text:
26/2013. (IV. 18.) VM rendelete az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programok 2013. finanszírozásának szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének általános szabályai 1. § E rendelet alkalmazásában
1. állattartó: az  a  természetes személy vagy gazdálkodó szervezet, amely a  tartott állatokért, vagy egy adott
létesítmény üzemeltetéséért akár állandó, akár ideiglenes jelleggel felelős;
2. végrehajtási időszak: a 2013. január 1-je és 2013. december 31-e közötti időszak;
3. tárgynegyedév: az adott naptári év negyedéve.
2. § A 2012/761/EU bizottsági végrehajtási határozatnak megfelelően, az  állat-egészségügyi kiadásokról szóló,
2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozat szerint, az alábbi célterületeken vehető igénybe pénzügyi hozzájárulás:
a) az endemikus vagy nagy fertőzési kockázatot jelentő területeken a kéknyelv betegség,
b) a  Gallus gallus tenyész-, tojó- és brojlercsirke-állományokban, valamint a  pulykaállományokban (Meleagris
gallopavo) előforduló szalmonellózis (zoonózist okozó szalmonella),
c) a klasszikus sertéspestis,
d) a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenza,
e) a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE), szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) és súrlókór,
f ) a veszettség
felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves nemzeti programok.
3. § A pénzügyi hozzájárulás forrása a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény
1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Uniós programok
kiegészítő támogatása alcím, 9. Egyes állatbetegségek megelőzésének és felszámolásának támogatása
jogcímcsoporton előirányzott összeg, valamint az  Európai Mezőgazdasági Garanciaalap terhére a  2012/761/EU
bizottsági végrehajtási határozat alapján a 2. § szerinti célterületek finanszírozására biztosított pénzösszeg.
4. § (1) A  jogosultság mértékét alátámasztó számlákon és egyéb bizonylatokon (a  továbbiakban együtt: számla) szereplő
összegekhez abban az  esetben nyújtható pénzügyi hozzájárulás, amennyiben a  számlák teljesítési dátuma
a  végrehajtási időszakra esik, de nem az  adott tárgyidőszakot követően keletkezett. A  pénzügyi hozzájárulás
folyósítására a 11. § (2) bekezdése esetén csak pénzügyileg teljesített számla esetében kerülhet sor.
(2) A pénzügyi hozzájárulás alapja a pénzügyileg teljesített számlán szereplő költségek általános forgalmi adót és egyéb
adót nem tartalmazó összege.
5. § (1) A pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet (a továbbiakban: kérelem) – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel –
a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) és – a 11. § (2) bekezdésében meghatározott
célterület esetében – a Magyar Juh- és Kecsketenyésztő Szövetség negyedévente egy alkalommal, postai úton vagy
személyesen, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített és a honlapján
közzétett, a 2. melléklet szerinti adattartalmú nyomtatványon, a tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig, első
alkalommal 2013. május 15-ig nyújthatja be az MVH-hoz.
(2) A 8. § (5) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott célterületek esetében a kérelmet a megyei kormányhivatalok
havonta egy alkalommal, a  tárgyhónapot követő hónap utolsó napjáig, míg a  január, február, március és április
hónapokra vonatkozóan 2013. május 31-ig nyújthatják be az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(3) Az MVH a kérelmeket azok beérkezési sorrendje szerint bírálja el. Hiányosan vagy hibásan benyújtott kérelmek esetén
az elbírálás sorrendjét a maradéktalan hiánypótlás vagy javítás beérkezése határozza meg.
(4) Ha az adott célterületre egy napon beérkezett támogatási igény meghaladja a még rendelkezésre álló keretet, az MVH
egységes visszaosztást végez. Az MVH az adott napon beérkezett összes jogos igény és a felosztható keret arányosításával
kapott együttható alkalmazásával állapítja meg a folyósítható hozzájárulás összegét. Az adott célterületre meghatározott
keret kimerülését követően beérkezett kérelmeket az MVH érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(5) Az MVH minden hónap utolsó napjáig tájékoztatja a vidékfejlesztésért felelős minisztert és a NÉBIH-et, a megelőző
hónapban jóváhagyott támogatási kérelmek összegéről, és a keret kihasználtságáról.
(6) Az  adott célterületre meghatározott keret megemelése esetén a  keret kimerülése miatt korábban meghozott
elutasítást, vagy visszaosztást tartalmazó döntéseket a keretösszeget módosító miniszteri rendelet hatálybalépését
követő 10 munkanapon belül az MVH hivatalból felülvizsgálja.
6. § (1) A kérelem jóváhagyását követően, a szükséges forrás rendelkezésre állása esetén a jóváhagyott összeg a kérelmezőnek
30 napon belül az ügyfél-nyilvántartási rendszerbe bejelentett fizetési számlájára kerül átutalásra.
(2) Az  euróban meghatározott pénzügyi hozzájárulást az  MVH forintban fizeti ki. Az  euró-forint átváltás az  Európai
Központi Bank által közzétett, e rendelet hatálybalépésének napján érvényes középárfolyamon történik.
(3) Ha a költségtérítés igénylésére vonatkozó feltételek teljesítésének helyszíni ellenőrzése során az állattartónál a NÉBIH
vagy a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága a költségtérítés kifizetését
követően megállapítja, hogy az  állattartó a  feltételeket nem teljesíti, akkor az  állattartó részére a  végrehajtási
időszakban az adott célterületre kifizetett teljes összeg jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
2. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének részletes szabályai 7. § (1) A  kéknyelv betegség tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  2012/761/EU bizottsági végrehajtási határozat
4.  cikkével elfogadott nemzeti program szerinti virológiai és szerológiai laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének,
továbbá a mintavétel és az oltóanyag beadásának költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra
10 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg:
a) vakcinázott háziállatonként az 1 EUR-nak,
b) ELISA próbára tesztenként a 2 EUR-nak,
c) PCR vizsgálatra tesztenként a 10 EUR-nak,
d) virológiai vizsgálatonként a 10 EUR-nak,
e) mintavételre háziállatonként a 0,5 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A  pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a  tárgyidőszakban a  kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
8. § (1) A szalmonellózis tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a 2012/761/EU bizottsági végrehajtási határozat 5. cikkével
elfogadott nemzeti program szerinti hatósági mintavétel keretében elvégzett bakteriológiai vizsgálatok, antimikrobiális
gátló hatásra irányuló vizsgálatok és a szerotipizálás költségeire, a felszámolásra került állatok értékéért az állattartó
részére fizetendő kárenyhítésre, az oltóanyagok beszerzésére, valamint a fertőtlenítés hatékonyságának igazolására
végzett hatósági laboratóriumi vizsgálatok, valamint a  mintavétel költségeire vehető igénybe. A  keretösszeg
a végrehajtási időszakra összesen 1 510 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 40 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig
a) a hatósági mintavétel keretében végzett bakteriológiai vizsgálatok és szerotipizálások;
b) a fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett bakteriológiai vizsgálatok;
c) a  szalmonellafertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben
antimikrobiális anyagok vagy a baktériumok szaporodását gátló hatások kimutatására végzett vizsgálatok; és
d) a hatósági mintavétel
költségei tekintetében.
(3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg
a) bakteriológiai vizsgálat esetén (tenyésztés/izolálás) vizsgálatonként a 7 EUR-nak,
b) Salmonella spp. megfelelő izolátumainak szerotipizálása esetén vizsgálatonként a 15 EUR-nak,
c) szalmonellával fertőzött állomány eltávolítását követően a  tyúkólak fertőtlenítési hatékonyságának
ellenőrzésére végzett bakteriológiai vizsgálatra vizsgálatonként az 5 EUR-nak,
d) szalmonellózis miatt vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben az  antimikrobiális szerek vagy
a baktériumok növekedését gátló hatások kimutatására végzett vizsgálatra vizsgálatonként a 3 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A mintavételre fordítható pénzügyi hozzájárulás mértéke hatósági mintánként 0,5 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
 (5) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a megyei kormányhivatalok jogosultak 1 470 000 EUR-nak megfelelő forint
keretösszegig
a) az állattartónak a megyei kormányhivatal által, a fertőzött tojó- vagy tenyészállomány felszámolása érdekében
elrendelt
aa) diagnosztikai célú leölés,
ab) elkülönített vagy zárt vágás,
ac) állatleölés (leöletés), vagy
ad) tojásártalmatlanítás
következtében keletkezett kára enyhítéséhez, illetve
b) az állattartónak a tenyész- és tojóállományokban, a hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési terve
szerinti immunizáláshoz szükséges oltóanyagok beszerzési költségeinek, állományonként, szerotípusonként
maximálisan kétszeri, azaz összesen négy vakcina költsége megtérítéséhez.
(6) A megyei kormányhivatalok az (5) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulást csak olyan állattartónak történt kifizetést
követően igényelhetik, aki a NÉBIH által rendszeresített és a honlapján közzétett, az 1. melléklet szerinti adattartalmú
kérelmet benyújtja a telephely szerint illetékes megyei kormányhivatalhoz, és
a) eleget tett
aa) a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló miniszteri rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettségének, és
ab) a  szalmonellózis elleni védekezés egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben foglalt
kötelezettségeinek,
b) nyilatkozik arra vonatkozóan, hogy
ba) valamennyi állat-egészségügyi nyilvántartásba vételi, nyilvántartás vezetési és adatszolgáltatási
kötelezettségének eleget tett,
bb) az (5) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a beszerzett oltóanyagot az állategészségügyi
hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési tervben leírtak szerint használja fel,
bc) nem áll csőd-, felszámolási végrehajtási, vagy végelszámolási eljárás alatt, vagy természetes személy
esetében nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt, és
bd) nincs köztartozása, továbbá
c) csatolja az  adott naptári hónapra vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig,
január–február–március–április hónapra vonatkozóan 2013. május 15-ig az  oltóanyag beszerzésének
költségeit igazoló bizonylatoknak (számlák, kifizetést igazoló bizonylatok) a számla kiállítója vagy közjegyző
által hitelesített másolati példányait, és az oltóanyag felhasználását igazoló bizonylatok másolati példányait.
(7) A megyei kormányhivatal a (6) és (9) bekezdésben leírtaknak való megfelelés esetén dönt a költségtérítés összegéről
a  (8) bekezdésben foglaltak alapján, amelyet az adott célterületre meghatározott keret figyelembevételével kifizet
az állattartónak.
(8) Az  állattartónak a  levágott vagy leselejtezett állatok, illetve az  ártalmatlanított tojások miatt fizetett összeg nem
haladhatja meg az állatnak a közvetlenül a levágás vagy leselejtezés előtti piaci értékét, illetve a tojásoknak közvetlenül
az ártalmatlanítás előtti piaci értékét. Az összegből le kell vonni továbbá a maradványértéket a levágott állatok, illetve
a hőkezelt, nem keltetett tojások esetében.
(9) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg
a) felszámolt Gallus gallus tenyész-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 8 EUR-nak,
b) felszámolt Gallus gallus tojó-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 4,40 EUR-nak,
c) felszámolt Meleagris gallopavo tenyészpulyka-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként
a 24 EUR-nak,
d) Gallus gallus tenyészbaromfi keltető tojásai esetén ártalmatlanított keltető tojásonként a 0,40 EUR-nak,
e) Gallus gallus étkezési tojásai esetén ártalmatlanított étkezési tojásonként a 0,08 EUR-nak,
f ) Meleagris gallopavo tenyészpulykák keltető tojásai esetén ártalmatlanított keltető tojásonként a 0,80 EUR-nak,
g) oltóanyag beszerzésére adagonként a 0,02 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(10) A pénzügyi hozzájárulás kifizetése iránti kérelemhez csatolni kell a tárgyidőszakban a kapcsolódó költségeket igazoló
számlákról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
(11) E  § alkalmazásában a  számlák teljesítési dátuma az „oltóanyag beszerzés költségeinek finanszírozása” alcélterület
esetében a  vakcina beadásának, illetve felhasználásának időpontja, az  „állomány felszámolás finanszírozása”
alcélterület tekintetében pedig a felszámolás, illetve ártalmatlanítás időpontja.
9. § (1) A  klasszikus sertéspestis tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  2012/761/EU bizottsági végrehajtási határozat
6. cikkével elfogadott nemzeti program szerinti, a házisertések és vaddisznók virológiai és szerológiai vizsgálatainak,
valamint a mintavétel költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 50 000 EUR-nak megfelelő
forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg
a) mintavételenként házisertés esetében állatonként a 0,5 EUR-nak,
b) mintavételenként vaddisznó esetében állatonként az 5 EUR-nak,
c) csalétkenként, illetve vakcinánként az 1 EUR-nak,
d) ELISA tesztenként a 2 EUR-nak,
e) PCR tesztenként a 10 EUR-nak,
f ) virológiai vizsgálatonként a 10 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A  pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a  tárgyidőszakban a  kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
10. § (1) A madárinfluenza tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a 2012/761/EU bizottsági végrehajtási határozat 9. cikkével
elfogadott nemzeti program szerinti felmérési programok laboratóriumi vizsgálatainak költségeire, valamint a házi
és a vadon élő madarakból történő mintavétel költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra
246 700 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de a maximális átalányösszeg nem haladhatja meg
a) passzív megfigyelés keretében levett vadon élő madarak mintavételezésére állatonként az 5 EUR-nak,
b) tenyésztett baromfi mintavételezésére mintánként a 0,5 EUR-nak,
c) ELISA tesztenként az 1 EUR-nak,
d) agargél-immundiffúziós (AGID) próbánként az 1 EUR-nak,
e) H5/H7 altípusokra HAG-próbára vizsgálatonként a 24 EUR-nak,
f ) vírusizolációs próbára vizsgálatonként a 80 EUR-nak, valamint
g) PCR vizsgálatra vizsgálatonként a 40 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) A  pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a  tárgyidőszakban a  kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
11. § (1) A  TSE, BSE és súrlókór tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  2012/761/EU bizottsági végrehajtási határozat
10.  cikkével elfogadott nemzeti programok szerinti gyorstesztek, a  megerősítő- és diszkriminatív elsődleges
molekuláris vizsgálatok költségeire, valamint a  genotípus vizsgálatok költségére vehető igénybe. A  keretösszeg
a végrehajtási időszakra 1 000 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A  genotípus vizsgálatok esetében a  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  Magyar Juh- és Kecsketenyésztő
Szövetség jogosult 230 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
(3) A gyorstesztek, a megerősítő- és a diszkriminatív elsődleges molekuláris vizsgálatok esetében a pénzügyi hozzájárulás
igénybevételére a NÉBIH jogosult, 770 000 EUR-nak megfelelő forint keretösszegig.
(4) A pénzügyi hozzájárulás mértéke átalányösszeg, ami a következőket tartalmazza:
a) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az  ellenük való védekezésre és a  felszámolásukra
vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a továbbiakban: 999/2001/EK rendelet) 12. cikk (2) bekezdésében és III. melléklet A. fejezet I. részében
megállapított követelményeknek megfelelő gyorsteszt, valamint a  999/2001/EK rendelet X.  melléklet
C. fejezetének megfelelő megerősítő teszt vizsgálatokra vizsgálatonként a 8,5 EUR-nak,
b) a  999/2001/EK rendelet 12.  cikk (2)  bekezdésében és III.  melléklet A. fejezet II. rész 1–5.  pontjában és
VII.  mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő gyorsteszt vizsgálatokra vizsgálatonként
a 15 EUR-nak,
c) genotípus-vizsgálatonként a 15 EUR-nak,
d) a  999/2001/EK rendelet X.  melléklet C. fejezet 3.2. bekezdés c)  pont i.  alpontjában említett diszkriminatív
elsődleges molekuláris vizsgálatokra vizsgálatonként a 120 EUR-nak,
e) a  999/2001/EK rendelet X.  melléklet C. fejezetében említett megerősítő teszt – gyorstesztek kivételével  –
vizsgálatokra vizsgálatonként a 25 EUR-nak
megfelelő forintösszeget. (5) A  pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a  tárgyidőszakban a  kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
12. § (1) A  veszettség tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  2012/761/EU bizottsági végrehajtási határozat 11.  cikkével
elfogadott nemzeti program szerinti laboratóriumi vizsgálatok (a veszettség antigénjének vagy antitestjeinek
kimutatására végzett laboratóriumi vizsgálatok; a veszettségvírus izolálása és karakterizálása; biomarker kimutatása
és a  vakcinát tartalmazó csalétkek titrálása), valamint az  oltóanyag beszerzési és kihelyezési költségeire vehető
igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 2 160 000 EUR-nak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) A pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, de maximális összege átlagosan nem haladhatja meg
a) szerológiai vizsgálatonként a 16 EUR-nak,
b) tetraciklin csontban való kimutatására szolgáló tesztre vizsgálatonként a 16 EUR-nak,
c) fluoreszkáló ellenanyagpróbára (FAT) vizsgálatonként a 24 EUR-nak,
d) orális vakcina és csalétek beszerzése esetében adagonként a 0,80 EUR-nak,
e) orális vakcina és csalétek kihelyezése esetében adagonként a 0,47 EUR-nak
megfelelő forintösszeget.
(4) Mintavételenként vadon élő állatokra vonatkozóan állatonként 5 EUR-nak megfelelő forintösszeg vehető igénybe.
 (5) A  pénzügyi hozzájárulás kifizetését igénylő kérelemhez csatolni kell a  tárgyidőszakban a  kapcsolódó költségeket
igazoló számlákról készült, a 3. melléklet szerinti adattartalmú összesítő kimutatást.
3. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) A 15. § 2013. július 1-jén lép hatályba.
14. § Ez a  rendelet a  tagállamok által 2013-ra és az  azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok
felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok,
valamint az  azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2012. november 30-i
2012/761/EU bizottsági végrehajtási határozat 4–6. és 9–11. cikkének a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg.
15. § Hatályát veszti az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel
kísérésükre irányuló nemzeti programok 2012. évi finanszírozásának szabályairól szóló 53/2012. (VI. 19.) VM rendelet.
dr. Fazekas sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2015. (X. 15.) SZGYF utasítása a szabálytalanságok kezelésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, figyelemmel
a  költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 6.  §
(4) bekezdésében foglaltakra, a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság működési rendje, gazdasági tevékenysége körében
előforduló szabálytalanságok kezelésére vonatkozóan a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Bkr.) 6. § (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság
(a továbbiakban: Főigazgatóság) működése és a kezelésébe tartozó előirányzatok működtetése során esetlegesen
előforduló szabálytalanságok megelőzésére, a  szabálytalanságok kezelésére, a  szabálytalanságok ismételt
előfordulásának megelőzésére a következő eljárásrendet (a továbbiakban: Szabályzat) kell alkalmazni.
(2) E Szabályzat célja, hogy
a) a Főigazgatóság működésével kapcsolatosan felmerülő szabálytalanságok kezelése,
b) a felelősség megállapítása és
c) a szükséges intézkedések foganatosítása
egységes rendszerben történjen.
(3) Ezen Szabályzat része az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 69.  § (1)  bekezdése szerinti belső
kontrollrendszernek.
(4) E Szabályzat hatálya
a) a Főigazgatóság valamennyi szervezeti egységére és
b) a Főigazgatósággal kormánytisztviselői jogviszonyban, munkaviszonyban, továbbá megbízási jogviszonyban
álló személyekre (a továbbiakban együtt: alkalmazottak)
terjed ki.
2. A szabálytalanság fogalma 2. § (1) E Szabályzat alkalmazása során szabálytalanságnak minősülnek a mindenkor hatályos
a) jogszabályok,
b) közjogi szervezetszabályozó eszközök,
c) a Főigazgatóság belső szabályozó eszközei,
d) a Főigazgatóság szervezeti egységeinek ügyrendjei,
e) az alkalmazottak munkaköri leírásai,
f ) a Főigazgatóság által kötött szerződések
(a továbbiakban együtt: szabályozások) rendelkezéseinek szándékos vagy gondatlan megszegésével elkövetett
tevékenység vagy mulasztás, amely az államháztartás működési rendjét, a költségvetési, illetve vagyongazdálkodást
vagy az állami feladatellátást sérti vagy veszélyezteti.
(2) Szabálytalanságok különösen az 1. melléklet szerinti tényállások.
3. A szabálytalanságok alapesetei 3. § (1) A szabálytalanság az elkövetés módja szempontjából
a) szándékosan okozott (különösen: félrevezetés, csalás, sikkasztás, vesztegetés, szándékosan okozott
szabálytalan kifizetés) vagy
b) gondatlanságból okozott (különösen: figyelmetlenségből, hanyag magatartásból)
lehet.
(2) A szabálytalanság gyakoriságát tekintve lehet
a) egyszeri,
b) ismételt vagy
c) rendszeres (legalább 3 alkalommal elkövetett).
(3) E  Szabályzat a  szükséges intézkedéseket az  elkövető szándéka szerint nem különbözteti meg. A  szándékosság
a szankciók és az esetleges további hatósági intézkedések kezdeményezése vagy foganatosítása során értékelhető és
mérlegelhető.
4. A szabálytalanságok megelőzésével és kezelésével kapcsolatos felelősség
4. § (1) A szabálytalanságok megelőzése és kezelése a főigazgató felelőssége, akinek e felelőssége és feladata a szervezeti
egységek vezetői hatáskörének, felelősségének és beszámoltathatóságának szabályozottságán, valamint
a  Főigazgatóság alkalmazottai munkaköri leírásainak, továbbá kormánytisztviselői jogviszonyukból,
munkaviszonyukból, illetve megbízási jogviszonyukból származó kötelezettségeik jogszabályoknak megfelelő
teljesítésével valósul meg.
(2) A  szabályozottság biztosítása, a  szabálytalanságok bekövetkezésének megakadályozása a  Szervezeti és Működési
Szabályzatban (a továbbiakban: SZMSZ) meghatározott vezetők feladata és felelőssége. A  vezetők kötelezettsége
– az általuk vezetett szervezeti egység vonatkozásában –, hogy
a) a jogszabályoknak megfelelő szabályozások alapján működjön a Főigazgatóság, és a feladatkörükhöz tartozó
szabályozások elkészítésre, kiadásra kerüljenek,
b) folyamatosan kísérjék figyelemmel a szabályozottságot, valamint a szabályozások betartását,
c) szabálytalanság észlelése esetén haladéktalanul intézkedjenek, hogy a  szabálytalanság megszüntetése,
a hibás belső szabályozás korrigálása megtörténjen, valamint
d) a helytelen alkalmazási gyakorlat megszüntetése mellett a személyi vagy intézményi felelősség megállapítása,
a szükséges intézkedések foganatosítása megtörténjék.
 (3) A  Főigazgatóság működését érintő belső szabályozó eszközök a  Főigazgatóság belső honlapján találhatók és
ismerhetők meg, melyek nem ismerése a felelősség megállapítása szempontjából irreleváns.
 (4) A Főigazgatóság alkalmazottainak feladatát, hatáskörét, felelősségét a munkaköri leírások tartalmazzák.
 (5) Az észlelt szabálytalanság jelzése a szolgálati út betartásával a közvetlen vezető felé, és megszüntetésük érdekében
javaslatok tétele, valamint az elrendelt intézkedések megvalósítása valamennyi alkalmazott feladata és kötelessége.
A szolgálati út a Főigazgatóság SZMSZ-e szerint értelmezendő.
(6) A szabálytalanság kezelésében nem vehet részt a szabálytalansággal érintett személy.
 (7) A szabályszerű működést, illetve tevékenységet a szabálytalanságok megelőzése, illetve feltárása érdekében a Bkr.
21.  §-ában foglaltak szerint a  Belső Ellenőrzési Főosztály (a továbbiakban: belső ellenőrzés) éves ellenőrzési terv
keretében ellenőrzi.
(8) A  főigazgató a  belső kontrollrendszerbe illeszkedő funkcionális alrendszerként, a  Főigazgatóság integritásának
biztosítására integritásirányítási rendszert működtet az Integritásmenedzsment Igazgatóság feladat- és hatáskörében.
5. A szabálytalanság észlelése, feltárása 5. § A  szabálytalanság észlelése történhet a  belső kontrollrendszer részeként folyamatba épített, előzetes, utólagos és
vezetői ellenőrzés (a továbbiakban: FEUVE) keretében, a Főigazgatóság vezetői, beosztott alkalmazottai, az ellenőrzést
végző belső és külső szervek, valamint egyéb külső személy részéről.
6. § (1) Amennyiben a szabálytalanságot nem vezető alkalmazott észleli, soron kívül köteles értesíteni közvetlen felettesét,
aki az  ügy kivizsgálása érdekében haladéktalanul értesíti az  Integritásmenedzsment Igazgatóság Kiemelt Ügyek
Osztályát.
(2) Amennyiben az alkalmazott úgy ítéli meg, hogy közvetlen felettese az adott ügyben érintett, akkor az érintett vezető
felettesét, annak érintettsége vagy különösen súlyos vagy szándékos szabálytalanság észlelése esetén
az Integritásmenedzsment Igazgatóság Kiemelt Ügyek Osztályát kell értesíteni.
(3) A főigazgató érintettsége esetén a Főigazgatóság irányításáért felelős minisztert kell értesíteni.
(4) Szabálytalanság észlelésének jelzése írásban történik. Szabálytalanság észlelése jelentésekor – amennyiben a jelentő
rendelkezik információval – a jelentőnek ki kell térnie
a) a szabálytalanság pontos tartalmára,
b) azon szabályozás megjelölésére, melytől való eltérést észlelt,
c) az észlelés időpontja és az elévülési idő egymáshoz való viszonyára,
d) a szabálytalansággal érintett szervezeti egység/szakmai terület megjelölésére,
e) a Főigazgatóság vonatkozásában lehetséges következményekre,
f ) az  esetleges enyhítő körülményekre (különösen, ha a  határidő-túllépést váratlan vagy elhárítatlan külső
akadály okozta, vagy a szabálytalanság egyszeri),
g) az esetleges súlyosbító körülményekre (különösen a korábbi hasonló jellegű szabálytalanság vagy rendszeresen
visszatérő szabálytalanság),
h) arra, hogy a  szabálytalanság gyanúja valamely dokumentum vizsgálata során vagy helyszíni ellenőrzés
keretében merült-e fel,
i) a szabálytalanság korrigálási lehetőségére,
j) pénzbeli juttatást érintő szabálytalanság esetén arra, hogy van-e reális lehetőség a  visszakövetelésre,
amennyiben igen, megtörténtek-e az ahhoz szükséges intézkedések,
k) kártérítési igény felmerülése esetén arra, hogy foganatosították-e az  érvényesítéséhez szükséges
intézkedéseket.
 (5) Nem a FEUVE során észlelt szabálytalanság esetén vizsgálni kell, hogy a FEUVE miért nem tárta fel a hiányosságot.
 (6) Amennyiben a jelentő személyes adatainak elhallgatását kéri, az eljárás során biztosítani kell adatainak zárt kezelését,
ebben az esetben a jelentő személyes adatait csak a vizsgálatban részt vevők ismerhetik meg.
 (7) A  jelentővel szemben nem alkalmazható hátrányos elbánás. Jelentéséért – ide nem értve a  szándékosan valótlan
tartalommal megtett jelentést – felelősségre nem vonható. 6. A belső ellenőrzés által észlelt szabálytalanság
7. § Amennyiben a  belső ellenőrzés éves ellenőrzési terve vagy soron kívül elrendelt ellenőrzése vagy tanácsadói
tevékenysége során tapasztal szabálytalanságot, a Bkr., valamint e Szabályzat rendelkezéseinek megfelelően jár el.
8. § A belső ellenőrzés által történt feltáráskor külön kell vizsgálni, hogy
a) miért nem tárta fel a FEUVE rendszer a szabálytalanságot és az azt lehetővé tevő tényezőket,
b) amennyiben a FEUVE rendszer tárta fel a szabálytalanságot vagy az azt lehetővé tevő tényezőket, az érintett
szervezeti egység vezetője miért nem tette meg a  megelőzéshez, valamint a  káros következmények
csökkentéséhez szükséges intézkedéseket,
c) ha a szükséges intézkedéseket megtette a vezető, miért nem érte el a kívánt hatást,
d) volt-e korábban olyan vizsgálat, amelynek fel kellett volna tárnia a szabálytalanságot, ha igen, született-e erről
írásos jelentés, amennyiben nem volt ilyen vizsgálat, mi volt az elmaradás oka.
7. Külső ellenőrzési szerv által észlelt szabálytalanság 9. § (1) Külső ellenőrzési szerv (pl. EMMI, Állami Számvevőszék, Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, NAV) által végzett ellenőrzés
szabálytalanságra vonatkozó megállapításait az ellenőrzési jelentés tartalmazza.
(2) A  büntető-, szabálysértési, kártérítési, illetve fegyelmi eljárás megindítására okot adó cselekmény, mulasztás vagy
hiányosság gyanúja esetén az ellenőrző szerv a működését szabályozó jogszabályi előírások szerint jár el.
(3) A  külső ellenőrző szerv szabálytalanságra vonatkozó megállapításai alapján a  Főigazgatóság érintett szervezeti
egységének vezetője a  megállapítások kézhezvételét követő 10 munkanapon belül – az  Integritásmenedzsment
Igazgatóság vezetőjének, a  Belső Ellenőrzési Főosztály vezetőjének, valamint szükség szerint a  gazdasági vezető
véleményének kikérését követően – intézkedési tervet dolgoz ki, melyet a főigazgató hagy jóvá.
(4) Az intézkedési terv végrehajtásának felelőse a végrehajtásról – annak megtörténtét követő 10 munkanapon belül –
beszámolót köteles készíteni, melyet meg kell küldenie a (3) bekezdésben meghatározott személyek részére.
8. Külső személy által észlelt szabálytalanság 10. § (1) Amennyiben külső személy – különösen szerződéses partner, intézmény, állampolgár – jelzi a  szabálytalanságot,
az  érintett szervezeti egység vezetője a  bejelentést az  ügy kivizsgálása érdekében haladéktalanul továbbítja
az  Integritásmenedzsment Igazgatóság Kiemelt Ügyek Osztályára, amelynek a  bejelentést érdemben meg kell
megvizsgálnia – írásbeli bejelentés esetén a  30 napos ügyintézési határidő figyelembevételével –, és írásban kell
válaszolnia a bejelentő számára.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentő adatait a Főigazgatóság a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályozásoknak
megfelelően kezeli.
(3) Névtelen bejelentés vizsgálata iránt akkor kell intézkedni, ha a bejelentés szabálytalanság gyanúját veti fel.
9. A szabálytalansági vizsgálat lefolytatása, a szabálytalanság megszüntetése
11. § (1) A szabálytalansági vizsgálatot az Integritásmenedzsment Igazgatóság Kiemelt Ügyek Osztálya – Integritásmenedzsment
Igazgatóság vezetője által kijelölt – alkalmazottjának vezetésével 30 munkanapon belül kell lefolytatni. A vizsgálatba
be kell vonni a 9. § (3) bekezdésében megjelölt személyeket, továbbá azokat, akik részvételét az Integritásmenedzsment
Igazgatóság vezetője szükségesnek tartja.
(2) A  szabálytalansági vizsgálatról írásos jegyzőkönyvet kell felvenni, mely a  lényeges megállapításokat és a  hozott
döntéseket tartalmazza.
(3) A szabálytalansági vizsgálat a következő eredménnyel zárulhat:
a) annak megállapítása, hogy nem történt szabálytalanság, ezért a  szabálytalansági eljárás intézkedés nélküli
megszüntetésére kerül sor,
b) szabálytalanság megtörténtét megállapító és intézkedést elrendelő döntés vagy
c) további vizsgálat elrendelése a felelősség megállapítása vagy a hasonló esetek megelőzése érdekében vagy
további információ megszerzése céljából.
 (4) A szabálytalansági vizsgálat lezárását követően a 9. § (3) és (4) bekezdésének megfelelő alkalmazásával intézkedési
tervet kell kidolgozni, és annak végrehajtásáról be kell számolni.
12. § Önellenőrzéssel, azonnal javítható szabálytalanság esetén vagy a  FEUVE rendszeren belül kiszűrt, külön vezetői
intézkedést nem igénylő, azonnali javítással megszüntethető szabálytalanság esetén a javítást haladéktalanul el kell
végezni, és arról az Integritásmenedzsment Igazgatóság vezetőjét tájékoztatni kell.
10. Jogkövetkezmények kezdeményezése 13. § (1) A jogkövetkezmény jellege szerint lehet
a) jogi jellegű (fegyelmi, kártérítési, szabálysértési vagy büntetőeljárás indítása),
b) pénzügyi jellegű (pénzbeni juttatás, kifizetés részben vagy egészben történő felfüggesztése, visszakövetelése,
behajtása) vagy
c) szakmai jellegű (belső szabályozó eszköz módosítása, szigorításának kezdeményezése, betartásának fokozott
ellenőrzése).
 (2) A fegyelmi eljárás megindítása, a polgári jogi, munkajogi igény érvényesítése, a szabálysértési eljárás kezdeményezése
az  Integritásmenedzsment Igazgatóság előterjesztése alapján a  főigazgató hatáskörébe tartozik. Az  egyéb
jogkövetkezmények alkalmazásáról a – vizsgálat során megállapított – szabálytalanságot elkövető közvetlen felettes
vezetője dönt.
(3) A szabálytalansággal kapcsolatos intézkedést írásba kell foglalni.
11. A szabálytalansággal kapcsolatos intézkedések, eljárások nyomon követése
14. § (1) Az érintett szervezeti egység vezetőjének feladata a szabálytalansággal kapcsolatos intézkedések, eljárások nyomon
követése során:
a) az elrendelt vizsgálatok, a meghozott döntések, a megindított eljárások figyelemmel kísérése,
b) a vizsgálatok során készített javaslatok, intézkedési tervek megvalósulásának ellenőrzése és
c) a  feltárt szabálytalanságok alapján a  további szabálytalansági lehetőségek beazonosítása, szükség esetén
a belső szabályozó eszközök vagy jogszabályok módosításának kezdeményezése.
 (2) Amennyiben az intézkedések végrehajtása során megállapításra kerül, hogy a foganatosított intézkedések nem elég
hatékonyak vagy nem elég eredményesek, az Integritásmenedzsment Igazgatóság vezetője javaslatára a főigazgató
írásban értesíti a  szabálytalansággal érintett szervezeti egység vezetőjét, valamint annak közvetlen felettesét
a további intézkedések meghozatala érdekében.
12. A szabálytalanságokkal kapcsolatos intézkedések nyilvántartása 15. § (1) Az Integritásmenedzsment Igazgatóság Kiemelt Ügyek Osztálya nyilvántartást vezet a bejelentett szabálytalanságokról
és a meghozott intézkedésekről.
(2) A  bejelentett, külön intézkedést nem igénylő szabálytalanságokat a  nyilvántartásban a  bejelentést követő
3  munkanapon belül rögzíteni szükséges. Az  intézkedést igénylő szabálytalanságokkal kapcsolatos 2.  melléklet
szerinti nyilvántartás adatait értelemszerűen, folyamatosan, naprakészen kell a nyilvántartásba felvenni.
(3) A nyilvántartást elektronikusan kell vezetni, és folyamatosan naprakészen kell tartani.
 (4) Az  Integritásmenedzsment Igazgatóság Kiemelt Ügyek Osztálya vezetőjének feladata a  szabálytalanságokkal
kapcsolatos intézkedések, eljárások kezelése során
a) a szabálytalanságokkal kapcsolatban keletkezett iratanyagok nyilvántartásának naprakész és pontos vezetése,
b) az  észlelt szabálytalanságokhoz kapcsolódó írásos dokumentumok gyűjtése, elkülönített nyilvántartása,
gondoskodás azok iktatásáról, valamint
c) a megtett intézkedések, eljárások és az azokhoz kapcsolódó végrehajtási határidők nyilvántartása.
16. § (1) Amennyiben a főigazgató a szabálytalansággal kapcsolatban rendelkezésére álló információk alapján fegyelmi vagy
kártérítési eljárás lefolytatását rendeli el, az  Integritásmenedzsment Igazgatóság vezetője a  szabálytalansággal
összefüggésben keletkezett dokumentumok másolatát 3 munkanapon belül megküldi a Humánpolitikai Osztálynak.
(2) A Humánpolitikai Osztály előkészíti, koordinálja és nyilvántartja a főigazgató által elrendelt, a szabálytalanságokkal
kapcsolatos fegyelmi és kártérítési ügyeket, valamint gondoskodik az ezen eljárások során keletkező dokumentumok
nyilvántartása keretében azok elkülönített, naprakész és pontos vezetéséről. Ezen ügyek dokumentációjának
másolatát a  dokumentum keletkezését követő 5 munkanapon belül meg kell küldeni az  Integritásmenedzsment
Igazgatóság Kiemelt Ügyek Osztálya vezetőjének abból a célból, hogy a Főigazgatóság szabálytalanságok kezelésére
vonatkozó nyilvántartása teljes és egy helyen teljes mértékben fellelhető legyen.
(3) A fegyelmi vagy kártérítési eljárás határozatát a Humánpolitikai Osztály tartja nyilván a szabálytalansággal érintett
munkatárs személyi anyagában, mellyel kapcsolatban a (2) bekezdés második mondata megfelelően alkalmazandó.
13. Jelentési kötelezettség 17. § (1) Az  Integritásmenedzsment Igazgatóság Kiemelt Ügyek Osztálya az  általa vezetett nyilvántartás alapján évente,
a tárgyévet követő év január 31-éig összesített tájékoztatást nyújt a főigazgató részére a Főigazgatóságon tapasztalt
szabálytalanságokról, azok kivizsgálásáról, a megtett intézkedésekről, valamint azok hatályosulásáról, hatékonyságáról.
(2) Az  Integritásmenedzsment Igazgatóság Kiemelt Ügyek Osztálya az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatást másolatban
megküldi a belső ellenőrzés számára is.
14. Záró rendelkezések 18. § Ez az utasítás a  közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a  folyamatban lévő ügyekre is
alkalmazni kell.
Bátori Zsolt s. k.,
 főigazgató


text:
1318/2019. (V. 30.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a 8311. jelű összekötő út Győr–Ménfőcsanak–Győrújbarát–Nyúl közötti szakasza felújításának megvalósítása érdekében a 2019. forrás átcsoportosításáról.
A Kormány – tekintettel a  Modern Városok Program keretében a  8311. számú összekötő út Győr–Ménfőcsanak–
Győrújbarát–Nyúl közötti szakaszának felújításáról szóló 1197/2018. (IV. 4.) Korm. határozat 2.  pont
b)  alpontjára és 3.  pontjára – az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva, a  8311. jelű összekötő út Győr–Ménfőcsanak–Győrújbarát–Nyúl közötti szakasza
felújításának megvalósításához 2019. évben szükséges 2 839 905 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern
Városok Program jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 30. Közúthálózat felújítása
jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2074/2017. (XII. 28.) Korm. határozata az Erdélyben megvalósuló programok és támogatások finanszírozása érdekében szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerinti civil szervezet (a továbbiakban: kedvezményezett) támogatásával, ezért
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-ának hatálya alá
tartozó támogatást nyújt az 1. mellékletben meghatározott célokra a kedvezményezett részére;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az 1. pontban meghatározott célok megvalósításához szükséges 1 450 000 000 forint összegű költségvetési forrás
biztosításáról a 2017. évben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az 1. pont szerinti kedvezményezett támogatásának megvalósítása
érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) az 1. mellékletben megjelölt kedvezményezettel a támogatási jogviszony létrehozása, valamint
b) a költségvetési támogatás egy összegben történő kifizetése
iránt.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1795/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Nemzeti Korcsolyázó Központ megvalósításához szükséges további intézkedésekről, valamint a beruházás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. figyelemmel a  Nemzeti Korcsolyázó Központ megteremtése érdekében szükséges intézkedésekről szóló
1596/2017. (VIII. 28.) Korm. határozatban foglaltakra, egyetért a Nemzeti Korcsolyázó Központ megvalósítását célzó
beruházás (a továbbiakban: Beruházás) előkészítéséhez szükséges további források biztosításával;
2. a Beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló
222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés m) és o) pontja szerinti előkészítési
fázisaira összesen – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt –
285 000 000 forint forrást biztosít a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím,
2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére azzal, hogy a  támogatott
előkészítési fázisokat legkésőbb 2020. június 30-ig kell megvalósítani;
3. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi
sportpályázatokért felelős kormánybiztost (a továbbiakban: kormánybiztos) jelöli ki;
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva – a  2.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében – elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás
Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport,
6. Nemzeti Korcsolyázó Központ fejlesztése jogcím javára 285 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását, a  fel nem
használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alapba történő visszatérítési kötelezettséggel, az  1.  melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2019. január 31.
Az elszámolási és visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 8. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
5. a Beruházás előkészítésével összefüggő feladatok finanszírozása érdekében felhívja a  pénzügyminisztert és
a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a 2020. évben gondoskodjon további – a kifizetésekhez kapcsolódó
pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 1 081 000 000 forint forrásnak a központi költségvetés
XI. Miniszterelnökség fejezet javára történő biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 6. a Beruházás vonatkozásában az  Áht. 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében eljárva
a  Kvtv.  1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 11.  Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport, 6. Nemzeti Korcsolyázó Központ
fejlesztése jogcím terhére a  Miniszterelnökséget vezető miniszter által vállalható kötelezettségek mértékét
a 2019–2020. évekre az alábbiak szerint állapítja meg:
a) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 2 785 000 000 forint,
b) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 081 000 000 forint;
7. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti előkészítési fázisokat a Nemzeti Sportközpontok a KKBK Kiemelt Kormányzati
Beruházási Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársasággal együttműködve valósítsa meg;
8. felhívja a  kormánybiztost, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, valamint a  Magyar Országos Korcsolyázó
Szövetség bevonásával
a) készítsen jelentést a  Kormány részére a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítése
érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
az átcsoportosított forrás felhasznált összegéről,
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2020. december 31.
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  előkészítés
folytatásáról a  Beruházás megvalósításának érdekében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó
feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2021. március 31.
9. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Beruházás megvalósításához szükséges előkészítő feladatok
ellátása és a  feladatok ellátásához szükséges finanszírozás biztosítása érdekében intézkedjen a  Beruházáshoz
szükséges tervezési és egyéb előkészítési feladatok ellátására kötött támogatási szerződés módosítása iránt,
melyben hozzájárul a  Nemzeti Korcsolyázó Központ megteremtése érdekében szükséges intézkedésekről szóló
1596/2017. (VIII. 28.) Korm. határozat 3. pontjában biztosított forrás 2020. június 30-ig történő felhasználásához;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 10. egyetért azzal, hogy a Beruházás tekintetében a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
170/2019. (V. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Bankó Jánost 2019. november 10-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1105/2014. (III. 6.) Korm. határozata a 2013. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány a 2013. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  § (5)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  2013.  évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból a  XII. Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezetnél keletkezett 370 000 ezer forintnak, valamint a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetnél keletkezett 1 570 000 ezer forintnak a felhasználását engedélyezi, és az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  1.  melléklet szerinti átcsoportosítását
rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1164/2014. (III. 25.) Korm. határozata a fővárosi közösségi közlekedés 2014. működtetésével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az M4 metróvonal sikeres
utasforgalmi elindítása után, a felszíni tömegközlekedésre is kiterjedő tényleges, legalább negyedéves tapasztalatok
alapján készítsenek előterjesztést a  Kormány részére a  fővárosi közösségi közlekedés helyzetéről, és ennek
keretében tegyenek javaslatot a  ténylegesen felmerülő költségek finanszírozásához szükséges intézkedésekre
a 2012. április 27-én Magyarország Kormánya és Budapest Főváros Önkormányzata által a  fővárosi helyi közösségi
közlekedés hosszútávon fenntartható biztosításáról megkötött Megállapodásban rögzített elvek szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2019. (III. 26.) AM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a  következő
utasítást adom ki:
1. § A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 221. § (2) bekezdésében foglaltak
alapján Dallos Gyulát 2019. március 1. napjától a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb két évre – a  Kincsem
Nemzeti Lovas Program megújításáért és végrehajtásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos feladatkörében eljárva ellátja különösen a következő tevékenységeket:
a) a Kincsem Nemzeti Lovas Program megújításának és végrehajtásának koordinációját;
b) az állami ménesek fejlesztésének szakmai koordinációját, ide nem értve a mezőhegyesi Nemzeti Ménesbirtok
és Tangazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság által ellátott állami feladatok koordinálásáért felelős
kormánybiztos kinevezéséről szóló 1466/2018. (IX. 25.) Korm. határozat alapján ellátott feladatokat;
c) a lovaskultúra oktatás fejlődésének előmozdítását;
d) a lovaságazathoz kapcsolódó, közép- és felsőfokú képzések fejlesztésére irányuló koncepció kidolgozását;
e) a lovas és lósportokhoz kapcsolódó szakmai feladatok összehangolását.
(2) A  miniszteri biztos tevékenységének ellátásáról rendszeresen tájékoztatja az  agrárminisztert, amelynek keretében
havonta írásbeli beszámolót készít.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét az agrárminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásra jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
403/2014. (X. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4.  §-a alapján – a  honvédelmi miniszter javaslatára – Takács Attila Géza ezredest 2014. október 23-ai hatállyal
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2014. október 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1424/2012. (X. 4.) Korm. határozata a „Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések – A közlekedésbiztonság növelése terén kifejtett rendőrségi tevékenység komplex fejlesztése” című projektek megvalósítása érdekében a Közlekedés Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervében egyes kiemelt projektjavaslatok akciótervi nevesítéséről és támogatásuk jóváhagyásáról.
A Kormány a „Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések – A közlekedésbiztonság növelése terén kifejtett rendőrségi
tevékenység komplex fejlesztése” című projektek megvalósítása érdekében 1. jóváhagyja az
a) 1. mellékletben foglalt táblázat 2. sora szerint a KÖZOP-1.5.0-09-11-2012-0008 azonosító számú [„Célzottan
közlekedésbiztonságot javító fejlesztések – A közlekedésbiztonság növelése terén kifejtett rendőrségi
tevékenység komplex fejlesztése (gyorsforgalmi hálózaton)” című], b) 1. mellékletben foglalt táblázat 3. sora szerint a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0017 azonosító számú [„Célzottan
közlekedésbiztonságot javító fejlesztések – A közlekedésbiztonság növelése terén kifejtett rendőrségi
tevékenység komplex fejlesztése (országos főúthálózaton)” című], egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat,
2. elfogadja az 1. pont szerinti projektjavaslatok és az 1. mellékletben foglalt táblázat 4. sora szerinti,
a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0018 azonosító számú [„Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések –
A közlekedésbiztonság növelése terén kifejtett rendőrségi tevékenység komplex fejlesztése (városi és egyéb
úthálózaton)” című] projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését, 3. hozzájárul a 2. pont szerinti projektek támogatási szerződéseinek – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedés
Operatív Program Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1275/2015. (IV. 30.) Korm. határozata egyes, a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 2. prioritása keretében megvalósuló projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek támogatásának növelését,
 2. hozzájárul az 1. melléklet szerinti projektek támogatási szerződéseinek módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2013. (VI. 12.) OGY határozata a 2013. június 4-én kihirdetett veszélyhelyzet meghosszabbításához történő hozzájárulásról.
1. Az Országgyűlés
a) az Alaptörvény 53. cikk (3) bekezdése alapján felhatalmazza a Kormányt, hogy a veszélyhelyzet kihirdetéséről
és az  ennek során teendő intézkedésekről szóló 177/2013. (VI. 4.) Korm. rendelet hatályát legfeljebb
2013. július 19-ig meghosszabbítsa,
b) felkéri a  Kormányt, hogy a  veszélyhelyzet elhárítása érdekében az  intézkedések hatályának fenntartásáig
megtett intézkedésekről az Országgyűlés ülésén adjon tájékoztatást.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
35/2009. (HK 8.) HM VTI SZÁT intézkedése a STANAG 4134 3. kiadás alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 3–4. §-aiban kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről
és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról
és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A 166/2006. (HK 24.) HM VTI SZÁT közlemény, illetve a 2008. június 5-én kihirdetett NATO szabványosítási egyezmény hatályba léptetése alapján eredeti nyelven bevezetésre és alkalmazásra kerül a STANAG 4134
(3. kiadás) ELECTRICAL CHARACTERISTICS OF
ROTATING 28-VOLT DC GENERATING SETS –
„28 volt feszültségű egyenáramú forgógépes áramforrások
elektromos jellemzői” című szabványosítási egyezmény.
3. Az egyezmény rendeltetése:
a) a 28 volt feszültségű egyenáramú forgógépes áram
források meghatározott jellemzőinek szabványosítása a
NATO haderők számára az interoperabilitás biztosítása
céljából.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 4134 Egységesítési Egyezményt rendeljék meg a HM FLÜ TI Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
51/2013. (VI. 12.) OGY határozata Rubi Gergely országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Rubi Gergely országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Debreceni Törvényszék 18. Bkf. 282/2012/2.
számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
126/2012. (V. 30.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 59. § (5) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy Varga Mihálynak, a Miniszterelnökség államtitkárnak e megbízatása 2012. június 1-jei hatállyal
megszűnik. Budapest, 2012. május 25. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
241/2011. (X. 28.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Philip Wallace Griffiths rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Új-Zéland magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez bécsi székhellyel.
Budapest, 2011. október 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1193/2010. (IX. 14.) Korm. határozata a költségvetési főfelügyelők kirendeléséről.
1. A Kormány
1.1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 46/A. § (1) bekezdése alapján költségvetési
főfelügyelőt rendel ki:
1.1.1. a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemhez,
1.1.2. az Országos Sportegészségügyi Intézethez,
1.1.3. a Munkaerőpiaci Alaphoz;
1.2. felhívja az államháztartásért felelős minisztert, hogy az Áht. 46/A. § (4) bekezdése alapján a költségvetési főfelügyelők
megbízásáról gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
38/2016. (X. 21.) KKM közleménye az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményben Részes Feleinek 21. Konferenciáján elfogadott Párizsi Megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. L. törvény 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016.  évi L.  törvénnyel a  Magyar Közlöny 2016. május 25-i 73. számában kihirdetett, az  ENSZ Éghajlatváltozási
Keretegyezményben Részes Feleinek 21. Konferenciáján elfogadott Párizsi Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) 21. cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás azon naptól számított harmincadik napon lép hatályba, amelyen a Keretegyezmény legalább
55 Részes Fele – akik együttesen az üvegházhatású gázok összes globális kibocsátásának becslés szerinti legalább
55%-áért felelnek – letétbe helyezte megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltételek teljesülésének napja: 2016. október 5.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. november 4.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2016. évi L. törvény 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy az  ENSZ
Éghajlatváltozási Keretegyezményben Részes Feleinek 21. Konferenciáján elfogadott Párizsi Megállapodás
kihirdetéséről szóló 2016. évi L. törvény 2–3. §-ai 2016. november 4-én, azaz kettőezer-tizenhat november negyedikén
lépnek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
22/2017. (VI. 28.) KKM közleménye a Magyarország és a Spanyol Királyság között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2016. CLXXVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi CLXXVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. december 20-i 210. számában kihirdetett, a Magyarország és
a Spanyol Királyság között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény 14. Cikk (1) pontja
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„(…) Jelen Egyezmény a Felek által az Egyezmény hatálybalépéshez szükséges nemzeti jogi feltételek teljesítésére
vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napját követő második hónap első
napján lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. május 31.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. július 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi CLXXVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a Magyarország és a Spanyol Királyság között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény
kihirdetéséről szóló 2016. évi CLXXVIII. törvény 2. és 3. §-a 2017. július 1-jén, azaz kettőezer-tizenhét július elsején lép
hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
52/2016. (III. 21.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya közötti pénzügyi
együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
„MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS MONGÓLIA KORMÁNYA KÖZÖTTI PÉNZÜGYI
EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM KIALAKÍTÁSÁRÓL
Magyarország és Mongólia Kormánya (a  továbbiakban: Szerződő Felek) a  gazdasági kapcsolatok kölcsönösen
előnyös bővítése és a fejlesztési együttműködés elősegítése érdekében a következő megállapodást kötik:
1. cikk
Meghatározások
A Megállapodás alkalmazásában:
a) kötött segélyhitel: olyan kamattámogatás és biztosítás útján állami támogatásban részesülő, Magyarországról
származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben a  kedvezmény mértéke
legalább 35%;
b) vegyes hitel: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat.
Az  OECD szabályok értelmében a  csomag összesített kedvezményeinek mértéke a  kamattámogatás és
a legfeljebb a kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
c) kedvezményezettség mértéke: a  segélyhitel névértéke és a  hitelfelvevő által a  jövőbeni adósságszolgálat
diszkontált jelenértéke közötti különbség, a segélyhitel névértékének százalékában kifejezve;
d) kötött segélyhitel névértéke: a  kötött segélyhitel keretében finanszírozott projekt teljes értéke
a hitel-visszafizetés kockázati felárával együtt, kamatok nélkül;
e) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
f ) OECD Megállapodás: a  hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló OECD megállapodás című
dokumentumának szerződéskötéskor hatályos változata;
g) hitel kezdőnapja: az  OECD Megállapodás XIV. sz.  melléklete m)  pontjának definíciós listája szerint
meghatározandó;
h) DDR: a kötött segélyhitel kedvezményezettségi szintjének kiszámításához alkalmazott diszkont ráta;
i) ODA: Hivatalos Fejlesztési Segítségnyújtás.
2. cikk
A pénzügyi együttműködési keretprogram létrehozása
Magyarország Kormányának nemzetközi fejlesztési együttműködési politikájával összhangban, a  Magyar
Export-Import Bank Zrt. (a  továbbiakban: Eximbank) által a  Megállapodásban rögzített keretfeltételekkel
folyósítható kötött segélyhitelekhez (a  továbbiakban: kötött segélyhitelkeret) kapcsolódóan vissza nem térítendő
hivatalos támogatást ajánl fel kamattámogatás és adományelem formájában a  jelen Megállapodásban szereplő
kondíciókkal Mongólia elsődleges fontosságú fejlesztési céljai között szereplő kiemelt program finanszírozásához
a Megállapodás I. sz. mellékletben nevesített projekthez.
Mongólia Kormánya a  kötött segélyhitelkeretet elfogadja, és a  jelen segélyhitel keretprogram megvalósulását
–  belső jogrendjének és nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően eljárva  – a  felhasznált hitel és járulékainak
visszafizetését biztosító szuverén garancia nyújtásával, vagy az  állam által kibocsátott szuverén garanciával
egyenértékű fizetési kötelezettség elfogadásával támogatja. (Ez azt jelenti, hogy Mongólia Pénzügyminisztériuma
az  általa aláírt egyedi hitelszerződések tekintetében, mint Mongólia Kormánya által kijelölt hivatalos szerv
a szuverén hiteladóst testesíti meg a Megállapodás alapján.)
A Szerződő Felek kifejezik készségüket, hogy a  jelen segélyhitel keretprogramhoz tartozó hitelügyletek résztvevői
nyilatkozattal erősítik meg, hogy az  OECD „Bribery and officially subsidised export credits” (a  vesztegetésekről és
az  államilag támogatott exporthitelekről szóló) cselekvési nyilatkozatában foglaltak értelmében nem vettek részt
az ügylettel kapcsolatos vesztegetésekben és nincs tudomásuk korrupcióról.
3. cikk
A kötött segélyhitelkeret összege és pénzügyi feltételei
A kötött segélyhitelkeretből finanszírozható projektek összértéke legfeljebb 25 millió USD, azaz huszonöt  millió
amerikai dollár. A  végleges kötelezettség Magyarország Eximbankja és a  Mongol Pénzügyminisztérium között
megkötésre kerülő egyedi hitelszerződés alapján keletkezik a 7. cikk szerint.
A kötött segélyhitelkeretből folyósítható hitel kedvezményének mértéke nem lehet kevesebb, mint 35%, az OECD
Megállapodással összhangban.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitel futamideje a  folyósítási időszakot követően nem haladhatja meg
a  17,5  évet, amely időtartam az  OECD Megállapodásban foglaltak alapján a  hitel kezdőnapját („starting point”)
követően számított maximum 4 év türelmi időt és maximum 13,5 év törlesztési időszakot foglal magába. Az  első
törlesztő részlet az  OECD Megállapodás feltételeivel összhangban a  hitel kezdőnapját követő 54 hónap múlva
esedékes.
A kötött hitel éves kamata 0,00%, amely kamat fix a teljes futamidő alatt.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekhez a  folyósítási időszak az  egyedi hitelszerződésekben kerül
rögzítésre, az adott projekttől függően. A folyósítási időszak nem haladhatja meg a 4 évet.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelre az  egyedi hitelszerződésben rögzített mértékű kockázati felár kerül
felszámításra az OECD Megállapodásban foglaltakkal összhangban, amely adomány elem formájában elengedésre
kerül a vegyes hitel részeként.
4. cikk
A kötött segélyhitelkeret felhasználása
A kötött segélyhitelkeret olyan projekt megvalósításához vehető igénybe, amely ellen az  OECD Megállapodás
jóváhagyási rendje szerinti eljárás során az  OECD Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyet
a konzultációs eljárás során elfogadtak.
A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy Mongólia a segélyhitelkeretet ezen Megállapodás elválaszthatatlan
részét képező mellékletben szereplő projekt megvalósítására fordítja.
A kiválasztott projektet Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezetek magyar exporttal valósítják meg.
A  segélyhitelkeretből megvalósuló finanszírozás idegen tartalomra akkor terjedhet ki, ha a  Magyarországon
bejegyzett gazdálkodó szervezetek által Mongólia területén teljesített export legalább 50%-ban magyar
származásúnak minősül.
A mellékletben meghatározott prioritást élvező projekt megvalósításáról Mongólia Kormánya vagy az általa kijelölt
szerv a  jogszabályok szerint eljárva, a  hivatalos fejlesztési támogatásokra vonatkozó –  az „ODA Közbeszerzési
Gyakorlattal” összhangban – szabályoknak megfelelően dönt, és erről tájékoztatja a Magyarország Külgazdasági és
Külügyminisztériumát.
5. cikk
Befogadási eljárás
A Megállapodás alapján a  hitelkeretből finanszírozandó projektek befogadásához a  Szerződő Felek a  következő
eljárást követik:
a) Az exportőr és az importőr kidolgozza a projektek megvalósításáról szóló szerződést.
b) A Mongol Pénzügyminisztérium jóváhagyja az export szerződést és erről írásban tájékoztatja az Eximbankot.
c) Az Eximbank írásban visszaigazolja a Mongol Pénzügyminisztérium által jóváhagyott szerződést.
6. cikk
A kedvezményes hitelek folyósítása
A Szerződő Felek által befogadott projektek finanszírozására nyújtott kötött segélyhitelek részletes feltételeit
a  7.  cikkben leírtak szerint, egyrészről a  Mongol Kormány által felhatalmazott szerv, mint hiteladós, másrészről
az Eximbank mint hitelnyújtó között megkötendő egyedi hitelszerződések rögzítik.
Az Eximbank saját forrásai terhére a  Mongol Kormány által felhatalmazott szerv részére a  kötött segélyhitel
névértékének összegéig kedvezményes hitelt nyújt a befogadott projekt megvalósítására. A finanszírozás mértéke
a befogadott projekt értékének 100%-a, plusz az adományelem összege.
A kötött segélyhitelek kereskedelmi és politikai kockázatait a  Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (a  továbbiakban:
MEHIB) biztosítja.
7. cikk
Az egyedi hitelszerződések feltételei
Az Eximbank és a  MEHIB a  nemzetközi kötelezettségek szerint előzetesen bejelenti az  egyedi projektekhez
kapcsolódó segélyhitel nyújtásának szándékát. A  jóváhagyási folyamat sikeres lezárása után az  Eximbank
tájékoztatja a vevőt és az exportőrt, valamint a Szerződő Feleket.
Az egyedi hitelszerződések hiteladósa a Mongol Pénzügymisztérium, mint a Mongol Kormány által kijelölt hivatalos
szerv. Az  egyedi segélyhitel szerződés keretében a  Mongol Pénzügyminisztérium kötelezettséget vállal a  hitel
visszafizetésére, a kamat és az egyéb díjak megfizetésére az 1. sz. mellékletben nevesített projekt vonatkozásában.
Mongólia Kormánya az  egyedi hitelszerződésekre vonatkozóan a  hitel visszafizetésére kötelezettséget vállal
a  Szerződő Felek megállapodása szerint és a  fizetési kötelezettségének adott évben fennálló összegét állami
költségvetésében feltünteti.
Az Eximbank és a MEHIB a hatályos magyar jogszabályokban rögzített feltételek mellett hitelbiztosítási szerződést
kötnek.
8. cikk
Adók, költségek
A Szerződő Felek a  Megállapodás végrehajtása alapján felmerülő adó (import, ÁFA)-, illeték-, vagy egyéb
közteherből adódó fizetési kötelezettségüket saját országukban kötelesek teljesíteni vagy felmentésben
részesülnek. Ezek a költségek az egyes segélyhitelekből nem fizethetők ki, és nem különíthetők el.
Az egyedi hitelszerződések során felmerülő költségeket a  hitelszerződések részes felei saját országukban fizetik
meg, és e költségek nem terhelhetők az egyes segélyhitelekre.
A kölcsön törlesztésekor a  kifizetendő összegek nem csökkenthetők Mongólia részéről kiszabott adó vagy egyéb
fizetési kötelezettség miatt felmerülő összeggel.
A mongol fél ÁFA mentességet biztosít a projekt megvalósításához.
A mongol fél biztosítja a  projekt elkezdéséhez és megvalósításához szükséges engedélyeket – ha van ilyen –
a hitelszerződés megkötéséig.
9. cikk
Jogviták
A Szerződő Felek a Megállapodás kapcsán felmerülő vitákat közvetlen tárgyalások útján rendezik.
10. cikk
Az irányadó jog és választott bíróság
Az egyedi hitelszerződésre Magyarország joga az irányadó.
Az egyedi hitelszerződésből eredő vagy azzal összefüggésben keletkező minden vitát elsősorban békés és
jóhiszemű tárgyalások útján kell rendezni. Amennyiben a  kérdéses viták 60 (hatvan) naptári napon belül nem
kerülnek rendezésre, a  vitákat a  párizsi Nemzetközi Kereskedelmi Kamara (ICC) Békéltető és Választottbírósági
Szabályzatának megfelelően kell véglegesen rendezni 3 (három) választottbíró útján. A  választottbírósági eljárást
angol nyelven kell lefolytatni. Az eljárás helye Párizs, Franciaország.
11. cikk
Záró rendelkezések
a) A  Megállapodás a  hatálybalépésétől számított két évig érvényes és automatikusan 1 évvel
meghosszabbításra kerül, hacsak az egyik fél a lejárat előtt 3 hónappal a megszüntetésről hozott döntéséről
nem értesíti a másik felet írásban.
b) Jelen Megállapodás rendelkezéseit hatályának lejárta után is alkalmazni kell azokra a befogadott projektekre,
amelyek finanszírozása a  jelen Megállapodás szerint megkötött egyedi hitelszerződések alapján valósulnak
meg.
c) A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen Megállapodás az  erről szóló későbbi jegyzék
kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
d) A  Megállapodást bármelyik Szerződő Fél indoklás nélkül, diplomáciai úton írásban felmondhatja.
Ebben az  esetben a  Megállapodás a  felmondásáról szóló értesítésnek a  másik Szerződő Fél által történt
kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon hatályát veszti.
e) A  Szerződő Felek a  Megállapodást közös akarattal, egyetértésben módosíthatják vagy kiegészíthetik. Ezek
a módosítások és kiegészítések a c) pontban foglalt eljárás szerint lépnek hatályba.
Készült Ulánbátorban, 2016. év január hónap 25. napján, angol nyelven, két eredeti példányban.
Magyarország Kormánya Mongólia Kormánya
 részéről részéről MELLÉKLET
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS MONGÓLIA KORMÁNYA KÖZÖTTI PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI
KERETPROGRAM ALAPJÁN MEGVALÓSÍTÁSRA JAVASOLT KIVÁLASZTOTT PROJEKTEK LISTÁJA
1. Songino-i Biokombinát Állami Vállalat rekonstrukciója” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 11. cikk c) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1068/2011. (III. 23.) Korm. határozata a táplálék-kiegészítők sportbeli felhasználásának visszaszorítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A táplálék-kiegészítők sportbeli felhasználásának veszélyeire figyelemmel a Kormány felkéri a nemzeti erőforrás minisztert, hogy:
1. a táplálék-kiegészítők bevizsgálására, az ezzel összefüggő vizsgálatra, tudományos, kutatói tevékenységre fókuszáló
laboratórium létrehozásának, személyi, tárgyi és pénzügyi feltételeinek biztosítását szolgáló hatásvizsgálatot 2011.
szeptember 30-ai határidőre készítse el;
2. az 1. pontban foglalt hatásvizsgálat terjedjen ki a létező állami kapacitások kihasználása útján történő
laboratórium-működtetés lehetőségére is;
3. az 1. pontban foglalt hatásvizsgálat megállapításai alapján az 1. pontban meghatározott feladatkörrel rendelkező
laboratórium létrehozása tárgyában 2011. október 15-ig tegyen javaslatot a Kormány részére.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1275/2018. (VI. 15.) Korm. határozata a légiközlekedéssel összefüggő projektjavaslat az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz CEF-SESAR-2018-1 U-SPACE pályázati kiírására történő benyújtásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  CEF-SESAR-2018-1 U-SPACE pályázati kiírására benyújtott projektjavaslattal (a  továbbiakban:
projektjavaslat), az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a projektjavaslat vonatkozásában gondoskodjon
az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és
67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami hozzájáruló nyilatkozat kiállításáról.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2216/2007. (XI. 16.) Korm. határozata a fejezeti bevételek és kiadások 2007. I–III. negyed teljesüléséről, a fejezetek egyensúlyi tartalékának felhasználásáról, illetve a fejezetek maradványképzési kötelezettségéről (kivonatos közlés).
A Kormány 1. megállapítja, hogy a 2007. háromnegyedévi jelentések alapján a fejezetek kiadásai és bevételei a Kormány által prognosztizáltak szerint, az év egészét tekintve pedig az
elfogadott költségvetési törvényben rögzítetteknek megfelelően alakultak;
2. a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről
szóló 2006. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: költ
ségvetési törvény) 52. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás szerint az egyes fejezetek 2007. évi fejezeti
egyensúlyi tartalékából összesen 47 151,4 millió forint átcsoportosítását rendeli el az 1. számú melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter,
a fejezetek felügyeletét ellátó szervek vezetői
Határidő: azonnal
3. a költségvetési törvény 52. §-ának (4) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján a 2. számú mellékletben foglaltak szerint rendeli el a fejezetek maradványképzési kötelezettségét.
Felelős: a fejezetek felügyeletét ellátó szervek
vezetői Határidő: azonnal
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
233/2014. (VI. 18.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
az Evangélikus Hittudományi Egyetemen Dr. Szabó Lajos egyetemi tanárt 2014. augusztus 1. napjától 2018. július 31.
napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2014. május 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
284/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szász Levente Andrást
2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
6/2017. (II. 27.) MvM utasítása a Központi Statisztikai Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 71. §
(1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A Központi Statisztikai Hivatal (a továbbiakban: KSH) Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SzMSz)
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Központi Statisztikai Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 25/2016. (VIII. 31.)
MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
14/2008. (III. 21.) ME határozata szakállamtitkár kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 57. §-a alapján az igazságügyi és rendészeti miniszter javaslatára dr. Gönczöl Katalint 2008. március 21-i hatállyal az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium szakállamtitkárává kinevezem.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
282/2008. (HK 8.) MH HEK intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG 2466 – Fogászati alkalmassági rendszer és osztályozás – 2. kiadás) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000.
(HK 2.) HM utasításra, valamint az Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló 11/2006. (HK 23.) HVKF első
helyettesi közleményére, továbbá a Magyar Honvédség
belső rendelkezései kiadásának és a szakirányítás rendjé
ről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. § (2) bekezdésére – az egészségügyi szakfeladatok egységes elvek szerint történő végrehajtása érdekében az Egységes NATO
Előírás (STANAG 2466 – Fogászati alkalmassági rendszer és osztályozás – 2. kiadás) nemzeti bevezetésére az
alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire és teljes személyi állományára.
2. A STANAG 2466 – Fogászati alkalmassági rendszer
és osztályozás – 2. kiadás – című dokumentumot ezen intézkedés mellékleteként, eredeti angol nyelven bevezetem.
3. A szabványosítási dokumentum célja olyan fogászati
alkalmassági rendszer kidolgozása, melynek bevezetésével és alkalmazásával a fogászati sürgősségi esetek száma
és az ebből következő szolgálatból való kiesés csökkenthető.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
236/2019. (VI. 7.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Magoulés Frédéric Francist 2019. május 31.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2017. (III. 2.) FM rendelete a Tej Szakmaközi Szervezet és Terméktanácsnál működő piaci jelentéstételi kötelezettségről szóló piacszervezési intézkedés kiterjesztéséről.
A mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a  termelői és a  szakmaközi szervezetekről szóló 2015.  évi
XCVII. törvény 28. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. adatszolgáltató: Magyarország területén működő tejfeldolgozó, nyers tehéntej kivitellel foglalkozó
tejtermelő, nagykereskedelemmel foglalkozó tejágazati szereplő, valamint tejkereskedő;
2. nagykereskedelemmel foglalkozó tejágazati szereplő: a  kereskedelemről szóló 2005.  évi CLXIV.  törvény
(a  továbbiakban: Kertv.) 2.  § 18.  pontja szerinti, tejjel és tejtermékkel kapcsolatos tevékenységet végző
természetes vagy jogi személy;
3. tej és tejtermék: e rendelet 3. mellékletében meghatározott termékkör;
4. tejfeldolgozó: tejet és tejterméket előállító és azt bel- vagy külpiacra értékesítő természetes vagy jogi személy,
aki vagy amely szerepel a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) által közzétett,
engedélyezett létesítmények nyilvántartásában;
5. tej-kereskedő: a Kertv. 2. § 13. pontja szerinti, tejjel és tejtermékkel kapcsolatos tevékenységet végző természetes
vagy jogi személy, valamint közös beszerzés esetén a  beszerzési szövetséget alkotó kis- és nagykereskedő
vállalkozások összessége, akinek vagy amelynek tej és tejtermék forgalmazásából, illetve termeléséből
származó, tárgyévet megelőző naptári évben keletkezett nettó árbevétele a 25 millió forintot meghaladja;
6. tejtermelő: olyan, a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény (a  továbbiakban: Tv.)
szerint regisztrált természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akinek
vagy amelynek a  gazdasága az  Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer (ENAR) nyilvántartásban
szereplő állatállománnyal tejet termel, és azt vagy az abból előállított más tejterméket értékesít.
2. § (1) Az adatszolgáltató köteles az 1. vagy a 2. mellékletben meghatározott piaci jelentést – a (2) bekezdés kivételével –
a feldolgozók, a nagykereskedelemmel foglalkozó tejágazati szereplők és tejtermelők esetében havi, tejkereskedők
esetében háromhavi rendszerességgel havi adatokat, elektronikus úton a Tej Szakmaközi Szervezet és Terméktanács
(a  továbbiakban: szakmaközi szervezet) honlapján közzétett címre, a  tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig
megküldeni.
(2) Nyers tehéntej kivitellel foglalkozó tejtermelő az 1. mellékletben meghatározott piaci jelentés 1. lapjának vonatkozó
sorát (70 Kód) köteles kitölteni és az (1) bekezdés szerint megküldeni.
(3) Az  adatszolgáltató köteles az  1.  melléklet 1. lapja szerinti adatszolgáltatást az  Agrárgazdasági Kutató Intézet
(a  továbbiakban: AKI) központi elektronikus rendszerén keresztül teljesíteni a  tárgyhónapot követő hónap
10. napjáig.
(4) Az adatszolgáltatási rendszert a NÉBIH és az AKI a szakmaközi szervezettel együttműködésben üzemelteti. Az AKI
az  összesített, valamint átlagadatokat a  NÉBIH-nek adja át. A  NÉBIH havonta – kizárólag összesített, valamint
átlagadatokat – ad át a szakmaközi szervezetnek. A szakmaközi szervezet tagságára vonatkozó összesített, valamint
átlagadatokat a  NÉBIH és az  AKI az  érintett adatszolgáltatók hozzájáruló nyilatkozat alapján igény szerint átadja
a szakmaközi szervezetnek.
(5) Az  adatszolgáltatási rendszerből bármely, cégre vagy személyre vonatkozó adatot – ellentétes jogszabályi
felhatalmazás hiányában – az üzemeltetők nem hozhatnak nyilvánosságra.
(6) A  szakmaközi szervezet az  adatszolgáltatók adataiból képzett összesítő táblázatokat a  honlapján közzéteszi.
A  szakmaközi szervezet az  adatszolgáltatók egyedi azonosításra alkalmas adatait nem teheti közzé és harmadik
személynek nem továbbíthatja.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
4. § (1) Az  adatszolgáltatónak e  rendelet hatálybalépését követő 15 napon belül a  szakmaközi szervezettől elektronikus
úton vagy személyesen azonosító kódszámot kell igényelnie. A  szakmaközi szervezet az  azonosító kódszámot és
az 1. vagy 2. melléklet szerinti adatlapot elektronikus úton megküldi az adatszolgáltatónak.
(2) A 2. § (1)–(3) bekezdése szerinti adatszolgáltatást 2017. január és február hónapra vonatkozóan 2017. március 31-ig
kell teljesíteni.
5. § Ez a rendelet 2019. február 28-án hatályát veszti.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter