi irányelv.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke