text:
2013. VIII. törvény Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a bűnözés
megelőzésében és leküzdésében történő együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2013. február 25-i ülésnapján fogadta el.
„Bizalmas!” SAIDUMLO CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” SHEZGHUDULI SARGEBLOBISTVIS RESTRICTED
MEGÁLLAPODÁS Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében
történő együttműködésről
Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
figyelembe véve a két ország közötti baráti kapcsolatokat;
abból a meggyőződésből kiindulva, hogy a nemzetközi együttműködésnek kiemelkedő jelentősége van a bűnözés,
különösen a szervezett vagy súlyos bűncselekmények, a terrorizmus, a kábítószerrel összefüggő bűncselekmények,
a fegyver- és emberkereskedelem, az illegális migráció és az illegális embercsempészet elleni harcban;
azzal a céllal, hogy közös biztonságuk érdekében megerősítsék és elmélyítsék a hatáskörrel rendelkező szervek közötti
együttműködést; azzal a céllal, hogy összehangolt tevékenységükkel még hatékonyabban lépjenek fel a nemzetközi szervezett
bűnözéssel szemben; tekintetbe véve a nemzetközi kötelezettségeiket és belső jogszabályaikat;
értékelve az eddigi együttműködésük eredményeit; az alábbiak szerint állapodtak meg:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Fogalom-meghatározások
A jelen Megállapodás alkalmazásában:
1. a jelen Megállapodás végrehajtására hatáskörrel rendelkező hatóságok (a továbbiakban: hatáskörrel rendelkező
szervek): a Szerződő Felek államainak belső jogszabályai szerint bűnmegelőzési, bűnüldözési és bűnfelderítési
feladatok végzésére feljogosított hatóságok; 2. központi kapcsolattartó szervek:
a) magyar részről: Országos Rendőr-főkapitányság Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ;
b) georgiai részről: Georgia Belügyminisztériuma. 3. igazságügyi hatóságok:
a) magyar részről: a bíróságok és az ügyészi szervek;
b) georgiai részről: Georgia Ügyészi Hivatala – Georgia Igazságügyi Minisztériumának alárendelt állami
szerve és Georgia közbíróságai. 4. Személyes adat: bármely információ, amely egy azonosított vagy azonosítható egyénre vonatkozik.
5. Különleges adat: a faji eredetre, nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozásra, politikai véleményre vagy
pártállásra, a vallásos vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdek-képviseleti szervezeti tagságra, valamint
az egészségi állapotra, kóros szenvedélyre, a szexuális életre vonatkozó személyes adatok, valamint a bűnügyi
személyes adat. 2. cikk Az együttműködés tárgya
(1) A Szerződő Felek erősítik együttműködésüket a közrend és közbiztonság védelme érdekében mindkét Szerződő Fél
államának belső jogszabályai alapján legalább egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmények
megelőzése és felderítése (a továbbiakban: bűnüldözés) területén. (2) Bármelyik Szerződő Fél részben vagy egészben megtagadhatja, vagy feltételektől teheti függővé az együttműködést,
ha az veszélyezteti, illetőleg sérti szuverenitását, biztonságát, közrendjét, vagy ellentétes belső jogszabályaival.
(3) Nem terjeszthető elő, illetve nem teljesíthető olyan megkeresés, amely katonai vagy politikai bűncselekményekre
vonatkozik. A cselekmény nem tekinthető politikai bűncselekménynek, ha annak elkövetésénél – figyelemmel az
összes körülményre, így a bűncselekmény által elérni kívánt célra, a bűncselekmény indítékára, az elkövetés módjára,
a felhasznált vagy felhasználni kívánt eszközre – a bűncselekmény köztörvényi jellege túlnyomó a politikai jelleghez
képest. (4) A jelen Megállapodásban szabályozott együttműködés nem terjed ki a Szerződő Felek igazságügyi hatóságainak
hatáskörébe tartozó jogsegélyre. II. FEJEZET AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
3. cikk Együttműködés megkeresés alapján
(1) A jelen Megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása érdekében a hatáskörrel rendelkező szervek – a Szerződő Felek
államainak belső jogszabályaival és a jelen Megállapodás rendelkezéseivel összhangban – megkeresés alapján
együttműködnek, és segítséget nyújtanak egymásnak. (2) A megkereséseket és az arra adott válaszokat, ha a jelen Megállapodás eltérő rendelkezést nem tartalmaz, a központi
kapcsolattartó szerveken keresztül, írásban (ideértve a telefaxon és az elektronikus hírközlési hálózat útján történő
továbbítást is) küldik meg és fogadják. Sürgős esetekben a megkeresés szóban is előterjeszthető; a szóbeli
megkeresést haladéktalanul írásban is meg kell erősíteni. (3) Amennyiben a megkeresés megküldéséhez, illetve annak teljesítéséhez a Szerződő Felek államainak belső
jogszabályai szerint az igazságügyi hatóságok engedélye, jóváhagyása, hozzájárulása, vagy egyetértése szükséges,
a megkeresés megküldésére, vagy a teljesítésének megkezdésére csak ezen engedély, jóváhagyás, hozzájárulás, vagy
egyetértés beszerzését követően kerülhet sor. (4) Ha a megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv nem rendelkezik hatáskörrel vagy illetékességgel a megkeresés
teljesítésére, úgy a megkeresést továbbítja az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervhez, és erről
tájékoztatja a megkereső hatáskörrel rendelkező szervet. (5) A megkereső hatáskörrel rendelkező szerv kérheti a megkeresett hatáskörrel rendelkező szervet, hogy a megkeresését
az általa meghatározott szabályok, feltételek szerint, illetve technikai módszert alkalmazva teljesítse. Ha a
megkeresésben foglalt feltételek szerint a teljesítés nem, vagy csak részben lehetséges, a megkeresett központi
kapcsolattartó szerv erről haladéktalanul tájékoztatja a megkereső központi kapcsolattartó szervet. Ezzel egyidejűleg
megjelöli azokat a feltételeket, amelyek alkalmazása esetén a megkeresés teljesíthető.
(6) Ha a megkeresés megérkezésekor nyilvánvaló, hogy annak teljesítése az abban foglalt határidőben nem lehetséges,
és a megkeresésnek a határidő meghatározására vonatkozó indokolásából kitűnik, hogy a késedelem veszélyeztetné
a megkereső hatáskörrel rendelkező szerv eljárásának sikerességét, a megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv vagy
a központi kapcsolattartó szerv haladéktalanul tájékoztatja a megkereső központi kapcsolattartó szervet a megkeresés
teljesítéséhez szükséges határidőről. (7) A megkereső központi kapcsolattartó szerv az (5) és (6) bekezdésekben foglalt értesítést követően nyilatkozik arról,
hogy az értesítésben foglalt körülmények alapján és feltételekkel kéri-e a megkeresés teljesítését.
(8) A megkeresések teljesítése során a megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv és a megkeresés teljesítésében résztvevő
más szervek a jelen cikk (5) bekezdésében megjelölt szabályokkal összhangban járnak el, feltéve, hogy azok nem
ellentétesek a megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv államának belső jogszabályaival.
4. cikk A megkeresés tartalma és az alkalmazandó nyelv
(1) A megkeresés legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) a megkereső hatáskörrel rendelkező szerv megnevezését; b) a megkeresés jogalapját, célját és tárgyát;
c) a megkeresés tárgyát képező cselekmény leírását és annak jogi minősítését;
d) a megkeresés teljesítésének határidejét, a sürgős teljesítés kérése esetén annak indokait.
(2) A megkereséshez mellékelten csatolni kell a megkeresés tartalmához kapcsolódó dokumentumokat és adatokat.
(3) A hatáskörrel rendelkező szervek a jelen Megállapodás végrehajtása során az angol nyelvet használják, de más nyelv
használatában is megállapodhatnak. III. FEJEZET AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS FORMÁI
5. cikk Információcsere
(1) A hatáskörrel rendelkező szervek megkeresés alapján az alábbi információkat adják át:
a) a bűncselekmény elkövetésében résztvevők adatait, a bűncselekmények elkövetőire, a szervezett bűnözői
szervezetek és bűnözői csoportok vezetőire, azok kapcsolataira és felépítésére vonatkozó információkat, a tipikus
elkövetői és csoportmagatartásokra, az előkészített, megkísérelt, illetve befejezett bűncselekményre, különösen az
elkövetés idejére, helyére, módjára vonatkozó információkat, továbbá a különleges körülményekre és a megtett
intézkedésekre vonatkozó információkat, amennyiben azok a bűnüldözéshez szükségesek;
b) információkat azokról a tárgyakról, amelyekre a bűncselekményt elkövették, amelyek a bűncselekmény
nyomait hordozzák, amelyeket bűncselekmény elkövetéséhez eszközül használtak, vagy arra szántak, vagy
amelyek a bűncselekmény elkövetése útján jöttek létre; c) a bűncselekménnyel összefüggésben szerzett vagyonra vagy annak hasznára vonatkozó adatokat;
d) a hatáskörrel rendelkező szervek számára hozzáférhető bűnügyi nyilvántartásokban szereplő adatokat;
e) személyazonosságról, tartózkodási helyről és lakcímről szóló információkat;
f) szárazföldi, vízi, légi járművek vezetésére feljogosító okmányokkal kapcsolatos információkat;
g) gépjárművek egyedi azonosító adatait; h) a közlekedési eszközök tulajdonosára, üzembentartójára és/vagy vezetőjére vonatkozó adatokat;
i) lőfegyvertartási-engedélyre vonatkozó adatokat; j) elektronikus hírközlő végberendezés tulajdonosának, előfizetőjének és használójának megállapításához
szükséges adatokat; k) az államhatár átlépésére, valamint a Szerződő Felek államainak területén történő tartózkodásra jogosító
okmányokra vonatkozó adatokat; l) különleges szakértelemmel rendelkező személyekre vonatkozó adatokat.
(2) A hatáskörrel rendelkező szervek kicserélhetik: a) a nemzetközi bűnözés új elkövetési módszereiről és formáiról szóló tájékoztatást;
b) a kriminalisztikai és kriminológiai, egyéb bűnügyi vonatkozású kutatási eredményeiket, a bűnözés elleni
küzdelem során alkalmazott gyakorlatról, munkamódszerekről és eszközökről szóló információkat;
c) a bűncselekményekkel kapcsolatos belső jogi szabályozásról szóló tájékoztatást.
(3) A jelen cikk (1) bekezdés a)–i) és k) pontjaiban, valamint a (2) bekezdésben meghatározott információk átadására irányuló
megkereséseket a hatáskörrel rendelkező szervek közvetlenül is megküldhetik és teljesíthetik, ha a központi kapcsolattartó
szerveken keresztül történő információcsere olyan késedelemmel járna, amely a bűnfelderítés érdekeit veszélyeztetné.
(4) Az egyik Szerződő Fél központi kapcsolattartó szerve egyedi esetekben megkeresés nélkül is átadhat információt,
ha alapos okkal feltételezhető, hogy ezen információ a bűnüldözéshez vagy a közrendet fenyegető közvetlen veszély
elhárításához szükséges a másik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező szervei számára.
(5) A jelen cikk alapján folytatott információcsere során a hatáskörrel rendelkező szervek minősített adatokat tartalmazó
megkereséseket is átadhatnak egymásnak. 6. cikk A közrend és a bűnügyi helyzet elemzése
A hatáskörrel rendelkező szervek rendszeresen átadják egymásnak a bűnügyi helyzetükre, a közrend helyzetére
vonatkozó ismereteiket és elemzéseiket. A hatáskörrel rendelkező szervek közösen elemezhetik a bűnügyi helyzet és
a bűnmegelőzés súlyponti kérdéseit, megvitathatják és egyeztethetik a szükséges teendőket.
7. cikk Intézkedések sürgős esetekben
(1) A hatáskörrel rendelkező szervek megkeresésre, államuk belső jogszabályai szerint saját államuk területén
igazoltatást, körözött személyek keresését és tartózkodási helyük megállapítását, valamint nyilvános helyen fokozott
ellenőrzést végezhetnek, ha a bűnüldözés érdekei sürgős intézkedéseket tesznek szükségessé.
(2) A jelen cikk (1) bekezdésében meghatározott intézkedések végrehajtásáról a megkereső hatáskörrel rendelkező
szervet haladéktalanul tájékoztatni kell. 8. cikk Ellenőrzött szállítás
(1) Az egyik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező szervei a központi kapcsolattartó szerveken keresztül kérhetik a másik
Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező szerveitől, hogy felügyeljék törvénytelen vagy gyanús szállítmányoknak a saját
államuk területén történő ki- és beengedését, illetve átengedését, bűncselekmény felderítése, illetve a bűncselekmény
elkövetésében résztvevő személyek azonosítása céljából. (2) Az ellenőrzött szállításra irányuló megkeresésnek a jelen Megállapodás 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott
adatokon túl tartalmaznia kell: a) a szállítmány tartalmára, a várható útvonalára és időtartamára, a szállítás módjára, a szállítóeszköz
azonosítására vonatkozó adatokat; b) a kísérés módját; c) az alkalmazandó technikai eszközökre vonatkozó adatokat;
d) a kísérésben a megkereső hatáskörrel rendelkező szerv részéről résztvevők számát, fedett nyomozó esetleges
részvételét; e) az ellenőrzött szállításban résztvevőkkel történő kapcsolattartás módját;
f) a szállítmány átadásának, átvételének körülményeit; g) az elfogás esetén alkalmazandó intézkedéseket;
h) váratlan esemény esetén alkalmazandó intézkedéseket. (3) A központi kapcsolattartó szervek – a megkeresés elfogadása esetén – az ellenőrzött szállítás idejében, módjában,
közreműködésük mértékében esetileg állapodnak meg. A megkeresett központi kapcsolattartó szerv az ellenőrzött
szállítást korlátozhatja vagy elutasíthatja, ha az nem vállalható mértékben veszélyezteti az ellenőrzött szállításban
résztvevő személyeket vagy a közrendet. (4) Az ellenőrzött szállítást a megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv irányítja; az irányítást végző személyéről a megkereső
hatáskörrel rendelkező szervet tájékoztatni kell. Az ellenőrzött szállítást úgy kell végrehajtani, hogy a szállítmány
bármikor feltartóztatható legyen. Az átvételt követően a megkereső hatáskörrel rendelkező szerv a szállítmányt kísérheti,
hatósági jogosítványokat azonban nem gyakorolhat. Ennek során a megkereső hatáskörrel rendelkező szerv tagjai a
jelen cikkben meghatározottak, a megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv államának belső jogszabályai és a
megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv irányítást végző tagjának utasításai szerint kötelesek eljárni.
(5) A jelen Megállapodásban foglalt feltételek fennállása esetén a központi kapcsolattartó szervek lehetővé teszik egy
harmadik államból induló és egy további államba érkező ellenőrzött szállítás végrehajtását is. Ebben az esetben az
érintett államok előzetes hozzájárulásáról a megkereső központi kapcsolattartó szerv gondoskodik, amely erről
tájékoztatja a megkeresett központi kapcsolattartó szervet. (6) Az ellenőrzött szállítás kísérésében fedett nyomozó részvétele csak az őt alkalmazó Szerződő Fél igazságügyi
hatóságainak engedélyével lehetséges. 9. cikk Fedett nyomozó alkalmazása
(1) A hatáskörrel rendelkező szervek megkeresésre hozzájárulhatnak a megkereső hatáskörrel rendelkező szerv fedett
nyomozóinak a saját államuk területén történő alkalmazásához, amennyiben ez az államaik területén elkövetett vagy
előkészületben lévő bűncselekmények eredményes felderítése érdekében szükséges. Fedett nyomozó a hatáskörrel
rendelkező szerv hivatásos állományának olyan tagja, aki a Szerződő Felek államainak belső jogszabályai alapján
jogosult arra, hogy kilétét leplezve titkos információgyűjtést végezzen.
(2) A fedett nyomozó alkalmazására vonatkozó, a jelen Megállapodás 3. cikkének (3) bekezdése szerinti igazságügyi
hatósági engedély a Szerződő Felek államainak egész területére érvényes.
(3) A fedett nyomozó alkalmazására irányuló megkeresésnek a jelen Megállapodás 4. cikkének (1) bekezdésében
meghatározott adatokon túl tartalmaznia kell: a) a fedett nyomozó alkalmazásának időtartamát;
b) a fedett nyomozó alkalmazásának feltételeit; c) a fedett nyomozó jogait és kötelezettségeit;
d) a fedett nyomozó lelepleződése esetén alkalmazandó intézkedést;
e) a fedett nyomozó büntetőjogi felelősségét meghatározó belső jogszabályok vonatkozó rendelkezéseit;
f) a fedett nyomozó működési körében okozott károkért való felelősségét meghatározó belső jogszabályok
vonatkozó rendelkezéseit. (4) A fedett nyomozó alkalmazása mindig egyedi esetre korlátozódik, és meghatározott ideig tarthat. A fedett nyomozó
a hatáskörrel rendelkező szervek eseti megállapodását és a jelen cikk (2) bekezdése szerinti engedély beszerzését
követően kezdheti meg tevékenységét. A megállapodásnak tartalmaznia kell a jelen cikk (3) és a (6) bekezdéseiben
foglaltakat. (5) A megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv kérésére a fedett nyomozó alkalmazását haladéktalanul fel kell függeszteni.
(6) A fedett nyomozó alkalmazására a megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv államának belső jogszabályai az
irányadóak. A fedett nyomozó csak olyan intézkedéseket tehet, amelyeket mindkét Szerződő Fél államának belső
jogszabályai megengednek. 10. cikk Együttműködés a Tanúvédelmi Programban
(1) A Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező szerveiken keresztül megkeresés útján kérelmezhetik a védett tanúknak,
sértetteknek, valamint rájuk tekintettel más személyeknek (a továbbiakban: védett személyek) az egyik Szerződő Fél
államának területéről a másik Szerződő Fél államának területére történő átköltöztetését, és ezt követően védelemben
részesítését, beleértve a műszaki technikai és logisztikai támogatást is. Az együttműködés nem terjedhet ki a
fogvatartott védett személyekre. Ezen intézkedések a Szerződő Felek államainak területén folytatott büntetőeljárást
nem akadályozhatják. (2) A védelemre szoruló személyt az átköltöztetést megelőzően fel kell venni a megkereső Szerződő Fél nemzeti
tanúvédelmi programjába. Sürgős esetben az átköltöztetést akkor is végre lehet hajtani, amennyiben feltehető, hogy
a védelemre szoruló személy felvételt nyert a megkereső Szerződő Fél nemzeti tanúvédelmi programjába (sürgősségi
intézkedés). A védett személy csak a megkeresett szerv államának a tanúvédelemre vonatkozó belső jogszabályaiban
meghatározott védelmi formáiban részesíthető. (3) A jelen cikk (1) bekezdésében szereplő megkeresésnek a jelen Megállapodás 4. cikkének (1) bekezdésében
meghatározott adatokon túl tartalmaznia kell: a) a titoktartási kötelezettségre vonatkozó igényt;
b) a védett személynek a büntetőeljárásban betöltött szerepét;
c) a fennálló fenyegetettségre, valamint annak súlyosságára vonatkozó információkat;
d) a védett személynek a másik Szerződő Fél államának területére történő elhelyezésének okát;
e) a védelem javasolt formáját, mértékét; f) a másik Szerződő Fél államának területén való elhelyezés szükséges időtartamát, és ennek meghosszabbítása
lehetőségét. (4) A megkeresés elfogadását követően a Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező szervei írásban megállapodnak a
védelem részleteiről és a kapcsolattartás módjáról. (5) Ha a védelem már nem biztosítható, arról a hatáskörrel rendelkező megkereső szervet haladéktalanul tájékoztatni kell.
(6) A védett személy köteles a megkeresett szerv államának belső jogszabályait betartani. Ha a védett személy megsérti a
megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv államának belső jogszabályait, vagy nem tartja be a kifejezetten számára
megállapított magatartási szabályokat, erről a hatáskörrel rendelkező megkereső szervet haladéktalanul tájékoztatni
kell. Ha a megkeresett szerv szükségesnek tartja a védett személy visszaköltöztetésének kezdeményezését, a
megkereső szerv köteles azt teljesíteni. (7) A védelmi intézkedések titkossága érdekében a Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező szerveinek tisztviselői
leplezhetik eredeti személyazonosságukat és az általuk használt járműveket.
(8) A jelen cikk végrehajtása során felmerülő költségeket az a Szerződő Fél viseli, amely államának területéről a védett
személyt átköltöztették a másik Szerződő Fél államának területére, kivéve, ha a hatáskörrel rendelkező szervek eseti
alapon ettől eltérően állapodnak meg. 11. cikk Közös bűnfelderítő-csoport létrehozása
(1) A hatáskörrel rendelkező szervek eseti megállapodással közös bűnfelderítő-csoportot hozhatnak létre, amennyiben ez
az államaik területén elkövetett vagy előkészületben lévő bűncselekmények eredményes felderítése érdekében
szükséges. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott megállapodásnak tartalmaznia kell különösen:
a) a bűncselekmény leírását, amelynek felderítésére a bűnfelderítő-csoport létrejött;
b) a működési területet, a működés feltételeit, időtartamát és meghosszabbításának feltételeit;
c) a közös bűnfelderítő-csoport összetételét és vezetőjének meghatározását;
d) a közös bűnfelderítő-csoportba kihelyezett tag jogait és kötelezettségeit;
e) a közös bűnfelderítő-csoportba kihelyezett tag büntetőjogi, valamint a működési körében okozott károkért
való felelősségre vonatkozó szabályokról szóló tájékoztatást; f) a szervezési intézkedéseket és a működési költségek viselését.
(3) A megkereső hatáskörrel rendelkező szerv közös bűnfelderítő-csoportba kihelyezett tagja a megkeresett hatáskörrel
rendelkező szerv államának területén önálló intézkedés végrehajtására nem jogosult.
(4) A megkereső hatáskörrel rendelkező szerv közös bűnfelderítő-csoportba kihelyezett tagja a birtokában lévő, nem
minősített adatokat és információkat ugyanazon esetekben és ugyanolyan feltételekkel adhatja át a megkeresett
hatáskörrel rendelkező szerv közös bűnfelderítő-csoportban résztvevő tagjainak, mint ahogy az ilyen információkat
a saját hatáskörrel rendelkező szervének átadhatná. (5) A közös bűnfelderítő-csoport munkájához szükséges, hatáskörrel rendelkező szervek által minősített adatoknak a másik
Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező szervének kihelyezett tagja részére történő hozzáférhetővé tételét a közös
bűnfelderítő-csoportot létrehozó hatóság vezetője engedélyezi az államának belső jogszabályai szerint.
Az együttműködésben részt nem vevő szervek által minősített adatok átadásához be kell szerezni a minősítő hozzájárulását.
12. cikk Titkos információgyűjtés
(1) A Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező szervei a bűnfelderítés során megkeresésre és államaik belső jogszabályai
alapján titkos információgyűjtést folytathatnak, amelynek eredményéről kölcsönösen tájékoztatják egymást.
(2) A titkos információgyűjtés iránti megkeresésnek a jelen Megállapodás 4. cikke (1) bekezdésében meghatározott
adatokon túl tartalmaznia kell: a) az eszköz vagy módszer megnevezését;
b) a titkos információgyűjtés időtartamát; c) a rögzítendő és átadandó adatok körét;
d) az adatok átadásának módját; e) a másik Szerződő Fél államának területén folytatott titkos információgyűjtéshez nyújtandó segítség módját,
f) annak igazolását, hogy a titkos információgyűjtést a megkereső hatáskörrel rendelkező szerv államában
szabályszerűen engedélyezték. (3) A megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv a megkeresés teljesítését államának belső jogszabályai alapján, továbbá,
ha a megkeresés teljesítéséhez engedély szükséges, ennek beszerzését követően kezdi meg.
13. cikk Összekötő tisztviselő küldése
(1) A hatáskörrel rendelkező szervek a másik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező szervének hozzájárulásával határozott
időtartamra összekötő tisztviselőt küldhetnek a másik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező szerveihez. Az összekötő
tisztviselők feladatait a fogadó Szerződő Fél diplomáciai képviseletéhez akkreditált, arra felhatalmazott attasé is
elláthatja. (2) Az összekötő tisztviselő kiküldésének célja a Szerződő Felek közötti együttműködés meggyorsítása, valamint a folyamatos
segítségnyújtás biztosítása: a) a bűncselekmények megelőzését és üldözését szolgáló információcserében;
b) a jelen Megállapodás végrehajtásához kapcsolódó megkeresések teljesítésében;
c) a visszafogadási megállapodások végrehajtásával kapcsolatos együttműködésben; d) a közrendet fenyegető veszélyek megelőzésével megbízott hatóságok feladatai ellátásához szükséges
információk átadásával. (3) Az összekötő tisztviselő a hatáskörrel rendelkező szerveket támogató, tanácsadó szerepet tölt be, bűnmegelőzési és
bűnüldözési intézkedések önálló elvégzésére nem jogosult. 14. cikk
Együttműködés a képzés és a bűnmegelőzés területén
(1) A képzés területén folytatandó együttműködés az alábbiakra terjed ki:
a) oktatási tervek és tananyagok cseréje; b) közös szemináriumok és előadások megtartása, valamint közös tanfolyamok és konferenciák megrendezése;
c) a másik hatáskörrel rendelkező szervek képviselőinek megfigyelőként történő meghívása, gyakorlatok és
különleges bevetési akciók bemutatása; d) a másik hatáskörrel rendelkező szervek képviselői részvételének biztosítása tanfolyamokon.
(2) A központi kapcsolattartó szervek együttműködnek a nemzeti szinten elfogadott bűnmegelőzési módszerek feltárása
és egymás közötti cseréje terén, valamint a bűnmegelőzési módszerek végrehajtásához szükséges szakértői
szaktanácsadás megszervezésében. 15. cikk Együttműködés a korrupció és a hivatali bűncselekmények leküzdésében
A Szerződő Államok hatáskörrel rendelkező szervei a jelen Szerződés keretében együttműködnek a korrupció és
a hivatali bűncselekmények elleni küzdelemben. Az együttműködés kiterjed a vonatkozó belső jogszabályok
alkalmazásával és a korrupció megelőzésével kapcsolatos tapasztalatok, illetve a korrupció és a hivatali
bűncselekmények lehetséges okaira és a fejlődési tendenciákra vonatkozó információk és elemzések cseréjére is.
IV. FEJEZET JOGVISZONYOK A MÁSIK SZERZŐDŐ FÉL ÁLLAMÁNAK TERÜLETÉN TÖRTÉNŐ ELJÁRÁS SORÁN
16. cikk A tisztviselők jogai és kötelezettségei
(1) A hatáskörrel rendelkező szervek tisztviselői a jelen Megállapodásból származó feladataiknak a másik Szerződő Fél
államának területén történő teljesítése során jogosultak egyenruhájukat viselni, és kötelesek szolgálati igazolványukat
maguknál tartani. A szolgálati fegyverüket és szolgálati felszerelésüket nem vihetik magukkal, kényszerítő eszközöket
nem alkalmazhatnak. (2) A jelen Megállapodás 9. cikkében meghatározott fedett nyomozó fedőokirattal léphet a másik Szerződő Fél államának
területére, és ott a szükséges fedőokiratokkal a szolgálati feladat ellátása idejéig tartózkodhat. A fedett nyomozók
egyedi esetekben tarthatnak maguknál lőfegyvert és alkalmazhatnak kényszerítő eszközöket. Ezek feltételeit a jelen
Megállapodás 9. cikk (4) bekezdésében meghatározott eseti megállapodásban kell részletezni a Szerződő Felek
államainak belső jogszabályaival összhangban. 17. cikk Szolgálati viszonyok és a hatáskörrel rendelkező szervek tagjainak védelme
(1) A megkereső hatáskörrel rendelkező szerv tagjának szolgálati jogviszonyára, munkaviszonyára és fegyelmi
felelősségére saját államának belső jogszabályai vonatkoznak. (2) A megkeresett hatáskörrel rendelkező szerv az államának területén a jelen Megállapodásból származó feladatait
teljesítő, a másik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező szerve tagjának ugyanolyan védelmet és segítséget nyújt, mint a
saját hatáskörrel rendelkező szerve tagjának. 18. cikk A büntetőjogi felelősség szabályai
A hatáskörrel rendelkező szervek tagjai, akik a jelen Megállapodás alapján a másik Szerződő Fél államának területén
teljesítik szolgálatukat, az általuk vagy sérelmükre elkövetett bűncselekmények tekintetében azonos elbírálás alá
esnek azon hatáskörrel rendelkező szerv tisztviselőivel, amely államának területén tevékenységüket végzik.
19. cikk A kártérítési felelősség szabályai
(1) Amikor a hatáskörrel rendelkező szerv tagja a jelen Megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a másik Szerződő Fél
államának területén teljesíti feladatát, az általa az eljárása során okozott károkért az őt küldő Szerződő Fél azon
Szerződő Fél államának joga szerint felel, amely államának területén a károkozás történt.
(2) Ha az egyik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező szervének tagja kárt okoz a másik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező
szervének, a kártérítés iránti igényről lemondanak, kivéve, ha a kárt szándékosan vagy súlyos gondatlansággal
okozzák. (3) Ha az egyik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező szervének tagja harmadik személynek okoz kárt a másik Szerződő Fél
államának területén, az előbbi teljes egészében megtéríti az utóbbi által a károkozásért kifizetett kártérítés összegét.
V. FEJEZET ADATVÉDELEM 20. cikk Az adatkezelés szabályai
(1) Az adatkezelés során az alábbi rendelkezések szerint kell eljárni:
a) a megkeresésben meg kell jelölni az átadandó adatok körét, felhasználásuk célját és jogalapját;
b) az adatokat átvevő hatáskörrel rendelkező szerv (a továbbiakban: átvevő Fél) csak a jelen Megállapodásban
meghatározott célokra és az adatokat átadó hatáskörrel rendelkező szerv (a továbbiakban: átadó Fél) által
meghatározott feltételekkel kezelheti az adatokat. Az átadó Fél kérésére az átvevő Fél tájékoztatást nyújt az
átadott adatok felhasználásáról; c) az adatok átadása előtt az átadó Félnek, miután megállapította, hogy az adatok átadása szükséges a megjelölt
célra és arányos azzal, valamint összhangban áll államának belső jogszabályaival, meg kell győződnie az
átadandó adatok helyességéről; d) az adatok átadásakor az átadó Félnek fel kell tüntetnie az adatok törlési határidejét állama belső
jogszabályainak megfelelően, melynek lejártakor az átvevő Fél köteles azt megsemmisíteni vagy zárolni, vagy
az adat megőrzésének szükségességét felülvizsgálni. Ezen határidőkre tekintet nélkül törölni kell az átadott
adatokat, amennyiben az átadás célja szerinti további tárolásukra nincs szükség;
e) az adatok kizárólag a jelen Megállapodás 1. cikke szerinti, arra felhatalmazott hatáskörrel rendelkező
szerveknek adhatók át. Más szerveknek az adatok az átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulásával továbbíthatók
a fenti c) pontban szereplő feltételek vizsgálata alapján;
f) a jelen Megállapodás alapján átadott és átvett adatokról az adatkezelő szerveknek nyilvántartást kell vezetniük,
amely legalább a következőket tartalmazza: az adatszolgáltatás célját és tartalmát, a továbbítás jogalapját,
az átadott adatok fajtáját, az átadó és átvevő szervet, illetve az átadás időpontját, és az adattovábbítással
érintett személy azonosításához szükséges adatokat. Az on-line adatszolgáltatást automatikusan kell
nyilvántartani. A nyilvántartásokat az ilyen adatokra vonatkozó belső jogszabályokban meghatározott ideig, de
legalább öt évig kell megőrizni. A nyilvántartások kizárólag az adatvédelemre vonatkozó szabályok
betartásának ellenőrzésére használhatók fel. (2) A Szerződő Felek kötelesek megtenni minden szükséges szervezési és technikai intézkedést az adatok hatékony
védelmének biztosítása, a jogosulatlan és az előzetes hozzájárulás nélküli hozzáférés, nyilvánosságra hozatal,
megváltoztatás és megsemmisítés ellen. (3) A Szerződő Felek független adatvédelmi felügyelő hatóságai, amelyek a jelen Megállapodásban foglalt alapelvek és
rendelkezések érvényesülésének biztosításáért felelősek, jogosultak a jelen Megállapodás adatkezelésről szóló
rendelkezéseinek való megfelelés ellenőrzésére. (4) Jelen Megállapodás nem képezi az átadott adatok és információk büntetőeljárásban bizonyítékként történő
felhasználhatóságának alapját. A jelen Megállapodás alapján átadott adatokat vagy információkat az átadó Szerződő
Fél államának belső jogszabályai szerint és a büntetőügyekben folytatott jogsegélyről szóló két- vagy többoldalú
megállapodásokkal összhangban megadott előzetes hozzájárulása nélkül nem lehet büntetőügyekben folytatott
jogsegély keretében felhasználni. 21. cikk Az érintett személy tájékoztatása
(1) A Szerződő Felek biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező szerveik tájékoztatják az érintett személyt a személyes adatainak
kezeléséről. Jelen cikktől csak akkor lehet eltérni, ha erre az állam biztonsága, a közbiztonság vagy a bűncselekmények
megelőzése, illetve az érintett vagy más személy jogainak és szabadságjogainak védelme érdekében kerül sor.
(2) Személyes adatok átadása esetén a hatáskörrel rendelkező szervek – államuk belső jogszabályainak rendelkezéseivel
összhangban – kérhetik a másik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező szervét, hogy mellőzze az érintett személy tájékoztatását.
Ilyen esetekben ez utóbbi hatáskörrel rendelkező szerv a másik Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező szervének előzetes
jóváhagyása nélkül nem tájékoztathatja az érintett személyt. Egyéb esetekben az adatot átvevő Félnek konzultálnia kell az
adatot átadó Féllel arról, hogy tájékoztathatja-e az érintett személyt a nyilvántartásában szereplő személyes és különleges
adatairól és felhasználásuk céljáról. Az átvevő Félnek az átadó Fél erre vonatkozó utasítása szerint kell eljárnia.
(3) Az érintett személy jogosult arra, hogy indokolt esetben saját személyes és különleges adatait helyesbíttethesse,
töröltethesse vagy zároltathassa, ha ezen adatok kezelése ellentétes a jelen Megállapodás rendelkezéseivel, és
jogosult arra, hogy jogorvoslattal élhessen, ha tájékoztatási, vagy indokolt esetben közlési, helyesbítési, törlési vagy
zárolási kérelmét nem teljesítik. 22. cikk Minősített adatok védelme
A hatáskörrel rendelkező szervek a jelen Megállapodás végrehajtása során átvett minősített adatok és információk
védelmére az alábbi rendelkezéseket alkalmazzák: a) a minősített adatot átadó Fél államának belső jogszabályai szerint minősített adatokat ezen adatokat átvevő
Félnek ugyanolyan védelemben kell részesítenie, mint amilyenben a jelen Megállapodás mellékletét képező
megfeleltetési táblázat alapján a saját belső jogszabályai szerinti minősítési jelöléssel ellátott adatait részesíti.
Ez a melléklet a jelen Megállapodás szerves részét képezi;
b) a minősített adatot átadó Félnek meg kell jelölnie az átadott minősített adat érvényességi idejét;
c) a minősített adatot átadó Fél haladéktalanul, írásban tájékoztatja a minősített adatot átvevő Felet az adatokkal
kapcsolatos változásokról, illetve a minősített adatok jelölésének, érvényességi idejének módosításáról, a
minősítés megszüntetéséről. A minősített adatot átvevő Fél a tájékoztatásnak megfelelően módosítja a
minősítési jelölést, az érvényességi időt, illetve megszünteti a minősített adatként történő kezelést;
d) a jelen Megállapodás értelmében átadott minősített adatok harmadik állam részére történő továbbadása csak
a minősített adatot átadó Fél államának belső jogszabályai szerint hatáskörrel rendelkező szervének vagy
személynek az írásbeli hozzájárulása esetén megengedett; e) az átadott minősített adatok védelmét szolgáló belső jogszabályoknak a minősített adatot átvevő Félnél történt
bármilyen megsértéséről haladéktalanul tájékoztatni kell a minősített adatot átadó Felet. A tájékoztatásnak ki kell
térnie a belső jogszabályok megsértésének körülményeire és ezek következményeire, valamint a következmények
mérséklésére, és a vonatkozó rendelkezések jövőbeni megsértésének megelőzése érdekében hozott intézkedésekre.
VI. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 23. cikk A költségviselés szabályai
A jelen Megállapodás végrehajtása során – a jelen Megállapodásban foglalt eltérő rendelkezés vagy a Szerződő Felek
központi kapcsolattartó szerveinek eltérő megállapodása hiányában – mindkét Szerződő Fél maga viseli a saját
hatáskörrel rendelkező szervei eljárása során felmerülő költségeket. 24. cikk
Más nemzetközi kötelezettségvállalásokhoz való viszony
A jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a Szerződő Felek egyéb két- vagy többoldalú nemzetközi szerződéseiben
szereplő kötelezettségvállalásait. A jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek a Szerződő
Felek nemzetközi szervezetekben való tagságából, valamint Magyarország európai uniós tagságából fakadnak.
25. cikk A viták rendezése
(1) A jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő vitákat a hatáskörrel rendelkező
szervek konzultációk útján rendezik. (2) Amennyiben a vitatott kérdésben az (1) bekezdésben említett konzultációkon nem születik megállapodás, a vitát
diplomáciai úton rendezik, harmadik fél bevonása nélkül. 26. cikk
Záró rendelkezések
(1) A jelen Megállapodás azon későbbi írásbeli értesítés kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép
hatályba, amelyben a Szerződő Felek diplomáciai úton értesítették egymást a Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső eljárások teljesítéséről. (2) A jelen Megállapodás kiegészítésére és módosítására a Szerződő Felek közös egyetértésével kerülhet sor, amelyet
külön megállapodásba kell foglalni, és amely a jelen cikk (1) bekezdése szerint lép hatályba. Az így létrehozott
megállapodás a jelen Megállapodás szerves részét képezi. (3) A jelen Megállapodás határozatlan időre szól, és azt bármelyik Szerződő Fél diplomáciai úton, írásban bármikor felmondhatja.
A Megállapodás a felmondásról szóló írásbeli értesítés kézhezvételét követő hatodik hónap első napján hatályát veszti.
(4) Mindkét Szerződő Fél a jelen Megállapodás alkalmazását részben vagy egészben átmenetileg felfüggesztheti,
amennyiben az sérti vagy veszélyezteti államának szuverenitását, biztonságát, közrendjét. Az ilyen intézkedések
meghozataláról vagy visszavonásáról a Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban haladéktalanul tájékoztatják
egymást. A jelen Megállapodás végrehajtásának felfüggesztése, illetve annak visszavonása az erről szóló értesítés
kézhezvétele napján lép hatályba. (5) A minősített információk cseréjét és közös védelmét szabályozó külön megállapodás Szerződő Felek közötti
hatálybalépésének napján a jelen Megállapodás 22. cikke és melléklete hatályát veszti.
(6) A jelen Megállapodás 1. cikk 1. pontja szerinti hatáskörrel rendelkező szervek nevéről és elérhetőségeiről, valamint a
jelen Megállapodás 8., 11. és 15. cikkeiben foglaltak végrehajtására, illetve a 22. cikkben foglalt rendelkezések
felügyeletére feljogosított szervek nevéről és elérhetőségeiről a Szerződő Felek a jelen Megállapodás hatálybalépését
követő harminc (30) napon belül diplomáciai úton tájékoztatják egymást. A Szerződő Felek diplomáciai úton,
haladéktalanul tájékoztatják egymást a hatáskörrel rendelkező szervek elnevezésében, elérhetőségeiben, vagy azok
hatáskörében bekövetkezett változásokról. (7) A jelen Megállapodás végrehajtásának technikai részleteiről a hatáskörrel rendelkező szervek külön megállapodhatnak.
Készült Tbilisziben, 2012. november 27. napján, két eredeti példányban, magyar, georgiai és angol nyelven, valamennyi
szöveg egyaránt hiteles. A Megállapodás értelmezésével kapcsolatos vita esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
(Aláírások) MELLÉKLET Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében
történő együttműködésről szóló Megállapodás 22. cikkéhez A minősített adatok jelölése és azok megfeleltetése
A Szerződő Felek – Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében
történő együttműködésről szóló Megállapodás 22. cikkének a) pontjában foglaltakra figyelemmel – megállapítják,
hogy Magyarország és Georgia államainak belső jogszabályai alapján a minősített adatok alábbi minősítési jelölései
megfelelnek egymásnak: Magyarországon Georgiában angol nyelvű megfelelője „Szigorúan titkos!” GANSAKUTREBULI MNISHVNELOBIS TOP SECRET
„Titkos!” SRULIAD SAIDUMLO SECRET „Bizalmas!” SAIDUMLO CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” SHEZGHUDULI SARGEBLOBISTVIS RESTRICTED
” 4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. és 3. § a Megállapodás 26. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, valamint a 2. és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a rendészetért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1887/2013. (XI. 29.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretében megvalósuló projektekkel összefüggő közbeszerzési eljárásokban jelentkező jelentős mértékű költségnövekmények kezeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0008 azonosító számú, „3. sz. főút hatvani vasúti felüljáró hídszerkezet felújítása és
kapcsolódó csomópont építése”,
b) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0032 azonosító számú, „21. sz. főút 2x2 sávra történő bővítése a  9+750–15+050 km
szelvények között”,
c) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0025 azonosító számú, „55. sz. főút Mórahalom elkerülő szakasz”, valamint
d) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0041 azonosító számú, „55. számú főút 115 kN tengelyterhelésre történő burkolat
megerősítése és a  még hiányzó szakaszokon párhuzamos kerékpárút építése az  502. sz. Szeged nyugati
elkerülő és a tervezett Mórahalom elkerülő között”
című egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat,
 2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projektek kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul az  1.  pont szerinti projektek támogatási szerződéseinek a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési
Operatív Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár bevonásával –
gondoskodjon arról, hogy a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
NIF Zrt.) által indított, a  Közlekedés Operatív Program keretében támogatásban részesülő projektekhez
kapcsolódó, a  kivitelező kiválasztására irányuló azon közbeszerzési eljárások esetében, ahol a  közbeszerzési
eljárás megindításának évében irányadó árszinten becsült értéket a  legalacsonyabb ajánlati ár több mint
20%-kal meghaladja, a  NIF Zrt. által készített árszakértői vélemény alapján az  eredményhirdetést megelőzően
a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság az eredményhirdetés megtartásához való hozzájárulás megadásáról állást
foglalhasson.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatos
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1437/2014. (VII. 31.) Korm. határozata az egységes területalapú támogatás összegéhez kötött támogatás felső szintjének megállapításáról és a mezőgazdasági munkahelyteremtés elősegítéséről.
A Kormány a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara, valamint a  Magyar Gazdakörök és
Gazdaszövetkezetek Szövetségének javaslatára megtárgyalta a  földművelésügyi miniszter előterjesztését, amelynek alapján
úgy döntött, hogy olyan mezőgazdasági rendszert kell kialakítani, amely a  jövőben több embernek biztosít megélhetést, ezért
kiemelten kívánja támogatni az állattenyésztést, a zöldség- és gyümölcs termesztést, valamint a vetőmag előállítást. A Kormány
rögzítette, hogy e  célkitűzés figyelembe vételével kell felhasználni az  európai uniós és a  hazai mezőgazdasági támogatásokat,
továbbá az agráriumból forrás kivonásra nem kerülhet sor.
Mindezek megvalósítása érdekében a Kormány felhívja
 1. a földművelésügyi minisztert, hogy az  egységes területalapú támogatás összegéhez kötött támogatás kifizetését
2015–2020 között úgy hajtsa végre és jelentse be az  Európai Bizottságnak, hogy 150 000 euró éves egységes
területalapú támogatás felett 5%, 1200 hektárnak megfelelő összeg felett 100% támogatáscsökkentést kell
alkalmazni az érintett mezőgazdasági termelőknél;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2014. július 31. 2. a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) az  állattenyésztés és más munkaigényes ágazatok támogatására a  költségvetési tervezés során
a  Földművelésügyi Minisztérium „Folyó kiadások és jövedelemtámogatások” fejezeti kezelésű előirányzatán
2015-ben 82,579 milliárd forint, 2016-ban legalább 81,238 milliárd forint, 2017-ben legalább 79,9 milliárd
forint, 2018-ban legalább 78,56 milliárd forint, 2019-ben legalább 77,22 milliárd forint és 2020-ban legalább
75,908 milliárd forint összeget tervezzen be azzal, hogy a forrásokat évközben zárolni nem lehet;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a költségvetési tervezéshez igazodóan
b) dolgozza ki a mezőgazdasági termelők részvételének feltételeit a Munkavédelmi Akciótervben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. szeptember 30.
3. a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 1. pontban foglalt intézkedéshez kapcsolódóan a 2014–2020 évi
Vidékfejlesztési Program elkészítése és az intézkedések meghirdetése során gondoskodjon arról, hogy az egységes
területalapú támogatási keretből évente megvalósuló támogatásátcsoportosítás során az állattenyésztés, a zöldségés gyümölcs termesztés, valamint a  vetőmag előállítás kiemelt támogatásban részesüljön, továbbá a „tejhasznú
szarvasmarha állatjóléti intézkedésre” 2017–2020 között legalább évi 8 milliárd forintnak megfelelő forrás a termelők
számára rendelkezésre álljon.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1477/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 26. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a Rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatot az 1. mellékletben foglaltak szerint megemeli.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. az Áht. 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet
57. § (1) bekezdése alapján a Vidékfejlesztési Minisztérium Folyó kiadások és jövedelemtámogatások fejezeti kezelésű
előirányzat és a VM Vidékfejlesztési, Képzési és Szaktanácsadási Intézet feladatellátásai biztosítása érdekében
1900,0 millió forint 2. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről
szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet, XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 6. Mezőgazdasági középfokú
szakoktatás és szaktanácsadás intézményei cím és a 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások
alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelem-támogatások jogcímcsoport javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
458/2009. (XI. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és a dr. G. K. által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. november 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (Ve.) 4. § (4) bekezdésében foglalt
rendelkezést – az Országos Választási Bizottság eljárásában, munkaterhére tekintettel – akként módosítsa, hogy
a napokban megállapított határidőket munkanapok szerint kell számítani?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem értelmezhető a kezdeményezésben megfogalmazott
az „Országos Választási Bizottság eljárásában” kitétel. Nem egyértelmű, hogy azalatt a kezdeményező az Országos
Választási Bizottság konkrét aktusát érti, vagy bármely olyan eljárást, amelyben valamely módon a testület érintett.
Mindezek miatt a kezdeményezés sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség kritériumának nem felel
meg.
Az Nsztv. 10. §-ának c) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, ha a kezdeményezés nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
Mindezek alapján a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1783/2018. (XII. 21.) Korm. határozata az intézményi garanciarendszer addicionális finanszírozásának növeléséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány a mikro-, kis- és középvállalati szektor (a továbbiakban: KKV) hitelhez segítése érdekében
 1. egyetért azzal, hogy szükséges növelni a  Garantiqa Hitelgarancia Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: Garantiqa) hatékonyságát és a garanciaprogramok addicionalitását;
 2. egyetért azzal, hogy a  Garantiqa és az  Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány (a  továbbiakban: AVHGA)
kezességvállalása során addicionálisnak tekinthető minden mikrovállalkozáshoz kapcsolódó ügylet, továbbá
minden olyan ügylet, amelynek fedezettsége 25%-nál kevesebb, vagy nemteljesítési valószínűsége 4%, vagy annál
magasabb;
3. egyetért egy olyan eljárás bevezetésével és megvalósításával, amely lehetővé teszi, hogy a KKV ügyfelek a Garantiqa
kezességvállalása mellett biztosított hitelhez való jutás első lépéseként a Garantiqa-val kerülhessenek kapcsolatba,
majd a  Garantiqa által kibocsátott szándéklevél birtokában kereshessék fel a  kereskedelmi bankokat hitelfelvétel
céljából;
4. egyetért azzal, hogy a Garantiqa – a 7–8. pontban és a 12. pont a) alpontjában foglaltak figyelembevételével – 2019.
december 31-ig alakítsa át és azt követően tartsa fenn kezességvállalási állományát úgy, hogy annak a  Széchenyi
Kártya Programhoz kapcsolódó kezességvállalási állományon felüli részének legalább 85%-a a  2.  pont szerinti
addicionális ügyleteket tartalmazzon;
5. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
az 1–4. pontban megjelölt intézkedések Garantiqa általi végrehajtása érdekében, valamint – a 7. és 8. pontban és
a  12.  pont a)  alpontjában foglaltak figyelembevételével – vizsgálja meg a  garanciaprogramok addicionalitásának
növelését célzó további lehetőségeket, és tegye meg az ezekkel kapcsolatos szükséges intézkedéseket;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: folyamatos
6. felhívja az  agrárminisztert, hogy kezdeményezze a  mezőgazdasági, halászati, erdőgazdálkodási és
élelmiszeripari tevékenységhez kapcsolódó kezességvállalási ügyeletek kivételével az  1–4.  pontban megjelölt,
a garanciaprogramok addicionalitását növelő intézkedések AVHGA általi végrehajtását;
Felelős: agrárminiszter
Határidő: folyamatos 7. felhívja az agrárminisztert, hogy a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter és a pénzügyminiszter
bevonásával vizsgálja meg az  1–4.  pontban foglalt céloknak a  mezőgazdasághoz, a  halászathoz,
az  erdőgazdálkodáshoz és az  élelmiszeriparhoz kapcsolódó kezességvállalási ügyletek tekintetében történő
érvényesíthetőségét;
Felelős: agrárminiszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 pénzügyminiszter
Határidő: 2019. április 30.
8. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli
miniszterrel, valamint a  pénzügyminiszterrel együttműködve vizsgálja meg az  1–5.  pontban foglalt céloknak
a Széchenyi Kártya Programban történő érvényesíthetőségét;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 pénzügyminiszter
Határidő: 2019. április 30.
9. felhívja az  agrárminisztert, hogy a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszterrel, valamint
a pénzügyminiszterrel együttműködve vizsgálja meg az 1–4. és a 6–8. pontban foglalt céloknak az Agrár Széchenyi
Kártya Programban történő érvényesíthetőségét;
Felelős: agrárminiszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 pénzügyminiszter
Határidő: 2019. április 30.
10. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  pénzügyminiszter, az  innovációért
és technológiáért felelős miniszter, valamint az  agrárminiszter bevonásával vizsgálja meg az  1–9.  pont
szerinti intézkedések hatásait, és szükség szerint gondoskodjon az  intézményi garanciarendszer addicionális
feltételrendszerének módosításáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 pénzügyminiszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
 agrárminiszter
Határidő: 2019. június 30.
11. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter és az agrárminiszter
bevonásával vizsgálja meg a  Garantiqa és az  AVHGA által állami viszontgarancia mellett vállalható készfizető
kezesség állományának az 1–10. pont szerinti célok és intézkedések elérését 2019–2020. években biztosító keretét;
Felelős: pénzügyminiszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 agrárminiszter
Határidő: 2019. április 30.
12. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Garantiqa tekintetében
a pénzügyminiszter bevonásával
a) vizsgálja meg a  garanciaprogramok addicionalitásának növelését és hatékonyságát célzó további
lehetőségeket;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 pénzügyminiszter
Határidő: 2019. április 30.
b) kísérje figyelemmel és értékelje az  állami viszontgarancia mellett vállalható készfizető kezesség
állományának és az a) alpontban, valamint az 1–9. pontban foglalt folyamatok alakulását a 2020. évet követő
időszakok állományi kereteire vonatkozó javaslat előkészítése során;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 pénzügyminiszter
Határidő: folyamatos
13. felhívja az agrárminisztert, hogy az AVHGA tekintetében a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
és a pénzügyminiszter bevonásával
a) vizsgálja meg a  garanciaprogramok addicionalitásának növelését és hatékonyságát célzó további
lehetőségeket;
Felelős: agrárminiszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 pénzügyminiszter
Határidő: 2019. április 30.
b) kísérje figyelemmel és értékelje az  állami viszontgarancia mellett vállalható készfizető kezesség
állományának és az a) alpontban, valamint az 1–9. pontban foglalt folyamatok alakulását a 2020. évet követő
időszakok állományi kereteire vonatkozó javaslat előkészítése során;
Felelős: agrárminiszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 pénzügyminiszter
Határidő: folyamatos
14. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával gondoskodjon a  1–4.  pontban
meghatározott, valamint az  5–9.  pont szerint kidolgozandó intézkedések végrehajtásához szükséges forrás
betervezéséről.
Felelős: pénzügyminiszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 agrárminiszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 2019. évben a  felmerülés ütemében, a  2020. évtől kezdődően az  adott évi költségvetés
tervezése során Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1274/2012. (VII. 27.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Magyar Nemzeti Galéria likviditási
helyzetének rendezésére 110 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendel el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára, a Kvtv.
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
31/2013. (XII. 16.) MNB rendelete a befektetési alapokkal összefüggő kötelező elektronikus kapcsolattartással érintett eljárásokban a kapcsolattartás tartalmára és formájára vonatkozó részletes szabályokról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 173. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Nemzeti
Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében foglalt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. befektetési alapkezelő: a  befektetési alapkezelőkről és a  kollektív befektetési formákról szóló 2011. évi
CXCIII. törvény (a továbbiakban: Batv.) 3. § 11. pontjában meghatározott személy;
2. befektetési alap: a Batv. 3. § 9. pontjában meghatározott fogalom;
3. elektronikus kapcsolattartás: a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) és az ügyfél között lévő kétirányú,
írásbelinek minősülő elektronikus kapcsolattartás;
4. elektronikus postaláda: az  ERA rendszer szolgáltatásaként működő, az  MNB által az  ERA rendszerben
regisztrált intézmény számára biztosított kézbesítési tárhely;
5. elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
6. ERA rendszer: az MNB által a hiteles adatok fogadásához kialakított és üzemeltetett, biztonságos kézbesítési
szolgáltatásnak minősülő elektronikus kézbesítési rendszer. 2. § (1) E  rendelet szabályait kell alkalmazni azon, az  MNB hatáskörébe tartozó ügyek esetében – kivéve a  bejelentési
kötelezettséget -, amelyek vonatkozásában törvény az  MNB és a  befektetési alapkezelő között az  általa kezelt
befektetési alap tekintetében kizárólagos elektronikus kapcsolattartást ír elő.
(2) Az  elektronikus kapcsolattartás kiterjed a  kérelem benyújtásától az  MNB által az  ügy érdemében hozott vagy
az ügyet egyéb módon lezáró hatósági döntésnek az ügyféllel történő közléséig terjedő eljárási cselekményekre és
jognyilatkozatokra, a  hatósági döntés kijavításával, kiegészítésével, módosításával vagy visszavonásával, valamint
az újrafelvétellel kapcsolatos eljárásokra.
3. § (1) A befektetési alapkezelőnek
 1. nyilvános zárt végű értékpapíralap esetén a  kibocsátási tájékoztató és a  hirdetmény közzétételének
engedélyezésére, a  kezelési szabályzat jóváhagyására, valamint a  letétkezelői szerződés hatálybalépésének
jóváhagyására irányuló kérelmét az 1. mellékletben,
2. nyilvános zárt végű értékpapíralap esetén az  alaptájékoztató és a  hirdetmény közzétételének
engedélyezésére, a  kezelési szabályzat jóváhagyására, valamint a  letétkezelői szerződés hatálybalépésének
jóváhagyására irányuló kérelmét a 2. mellékletben,
3. nyilvános zárt végű ingatlanalap esetén a  kibocsátási tájékoztató és a  hirdetmény közzétételének
engedélyezésére, a kezelési szabályzat jóváhagyására és az ingatlanértékelővel kötött szerződés létrejöttének
engedélyezésére irányuló kérelmét a 3. mellékletben,
4. nyilvános zárt végű ingatlanalap esetén az alaptájékoztató és a hirdetmény közzétételének engedélyezésére,
a kezelési szabályzat jóváhagyására és az ingatlanértékelővel kötött szerződés létrejöttének engedélyezésére
irányuló kérelmét a 4. mellékletben,
5. a kibocsátási tájékoztató kiegészítése közzétételének engedélyezésére irányuló kérelmét az 5. mellékletben,
 6. az alaptájékoztató kiegészítése közzétételének engedélyezésére irányuló kérelmét a 6. mellékletben,
 7. nyilvános nyílt végű értékpapíralap esetén a  tájékoztató, a  hirdetmény, a  kiemelt befektetői információ és
a  kezelési szabályzat jóváhagyására, valamint a  letétkezelői szerződés hatálybalépésének jóváhagyására
irányuló kérelmét a 7. mellékletben,
8. nyilvános nyílt végű ingatlanalap esetében a  tájékoztató, a  hirdetmény, a  kiemelt befektetői információ
és a  kezelési szabályzat jóváhagyására, valamint az  ingatlanértékelővel kötött szerződés létrejöttének
engedélyezésére irányuló kérelmét a 8. mellékletben,
9. nyilvános befektetési alap nyilvántartásba vétele iránti kérelmét a 9. mellékletben,
10. zártkörű befektetési alap nyilvántartásba vétele iránti kérelmét a 10. mellékletben,
11. a befektetési alap nyilvántartásból való törlése iránti kérelmet a 11. mellékletben,
12. határozott futamidejű befektetési alap futamidejének lejárata esetén a befektetési alap nyilvántartásból való
törlése iránti kérelmét a 12. mellékletben,
13. a  befektetési alap nyilvántartásból való törlése iránti kérelemét, ha arra azért kerül sor, mert a  befektetők
az összes befektetési jegy visszaváltására irányuló visszaváltási megbízást adtak le, a 13. mellékletben,
14. a befektetési alap nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét, ha arra azért kerül sor, mert a nyilvános nyílt
végű befektetési alap nettó eszközértéke 3 hónapon keresztül, átlagosan nem éri el a  húszmillió forintot,
a 14. mellékletben,
15. a befektetési alap nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét, ha arra azért kerül sor, mert a befektetési alap
nettó eszközértéke negatívvá vált, a 15. mellékletben,
16. a letétkezelői szerződés hatálybalépésének jóváhagyása iránti kérelmét a 16. mellékletben,
17. a letétkezelői szerződés módosítása hatálybalépésének jóváhagyása iránti kérelmét a 17. mellékletben,
18. a  cél-ÁÉKBV megszűnése esetén a  gyűjtő-ÁÉKBV nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét
a 18. mellékletben,
19. a  nyilvános befektetési alap kezelési szabályzata módosításának engedélyezése iránti kérelmét
a 19. mellékletben,
20. a  nyilvános befektetési alap átalakulásához készült tájékoztató jóváhagyása iránti kérelmét
a 20. mellékletben,
21. a zártkörű befektetési alap nyilvános befektetési alappá történő átalakulásának jóváhagyása iránti kérelmét
a 21. mellékletben,
22. a nem harmonizált befektetési alapok egyesülésének engedélyezése iránti kérelmét a 22. mellékletben,
23. az ÁÉKBV-k egyesülésének engedélyezése iránti kérelemét a 23. mellékletben,
24. a kollektív befektetési forma szétválásának engedélyezése iránti kérelmét a 24. mellékletben,
25. a kollektív befektetési forma részalapja szétválásának engedélyezése iránti kérelmét a 25. mellékletben,
26. a  Batv. 78.  § (7)  bekezdésében meghatározott körbe tartozó – ugyanazon befektetési alapkezelő és
letétkezelő által kezelt másik befektetési alap részalapjává válást jelentő – egyesülés engedélyezése iránti
kérelmét a 26. mellékletben,
27. a befektetési alap kezelése átadásának engedélyezése iránti kérelmét a 27. mellékletben
 meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon az  elbíráláshoz szükséges – jogszabályban
meghatározott  – mellékletekkel együtt kell benyújtania az  MNB-nek a  szervezetek és a  Magyar Nemzeti
Bank közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a  Magyar
Nemzeti Bank által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról szóló 34/2013. (XII. 16.)
MNB rendelet rendelkezései szerint az ERA rendszeren keresztül.
(2) A befektetési alapkezelőnek
 1. egyesülés esetén a  befektetési jegy folyamatos forgalmazása felfüggesztésének engedélyezése iránti
kérelmét a 28. mellékletben,
 2. a  befektetési jegy folyamatos forgalmazása felfüggesztésének meghosszabbítása iránti kérelmét
a 29. mellékletben,
 3. az ingatlanértékelővel kötött szerződés létrejöttének engedélyezése iránti kérelmét a 30. mellékletben,
 4. az ingatlanértékelővel kötött szerződés módosításának engedélyezése iránti kérelmét a 31. mellékletben,
 5. a gyűjtő-ÁÉKBV cél-ÁÉKBV-be történő befektetésének engedélyezése iránti kérelmét a 32. mellékletben,
 6. a  cél-ÁÉKBV megszűnése esetén annak engedélyezése iránti kérelmét, hogy a  gyűjtő-ÁÉKBV egy másik
cél-ÁÉKBV-be fektesse eszközeinek legalább 85 százalékát, a 33. mellékletben,
 7. a  cél-ÁÉKBV megszűnése esetén annak engedélyezése iránti kérelmét, hogy a  gyűjtő-ÁÉKBV módosítsa
a kezelési szabályzatát olyan módon, hogy nem gyűjtő ÁÉKBV-ként működik tovább, a 34. mellékletben,
 8. a  cél-ÁÉKBV szétválása vagy másik ÁÉKBV-vel való egyesülése esetén annak engedélyezése iránti kérelmét,
hogy a gyűjtő-ÁÉKBV továbbra is a cél-ÁÉKBV gyűjtő-ÁÉKBV-je maradjon, a 35. mellékletben,
 9. a  cél-ÁÉKBV szétválása vagy másik ÁÉKBV-vel való egyesülése esetén annak engedélyezése iránti kérelmét,
hogy a gyűjtő-ÁÉKBV az egyesülés, illetve szétválás eredményeképpen létrejött másik ÁÉKBV gyűjtő ÁÉKBV-je
maradjon, a 36. mellékletben,
10. a  cél-ÁÉKBV szétválása vagy másik ÁÉKBV-vel való egyesülése esetén annak engedélyezése iránti kérelmét,
hogy a  gyűjtő-ÁÉKBV eszközeinek legalább 85 százalékát egy másik, nem az  egyesülés vagy szétválás
eredményeként létrejött cél-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaiba fektesse, a 37. mellékletben,
11. a cél-ÁÉKBV szétválása, egyesülése, megszűnése esetén a gyűjtő-ÁÉKBV számára annak engedélyezése iránti
kérelmét, hogy a Batv. 118. § (4) bekezdés b) pontja, valamint a Batv. 118. § (6) bekezdés c) pontja szerint nem
gyűjtő-ÁÉKBV-ként működjön tovább, a 38. mellékletben,
12. a gyűjtő-ÁÉKBV nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét, ha arra a cél-ÁÉKBV egyesülése vagy szétválása
miatt kerül sor, a 39. mellékletben,
13. annak engedélyezése iránti kérelmét, hogy a  cél-ÁÉKBV a  tervezett egyesülés átvevő ÁÉKBV-je legyen,
a 40. mellékletben,
14. annak engedélyezése iránti kérelmet, hogy a  cél-ÁÉKBV a  tervezett szétválás után létrejövő ÁÉKBV-k
egyikeként lényegében változatlanul működjön tovább, a 41. mellékletben,
15. annak a befektetésnek a jóváhagyása iránti kérelmet, hogy ha a cél-ÁÉKBV a beolvadó ÁÉKBV, és az egyesülés
következtében a gyűjtő ÁÉKBV az átvevő ÁÉKBV befektetőjévé válik, a 42. mellékletben,
16. annak engedélyezése iránti kérelmet, ha a gyűjtő-ÁÉKBV a szétválás eredményeként létrejövő olyan ÁÉKBV
befektetővé válik, amely lényegesen különbözik a cél-ÁÉKBV-től, a 43. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon kell az elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott –
mellékletekkel együtt benyújtania az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(3) Az (1) bekezdés 19. pontjában meghatározott esetben a befektetési alapkezelőnek egyidejűleg a 19. mellékletben
és a  44.  mellékletben meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapokat is be kell nyújtania az  (1)  bekezdésben
meghatározott módon.
(4) Az  (1)  bekezdés 20. és 26.  pontjában, továbbá beolvadás esetében az  (1)  bekezdés 22. és 23.  pontjában, kiválás
esetén az  (1)  bekezdés 24. és 25.  pontjában meghatározott esetben a  befektetési alapkezelőnek egyidejűleg
a  19.  mellékletben és a  44.  mellékletben meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapokat is be kell nyújtania
az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(5) A  (2)  bekezdés 5–11. és 13–16.  pontjában meghatározott esetekben a  befektetési alapkezelőnek egyidejűleg
a  19.  mellékletben és a  44.  mellékletben meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapokat is be kell nyújtania
az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(6) A  befektetési alapkezelő egyéb beadványt a  48.  mellékletben meghatározott elektronikus űrlapon nyújthat be
az (1) bekezdésben meghatározott módon.
4. § A kérelmezőnek az űrlapon kell nyilatkoznia arról, hogy az engedély kiadása érdekében szükséges minden lényeges
adatot és tényt közölt az MNB-vel.
5. § (1) Amennyiben az  eljárás során az  MNB az  elektronikus postaládán keresztül küldött ügyiratában a  kérelmezőt
hiánypótlásra, a  kérelem kiegészítésére, illetve módosítására, vagy a  tényállás tisztázásához szükséges
nyilatkozattételre szólítja fel, a kérelmező
a) a hiánypótlásra szóló felhívásnak a 45. mellékletben,
b) a kérelem, illetve mellékletének kiegészítésére vagy módosítására szóló felhívásnak a 46. mellékletben,
c) a tényállás tisztázásához szükséges nyilatkozat-tételre szóló felszólításnak a 47. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlap teljes körű kitöltésével és a  3.  § (1)  bekezdésben meghatározott
módon történő elküldésével tesz eleget.
(2) Az  elektronikus űrlapon meg kell adni a  kiegészítendő, módosítandó, továbbá a  pótolandó, illetve a  tényállás
tisztázását szolgáló ügyirat alapjául szolgáló ügy számát (főszám, év), a kérelem tárgyát, az ügyintéző nevét, továbbá
fel kell tölteni az előírt, mellékletként csatolandó dokumentumokat.
6. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Balog Ádám s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
2012. CXXVIII. törvény a szakmaközi szervezetekről és az agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről.
1. A törvény hatálya 1. § (1) E törvény hatálya kiterjed
a) a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékre,
b) az a) pont szerinti terméket termelő, feldolgozó, valamint forgalmazó jogi személyre, jogi személyiség nélküli
gazdasági társaságra és egyéb gazdálkodó szervezetre, természetes személyre és családi gazdálkodóra,
c) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről”) szóló, 2007. október 22-i
1234/2007/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: tanácsi rendelet) hatálya alá tartozó ágazatok termékeinek
előállításához, forgalmazásához, illetve feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből álló
és elismert, és szakmaközi elismerés iránt folyamodó szervezetekre,
d) a tanácsi rendelet II. Rész II. Cím II. Fejezetében foglalt termelői szervezetekre, termelői csoportokra, és azok
társulásaira.
(2) E törvény rendelkezéseit az Európai Unió közös piacszervezésének szabályozásáról szóló közösségi jogi aktusokkal és
az azokat végrehajtó jogszabályokkal összhangban kell alkalmazni.
(3) A 3. § a)–c) pontjában és a 16. § (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott eljárások során a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény I. Fejezet, IV. Fejezet és a VII. Fejezet rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni.
A törvényt az Országgyűlés a 2012. július 9-i ülésnapján fogadta el.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E törvény alkalmazásában:
a) ágazat: a tanácsi rendelet 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt ágazatok;
b) kiterjesztés: a reprezentatív szakmaközi szervezet egyes piacszervezési intézkedéseinek jogszabályban történő
kihirdetése;
c) piacszervezési intézkedés: szakmaközi szervezeten belül létrejött megállapodás, döntés vagy összehangolt
magatartás;
d) piaci árinformációs rendszer: az egyes ágazati szabályozásokban meghatározott körben, tartalommal és
rendszerességgel gyűjtött piaci árak nyilvántartási rendszere;
e) reprezentatív szakmaközi szervezet: a zöldség-gyümölcs ágazatban a tanácsi rendelet 125l. cikk (2) bekezdésében
meghatározott, más ágazatokban a tagságát tekintve az alapanyag-előállítás, feldolgozás vagy kereskedelem
területeiből legalább kettőben – amely egyike az alapanyag-előállítás – legalább kétharmados mennyiségi
részesedéssel rendelkező szakmaközi szervezet;
f) szakmaközi szervezet: a törvény hatálya alá tartozó terméket termelő, feldolgozó, viszonteladó és forgalmazó
szervezetek és személyek által az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek
működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény alapján létrehozott, bírósági nyilvántartásba vett,
a tanácsi rendelet előírásainak megfelelő és az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által
elismert egyesület.
(2) A tanácsi rendelet II. Rész II. Cím II. Fejezetének vonatkozásában Magyarország egyetlen régiónak minősül.
3. Szakmaközi szervezetek 3. § A miniszter
a) a szervezet kérelme alapján – a tanácsi rendelet 123. cikk (2) bekezdésében foglalt esetek kivételével – dönt
a szakmaközi szervezet elismeréséről, valamint jogszabályban meghatározott esetekben dönt a szakmaközi
szervezet elismerésének visszavonásáról;
b) a szakmaközi szervezet kérelme és az adott ágazatra vonatkozó gazdasági adatok alapján egyedileg vizsgálja az
elismerési feltételek, a szakmaközi célok megvalósítására való alkalmasság, illetve a reprezentativitás és
a 4. § (1) bekezdése e) pontjának ec) alpontja szerinti jelentős arány meglétét;
c) ellátja az ellenőrzéssel kapcsolatos feladatokat;
d) gondoskodik az elismerésről és annak visszavonásáról szóló döntésnek a Hivatalos Értesítőben és a miniszter által
vezetett minisztérium honlapján (a továbbiakban: honlap) történő közzétételéről;
e) az elismert szakmaközi szervezetekről mindenki számára a honlapon ingyenesen elérhető nyilvántartást vezet,
amely tartalmazza a szakmaközi szervezet nevét, elérhetőségeit, céljait, vezető tisztségviselőjének
megnevezését;
f) gondoskodik a szakmaközi szervezetekkel összefüggő, Európai Bizottsághoz kapcsolódó kommunikációról.
4. § (1) Szakmaközi szervezetként ismerhető el az a 2. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott, a tanácsi rendelet, valamint
e törvény szerinti feladatai ellátására alkalmas szervezet, amely megfelel e törvény rendelkezéseinek, és amely
a) a zöldség-gyümölcs ágazat esetében teljesíti a tanácsi rendelet 123. cikk (3) bekezdésében, valamint
125k. cikkében foglalt feltételeket;
b) a szőlő-bor ágazat esetében teljesíti a tanácsi rendelet 123. cikk (3) bekezdésében, valamint 125o. cikkében foglalt
feltételeket;
c) a dohányágazat esetében teljesíti a tanácsi rendelet 123. cikk (1) bekezdésében, valamint 126. cikkében foglalt
feltételeket;
d) a tej és tejtermékágazat esetében teljesíti a 126b. cikkében foglalt feltételeket;
e) az a)–d) pontban felsoroltaktól eltérő egyéb ágazat esetében
ea) megfelel a tanácsi rendelet 123. cikk (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltételeknek, valamint
eb) a tanácsi rendelet 123. cikk (3) bekezdés c) pontjában felsorolt tevékenységek közül – az ii, iv, x, xi. pontok
kivételével – legalább egyet folytat,
ec) a tagságát tekintve az adott termék előállításának, feldolgozásának, illetve kereskedelmének jelentős
arányát képviseli. (2) Egy ágazatban csak egy szakmaközi szervezet ismerhető el.
(3) A miniszter a szakmaközi szervezetet évente legalább egyszer ellenőrzi, amely során megvizsgálja, hogy megfelel-e az
elismerési feltételeknek. Amennyiben a szakmaközi szervezet nem felel meg valamely elismerési feltételnek,
a miniszter határidő tűzésével felszólítja a szakmaközi szervezetet az elismerési feltételeknek megfelelő működés
helyreállítására. Ennek eredménytelen elteltét követően a miniszter ötvenezertől ötmillió forintig terjedő összegű
felügyeleti bírságot szab ki, amelynek mértékét az eset összes körülményére – így különösen az érintettek érdekei
sérelmének körére, súlyára, a jogsértő állapot időtartamára és a jogsértő magatartás ismételt tanúsítására,
a jogsértéssel elért előnyre – tekintettel kell megállapítani.
(4) A miniszter az elismerést visszavonja
a) a tej és tejtermékágazatban működő szakmaközi szervezet esetében a tanácsi rendelet 126b. cikk (3) bekezdés
d) pontjában meghatározott esetekben,
b) az a) bekezdésben meghatározottól eltérő egyéb ágazatban működő szakmaközi szervezet esetében a tanácsi
rendelet 125k. cikk (3) bekezdés c) pontjában meghatározott esetekben, valamint
c) amennyiben a (3) bekezdés alapján kitűzött határidő eredménytelenül eltelik és a bírság kiszabása sem vezet
eredményre. 5. § Az elismert szakmaközi szervezethez az ágazat bármely szereplője csatlakozhat, abban az esetben, ha ez a csatlakozás
nem jár a szakmaközi szervezet számára az elismerési feltételek elvesztésével.
6. § Az elismert szakmaközi szervezetnek a működésével kapcsolatban tájékoztatási kötelezettsége van a miniszter felé,
amelynek évente egyszer kell eleget tennie.
7. § (1) Mentesül a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
(a továbbiakban: versenytörvény) 11. §-ában foglalt tilalom alól a szakmaközi szervezet azon piacszervezési
intézkedése, amely a tanácsi rendelet 123. cikk (3) bekezdés c) pontjában, illetve (4) bekezdés c) pontjában említett
tevékenységek végzésének célját szolgálja, ha az
a) nem befolyásolhatja károsan a piacszervezés zavartalan működését;
b) nem vezethet Magyarország területén a piacok bármilyen formában történő felosztásához;
c) nem vezethet a verseny olyan torzulásához, amely nem feltétlenül szükséges a szakmaközi szervezet
tevékenysége révén követett célok eléréséhez;
d) nem vonja maga után az árak rögzítését, ide nem értve a szakmaközi szervezeteknek az Európai Unió közvetlenül
alkalmazandó jogi aktusában foglaltaknak megfelelő tevékenységét; és
e) nem teremthet megkülönböztetést és nem szüntetheti meg a versenyt a szóban forgó termékek jelentős részére
vonatkozóan.
(2) Az (1) bekezdést csak abban az esetben lehet alkalmazni, ha a piacszervezési intézkedésről a szakmaközi szervezet
értesítette a minisztert, és a valamennyi szükséges tényt, adatot tartalmazó értesítés kézhezvételét követő két
hónapon belül
a) az (1) bekezdés a) és c) pontja tekintetében a miniszter, vagy
b) az (1) bekezdés b), d) és e) pontja tekintetében a Gazdasági Versenyhivatal
nem állapította meg, hogy a piacszervezési intézkedés nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek.
(3) A piacszervezési intézkedés a (2) bekezdésben meghatározott időtartam lejártáig nem léptethető hatályba.
(4) A (2) bekezdés szerinti értesítésnek tartalmaznia kell a piacszervezési intézkedés szövegét, illetve pontos tartalmát,
valamint annak – szükség szerint piaci adatokkal alátámasztott – indokolását. A miniszter a hiánytalan értesítést nyolc
napon belül megküldi a Gazdasági Versenyhivatal részére.
(5) Ha a miniszter vagy a Gazdasági Versenyhivatal – a (2) bekezdés a), illetve b) pontja szerinti hatáskörükben –
a (2) bekezdésben említett két hónapos időtartam lejártát követően állapítja meg, hogy az (1) bekezdésben
meghatározott valamely feltétel nem áll fenn, határozatában megállapítja, hogy az (1) bekezdés szerinti mentesülés
kedvezménye a jövőre nézve nem vonatkozik a piacszervezési intézkedésre.
(6) Ha az értesítésben a szakmaközi szervezet valótlan adatokat szolgáltatott, fontos tényt elhallgatott vagy egyébként
visszaélt az (1) bekezdés szerinti mentesülés kedvezményével, a mentesülés kedvezménye a piacszervezési intézkedés
létrejöttére visszaható hatállyal megvonható.
(7) Több évre szóló piacszervezési intézkedés esetében a (2) bekezdés szerinti értesítést – a piacszervezési intézkedés
változatlansága esetén – elegendő az első év vonatkozásában megtenni.
(8) A Gazdasági Versenyhivatal e § szerinti eljárására a versenytörvénynek a hivatalból indult versenyfelügyeleti eljárásra
vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy az (5) bekezdés szerinti esetben bírság kiszabásának
nincs helye. A (2) bekezdés szerinti időtartamot a Gazdasági Versenyhivatal (2) bekezdés b) pontja szerinti döntése
tekintetében az értesítésnek a Gazdasági Versenyhivatalhoz történő beérkezését követő naptól kell számítani.
(9) A miniszter és a Gazdasági Versenyhivatal az e § alkalmazásával hozott döntéseiről kölcsönösen tájékoztatják egymást.
8. § (1) A zöldség-gyümölcs ágazatban elismert reprezentatív szakmaközi szervezet a miniszternél kezdeményezheti
piacszervezési intézkedés kiterjesztését olyan módon, hogy annak alkalmazása a szakmaközi szervezet tagjának nem
minősülő ágazati piaci szereplő számára is kötelező legyen.
(2) A kiterjesztésről a miniszter a körülmények mérlegelését követően dönt. A kiterjesztett piacszervezési intézkedést
a miniszter rendeletben hirdeti ki.
(3) Kiterjesztés esetén a miniszter a kiterjesztett piacszervezési intézkedésről a rendelet kihirdetését követően
haladéktalanul tájékoztatja az Európai Bizottságot.
(4) Az Európai Bizottságnak a tanácsi rendelet 125m. cikk (3) bekezdése alapján hozott döntése közlését követően
a miniszter haladéktalanul intézkedik a kiterjesztett piacszervezési intézkedés hatályon kívül helyezéséről.
(5) A kiterjesztett piacszervezési intézkedéssel ellentétes szerződési kikötés semmis.
9. § (1) A 8. §-ban foglaltaktól eltérő ágazatban a piacszervezési intézkedések kiterjesztésére a 8. § rendelkezéseit e §-ban
foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
(2) Piacszervezési intézkedés kiterjesztése a következő célok elérése érdekében kezdeményezhető:
a) az előállításra vonatkozó és piaci jelentéstétel készítése;
b) a közösségi vagy nemzeti szabályokban meghatározottaknál szigorúbb előállítási szabályok;
c) a közösségi szabályoknak megfelelő szabványszerződések készítése;
d) forgalmazási szabályok;
e) környezetvédelmi szabályok;
f) a termékekben rejlő lehetőségek előmozdítását és hasznosítását szolgáló intézkedések;
g) az ökológiai gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló jelölések és a földrajzi jelzések
védelmét szolgáló intézkedések;
h) közösségi és ágazati promóciós intézkedések.
(3) Piacszervezési intézkedés kiterjesztése abban az esetben kezdeményezhető, ha az intézkedés a szakmaközi
szervezetnél már legalább egy éve hatályban van.
(4) Piacszervezési intézkedés kiterjesztése legfeljebb három gazdasági évre alkalmazható.
10. § (1) Az a piaci szereplő, aki (amely) nem tagja a szakmaközi szervezetnek, de élvezi a 8. § vagy a 9. §-ban foglaltak szerint
kiterjesztett piacszervezési intézkedés előnyét, a szakmaközi szervezet kezdeményezésére, a miniszter döntése
alapján köteles a szakmaközi szervezet tagjával azonos módon és a tagot terhelő pénzügyi hozzájárulás összegével
megegyező mértékű, a tanácsi rendelet 125n. cikke szerinti piacszervezési hozzájárulást fizetni a szakmaközi szervezet
részére. A piacszervezési hozzájárulás a piacszervezési intézkedéssel kapcsolatos költségek fedezésére használható fel.
(2) A miniszter a piacszervezési intézkedést kihirdető rendeletében határozza meg a pénzügyi hozzájárulás mértékét és
a hozzájárulás fizetésére kötelezettek körét. A miniszter a hozzájárulás előírásának megállapítása során az intézkedés
nyomán jelentkező előnyök és hátrányok mérlegelésével jár el, valamint törekszik az intézkedés esetleges
versenytorzító hatásainak elkerülésére.
(3) A piacszervezési hozzájárulást közvetlenül a jogosult szakmaközi szervezet javára kell teljesíteni.
(4) Önkéntes teljesítés hiányában a piacszervezési hozzájárulás fizetési kötelezettséget a reprezentatív szakmaközi
szervezet kérelmére a mezőgazdasági igazgatási szerv állapítja meg. A piacszervezési hozzájárulás fizetési
kötelezettséget a mezőgazdasági igazgatási szerv hivatalból is megállapíthatja. A piacszervezési hozzájárulás
fizetésének teljesítésére legalább harminc napot kell biztosítani. A mezőgazdasági igazgatási szerv a piacszervezési
hozzájárulás fizetési kötelezettséget megállapító határozatában a piacszervezési hozzájárulás határidőre történő meg
nem fizetése esetére végrehajtási bírságot szab ki. A végrehajtási bírság napi összege ezertől ötvenezer forintig
terjedhet. A piacszervezési hozzájárulásnak a mezőgazdasági igazgatási szerv által történő beszedése során
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 132. §-ában
foglaltakat nem kell alkalmazni.
(5) A mezőgazdasági igazgatási szerv különös méltánylást érdemlő esetben – a piacszervezési hozzájárulás fizetésére
köteles személy indokolt kérelmére – egy alkalommal, a végrehajtási bírság napi összegének növelésével egyidejűleg
az önkéntes teljesítésre póthatáridőt biztosíthat. A megnövelt összegű végrehajtási bírság mértéke napi százezer
forintig terjedhet.
(6) A piacszervezési hozzájárulás fizetésére köteles piaci szereplő a végrehajtási bírságot a (4) bekezdésben
meghatározott határidő, a megemelt összegű végrehajtási bírságot pedig a teljesítési póthatáridő lejártától
a piacszervezési hozzájárulás megfizetéséig terjedő időszakra köteles megfizetni. A póthatáridő lejártáig terjedő
időszak alatt nem kell végrehajtási bírságot fizetni.
(7) A végrehajtási bírság mértékét az eset összes körülményére – így különösen a fizetendő piacszervezési hozzájárulás
mértékére, a piacszervezési hozzájárulás-fizetési kötelezettség korábban előforduló határidőre való nem teljesítésére,
a piacszervezési hozzájárulás fizetésére köteles személy gazdasági súlyára – tekintettel kell meghatározni.
11. § (1) A kiterjesztett piacszervezési intézkedés végrehajtását a mezőgazdasági igazgatási szerv ellenőrzi.
(2) Amennyiben a mezőgazdasági igazgatási szerv megállapítja, hogy a piaci szereplő a piacszervezési intézkedés
rendelkezéseit megsértette, ágazatfelügyeleti bírságot szab ki. Ebben az esetben az ágazatfelügyeleti bírság legkisebb
mértéke ötezer forint, legmagasabb mértéke ötvenmillió forint, de legfeljebb a piaci szereplő által a jogsértést
megállapító határozat meghozatalát megelőző üzleti évben elért nettó árbevétel tíz százaléka.
(3) A piaci szereplő által, a bírság jogerős kiszabásától számított két éven belül ismételten tanúsított bármely,
a piacszervezési intézkedésbe ütköző magatartás esetén az ágazatfelügyeleti bírság összege a korábban kiszabott
bírság másfélszeresénél nem lehet kevesebb, de legalább százezer forint, legfeljebb kétszázmillió forint azzal, hogy
annak összege a piaci szereplő által a jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelőző üzleti évben elért
nettó árbevétel tizenöt százalékánál nagyobb nem lehet.
(4) Az ágazatfelügyeleti bírság mértékét az eset összes körülményére – így különösen a jogsértő állapot időtartamára,
a jogsértő magatartás ismételt tanúsítására, a jogsértéssel elért előnyre és a piaci szereplő gazdasági súlyára –
tekintettel kell meghatározni.
12. § (1) A jogi személyre vagy a jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetre kiszabott végrehajtási bírságot,
illetve ágazatfelügyeleti bírságot mind a kötelezett, mind a vállalkozás vezetőjével szemben egyidejűleg is ki lehet
szabni.
(2) A piacszervezési hozzájárulás, ha azt a kötelezett a teljesítésre nyitva álló határidőn belül nem fizette meg, adók
módjára behajtandó köztartozásnak minősül, amelyet a mezőgazdasági igazgatási szerv megkeresésére az állami
adóhatóság szed be.
13. § (1) A szakmaközi szervezet a miniszterrel megállapodást köthet egyes piacszabályozási, vagy támogatások
igénybevételéhez kapcsolódó feladatok ellátására.
(2) A piacot súlyosan zavaró magatartás vagy tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat jogellenességének megállapítását,
annak alkalmazásától és alkalmazásra ajánlásától való eltiltását szakmaközi szervezet is kérheti a bíróságtól.
(3) A szakmaközi szervezet saját tagjának olyan perében meghatalmazottként eljárhat, amelynek tárgya a szervezet
alapszabályában meghatározott érdek-képviseleti célok körébe vonható.
(4) A szakmaközi szervezet saját tagjait érintő, a (2) bekezdés szerinti jogellenes magatartásból eredő kárigény
érvényesítésére irányuló perben – a polgári perrendtartásról szóló törvény rendelkezései szerint – eljárhat.
14. § (1) A szakmaközi szervezet – az e törvényben foglalt célok megvalósításának elősegítése érdekében – a tagjai által vállalt
befizetésekből támogatást nyújthat. A szakmaközi szervezet tagja az e célra történt befizetést az adott
termékpályához tartozó termékek értékesítéséből származó árbevétele 3 százalékának megfelelő mértékben
számolhatja el az egyéb ráfordításai, illetőleg költségei között.
(2) A miniszter és az államháztartásért felelős miniszter együttes egyedi döntése alapján adott szakmaközi szervezet
vonatkozásában az (1) bekezdésben meghatározott befizetés elszámolható mértéke – az (1) bekezdésben szereplő
mértéktől eltérően – elérheti az árbevétel 7 százalékát.
(3) A szakmaközi szervezet a tagjai által, az (1) bekezdésben meghatározott, befizetett pénzt köteles elkülönítetten
kezelni.
(4) A szakmaközi szervezet a tagjai által, az (1) bekezdésben meghatározott, befizetett pénzt csak az e törvényben
meghatározott célokra történő kifizetésekre használhatja fel. A felhasználásra a 7. § rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni.
15. § A szakmaközi szervezet a tanácsi rendelet 176a. cikk (2) bekezdés a) pontjában, 177. cikk (1) bekezdés a) pontjában,
valamint 177a. cikk (2) bekezdés a) pontjában foglalt értesítést a miniszter útján küldi meg az Európai Bizottság részére
a Gazdasági Versenyhivatal egyidejű tájékoztatásával.
4. Egyéb agrárpiac-szabályozási rendelkezések 16. § (1) A miniszter végzi a tanácsi rendelet II. Cím II. Fejezetében foglalt termelői szervezetek, termelői csoportok, és azok
társulásai elismerésével, az elismerés visszavonásával és az elismerési feltételeknek az elismerés időtartama alatt
történő teljesítésének ellenőrzésével kapcsolatos tagállami feladatokat.
(2) A miniszter az (1) bekezdésben foglalt feladatai körében különösen
a) dönt a termelői csoport elismerési tervének elfogadása iránti kérelméről, valamint a termelői csoport, termelői
szervezetek, illetve azok társulásainak elismerés iránti kérelméről;
b) dönt a termelői szervezet működési programjáról és a termelői szervezetek társulásának részleges működési
programjáról;
c) gondoskodik az a) és b) pontban meghatározott eljárásokhoz kapcsolódó ellenőrzésekről, és alkalmazza az
ellenőrzések eredménye alapján a tanácsi rendeletben és egyéb jogszabályban meghatározott szankciókat;
d) teljesíti az Európai Bizottság felé történő adatszolgáltatást, valamint elkészíti és működteti az ehhez szükséges
adatbázist. 17. § A külön jogszabályban meghatározott állatokat a levágás során az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi
aktusában, illetve a külön jogszabályban meghatározott módon és feltételek szerint minősíteni kell.
18. § (1) A termékpálya szereplőinek érdekképviseletét ellátó szakmai és szakmaközi szervezetek a termékpálya vertikális
működésének elősegítése érdekében – így különösen a termékek felvásárlásával, forgalmazásával, beszerzések
ütemezésével, ösztönző eszközök alkalmazásával, a már megtermelt termékek piacra jutási feltételeinek, illetve piaci
helyzetének romlását előidéző magatartásoktól való tartózkodással összefüggő kérdésekben – történő
együttműködésükkel kapcsolatban önszabályozó megállapodást köthetnek. A megkötött megállapodás nyilvános és
ahhoz az érdekképviseletet ellátó szakmai vagy szakmaközi szervezetekhez nem tartozó további
termékpálya-szereplők írásos nyilatkozatban csatlakozhatnak. A csatlakozás feltételeit a felek a megállapodásban
határozzák meg.
(2) A mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek vonatkozásában a beszállítókkal szemben alkalmazott tisztességtelen
forgalmazói magatartás tilalmáról szóló 2009. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Tfmtv.) szerinti beszállítók
érdekképviseletét ellátó szakmai és szakmaközi szervezet tagjai számára az adott piacra, illetve az ott alkalmazásra
kerülő árakra, beszerzési és értékesítési lehetőségekre, ösztönzők alkalmazására, a termékek piaci helyzetének
javítására, illetve kiegyensúlyozott piaci viszonyok biztosítására vonatkozó felmérést végezhet, információt adhat,
valamint a tagok között erre irányuló koordinatív egyeztetést folytathat, amennyiben az ilyen tevékenység révén
megvalósuló gazdasági és társadalmi előnyök meghaladják a tevékenység révén kialakuló versenyt korlátozó
magatartásból adódó hátrányokat. Az ilyen tevékenység nem minősül a versenytörvény 11. §-ában foglalt tilalom
megsértésének.
19. § (1) A termelő és feldolgozó, illetve felvásárló viszonylatában a mezőgazdasági és élelmiszeripari termék ellenértékének
kifizetése az áru átvételétől számított harminc napot nem haladhatja meg, amennyiben a helyesen kiállított számla
a feldolgozó, illetve felvásárló részére az átvételt követő tizenöt napon belül átadásra kerül. Ha a termelő a helyesen
kiállított számlát az átvételt követő tizenöt napon túl bocsátja a feldolgozó, illetve felvásárló rendelkezésére, a termék
ellenértékét a helyesen kiállított számla kézhezvételétől számított tizenöt napon belül kell kifizetni.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül a fizetési teljesítésre nem kerül sor, a fizetésre
kötelezett köteles a termék ellenértékét a jegybanki alapkamat kétszeresével növelt kamattal megfizetni.
(3) A termelő és feldolgozó, illetve felvásárló közti, a mezőgazdasági és élelmiszeripari termék átruházására irányuló
szerződésnek tartalmaznia kell a fizetésre kötelezett részéről a termék ellenértékére, valamint annak a jegybanki
alapkamat kétszeresével növelt kamatára vonatkozó, a pénzforgalmi szolgáltatójának adott, a beszedési megbízás
teljesítésére vonatkozó hozzájárulását, felhatalmazó nyilatkozatát, arra az esetre, ha az (1) bekezdésben
meghatározott határidőn belül a fizetési teljesítésre nem kerül sor.
20. § (1) A miniszter a statisztikai adatszolgáltatási rendszerrel összehangolt, de különálló piaci árinformációs rendszert
működtet.
(2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti feladatot egyes ágazatok vonatkozásában az ágazaton belül működő elismert
szakmaközi szervezetre a 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően átruházhatja. Az átruházásra vonatkozó
döntést vissza kell vonni, ha a szakmaközi szervezet a feladat ellátása során ismétlődően vagy tartósan jogsértően jár el.
(3) A piaci árinformációs rendszer működéséről, az adatszolgáltatás tartalmáról, gyakoriságáról, az adatok
felhasználásáról, az adatszolgáltatásra kötelezettek köréről, továbbá az adatszolgáltatás módjáról a miniszter külön
jogszabályban rendelkezik.
(4) A piaci árinformációs rendszer belföldi árjelentési feladatokat, valamint az európai uniós tagságból fakadó árjelentési
kötelezettségeket lát el a nemzeti és a közös piacszabályozás működtetése érdekében. Az (5) bekezdésben
meghatározott ágazatokban a valós piaci folyamatok nyomon követése egyedi azonosítóval ellátott szervezetsoros
ár- és mennyiségi feladatok gyűjtésén, kötelező adatszolgáltatáson és azok feldolgozásán keresztül valósul meg. Az
egyedi információkból számított – egyedi azonosító adatokat nem tartalmazó – súlyozott átlagok rendszeres jelentése
az Európai Bizottság, a nemzeti irányító szervek és a magyarországi piaci szereplők felé történik.
(5) A (4) bekezdés szerinti kötelező adatszolgáltatásra kötelezettek a
a) sertés, marha, juhhús,
b) vágóbaromfi és baromfihús, tyúktojás,
c) földrajzi jelzés nélküli bor,
d) nyers dohány,
e) gabonafélék (búza, takarmánybúza, kukorica, árpa, zab, rozs, rizs, cirok és takarmánytápok), vetőmag, hibrid
vetőmag,
f) napraforgómag, olaj és dara,
g) sörárpa,
h) tej és tejtermékek,
i) zöldség-gyümölcs
ágazatok e törvény hatálya alá tartozó szereplői.
(6) A kötelező adatszolgáltatás körében nyilatkozni kell
a) a jelentésre kötelezett nevéről, címéről,
b) a jelentés időszakáról,
c) az áradatokról,
d) a vonatkozó mennyiségi adatokról,
e) a megfigyelésre vont termékek köréről.
5. Záró rendelkezések 21. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő második hónap első napján lép hatályba.
(2) E törvény hatálybalépését megelőzően elismert szakmaközi szervezetek elismerését a törvény hatálybalépése nem
érinti. 22. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a mezőgazdasági igazgatási szervet rendeletben jelölje ki.
23. § Felhatalmazást kap a miniszter, hogy
a) a szakmaközi szervezetek elismerését, az elismerés visszavonását, tájékoztatási kötelezettségét, a szakmaközi
szervezetek működésének ellenőrzését;
b) a Gazdasági Versenyhivatal elnöke véleményének kikérésével a kiterjesztett piacszervezési intézkedést, annak
időtartamát, ezen piacszervezési intézkedés hatálya alá tartozó, szakmaközi szervezethez nem tartozó piaci
szereplők körét;
c) a piacszervezési hozzájárulás mértékét, a kedvezmények, mentességek körét, a fizetési kötelezettség
teljesítésének időpontját;
d) a termelői csoportok, termelői szervezetek, azok társulásai elismerését, az elismerés visszavonását, beszámolási
kötelezettségét, működésük ellenőrzését, működésük során feltárt szabálytalanságokkal kapcsolatban
kiszabható szankciók körét;
e) a vágás utáni minősítési rendjét, és a minősítő hatóság kijelölését;
f) a piaci árinformációs rendszer működését, az adatszolgáltatás tartalmát, gyakoriságát, az adatok felhasználását,
az adatszolgáltatásra kötelezettek körét, továbbá az adatszolgáltatás módját érintő szabályokat rendeletben
állapítsa meg.
24. § Hatályát veszti
a) az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény,
b) az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 8. § (2) bekezdése, valamint 49. § (1) bekezdés a) pont
17. alpontja. 25. § A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény
21. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A választottbíráskodásról szóló 1994. évi LXXI. törvény 55. § (2) bekezdés b) pontja szerint közrendbe ütközőnek
kell tekinteni az olyan választottbírósági ítéletet, amely a maga termelte mezőgazdasági termény szolgáltatására
elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatt egészben vagy részben képtelen termelőt a hiányzó mezőgazdasági termény
– teljesítés céljából való – pótlására, beszerzésére vagy helyette más szolgáltatás, illetve biztosíték nyújtására kötelezi.”
26. § (1) A Tfmtv. 3. § (2) bekezdés t) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Tisztességtelen forgalmazói magatartásnak minősül]
„t) a (2b) vagy a (2c) bekezdésben foglalt rendelkezés be nem tartása;”
(2) A Tfmtv. 3. §-a a következő (2c) bekezdéssel egészül ki:
„(2c) Amennyiben a (2) bekezdés h) pontjában meghatározott határidőn belül a fizetési teljesítésre nem kerül sor,
a kereskedő a jegybanki alapkamat kétszeresével növelt kamat megfizetésére köteles. A szerződésnek tartalmaznia
kell a kereskedő részéről a termék ellenértékére, valamint annak a jegybanki alapkamat kétszeresével növelt kamatára
vonatkozó, a pénzforgalmi szolgáltatónak adott beszedési megbízás teljesítésére vonatkozó hozzájárulást,
felhatalmazó nyilatkozatot, arra az esetre, ha a (2) bekezdés h) pontjában meghatározott határidőn belül a fizetési
teljesítésre nem kerül sor.”
(3) A Tfmtv. 3. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) E § alkalmazásában végső fogyasztónak kell tekinteni mindazokat, akik számára a kereskedő a terméket értékesíti.”
27. § Ez a törvény
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október
22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet 123–126. cikke, és
b) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő
módosításáról szóló, 2012. március 14-i 261/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
92/2012. (XII. 14.) OGY határozata dr. Simon Miklós országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Simon Miklós országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Nyírbátori Városi
Bíróság 2. B. 331/2012/6. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
290/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr.  Varga-Szombath  Anitát 2014. szeptember 1. napjától 2017. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
285/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Kovács Enikő Juditot 2014. augusztus 1. napjától 2017. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök