type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
16/2004. (II. 6.) Korm. rendelete a haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelének, behozatalának, transzferjének és tranzitjának engedélyezéséről.
A Kormány a haditechnikai eszközök és szolgáltatások
kivitelének, behozatalának, transzferjének és tranzitjának
engedélyezéséről a következőket rendeli el:
1. § Értelmező rendelkezések E rendelet alkalmazásában: 1. behozatal:
a) olyan kereskedelmi ügylet, amelynek során az Euró
pai Közösség vámterületén kívüli területről a Tanács
2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (a továbbiakban: vámkódex) 4. cikkének (7) bekezdésében meghatározott ,,közösségi áru’’ fogalomkörébe
nem tartozó áru kerül behozatalra,
b) a vámkódex 114. cikkében foglalt aktív feldolgozásra
beérkező áru, a 137. cikkében meghatározott ideiglenes
behozatalra kerülő áru, a 145. cikkében foglaltak szerint
passzív feldolgozásra kivitt áru, valamint a 185. cikkében
meghatározott tértiáru behozatala,
c) szoftverek és technológiák szóban, írásos formában,
elektronikus úton, telefaxon vagy telefonon történő továbbítása az Európai Közösség vámterületén kívüli helyről az
Európai Közösség vámterületére, a technológia telefonon
történő szóbeli továbbítása akkor, ha egy dokumentumban
leírt technológia vonatkozó részét beolvassák vagy telefonon keresztül oly módon írják le, ami alapvetően azonos
eredményhez vezet;
2. bróker: az a 2. § (1) bekezdésben meghatározott cég,
amely bróker tevékenységet végez;
3. bróker tevékenység: az a tevékenység, amelyet a 2. §
(1) bekezdésben meghatározott cég haditechnikai eszköz
és szolgáltatás két, vagy több ország cégei között történő
adásvétele céljából végez, ideértve az üzlet megszervezését,
a szerződő felek közötti közvetítést, az üzleti lehetőség
jelzését a vevő, vagy az eladó részére, valamint a saját jogon
történő vételt és eladást;
4. az Európai Közösség vámterülete: a vámkódex 3. cikkében meghatározott terület;
5. exportőr: a 2. § (1) bekezdésben meghatározott cég,
amelynek nevében a kiviteli nyilatkozatot teszik, vagyis az
a 2. § (1) bekezdésben meghatározott cég, amely a nyilatkozat elfogadásakor a harmadik országbeli címzett szerződő partnere, és jogosult a termék az Európai Közösség
vámterületén kívüli kiszállításának meghatározására.
Amennyiben nem kötöttek kiviteli szerződést vagy pedig a
szerződés birtokosa nem saját nevében tevékenykedik,
akkor a terméknek az Európai Közösség vámterületén
kívüli kiküldésére szóló jogosultság a meghatározó. Exportőr az a 2. § (1) bekezdésben meghatározott cég is, amely
szoftver vagy technológia elektronikus úton, faxon vagy
telefonon való továbbításáról rendelkezik az Európai Közösség vámterületén kívüli helyre;
6. haditechnikai eszköz: az e rendelet mellékletében felsorolt eszköz és annak hatástalanított változata akkor, ha
az alkalmas kiképzési, oktatási vagy egyéb hasonló célra.
A haditechnikai eszköz és gyártásához alkalmazott technológia nemzetközileg ellenőrzött terméknek és technológiának minősül;
7. harmadik ország: az Európai Unión kívüli ország;
8. importőr: a 2. § (1) bekezdésben meghatározott cég,
amelynek nevében a behozatali nyilatkozatot teszik, vagyis
az a 2. § (1) bekezdésben meghatározott cég, amely a nyilatkozat elfogadásakor a harmadik országbeli címzett szerződő partnere, és jogosult a termék az Európai Közösség
vámterületén kívülről az Európai Közösség vámterületére
történő beszállításának meghatározására. Amennyiben
nem kötöttek behozatali szerződést vagy pedig a szerződés
birtokosa nem saját nevében tevékenykedik, akkor a terméknek az Európai Közösség vámterületére történő beszállítására szóló jogosultság a meghatározó. Importőr az
a 2. § (1) bekezdésben meghatározott cég is, amely részére
szoftver vagy technológia elektronikus úton, faxon vagy
telefonon az Európai Közösség vámterületén kívülről érkezik;
9. kivitel, újra kivitel:
a) a vámkódex 161. cikkében foglalt kiviteli eljárás,
b) a vámkódex 182. cikkében foglalt újra kivitel (re
export),
c) szoftver és technológia szóban, írásos formában,
elektronikus úton, telefaxon vagy telefonon történő továbbítása az Európai Unión kívüli rendeltetési helyre, technológia telefonon történő szóbeli továbbítása akkor, ha egy
dokumentumban leírt technológia vonatkozó részét beolvassák, vagy telefonon keresztül oly módon írják le, ami
alapvetően azonos eredményhez vezet;
10. szolgáltatás: minden olyan műszaki támogató tevékenység, amely a haditechnikai eszköz fejlesztésével, gyártásával, összeszerelésével, minőségi vizsgálatával, üzemeltetésével, karbantartásával, javításával vagy bármely más
műszaki szolgáltatással kapcsolatos, ideértve a bérmunkát,
továbbá az eszközök kezelésének és alkalmazásának oktatását. A szolgáltatás megvalósulhat műszaki-technológiai
utasítás, elméleti és gyakorlati oktatás, gyártási ismeret és
tapasztalat átadása vagy konzultáció útján szóban, írásban
és elektronikus úton is;
11. transzfer: olyan kereskedelmi ügylet, amelynek során a haditechnikai eszköz vagy szolgáltatás az Európai
Közösség vámterületén marad:
a) kiszállítás: olyan kereskedelmi ügylet, amelynek
során a haditechnikai eszköz vagy szolgáltatás a Magyar
Köztársaság területéről az Európai Unió valamely tagállamába kerül,
b) beérkezés: olyan kereskedelmi ügylet, amelynek során a haditechnikai eszköz vagy szolgáltatás az Európai
Unió valamely tagállamából érkezik a Magyar Köztársaság
területére;
12. transzfert végrehajtó: a 2. § (1) bekezdésben meghatározott cég, amelynek nevében a kiszállításról vagy beérkezésről a nyilatkozatot teszik, vagyis az a 2. § (1) bekezdésben meghatározott cég, amely a nyilatkozat elfogadásakor az Európai Unió egyik tagállamában bejegyzett címzett
szerződő partnere, és jogosult a termék Európai Közösség
vámterületén történő szállításának meghatározására.
Amennyiben nem kötöttek szerződést vagy pedig a szerződés birtokosa nem saját nevében tevékenykedik, akkor a
terméknek az Európai Közösség vámterületén történő
szállítására szóló jogosultság a meghatározó. Transzfert
végrehajtó az a 2. § (1) bekezdésben meghatározott cég is,
amely szoftver vagy technológia elektronikus úton, faxon
vagy telefonon való továbbításáról rendelkezik az Európai
Közösség vámterületén belül;
13. tranzit: az a szállítási folyamat, amelynek során
haditechnikai eszközt a Magyar Köztársaság területén keresztül úgy továbbítanak, hogy annak vámjogi helyzetében
változás nem történik.
2. § Engedélyek (1) Engedély a Magyar Köztársaság területén működő,
a) a cégbíróság által legalább egy éve nyilvántartásba
vett gazdasági társaság, ideértve a külföldi részvétellel működő gazdasági társaságot, a külföldi székhelyű vállalkozás
fióktelepét, de nem beleértve a vámszabad területen alapított társaságot,
b) az egyéni vállalkozók nyilvántartásába bejegyzett és
legalább egy éve vállalkozói igazolvánnyal rendelkező
egyéni vállalkozó,
c) a költségvetési szervek törzskönyvi nyilvántartásába
bejegyezett költségvetési szerv,
d) kereskedelmi képviselet
részére (a továbbiakban együtt: cég) adható.
(2) A cég részére a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalának
(a továbbiakban: GKM EKH) engedélye szükséges:
a) haditechnikai eszközzel végzett kivitel, behozatal és
transzfer tevékenység folytatásához; amely esetben a szükséges engedélyek: tevékenységi engedély, tárgyalási engedély és forgalmi engedély,
b) haditechnikai eszközhöz kapcsoló szolgáltatás nyújtásához és igénybevételéhez, amely esetben a szükséges
engedélyek: tevékenységi engedély, tárgyalási engedély és
forgalmi engedély,
c) haditechnikai eszközzel és szolgáltatással összefüggő, a Magyar Köztársaság területén vagy azon kívül
végzett képviseleti, ügynöki, közvetítői, bróker tevékenységhez, amely esetben a szükséges engedélyek: tevékenységi engedély, tárgyalási engedély és forgalmi engedély,
d) haditechnikai eszköz tranzitjához, amely esetben a
szükséges engedélyek: tranzittevékenységi és tranzitengedély.
(3) A kérelmek elbírálásának határideje — a tranzitengedély iránti kérelem kivételével — 90 nap.
3. § A Haditechnikai Külkereskedelmi Tárcaközi Bizottság (1) A haditechnikai eszközök és szolgáltatások nemzetközi forgalmazásának engedélyezésével összefüggő szempontokat a Haditechnikai Külkereskedelmi Tárcaközi
Bizottság (a továbbiakban: HKTB) dolgozza ki.
(2) A HKTB tagjai:
a) a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter által ki
jelölt személy, továbbá
b) a Belügyminisztérium,
c) a Honvédelmi Minisztérium,
d) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium,
e) a Külügyminisztérium
politikai államtitkárai.
A HKTB ülésein állandó meghívottként részt vesz a
4. §-ban meghatározott Haditechnikai Külkereskedelmi
Engedélyezési Bizottság (a továbbiakban: Bizottság)
elnöke.
(3) A HKTB elnökét — tagjai közül — a miniszterelnök,
titkárát a gazdasági és közlekedési miniszter nevezi ki.
(4) A HKTB ügyrendjét maga állapítja meg. (5) A Bizottság elnöke kérheti a HKTB ülésének összehívását.
4. § A Haditechnikai Külkereskedelmi Engedélyezési Bizottság (1) A tevékenységi, tárgyalási és forgalmi engedély iránti
kérelmekkel kapcsolatos szakértői vélemények kialakítására a Bizottság jogosult.
(2) A Bizottság tagjai:
a) a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter,
b) a belügyminiszter,
c) a honvédelmi miniszter
d) a gazdasági és közlekedési miniszter,
e) a külügyminiszter,
f) a pénzügyminiszter,
által kijelölt személyek. (3) A Bizottság elnöke a GKM EKH főigazgatója, titkára
a gazdasági és közlekedési miniszter által kinevezett személy.
(4) A Bizottság elnöke a Bizottság munkájába — tanácskozási joggal — esetenként más minisztériumok és országos hatáskörű szervek képviselőit bevonhatja.
(5) A Bizottság a véleményét a HKTB által kidolgozott
szempontok figyelembevételével, valamennyi tag egyetértésével alakítja ki. Egyetértés hiányában a Bizottság
elnöke kikéri a HKTB véleményét.
(6) A Bizottság ügyrendjét maga állapítja meg. (7) Haditechnikai eszköz és szolgáltatás nemzetközi forgalmazásáról és tranzitjáról csak külön felhatalmazással
rendelkező személy hozhat nyilvánosságra információt.
Felhatalmazást a Bizottság elnöke adhat. Nemzetközi
kötelezettségekkel kapcsolatos adatszolgáltatást a GKM
EKH és a Külügyminisztérium külön felhatalmazás nélkül
végezhet.
(8) A Bizottság véleményezi a Külügyminisztérium és a
GKM EKH által évente a hazai nyilvánosság és a nemzetközi közösség részére a haditechnikai termékek forgalmazásáról készülő összefoglalót.
(9) A gazdasági és közlekedési miniszter a haditechnikai
külkereskedelmi engedélyezési tevékenységről évenként
egy alkalommal beszámol az Országgyűlés Honvédelmi
Bizottságának, Külügyi Bizottságának és Nemzetbiztonsági Bizottságának.
(10) Az e rendeletben szabályozott tevékenység, valamint az engedélyben előírt feltételek betartásának ellenőrzésére a GKM EKH, valamint a Vám- és Pénzügyőrség
jogosult.
5. § Korlátozások és embargók (1) Nem engedélyezhető haditechnikai eszköz kivitele,
tranzitja és szolgáltatás nyújtása
a) fegyveres konfliktusban álló országokba,
b) olyan országokba, ahol a nemzetközi békét és bizton
ságot fenyegető fegyveres konfliktus bekövetkezése várható és a konfliktus alapjául szolgáló viszály békés, tárgyalásos megoldására az ENSZ Biztonsági Tanácsa, az Európai Unió Tanácsa vagy az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet az érintett feleket határozatban szólította
fel, vagy fegyverek szállításának és a haditechnikai szolgáltatások, illetve az ahhoz kapcsolódó képzés tilalmát rendelte el,
c) abban az esetben, ha az ügylet ellentétes az Európai
Unió Tanácsa által 1998. június 8-án elfogadott, a fegyverexportra vonatkozó Magatartási Kódexben foglalt elvekkel.
(2) A szállítások teljesítését megelőzően az engedélyt
vissza kell vonni, illetve a teljesítést meg kell tiltani, ha a
körülményekben olyan változás áll be, amely miatt a szerződés teljesítése az (1) bekezdésben foglaltakba ütközik.
(3) A GKM EKH a kiadott engedélyt visszavonja, ha az
engedély kiadását követően olyan változás állt be, amely
alapján a kérelem elutasításának lenne helye, vagy a cég a
rendeletben foglalt előírásokat, az engedélyben meghatározott feltételeket, illetve a kereskedelemre vonatkozó
szabályokat megszegi.
(4) Ha 6 hónapon belül az elutasított engedélykérelemmel azonos tartalmú kérelmet nyújtanak be, akkor azt el
kell utasítani.
6. § Ügyrendi eljárások (1) Az e rendeletben szabályozott engedélyek megadása
nem érinti a más jogszabályokban előírt engedélyek beszerzésének, illetve bejelentési előírások teljesítésének kötelezettségét.
(2) A cégek havonta kötelesek az engedélyállományról
és a lebonyolított forgalomról — a GKM EKH által rendszeresített nyomtatványon — tájékoztatást adni a GKM
EKH-nak.
(3) A GKM EKH a benyújtott okmányokon szereplő
adatokat kizárólag hivatalos eljárása során használhatja
fel, és köteles azokat minősített információként kezelni.
(4) Az Engedélyezési Hivatal elsőfokú közigazgatási
határozatai ellen benyújtott jogorvoslati kérelmeket másodfokon a gazdasági és közlekedési miniszter bírálja el.
7. § Tevékenységi engedély (1) Tevékenységi engedély lehet valamennyi termékre,
viszonylatra, ügyletre kiterjedő (teljes) vagy csak meghatározott termékre, viszonylatra, ügyletre kiterjedő (részleges).
(2) Tevékenységi engedély iránt kérelmet írásban kell a
GKM EKH-hoz benyújtani. A tevékenységi engedély iránti kérelmet részletes indoklással kell ellátni.
(3) A tevékenységi engedély beszerzéséig a cég haditechnikai eszköz kivitelével, behozatalával, transzferjével,
tranzitjával, szolgáltatás nyújtásával és igénybevételével
kapcsolatban előkészítő tevékenységet (piackutatás, ajánlattétel, előkészítő tárgyalások stb.) nem végezhet.
(4) A tevékenységi engedély iránti kérelemhez csatolni
kell a következő, 3 hónapnál nem régebbi dokumentumokat:
a) gazdasági társaság esetében a cégbírósági bejegyzés,
egyéni vállalkozó és költségvetési szerv esetében a nyilvántartásba vétel hiteles másolatát,
b) a számlavezető bank által adott bankinformációt,
c) a Vám- és Pénzügyőrség, illetve az APEH igazolását
arról, hogy a cégnek van-e adó- és köztartozása,
d) a cég vezetőjének nyilatkozatát arról, hogy a cég a
haditechnikai eszköz és szolgáltatás nemzetközi forgalmazásához, valamint tranzit szállításához szükséges személyi
és szakmai feltételekkel és a titokvédelmi, valamint a biztonsági előírások betartásához szükséges feltételekkel rendelkezik,
e) a cég vezetőjének közjegyző által hitelesített aláírási
címpéldányát,
f) az eljáró ügyintéző meghatalmazását. (5) A tevékenységi engedély legfeljebb 24 hónapra adható, és egy alkalommal további 24 hónapra meghosszabbítható. A tevékenységi engedély meghosszabbítása iránti
kérelemhez csak abban az esetben kell benyújtani a (4) bekezdés a) pontja szerinti dokumentumot, ha abban időközben változás következett be. Változatlan adatok esetén
e tényről elegendő a cég vezetőjének nyilatkozata.
8. § (1) Tevékenységi engedéllyel rendelkező cég jogutóddal
történő megszűnése esetén a jogutód haditechnikai eszközt csak a tevékenységi engedély megszerzése után forgalmazhat.
(2) A tevékenységi engedéllyel rendelkező gazdasági
társaságban 25%-ot meghaladó tulajdonváltozás, valamint
a tulajdonosi kör bővülése esetén a tevékenység csak új
engedély birtokában folytatható. A cég vezetője a tulajdonviszonyokban bekövetkezett változást követő 8 napon belül köteles a változásról írásban tájékoztatni a GKM EKH-t,
és ezzel egy időben kérelmezheti a tevékenységi engedély
megújítását. A tulajdonosváltozást megelőzően kötött
szerződéseit a cég teljesítheti.
9. § Tárgyalási engedély (1) Haditechnikai eszköz kivitelére és behozatalára, kiszállítására és beérkezésére, valamint szolgáltatás nyújtására és igénybevételére vonatkozó szerződés csak tárgyalási engedély birtokában készíthető elő.
(2) Tárgyalási engedély érvényes tevékenységi engedély
birtokában kérelmezhető.
(3) A tárgyalási engedély iránti kérelmet két példányban, a GKM EKH által rendszeresített formanyomtatványon kell a GKM EKH-hoz benyújtani.
(4) A tárgyalási engedély 12 hónapig jogosítja fel a
kérelmezőt a szerződés előkészítésére. A tárgyalási engedély egy alkalommal, további 12 hónapra meghosszabbítható.
10. § Forgalmi engedélyek (1) Haditechnikai eszköz kivitelére, behozatalára,
transzferjére, szolgáltatás nyújtására és igénybevételére
vonatkozó szerződés csak forgalmi engedély birtokában
teljesíthető.
(2) Forgalmi engedély érvényes tárgyalási engedély birtokában kérelmezhető.
(3) A forgalmi engedély iránti kérelmet két példányban,
a GKM EKH által rendszeresített formanyomtatványon
kell a GKM EKH-hoz benyújtani.
(4) Haditechnikai eszköz kivitelére vagy kiszállítására és
szolgáltatás nyújtására vonatkozó kérelemhez legalább a
következőket csatolni kell:
a) a vevő Végfelhasználói Nyilatkozatát (a továbbiakban: Nyilatkozat), illetve beviteli engedélyének másolatát,
illetve a Nemzetközi Import Igazolását (a továbbiakban:
Igazolás),
b) az áru tulajdonosától kapott megbízást abban az
esetben, ha a kérelmező nem azonos a tulajdonossal.
(5) Haditechnikai eszköz behozatalára vagy beérkezésére és szolgáltatás igénybevételére vonatkozó kérelemhez
csatolni kell:
a) a belföldi címzett Nyilatkozatát,
b) abban az esetben, ha a származási/szerződő ország
hatóságai igénylik az Igazolást, akkor az erre vonatkozó
kérelmet.
(6) A forgalmi engedély 12 hónapig érvényes, és egy
alkalommal, további 12 hónapra meghosszabbítható.
(7) A vevő, a végfelhasználó és az esetleges közvetítő,
ügynök, bróker megbízhatóságát a kérelmező köteles megvizsgálni.
11. § Tranzitengedély (1) Haditechnikai eszköz tranzitjára vonatkozó engedély tevékenységi engedély birtokában kérelmezhető.
A tranzitengedély iránti kérelem elbírálási ideje 15 nap.
(2) A tranzitengedély iránti kérelem a GKM EKH által
rendszeresített formanyomtatványon kérelmezhető.
(3) A kérelemhez csatolni kell:
a) a hivatalos csomagolási listát vagy a csomagolási
részleteket tartalmazó kereskedelmi számlát,
b) a szállítmányt indító ország kiviteli engedélyét,
c) a rendeltetési ország Nyilatkozatát, illetve beviteli
engedélyét, illetve Igazolását,
d) ha a rendeltetési hely nem szomszédos országban
van, úgy a tranzit kilépési irányába eső szomszédos ország
tranzitengedélyét,
e) más jogszabályokban előírt engedélyeket, illetve
okmányokat. 12. §
Az okmányokkal kapcsolatos eljárások (1) Haditechnikai eszköz kivitelének, behozatalának,
transzferjének, tranzitjának, valamint szolgáltatások nyújtásának és igénybevételének engedélyezése során alkalmazandó engedélyokmányok mintáját a GKM EKH határozza meg.
(2) A nemzetközi kötelezettségekkel kapcsolatos okmányok [Igazolás, Nyilatkozat és Szállítási Tanúsítvány
(a továbbiakban: Tanúsítvány)] mintáját a GKM EKH
határozza meg.
(3) A Magyar Köztársaság nemzetközi kötelezettségeiből eredően a GKM EKH Igazolást bocsát ki haditechnikai
eszköz Magyar Köztársaságba történő behozatala, beérkezése és szolgáltatás igénybevétele esetén abból a célból,
hogy igazolja a magyar hatósági ellenőrzés meglétét, ha azt
a származási/szerződő ország hatósága igényli.
(4) Az Igazolás kizárólag az abban megnevezett cég
nevében használható fel a származási/szerződő ország
hatóságai előtti eljárás során. Az Igazolás érvényét veszíti,
ha a kibocsátást követő 6 hónapon belül nem mutatják be
a megfelelő külföldi hatóságnál.
(5) Az Igazolást az importőr abban az esetben igényelheti vissza üzleti partnerétől, ha a leszállított mennyiség
vagy érték eltér az Igazolásban foglalt mennyiségtől, illetve
értéktől. A tényleges szállítások alapján új Igazolás adható ki.
(6) Behozatal vagy beérkezés esetén annak megállapítása, hogy a származási/szerződő ország hatóságai igénylik-e
az Igazolás kibocsátását, a szerződő felek feladata.
13. § (1) Az Igazolás iránti kérelemhez csatolni kell a Nyilatkozatot arról, hogy a behozott haditechnikai eszközt és
igénybe vett szolgáltatást kizárólag a Nyilatkozatban megjelölt feltételekkel és módon fogják felhasználni.
(2) Haditechnikai eszköz és szolgáltatás továbbadása
esetén a tényleges végső felhasználó, illetve vásárló által
kiállított Nyilatkozatot kell a GKM EKH részére benyújtani.
(3) Amennyiben a szállító a magyar végfelhasználótól
vagy vevőtől olyan nyilatkozatot kér, amely magyar állami
szintű megerősítést is igényel, akkor a magyar cég a GKM
EKH által meghatározott okmányt köteles használni.
14. § (1) Haditechnikai eszköz behozatala esetén a végleges
vámjogi rendeltetést végző vámhivatal a Tanúsítványt érvényesíti, annak igazolására, hogy az abban foglalt haditechnikai eszközök Magyarország területére érkeztek.
Amennyiben a szállító a magyar végfelhasználótól vagy
vevőtől Tanúsítványt kér, akkor a magyar cég a GKM EKH
által meghatározott nyomtatvány szerinti okmányt köteles
használni.
(2) A GKM EKH a magyar kivitel engedélyezése során
előírhatja a kérelmező részére, hogy nyújtsa be a külföldi
vevő, illetve végfelhasználó részéről megküldött Tanúsítványt. A Tanúsítvány magyar kivitel esetén annak igazolására szolgál, hogy az abban foglalt haditechnikai eszközök
és szolgáltatások a vevő/végfelhasználó ország vámterületére érkeztek.
(3) Az Igazolásban és a hozzá kapcsolódó Nyilatkozatban, valamint a Tanúsítványban szereplő adatokkal kapcsolatban beálló bármilyen természetű változásról a kérelmezőnek haladéktalanul értesítenie kell a GKM EKH-t.
Az engedélyezési szempontból jelentős változás esetén a
GKM EKH jogosult az okmányokat visszavonni, illetve
egyidejűleg a változások bejelentését új kérelemként kezelni.
15. § (1) Az engedélyezéssel kapcsolatos engedély és egyéb
okmányok átruházása tilos.
(2) A vámhivatalok a teljes mértékben kihasznált vagy
lejárt forgalmi és tranzitengedélyt kötelesek bevonni és haladéktalanul visszaküldeni a GKM EKH-nak. A cégek a fel
nem használt, illetve érvényüket vesztett forgalmi és tranzitengedélyt kötelesek haladéktalanul visszaküldeni a
GKM EKH-nak.
(3) A vámhivatalok kötelesek a Tanúsítványok másodpéldányát haladéktalanul megküldeni a GKM EKH-nak.
16. § Mentességek (1) Nem szükséges engedély, ha haditechnikai eszközt
a) az Alkotmány rendelkezéseinek megfelelően jóvá
hagyott — külföldön, illetve Magyarországon tartandó —
hadgyakorlatok céljából,
b) az Észak Atlanti Szerződésből eredő kötelezettségek
teljesítése érdekében
szállítanak át a Magyar Köztársaság határán. (2) A tevékenységi engedéllyel rendelkező költségvetési
szervek, saját beszerzési szervezeteikkel, saját célra és költségvetésük terhére történő beszerzéseik tekintetében
mentesülnek a tárgyalási engedélykérelem benyújtásának
kötelezettsége alól.
(3) Az Európai Unió tagállamaiban bejegyzett cégekkel
keretszerződés alapján kötendő szerződésekhez tárgyalási
engedély nem szükséges.
17. § Egyszerűsített eljárások (1) Kormányhatározat vagy a Kormány Nemzetbiztonsági Kabinetjének döntése alapján haditechnikai eszköz,
segély szállítására, szolgáltatás nyújtására vonatkozó engedélyeket a GKM EKH a Bizottság előzetes véleményének
mellőzésével is kiadhatja.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a GKM
EKH a döntésben rögzített feltételek betartását ellenőrzi.
(3) A költségvetési szervek részére 5 évig érvényes tevékenységi engedély adható.
(4) Haditechnikai eszköz kiszállítására, beérkezésére,
kivitelére, behozatalára, valamint szolgáltatás nyújtására
és igénybevételére vonatkozóan olyan általános tárgyalási
engedély is adható, amely az Európai Unió, illetve a NATO
tagállamaiban telephellyel rendelkező partnerrel lebonyolítandó, több évre kiterjedő ügyletre vonatkozik.
(5) A tartós termelési, illetve értékesítési kapcsolatban
álló cégek részére a kapcsolat idejére érvényes általános
tárgyalási keret engedély adható.
(6) Az Európai Unió, illetve a NATO tagállamaiba
irányuló kiszállítás, illetve kivitel esetén a vevő beviteli
engedélyének, illetve Igazolásának, illetve Nyilatkozatának benyújtásától a GKM EKH eltekinthet.
(7) Több évre szóló, kétoldalú szerződés esetén a kiszállításra, illetve beérkezésre vonatkozóan 24 hónapra érvényes forgalmi engedély adható ki, amely egy alkalommal
további 12 hónapra meghosszabbítható.
18. § Záró rendelkezések (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a haditechnikai eszközök
és szolgáltatások kiviteléről, behozataláról, illetve reexportjáról szóló 48/1991. (III. 27.) Korm. rendelet, valamint
a haditechnikai eszközök és szolgáltatások kiviteléről, behozataláról, illetve reexportjáról szóló 48/1991. (III. 27.)
Korm. rendelet módosításáról szóló 66/1991. (V. 21.)
Korm., 1/1995. (I. 20.) Korm., 135/1997. (VII. 29.) Korm.
rendelet.
(2) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
17/2012. (IV. 5.) BM rendelete a szabálysértési elzárás végrehajtásának részletes szabályairól.
A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény 250. §
(2) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d) és o) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a
legfőbb ügyész véleményének kikérésével a következőket rendelem el:
1. Az elzárást foganatosító szervek 1. § (1) Az elzárást a szabálysértési elzárás végrehajtását foganatosító intézetek kijelöléséről szóló kormányrendeletben
meghatározott büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani. (2) Ha az elkövető előzetes letartóztatásban van vagy szabadságvesztést tölt, az elzárást ugyanabban
a büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani. 2. A büntetésként kiszabott elzárás végrehajtása
2. § (1) Ha az elkövető az elzárást kiszabó határozat jogerőre emelkedésekor szabálysértési őrizetben van, őt a rendőrség a
bíróság jogerős, végrehajthatósági záradékkal, valamint eredeti bírói aláírással ellátott határozatával (a továbbiakban:
bírósági határozat) adja át a büntetés-végrehajtási intézetnek, egyidejűleg közli az elzárás végrehajthatósága
elévülésének időpontját. (2) Ha a szabálysértési hatóságnak tudomása van arról, hogy az elkövető előzetes letartóztatásban van, vagy
szabadságvesztést, illetve más ügyben kiszabott elzárását tölti, a bírósági határozatot, illetve az elzárás
végrehajthatósága elévülésének időpontjára vonatkozó közlést annak az előzetes letartóztatást foganatosító
büntetés-végrehajtási intézetnek, javítóintézetnek vagy rendőrségi fogdának küldi meg, ahol az előzetes
letartóztatást foganatosítják vagy a szabadságvesztést, illetve a más ügyben kiszabott elzárást végrehajtják.
(3) Ha az elkövetőt az előzetes letartóztatásból szabadlábra helyezték, illetve a szabadságvesztésből vagy az elzárásból
szabadították, a büntetés-végrehajtási intézet, a javító intézet, vagy a rendőrségi fogda a bírósági határozatot
– a szabadulás napjának megjelölésével – haladéktalanul visszaküldi az azt megküldő szabálysértési hatóságnak.
3. § (1) Ha az elkövető az elzárást kiszabó határozat jogerőre emelkedésekor nincs őrizetben, a szabálysértési hatóság
a bírósági határozat egyidejű megküldésével (átadásával) felhívja, hogy az elzárás végrehajtása végett a megjelölt
napon, a felhívásban meghatározott büntetés-végrehajtási intézetben jelentkezzék. Egyidejűleg a bírósági határozat
egy példányát megküldi a büntetés-végrehajtási intézetnek, a fiatalkorú elkövető esetén az elkövető törvényes
képviselőjének és a lakóhely szerint illetékes gyámhatóságnak, továbbá közli az elzárás megkezdésének és
végrehajthatósága elévülésének időpontját. (2) A felhívást úgy kell kiadni, hogy azt az elkövető a büntetés-végrehajtási intézetben való jelentkezésre meghatározott
időpont előtt legalább nyolc nappal megkapja. (3) Az elkövetőt figyelmeztetni kell, hogy
a) egynapi élelmet és tisztasági csomagot (tisztálkodó szerek, egy váltás fehérnemű) hozhat magával,
b) hozzátartozója vagy az elkövető által megjelölt más személy csomagot küldhet az elkövető részére,
c) a jelentkezés elmulasztása esetén elővezetését rendelik el, és ennek költségét meg kell térítenie.
(4) Az elkövetőt tájékoztatni kell, hogy a) a Társadalombiztosítási Azonosító Jelét (TAJ számot) igazoló hatósági igazolványát,
b) aktuálisan fennálló megbetegedéseire kezelőorvosa által rendelt, folyamatosan alkalmazott gyógyszeres
kezelésére, gyógyászati segédeszközeire vonatkozó, rendelkezésére álló dokumentumokat (házi/szakorvosi
ambuláns vizsgálati lap, lelet, kórházi zárójelentés, szakorvosi javaslat támogatással történő
gyógyszerrendeléshez, előjegyzés járóbeteg szakvizsgálatokra, fekvőbeteg intézeti gyógykezelésre stb.), illetve
aktuális egészségi állapotának megfelelő, dokumentummal igazoltan a kezelőorvos által rendelt gyógyszereit,
gyógyászati segédeszközeit hozza magával. 4. § (1) A szabálysértési hatóság a 3. § (1) bekezdésében megjelölt felhívást az elkövető jelentkezésére meghatározott napot
követő nyolc napig nyilvántartja. Ha szabályszerűen kézbesített felhívás esetén e határidő elteltéig az elzárás
foganatba vételéről értesítés nem érkezett, az elkövető elővezetését rendeli el. Az elrendelt elővezetésről az ügyészt
elektronikus úton kell értesíteni. (2) Az elővezetést elrendelő határozat tartalmazza:
a) a szabálysértési hatóság, valamint az elzárást kiszabó bíróság megnevezését, a határozatok számát és keltét,
b) az elkövető nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakóhelyét, illetve ismert tartózkodási
helyét, ahonnan elővezethető, valamint a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjének nevét, születési nevét,
születési helyét és idejét, anyja nevét, lakóhelyét, illetve ismert tartózkodási helyét,
c) a szabálysértés megnevezését, a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási
rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.) szerinti minősítését, valamint a kiszabott elzárás
tartamát, a Szabs. tv. 9. § (3) bekezdésének figyelembevételével,
d) annak a büntetés-végrehajtási intézetnek a megnevezését, ahová az elkövetőt elő kell vezetni, valamint azt, hogy
az elkövetőt melyik napon kell a büntetés-végrehajtási intézetbe elővezetni, továbbá, hogy ha az elővezetés
megkísérlése nem vezet eredményre, azt meddig lehet újból megkísérelni,
e) az ügyintéző aláírását, és a szabálysértési hatóság körbélyegzőjét.
(3) Sikertelen elővezetés esetén az elővezetés újabb határnapjaként az elővezetésre meghatározott naptól számított
nyolcadik napot kell megjelölni, kivéve, ha az elzárás elévülése ennél rövidebb idő alatt következik be.
(4) Az elővezetést foganatosító rendőr az elővezetési határozat egy példányát átadja az elkövetőnek. A rendőr az
elkövetőt az elővezetési határozat két példányával adja át a büntetés-végrehajtási intézetnek. A határozat egy
példányát a büntetés-végrehajtási intézet visszatartja, egy példányon az elkövető átvételét igazolja, és azt a rendőrnek
visszaadja. 3. Pénzbírság, helyszíni bírság, illetve közérdekű munka helyébe lépő elzárás végrehajtása
5. § (1) A szabálysértési hatóság a meg nem fizetett pénzbírságot, a meg nem fizetett helyszíni bírságot, valamint a nem
teljesített közérdekű munkát elzárásra átváltoztató bírósági határozatot megküldi az elkövetőnek, a fiatalkorú
elkövető esetén a fiatalkorú törvényes képviselőjének és a lakóhely szerint illetékes gyámhatóságnak, valamint
a büntetés-végrehajtási intézetnek. Az átváltoztató bírósági határozat büntetés-végrehajtási intézetnek megküldött
példányához csatolja a pénzbírságról rendelkező határozatot, a helyszíni bírság kiszabásáról szóló nyomtatványt vagy
a közérdekű munkáról rendelkező határozatot, valamint közli az elzárás megkezdésének és végrehajthatósága
elévülésének időpontját. (2) Az átváltoztató bírósági határozat elkövetőnek megküldött példányához felhívást csatol, amely tartalmazza:
a) a pénzbírság, a helyszíni bírság, illetve a közérdekű munka helyébe lépő elzárás tartamát, a Szabs. tv. 9. §
(3) bekezdésének figyelembevételével, b) azt a felhívást, hogy az elkövető melyik napon, melyik büntetés-végrehajtási intézetben jelentkezzék,
c) a 3. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott figyelmeztetést illetve tájékoztatást,
d) azt a figyelmeztetést, hogy a pénzbírság illetve helyszíni bírság az elzárás megkezdése előtt, illetve annak tartama
alatt is megfizethető, és ez esetben az elkövető az elzárás végrehajtása (további végrehajtása) alól mentesül,
e) az ügyintéző aláírását és a szabálysértési hatóság körbélyegzőjét.
(3) A közérdekű munka átváltoztatása esetét kivéve a felhíváshoz kitöltött készpénzátutalási megbízást – amely
tartalmazza a határozat egyedi azonosítására alkalmas ügyszámát, a pénzbírságot, illetve a helyszíni bírságot kiszabó
hatóság vagy bíróság megnevezését, a célszámla nemzetközi fizetési számlaszámát (IBAN), a nemzetközi banki
azonosító (BIC) kódját és a pénzbírság összegét – kell mellékelni.
(4) A felhívást úgy kell kiadni, hogy azt az elkövető a büntetés-végrehajtási intézetben való jelentkezésre meghatározott
időpont előtt legalább nyolc nappal megkapja. 6. § (1) A szabálysértési hatóság a bírósági határozatot az elkövető jelentkezésére meghatározott napot követő nyolc napig
megőrzi. Az elkövető elővezetését kell elrendelni, ha a szabályszerűen kézbesített felhívás esetén e határidő elteltéig
az elzárás foganatosításának végrehajtásáról értesítés nem érkezett, illetve a pénzbírságot, helyszíni bírságot nem
fizették meg. (2) Az elővezetést elrendelő határozat tartalmazza:
a) a 4. § (2) bekezdésében felsoroltakat, továbbá
b) a közérdekű munka átváltoztatása esetét kivéve azt a figyelmeztetést, hogy ha az elkövető vagy helyette más
a pénzbírságot, illetve a helyszíni bírságot az elővezetés megkezdéséig, vagy annak foganatosítása alatt megfizeti
és ezt igazolja az elővezetést mellőzni kell. (3) Az elővezetés újabb határnapjaként az elővezetésre meghatározott naptól számított nyolcadik napot kell megjelölni,
kivéve, ha a büntetés elévülése ennél rövidebb idő alatt következik be.
(4) Az elővezetési határozatot a szabálysértési hatóság állítja ki, és annak négy példányát – a kitöltött készpénzátutalási
megbízással együtt, amely tartalmazza a határozat egyedi azonosítására alkalmas ügyszámát, a pénzbírságot, illetve
a helyszíni bírságot kiszabó hatóság vagy bíróság megnevezését, a célszámla nemzetközi fizetési számlaszámát (IBAN),
a nemzetközi banki azonosító (BIC) kódját és a pénzbírság összegét – az elkövető lakóhelye vagy tartózkodási helye
szerint illetékes rendőri szervnek küldi meg, kivéve, ha az ügyész az elővezetési határozatot hatályon kívül helyezi.
7. § (1) Az elővezetést foganatosító rendőr az elővezetési határozatot az elkövetőnek – a készpénzátutalási megbízással
együtt átadja. Ha az elkövető az elővezetés foganatosítása közben a pénzbírságot, illetve a helyszíni bírságot meg
kívánja fizetni, erre a rendőrnek a helyszínen lehetőséget kell biztosítania vagy az elkövetőt a legközelebbi
készpénzbefizetésre alkalmas helyre kell kísérnie. (2) Ha az elkövető a pénzbírságot, helyszíni bírságot teljesen megfizette, a rendőr az elővezetést mellőzi, és az elővezetési
határozat két példányára rávezeti, hogy a pénzbírság, helyszíni bírság megfizetése megtörtént. A rendőri szerv
a határozat egy példányát az elővezetést elrendelőnek visszaküldi.
(3) Ha az elkövető a pénzbírságot, helyszíni bírságot nem fizette meg, őt a rendőr az elővezetési határozat három
példányával a büntetés-végrehajtási intézetnek átadja. A határozat egy példányát a büntetés-végrehajtási intézet
visszatartja, két példányon az elkövető átvételét igazolja, és azokat a rendőrnek visszaadja. A rendőri szerv az átvétel
igazolását tartalmazó elővezetési határozat egy példányát az elővezetést elrendelő szervnek visszaküldi.
(4) Az elővezetés költségét az elővezetési határozat visszaküldött példányán fel kell tüntetni.
8. § Ha a pénzbírságnak, valamint a helyszíni bírságnak csak egy részét fizették meg az elzárás megkezdése után, úgy
a meg nem fizetett összegnek megfelelő tartamú elzárást kell végrehajtani.
4. Értesítés befogadásról, illetve az elzárás kitöltéséről 9. § A büntetés-végrehajtási intézet az elzárás foganatba vételéről, az elzárás kitöltéséről, illetve az elkövetőnek
a pénzbírság, helyszíni bírság megfizetése folytán történt szabadon bocsátásáról haladéktalanul értesíti
a) a szabálysértési hatóságot, b) a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét, valamint a lakóhely szerint illetékes gyámhatóságot.
5. Halasztás, félbeszakítás 10. § (1) Az elzárás elhalasztása iránti kérelmet az első fokon eljárt bíróságnál lehet előterjeszteni, illetve jegyzőkönyvbe
mondani. A kérelem előterjesztésének nincs halasztó hatálya. (2) A szabálysértési hatóság a nála előterjesztett kérelmet továbbítja a bíróság részére. Ha az elkövető elővezetése iránt
már intézkedett, erről a bíróságot tájékoztatja. (3) Az elzárás félbeszakításáról – okának, tartamának, illetve a letöltött napok számának megjelölésével –
a büntetés-végrehajtási intézet értesíti a szabálysértési hatóságot, valamint a fiatalkorú elkövető törvényes
képviselőjét. A büntetés-végrehajtási intézet felhívja az elkövetőt, hogy a félbeszakításra engedélyezett határidő
utolsó napját követő napon jelentkezzék az elzárás további folytatására.
(4) Ha a félbeszakításra engedélyezett határidő eltelt, és az elkövető nem jelentkezett az elzárás folytatására,
a büntetés-végrehajtási intézet erről értesíti a szabálysértési hatóságot, valamint a fiatalkorú elkövető törvényes
képviselőjét. A szabálysértési hatóság ilyenkor a 4. §, illetve a 6. § rendelkezéseinek alkalmazásával intézkedik az
elkövető személy elővezetésére. Ebben az esetben az elkövető csak a szabálysértési hatóság újabb intézkedésére
fogadható be. 6. Intézkedés az ismeretlen helyen tartózkodó elkövető személy felkutatására
11. § Ha az elkövető ismeretlen helyen tartózkodik és ezért az elzárásról szóló határozat nem kézbesíthető, illetve az
elővezetés nem foganatosítható, a szabálysértési hatóság az elkövető lakóhelyét, illetve tartózkodási helyét annak
megállapítása céljából ellenőrzi a központi személyi adat- és lakcímnyilvántartásban, vagy az elkövető utolsó
lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerint illetékes helyi szervét keresi meg. Ezek a szervek a szükséges tájékoztatást
kötelesek haladéktalanul megadni. 7. Elzárás végrehajtása szabadságvesztést töltő, előzetes letartóztatásban lévő, illetve idegenrendészeti
őrizetben lévő elkövető személy esetén 12. § (1) Ha az elkövető előzetes letartóztatását rendőrségi fogdában foganatosítják, amennyiben az előzetes letartóztatást
megszüntetik, őt az elzárásról rendelkező bírósági határozattal, valamint az elzárás végrehajthatósága elévülésének
időpontjára vonatkozó közléssel a büntetés-végrehajtási intézetbe kell átkísértetni.
(2) Ha idegenrendészeti őrizet végrehajtása során elzárás végrehajtására érkezik határozat, az őrizetet annak
megérkezése napján meg kell szakítani, és a következő naptól az elzárást kell végrehajtani. A megszakításról az
idegenrendészeti őrizetet elrendelő hatóságot haladéktalanul értesíteni kell. 8. Befogadás
13. § Az elkövető elzárás végrehajtására a bíróság jogerős és végrehajthatósági záradékkal ellátott elzárást kiszabó, illetve
meg nem fizetett pénzbírságot, helyszíni bírságot vagy közérdekű munkát elzárásra átváltoztató határozata alapján
fogadható be. 14. § (1) A befogadás során az elkövető személyazonosságát meg kell állapítani. A befogadás alapjául szolgáló iratok
vizsgálatára és a személyazonosság megállapítására a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának
szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet (a továbbiakban: R.) 11. §-át kell alkalmazni.
(2) Nincs helye befogadásnak, ha a) a bíróság határozata a büntetés-végrehajtási intézethez nem érkezett meg, és azt az elzárás megkezdésére
jelentkező elkövető sem hozta magával, valamint ha kétséget kizáróan megállapítható, hogy a jelentkező személy
az elkövetővel nem azonos, b) orvosi vizsgálat megállapítja, hogy olyan súlyos betegségben szenved, amely miatt sürgősségi ellátásra, kórházi
ápolásra szorul, c) orvosi igazolás bizonyítja azt, hogy az elkövető veszélyeztetett terhes vagy terhessége a negyedik hónapot elérte,
d) az elkövető a lakóhelye szerint illetékes önkormányzat jegyzője által kiállított igazolással bizonyítja, hogy
felügyeletre, folyamatos ápolásra, illetve kiszolgálásra szoruló hozzátartozója az elzárás végrehajtása esetén
felügyelet nélkül maradna. (3) A (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott esetekben az elzárást foganatosító szerv a befogadás akadályáról
értesíti a szabálysértési hatóságot. A szabálysértési hatóság az értesítés alapján az elzárás végrehajtására új határnapot
állapít meg. (4) Az elkövetőt ideiglenesen kell befogadni, ha a személyazonossága kétségessé válik, az elzárás végrehajtására
vonatkozó határozat hiányos vagy kijavításra szorul, illetve, ha az elzárást foganatosító szerv az elzárás végrehajtását
kizáró ok gyanúját észleli. (5) Ha az elzárást foganatosító szerv az elkövetőt a (2) bekezdés alapján nem fogadta be, erről haladéktalanul értesíti az
elzárás végrehajtásáról gondoskodó szabálysértési hatóságot, valamint a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét.
Ideiglenes befogadás esetén az elzárást foganatosító szerv haladéktalanul megkeresi az illetékes szervet
a személyazonosság tisztázása, illetve a szükséges iratok kiegészítése, kijavítása, pótlása iránt.
15. § (1) A befogadott elkövetőt – közösségbe helyezés előtt – egészségügyi szempontból meg kell vizsgálni. Az egészségügyi
vizsgálatot a 41. §-ban foglaltak figyelembevételével kell elvégezni. A befogadással kapcsolatos közbeeső
intézkedésekre és értesítésekre, valamint az elkövetőnél lévő tárgyak átvételére az R. 17. §-át, 18. §-ának (3)–(5)
bekezdését, 19. §-át és 21. §-át kell alkalmazni.
(2) A befogadott elkövetőt el kell látni az R. 2. számú mellékletének 1. és 3. pontjában meghatározott étkezési
felszereléssel, valamint ágyneművel és ágyfelszereléssel. (3) A nyilvántartásba vett elkövetőt az elhelyezési körletre kell kísérni, és részére a megfelelő körletet, lakóhelyiséget vagy
zárkát, továbbá fekvőhelyet kell kijelölni. (4) Az elkövetőt a befogadása után haladéktalanul tájékoztatni kell jogairól és kötelezettségeiről. Az elkövető jogainak és
kötelezettségeinek ismertetésére az R. 24. §-át kell alkalmazni. Az elkövetőt írásban nyilatkoztatni kell, hogy részt
kíván-e venni a munkáltatásban. (5) A nem magyar állampolgárságú elkövető vonatkozásában az R. 222. §-ának (1) és (2) bekezdését, a 223. §-át,
a 224. §-ának (1) és (2) bekezdését, a 225–227. §-át, továbbá a 230. §-át kell alkalmazni.
9. Az elzárás kezdő és utolsó napjának megállapítása
16. § (1) Az elkövető befogadása után haladéktalanul meg kell állapítani az elzárás kezdő és utolsó napját.
(2) Az elzárás kezdő napja, ha az elkövető
a) felhívásra jelentkezett, vagy elővezették, a büntetés-végrehajtási intézetbe befogadás napja,
b) előzetes letartóztatásban volt, vagy szabadságvesztést töltött, az előzetes letartóztatás megszűnését vagy
megszüntetését követő nap, a szabadságvesztés utolsó napját követő nap, illetve a feltételes szabadságra
bocsátás napja, c) idegenrendészeti őrizetet tölt, és elzárás végrehajtására érkezik bírósági határozat, az idegenrendészeti őrizet
megszakítását követő nap, d) elzárást tölt, és újabb elzárás végrehajtására érkezik bírósági határozat, az előző elzárás utolsó napját követő nap.
(3) Az elzárás utolsó napját úgy kell megállapítani, hogy az elzárás kezdő napjához naptári napok szerint hozzá kell adni az
elzárás kitöltetlen napjainak számát. A számítás eredményéül így kapott napot megelőző nap lesz az elzárás utolsó
napja. (4) Az elzárás kitöltetlen tartamának megállapításakor az elzárás tartamából le kell vonni az elzárásba beszámítandó időt.
Nem számítható be a félbeszakításon töltött idő, valamint a büntetés-végrehajtási intézettől engedély nélkül távol
töltött idő tényleges tartama. (5) Ha a rendőrség az elkövetőt az előállítása napján nem adja át a büntetés-végrehajtási intézetnek, a rendőrségi
fogdában töltött időt – a rendőrség igazolása alapján – az elzárás tartamába be kell számítani.
(6) Az elzárás megállapított utolsó napjáról az elkövetőt, a szabálysértési hatóságot és a bíróságot a befogadás után
haladéktalanul, de legkésőbb 72 órán belül írásban tájékoztatni kell.
(7) A végrehajtás folyamatosságának megszakadása esetén az elzárás utolsó napját ismételten meg kell állapítani. Az
ezzel kapcsolatos tájékoztatásra a (6) bekezdést kell alkalmazni.
17. § (1) Az elzárásokat a bírósági határozatok érkezési sorrendjében kell végrehajtani.
(2) Ha egyidejűleg több elzárás végrehajtására érkezik bírósági határozat, először a büntetésként kiszabott elzárást kell
végrehajtani. Több büntetésként kiszabott elzárás esetén először azt kell végrehajtani, amelynek a tartama hosszabb.
A közérdekű munka, pénzbírság, helyszíni bírság helyébe lépő elzárások közül először a hosszabb tartamút kell
végrehajtani. 10. Az elzárás megszakítása 18. § Ha az elzárás végrehajtása alatt előzetes letartóztatás, szabadságvesztés, kényszergyógykezelés vagy javítóintézeti
nevelés végrehajtása iránt érkezik értesítés, az elzárást az értesítésnek az intézethez érkezése napjával meg kell
szakítani. 11. Felügyelet és ellenőrzés 19. § (1) Az elkövető az elzárást foganatosító szerv területén szabadon mozoghat, kivéve, ahol az elkövetők tartózkodása tilos.
(2) Az elkövető biztonsági elkülönítésére az R. 46. §-át, a személymotozásra az R. 49. §-át, a biztonsági ellenőrzésre és
a szemlére az R. 50. §-át kell alkalmazni.
12. Házirend 20. § (1) A házirendet az elzárást foganatosító szerv vezetője határozza meg, attól csak a vezető engedélyével, vagy rendkívüli
szükség esetén lehet eltérni. (2) A házirendben meg kell határozni minden olyan tevékenységet, amely az elzárást foganatosító szerv életrendjét, az
elkövetők jogainak gyakorlását és kötelezettségeinek teljesítését biztosítja, így különösen:
a) az ébresztő és a takarodó, b) az étkezés,
c) a szabad levegőn tartózkodás, d) a munkavégzés,
e) a szabadidő eltöltésének rendjét, továbbá f) a jogorvoslatok előterjesztésének helyét és idejét.
(3) A takarodó és az ébresztő között legalább nyolc óra folyamatos pihenőidőt kell biztosítani.
(4) Az étkezésre naponta háromszor kell időt biztosítani. Az étkezési idő főétkezésnél harminc perc, egyéb étkezésnél
legalább húsz perc. A szabad levegőn tartózkodás tartama naponta legalább egy óra, ezt nem kell külön biztosítani
azok részére, akik a szabadban dolgoznak. (5) Ha az elkövető engedély nélkül eltávozott, a szabálysértési hatóságot, valamint a fiatalkorú elkövető törvényes
képviselőjét haladéktalanul értesíteni kell, annak közlésével, hogy az elkövető az elzárásból hány napot töltött ki. Az
engedély nélküli távollét tartama az elzárás tartamába nem számít be. A közlés alapján a szabálysértési hatóság a 4. §,
illetve a 6. § megfelelő rendelkezéseinek alkalmazásával intézkedik az elkövető elővezetésére. Az elkövető csak a
szabálysértési hatóság újabb intézkedésére fogadható be. (6) Az elkövető fegyelmi felelősségre vonására, illetve a fogva tartással összefüggő kártérítésre vonatkozó
rendelkezéseket külön jogszabályok tartalmazzák. 13. Panasz, kérelem 21. § (1) Az elkövető és a fiatalkorú elkövető törvényes képviselője panaszt terjeszthet elő, és kérheti egyéni sérelme orvoslását.
(2) Az elkövető és a fiatalkorú elkövető törvényes képviselője panaszát és kérelmét – amennyiben elintézése nem tartozik
az elzárást foganatosító szerv vezetőjének hatáskörébe – az elzárást foganatosító szerv illetékes szervezeti egységének
vezetője az előterjesztéstől számított három napon belül intézi el. Ha az elkövető, vagy a fiatalkorú elkövető törvényes
képviselője a döntést, illetve az intézkedést nem tartja kielégítőnek, annak közlésétől számított három napon belül
panasszal fordulhat az elzárást foganatosító szerv vezetőjéhez, aki az ügyben nyolc napon belül dönt.
(3) Ha a panasz, illetve a kérelem elintézése az elzárást foganatosító szerv vezetőjének hatáskörébe tartozik, a vezető az
előterjesztéstől számított öt napon belül dönt. Ha az elkövető, vagy a fiatalkorú elkövető törvényes képviselője
a döntést, illetve az intézkedést nem tartja kielégítőnek, annak közlésétől számított három napon belül az
a büntetés-végrehajtás országos parancsnokához (a továbbiakban: országos parancsnok) panasszal fordulhat, aki az
ügyben nyolc napon belül dönt. (4) Ha az elkövető ügyében a panasz vagy a kérelem elbírálása közvetlenül az országos parancsnok hatáskörébe tartozik,
az országos parancsnok az előterjesztéstől számított öt napon belül dönt. Ha az elkövető, vagy a fiatalkorú elkövető
törvényes képviselője a döntést vagy az intézkedést nem tartja kielégítőnek, annak közlésétől számított három napon
belül panasszal fordulhat a szabálysértési szabályozásért felelős miniszterhez, aki az ügyben nyolc napon belül dönt.
(5) A panasz vagy kérelem tárgyában hozott döntést az elkövetővel közölni kell.
(6) Az elkövető, és a fiatalkorú elkövető törvényes képviselője panaszának a sérelmezett intézkedés végrehajtására nincs
halasztó hatálya. (7) Vizsgálat nélkül el kell utasítani az ugyanazon ügyben ismételten előterjesztett panaszt, ha az új, addig nem ismert
tényt nem tartalmaz. 22. § Ha az elkövető panasza, kérelme nem az elzárást foganatosító szerv működésével függ össze, illetve, ha annak
elbírálása nem tartozik az elzárást foganatosító szerv hatáskörébe, azt haladéktalanul továbbítani kell annak
a szervnek, amelynek az elkövető címezte, vagy amelyik az intézkedésre jogosult.
23. § Ha az elkövető bűncselekménnyel kapcsolatos feljelentést vagy tanúvallomást kíván tenni, a büntetés-végrehajtás
törvényessége feletti felügyeletet ellátó ügyészt kell értesíteni. Az elzárást foganatosító szerv dolgozója ellen irányuló
bejelentés vagy feljelentés esetén az elzárást foganatosító szerv vezetője azt átteszi az illetékes ügyészséghez.
14. Közérdekű bejelentés 24. § (1) Ha az elkövető olyan közérdekű bejelentést, javaslatot tesz, amely az elzárást foganatosító szerv tevékenységével függ
össze, azt a szerv vezetője megvizsgálja, és döntését nyolc napon belül közli az elkövetővel.
(2) Ha a közérdekű bejelentés, illetve javaslat nem az elzárást foganatosító szerv hatáskörébe tartozik, azt az
előterjesztéstől számított nyolc napon belül az intézkedésre jogosult szervnek kell megküldeni.
15. Az elkövető jogainak gyakorlása 25. § Az elkövető jogainak gyakorlására az R. 2–4. §-át, a 6. §-ának (1) bekezdését, valamint a 7–9. §-át, a vallásgyakorlásra az
R. 93–97. §-át kell alkalmazni. 16. Művelődési tevékenység
26. § Az elkövető az elzárást foganatosító szerv könyvtárát használhatja, rádióműsort hallgathat, a televízió műsorát
nézheti, filmvetítésen, ismeretterjesztő előadáson részt vehet. 17. Az elkövető jutalmazása
27. § Az elkövetőt az elzárást foganatosító szerv vezetője, illetve helyettese jutalomban részesítheti. A jutalmazásra az
R. 80. §-ának (1) bekezdését, 81. §-ának (1) és (4) bekezdését kell alkalmazni.
18. Levelezés és a távbeszélő használata 28. § A levelezésre az R. 85–87. §-át, a távbeszélő használatára az R. 92. §-át kell alkalmazni.
19. Látogatás 29. § A látogatók biztonsági ellenőrzésére az R. 88–90. §-át, a beléptetésére a büntetés-végrehajtási szervek területére be
és kilépés, valamint büntetés-végrehajtási szervek területén tartózkodás részletes szabályairól szóló rendelet előírásait
kell alkalmazni. 20. Csomagküldés 30. § (1) Az elkövető havonta egy csomagot kaphat.
(2) A csomagküldésre egyebekben az R. 91. §-át, továbbá 1. számú mellékletét kell alkalmazni.
21. Munkáltatás 31. § (1) Az elkövető munkáltatásáról – orvosi vélemény alapján – a befogadási és foglalkoztatási bizottság dönt.
(2) Az elkövető köteles a kijelölt munkát szakismereteinek és képességeinek megfelelően, fegyelmezetten elvégezni,
a munkavédelemmel, a környezetvédelemmel és a tűzvédelemmel kapcsolatos előírásokat megtartani.
(3) Az elkövető munkáltatás céljából az elítéltekkel és az előzetesen letartóztatottakkal együtt szállítható.
(4) A büntetés-végrehajtási intézeten kívül az elkövető felügyelet vagy ellenőrzés mellett végezhet munkát.
32. § (1) Ha az orvos az elkövetőt betegnek vagy munkavégzésre képtelennek nyilvánítja, munkára beosztani nem szabad.
(2) A megváltozott munkaképességű elkövetőt a munkaképességének megfelelő munkával kell foglalkoztatni.
33. § (1) Az elkövető munkáltatására az R. 101–111. §-át, a 113–118. §-át, a 124–129. §-át, a 133. §-át, valamint a 134. §-át kell
alkalmazni. (2) Az R. 134. §-a szerinti eljárás során a munkáltató által megbízott személy, valamint a munkáltató szerv vezetője az
elkövető panaszát, illetve kérelmét az előterjesztéstől számított 3 napon belül intézi el. A döntése ellen az elkövető
annak közlésétől számított 3 napon belül a munkáltató szerv vezetőjéhez, illetve a szabálysértési szabályozásért felelős
miniszter által kijelölt személyhez fordulhat, aki az ügyben 8 napon belül dönt.
34. § Az elkövetőt megillető egészségbiztosítási ellátásokra (egészségügyi szolgáltatásra, baleseti ellátásokra) vonatkozó
rendelkezéseket külön jogszabályok tartalmazzák. 22. Elhelyezés és anyagi ellátás
35. § (1) Az elkövetőket egyedül, ha azonban ennek feltételei hiányoznak közösen az R. 136. §-a szerinti lakóhelyiségekben kell
elhelyezni. (2) A közös elhelyezés során a) az elzárást töltőket a más jogcímen fogva tartottaktól,
b) a férfiakat a nőktől, c) fiatalkorúakat a felnőtt korúaktól,
d) a fertőző betegségek és a járványok megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésről szóló rendelet
szerint vagy orvosi javallatra a betegeket az egészségesektől
el kell különíteni. Az elkülönítésre az R. 39. §-ának (4) bekezdését, míg az elkövetők elhelyezésére egyebekben az
R. 135. §-át, a 137. §-át, a 138. §-át, a 140. §-át, a 143. §-át, továbbá a 144. §-át kell alkalmazni.
36. § Az elkövető élelmezésére az R. 147. §-át kell alkalmazni.
37. § (1) Ha az elkövető saját ruhája használhatatlan, vagy nem az évszaknak megfelelő, az R. 2. számú mellékletének 2. pontja
szerinti formaruházattal kell ellátni. A részére kiadott ruházat megóvásáról, valamint saját ruhája tisztán tartásáról az
elkövető köteles gondoskodni. (2) A munkával foglalkoztatott elkövető részére munkaruhát és szükség szerint védőruhát kell kiadni. Ennek tisztításáról
és javításáról a büntetés-végrehajtási intézet gondoskodik. (3) Az elkövető részére biztosítani kell a tisztálkodáshoz szükséges feltételeket. Erre vonatkozóan az R. 150–152. §-át kell
alkalmazni. 38. § A szükségleti cikkek vásárlására az R. 153. §-ának (1) bekezdését, valamint 154–156. §-át kell alkalmazni.
23. A letét kezelése 39. § Az elkövető letétjének kezelésére az R. 157. §-át és a 158. §-át kell alkalmazni.
24. Az elzárás végrehajtásának költsége 40. § A tartási költségekhez való hozzájárulásra az R. 159. §-át, valamint a 160. §-át, a levonások, költségek és egyéb
tartozások tekintetében az R. 161. §-át, az elkövetőt terhelő költségek és egyéb tartozások megfizetésére az R. 163. §-át
kell alkalmazni. 25. Egészségügyi ellátás 41. § Az elzárás végrehajtása alatt az elkövető részére biztosítandó egészségügyi ellátásra a fogvatartottak egészségügyi
ellátásáról szóló 5/1998. (III. 6.) IM rendeletet (a továbbiakban: ER.) az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni:
a) az ER. 8. §-ában előírt szűrővizsgálatok közül, amennyiben szükséges, a tüdőszűrést kell elvégezni; egyéb, önként
igénybe vehető szűrővizsgálat elvégzését az az elkövető kérheti, akinek az elzárás időtartama a vizsgálatot
követően még legalább 30 nap; b) az ER. 10. § szerinti gépjárművezetői alkalmasság elbírálására az elkövető csak a munkáltatása érdekében
jogosult; c) az ER. 15. §-ában meghatározott fogpótlást és gyógyászati segédeszközt az elzárást foganatosító szerv
térítésmentesen csak akkor köteles biztosítani, ha azt munkabaleset vagy az elzárást foganatosító szervnek
felróható okból bekövetkezett egészségkárosodás indokolja; az ER. 15. §-ának (5)–(7) bekezdése nem
alkalmazható; d) az ER. 18. §-ának (2) bekezdése, 20. §-ának (3) bekezdése, 21–29. §-ai, valamint 30. §-ának (1) bekezdése nem
alkalmazható. 26. Előállítás 42. § Az elkövető bírósági ügyben vagy közjegyzői eljárásban történő előállítására – ha nem került sor e célból az elzárás
félbeszakítására – az R. 188–191/A. §-át kell alkalmazni.
27. Az elkövető kihallgatása és nyomozás céljából történő kiadása
43. § Az elkövető kihallgatására, valamint nyomozás céljából történő kiadására az R. 192. §-át és a 193. §-át kell alkalmazni.
28. Szabadon bocsátás 44. § (1) Az elkövetőt szabadon kell bocsátani
a) az elzárás végrehajtásának utolsó napján, figyelemmel az őrizet és előállítás tartamának a Szabs. tv. 9. §
(3) bekezdése szerinti beszámítására, b) ha az elzárás végrehajtását félbeszakítják,
c) ha az elzárásra átváltoztatott pénzbírságot, helyszíni bírságot, illetve az elzárásból hátralevő tartamnak megfelelő
részét megfizették. (2) Az elkövető szabadon bocsátásáról a szabálysértési hatóságot, a bíróságot, valamint a fiatalkorú elkövető törvényes
képviselőjét haladéktalanul értesíteni kell. (3) A szabadítással kapcsolatban egyebekben az R. 205. §-át és a 206. §-át kell alkalmazni.
29. A szabaduló segélyezése 45. § (1) Az elkövetőt a szabadulásakor utazási igazolvánnyal kell ellátni, ha a hazautazáshoz szükséges pénzzel nem
rendelkezik, vagy az elzárást nem abban a megyében hajtják végre, ahol az állandó lakóhelye van.
(2) A szabaduló elkövető részére ruházati segély csak akkor adható, ha a szabaduláskor az évszaknak megfelelő ruházattal
nem rendelkezik. 30. Záró rendelkezések 46. § Ez a rendelet 2012. április 15-én lép hatályba.
47. § Hatályát veszti az elzárás, illetőleg a pénzbírságot helyettesítő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló
7/2000. (III. 29.) IM–BM együttes rendelet. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
2085/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Zalaerdő Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársasággal összefüggésben a VP4-15.2.1.1-16 azonosító jelű („Az erdészeti genetikai erőforrások megőrzése” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelmek benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a Zalaerdő Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság a VP4-15.2.1.1-16 azonosító jelű, „Az erdészeti genetikai
erőforrások megőrzése” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra az „Erdészeti
genetikai erőforrások megőrzése a Zalaerdő Zrt-nél” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
62/2008. (HK 13.) HM utasítása a hazai gyakorló- és lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételének egyes végrehajtási feladatairól.
A hazai gyakorló- és lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételéről szóló, a 33/2001. (V. 18.)
OGY határozattal módosított 60/1997. (VI. 4.) OGY határozat (a továbbiakban: Határozat), valamint a hazai gyakorló- és lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő
igénybevételéről szóló 83/2001. (V. 18.) Korm. rendeletben foglaltak végrehajtása érdekében a honvédelemről és a
Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. §
(1) bekezdésének f) pontja alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, valamint közvetlen, illetve fenntartói
irányítása alá tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire, továbbá – a vonatkozó szabályok,
megállapodások és alapítói határozatok figyelembevételével – a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaságra (a továbbiakban:
HM EI Zrt.) terjed ki.
(2) Ezen utasítás célja, hogy megállapítsa a magyarországi gyakorló- és lőterek térítéses igénybevételével kapcsolatos eljárási rendet, és meghatározza a végrehajtásban
érintett szervezetek felelősségi és jogkörét.
(3) A HM védelemgazdasági főosztályvezető vagyonkezelő-képviselői jogkörében eljárva intézkedik a tulajdonosi jogok gyakorlója határozatának kiadására HM EI Zrt.
részére a 3. § (2) bekezdésben meghatározott szerződés
megkötése és ezen utasításban meghatározott feladatok
végrehajtása tárgyában.
2. § (1) A magyarországi gyakorló- és lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételei kétoldalú keretszerződések, illetve azokon alapuló szolgáltatási szerződések alapján valósulnak meg.
(2) Az előkészítő munkálatok és a tárgyalások megszervezése a HM Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban:
HM HVKF) vagy az alárendeltségébe tartozó, általa kijelölt honvédelmi szervezet feladata. Az előkészítő munkálatokban, tárgyalásokon, a keret- és a szolgáltatási szerző
dések kidolgozása során – szakterületüket érintően – a HM
Jogi Főosztály, a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség, a HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban:
HM IÜ), a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség
(a továbbiakban: HM KPÜ), az MH Összhaderőnemi Parancsnokság, az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ, az MH Támogató Dandár, valamint a HM
HVKF vagy az alárendeltségébe tartozó, általa kijelölt és a
végrehajtásban érintett honvédelmi szervezetek is részt
vesznek.
(3) A külföldi fél írásban jelzett lőtérhasználati igénye
esetén az (1) bekezdés szerinti keretszerződést el kell készíteni, a kapcsolódó szolgáltatási szerződéseket olyan
módon kell előkészíteni, hogy a térítéses igénybevétel
megkezdése előtt 60 nappal a felek által aláírásra kerüljön.
(4) A keret- és szolgáltatási szerződések (megállapodások) előkészítésének és megkötésének általános eljárási
feladatait, aláírási és egyéb hatásköreit külön HM utasítás1
tartalmazza. (5) A keretszerződés tartalmazza a külföldi fél által igényelt szolgáltatások megrendelésének, azok költségeinek
vállalását.
3. § (1) A külföldi fél által igényelt szolgáltatások lehetnek a
feladat végrehajtásában érintett katonai szervezetek által a
meglévő képességeik alapján nyújtott szolgáltatások (a továbbiakban: katonai szolgáltatások) és a polgári szervezetek (vállalkozások) által biztosított szolgáltatások (a továbbiakban: polgári szolgáltatások).
(2) A külföldi fél igényei teljesítésének érdekében a HM
HVKF vagy az alárendeltségébe tartozó, általa kijelölt
honvédelmi szervezet és a HM EI Zrt. együttműködési
szerződést köt, a keretszerződés megkötésével egyidejűleg.
(3) A katonai szolgáltatások biztosítása és azok teljesítése tekintetében a külföldi fél felé a Honvédelmi Minisztériumot a HM HVKF vagy az alárendeltségébe tartozó,
általa kijelölt honvédelmi szervezet képviseli. A polgári
szolgáltatások biztosítása és azok elszámolása a külföldi
fél felé a HM EI Zrt. feladata.
(4) A külföldi fél által megfogalmazott igényeket, lehetőség szerint, katonai szolgáltatásként kell biztosítani,
amelyek köréről a szakterületért felelős szervezet dönt.
(5) A 2. § (1) bekezdés szerinti szolgáltatási szerződések mellékleteként a katonai szolgáltatások köréről a HM
HVKF vagy az alárendeltségébe tartozó, általa kijelölt
honvédelmi szervezet a végrehajtásban részt vevő katonai
szervezetek szerinti bontásban tételjegyzéket készít.
1 Jelenleg a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos eljárásról szóló
1/2002. (HK 3.) HM utasítás.
(6) A külföldi fél által igényelt katonai szolgáltatások
ellenértékét a HM HVKF vagy az alárendeltségébe tartozó, általa kijelölt honvédelmi szervezet állapítja meg a
szakterületért felelős szervezet bevonásával.
(7) A 2. § (1) bekezdés szerinti szolgáltatási szerződések mellékleteként a külföldi fél által igényelt polgári szolgáltatások köréről a HM EI Zrt. tételjegyzéket készít.
A külföldi fél által igényelt polgári szolgáltatások ellenértékét a HM EI Zrt. állapítja meg. A szolgáltatási szerződések mellékleteként a külföldi féllel egyeztetett tételjegyzékek kerülhetnek felvételre.
4. § (1) A térítéses igénybevételekben érintett honvédelmi
szervezeteknek a külföldi fél által igényelt katonai szolgáltatások biztosítása érdekében felmerülő erőforrás- és
költségigényeikről forrásszükségleti tervet kell készíteni a
térítéses igénybevétel megkezdése előtt 30 nappal, amelyet szolgálati úton megküldenek a HM KPÜ részére.
(2) A HM KPÜ a forrásszükségleti tervet a szakmai ellenőrzés és a szükséges módosítások elvégzése után jóváhagyásra felterjeszti a HM HVKF útján a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár (a továbbiakban: HM VTI SZÁT) részére. A felterjesztett forrásszükségleti terv tartalmazza a bevételek felhasználására vonatkozó javaslatot is.
(3) A térítéses igénybevétellel kapcsolatban felmerülő
kiadásokat az érintett katonai szervezetek projektkódon
kezelik, az igénybevétel befejezését követően elszámolást
készítenek és azt megküldik a HM KPÜ részére.
(4) A katonai szolgáltatások ellenértékét a szolgáltatási
szerződések, valamint a HM HVKF alárendeltségébe tartozó, általa kijelölt honvédelmi szervezet és a külföldi fél
által igazolt teljesítések alapján a HM KPÜ számlázza ki a
külföldi fél részére, és intézkedik a bevétel beszedésére.
A polgári szolgáltatások ellenértékét a szolgáltatási szerződések és a külföldi fél által igazolt teljesítések alapján a
HM EI Zrt. számlázza ki a külföldi fél részére, és intézkedik a bevétel beszedésére.
5. § (1) A Határozat 7. pontjában megjelölt, az egyes gyakorlatokból származó kiadásokkal és általános forgalmi
adóval (a továbbiakban: áfa) csökkentett tiszta bevétel önkormányzatokat illető 15%-ának összegszerű meghatározását a HM KPÜ a gyakorlatot követő pénzügyi elszámolással egyidejűleg, annak részeként végzi. Az önkormány
zatok között szétosztásra kerülő összegről a gyakorlatok
befejezését követő 60 napon belül a HM KPÜ tájékoztatja
a HM Védelmi Hivatalt (továbbiakban: HM VH).
(2) Az (1) bekezdés szerinti összegnek azon önkormányzatok közötti felosztására, amelyek közigazgatási területét a gyakorlat közvetlenül érinti, a HM VH illetékes
területi szervei – az önkormányzatokkal történt tárgyalást
követően, az (1) bekezdés szerinti tájékoztatást követő
30 napon belül – tesznek javaslatot a HM KPÜ útján a HM
VTI SZÁT részére.
(3) A HM VTI SZÁT döntéséről az érintett önkormányzatokat a HM VH illetékes területi szervei tájékoztatják.
A döntést követő 10 napon belül a HM KPÜ végrehajtja az
önkormányzatokat megillető összegek átutalását.
6. § (1) A Határozat 7. pontja szerint környezetvédelmi célokra elkülönítendő, az egyes gyakorlatok kiadásokkal és
áfával csökkentett tiszta bevétele 5%-át kitevő összeg
meghatározását a HM KPÜ szintén a gyakorlatot követő
pénzügyi elszámolással egyidejűleg, annak részeként
végzi.
(2) Az (1) bekezdés szerint megállapításra került összeg
gyakorlattal összefüggő, környezetvédelmi célokra történő felhasználását ezen utasításban meghatározottak alkalmazásával, a HM KPÜ-vel történő együttműködéssel, a
HM IÜ végzi.
7. § (1) A térítéses igénybevétel költségeinek és bevételeinek elszámolása, az önkormányzatokat megillető és a környezetvédelmi célokra elkülönített összegek megállapítása és átutalása során a hatályos pénzügyi jogszabályok,
valamint szabályzók szerint kell eljárni.
(2) A HM HVKF a gyakorló- és lőterek térítéses igénybevételével kapcsolatos katonai feladatokat igénybevételenként külön intézkedésben szabályozza.
(3) Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, egyidejűleg a hazai gyakorló- és lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételéről szóló 83/2001.
(V. 18.) Korm. rendelet, illetve a hazai gyakorló- és lőterek
külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételéről
szóló 60/1997. (VI. 4.) OGY határozat végrehajtásáról
szóló 31/2002. (HK 13.) HM utasítás a hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2/2017. (XII. 7.) ÁSZ utasítása az Állami Számvevőszék Tűzvédelmi Szabályzatáról szóló 2/2012. (I. 6.) ÁSZ utasítás, valamint az Állami Számvevőszék Munkavédelmi Szabályzatáról szóló 3/2012. (I. 6.) ÁSZ utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés h)  pontjában kapott felhatalmazás alapján kiadom az  alábbi
utasítást:
1. § Hatályát veszti az Állami Számvevőszék Tűzvédelmi Szabályzatáról szóló 2/2012. (I. 6.) ÁSZ utasítás, valamint az Állami
Számvevőszék Munkavédelmi Szabályzatáról szóló 3/2012. (I. 6.) ÁSZ utasítás.
2. § Ez az utasítás 2018. január 1-jén lép hatályba.
Warvasovszky Tihamér s. k.,
 alelnök


text:
45/2009. (III. 4.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Chilei Köztársaság Kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Chilei Köztársaság Kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló, Budapesten, 2005. szeptember 8. napján aláírt megállapodást (a továbbiakban:
Megállapodás) e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Chilei Köztársaság Kormánya között
a tudományos és technológiai együttműködésről A Magyar Köztársaság Kormánya és a Chilei Köztársaság Kormánya (a továbbiakban „Szerződő Felek”),
abban a meggyőződésben, hogy a nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés erősíteni fogja a két
ország népei közötti barátság és megértés kötelékeit,
elismerve az eddig a Magyar Köztársaság és a Chilei
Köztársaság által 1995. április 26-án aláírt kulturális, oktatási és tudományos együttműködés keretében folytatott sikeres tudományos és technológiai együttműködést,
kifejezve azon törekvésüket, hogy eleget tegyenek a tudományos és technológiai kihívásoknak, valamint a tudásvezérelt társadalom követelményeinek,
attól a szándéktól vezérelve, hogy elősegítsék és támogassák a két ország közötti együttműködést a tudomány és
technológia területein az egyenlőség és a kölcsönös előnyök alapján,
a következőkben állapodtak meg:
ELSŐ CIKK 1. A Szerződő Felek fejlesztik, támogatják és elősegítik
a két ország szervezeteinek az egyenlőség és a kölcsönös
előnyök alapján mindkét ország javára folytatott kétoldalú
tudományos és technológiai együttműködését.
2. Együttműködő szervezet lehet kutatóintézet, egyetem, kormányintézmény, vállalat és egyéb jogi személy,
mely tudományos és technológiai tevékenységet folytat.
MÁSODIK CIKK 1. A jelen Egyezmény alapján, valamint a pénzügyi és
egyéb eszközök elérhetőségétől függően, a kétoldalú
együttműködési tevékenység az alábbi formákban valósulhat meg:
a) közös tudományos és technológiai fejlesztési programok és projektek;
b) tanulmányok és kutatások közösen meghatározott
területeken; c) kutatók és szakértők cseréje;
d) tudományos és technológiai információk és doku
mentációk cseréje az együttműködési tevékenységekkel
összefüggésben; e) tudományos workshop-ok, konferenciák, szimpóziumok;
f) kutató képzés;
valamint a tudományos és technológiai együttműködésnek
egyéb formái, melyekről a vegyes bizottság a kilencedik
cikk alapján döntést hozhat.
2. A Szerződő Felek elősegítik országaik vállalkozásai,
valamint kutató és technológiai fejlesztési egységei közötti technológia-cserét.
HARMADIK CIKK A Szerződő Felek elősegítik és támogatják az együttműködést és a közös részvételt többoldalú nemzetközi tudományos és technológiai fejlesztési programokban különös
tekintettel az Európai Unió programjaira.
NEGYEDIK CIKK 1. A Felek a jelen Megállapodás keretében folyó
együttműködésüket vonatkozó nemzetközi törvényeikkel
és jogszabályaikkal, valamint azon nemzetközi szervezetek előírásaival összhangban folytatják, amelyeknek tagjai, csakúgy mint a személyi és pénzügyi források rendelkezésre állásának függvényében.
2. A jelen Megállapodás nem módosítja a Felek egyéb
kétoldalú és többoldalú egyezményből eredő jogait és kötelezettségeit.
ÖTÖDIK CIKK A jelen Megállapodás keretében folyó együttműködés
vonatkozásában a Felek – nemzeti törvényeikkel és jogszabályaikkal összhangban – megkönnyítik
a) a gyors és hatékony be- és kiutazást területükön;
b) a belföldi utazást és munkát a jelen Megállapodás
megvalósításában résztvevő személyek részére;
c) a gyors és hatékony be- és kiszállítását a jelen Meg
állapodás keretében folyó közös tevékenység végrehajtásához szükséges felszerelésnek, műszereknek, anyagoknak, mintáknak és dokumentációnak;
d) a biztosítását és elérhetőségét a jelen Egyezmény végrehajtásában résztvevő vonatkozó földrajzi területeknek,
adatoknak, anyagoknak, intézményeknek és személyeknek.
HATODIK CIKK Harmadik országbeli tudósok, szakértők és szervezetek
vagy nemzetközi szervezetek is meghívhatók a Felek
egyetértésével arra, hogy saját költségükön – ha a Felek
másképp nem állapodnak meg – részt vegyenek a jelen
Megállapodás keretében folytatott tevékenységekben.
HETEDIK CIKK 1. A Felek biztosítják a jelen Megállapodás végrehajtása során keletkező szellemi tulajdon megfelelő védelmét
összhangban a két Fél által aláírt nemzetközi egyezmények rendelkezéseivel.
2. Az együttműködési tevékenység során keletkező
szellemi tulajdon védelméről az együttműködő szerveze
tek által létrehozott végrehajtási megállapodások alapján
kell gondoskodni, mely megfelelő és hatékony védelmet
kell, hogy biztosítson. A közös kutatási és fejlesztési tevékenységből származó szellemi tulajdon jog, az érintett
együttműködő intézmények közös tulajdonába kerül.
3. A jelen Megállapodás keretében folyó együttműködésből keletkező, iparjogvédelem alá nem eső tudományos
és technológiai információk, az együttműködő szervezetek közös tulajdonává válnak. Ezek az információk harmadik félnek csak az említett információt szolgáltató fél előzetes írásos hozzájárulásával adhatók át.
4. A Felek nemzeti törvényeikkel és jogszabályaikkal
összhangban gondoskodnak a szellemi tulajdon jog védelméről, megfelelő időben értesítik egymást a jelen Megállapodásból származó szellemi tulajdonra hatást gyakorló
változásokról, különös tekintettel a találmányokra, formatervezési mintákra, új növényfajtákra és a szerzői jogvédelem alá eső művekre.
NYOLCADIK CIKK A jelen Megállapodás keretében folytatott tevékenység
végrehajtását és koordinálását végző nemzeti intézmény magyar részről a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal
(NKTH), chilei részről a Tudományos és Technológiai Kutatásért felelős Nemzeti Bizottság (National Commission for
Scientific and Technological Research – CONICYT).
KILENCEDIK CIKK 1. A jelen Megállapodás végrehajtása céljából a Felek
Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottságot hoznak létre (a továbbiakban: Vegyes Bizottság), melyet a Felek által kijelölt kormányzati képviselők
és szakértők alkotnak.
2. A Vegyes Bizottsági Ülések során a Felek
a) meghatározzák saját belső működési és eljárási sza
bályaikat;
b) tervezik és koordinálják a tudományos és technoló
giai együttműködést;
c) munkaterveket dolgoznak ki;
d) meghatározzák az együttműködési programok és
projektek végrehajtásának eljárási szabályait;
e) ellenőrzik és értékelik az együttműködés végrehajtá
sát, és az eredmények felhasználását;
f) kedvező körülményeket teremtenek a jelen Megálla
podás végrehajtásához;
g) meghatározzák és rendszeresen felülvizsgálják köl
csönös egyetértés alapján az együttműködési programok
tematikus prioritásait, a Felek nemzeti prioritásaival összhangban, és
h) szükség esetén magas szintű találkozókat készítenek
elő.
3. A Vegyes Bizottsági Üléseket a projektek kiválasztásakor tartják, de legalább kétévente egyszer, felváltva a
Magyar Köztársaságban és a Chilei Köztársaságban.
4. Szükség esetén időszakos munkacsoportok is létrehozhatók egyes specifikus tudományos és technológiai terület vagy probléma tanulmányozására vagy ajánlások kidolgozására.
TIZEDIK CIKK A jelen Megállapodás végrehajtása során a tudósok és a
szakértők 2. cikk 1. paragrafusa alapján folytatott cseréje
kapcsán felmerült költségek megosztása – ha a Felek másképp meg nem állapodnak – az alábbi rendelkezéseknek
megfelelően történik:
a) a küldő Fél fedezi a két ország közötti nemzetközi
utazás, valamint a betegbiztosítás költségeit;
b) a fogadó Fél fedezi az együttműködő tevékenység
megvalósításához szükséges belföldi utazás költségeit saját területén, valamint
c) a szállás és az étkezés költségeit.
d) A c) pont alattiak szabályozásának részleteit és
irányadó mértékét a Vegyes Bizottság határozza meg, és
szükség esetén felülvizsgálja azokat.
TIZENEGYEDIK CIKK 1. A jelen Megállapodás rendelkezései csak a Felek
egyetértésével változtathatók, vagy módosíthatók.
2. A jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos nézetkülönbségek és viták a Szerződő
Felek közötti konzultációk útján rendezendők.
TIZENKETTEDIK CIKK 1. A jelen Megállapodás akkor lép hatályba, amikor a
Szerződő Felek diplomáciai jegyzékváltással értesítették
egymást a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges nemzeti eljárásuk befejezéséről. A hatálybalépés dátuma az utolsó értesítés kézhezvételének napja.
2. A jelen Megállapodás öt évig marad hatályban, és
ezt követően további öt éves időszakokra automatikusan
meghosszabbodik, hacsak valamelyik Szerződő Fél írásban diplomáciai úton nem értesíti a másik Szerződő Felet
felmondási szándékáról. A Megállapodás az értesítés kézhezvétele után hat hónappal veszti hatályát.
3. A jelen Megállapodás megszűnése nem érinti a Megállapodás szerint és annak keretében indított, a megszűnés
időpontjában még be nem fejezett projekteket és programokat.
Fentiek tanúsításaként alulírottak – rendelkezve Kormányaik felhatalmazásával – aláírták a Megállapodást.
Készült Budapesten, 2005. szeptember 8. napján, két
eredeti példányban, magyar, spanyol és angol nyelven, valamennyi szöveg egyaránt hiteles. A Megállapodással kapcsolatos bármely értelmezési eltérés esetén az angol szöveg az irányadó.
(Aláírások)” 3. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A Megállapodás végrehajtásáról a kutatás-fejlesztésért felelős miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2008. (HK 5.) HM FLÜ intézkedése a TRC 9500-3 JÁRMŰBE SZERELHETŐ FREKVENCIAUGRATÁSOS VHF/FM ADÓ-VEVŐ RÁDIÓKÉSZÜLÉK Kezelési utasítás MAE 300-3GB 88060282 című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a „TRC 9500-3
JÁRMŰBE SZERELHETŐ FREKVENCIAUGRATÁSOS
VHF/FM ADÓ-VEVŐ RÁDIÓKÉSZÜLÉK Kezelési utasítás MAE 300-3GB 88060282” című főnökségi kiadvány
hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség MISTRAL technikai eszközöket üzemeltető, hitelesítő és javító
szervezeteire terjed ki.
2. A „TRC 9500-3 JÁRMŰBE SZERELHETŐ FREKVENCIAUGRATÁSOS VHF/FM ADÓ-VEVŐ RÁDIÓKÉSZÜLÉK Kezelési utasítás MAE 300-3GB 88060282”
című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként
felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt a MISTRAL fegyverrendszert alkalmazó, üzemeltető, javító és hitelesítő katonai szervezetek
mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya
részleteiben, a logisztikai szakbeosztást ellátó állomány a
beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József dandártábornok s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
50/2019. (V. 6.) ME határozata a szomszédos államokkal kötött nemzetközi szerződések alapján működő Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjainak felmentéséről és az új tagok kijelöléséről.
A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. pont b) alpontja szerinti jogkörömben eljárva
Hepp Mihályt,
Gordos Árpádot,
Benked Lászlót,
Csaholczi Lászlót,
Csákvári Ritát
a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság tagját e tisztségéből 2019. május 31-i hatállyal felmentem, valamint
ezzel egyidőben
Szolga Józsefet,
Tóthné Ferenci Adriennt,
Balázs Attilát,
Lakatos Mihályt
a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává kijelölöm. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
65/2011. (IV. 15.) Korm. rendelete az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezési kötelezettségeinek előírásáról, valamint forgalomba hozatalának és megfelelőségértékelésének általános feltételeiről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) A rendelet hatálya azon energiával kapcsolatos termékekre terjed ki, amelyekre harmonizációs szabályozás az
ökotervezésre és a környezetvédelmi jellemzőkre vonatkozó követelményeket állapít meg.
(2) A rendeletben foglaltak nem érintik
a) az energiával kapcsolatos egyes termékre vonatkozó külön jogszabályok szerinti előírások, és
b) a hulladékgazdálkodásra, valamint a vegyi anyagokra vonatkozó európai uniós jogi aktusok – beleértve
a fluorozott, üvegházhatású gázokra vonatkozó európai uniós jogi aktusokat –, valamint az ezekkel összefüggő
külön jogszabályok rendelkezéseinek
alkalmazását.
(3) A rendelet hatálya nem terjed ki a személyszállító és árufuvarozási eszközökre.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. alkatrészek és részegységek: azok az energiával kapcsolatos termékekbe beépítendő részek, amelyeket nem
a végfelhasználók részére szánt egyedi alkatrészként hoznak forgalomba vagy vesznek használatba, és
amelyeknek a környezetvédelmi teljesítményét nem lehet önállóan értékelni;
2. anyagok: minden olyan anyag, amelyet az energiával kapcsolatos termék életciklusa alatt felhasználnak;
3. CE-jelölés: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 20. pontjában meghatározott jelölés;
4. energiával kapcsolatos termék: az a forgalomba hozatalra szánt, illetve használatba vett termék, amely
rendeltetése szerinti használata során hatást gyakorol az energiafogyasztásra, továbbá azon energiával
kapcsolatos termékekbe beépítendő alkatrész vagy részegység, amelyet a végfelhasználók részére szánt egyedi
alkatrészként hoznak forgalomba vagy vesznek használatba, és amelynek környezetre gyakorolt hatását önállóan
lehet értékelni;
5. életciklus: az energiával kapcsolatos termék létezésének egymás után következő és egymással kapcsolatban levő
szakaszai a nyersanyag felhasználásától a végső ártalmatlanításig;
6. forgalomba hozatal: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 2. pontjában meghatározott
fogalom;
7. gyártó: bármely természetes vagy jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság,
aki vagy amely ennek a rendeletnek a hatálya alá tartozó termékeket gyárt, és felelős azért, hogy az energiával
kapcsolatos termék – saját neve vagy védjegye alatt, vagy a gyártó saját használatára történő – forgalomba
hozatalára vagy használatbavételére tekintettel megfeleljen ennek a rendeletnek, továbbá a gyártó vagy
a 12. pontban meghatározott importőr hiányában bármely természetes vagy jogi személy, aki az e rendelet
hatálya alá tartozó termékeket forgalomba hoz, illetve használatba vesz;
8. harmonizációs szabályozás: az Európai Unió energiával kapcsolatos termékek forgalmazásának feltételeit és
az ehhez kapcsolódó piacfelügyeletet harmonizáló, általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa,
valamint az Európai Unió energiával kapcsolatos termékek forgalmazásának feltételeit és az ehhez kapcsolódó
piacfelügyeletet harmonizáló kötelező jogi aktusa rendelkezéseinek átültetése céljából elfogadott jogszabályi
rendelkezés;
9. használatbavétel: az energiával kapcsolatos termék első, európai uniós végfelhasználó részéről történő
rendeltetésszerű használatbavétele;
10. harmonizált szabvány: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 9. pontjában meghatározott
szabvány, amelynek hivatkozását az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik;
11. honosított harmonizált szabvány: a nemzeti szabványként közzétett harmonizált szabvány;
12. importőr: az Európai Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy,
valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki vagy amely üzleti tevékenysége során egy
harmadik országból származó terméket az európai uniós piacon forgalomba hoz;
13. környezeti hatás: a környezet bármilyen változása, amely részben vagy egészben az energiával kapcsolatos termék
miatt, annak életciklusa alatt következik be vagy következett be;
14. környezetvédelmi jellemző: az energiával kapcsolatos termék eleme vagy funkciója, amely az energiával
kapcsolatos termékek életciklusa alatt a környezettel kölcsönhatásba léphet;
15. környezetvédelmi teljesítmény: a gyártónak az energiával kapcsolatos termék környezetvédelmi jellemzőinek
javítása terén elért eredményei, amelyeket a műszaki dokumentáció foglal össze;
16. környezetvédelmi teljesítmény növelése: az energiával kapcsolatos termék környezetre gyakorolt hatását több
generáción keresztül csökkentő eljárás, amely nem terjed ki szükségszerűen egyszerre az energiával kapcsolatos
termék valamennyi környezetvédelmi jellemzőjére;
17. meghatalmazott képviselő: bármely természetes vagy jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem
rendelkező gazdasági társaság, aki vagy amely az Európai Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkezik, és
írásos meghatalmazást kapott a gyártótól, hogy nevében eljárva teljesítse az e rendeletben meghatározott
valamennyi kötelezettséget és alaki követelményt, vagy azok egy részét;
18. ökocímke: az uniós ökocímkéről szóló, 2009. november 25-i 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
alapján adott jelölés;
19. ökoprofil: az energiával kapcsolatos termékre vonatkozó harmonizációs szabályozással összhangban álló leírás,
amely az energiával kapcsolatos egyes termékekhez a teljes életciklusuk során kapcsolódó, a környezeti hatások
szempontjából jelentős és mérhető, fizikai mennyiségekkel kifejezett anyagráfordításokat és kibocsátásokat
(anyagokat, emissziót és hulladékot) tartalmazza;
20. ökotervezés: a környezetvédelmi szempontok integrálása a termék tervezésébe azzal a céllal, hogy az energiával
kapcsolatos termék egész életciklusát figyelembe véve növeljék annak környezetvédelmi teljesítményét;
21. ökotervezési követelmény: az energiával kapcsolatos termékre vagy a termék tervezésére vonatkozó minden olyan
követelmény, amelynek célja a környezetvédelmi teljesítmény növelése, valamint bármely, az energiával
kapcsolatos termék környezetvédelmi jellemzőire vonatkozó információszolgáltatási követelmény;
22. terméktervezés: azon eljárások sorozata, amelyekkel az energiával kapcsolatos termékre vonatkozó jogi, műszaki,
biztonságossági, funkcionális, piaci vagy egyéb követelményt az energiával kapcsolatos termék műszaki
előírásaivá alakítják át;
23. újrafeldolgozás: olyan termelési folyamat, amely során a hulladék anyagát az eredeti vagy más célra ismételten
felhasználják, ide nem értve az energetikai hasznosítást.
3. Forgalomba hozatal és használatbavétel, az energiával kapcsolatos termékek szabad mozgása
3. § (1) Az energiával kapcsolatos terméket az egyes energiával kapcsolatos terméktípusokra vonatkozó harmonizációs
szabályokban meghatározott részletes ökotervezési követelményeknek megfelelően kell megtervezni.
(2) Energiával kapcsolatos termék akkor hozható forgalomba vagy vehető használatba, ha az energiával kapcsolatos
termék megfelel az adott, energiával kapcsolatos termék ökotervezésére vonatkozó részletes követelményeket
meghatározó, harmonizációs szabályozásban foglalt rendelkezéseknek, és ezt a gyártó vagy annak meghatalmazott
képviselője
a) az energiával kapcsolatos terméken CE-jelölés elhelyezésével és
b) az energiával kapcsolatos termékre vonatkozó EK-megfelelőségi nyilatkozat kiállításával
tanúsítja.
(3) Vásárokon, kiállításokon, bemutatókon és egyéb szakmai rendezvényeken ki lehet állítani olyan energiával
kapcsolatos terméket is, amely nem felel meg e rendelet és az alkalmazandó harmonizációs szabályozás
rendelkezéseinek, ha a kiállító jól látható jelöléssel feltünteti, hogy az energiával kapcsolatos termék nem
forgalmazható és nem vehető használatba, amíg nem felel meg a harmonizációs szabályozás rendelkezéseinek.
(4) Energiával kapcsolatos termék forgalomba hozatala, használatbavétele előtt a gyártó vagy annak meghatalmazott
képviselője köteles gondoskodni arról, hogy az energiával kapcsolatos termék megfelelőségértékelését
a harmonizációs szabályozás valamennyi vonatkozó követelményére tekintettel elvégezzék.
(5) A CE-jelöléssel ellátott, energiával kapcsolatos termék forgalomba hozatala, használatbavétele nem tiltható meg,
és nem korlátozható a harmonizációs szabályozásban meghatározott ökotervezési követelményekre történő
hivatkozással abban az esetben, ha az megfelel a harmonizációs szabályozás vonatkozó rendelkezéseinek, vagy
ha a harmonizációs szabályozás az adott energiával kapcsolatos termék tekintetében nem ír elő ökotervezési
követelményt.
4. Megfelelőségértékelési eljárás 4. § (1) A gyártó választhat az 1. mellékletben megjelölt belső tervezés-ellenőrzés vagy a 2. melléklet szerinti
megfelelőségértékelési irányítási rendszer (a továbbiakban: irányítási rendszer) között. A megfelelőségértékelési
eljárást harmonizációs szabályozás határozza meg.
(2) Amennyiben a harmonizációs szabályozás belső tervezés-ellenőrzést ír elő, a gyártó vagy meghatalmazott képviselője
az ökotervezési követelményeknek való megfelelés igazolása céljából, az 1. melléklettel összhangban,
megfelelőségértékelést lehetővé tevő műszaki dokumentációt készít.
(3) Az egyes energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó irányítási rendszer felhasználható az energiával kapcsolatos
termékek megfelelőségének tanúsítására, feltéve, hogy a gyártó alkalmazza a 2. melléklet 2. pontjában meghatározott
irányítási rendszerre vonatkozó dokumentációs elemeket, amelyekkel a gyártó igazolhatja, hogy az energiával
kapcsolatos termék megfelel a harmonizációs szabályozás rá vonatkozó követelményeinek.
(4) A gyártó az irányítási rendszer alkalmazása során igazolja a harmonizációs szabályozás követelményeinek való
megfelelést. A gyártó ezen felül az energiával kapcsolatos termék környezetvédelmi teljesítményének növelése
érdekében a célok és mutatószámok meghatározására és vizsgálatára vonatkozó keretkoncepciót készít.
(5) A gyártó az irányítási rendszer alkalmazása során a 2. melléklet 1. pontjában meghatározott tartalommal összhangban
minden, az energiával kapcsolatos termék általános környezetvédelmi teljesítményének növelését, ökoprofilja
elkészítését célzó intézkedését rajzzal és mintadarabbal, rendszeres és előírt módon, írásbeli eljárások és
munkautasítások formájában dokumentálja.
(6) Amennyiben a harmonizációs szabályozás előírja, a gyártónak az irányítási rendszer lényeges környezetvédelmi
elemeiről, továbbá a szükséges dokumentáció ellenőrzési eljárásairól leírást kell készíteni és az információt
naprakészen kell tartani.
5. § (1) A gyártó minden szükséges intézkedést megtesz annak biztosítására, hogy az energiával kapcsolatos terméket
a tervezési termékleírásoknak megfelelően gyártsák, és betartsák az energiával kapcsolatos termékre vonatkozó
harmonizációs szabályozás követelményeit.
(2) A gyártó eljárást dolgoz ki az irányítási rendszer felülvizsgálatára és a felülvizsgálat során észlelt hibák orvoslására.
(3) A gyártó legalább háromévente elvégzi az irányítási rendszer teljes belső, környezetvédelmi szempontú ellenőrzését.
6. § (1) Ha az energiával kapcsolatos terméket a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési
rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági
határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 25-i 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelettel összhangban olyan, nyilvántartásba vett szervezet tervezi, amelynek tevékenységi köre kiterjed az adott
tervezési feladatra, az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell, hogy a szervezet irányítási rendszere megfelel
a 2. mellékletben foglaltaknak.
(2) Ha az energiával kapcsolatos terméket olyan szervezet tervezi, amelynek az irányítási rendszere tartalmazza az
energiával kapcsolatos terméktervezési feladatot, és amelyet a közzétett honosított harmonizált szabványokkal
összhangban hajtanak végre, az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell, hogy ez az irányítási rendszer megfelel
a 2. mellékletben foglalt követelményeknek.
(3) Az energiával kapcsolatos termék forgalomba hozatalát, használatbavételét követően a gyártó vagy meghatalmazott
képviselője a megfelelőségértékelésre vonatkozó valamennyi dokumentumot és a kiadott EK-megfelelőségi
nyilatkozatokat az energiával kapcsolatos termék gyártását követő tíz évig megőrzi, és a piacfelügyeleti hatóság
megkeresésének kézhezvételétől számított tíz napon belül a piacfelügyeleti hatóság részére kiadja.
(4) Amennyiben a gyártó nem rendelkezik székhellyel az EGT-megállapodásban részes állam területén és nincs
meghatalmazott képviselője, az importőr
a) biztosítja, hogy a forgalomba hozott vagy használatba vett, energiával kapcsolatos termék megfeleljen a termék
forgalmazásával összefüggő, harmonizációs szabályozásban előírt követelményeknek, valamint
b) az EK-megfelelőségi nyilatkozatot és a műszaki dokumentációt a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően
megőrzi.
(5) A megfelelőségértékelésre vonatkozó dokumentumokat és a 7. § szerinti EK-megfelelőségi nyilatkozatot a gyártó,
meghatalmazott képviselője vagy – amennyiben a gyártó nem rendelkezik székhellyel az EGT-megállapodásban
részes állam területén és nincs meghatalmazott képviselője – az importőr valamely EGT-állam hivatalos nyelvén
kiállíthatja.
5. CE-jelölés és az EK-megfelelőségi nyilatkozat 7. § (1) A CE-jelölés a „CE” kezdőbetűkből áll, a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletében szereplő
mintának megfelelően.
(2) A CE-jelölést az energiával kapcsolatos terméken maradandóan kell feltüntetni. Amennyiben ez a terméken nem
lehetséges, a CE-jelölést maradandóan a csomagoláson vagy a használati és kezelési útmutatón kell elhelyezni.
(3) Tilos a terméken olyan jelzések feltüntetése, amelyek félrevezethetik a felhasználókat a CE-jelölés jelentését és
formáját illetően.
(4) A gyártó vagy meghatalmazott képviselője EK-megfelelőségi nyilatkozatot tesz, amelyben kijelenti, hogy az
energiával kapcsolatos termék megfelel a harmonizációs szabályozásban meghatározott rá vonatkozó
követelményeknek.
(5) Az EK-megfelelőségi nyilatkozat a 3. mellékletben meghatározott adatokat tartalmazza.
6. A megfelelőség vélelme 8. § (1) A 7. § szerinti CE-jelöléssel ellátott, energiával kapcsolatos terméket úgy kell tekinteni, hogy az megfelel
a harmonizációs szabályozásban foglalt rendelkezéseknek.
(2) Azt az energiával kapcsolatos terméket, amelyre honosított harmonizált szabványt alkalmaztak, úgy kell tekinteni,
hogy az megfelel azon harmonizációs szabályozásban előírt követelményeknek, amelyekre a szabványok
vonatkoznak.
(3) Az európai uniós ökocímkével ellátott energiával kapcsolatos terméket úgy kell tekinteni, hogy az megfelel
az alkalmazandó harmonizációs szabályozásban meghatározott ökotervezési követelményeknek. Az ökocímkével
ellátott termék esetében akkor vélelmezhető a harmonizációs szabályozásban foglalt követelményeknek való
megfelelés, amennyiben az ökocímke megfelel ezeknek a követelményeknek.
7. Piacfelügyelet 9. § (1) Ha a piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a 7. § szerint CE-jelöléssel ellátott, energiával kapcsolatos termék
rendeltetésszerű használat mellett nem felel meg a harmonizációs szabályozás valamennyi rendelkezésének,
a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben meghatározott felhívás határidejének
eredménytelen elteltét követően a gyártót, meghatalmazott képviselőjét vagy – amennyiben a gyártó nem
rendelkezik székhellyel az EGT-megállapodásban részes állam területén és nincs meghatalmazott képviselője – az
importőrt kötelezi a termék forgalomból történő kivonására, a piacról vagy a felhasználóktól történő visszahívására.
(2) A piacfelügyeleti hatóság a harmonizációs szabályozásban foglaltak teljesüléséig jogosult a szükséges intézkedéseket
fenntartani és a forgalomba hozatalt megtiltani.
(3) A piacfelügyeleti hatóság az (1) bekezdés szerinti intézkedéséről értesíti az Európai Bizottságot (a továbbiakban:
Bizottság), valamint a többi tagállamot, megjelölve döntésének indokait, különösen, ha a követelményeknek való nem
megfelelés oka
a) az adott energiával kapcsolatos termékre vonatkozó harmonizációs szabályozás rendelkezéseinek be nem
tartása,
b) a honosított harmonizált szabvány nem megfelelő alkalmazása, vagy
c) a honosított harmonizált szabvány hiányossága.
(4) Az iparügyekért felelős miniszter a piacfelügyeleti hatóságokról tájékoztatja a Bizottságot.
(5) Ha a piacfelügyeleti hatóság véleménye alapján az iparügyekért felelős miniszter úgy értékeli, hogy egy megfelelést
biztosító honosított harmonizált szabvány nem felel meg maradéktalanul az alkalmazandó harmonizációs szabályozás
meghatározott rendelkezéseinek, ezt indokolással ellátva a műszaki szabványok és szabályok terén történő
információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról
szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke alapján létrehozott állandó bizottság
elé terjeszti.
(6) Az (1) bekezdés alapján hozott jogerős és a Bizottsággal közölt határozatokat a piacfelügyeleti hatóság a honlapján
nyilvánosságra hozza.
8. A felhasználók tájékoztatása 10. § (1) A gyártó köteles biztosítani, hogy az energiával kapcsolatos terméket felhasználók a harmonizációs szabályozásokkal
összhangban
a) megkapják az energiával kapcsolatos termék rendeltetésszerű használatához szükséges információkat,
amelyeknek megadását a harmonizációs szabályozás előírja,
b) tájékoztatást kapjanak a termék tartós felhasználhatóságában a fogyasztók által esetlegesen betöltött szerepről,
c) tájékoztatást kapjanak a harmonizációs szabályozás erre vonatkozó rendelkezése esetén az energiával
kapcsolatos termék ökológiai jellemzőiről és az ökotervezés előnyeiről.
(2) A felhasználók tájékoztatására vonatkozóan az (1) bekezdésben előírt követelmények megsértése esetén az eljárás
lefolytatására a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi
XLVII. törvényben (a továbbiakban: Fttv.) meghatározott hatóság jogosult, ha a jogsértés az Fttv. 2. § a) pontja
értelmében vett fogyasztót érint. Az eljáró hatóság az Fttv.-ben meghatározott szabályok szerint jár el.
9. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
12. § Ez a rendelet az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási
kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
13. § Hatályát veszti az energiafelhasználó termékek ökotervezési kötelezettségének előírásáról, valamint forgalomba
hozatalának és megfelelőségértékelésének általános feltételeiről szóló 217/2007. (VIII. 15.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök