text:
186/2010. (VI. 2.) Korm. rendelete veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 149. § (3) bekezdés a) pontja alapján a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) A Kormány a polgári védelemről szóló 1996. évi XXXVII. törvény 2. § (2) bekezdés g) és j) pontja szerinti árvízi és belvízi
veszélyhelyzetet hirdet ki. A veszélyhelyzet Borsod-Abaúj-Zemplén megye teljes közigazgatási területén áll fenn.
(2) A Kormány a veszélyhelyzetnek megfelelően rendkívüli készültséget rendel el a
a) Sajó 08.06; 08.07;
b) Hernád 08.08; 08.09;
védelmi szakaszaira, valamint a
c) Bódva folyó Hídvégardó–Boldva közötti szakaszára.
(3) A veszélyhelyzettel érintett területen a Hvt. 159. § (1)–(3) bekezdésében, 165. §-ában, 168. §-ában, 169. §-ában, 172. §
(1) bekezdésében, 173. § (1)–(2) bekezdésében, (3) bekezdés a)–c) pontjában, (4) és (5) bekezdésében, 186. §-ában,
valamint 195. § (1)–(2) bekezdéseiben meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni.
(4) A veszélyhelyzet elhárításába a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 8. § b) pontja alapján a Magyar
Honvédség és a rendvédelmi szervek bevonhatók.
2. § (1) A vidékfejlesztési miniszter a rendkívüli árvízvédekezéssel összefüggő feladatokat a reá vonatkozó jogszabályok
szerint látja el. A védekezési munkabizottság a Vidékfejlesztési Minisztériumban a környezetvédelmi és vízügyi
államtitkár irányításával működik.
(2) Az e rendeletben szereplő veszélyhelyzet elhárításával kapcsolatos kormányzati kommunikációs tevékenységet a
vidékfejlesztési miniszter hangolja össze.
(3) Az árvízvédekezéssel összefüggő, 2010. június 2. 10.00 órát követően felmerült, indokolt költségeket a Kormány a
költségvetés általános tartalékának terhére vagy más módon biztosítja a védekezésben részt vevők részére.
3. § Ez a rendelet 2010. június 2-án 19.00 órakor lép hatályba.
Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
130/2012. (VI. 8.) KE határozata az Országos Bírósági Hivatal általános elnökhelyettesének és az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettesének kinevezéséről.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 79. § (1) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal
elnökének javaslatára –
2012. június 1-jei hatállyal határozatlan időtartamra dr. Hilbert Editet az Országos Bírósági Hivatal általános elnökhelyettesévé,
dr. Kovács Máriát az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettesévé
kinevezem. Budapest, 2012. május 23. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
6/2017. (I. 6.) ME határozata a Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság elnökének felmentéséről és új elnökének kijelöléséről.
1. A Kormány ügyrendjéről szóló 1144/2010. (VII. 7.) Korm. határozat 56/G. pont (2) bekezdése alapján
a) dr. Homolya Róbertet a  Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság elnöki tisztségének ellátása alól
– 2016. december 31-ei hatállyal, más fontos megbízatására tekintettel – felmentem,
b) dr. Vitályos Eszter Zsuzsannát, a  Miniszterelnökség európai uniós fejlesztésekért felelős államtitkárát
a Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság elnökévé – 2017. január 1-jei hatállyal – kijelölöm.
 2. Visszavonom a  Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság elnökének kijelöléséről szóló 17/2014. (I. 31.)
ME határozatot. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
388/2009. (IX. 15.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. szeptember 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 18-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy, hogy az áramszolgáltatók ne vásárolhassanak a szabad
piaci feltételek alapján elérhető és a biztonságos ellátás követelményeinek megfelelő legolcsóbb áramnál drágább
áramot.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán található kérdés nem
egyértelmű, ugyanis nem állapítható meg pontosan, hogy milyen alanyi körre vonatkozik a népszavazásra feltenni
kívánt kérdés.
A Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés számos további bizonytalan fogalmat tartalmaz,
a választópolgár és a jogalkotó számára egyaránt. Nem értelmezhető, mit ért a beadványozó a ,,szabad piaci feltételek”
és a ,,legolcsóbb áram” kifejezéseken.
A fentiek miatt a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség
követelményének.
Az OVB álláspontja szerint továbbá a kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan jogalkotási kötelezettséget
róna az Országgyűlésre, amely korlátozná a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továb biak ban: Alkotmány) 9. § (2) bekezdésében foglalt vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát, így
a kezdeményezés alkotmánymódosítás szükségességét vetné fel. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata
alapján azonban az Alkotmány módosítására az Országgyűlés jogosult, népszavazás közvetetten sem vonhatja el az
Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.)
AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, illetve hogy
a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. §
b), illetve c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 9. § (2) bekezdésén, az Nsztv 2. §-án, a 10. § b) és c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1468/2014. (VIII. 19.) Korm. határozata a fővárosi közösségi közlekedés biztonságos működtetése érdekében szükséges további feladatokról.
A Kormány felelősséget érez a főváros tömegközlekedésének biztonságos működtetéséért, ezért
 1. megvizsgálta a  fővárosi M3 metróvonal felújításával kapcsolatos fővárosi javaslatokat, és úgy döntött, hogy
a szerelvények felújítására vonatkozó terveket támogatja;
 2. mérlegelte az  infrastruktúra felújításához szükséges pénzügyi források biztosításának lehetőségeit, és támogatja
a felújítás hitelből történő finanszírozását;
 3. engedélyezi az infrastruktúra felújítását szolgáló hitelfelvételt;
 4. a 3. pont szerinti hitelfelvétel részleteiről történő egyeztetésekre a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1477/2013. (VII. 24.) Korm. határozata az NYDOP-2.1.1/F-11-2012-0019 azonosító számú („A Keszthelyi-hegység ökoturisztikai fejlesztése Darnay-Dornyai Béla öröksége nyomán” című) projekttel összefüggésben a Bakonyerdő Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a  Bakonyerdő Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság egyetlen részvényese
a Magyar Állam,
b) az  a)  alpontban meghatározott kedvezményezett NYDOP-2.1.1/F-11-2012-0019 azonosító számú,
„A  Keszthelyi-hegység ökoturisztikai fejlesztése Darnay-Dornyai Béla öröksége nyomán” című projektjére
megítélt támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott
projektje tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pont b) alpontjában meghatározott projekt tekintetében a 2. pont
szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1299/2012. (VIII. 13.) Korm. határozata a munkabalesetben elhunyt, valamint megrokkant munkavállalók emléknapjáról.
A Kormány 1. az értékteremtő munka megbecsülése, az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéshez szükséges
feltétételek megteremtésének elősegítése érdekében szükségesnek tartja, hogy minden évben történjen
megemlékezés a munkabalesetben elhunyt, valamint megrokkant munkavállalókról. Ezért április 28. napját
a munkabalesetben elhunytak, valamint megrokkantak emléknapjává nyilvánítja. 2. felkéri a munkáltatókat és a munkavállalókat, hogy – a munkavégzés egészséget nem veszélyeztető és biztonságos
feltételeinek megteremtéséhez fűződő össztársadalmi érdek hangsúlyozása mellett – minden évben április 28-án
emlékezzenek meg a munkabalesetben elhunyt, valamint megrokkant munkavállalókról.
Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1136/2014. (III. 13.) Korm. határozata a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem és a Fraunhofer Társaság közötti megállapodás alapján létrejövő ipari kutató-fejlesztő projektközpontokról.
A Kormány
 1. egyetért a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem és a Fraunhofer Társaság közötti stratégiai kutatás
fejlesztési és innovációs együttműködés fejlesztésével, valamint ennek érdekében közös ipari kutató-fejlesztő
projektközpontok (a továbbiakban: projektközpontok) létrehozásával,
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  projektközpontok kialakításához és működéséhez kapcsolódó,
valamint az  azt elősegítő intézkedéseket, fejlesztéseket prioritásként kezelje, azok megvalósításához szakmai
támogatást nyújtson,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. március 30. 3. tudomásul veszi, hogy a projektközpontok háromévi finanszírozási igénye 1,2 milliárd forint akként, hogy
a) 2014. évben 200 millió forint,
b) 2015. évben 500 millió forint és
c) 2016. évben 500 millió forint
biztosítása szükséges,
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a  projektközpontok 3.  pont szerinti költségigényének
a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap terhére történő finanszírozásához a szükséges intézkedéseket,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. március 30. 5. egyetért azzal, hogy a  projektközpontok elhelyezését a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
területén, a V2 épületben megvalósítandó Innovációs Központban biztosítsák,
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  5.  pontban meghatározott Innovációs Központ létrehozásához
szükséges, az  épület rekonstrukcióját és a  kutatási infrastruktúra fejlesztését célzó beruházás pénzügyi forrását
pályázati úton biztosítsa a  Kutatási és Technológiai Innovációs Alap terhére, a  Versenyképességi és Kiválósági
Szerződések modul keretében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. március 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1001/2019. (I. 9.) Korm. határozata a Nemzeti Együttműködési Alap alapkezelőjének változása miatt szükséges fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Nemzeti Együttműködési Alappal kapcsolatos, az  új alapkezelő kijelölése miatt lefolytatandó
átadás-átvételi eljárásról szóló 255/2018. (XII. 18.) Korm. rendelet 1. § (1) pontjára figyelemmel, az államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 352 877 000 forint bázisba
beépülő módon történő átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018.
évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 19. Emberi Erőforrás
Támogatáskezelő cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 29. Nemzeti Együttműködési Alap jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. január 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1521/2015. (VII. 28.) Korm. határozata a hódmezővásárhelyi Vívó- és Ökölvívócentrummal kapcsolatos beruházás támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 16. A hódmezővásárhelyi
Vívó- és Ökölvívócentrummal kapcsolatos beruházás támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) a  hódmezővásárhelyi Vívó- és Ökölvívócentrummal kapcsolatos beruházás támogatása érdekében
655,6  millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 2.  A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 16. A  hódmezővásárhelyi Vívó- és Ökölvívócentrummal kapcsolatos
beruházás támogatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter az 1. pont szerinti támogatást külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül,
előfinanszírozás keretében és egy összegben nyújtsa Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzata
(a  továbbiakban: Önkormányzat) részére, valamint a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeiről támogatási szerződést kössön az Önkormányzattal;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatási szerződés
megkötését követően folyósítsa az Önkormányzat részére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2008. (HK 9.) HM KF intézkedése a Honvédelmi Minisztérium és a köztisztviselőket foglalkoztató HM szervezetek köztisztviselőinek és munkavállalóinak 2008. megajándékozásáról.
A Honvédelmi Minisztériumnál és a köztisztviselőket
foglalkoztató HM szervezeteknél foglalkoztatott köztisztviselők és munkavállalók 2008. év során végzett kiemelkedő munkavégzése elismeréseként történő megajándékozására a következők szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumban, valamint a HM Védelmi Hivatalban, a HM Központi
Ellenőrzési és Hatósági Hivatalban, az MK Állandó
EBESZ Képviselet, Katonai Képviseletnél, valamint az
MK Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai Részlegnél foglalkoztatott köztisztviselőkre és munkavállalókra terjed ki.
2. Az 1. pont szerinti szervezeteknél 2008. május 1-jén
jogviszonyban álló köztisztviselők és munkavállalók a
Munka Ünnepe, a Magyar Honvédelem Napja, valamint a
lezárult haderőreform alkalmából, étkezési csekk formájában ajándékutalványokat (a továbbiakban: ajándékutalvány) kapnak.
3. Nem jogosultak az ajándékutalványra azok, akik
2008. május 1-jén a felmentési idejüket töltik és mentesítve vannak a munkavégzés alól, illetőleg 30 napot meghaladó illetmény nélküli szabadságon tartózkodtak.
4. Az ajándékutalványok fejenkénti és alkalmankénti
értéke a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII.
törvény 1. számú mellékletének 8. 19. a) pontja szerint
adómentességet élvező 6900 Ft.
5. A részmunkaidőben, valamint a prémiumévek programban foglalkoztatottak munkaidejükkel arányos – alkalmanként száz forintra felkerekített – értékű ajándékutalványra jogosultak.
6. Az ajándékutalványokat az 1. pont szerinti szervezetek személyügyi és pénzügyi ellátásáért felelős szervezeti
elemek által előállított és ellenőrzött jegyzékek alapján
kell biztosítani.
7. Az ajándékutalványokat 2008. május hó 20-án, 22-én
és 23-án kell a jogosultak részére átadni.
8. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba,
rendelkezéseit azonban 2008. május hó 1. napjától kell alkalmazni. Ez az intézkedés 2008. december 31-én hatályát
veszti. A hatálybalépéssel egyidejűleg hatályát veszti a
Honvédelmi Minisztériumnál foglalkoztatott köztisztviselők 2007. évi megajándékozásáról szóló 86/2007.
(HK 12.) HM kabinetfőnöki intézkedés, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a köztisztviselőket foglalkoztató
HM szervezetek köztisztviselőinek és munkavállalóinak
2007. év végi megajándékozásáról szóló 141/2007.
(HK 1/2008.) HM kabinetfőnöki intézkedés.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
1464/2019. (VII. 30.) Korm. határozata a kutatási, fejlesztési és innovációs célú támogatások bővítéséről.
A Kormány a  kutatási, fejlesztési és innovációs stratégia célkitűzéseinek való megfelelés jegyében egyetért
a  kutatási, fejlesztési és innovációs célú támogatások forrásbővítésének szükségességével, és felhívja
a  pénzügyminisztert, hogy a 2020. évtől kezdődően a  központi költségvetés terhére beépülő jelleggel
32 000 000 000 forint többletforrás biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi költségvetési törvény végrehajtása során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1051/2016. (II. 15.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és az  Oroszországi Föderáció Kormánya között a  minősített adatok kölcsönös
védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2013. (VIII. 30.) OBH utasítása a „Bíróságok fejezet” irányítása alá tartozó intézmények közbeszerzéseiről szóló szabályzatról.
A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény rendelkezéseinek a „Bíróságok fejezet” hatálya alá tartozó intézményeknél történő
egységes alkalmazása, a  közbeszerzési eljárások lebonyolítása és a  felelősségi rendszer legfontosabb szabályainak kialakítása
érdekében, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés b) pontja alapján a következő
szabályzatot alkotom:
A szabályzat hatálya 1. § A szabályzat hatálya a  Kúriának, az  ítélőtábláknak, a  törvényszékeknek (a továbbiakban együtt: bíróságok) és
az Országos Bírósági Hivatalnak (a továbbiakban: OBH, a bíróságok és az OBH a továbbiakban együtt: Intézmények)
a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.), valamint a  minősített adatot, az  ország
alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a  különleges biztonsági intézkedéseket igénylő
beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet szerinti közbeszerzési eljárásaira, és az azok
eredményeként megkötött szerződésekre terjed ki.
Az ajánlatkérők, azok jogai és kötelezettségei 2. § (1) A szabályzat alkalmazásában ajánlatkérők: a bíróságok és az OBH. A Kbt. által az ajánlatkérő szervezetek vonatkozásában
előírt valamennyi kötelezettséggel kapcsolatban a felelősség az ajánlatkérőt terheli.
(2) A bíróságok által végzett, a Kbt. hatálya alá tartozó árubeszerzés – kivéve informatikai eszközök –, építési beruházás,
építési koncesszió, szolgáltatás megrendelés – kivéve az  informatikai eszközökhöz kapcsolódó szolgáltatások – és
szolgáltatási koncesszió – kivéve az  informatikai eszközökhöz kapcsolódó szolgáltatások – esetében ajánlatkérő
a bíróság.
(3) Az  OBH által végzett, a  Kbt. hatálya alá tartozó árubeszerzés, építési beruházás, építési koncesszió, szolgáltatás
megrendelés és szolgáltatási koncesszió esetében ajánlatkérő az OBH.
(4) A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során az (5) bekezdést és a 6. és a 7. §-t is figyelembe kell venni.
 (5) A központi keretből történő egységes beruházás, valamint a bírósági szervezet egészét érintő közbeszerzés esetében
– az OBH elnökének döntése alapján – ajánlatkérő az OBH. A lefolytatott közbeszerzési eljárás eredményeként az OBH,
mint ajánlatkérő köt szerződést a nyertes ajánlattevővel, közös ajánlattétel esetén a nyertes ajánlattevőkkel.
(6) Az  OBH az  egységes beruházás, közbeszerzés eredményeképpen megvalósított és kifizetett építési beruházást,
leszállított eszközöket, az eszközök bekerülési értékeként megjelenő szolgáltatást folyamatban lévő beruházásként
tartja nyilván és aktiválás céljából – az informatikai eszközök kivételével – térítésmentesen átadja a bíróságok részére.
(7) Az OBH a közbeszerzés eredményeképpen igénybe vett és kifizetett, az eszköz bekerülési értékében meg nem jelenő
szolgáltatások értékét a saját könyveiben számolja el.
(8) Az  informatikai eszközök beszerzése központosítva történik, a  bíróságok részére történő térítésmentes átadásáról
beszerzési formától és értékhatártól függetlenül az OBH részéről minden esetben egyedi döntés születik.
3. § (1) Az ajánlatkérő önálló közbeszerzési szabályzatban köteles meghatározni a következő témaköröket: a közbeszerzési
eljárások (minden eljárás-típus) tervezésének, előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi
rendjét, a nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevont személyek, szervezetek felelősségi körét, az eljárás során hozott
döntésekért felelős személyek, illetőleg testületek körét, a közbeszerzési eljárás dokumentálási rendjét. Amennyiben
az ajánlatkérő szükségesnek tartja, az önálló közbeszerzési szabályzatban meghatározhatja a szerződés megkötésének
és teljesítésének közbeszerzési vonatkozású szabályait, illetve más – a közbeszerzésekkel összefüggő – előírásokat.
(2) Az  ajánlatkérő bíróság a  Kbt. 33.  § (1)  bekezdés szerinti éves összesített közbeszerzési tervét az  adott év február
15. napjáig, továbbá – felmerülése esetén – az éves közbeszerzési terv módosítását a közbeszerzési terv, valamint
a  közbeszerzési tervmódosítás elkészítését követően haladéktalanul, de legalább a  közbeszerzési tervmódosítás
tervezett hatálybalépésének napját 15 nappal megelőzően köteles jóváhagyásra megküldeni az OBH elnökének.
(3) Az  ajánlatkérő bíróság az  éves összesített közbeszerzési tervét, továbbá annak módosítását – az  OBH elnöke
jóváhagyásának kézhezvételétét követően – a Kbt. rendelkezéseinek megfelelően köteles közzétenni a honlapján,
valamint a Közbeszerzési Hatóság által működtetett Közbeszerzési Adatbázisban.
(4) Amennyiben a bíróság a Kbt. 32. § (1) bekezdése szerint előzetes összesített tájékoztatót készít, akkor azt, az elkészítését
követő 15 napon belül – tájékoztatás céljából – köteles az OBH részére megküldeni.
(5) Az ajánlatkérő bíróság a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és közzétételének
szabályairól, a hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az éves statisztikai összegezésről szóló
92/2011. (XII. 30.) NFM rendelet 36.  § (1)  bekezdése szerinti éves statisztikai összegezést az  abban meghatározott
határidőig köteles elkészíteni, és – az összegezés másolatának az OBH részére való egyidejű továbbítása mellett –
megküldeni a Közbeszerzési Hatóság részére.
(6) Az ajánlatkérő bíróság az adott évi közbeszerzési terve megvalósításának állásáról, évente tárgyév július 15. napjáig
féléves, azok teljesítéséről tárgyév január 15. napjáig éves beszámolót köteles készíteni, és azt az OBH elnöke részére
megküldeni.
(7) Az  intézmények – azon közbeszerzési eljárásokban, melyekben a  2.  § (2)–(8)  bekezdések szerint, a  6. és 7.  §-ra is
figyelemmel, ajánlatkérőnek minősülnek – kötelesek gondoskodni a Kbt. 31. §-ában előírtak teljesítéséről.
(8) Az ajánlatkérő bíróság köteles az OBH elnökét soron kívül tájékoztatni arról, ha
a) a  közbeszerzési eljárásával kapcsolatban előzetes vitarendezési kérelmet nyújtanak be, vagy jogorvoslati
eljárást kezdeményeznek, a kérelemmel kapcsolatos álláspontja egyidejű ismertetésével;
b) a közbeszerzési eljárásban egyik ajánlattevő sem vagy az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő sem
tett – a rendelkezésre álló anyagi fedezet mértékére tekintettel – megfelelő ajánlatot, a fedezet biztosítására
vonatkozó javaslattal együtt.
(9) Az  ajánlatkérő bíróság a  (8) bekezdés a) és b)  pontjában hivatkozott esetben az  eljárás eredményére vonatkozó
döntést csak az OBH elnöke egyetértésével hozhatja meg.
A közbeszerzési eljárások ellenőrzésének rendje 4. § (1) Amennyiben az ajánlatkérő az OBH, a közbeszerzési eljárás ellenőrzését – annak különböző szakaszaiban – az OBH
ellenőrzési nyomvonalaiban foglaltaknak megfelelően (közbeszerzés, projekt), az abban kijelölt ellenőrzésért felelősök,
valamint az OBH belső ellenőre, illetve a Pénzügyi Ellenőrzési Önálló Főosztály az OBH elnöke által jóváhagyott belső
ellenőrzési kézikönyve alapján végzik, szakmai felügyeletét pedig az OBH Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok
Osztálya látja el.
A Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Osztálya feladatait részletesen az  OBH Közbeszerzési szabályzata
határozza meg.
(2) Amennyiben az ajánlatkérő valamely bíróság, a pénzügyi-gazdasági ellenőrzést – az OBH elnökének döntése alapján,
valamint az  OBH elnöke által előzetesen jóváhagyott éves ellenőrzési tervben foglaltak szerint az  OBH Pénzügyi
Ellenőrzési Önálló Főosztálya végzi, nem érintve a bíróság függetlenített belső ellenőrének a külön jogszabályban
meghatározott feladatait.
(3) Az OBH elnöke jogosult a  (2) bekezdésben foglaltakon kívül az ajánlatkérőként eljáró bíróság bármely előkészítés
alatt álló, folyamatban lévő vagy lezárt közbeszerzési eljárását ellenőrizni, és ennek során azok közbenső- vagy
utóellenőrzését elrendelni. Ebben az esetben az ellenőrzést végezheti az OBH elnöke által megbízott közbeszerzési
szakértő is.
5. § (1) Az  ellenőrzést végző a  közbeszerezési eljárás során rendelkezésre álló iratokat tételes iratjegyzék kíséretében
veszi át az OBH érintett főosztályától, illetve főosztályaitól, valamint a bíróságoktól, akik az elektronikus formában
rendelkezésre álló iratokat ilyen formában is kötelesek átadni.
(2) A  4.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti ellenőrzés a  közbeszerzési eljárás és a  szerződés teljesítésének különböző
szakaszaiban elsősorban az alábbiakra terjed ki:
a) a közbeszerzés hatálya alá tartozó gazdasági események során a  jogszabályok előírásaiban és a  belső
szabályzatokban foglaltak, valamint az OBH elnökének döntése maradéktalanul érvényesültek-e,
b) a kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, érvényesítés és utalványozás, valamint a  teljesítésigazolás rendben
megtörtént-e,
c) az adott szakaszban rendelkezésre álló forrás felhasználása a szerződésben foglaltak szerint valósult-e meg.
(3) A  4.  § (3)  bekezdése szerinti ellenőrzés arra terjed ki, hogy a  közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása
megfelelt-e a Kbt.-nek és végrehajtási rendeleteinek.
A közbeszerzési eljárások lefolytatásával kapcsolatos jogkörökre vonatkozó sajátos rendelkezések
6. § A központi informatikai, oktatási feladatok ellátásával kapcsolatos árubeszerzések és szolgáltatások körében,
a Bíróságok fejezet költségvetéséből finanszírozott beszerzéseknél ajánlatkérő az OBH.
7. § (1) Amennyiben a közbeszerzés tárgya a nemzeti értékhatárt elérő, vagy azt meghaladó értékű építési beruházás, annak
előkészítését az OBH illetékes szervezeti egysége végzi. Ennek keretében felméri az igényeket, a meglevő épületek
állapotát, és a bíróság elnökével történő egyeztetés alapján elkészíti a tervezési programot, meghatározza a várható
kiadásokat, és a beruházásra vonatkozó döntésre előterjesztést készít az OBH elnöke részére.
(2) A beruházás tárgyában meghozott OBH elnöki döntést követően a közbeszerzési eljárást a bíróság, illetve a Kbt. 21. §
(2) bekezdése szerinti meghatalmazás alapján, a bíróság javára az OBH bonyolítja le. A bíróság által indított eljárásba
műszaki szakértőként be kell vonni az OBH illetékes szervezeti egységét (a továbbiakban: Közreműködő).
(3) Az OBH elnöke a 6. § és a 7. § (1) és (2) bekezdése szerinti eseteken kívüli közbeszerzési eljárások tekintetében is
rendelkezhet úgy, hogy – a  Kúria kivételével – a  bíróságok, mint ajánlatkérők közbeszerzési eljárását az  eljárás
bonyolultságára, összetettségére, műszaki tartalmára, nagyságára, kiemelt jelentőségére, gazdaságossági
szempontokra vagy hasonló körülményekre tekintettel, a Kbt. 21. § (2) bekezdése szerinti meghatalmazás alapján,
a bíróság javára az OBH bonyolítja le, vagy, hogy – a Kúria kivételével – a bíróság által lebonyolított közbeszerzési
eljárásba az  OBH olyan személyt jelöl ki (a továbbiakban: Kijelölt személy), aki részt vesz a  közbeszerzési eljárást
megindító felhívás, a  közbeszerzési eljárásban kiadandó egyéb felhívás, kiegészítő irat és dokumentáció
előkészítésében, valamint a közbeszerzési eljárásnak a  felhívás megjelenése utáni összes eljárási cselekményében,
beleértve a bírálóbizottság tevékenységét is.
(4) Az ajánlatkérőt és a Közreműködőt, valamint a Kijelölt személyt az eljárás során együttműködési kötelezettség terheli.
Az ajánlatkérő köteles a Közreműködőnek illetőleg a Kijelölt személynek a kért információkat megadni, a szükséges
dokumentációkat (ha elektronikus formában is rendelkezésre állnak, akkor ilyen formában is) a  rendelkezésére
bocsátani és az eljárásban való részvételét, közreműködését elősegíteni.
(5) A  Közreműködő részt vesz a  felhívás és a  dokumentáció előkészítésében, a  kivitelezés külső szereplőinek
kiválasztásában, így jelen van az  ajánlatok felbontásánál, tagja a  bírálóbizottságnak, folyamatosan ellenőrzi
a beruházás folyamatát és a beruházás lebonyolítását, részt vesz a beruházás eredményeként létrehozott építmény
átadás-átvételi eljárásban, valamint végzi mindazon eljárási cselekményeket, melyek a  beruházás szabályszerű és
határidőre történő megvalósításához szükségesek.
(6) A  Közreműködő a  kivitelező, illetve kivitelezők és a  kivitelezésben résztvevő további szereplő, illetve szereplők
teljesítési igazolással ellátott számláját műszaki szakmai szempontból ellenőrzi, ennek során a  teljesítési határidő
figyelembevételével összeveti a számlán feltüntetett és ténylegesen elvégzett – a teljesítési igazoláson feltüntetett –
teljesítést, az ellenőrzött számlára rávezeti a kifizetés engedélyezésének tényét. A kivitelező számlájának pénzügyi
ellenőrzésére, majd kiegyenlítésére csak ennek megtörténtét követően kerülhet sor.
Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő hónap 30. napján lép hatályba.
 (2) Az utasítást a hatálybalépését követően indult közbeszerzési eljárásokra és az ezek alapján megkötött szerződésekre
kell alkalmazni.
 (3) Az Intézmények az utasítás hatálybalépéséig kötelesek gondoskodni az utasítás és a saját közbeszerzési szabályzatuk
összhangjának megteremtéséről.
 (4) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az Országos Igazságszolgáltatási Tanács 2006. évi 2. számú
szabályzata. Dr. Handó Tünde s. k.,
 Országos Bírósági Hivatal elnöke


text:
211/2008. (X. 21.) KE határozata a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnökének kinevezéséről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény
73/A. § (4) bekezdése alapján dr. Detrekői Ákost 2008. október 18-ai hatállyal, négyévi időtartamra a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnökévé kinevezem.
Budapest, 2008. október 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
17/2010. (X. 29.) MNB rendelete az „Erkel Ferenc” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Erkel Ferenc születésének 200. évfordulója alkalmából –„Erkel Ferenc” megnevezéssel
5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki. (2) A kibocsátás időpontja: 2010. november 6.
2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben Erkel Ferenc szülőházának ábrázolása látható. Az ábrázolás fölötti két
vízszintes sorban a „Magyar” és a „Köztársaság” felirat, az ábrázolás alatti két vízszintes sorban az „5000” értékjelzés és
a „forint” felirat olvasható. Az értékjelzéstől balra a „2010” verési évszám, jobbra a „BP.” verdejel olvasható.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Erkel Ferenc portréja látható, alatta Erkel Ferenc aláírásával. A portrétól
balra az „1810”, jobbra az „1893” évszám olvasható. Az emlékérme szélén, az aláírás alatt Kiss György tervezőművész
mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2010. november 6-án lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
2/2013. (I. 14.) KIM–BM–EMMI együttes utasítása a Gyermekbarát Igazságszolgáltatásért Munkacsoportról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 64. §
(1) és (2) bekezdésében meghatározott hatáskörünkben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára figyelemmel – a következő utasítást adjuk ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése szerint létrehozzuk a Gyermekbarát Igazságszolgáltatásért Munkacsoportot (a továbbiakban:
Munkacsoport). 2. § A Munkacsoport feladata, hogy a gyermekbarát igazságszolgáltatás megvalósítása érdekében
a) civil kerekasztal keretében konzultációt folytasson az érintett civil szervezetekkel,
b) a konzultáció eredményeképpen előkészítse az egyes törvények módosítását.
3. § A Munkacsoport vezetője a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közjogi jogalkotásért felelős helyettes
államtitkára. 4. § Munkacsoport tagjai a) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazságügyi és magánjogi jogalkotásért felelős helyettes
államtitkára, b) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Miniszteri Kabinetjének vezetői megbízatással rendelkező
kormánytisztviselője, c) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazságügyért felelős államtitkárának kabinetfőnöke,
d) a Belügyminisztérium szabályozási és koordinációs helyettes államtitkára,
e) az Emberi Erőforrások Minisztériuma egészségpolitikáért felelős helyettes államtitkára,
f) az Emberi Erőforrások Minisztériuma szociálpolitikáért felelős helyettes államtitkára,
g) az Emberi Erőforrások Minisztériuma közoktatásért felelős helyettes államtitkára.
5. § A Munkacsoport vezetőjét és tagjait az irányításuk alá tartozó szervezeti egységek általuk kijelölt kormánytisztviselője
helyettesíti. 6. § A Munkacsoport ülésén tanácskozási joggal részt vehetnek a Munkacsoport vezetője és tagjai, valamint a
helyettesítésre jogosultak tevékenységét segítő, az általuk kijelölt szakértők.
7. § A Munkacsoport vezetője a Munkacsoport ülésére tanácskozási joggal, eseti jelleggel meghívhatja a Munkacsoport
feladatkörét érintő tevékenységet végző civil szervezet képviselőjét, továbbá központi államigazgatási szerv vezetői
megbízatással rendelkező kormánytisztviselőjét. 8. § A Munkacsoport működésének részletes szabályait ügyrendjében állapítja meg.
9. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2013. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
271/2015. (VI. 12.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára  –
a  Debreceni Református Hittudományi Egyetemen Dr. Bölcskei Gusztáv egyetemi tanárt 2015. július 1. napjától
2017. július 30. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2015. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
53/2014. (HK 10.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdés c) és d) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továb
biakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi
hivatalokra, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
INFORMATION AND FOR DATA TRANSFER –
AMP-11 (SUPPLEMENT), ED A / A haditengerészeti aknák
elleni tevékenységekre vonatkozó információk és adatok
továbbításának követelményei NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE),
b) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény Magyarországon nem kerül bevezetésre.
3. A STANAG 1196 MAROPS (ED10)
NAVAL ARCTIC MANUAL / A haditengerészeti erők
sarkvidéki kézikönyve NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: NKE,
b) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény Magyarországon nem kerül bevezetésre. 4. A STANAG 1371 MAROPS (ED10) (RD1)
SECRET ALLIED MARITIME TACTICAL
INSTRUCTIONS AND PROCEDURES / A szövetséges
haditengerészeti erők titkos (minősített) harcászati utasításai és eljárásai NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: NKE,
b) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény Magyarországon nem kerül bevezetésre. 5. A STANAG 2181 (ED2) (RD1)
ALLIED JOINT DOCTRINE FOR THE MILITARY
CONTRIBUTION TO PEACE SUPPORT / A béketámogató műveletekben való katonai közreműködés szövetséges
összhaderőnemi doktrínája NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HVK Hadműveleti Csoportfőnökség,
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül, c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
OPERATIONS, ATP–83 EDITION A / Harctéri műszaki
mentés rendszere NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
b) a bevezetés időpontja: jövőbeni bevezetés,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél kerüljön
bevezetésre. 7. A STANAG 2584 (ED1) (RD1)
THE CIVIL-MILITARY PLANNING PROCESS ON
ORAL HEALTH CARE AND DEPLOYMENT OF
DENTAL CAPABILITIES IN ALL OPERATIONS
WITH A HUMANITARIAN COMPONENT / A civil-katonai fogászati ellátás tervezési folyamata és a fogorvosi
képességek telepítése minden, humanitárius elemet magában foglaló művelet során NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Egészségügyi Központ,
b) a bevezetés időpontja: jövőbeni bevezetés,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
OF HARD COPY LAND MAPS, AERONAUTICAL
CHARTS AND IMAGE PLANS / NATO specifikáció
analóg szárazföldi térképek, léginavigációs térképek és
fototérképek azonosítására NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Geoinformációs Szolgálat,
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
9. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
8/2010. (XII. 3.) HM KÁT közleménye NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 100. §-ának (1) és (2) bekezdése alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról
és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra és az MH Operatív Koordinációs Bizottság
2010. szeptember 9-i ülésén kialakított javaslatára – a következő NATO-dokumentumokra vonatkozó magyar elfogadó
nyilatkozatot adom ki:
1. STANAG 1385 (EDITION 5) – GUIDE SPECIFICATION (MINIMUM QUALITY STANDARDS) FOR
NAVAL DISTILLATE FUELS
(F-75 AND F-76)
– Elfogadásra került alkalmazás nélkül.
2. STANAG 2352 (EDITION 6) – NUCLEAR, BIOLOGICAL AND CHEMICAL (NBC) DEFENCE
EQUIPMENT – OPERATIONAL GUIDELINES
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. május hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
3. STANAG 2818 (EDITION 2) DEMOLITION MATERIAL: DESIGN, TESTING AND ASSESSMENTS
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. szeptember hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél
egyaránt.
4. STANAG 2827 (EDITION 6) – MATERIALS HANDLING IN THE FIELD
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. december hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél
egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2827 (EDITION 6) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.)
HM VTI SZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az
alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Logisztikai Műveleti Főnökség
Bevezetés időpontja: 2010. december 1.
Végrehajtás módja: A STANAG 2827 (ED. 6.) dokumentum kiadása magyar nyelven.
5. STANAG 2829 (EDITION 4) (RATIFICATION DRAFT 2) – MATERIALS HANDLING EQUIPMENT
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO-kihirdetést követő 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt.
6. STANAG 2957 (EDITION 5) – INTERNATIONAL SYSTEM (SI) UNITS USED BY ARMED FORCES IN
THE NUCLEAR FIELD
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. május hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
7. STANAG 3731 (EDITION 5) – BIBLIOGRAPHY ON ELECTROMAGNETIC COMPATIBILITY (EMC)
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. október hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
8. STANAG 3839 (EDITION 1) AVIONICS SOFTWARE ENGINEERING – AAVSP-1
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. január hónap, a légierőnél.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 3839 (EDITION 1) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.)
HM VTI SZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az
alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Repülő Mérnök-műszaki Főnökség
Bevezetés időpontja: 2011. január 1.
Végrehajtás módja: MH ÖHP PK intézkedés.
9. STANAG 3981 (EDITION 2) – MINIMUM PHYSIOLOGICAL REQUIREMENTS FOR IMMERSION
PROTECTION ASSEMBLIES FOR AIRCREW
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. február hónap, a légierőnél.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 3981 (EDITION 2) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.)
HM VTI SZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az
alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
Témafelelős: MH DR. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
Témakezelő: MH DR. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
Repülőorvosi Egészségvizsgáló és Kutató Intézet
Bevezetés időpontja: 2011. február 1.
Végrehajtás módja: MH HEK PK intézkedés.
10. STANAG 4284 (EDITION 1) HMX (OCTOGENE) PHYSICAL AND CHEMICAL REQUIREMENTS,
SPECIFICATION FOR DELIVERIES FROM ONE NATO NATION TO ANOTHER
– Elfogadásra került alkalmazás nélkül.
Megjegyzés: A Magyar Honvédség jelenleg nem rendelkezik octogene (HMX) robbanóanyaggal, illetve a
közeljövőben sem tervez ilyet beszerezni.
11. STANAG 4418 (EDITION 1) COUNTERSURVEILLANCE REQUIREMENT
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. május hónap, a szárazföldi haderőnél.
12. STANAG 4607 (EDITION 3) (RATIFICATION DRAFT) NATO GROUND MOVING TARGET INDICATOR
(GMTI) FORMAT
– Elfogadásra került alkalmazás nélkül.
Megjegyzés: A Magyar Honvédség jelenleg ilyen rendszeresített eszközzel nem rendelkezik.
13. STANAG 7063 (EDITION 2) (RATIFICATION DRAFT 1) – METHODS OF DETECTION AND
TREATMENT OF FUELS CONTAMINATED BY MICRO-ORGANISMS
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihirdetést követő 3 hónap múlva (DOP+3m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt.
14. STANAG 7112 (EDITION 1) (RATIFICATION DRAFT 2) – RECOMMENDED MEDICAL EQUIPMENT
FOR AEROMEDICAL EVACUATIONS
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihirdetést követő 6 hónap múlva (DOP+6m), a légierőnél.
Budapest, 2010. november 24. Fodor Lajos s. k.,
a Honvédelmi Minisztérium
közigazgatási államtitkára


text:
1876/2016. (XII. 28.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Érd megyei jogú város érintett városrészeinek csapadékvíz elvezetésére, valamint záportározó és környezete kialakítására irányuló beruházások érdekében támogatás biztosításáról.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1504/2015. (VII. 23.) Korm. határozat 3.  pont a) és d)  alpontjainak végrehajtása
érdekében
 1. egyetért az Érd megyei jogú város érintett városrészeiben csapadékvíz elvezetésére, valamint az Érdligeten tervezett
záportározó és környezete kialakítására irányuló fejlesztésekre vonatkozó beruházási programmal (a továbbiakban:
beruházási program) és azzal, hogy a  beruházási program megvalósításához 2017. évben szükséges
4730  millió forint a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78.  Modern
Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra Érd Megyei Jogú Város
Önkormányzata részére;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával – gondoskodjon a  beruházási program megvalósításához a  2018. évben szükséges
1870 millió forint biztosításáról a 2018. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4a)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
jóváhagyja, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter a  beruházási program megvalósítása érdekében
a 2017. évben összesen legfeljebb bruttó 6600 millió forint összegben kötelezettséget vállaljon a 2017–2018. évek
vonatkozásában azzal, hogy a  kötelezettségvállalás mértéke az  egyes években nem haladhatja meg a  következő
összegeket, valamint engedélyezi, hogy ennek megfelelő tartalommal kerüljön a támogatói okirat kiállításra:
a) a 2017. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 4730 millió forint,
b) a 2018. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja: 1870 millió forint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2015. (VII. 21.) AB határozata a 2014. június 30-ig hatályban volt, az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről szóló 1982. 17. tvr. 27/A. § (2) bekezdés második mondata, valamint 30. § (3) bekezdésének „a kéttagú születési családi név és” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapításáról és folyamatban lévő ügyben történő alkalmazhatóságának kizárásáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alaptörvény-ellenességének, valamint nemzetközi szerződésbe
ütközésének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában – dr. Czine Ágnes, dr. Lenkovics Barnabás,
dr. Pokol Béla és dr. Varga Zs. András alkotmánybírók párhuzamos indokolásával – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  2014. június 30-ig hatályban volt, az  anyakönyvekről, a  házasságkötési
eljárásról és a  névviselésről szóló 1982. évi 17. tvr. 27/A.  § (2)  bekezdés második mondata, valamint 30.  §
(3) bekezdésének „a kéttagú születési családi név és” szövegrésze alaptörvény-ellenes volt.
2. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  2014. június 30-ig hatályban volt, az  anyakönyvekről, a  házasságkötési
eljárásról és a  névviselésről szóló 1982. évi 17. tvr. 27/A.  § (2)  bekezdés második mondata, valamint 30.  §
(3)  bekezdésének „a kéttagú születési családi név és” szövegrésze a  Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
előtt folyamatban lévő 9.K.32.048/2014/13. számú ügyben nem alkalmazható.
3. Az  Alkotmánybíróság az  anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény 44.  § (2)  bekezdés második mondata
alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezést visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
I. [1] A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság bírája a  9.K.32.048/2014/13-I. számú végzésével az  előtte
folyamatban lévő, névváltoztatási kérelem tárgyában hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatára
irányuló per tárgyalását felfüggesztette, és az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 25.  § (1)  bekezdése alapján indítványt terjesztett elő. Az  indítványozó bíró az  előtte folyamatban lévő
eljárásban alkalmazott – időközben hatályon kívül helyezett – az  anyakönyvekről, a  házasságkötési eljárásról és
a névviselésről szóló 1982. évi 17. tvr. (a továbbiakban: Atvr.) 27/A. § (2) bekezdés második mondata alaptörvényellenességének megállapítását kérte, valamint, hogy az  Alkotmánybíróság állapítsa meg, hogy a  támadott
jogszabályi rendelkezés az  indítványozó bíró előtt folyamatban lévő ügyben, illetve általános jelleggel sem
alkalmazható. Kérte továbbá a jelenleg hatályos, az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény (a továbbiakban:
Atv.) 44. § (2) bekezdés második mondata alaptörvény-ellenességének megállapítását is, tekintettel arra, hogy az szó
szerint megegyezik az Atvr. támadott rendelkezésével.
[2] Az indítványozó bíró az  előtte folyamatban lévő üggyel kapcsolatosan a  következőket fejtette ki. A  felperes
2014 februárjában névváltoztatási kérelmet terjesztett elő. A felperes ebben az  iránt terjesztett elő kérelmet, hogy
vezetékneve kötőjel nélkül kerüljön anyakönyvezésre, továbbá keresztneve megváltoztatását – utóneve második
tagjának törlését – is kérte. Kérelme indokolásaként előadta, hogy családneve régi magyar kettős családi név, amely
a magyar helyesírás szabályai szerint kötőjel nélkül írandó. Ennek megfelelően anyakönyvezték felmenőit és bátyját,
valamint ezt a  családnevet viselő, 1955 előtt született oldalági rokonait is, míg a  felperest a  születésekor hatályos
szabályozás alapján – apjától és bátyjától eltérően – kötőjellel. Kifejtette azt is, hogy már többször –  2002-ben és
2013-ban – terjesztett elő névváltoztatás iránti kérelmet azért, hogy családi neve felmenőinek és a magyar helyesírás
szabályainak megfelelően kötőjel nélkül írottként kerüljön anyakönyvezésre. Kérelmét 2002-ben –  előadása
szerint – azzal az indokolással utasították el, hogy arra nincs lehetőség az anyakönyvezésről szóló 1952. évi 19. tvr.,
a 10/1955. (TK. 42.) BM utasítás, az Atvr. és az Atvr. módosításáról szóló 2002. évi XLV. törvény alapján. Az ügyben
másodfokon eljárt közigazgatási hivatal pedig arra hivatkozott, hogy a  jogalkotó a  10/1955. BM utasítást
–  változatlan tartalommal – emelte be az  Atvr.-be. 2013-ban ismételten elutasították kérelmét. Mindezek mellett
a  felperes ismertette családi nevük eredetét kérelme indokolásaként. Jelen kérelmében is hivatkozott az  Atvr.
27. § (2) bekezdésére, miszerint a név anyakönyvezésénél a magyar helyesírás szabályai az irányadók. Ehhez csatolta
a magyar helyesírás szabályainak 158. pontját, amely az összetett családnevek írásmódjáról rendelkezik. A felperes
hivatkozott az 58/2001. (XII. 7.) AB határozatra (ABH 2001, 527.; a továbbiakban: Abh.), mivel szerinte az Atvr. 27/A. §
(2) bekezdése ez alapján alkotmánysértő. Második utóneve törlése iránti kérelme indokolásaként előadta, hogy azt
nem használja.
[3] Az anyakönyvi ügyekért az  eljárás idején felelős közigazgatási és igazságügyi miniszter hiánypótlásra hívta
fel a  felperest, mivel álláspontja szerint a  felperes nem indokolta a  névváltoztatás iránti kérelmét. A  felperes
nyilatkozatában megismételte az  eredeti kérelemben előadottakat. A  közigazgatási és igazságügyi miniszter
2014.  április 3. napján kelt N-433-826/4/2014. számú határozatával (a továbbiakban: közigazgatási határozat)
a  felperes névváltoztatás iránti kérelmét – mind a családi, mind az utónév tekintetében – elutasította. Indokolását
arra alapozta, hogy az  Atvr. 27/A.  § (2)  bekezdése nem teszi lehetővé, hogy a  felperes nevének megváltoztatása
a magyar helyesírás szabályai szerint történjék.
[4] A felperes a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát kérte, az eredeti kérelmében szereplő indokok alapján,
valamint kérte az Abh.-ban foglaltak figyelembe vételét.
[5] Az indítványozó bíró szerint a támadott jogszabályi rendelkezések az Alaptörvény I. cikk (1)–(3) bekezdését, II. cikkét,
VI.  cikk (1)–(2)  bekezdését, XV.  cikk (1)–(2)  bekezdését sértik. Kérte továbbá nemzetközi szerződésbe ütközés
megállapítását is az indítványozó bíró az Alaptörvény Q) cikk (2) bekezdése, valamint az emberi jogok és az alapvető
szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-én, Rómában kelt Egyezményt és nyolc jegyzőkönyvét kihirdető
1993. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: EJEE) 8. cikke alapján.
[6] Az indítványozó bíró álláspontja szerint a  támadott jogszabályi rendelkezések a  névviseléshez való jogot
korlátozzák. Figyelemmel ugyanis az  Abh.-ban foglaltakra: a  régi magyar kettős családi név írásmódja az  emberi
méltósághoz és az  önazonossághoz való joga részét képezi és így alapjogi védelem alatt áll. A  jogalkotó döntése
következtében kötőjellel anyakönyvezett kettős családi név ugyanis új vezetéknevet keletkeztet. A vezetéknév régi
hagyományos írásmód szerinti (kötőjel nélküli) anyakönyvezésének a  tilalma nem tekinthető olyan korlátozásnak,
amelynek ésszerű alkotmányos indoka van. Az  állami nyilvántartások egységességéhez fűződő, valamint
a  vezetéknevek keresztnevektől való megkülönböztethetőségéhez fűződő közérdek ugyanis nem indokolja azt,
hogy a kettős vezetéknév csak kötőjellel anyakönyvezhető. Ez a szabály nem alkalmas arra sem, hogy a felperes és
családja közötti rokoni kapcsolatot kifejezze. A  korlátozás mértéke tehát az  elérni kívánt céllal nem áll arányban,
így aránytalan érdeksérelmet okoz, és egyúttal diszkriminatív is. A  jogalkotó bizonyos esetekben lehetővé tette
a méltányossági jogkörben történő engedélyezés lehetőségét, például magyartalanul képzett név, történelmi név,
régies írásmóddal írott családi név esetén. A kéttagú családi név kötőjel nélküli írásának lehetőségét azonban még
méltányosság alapján sem tette és teszi lehetővé (mint ahogy a kettőnél több tagú családi név esetében sincs erre
lehetőség) az Atvr. 28. § (6) bekezdése, illetve Atv. 49. § (5) bekezdése alapján.
[7] A támadott rendelkezések nemzetközi szerződésbe ütközése kapcsán az  indítványozó bíró hivatkozott
a  Daróczy kontra Magyarország ügyre [EJEB (44378/05), 2008. július. 1.]. A  bíró kiemelte, hogy az  Emberi Jogok
Európai Bíróságának gyakorlata értelmében az  államok ugyan széles mérlegelési mozgásteret élveznek a  nevek
szabályozásában, nem hagyhatják ugyanakkor figyelmen kívül azok fontosságát a magánszemélyek életében, mivel
a  név az  önazonosítás és az  önmeghatározás központi eleme. Az  EJEE 8.  cikkét sérti, ha egy magánszemélynek
a névhasználathoz vagy neve megváltoztatásához való jogát igazolt és releváns indok nélkül korlátozza az állam.
II. [8] 1. Az Alaptörvény indítványozó által hivatkozott rendelkezései:
„Q) cikk (1) Magyarország a béke és a biztonság megteremtése és megőrzése, valamint az emberiség fenntartható
fejlődése érdekében együttműködésre törekszik a világ valamennyi népével és országával.
(2) Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar
jog összhangját.
(3) Magyarország elfogadja a  nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A  nemzetközi jog más forrásai
jogszabályban történő kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé.”
„I. cikk (1) AZ EMBER sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani. Védelmük az állam
elsőrendű kötelezettsége.
(2) Magyarország elismeri az ember alapvető egyéni és közösségi jogait.
(3) Az  alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog más
alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a  feltétlenül szükséges
mértékben, az  elérni kívánt céllal arányosan, az  alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával
korlátozható.”
„II.  cikk Az  emberi méltóság sérthetetlen. Minden embernek joga van az  élethez és az  emberi méltósághoz,
a magzat életét a fogantatástól kezdve védelem illeti meg.”
„VI. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy magán- és családi életét, otthonát, kapcsolattartását és jó hírnevét
tiszteletben tartsák.
(2) Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a  közérdekű adatok megismeréséhez és
terjesztéséhez.”
„XV. cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes.
(2) Magyarország az  alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem,
fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési
vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja.”
[9] 2. Az Atvr. indítvánnyal támadott rendelkezése:
„27/A. § (2) A családi név egy- vagy kéttagú. A kéttagú családi név tagjait kötőjel köti össze.”
„30. § (3) Az anyakönyvvezetőnek a kéttagú születési családi név és a házassági név családi nevekből képzett részét
kötőjellel összekapcsolva kell anyakönyveznie.”
[10] 3. Az Atv. indítvánnyal támadott rendelkezése:
„44. § (2) A születési családi név egy- vagy kéttagú. A kéttagú családi név tagjait kötőjel köti össze.”
III. [11] Az indítvány az alábbiak szerint részben megalapozott.
[12] 1. Az  Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy a  bírói kezdeményezés megfelel-e a  törvényben
előírt feltételeknek. Az  Abtv. 25.  §-a szerint a  bíró – a  bírósági eljárás felfüggesztése mellett – abban az  esetben
kezdeményezheti az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés b)  pontja alapján az  Alkotmánybíróságnál a  jogszabály
vagy jogszabályi rendelkezés alaptörvény-ellenességének megállapítását, illetve az alaptörvény-ellenes jogszabály
alkalmazásának kizárását, ha az  előtte folyamatban levő egyedi ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell
alkalmazni, amelynek alaptörvény-ellenességét észleli, vagy alaptörvény-ellenességét az  Alkotmánybíróság már
megállapította.
[13] Az alkotmánybírósági eljárás alapjául szolgáló ügy tárgya egy közigazgatási határozat, amelynek bírósági
felülvizsgálatára a  polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) XX. fejezete irányadó.
A  Pp. 339/A.  §-a alapján a  bíróság a  közigazgatási határozatot a  meghozatalakor alkalmazandó jogszabályok és
fennálló tények alapján vizsgálja felül. A  közigazgatási határozat meghozatalára 2014. április 3-án került sor, így
az ekkor hatályos jogszabályt kell a bíróságnak alkalmaznia. Ez egyúttal meghatározza a bírói kezdeményezésben
támadható jogszabályt is.
[14] Az ügyben eljáró bíró két jogszabályt jelölt meg a  bírói kezdeményezésben: az  Atvr.-t és az  Atv.-t. Az  Atv.
2010. január 8-án került kihirdetésre. Az Atv. – kihirdetésekor hatályos – 97. §-a szerint a törvény 2011. január 1-jén
lép hatályba, a 100. § (1) bekezdés a) pontja pedig egyúttal az Atvr. hatályon kívül helyezéséről rendelkezett.
[15] Ugyanakkor a  jogalkotó ezt követően többször is módosította az  Atv. hatálybalépésének határidejét. Elsőként
a  Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvénnyel összefüggésben szükséges
törvénymódosításokról és egyes iparjogvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CXLVIII. törvény
257–258.  §-a rendelkezett az  Atv. hatálybalépésének elhalasztásáról. Ez  a  törvény 2010. december 31-én lépett
hatályba, és 2011. január 1. helyett az Atv. 2012. január 1-jén történő hatálybalépéséről rendelkezett.
[16] Ezt követően az  egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvény
351–353.  §-a rendelkezett az  Atv. hatálybalépésének új határidejéről. Ez  a  törvény 2011. december 31-én lépett
hatályba, s úgy rendelkezett, hogy az Atv. 2012. január 1-je helyett 2013. január 1-jén lép hatályba.
[17] Ezután az új hatálybalépést megállapító rendelkezés 2012. december 31-én lépett hatályba: az egyes törvényeknek
a  Magyary Egyszerűsítési Programmal és a  területfejlesztéssel összefüggő módosításáról szóló 2012. évi
CCVII.  törvény 84. §-a módosította az Atv. hatálybalépésének határidejét. Eszerint az Atv. 2013. január 1-je helyett
2014. január 1-jén lép hatálya.
[18] Végül – a  2013 júniusában kihirdetett – az  egyes törvényeknek az  elektronikus anyakönyv kialakításával
összefüggésben szükséges módosításáról szóló 2013. évi LXXVI. törvény 117.  §-a, 119.  § (3)  bekezdése, valamint
120.  §-a rendelkezett az  Atv. hatálybalépésének új határidejéről és az  ezzel összefüggésben szükséges átmeneti
szabályokról. Eszerint a  törvény szerint az Atv. 2014. július 1-jén lép hatályba, s az Atvr. ezzel egyidejűleg hatályát
veszti.
[19] Mindezek alapján megállapítható, hogy a  bírósági felülvizsgálat tárgyát képező közigazgatási határozat
meghozatala idején, vagyis 2014. április 3-án, az  Atvr. volt hatályban, így az  Alkotmánybíróság a  bírói
kezdeményezést erre tekintettel bírálta el.
[20] Az Abtv. 41.  § (3)  bekezdése szerint az  Alkotmánybíróság a  hatályon kívül helyezett jogszabály alaptörvényellenességét akkor állapíthatja meg, ha a  jogszabályt a  konkrét esetben még alkalmazni kellene. Ez  a  feltétel
az  ügyben teljesül, hiszen a  Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság bírája a  9.K.32.048/2014/13. számon
folyamatban lévő ügyben a  már hatályban nem lévő Atvr. – az  indítványozó bíró szerint alaptörvény-ellenes  –
rendelkezését kell alkalmazni. Ezért az  Alkotmánybíróság az  eljárását a  már nem hatályos Atvr. támadott
rendelkezése tekintetében folytatta le.
[21] Emellett az  Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a  hatálybalépés határidejének módosítása legtöbb esetben egy
nappal az előtt történt, hogy a korábbi törvényi rendelkezés szerint az Atv. hatályba lépett volna. Vagyis – három
esetben is – a  hatálybalépés előtt egy nappal „halasztotta el” a  törvényalkotó az  Atv. hatálybalépését. Indítvány
hiányában azonban ennek alkotmányosságát az Alkotmánybíróság nem vizsgálta.
[22] 2. Az Alkotmánybíróság korábban több határozatában is foglalkozott a névhez való jog bizonyos elemeivel.
 [23] Az Alkotmánybíróság Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása (2013. március 25.) hatálybalépését
követően, az  Alaptörvény Záró és vegyes rendelkezések 5.  pontjára tekintettel úgy foglalt állást, hogy „az újabb
ügyekben vizsgálandó alkotmányjogi kérdések kapcsán felhasználhatja a  korábbi határozataiban kidolgozott
érveket, jogelveket és alkotmányossági összefüggéseket, ha az  Alaptörvény adott szakaszának az  Alkotmánnyal
fennálló tartalmi egyezése, az  Alaptörvény egészét illető kontextuális egyezősége, az  Alaptörvény értelmezési
szabályainak figyelembevétele és a  konkrét ügy alapján a  megállapítások alkalmazhatóságának nincs
akadálya, és szükségesnek mutatkozik azoknak a  meghozandó döntése indokolásába történő beillesztése”
{13/2013.  (VI.  17.) AB határozat, Indokolás [32]}. Ennek fényében az  Alkotmánybíróság áttekintette a  kérdéskört
érintő korábbi gyakorlatát, és a konkrét ügy kapcsán összevetette az alapul szolgáló alaptörvényi, illetve alkotmányi
rendelkezéseket, ami alapján megállapította, hogy nincs akadálya a  korábbiakban kialakult és idevágó gyakorlat
megfelelő alkalmazásának.
[24] 2.1. Átfogóan az Abh. foglalkozott a névhez való joggal, illetve annak részeként a névviseléshez, névváltoztatáshoz
való joggal. Az Abh. megállapította, hogy a névhez való jog mint az ember önazonosságának kifejezésére szolgáló
megnevezéshez való jog abszolút szerkezetű alapjog, vagyis az  állam által nem korlátozható. Ahogy az  Abh.
fogalmazott: „[a] saját névhez való jog csak a jog teljességével van fogalmi azonosságban, tehát a maga egészében
»lényeges tartalom«, s ilyenként nem korlátozható, vagyis elidegeníthetetlen, érinthetetlen jog, amely felett
az  állam nem rendelkezhet. Minden embernek kell, hogy legyen saját neve és ez  a  név nem helyettesíthető sem
számmal, sem kóddal, sem egyéb szimbólummal. A saját név a személy identitásának egyik – mégpedig alapvető –
meghatározója, amely azonosítását, egyúttal másoktól való megkülönböztetését is szolgálja, ezért a  személy
individualitásának egyedi, helyettesíthetetlen voltának egyik kifejezője. […] Ugyanilyen megítélést és védelmet
kaphat a saját név viseléséhez való jog is, amely a saját névhez való jognak kifelé, mások felé való megjelenítése.
Tartalmát tekintve azt fejezi ki, hogy a  meglévő – állam által regisztrált – neve senkitől sem vehető el, s az  állam
az  érintett beleegyezése nélkül a  nevet nem is változtathatja meg. Vagyis a  saját név viselésének a  joga is
korlátozhatatlan alapvető jog.” (ABH, 2001, 527, 542.)
[25] Az Abh. a  névnek azon funkciója mellett, hogy az  az egyén individualitásának kifejezője, hangsúlyozta annak
társadalmi-történeti-kulturális kötöttségét. Eszerint a  név formai és tartalmi értelemben is tradíció-kötött.
Formai értelemben annyiban, amennyiben a  név családi és utónév összetételből áll, nem csak az  egyikből vagy
a másikból. Tartalmi értelemben azért, mert a családi név a felmenők által viselt családi név lehet, ezáltal a családi
név egy adott családhoz tartozást hivatott kifejezni. Az  utónevek körét pedig a  hagyomány és a  nyelvtudomány
jelöli ki. E  kötöttségek éppúgy korlátját képezik a  nevek anyakönyvezése állami szabályozásának, mint a  névjog
részjogosítványai állampolgárok általi gyakorlásának.
[26] Ahogy a  névjog „az egyén saját névhez való joga” értelmében véve abszolút szerkezetű, vagyis korlátozhatatlan,
az  emberi méltósághoz fűződő alapjog, ugyanez nem vonatkozik a  névjog egyes részjogosítványaira. Ezek közül
az Abh. a névviselés, névváltoztatás és névmódosítás jogát nevesítette (utalva arra, hogy e  felsorolást nem tekinti
taxatívnak). Ezen részjogosítványok esetében a  korlátozásra az  Abh. szerint a  szükségesség-arányosság alapjogi
tesztje alkalmazandó.
„Nem jár tehát el alkotmányellenesen az  állam akkor, ha a  feltételek és korlátok meghatározása során
ez  utóbbi körben (azaz a  névválasztás és a  névváltoztatás tekintetében) külön kezeli a  családi és az  utóneveket,
s  a  közérdekűségre tekintettel abból indul ki, hogy a  családi nevek felett a  név viselője sem rendelkezik olyan
szabadon, mint például az utónevekkel. A családi név választásánál és a névváltoztatásnál, névmódosításnál például
nem szükségszerű és aránytalan (végső soron emberi méltóságot sértő) az olyan állami szabályozás, amely elutasítja
a kérelmező (akár tetszőleges számú) névváltoztatási, névmódosítási kérelmét. Az állam e korlátozása nyilvánvalóan
azt a  közérdeket fejezi ki, hogy a  tetszőlegesen szabad számú, teljesen a  magánszemély uralma alatt álló családi
név választása, változtatása és módosítása ne vezethessen el addig, hogy valaki kibújhasson kötelezettségeinek
a teljesítése alól (pl. eltűnjön az adósnévjegyzékről), illetőleg bűnügyi nyilvántartásban szereplő személy esetében
reálisan számolni kelljen eljárási-azonosítási nehézségekkel.” (ABH 2001, 527, 549–550.)
[27] Az Abh. mindezek alapján megsemmisítette – többek között – az  Atvr. végrehajtási rendeletének
[az  anyakönyvekről, a  házasságkötési eljárásról és a  névviselésről szóló 2/1982. (VIII. 14.) MT–TH rendelkezés
(a továbbiakban: Atvr. Vhr.)] azon rendelkezését [48.  § (3)  bekezdését], amely a  megkülönböztető betűjel
anyakönyvezésénél előírta, hogy azt a  családi nevet megelőzően nagybetűvel kell bejegyezni és ponttal
elkülöníteni a családi névtől. Az Abh. szerint – a magasabb szintű jogszabállyal való ellentéten túlmenően – azért
alkotmányellenes ez  a  rendelkezés, mert sérti az  alapjogi védelmet élvező családi nevet. A  megsemmisített
jogszabályi rendelkezés „következménye adott esetben a  névviselési jog alkotmányellenes korlátozása lett, mivel
továbbhatásában azoknak a  neveknek a  megváltoztatásával is együtt járt, amelyeknél a  megkülönböztetés
a  felmenőket illetően korábban, iratokkal igazolhatóan a  családi név után került anyakönyvezésre. A  betűjelzés
sorrendi megállapításával a vizsgált esetben a kérelmező számára teljesen idegen, nem is a családját és őt magát
azonosító név jött létre. A más sorrend új nevet keletkeztetett, amely már nem képes arra sem, hogy a felmenőkkel
való kapcsolatot érzékeltesse. A  vizsgált esetben az  Atvr. és az  Atvr. Vhr. közötti ütközés eredményeként
az  indítványozótól gyakorlatilag a  saját nevét – annak beleegyezése nélkül – elvették, és az  állam őt arra
kényszerítette, hogy az ő általa meghatározott nevet viselje. Márpedig a saját névhez és annak viseléséhez minden
embernek joga van: az, mint az  önazonossághoz való jog alapvető jog, a  születéssel keletkező elidegeníthetetlen
emberi jog, amely az állam által elvonhatatlan és – lényeges tartalmát tekintve – korlátozhatatlan. A jelen esetben
viszont az állam a regisztrálandó tény lényeges tartalmát maga határozta meg.” (ABH 2001, 527, 553.)
[28] 2.2. Az  Abh.-t követően a  1231/E/2007. AB határozat (ABH 2009, 2249.) a  kettős állampolgárok névváltoztatási
jogával foglalkozott. Az  indítványozó mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítását kérte
amiatt, hogy a  kettős állampolgárokra nézve a  jogalkotó a  névváltoztatást nem szabályozta. Az  indítványozó
kanadai–magyar kettős állampolgárként a kanadai állampolgárság megszerzése után a kanadai jog alapján felvette
a „von” előnevet. Ezt a  névváltoztatást a  magyar szabályozás alapján – az  akkor hatályos Atvr. 27.  § (2)  bekezdése
alapján – kötőjellel anyakönyvezték, mint kéttagú családi nevet. Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy nem
áll fenn mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés az  indítványozó által hivatkozott okból, ugyanis a  magyar
hatóságnak névváltoztatás esetén a  magyar jogszabályok – vagyis az  Atvr. – alapján kell eljárniuk, ha az  érintett
személyes joga a magyar. Kettős állampolgár esetében, ha az egyik állampolgárság a magyar, a magyar szabályok
irányadók a névváltoztatás esetén. Ha tehát az érintett névváltoztatás útján felvett családi neve kettős, azt kötőjellel
kell anyakönyvezni. Utalt ez a határozat végül arra, hogy névváltoztatás esetén lehetőség van méltányossági jogkör
gyakorlására, ám ez a „von” előtagra nem alkalmazható, emellett a magyar jog a nemesi címek viselését is kizárja. Így
annak anyakönyvezésére csak kötőjellel van lehetőség.
[29] 2.3. A  988/B/2009. AB határozat (ABH 2011, 2037.) a  nemesi címek viselésének (anyakönyvezésének) kérdésével
foglalkozott és – figyelemmel az  Abh.-ban foglaltakra – megállapította: a  saját név viseléséhez való jogba nem
tartozik bele a nemesi előnév és cím viselésének joga. A saját név viselésének joga a családi és utónévből álló saját
nevet védi, amelynek nem része a nemesi előnév és cím, így az (abszolút szerkezetű) alapjogi védelem sem terjed ki
rá. E védelem azért sem terjed ki a nemesi előnévre és címre, mert ahhoz olyan többletjogok kapcsolódtak, amelyek
az  egyenlő emberi méltóságot sértenék. Erre tekintettel az  Alkotmánybíróság nem tartotta alkotmánysértőnek
a nemesi előnevek és címek anyakönyvezésének törvényhozó általi kizárását.
[30] 3. Az Alkotmánybíróság a továbbiakban áttekintette a hatályos kettős családi névre vonatkozó magyar szabályozás
kialakulását.
[31] Az állami anyakönyvezést Magyarországon először az  állami anyakönyvekről szóló 1894. évi XXXIII. törvénycikk
rendelte el. Innentől fogva kronológiai sorrendben, három külön (születési, házassági és halotti) anyakönyvben
történt az anyakönyvezés. A születési nevet illetően az anyakönyvvezető a gyermek utónevét, valamint a szülőknek
(törvénytelen gyermek esetén: anyjának) családi és utónevét kellett bejegyeznie, vagyis a születési anyakönyvben
eredetileg nem szerepelt a gyermek családi neve. Ez volt a szabályozás 1953. január 1-jéig.
[32] A jegyzőkönyvi mintájú anyakönyvezés helyett a  rovatok szerinti („rovatos mintájú”) anyakönyvezés
1907.  január  1-jétől vette kezdetét. (Ennek jogszabályi alapját az  állami anyakönyvekről szóló 1894:XXXIII. tc.
módosításáról szóló 1904:XXXVI. tc., és az  annak hatálybalépését elrendelő 118339/1906. BM számú rendelet,
valamint az 1904: XXXVI. tc. életbelépésével kapcsolatos intézkedésekről szóló 118340/1906. BM számú körrendelet
4.  pontja, végül a  80000/1906. BM számú rendelet teremtették meg. A  rendeletek a  Belügyi Közlöny 1906. évi
48. számában és annak mellékletében jelentek meg.) A gyakorlatban azonban ez azt jelentette, hogy a szülő családi
és utóneve egy rovatban került az  anyakönyvbe bejegyzésre, ami egyes két- vagy többtagú családi és utónevek
esetében értelmezési problémát vethetett fel.
[33] Az anyakönyvi nyilvántartás átfogó átalakítására 1952-ben került sor. Ekkor négy új norma született az anyakönyvi
nyilvántartást érintően: a  házasságról, a  családról és a  gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény, az  annak
hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1952. évi 23. tvr., az  anyakönyvekről szóló 1952. évi 19. tvr., végül
az  anyakönyvek vezetéséről és a  házasságkötési eljárásról szóló 9/1952. BM utasítás (a továbbiakban: Utasítás).
Az  anyakönyvvezetés és az  anyakönyvi eljárás részletes szabályait az  Utasítás tartalmazta. Eszerint 1953. január
1-jétől külön rovatba kell bejegyezni a családi és az utónevet, s ugyanezt a formátumot követi az anyakönyv alapján
kiállított születési anyakönyvi kivonat is (ld. Utasítás Melléklet 2. számú minta 12. számú példa). Ugyanakkor ezzel
egyidejűleg az Utasítás 39. § (6) bekezdése úgy rendelkezett, hogy a kéttagú családi nevet – függetlenül attól, hogy
azt az adott család tradicionálisan hogyan írta – kötőjellel kell anyakönyvezni. A szabályozás indoka elvileg az volt,
hogy ezáltal lehet egyértelműen megkülönböztetni a családi nevet az utónévtől. (Megjegyzendő, hogy az Utasítás
rendelkezett arról is, hogy a  családi név legfeljebb kéttagú lehet, valamint arról is, hogy a  megkülönböztető
betűjelet a továbbiakban nem lehet anyakönyvezni.)
[34] E szabály következménye az lett, hogy – elvileg – regisztrációs indokkal a  jogalkotó egyazon családon belül eltérő
családi neveket hozott létre.
[35] A születési név – konkrétan a  kéttagú családi név – anyakönyvezésére vonatkozó későbbi jogszabályok
az  Utasításban foglaltakat vették át, tekintet nélkül arra, hogy a  családi név és az  utónév elkülönítése a  külön
rovatba történő anyakönyvezés révén már akkor megoldódott, amikor az  Utasítás elrendelte a  kéttagú családi
nevek kötőjeles anyakönyvezését. A jelenleg hatályos Atv. is eszerint szabályozza – a születési és a házassági nevek
esetében egyaránt – a kéttagú családi nevek anyakönyvezését.
[36] 4. Az  Alkotmánybíróság a  továbbiakban áttekintette az  ügyben alkalmazandó jogszabályi rendelkezéseket.
E tekintetben a közigazgatási határozat meghozatalának időpontja az irányadó, vagyis 2014. április 3-a.
[37] Az Atvr. 27. § (2) bekezdése – az Atvr. módosításáról szóló 2002. évi XLV. törvénnyel történt módosítását követően –
úgy rendelkezett, hogy a  név anyakönyvezésénél a  magyar helyesírás szabályai az  irányadók. Ez  a  szabály
valamennyi, a névre vonatkozó eljárástípusban érvényesült az Atvr. alapján. A születési névre vonatkozó szabályokat
a  közigazgatási határozat meghozatalakor az  Atvr. 27/A.  § tartalmazta. A  születési név megváltoztatásáról
a közigazgatási határozat meghozatalakor az Atvr. 28–28/B. §-a rendelkezett. Az Atvr. 28. § (6) bekezdése különös
méltánylást érdemlő körülmények esetében lehetővé tette azt, hogy a  hatóság a  magyar hagyományoktól eltérő
hangzású, magyartalanul képzett név, történelmi név, régies írásmóddal írott családi név felvételét engedélyezze
a névváltoztatási eljárás keretében.
[38] Emellett a  név anyakönyvezését illetően az  Atvr. – ugyanezen időpontban hatályos – 30–30/B.  §-a tartalmazott
rendelkezéseket. Ez utóbbi jogszabályi rendelkezések közül a jelen ügy vonatkozásában az Atvr. 30. § (3) bekezdése
bír jelentőséggel, amely szerint az  anyakönyvvezetőnek a  kéttagú családi nevet, valamint házassági név esetén
a családi nevekből képzett (kéttagú) részét kötőjellel kell anyakönyveznie.
[39] Mindezek alapján megállapítható, hogy az Atvr. szabályozási rendszerében a születési név anyakönyvezése és annak
megváltoztatása esetén főszabályként a magyar helyesírás szabályai voltak az  irányadók. Ez alól kivételt teremtett
a születési név tekintetében az Atvr. 27/A. § (2) bekezdésének második mondata azzal, hogy a többes családi nevek
hagyományos írásmódjától eltérően azok kötelező kötőjellel történő anyakönyvezéséről rendelkezett, valamint
névváltoztatás esetén az  Atvr. 28.  § (6)  bekezdése, amely különös méltányosságot érdemlő okból megengedte
az eltérést a magyar helyesírás szabályaitól.
[40] A kéttagú családi név kizárólag kötőjellel volt anyakönyvezhető, függetlenül attól, hogy születési név
anyakönyvezéséről, vagy annak megváltoztatásáról volt szó. Ez  következik az  Atvr. 27/A.  § (2)  bekezdés második
mondatából, valamint az  Atvr. 30.  § (3)  bekezdéséből. Vagyis a  kéttagú családi név még különös méltánylást
érdemlő esetben névváltoztatás útján sem volt anyakönyvezhető kötőjel nélkül, ezt ugyanis egyértelműen kizárta
az  Atvr. 30.  § (3)  bekezdése. Vagyis a  kéttagú családi név kötőjeles anyakönyvezésre vonatkozó szabályai olyan
kógens szabályokként kerültek meghatározásra az  Atvr.-ben, amelyek még méltányosság alapján sem engedtek
kivételt, illetve attól függetlenül voltak alkalmazandók, hogy a magyar helyesírás szabályai alapján az adott családi
név kötőjel nélkül volna írandó (ld. ún. jelzős családi név).
[41] 5. Az Alkotmánybíróság a továbbiakban azt vizsgálta, hogy az Atvr. 27/A. § (2) bekezdés második mondata sérti-e
a névviseléshez és névváltoztatáshoz való jogot – figyelemmel az Abh.-ban foglaltakra.
[42] Az Abh.-ban kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság ismételten hangsúlyozza, hogy a névviselés és a névváltoztatás
szabályainak meghatározásánál az  állam feladata elsősorban a  regisztráció. A  családi nevek névváltoztatási
szabályainak kialakításában a  jogalkotónak nagyobb mozgástere van a  közérdekre tekintettel: ezért nem
alkotmánysértő, ha az egyén nem rendelkezik korlátlanul családi neve felett (elsősorban a névváltoztatás számát és
gyakoriságát illetően).
[43] Más megítélés alá esik azonban az  az eset, ha az  érintett személy családi neve a  jogalkotó döntése folytán tér el
a  felmenői által viselt családi névtől. Erre tekintettel semmisítette meg az  Abh. a  megkülönböztető betűjelzés
anyakönyvezésére vonatkozó azon szabályt, hogy az csak a családi név előtt álló betűjelként anyakönyvezhető akkor
is, ha a  családban a  felmenők bizonyíthatóan nem a  családi név előtt használták a  megkülönböztető betűjelzést.
Ezáltal ugyanis a jogalkotó maga hoz létre az egyén számára a családjáétól eltérő, attól idegen családi nevet.
[44] Ugyanez állapítható meg a  kéttagú családi nevek kötőjellel történő anyakönyvezése esetén. Ebben az  esetben is
a jogalkotó hozta létre azt a helyzetet, hogy egy olyan családi nevet, amelyet az adott családban a felmenők kötőjel
nélkül használtak kötőjellel kellett anyakönyvezni. A jelen ügyben a névváltoztatási kérelem épp arra irányul, hogy
az érintett személy a felmenői által viselt családi nevet „visszakaphassa”, viselhesse, amely épp a jogalkotó döntése
folytán torzult.
[45] Az Atvr. 27/A.  § (2)  bekezdésben foglalt korlátozó rendelkezés, amely szerint a  kéttagú családi név kizárólag
kötőjellel anyakönyvezhető, a  névviselés és a  névváltoztatási jog tekintetében is a  névhez való jogot korlátozó
szabály. E korlátozás csak akkor minősül alkotmányosnak, ha az szükséges és arányos. A kettős családi név kötőjellel
történő kötelező és kivételt nem engedő összekapcsolása nem indokolható a  regisztráció egyértelműségével,
hiszen az anyakönyvben 1953. január 1-je óta technikailag is elkülönül a családi név és az utónév anyakönyvezése,
így azok nem keverhetők össze. Úgyszintén nem indokolható a  közérdekkel, hogy a  család felmenői által
hagyományosan kötőjel nélkül írt kettős családi nevet a  jogalkotó döntése folytán csak kötőjellel lehet
anyakönyvezni, és ez még névváltoztatás útján sem módosítható (még különös méltányosság keretében sem). Így
nincs olyan alkotmányosan elfogadható cél, amely miatt ez a korlátozás szükségesnek minősíthető.
[46] Mindezek alapján az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  Atvr. 27/A.  § (2)  bekezdés második mondata
az Alaptörvény II. cikkével ellentétes volt.
[47] Tekintettel arra, hogy az  Alkotmánybíróság a  támadott rendelkezés alkotmányellenességét az  Alaptörvény
II.  cikkével való ellentéte alapján megállapította, az  indítványban felvetett egyéb szempontok szerinti
alkotmányossági vizsgálatot – gyakorlatának megfelelően – nem folytatta le.
[48] 6. Az  Alkotmánybíróság figyelemmel volt arra, hogy a  támadott jogszabályi rendelkezésen kívül a  név
anyakönyvezésére vonatkozó szabályok (Atvr. 30.  §) a  névváltoztatás anyakönyvi bejegyzésének akadályát
képeznék. Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  alaptörvény-ellenesség megállapítása joghatásának
érvényesülése érdekében szükséges – figyelemmel az  Alaptörvény 24.  cikk (4)  bekezdésére – szoros összefüggés
alapján az  Atvr. 30.  § (3)  bekezdésének alkotmányossági vizsgálata is. E  tekintetben az  Alkotmánybíróság
megállapította, hogy az Atvr. 30. § (3) bekezdésének „a kéttagú születési családi név és” szövegrésze a  fentiekben
kifejtett indokok szerint szintén sérti az Alaptörvény II. cikkét, ezért az alaptörvény-ellenes volt.
[49] 7. Az  Abtv. 45.  § (2)  bekezdése szerint: „ha az  Alkotmánybíróság bírói kezdeményezés vagy alkotmányjogi panasz
alapján semmisít meg egyedi ügyben alkalmazott jogszabályt, a megsemmisített jogszabály az Alkotmánybíróság
eljárására okot adó ügyben nem alkalmazható.” Ennek megfelelően az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy
az  Atvr. 27/A.  § (2)  bekezdés második mondata és 30.  § (3)  bekezdésének „a kéttagú születési családi név és”
szövegrésze a Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt folyamatban lévő 9.K.32.048/2014/13. számú ügyben nem
alkalmazható.
[50] 8. Az Alkotmánybíróság az Atv. 44. § (2) bekezdés második mondata tekintetében a következőket állapítja meg.
 [51] A Pp. 339/A.  §-a alapján a  bíróság a  közigazgatási határozatot annak meghozatalakor alkalmazandó jogszabályok
és fennálló tények alapján vizsgálja felül. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jelen ügyben a közigazgatási
határozat meghozatalakor, vagyis 2014. április 3-án, az  Atvr. volt alkalmazandó, ezért az  Alkotmánybíróság
az  alkotmányossági vizsgálatot az  időközben hatályát vesztett Atvr.-re folytathatja le. Ezért az  Alkotmánybíróság
az  Atv. 44.  § (2)  bekezdés második mondata alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére
irányuló bírói kezdeményezést – az  Abtv. 64.  § d)  pontja, valamint az  Ügyrend 65.  § (1)  bekezdése
alapján – visszautasította.
[52] Az Alkotmánybíróság ugyanakkor megjegyzi a  következőket. Az  Atv. név anyakönyvezésére vonatkozó szabályai
részben eltérnek ugyan az  Atvr.-ben foglalt szabályoktól, tartalmát illetően azonban az  Atv. születési név
anyakönyvezésére, valamint annak megváltoztatására vonatkozó szabályok a kéttagú családi név kötőjellel történő
anyakönyvezése tekintetében megegyeznek az  Atvr. ide vonatkozó rendelkezéseivel (azzal a  különbséggel, hogy
az Atv. nem írja elő, hogy a név anyakönyvezésénél a magyar helyesírás szabályai az irányadók).
[53] Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy 2015. április 27-én a  belügyminiszter törvényjavaslatot
terjesztett elő, amely 2015. július 8-án került kihirdetésre [az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény és
a  közfoglalkoztatással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi CXI. törvény]. Ez  a  törvény
–  többek között – a  kéttagú családi név kötőjellel történő anyakönyvezésének kötelezettségét megszünteti
a születési név esetében. Emellett a  törvény lehetővé teszi egy egyszerűsített, ún. névkorrekciós eljárás keretében
azt, hogy azok, akiknek az 1953. január 1-jétől hatályba lépett Utasítás következtében a kéttagú családi nevét annak
ellenére anyakönyvezték kötőjellel, hogy a  felmenői kötőjel nélkül használták, eszerinti újbóli anyakönyvezést
kérhessenek.
[54] 9. Az  Alkotmánybíróság jelen határozatának Magyar Közlönyben való közzététele az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdésén
alapul.
Budapest, 2015. július 14. Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
3/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása a bányajáradékkal kapcsolatos bányafelügyeleti feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a bányászatról szóló
1993. évi XLVIII. törvény, a a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény végrehajtásáról szóló 203/1998. (XII. 19.) Korm. rendelet,
valamint az ásványi nyersanyagok és a geotermikus energia fajlagos értékének, valamint az érték számítás módjának
meghatározásáról szóló 54/2008. (III. 20.) Korm. rendelet alapján a bányajáradékkal kapcsolatos bányafelügyeleti feladatok
végrehajtását a következők szerint szabályozom:
I. Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalra (a továbbiakban: MBFH) terjed ki.
II. A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal feladatai
1. Bányajáradék önbevallással kapcsolatos feladatok 1.1. A Járadékbevételi Osztály (a továbbiakban: JBO)
a) adatbázisban nyilvántartja a bányajáradék önbevallásra kötelezetteket [a bányászatról szóló 1993. évi
XLVIII. törvény végrehajtásáról szóló 203/1998. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 4. § (4) bekezdés],
b) azonosító számmal látja el az önbevallásokat,
c) digitális nyilvántartásában kitermelőhelyenként (ásványi nyersanyagonként) rögzíti a negyedévente, havonta
megküldött önbevallásokat,
d) digitális nyilvántartásában kitermelőhelyenként rögzíti a bányatelekre a kitermelés megkezdésére
megállapított határidő meghosszabbítása esetén fizetendő térítést [a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
(a továbbiakban: Bt.) 26/A. § (4) bekezdés],
e) digitális nyilvántartásában kitermelőhelyenként (ásványi nyersanyagonként) rögzíti a kitermelés
szüneteltetésének időtartamára a kiesett bányajáradék pótlására fizetendő díjat [Bt. 30. § (3) bekezdés],
f ) digitális nyilvántartásában rögzíti a jogosulatlanul kitermelt nyersanyag értékét [Bt. 41. § (1) bekezdés].
1.2. A JBO ellenőrzi, hogy
a) a vállalkozó a bányajáradék önbevallást a Vhr. 4. § (5) bekezdésében előírt határidőre küldte-e meg,
b) az önbevallás nyomtatványainak kitöltése az ásványi nyersanyagok és a geotermikus energia fajlagos
értékének, valamint az érték számítás módjának meghatározásáról szóló 54/2008. (III. 20.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 8/A. §-ában és mellékleteiben előírtak szerint történt-e,
c) érvényesül-e az előírt számszaki összefüggés,
d) az önbevallásban a bányatelket megállapító határozatban vagy egyéb hatósági engedélyben meghatározott
ásványi nyersanyag van-e feltüntetve. 1.3. A JBO
a) kötelezést ad ki a jogellenes állapot megszüntetésére, amennyiben az 1.2. pont alatt felsorolt vizsgálat azt
állapítja meg, hogy a vállalkozó önbevallási kötelezettségét hibásan, késedelmesen vagy elmulasztva teljesíti.
A jogellenes állapot további fennállása esetén eljárást indít és bírságot szab ki. A kiszabott bírság határozatokat
a JBO megküldi a Gazdasági Főosztálynak,
b) ellenőrzés céljából értesíti a Bányászati és Robbantásfelügyeleti Osztályt (a továbbiakban: BRO), ha az
önbevallásban a bányatelket megállapító határozatban vagy egyéb hatósági engedélyben eltérő ásványi
nyersanyag szerepel, továbbá ha önrevízió során az önbevallás módosítása a bányajáradék összegét érinti,
c) szükség esetén értesíti az illetékes kormányhivatal bányászati osztályát, ha az önbevallásban a bányatelket
megállapító határozatban vagy egyéb hatósági engedélyben eltérő ásványi nyersanyag szerepel.
1.4. A Gazdasági Főosztály digitális nyilvántartást vezet a kiszabott bírságok befizetéséről.
2. Bányajáradék számlával kapcsolatos feladatok 2.1. A JBO
a) ellátja a napi bankszámlakivonatokban szereplő tételeket vállalkozó azonosító- és bizonylatszámmal, a fizetés
jogcímével (bányajáradék, késedelmi kamat stb.),
b) az intézkedésre történő fizetés esetén megjelöli az intézkedés fajtáját, azt az évet, amelyet a fizetés érint,
azonosítja a fizetett összeget a fizetés jogcímével,
c) digitális nyilvántartásában rögzíti a fizetéseket idősoros, befizetőnkénti és az érintett évenkénti bontásban,
d) rávezeti a fizetés összegét, időpontját, bizonylatszámát a határozatokra, végrehajtási megkeresésekre, hitelezői
igénybejelentésekre. 3. A bevallások és a bankszámla összevezetése
3.1. A JBO
a) vállalkozónként összeveti a havi, negyedéves önbevallásokat és a befizetéseket,
b) elsőfokú határozatot hoz a bányajáradékot nem vagy csak részlegesen fizető vállalkozásokkal szemben,
c) késedelmi kamat fizetési kötelezettséget megállapító határozatot hoz a bányajáradékot késedelmesen
fizetőkkel szemben [R. 8. § (1a) bekezdés]. 4. Pénztartozásokkal, hitelezői igény bejelentéssel kapcsolatos feladatok
4.1. A JBO
a) határozatban foglalt kötelezés (bányajáradék, bírság, térítési díj, késedelmi kamat, jogosulatlanul kitermelt
érték, kiesett bányajáradék) eredménytelensége esetén megkeresi az adóhatóságot adók módjára történő
behajtást kérve [az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 146. §],
b) a felszámolási eljárás alá vont vállalkozások tartozása esetén hitelezői igénybejelentést tesz,
c) minősíti a tartozásokat, leírja a behajthatatlan tartozásokat [a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3. §
(4) bekezdés 10. pont a)–d), f ) és g) alpont],
d) a fővárosi és megyei kormányhivatal Bányászati Osztálya megkeresésére a vállalkozó MBFH-nál nyilvántartott
tartozásairól [Bt. 5. § (4a) bekezdés a) pont, Bt. 6. § (3) bekezdés a) pont] belföldi jogsegélyt ad ki,
e) tájékoztatja a fővárosi és megyei kormányhivatal Bányászati Osztályát a jogosulatlanul kitermelt nyersanyag
érték [Bt. 41. § (1) bekezdés], a kitermelés szüneteltetése miatt kiesett bányajáradék pótlására fizetendő díj
[Bt. 30. § (3) bekezdés] és a térítési díj [Bt. 26/A. (4) bekezdés] tartozásról.
4.2. A Gazdasági Főosztály digitális nyilvántartást vezet az átutalt regisztrációs díjakról, azok megtérüléséről.
5. Jelentések, beszámolók, összeállítások 5.1. A JBO
a) évenként jelentést készít a bevallott és befizetett bányajáradékról, a jogosulatlanul kitermelt nyersanyag érték,
a kitermelés szüneteltetése miatt kiesett bányajáradék pótlására fizetendő díj és a térítési díj fizetésre
kötelezésről,
b) évenként mérlegjelentést készít,
c) havonta kincstári beszámolót készít,
d) évenként összeállítást készít az Állami Számvevőszéknek az állami költségvetés végrehajtásának ellenőrzéséről
készített jelentéséhez,
e) évenként összeállítást készít az ásványi nyersanyagok kitermeléséről,
f ) havonta frissítve listát készít azon bányavállalkozókról, akik nem tettek eleget bányajáradék fizetési és/vagy
önbevallási kötelezettségüknek,
g) évenként összeállítást készít a bányavállalkozók által fizetendő felügyeleti díjról [Bt. 43. § (9) bekezdés],
h) havonta adatot szolgáltat a szénhidrogének kitermelése után bevallott bányajáradékról a Nemzetgazdasági
Minisztérium felé,
i) eseti megkeresésekre adatszolgáltatást végez. 6. Bányajáradék önbevallások helyszíni ellenőrzésével kapcsolatos feladatok
6.1. A Magyar Földtani és Geofizikai Intézet közreműködésével a BRO
a) hatósági bányamérés keretében ellenőrzi a kitermelőhelyeken a bányajáradék alapját képező kitermelt
mennyiséget és a bányaművelési térképeket,
b) a bányamérésből megállapított kitermelt mennyiséget összeveti a bányajáradék önbevallás mennyiségével.
Ellenőrzi a bányavállalkozó vagy hatósági engedélyes által készített önbevallás alapját képező kitermelt
mennyiségi térfogatszámítás megfelelőségét. Szükség esetén intézkedik a bányamérés alapján meghatározott
kitermelt mennyiség bányajáradék önbevallásként való megküldése iránt.
6.2. A JBO a BRO tájékoztatása alapján nyilvántartást vezet az ellenőrzésekről, az ellenőrzés során rögzített kötelezésekről,
a kötelezések teljesítéséről.
7. Fajlagos érték felülvizsgálatával kapcsolatos feladatok (R. 1. melléklet)
7.1. A JBO a BRO bevonásával kétévente felülvizsgálja a bányajáradék önbevallásokban alkalmazandó fajlagos értéket és
az ásványi nyersanyagok felsorolását. Szükség esetén javaslatot tesz az R. módosítására [R. 9. § (2) bekezdés].
III. A BRO feladatai 8. Bányajáradék önbevallásának ellenőrzésével kapcsolatos feladatok
8.1. Az ellenőrzés típusai:
a) éves munkaterv alapján végzett ellenőrzés,
b) a JBO jelzése alapján eseti ellenőrzés.
8.2. Az ellenőrzéseknek a következőkre kell kiterjedniük:
a) az önbevallásokban szereplő ásványi nyersanyagok megegyeznek-e a bányatelek-határozatban vagy egyéb
hatósági engedélyben engedélyezett ásványi nyersanyagokkal,
b) a bevallott mennyiségek megfelelnek-e a bányatérképek alapján megállapítható kitermelt mennyiségeknek,
c) a bányatérképek a valós állapotot ábrázolják-e, figyelembe véve a geodéziai mérés idejét,
d) az önbevallásokban feltüntetett kitermelt mennyiséget alátámasztják-e a vállalkozó dokumentációi,
e) a geodéziai méréseken alapuló ásványi nyersanyagot meghatározó számításokat hites bányamérő
ellenjegyezte-e,
f ) az adott szénhidrogénmező termelésbe állításának bizonylataira,
g) más hatóság által kiadott engedélyben foglaltak betartására.
8.3. Az ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell készíteni. 8.4. Amennyiben a BRO ellenőrzése során a bányajáradék önbevallás hiányosnak vagy hibásnak minősül, akkor az
önbevallás pótlására vagy módosítására kell, hogy kötelezze a vállalkozót. A JBO a módosított, pótolt önbevallás
beérkezéséről értesíti a BRO-t.
8.5. A BRO az ellenőrzés eredményéről tájékoztatja a JBO-t, az ellenőrzésről készített jegyzőkönyvet haladéktalanul,
a kötelezést jogerőre emelkedését követően továbbítja a JBO-hoz.
8.6. A bányafelügyelet elrendelheti a kitermelőhely geodéziai felmérését térfogatszámítás céljából a Magyar Földtani és
Geofizikai Intézet bevonásával, ha a kitermelt és a bevallott ásványi nyersanyag mennyisége között jelentős eltérés
feltételezhető.
IV. Záró rendelkezés 9.1. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
9.2. Hatályát veszti az MBFH elnökének 5/1994. és 2/1997., valamint 1/25/2010. MBFH számú utasítása.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
11/2011. (HK 1/2012.) HM VGHÁT s z a k utasítása a rendszeresített nyomtatványok 2012. egységárainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség irányításának és felsőszintű
vezetésének rendjéről szóló 1165/2011. (V. 26.) Korm. határozat 7. d) pontjára – a rendszeresített nyomtatványok
2012. évi egységárainak megállapításáról az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség önálló központi és csapat ruházati gazdálkodást folytató katonai szervezeteire terjed ki.
2. A rendszeresített nyomtatványok 2012. évi egységárait az 1. melléklet határozza meg.
3. Az árjegyzékben nem szereplő rendszeresített nyomtatványok gazdálkodási egységárait a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal hadtáp osztályvezető állapítja meg.
4. Ez a szakutasítás 2012. január 1-jén lép hatályba, és 2012. december 31-én hatályát veszti.
Márki Gábor s. k.,
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
299/2012. (XI. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Kollárné dr. Keller Anitát
2012. november 15. napjától 2015. november 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. november 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök