text:
14/2018. (IX. 17.) HM rendelete a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII. törvény 81.  § (2)  bekezdés f )  pontjában, a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238.  § (2)  bekezdés
28.  pontjában, valamint a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85.  § (5)  bekezdés q)  pontjában
és (7)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 107. §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E  rendeletet – az  állami protokolláris vendéglátás, valamint a  személyi és rendezvényi reprezentáció körébe
tartozó feladatok kivételével – a Magyarország területén, valamint az e  rendelet szerint meghatározott esetekben
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 36. § (1) bekezdés c) és i) pontjában meghatározott feladatok
teljesítése során, külföldön megvalósuló élelmezési ellátásra kell alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. belső vendég: a  honvédelmi szervezetek által rendezett ünnepségeken részt vevő személyi állomány és
a katonai oktatási intézmény hallgatója,
2. éjszaka: a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 96. § (5) bekezdése szerinti
időszak,
3. élelmezési pótlék: a  pótélelmezési normára jogosultak részére a  pótélelmezési norma terhére kiadott
élelmiszer,
4. honvédelmi szervezet: a  Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek, a  Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ), a  miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény és
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezetei,
5. katonai oktatási intézmény hallgatója:
a) a katonai felsőoktatási intézmény honvéd tisztképzésben részt vevő honvéd tisztjelölt és
b) a katonai altisztképzésben részt vevő honvéd altiszt-jelölt,
6. külső vendég: az e rendelet alapján megtartott rendezvényen részt vevő polgári személyek, ideértve
a) a hivatásos és szerződéses katonák közeli hozzátartozóit,
b) a nyugállományú katonákat és közeli hozzátartozóikat,
c) a honvédelmi pályára irányítást célzó rendezvényen részt vevőket és
d) a katonai rendezvények egyéb résztvevőit,
7. őr-, ügyeleti és készenléti szolgálat: a  Hjt. 105.  § (1)–(3)  bekezdésében és a  honvédek jogállásáról szóló
2012.  évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet
120/A. §-ában és 15. mellékletében meghatározott szolgálat,
8. személyi állomány: a Hvt. 40. § (1) bekezdésében meghatározott személyek, ide nem értve a hadköteleseket.
3. § (1) A  személyi állomány tagjai az  e  rendeletben meghatározott esetekben térítésmentes természetbeni élelmezési
ellátásra jogosultak, amelyet a  természetbeni ellátás feltételeinek hiánya esetén fogyasztásra kész élelmiszerek
beszerzését biztosító élelmiszer-utalvánnyal (a továbbiakban: élelmiszer-utalvány) vagy az  e  rendeletben
meghatározott esetekben készpénzzel kell megváltani.
(2) Az e rendelet szerint jogosult személy élelmezési ellátásra csak egy jogcímen lehet jogosult. Ha e rendelet szerint
a  személyi állomány részére több jogcímen is megállapítható a  jogosultság, részére a  magasabb értékű norma
szerinti ellátást kell biztosítani.
4. § (1) Ha a  természetbeni élelmezési ellátás élelmiszer-utalvánnyal kerül megváltásra, akkor papíralapú élelmiszerutalvány esetén a  tényleges jogosultsági időre járó összeget fel kell kerekíteni az  összeget meghaladó legkisebb
címletű élelmiszer-utalvány összegéig.
(2) A jogosultsági időszakot minden hónap első napján nyitni és utolsó napjával zárni kell, és az így számfejtett összegű
élelmiszer-utalványt a következő hónap 20. napjáig a jogosult részére ki kell adni.
5. § (1) Az  MH-n belül az  élelmezési ellátást – a  tevékenységhez igazodóan differenciálva – az  I–VI. számú élelmezési
normák szerint kell biztosítani.
(2) A  normák részértékeit, továbbá az  egyéb élelmezési, valamint utánpótlási normák értékét az  MH pénz és
anyagnormáiról szóló Normafüzet (a továbbiakban: Normafüzet) tartalmazza. A  Normafüzetet, valamint
az élelmezési gazdálkodás pénzügyi és számviteli elszámolásának rendjét, továbbá az e rendelet szerint biztosított,
a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 70.  §-a alapján egyes meghatározott juttatásnak
minősülő ellátások elszámolási szabályait a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban:
HM VGHÁT) belső rendelkezésben állapítja meg.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott normák felszámításának e  rendeletben nem szabályozott technikai
szabályait a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) belső rendelkezésben állapítja meg.
(4) Az Élelmezési alap- és pótnormák általános forgalmi adóval növelt bruttó értéke:
a) I. számú élelmezési norma: 1250 Ft/fő/nap,
b) II. számú élelmezési norma: 1300 Ft/fő/nap,
c) III. számú élelmezési norma: 1800 Ft/fő/nap,
d) V. számú élelmezési norma: 1994 Ft/fő/nap,
e) VI. számú élelmezési norma: 1900 Ft/fő/nap,
f ) START élelmezési pótnorma: 660 Ft/fő/nap,
g) pótélelmezési norma a 21. § (1) bekezdés
ga) 1–5. pontja szerinti jogosultság esetén: 250 Ft/fő/nap,
gb) 6. pontja szerinti jogosultság esetén: 660 Ft/fő,
gc) 7. pontja szerinti jogosultság esetén: 100 Ft/fő/nap és
gd) 8. pontja szerinti jogosultság esetén: 305 Ft/fő,
h) konyha, étkezde felszerelési norma: 34 Ft/fő/nap,
i) tisztítószer norma: 14 Ft/fő/étkezés,
j) tisztálkodó szer norma: 110 Ft/fő/hónap,
k) tisztálkodó szer és bőrápoló készítmény norma: 625 Ft/fő/hónap,
l) repülőműszaki élelmezési támogatás: 16 500 Ft/fő/ hónap,
m) 2. számú védőital: 51 Ft/fő/nap,
n) 3. számú védőital: 95 Ft/fő/nap,
o) élelmezési feljavítási norma: 200 Ft/fő/ebédétkezés.
6. § (1) A legénységi állományú katona választása szerint jogosult
a) a szolgálatteljesítés napján a napi egyszeri térítésmentesen, természetben biztosított, az I. számú élelmezési
norma részértékének megfelelő ebédétkezésre vagy
b) a  pénzösszeg juttatás és a  Széchenyi Pihenő Kártya juttatás biztosításáról szóló HM rendeletben
meghatározott béren kívüli juttatásra.
 (2) Azoknál a honvédelmi szervezeteknél, ahol az üzemi étkeztetés feltételei nem biztosítottak, a legénységi állományú
katona részére az (1) bekezdés b) pontja szerinti ellátást kell biztosítani.
 (3) Az a beosztásából adódóan étkezéstérítésre kötelezett, legénységi állományú katona, aki az (1) bekezdés b) pontja
szerinti ellátást választotta, vagy a  (7)  bekezdés alapján részesül az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti ellátásban, és
e  rendelet szerint természetbeni élelmezési ellátásra más jogcímen nem jogosult, a  34.  § (3)  bekezdése szerinti
térítési díj megfizetésére kötelezett.
(4) A  legénységi állományú katona nyilatkozatot tesz az  általa választott (1)  bekezdés szerinti ellátási formáról.
A  választott ellátási formára vonatkozó nyilatkozatot évente egy alkalommal, legkésőbb a  tárgyévet megelőző
év december hónapjának 1. napjáig vagy év közben történő állományba vétel esetén az állományba vételkor kell
megtenni. A nyilatkozat év közben a legénységi állományú katona kezdeményezésére
a) más beosztásba történő áthelyezéskor,
b) a várhatóan 30 napot meghaladó vezénylés esetén, valamint
c) a várhatóan 30 napot meghaladó egészségügyi szabadság esetén
módosítható.
(5) A nyilatkozat módosítását a legénységi állományú katona a személyügyi parancs, határozat, vagy az orvosi vizsgálat
eredményének kézhezvételét követően kérheti a  honvédelmi szervezet személyügyi szervénél. A  (4)  bekezdés
b) és c)  pontjában meghatározott esetek időtartamának lejártát követő 30. napig a  legénységi állományú katona
ismételten módosíthatja nyilatkozatát a  részére előnyösebb ellátási formára. A  legénységi állományú katona
az általa választott új ellátási forma szerinti ellátásra a módosítást tartalmazó parancs vagy határozat kiadását követő
hónap első napjától jogosult.
(6) Az  a  legénységi állományú katona, aki a  (4)  bekezdés szerinti, következő évre vonatkozó nyilatkozatot
határidőn belül, önhibáján kívül nem tette meg, azt az  akadályoztatás elhárulását követő 15. napig pótolhatja.
A nyilatkoztatást a honvédelmi szervezet személyügyi szerve hajtja végre.
(7) A  nyilatkozat megtételének hiányában a  legénységi állományú katona részére az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti
ellátást kell biztosítani.
(8) Az  érintett honvédelmi szervezet személyügyi szervének vezetője elkészíti a  napi egyszeri természetbeni,
térítésmentes ebédet választó legénységi állomány névsorát, amelyet parancsban, illetve határozatban kell
rögzíteni.
(9) A  nyilatkozat tartalmát érintő, a  jogszabályi környezetben évközben bekövetkező változás esetén a  honvédelmi
szervezet személyügyi szerve a  legénységi állományú katonát a  változás hatálybalépésétől számított 30. napig
ismételten nyilatkoztatja. A  nyilatkozat alapján az  új ellátási forma szerinti ellátásra az  érintett a  módosítást
tartalmazó parancs, határozat kiadását követő hónap első napjától jogosult.
(10) Ha a szerződéses katona e rendelet szerint II. vagy III. számú élelmezési norma szerinti folyamatos ellátásra jogosult,
részére az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti juttatás nem biztosítható még akkor sem, ha ellátása e  rendelet szerint
alacsonyabb összegű norma alapján biztosított.
7. § (1) Ha az  e  rendelet szerint élelmezési ellátásra jogosult vagy ellátandó személy élelmezési ellátása az  állami
protokolláris vendéglátás, valamint a  személyi és rendezvényi reprezentáció szabályait meghatározó HM utasítás
alapján, illetve a honvédelmi szervezetek által egyéb módon biztosított, az e rendelet szerinti ellátásra nem jogosult.
(2) Élelmiszer-utalvány adható – az  MH főszakorvos engedélye alapján – a  speciális élelmiszert fogyasztó személyi
állomány részére. Nem adható ki élelmiszer-utalvány a  vegetáriánus életmódot folytató, valamint saját
elhatározásból speciális diétát követő személyek részére.
(3) Munkaidőre, szolgálatteljesítési időre eső főétkezésen
a) a reggelit kell érteni, ha a tevékenység 07:00 óra előtt kezdődik, 08:00 óra előtt nem ér véget és időtartama
legalább a 4 órát meghaladja,
b) az ebédet kell érteni, ha a munkavégzési, szolgálatteljesítési idő a 12:00 óra és a 14:00 óra közötti időszakot
érinti, és időtartama eléri a 4 órát, és
c) a vacsorát kell érteni, ha a tevékenység időtartama eléri a 4 órát és nem fejeződik be 17:30 óra előtt.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott rendelkezés a  24 órás őr-, ügyeleti és készenléti szolgálatok esetében
értelemszerűen alkalmazandó azzal a  megkötéssel, hogy részükre szolgálatonként háromszori főétkezést és egy
élelmezési pótlékot kell biztosítani. A 12 órás szolgálatba vezényelt személyi állomány ellátását és váltását úgy kell
megszervezni, hogy részükre két főétkezés és egy élelmezési pótlék kerüljön biztosításra. Az  ellátást a  szolgálat
vezényléséért felelős parancsnok az  élelmezési ellátásért felelős katonai szervezet parancsnokával egyetértésben
szabályozza.
(5) A honvédségi ösztöndíjas élelmezési ellátására a katonai szervezetnél eltöltendő szakmai gyakorlat alatt, valamint
a felkészítő táborokban való részvétel napjaira a személyi állományra vonatkozó szabályok vonatkoznak.
II. FEJEZET
AZ ÉLELMEZÉSI ELLÁTÁS KÜLÖNÖS SZABÁLYAI 1. Az I. számú élelmezési norma szerinti ellátás, valamint az ellátásra vonatkozó különös szabályok
8. § (1) Az  I. számú élelmezési norma szerinti térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásra a  személyi állomány és
a katonai oktatási intézmény hallgatója az alábbi esetekben jogosult:
 1. a hivatásos és a szerződéses katona a Hjt. 42. § (2) bekezdés a) és g) pontja szerinti vezénylés – ide nem értve
a 19. § (1) bekezdésében meghatározott vezénylést – időtartamára, a szolgálatteljesítés napjain kivéve, ha
a) napi munkába járó, vagy
b) a  vezénylés helye szerinti település az  eredeti szolgálatteljesítési helye szerinti településsel,
a lakóhelyével vagy a tartózkodási helyével azonos,
 2. a  honvédelmi szervezetnél foglalkoztatott munkavállaló és közalkalmazott a  munka törvénykönyvéről
szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 53. §-a vagy a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 44/A. § (3) bekezdése szerinti esetben és a honvédelmi szervezetek által
szervezett képzésre történő beiskolázás időtartamára a munkaidőre eső főétkezésre kivéve, ha
a) napi munkába járó, vagy
b) a  kinevezéstől vagy a  munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatás, képzésre történő beiskolázás
helye szerinti település az  eredeti munkavégzési helye szerinti településsel, a  lakóhelyével vagy
a tartózkodási helyével azonos,
3. a  szolgálat érdekében áthelyezett, vagy a  Hjt. 42.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerint vezényelt hivatásos és
szerződéses katona részére – ha a  vezénylés helye szerinti település az  eredeti szolgálatteljesítési helye
szerinti településsel, lakóhelyével vagy tartózkodási helyével nem azonos – a  szolgálatteljesítés napján,
azzal, hogy az első beosztásba helyezés szintén a szolgálat érdekében történő áthelyezésnek minősül; nem
jár természetbeni ellátás az  alap-, pót- és egészségügyi szabadság, a  szolgálat alóli mentesítés, a  személyi
szabadságot érintő kényszerintézkedés napjaira, és ha az  áthelyezés, vezénylés szerinti szolgálatteljesítési
helyéről naponta hazautazhat,
4. átszervezés következtében helyőrséget változtató katonai szervezet hivatásos, szerződéses és tényleges
szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonái az  áttelepülés megkezdésének napjától az  új helyőrségbe
érkezés napjáig,
5. a  HVKF és az  arra jogosult csoportfőnök intézkedésében a  készenlét fenntartása és fokozása feladatai
végrehajtására meghatározott személyek által elrendelt magasabb készenléti ellenőrzések alkalmával
az  ellenőrzött katonai szervezet személyi állománya, valamint az  ellenőrzést végrehajtók, az  ellenőrzés
időtartama alatt,
6. a  honvédelmi szervezetek által szervezett, tanteremben levezetésre kerülő hadijátékon, törzsvezetési
gyakorlaton, katonai jellegű tanfolyamokon, katonai nem iskolarendszerű képzéseken és törzsgyakorláson
részt vevő, valamint Magyarország védelmi tervének kidolgozására kijelölt személyi állomány a feladatra eső
főétkezésre, továbbá akik otthonukba nem távozhatnak el, a feladat kezdetétől a befejezés napjáig a norma
teljes értéke szerinti ellátásra, ha részükre beosztásuknál fogva – e  rendelet alapján – magasabb értékű
élelmezési norma nincs megállapítva,
7. a  szerződéses és önkéntes tartalékos katonának, valamint a  honvéd tisztképzésre vagy a  katonai
szakképzésre jelentkező személy az egészségügyi-alkalmassági vizsgálatok időtartama alatti főétkezésre,
8. az  MH szintű, valamint a  két vagy több vezetési szinten megrendezésre kerülő gyakorlattervezői
konferencián részt vevő személyi állomány a konferencia időtartamára eső főétkezésre,
9. a  katonai oktatási intézmény hallgatója a  szolgálati viszonyának kezdőnapjától a  szolgálati viszonya
megszűnésének napjáig – ideértve a  nyilvános tiszt-, altisztavatás időszakát is –, valamint a  gyakorlati
kiképzés, csapatgyakorlat időtartamára, ha részére e  rendelet alapján magasabb élelmezési norma nincs
megállapítva,
10. a  HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT) vagy a  HVKF által a  katonai oktatási intézmény
részére elrendelt, honvédelmi pályára irányítási tevékenység keretében rendezett „Nyílt-Nap” rendezvény
napjain a  végrehajtásba bevont személyi állomány a  szolgálatteljesítési és munkaidőn túli munkavégzésre
eső főétkezésre,
11. az  MH katonai szervezeteinél a  legénységi és önkéntes tartalékos katonai szolgálatra alkalmas jelentkezők
bevonulásának végrehajtásával kapcsolatos feladatokat végző személyi állomány a  bevonulás napján,
a szolgálatteljesítési és munkaidőn túli szolgálatteljesítésre, illetve munkavégzésre eső főétkezésre,
12. a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona, valamint a honvédségi ösztöndíjas a honvédelmi
szervezetnél eltöltendő szakmai gyakorlat napjain – kivéve a  napi munkába járókat, illetve hétvégi
hazautazókat – ha szolgálatteljesítési helye az állandó lakhelyével vagy tartózkodási helyével nem esik egybe;
napi munkába járás, illetve hétvégi hazautazás esetén a  tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos
katona és a honvédségi ösztöndíjas a szolgálatteljesítési helyén tartózkodás idejére eső főétkezésre jogosult,
13. a HM mint intézményfenntartó képviseletére kijelölt vezetője által a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó
köznevelési intézmény személyi állománya részére elrendelt feladat végrehajtása idején,
14. a  két vagy több vezetési szinten megrendezésre kerülő gyakorlatok, hadijátékok, haditechnikai bemutatók
záró rendezvényeire meghívott személyi állomány a  rendezvény megtartásának idejére eső főétkezésekre,
azzal, hogy a  résztvevők körét, létszámát a  rendezvény megtartását elrendelő elöljáró személy határozza
meg,
15. a külföldön béketámogató tevékenységben, és a Magyarországon kívül települő, szövetségesi területen vagy
légtérben működtetett fegyveres készenléti szolgálat fenntartása érdekében elrendelt feladatban részt vevő
hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonák és közeli hozzátartozóik
az  elköszönési és visszafogadó ünnepségek alkalmával az  ebédétkezésre, azzal, hogy a  résztvevők körét és
létszámát a rendezvény megtartását elrendelő vagy jóváhagyó elöljáró határozza meg,
16. a külföldön béketámogató tevékenységben, és a Magyarországon kívül települő, szövetségesi területen vagy
légtérben működtetett fegyveres készenléti szolgálat fenntartása érdekében elrendelt feladatban részt vevő
személyi állomány közeli hozzátartozói és a  meghívott belső vendégek, a  külföldön tartózkodás ideje alatt
legfeljebb egy alkalommal, a feladat irányításáért felelős elöljáró által meghatározott időpontban megtartott
rendezvény alkalmával az  ebédétkezésre; a  résztvevők körét és létszámát a  rendezvény megtartását
elrendelő vagy jóváhagyó elöljáró határozza meg,
17. a  22.  § (1)  bekezdés b), d)–f ) és j)–l)  pontjában felsorolt ünnepnapokon rendezett ünnepségek napján
szolgálatot teljesítő, munkát végző személyi állomány az  ebéd résznormára, azzal, hogy ha a  honvédelmi
szervezetnél az  ünnepséget az  ünnepnapot megelőző munkanapon rendezik, az  ebédrésznorma csak
a rendezvény napján számítható fel,
18. a  hivatásos tiszti és altiszt avatás alkalmával rendezett ünnepségen avatottak, valamint a  belső vendégek
az ebédétkezésre,
19. a  honvédelmi szervezet vezetője által évente, nyugdíjas szervezetenként egy alkalommal – a  honvédelmi
szervezet jogutódlási és területi elhelyezését is figyelembe véve – szervezett nyugdíjas találkozón részt vevő
nyugállományú katona és a meghívott személyi állomány az ebédétkezésre,
20. az  önálló állománytáblával vagy munkaköri jegyzékkel rendelkező honvédelmi szervezet és jogelődjei
megalakulási napja és felszámolási ünnepsége alkalmával a meghívott személyi állomány ebédétkezésre,
21. az MH Kiképzési-Oktatási és Regeneráló Központba (a továbbiakban: MH KORK) regeneráló pihenésre beutalt
személyi állomány,
22. az  MH KORK-ba beutalás alapján történő üdülésre, illetve rövid időtartamú hétközi, hétvégi pihenésre
igénybe vevő igényjogosult,
23. az  MH KORK-ba regeneráló pihenésre beutalt repülőhajózó, ejtőernyős, búvár hivatásos, szerződéses és
tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona részére a beutalás első napjától a befejezés napjáig,
ha az nem minősül a 13. § (1) bekezdés 6. pontja szerinti kondicionáló kiképzésnek,
24. az MH KORK-ban az MH katonai szervezeteitől kiképzési célú rendezvényeken részt vevő személyi állomány,
25. a  HM és az  MH különböző vezetési szintjein megrendezésre kerülő, a  pénzügyi és számviteli feladatok
központosított ellátására kijelölt honvédelmi szervezet vezetője, az  MH középszintű vezető szerve
parancsnokának haderőnemi helyettesei, valamint az  alárendelt katonai szervezetekkel rendelkező más
magasabb szintű parancsnokság jogállású katonai szervezet parancsnoka és az  MH Vezénylő Zászlós által
megrendezett szakmai értekezleten, tanácskozáson részt vevő személyi állomány, évente legfeljebb négy
alkalommal, azzal, hogy a  berendelt vagy meghívott résztvevők körét a  rendezvény megtartását elrendelő
vagy jóváhagyó szolgálati elöljáró, hivatali felettes határozza meg,
26. a  logisztikai tevékenységet folytató más magasabb szintű parancsnokság jogállású katonai szervezet
logisztikai igazgatója és a  logisztikai anyagnemekért felelős szakmai főnökei, az  alárendelt katonai
szervezetekkel rendelkező más magasabb szintű parancsnokság jogállású katonai szervezet parancsnokának
szakmai helyettesei, valamint az  MH középszintű vezető szerve törzsfőnökének szakmai helyettesei és
logisztikai anyagnemekért felelős főnöke által megrendezett munkaértekezleten, tanácskozáson részt vevő
személyi állomány, évente legfeljebb két alkalommal, azzal, hogy a  berendelt vagy meghívott résztvevők
körét a rendezvény megtartását elrendelő vagy jóváhagyó szolgálati elöljáró határozza meg, és az élelmezési
ellátásra jogosult résztvevők létszáma rendezvényenként nem haladhatja meg a 100 főt,
27. a  HVKF, az  MH középszintű vezető szervének parancsnoka, valamint az  alárendelt katonai szervezettel
rendelkező más magasabb szintű parancsnokság jogállású katonai szervezet parancsnoka által megtartott
havi munka- és feladatszabó értekezleten részt vevő személyi állomány, havonta legfeljebb egy alkalommal,
a berendelt vagy meghívott résztvevők körét a rendezvény megtartását elrendelő vagy jóváhagyó szolgálati
elöljáró határozza meg,
28. a  készenlét fenntartása és fokozása készenléti időszakainak elrendelése esetén a  katonai állomány, ha
a készenlét ideje alatt szolgálatteljesítési helyükről nem távozhatnak el,
29. a 24 órás őr- és ügyeleti, valamint rendész szolgálatot ellátó személyi állomány, a szolgálatteljesítés napjain
a  norma teljes értékében, a  12 órás őr- és ügyeleti, valamint rendész szolgálatot ellátó személyi állomány
a  szolgálatteljesítés napjain a  norma részértékében; természetbeni ellátás hiányában mindkét esetben
élelmiszer-utalványt kell kiadni, más élelmezési normák alapján természetbeni ellátásra vagy élelmezési
támogatásra jogosultak őr- és ügyeleti szolgálat ellátás címén térítés nélküli természetbeni ellátásban nem
részesülhetnek,
30. a  készenléti alegység állománya, a  légvédelmi készenléti szolgálatot teljesítő katonai állomány, valamint
az egyéb készenléti feladatot ellátó személyi állomány, ha a feladatot vagy a készenléti szolgálatot elrendelő
parancs szerint szolgálati helyükről nem távozhatnak el,
31. lőtéren, kiképzőbázison vagy terepen levezetésre kerülő alap-, szakalapozó és szakkiképzéseken,
gyakorlatokon, hadijátékokon, törzsvezetési gyakorlatokon és éleslövészeteken részt vevő és kiszolgáló
személyi állomány és a katonai oktatási intézmény hallgatója, valamint a honvédségi ösztöndíjas a feladatra
eső főétkezésre, továbbá akik otthonukba nem távozhatnak el, a  feladat kezdetétől a  befejezés napjáig
a  norma teljes értéke szerinti ellátásra, ha részükre beosztásuknál fogva – e  rendelet alapján – magasabb
értékű élelmezési norma nincs megállapítva,
32. a HM és MH valamennyi vezetési szintjén – honvédelmi szervezetenként évente legfeljebb négy alkalommal,
a  jóváhagyott kiképzési vagy rendezvénytervben meghatározottak szerint – megrendezésre kerülő
különböző sportrendezvények és katonai versenyek döntőin részt vevő személyi állomány és a  meghívott
vendégrésztvevők, továbbá a versenyt rendezők és versenybírók a döntők napjain,
33. a  hazai és nemzetközi járőrbajnokságokon részt vevő csapat tagjai és vezetői a  lő- és gyakorlótéren
végrehajtott felkészülés napjaira, a  felkészülést és a  felkészülő állományt a  járőrbajnokságot elrendelő
elöljáró parancsban rendeli el vagy jelöli ki úgy, hogy ezen a jogcímen legfeljebb alkalmanként 5 napot lehet
felszámolni,
34. az  állami rendezvények katonai protokolláris kiszolgálásáért felelős katonai szervezet díszelgési feladatot
végrehajtó alegysége, a  központi zenekar és a  helyőrségi zenekarok, illetve a  helyőrségekből díszelgésre
kirendelt személyi állomány ünnep-, munkaszüneti és kiképzésmentes napokon, valamint munkanapokon
a szolgálatteljesítési időn kívül végrehajtott díszelgési feladatokra történő felkészülés, valamint a végrehajtás
idején a szolgálatteljesítésre eső főétkezésre,
35. a  díszelgési feladatra kijelölt állomány a  22.  § (1)  bekezdés b) és d)–f )  pontjában felsorolt ünnepnapokra
történő felkészülés időszakában az  ebédétkezésre, a  felkészülés időszakát és a  részt vevő állományt
az  állományilletékes parancsnok parancsban jelöli ki úgy, hogy ezen a  jogcímen alkalmanként legfeljebb
5 napot lehet felszámolni,
36. a  Nemzetközi Repülőnap és Haditechnikai Bemutató kiszolgálását végző személyi állomány a  feladat
megkezdésétől annak befejezéséig,
37. aknamentesítésre és tűzszerész feladatok ellátására kirendelt hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot
teljesítő önkéntes tartalékos katonák és az egészségügyi szakállomány a feladat végrehajtásának idejére eső
főétkezésre, amely a  feladat jellegétől függően – az  állományilletékes parancsnok parancsára – élelmiszerutalvánnyal megváltható,
38. a  KNBSZ rádiófelderítést végző rádiófelderítő és iránymérő rendszer állomásain szakmai feladatot ellátó
személyi állomány a KNBSZ állandó objektumain kívüli kihelyezés időtartama alatt, amely a feladat jellegétől
függően – a feladatot elrendelő vezető engedélyével – élelmiszer-utalvánnyal megváltható,
39. a  külföldön béketámogató tevékenységben, és a  Magyarországon kívül települő, szövetségesi területen
vagy légtérben működtetett fegyveres készenléti szolgálat fenntartása érdekében elrendelt feladatban részt
vevő katonai szervezet honi kiképzésén, felkészítésén részt vevő állomány a kiképzési foglalkozás idejére eső
főétkezésre, vagy ha otthonukba nem távozhatnak el, a norma szerinti teljes ellátásra a felkészítés kezdetétől
a befejezés napjáig; hazatérés után a visszaillesztéssel összefüggő foglalkozások, egészségügyi visszaszűrések
napjain a tevékenység idejére eső főétkezésre, valamint
40. a  katonai szállítmánykísérő, forgalomszabályzó és katonai rendész feladatot ellátó személyi állomány, ha
parancs szerint a  feladatellátás az  állandó helyőrségen kívül eléri a 4 óra időtartamot, a  szolgálatteljesítési
időre eső részétkezésre.
(2) Az  MH logisztikai utaltsági rendje alapján illetékes, illetve a  HVKF vagy az  MH középszintű vezető szervének
parancsnoka által kijelölt katonai szervezet az  I. számú élelmezési norma szerinti természetbeni ellátást
térítésmentesen biztosítja:
1. a HM KÁT vagy a HVKF által évente legfeljebb két alkalommal, a katonai oktatási intézmény részére elrendelt,
honvédelmi pályára irányítási tevékenység keretében rendezett „Nyílt-Nap” rendezvény napjain a részt vevő
vendégek részére, a vendégek létszáma alkalmanként nem haladhatja meg a 200 főt,
2. az  MH katonai szervezeteinél a  legénységi és önkéntes tartalékos katonai szolgálatra alkalmas jelentkezők
részére a bevonulás napján,
3. a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény tanulói részére a  fenntartó képviseletére
kijelölt vezetője által elrendelt feladat végrehajtása idején,
4. az (1) bekezdés 15–20. pontjában felsorolt rendezvényekre meghívott külső vendégek részére az élelmezési
feljavítási normával együttes értékben.
(3) A  (2)  bekezdés 4.  pontja alapján felszámított adagszám – az  (1)  bekezdés 19. és 20.  pontjában meghatározott
eseteket kivéve – nem lehet több, mint a  belső vendégek 10%-a, de legfeljebb 50 fő, ahol ez  a  szám nem éri el
a 10 főt, ott legfeljebb 10 fő.
9. § (1) Ha a katonai oktatási intézmény hallgatója részére a  természetbeni élelmezési ellátás – eltávozás, kimaradás vagy
belföldi szolgálati kiküldetés miatt – nem biztosítható, részére az  I. számú élelmezési norma mindenkori általános
forgalmi adóval növelt teljes pénzértéke vagy részértéke jár, amelyet – az  5.  § (3)  bekezdése szerint kiadott belső
rendelkezésben foglaltak szerint – ki kell fizetni.
(2) A  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 147.  §
(4) bekezdése és 151. § (12) bekezdése alapján a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény
tanulói részére az  étkezés teljes térítési díja 950 Ft/fő/nap, és részükre a  mindenkori I. számú élelmezési norma
szerinti ellátást kell biztosítani.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott teljes térítési díjból a Gyvt.-ben előírt kötelező kedvezmények, valamint a teljes
térítési díj és az  I. számú élelmezési norma bruttó értéke közötti különbözet elszámolásának rendjét a HM VGHÁT
az 5. § (2) bekezdésben meghatározott belső rendelkezésben szabályozza.
2. A II. számú élelmezési norma szerinti ellátás, valamint az ellátásra vonatkozó különös szabályok
10. § (1) A  II. számú élelmezési norma szerinti térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásra a  személyi állomány
az alábbiakban felsorolt esetekben jogosult:
1. az  MH dandár, ezred vagy zászlóalj jogállású katonai szervezeteinél ejtőernyős és búvár állományú
vagy ejtőernyős vagy búvár Munkaköri Azonosító Kóddal (a továbbiakban: MAK) rendelkező hivatásos,
szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonák,
2. a  katonai oktatási intézmények búvár- vagy ejtőernyős-kiképzésen részt vevő hallgatója, az  ejtőernyős
gyakorlati képzés megkezdése előtt 14 nappal, a gyakorlati képzés befejezésének napjáig,
3. az  olyan kiképzésre, tanfolyamra, továbbképzésre vezényelt hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot
teljesítő önkéntes tartalékos katonák, amelyen ejtőernyős ugrás vagy búvármerülés kerül végrehajtásra,
4. a  más magasabb szintű parancsnokság jogállású katonai szervezetnél, a  HM-nél, a  honvédelmi miniszter
alárendeltségébe tartozó szervezeteknél, illetve az  MH középszintű vezető szervénél ejtőernyős és búvár
beosztást betöltő vagy ejtőernyős vagy búvár szaktevékenységet folytató, MAK-kal vagy munkakörrel
rendelkező személyi állomány,
5. a harcászati hírszerző alegység állományába tartozó hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatteljesítésre
behívott önkéntes tartalékos katona a  beosztásba helyezés kezdő napjától a  beosztás betöltésének utolsó
napjáig,
6. a  HM-hez és a  honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezethez, a  más
magasabb szintű parancsnokság jogállású katonai szervezethez, illetve az MH középszintű vezető szervéhez
tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos ejtőernyős és búvár vagy ejtőernyős vagy búvár
katona, a tényleges ugró, merülési feladat megkezdése előtt 14 nappal, a feladatok befejezéséig.
(2) A II. számú élelmezési norma szerinti ellátásra való jogosultság kezdetét
a) a  búvár és harcászati hírszerző beosztásba helyezés kezdő napjával, a  jogosultság megszűnését pedig
a beosztás betöltésének utolsó napjával,
b) a polgári vagy katonai ejtőernyős alapképzettséggel nem rendelkező ejtőernyős-állomány részére 14 nappal
az ejtőernyős kiképzést megelőzően, a jogosultság megszűnését a beosztás betöltésének utolsó napjával,
c) polgári vagy katonai ejtőernyős alapképzettséggel rendelkező ejtőernyős-állomány részére a beosztásba
helyezés kezdő napjától, a jogosultság megszűnését a beosztás betöltésének utolsó napjával
az arra jogosult parancsnok, vezető napiparancsban, határozatban állapítja meg.
(3) A  II. számú élelmezési norma szerinti igényjogosultságot – a  (4)  bekezdésben foglalt kivétellel – napiparancsban
meg kell szüntetni annak, aki
a) az  ugrástól, merüléstől vagy – a  harcászati hírszerző alegység állományába tartozó személy esetén –
szolgálati beosztásának gyakorlásától 3 hónapnál hosszabb időre egészségügyi vagy egyéb okok miatt
eltiltott,
b) az ugrástól, merüléstől egészségi okok miatt véglegesen eltiltott,
c) 3 hónapnál hosszabb ideig az ugrást és merülést neki felróható okból vagy saját elhatározásából abbahagyta,
vagy
d) a beosztásba helyezéstől számított 6 hónapon belül a búvár, ejtőernyős szakkiképzést nem kezdte meg.
(4) A  (3)  bekezdéstől eltérően a  II. számú élelmezési norma szerinti ellátást az  (1)  bekezdésben meghatározott
feltételek fennállásáig nem kell megszüntetni, ha az  állomány tagjának az  egészségügyi eltiltás alapjául szolgáló,
szolgálati kötelmekkel összefüggő balesete vagy megbetegedése a szolgálat vagy a honvédelem ügye érdekében
kifejtett, kiemelkedő, különleges tevékenység, bátor helytállás, hősies magatartás tanúsítása során vagy azzal
összefüggésben következett be, és ennek elismerésére a  „Hazáért Érdemjelet” adományozták részére. Ebben
az  esetben a  12.  § (1)  bekezdés g)  pontja szerinti, az  élelmiszer-utalvány kiadásának megszüntetésére vonatkozó
rendelkezés nem alkalmazható, ezen állomány II. számú élelmezési norma szerinti jogosultságát a  jogosultság
alapját képező beosztás betöltésének utolsó napjáig kell megállapítani.
(5) Az  igényjogosultságot az  állományilletékes parancsnok szünteti meg. Az  újbóli igényjogosultság az  eltiltás vagy
szüneteltetés lejárta előtt 14 nappal kezdődik, amelyet az érintett elöljárónak parancsban kell meghatároznia.
(6) A  szolgálati viszonyáról lemondott, valamint felmentési idejét töltő hivatásos, szerződéses ejtőernyős,
búvárállomány részére – a  szolgálatteljesítés alóli mentesítés kezdő napjával – az  élelmezési normára való
jogosultságot meg kell szüntetni.
(7) Egészségügyi intézménybe fekvőbeteg-ellátásra felvett vagy beutalt ejtőernyős, búvár beosztású, hivatásos,
szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonának csak az  ott biztosított élelmezési
norma szerinti ellátás jár. Élelmiszer-utalványt ezen időszakra kiadni nem lehet.
(8) A  II. számú élelmezési norma szerinti ellátásra való jogosultságot – ha az  ellátásra e  rendelet szerint a  nem
ejtőernyős vagy búvár beosztású személyi állomány is jogosult – a kiképzési foglalkozást, tanfolyamot vagy egyéb
feladatot elrendelő parancsban kell megállapítani. Az  igényjogosultság a  feladat megkezdése előtt 14 nappal
kezdődik.
(9) Az  e  rendelet szerint magasabb értékű élelmezési normára jogosult ejtőernyős és búvár beosztású, hivatásos,
szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonának – a  magasabb értékű normára való
jogosultság időszakára – élelmiszer-utalványt kiadni nem lehet.
11. § A  búvár szakmai összevonások időtartama alatt a  búvár beosztású katonák részére egységesen a  II. számú
élelmezési norma szerinti élelmezési ellátást kell biztosítani. Ezeken a  napokon az  élelmezési norma pénzértéke
élelmezési utalvánnyal nem váltható meg.
12. § (1) A II. számú élelmezési normára jogosult, hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos
állományú katonák részére a természetbeni ellátás biztosítása helyett élelmiszer-utalványt kell kiadni:
a) heti pihenőnapokon,
b) szolgálatteljesítés alóli mentesülés napján,
c) kiképzési napokon a norma vacsora részértékében,
d) az éves szabadság időtartamára,
e) a belföldi szolgálati kiküldetés napjain, ha a norma szerinti természetbeni ellátásra nincs lehetőség,
f ) a parancsnok által engedélyezett szolgálatteljesítés alóli mentesítés időtartamára,
g) az  ugrástól, merüléstől egészségügyi okok miatti távollét, otthoni kezelés, kórházi járóbeteg-kezelés,
egészségügyi szabadság, szolgálatteljesítés alóli mentesülés napjaira, legfeljebb az egészségügyi okok miatti
távollét megkezdésétől számított 30 napig; 30 nap elteltével az élelmiszer-utalvány kiadását be kell szüntetni,
az újbóli élelmezési jogosultságot az ugrás, merülés kezdetével napiparancsban kell engedélyezni,
h) a 10. § (1) bekezdés 3. pontja alapján jogosultak, valamint a tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes
tartalékos katona részére a feladat megkezdése előtti 14 napra, valamint
i) a  búvár vagy ejtőernyős beosztású személyi állomány részére, ha olyan katonai szervezetnél teljesítenek
szolgálatot, ahol a II. számú élelmezési norma szerint nem gazdálkodnak.
(2) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti élelmiszer-utalvány nem jár az  éjszakai ugrást, merülést végző hivatásos,
szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos állományú ejtőernyős, búvár beosztásúak
részére, részükre természetbeni ellátást kell biztosítani. Ha az  ejtőernyős és búvár katona másnap nem a  napi
szolgálatteljesítési idő kezdetére vonul be a szolgálatteljesítési helyére, a norma reggeli és ebéd hányada élelmiszerutalvánnyal megváltható, amelyet a parancsnok napiparancsban szabályoz.
(3) A  II. számú élelmezési normára igényjogosult hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes
tartalékos katonáknak az élelmezési norma részértékét élelmiszer-utalvánnyal kell megváltani, ha az igényjogosult
hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona azt a szolgálatteljesítési időben
– önhibáján kívül – természetben nem tudja igénybe venni.
(4) A  10.  § (8)  bekezdése szerinti személyi állomány részére az  élelmiszer-utalványt annak a  szolgálati elöljárónak
az engedélyével utólagosan kell kiadni, aki felelős a tényleges ugrásért, merülésért.
(5) Az  MH KORK-ba beutalt, II. számú élelmezési normára igényjogosult állomány részére a  beutalás első napjától
a beutalás utolsó napjáig kizárólag az I. számú élelmezési norma szerinti ellátás jár, élelmiszer-utalványt a beutalás
napjaira kiadni nem lehet.
3. A III. számú élelmezési norma szerinti ellátás, valamint az ellátásra vonatkozó különös szabályok
13. § (1) A  III. számú élelmezési norma szerinti térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásra a  hivatásos, szerződéses
és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos állomány, valamint a  katonai oktatási intézmény hallgatója
az alábbiakban felsorolt esetekben jogosult:
1. a  repülő egység, alegység, továbbá az MH légi irányító és vezetési feladatait ellátó szervezete állományába
tartozó és repülő eszközökön repülést végző repülőhajózó MAK-kal rendelkező hivatásos, szerződéses
és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonák, a  beosztás betöltésének kezdő napjától
a beosztás betöltésének utolsó napjáig,
2. a  katonai felsőoktatási intézmény nappali tagozatán tanuló vagy képzésre vezényelt és gyakorlati repülő
kiképzésen részt vevő személyi állomány és honvéd tisztjelöltek a  gyakorlati repülés megkezdése előtt
14 nappal, a kiképzés befejezéséig,
3. az  MH központi egészségügyi intézménye által barokamrás kivizsgálásra berendelt ejtőernyős, búvár
és repülőhajózó hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona
a  kivizsgálás napjain, továbbá a  barokamrában vizsgálatot végző orvosok, a  vizsgálat előtt 14 nappal és
a vizsgálatok alatt,
4. a Légi Kutató-Mentő Szolgálat egészségügyi szakállománya a szolgálatteljesítés napján,
5. a MEDEVAC szolgálat egészségügyi szakállománya a szolgálatteljesítés napján,
6. a kondicionáló-kiképzési, valamint a katonai kiképzési és oktatási célú rendezvényekről, továbbá a regeneráló
pihenés és a  rekreáció rendjéről szóló 13/2013. (VIII. 1.) HM rendelet (a továbbiakban: Üdültetési HM R.)
4. § (1) bekezdése szerinti állomány a kondicionáló-kiképzési rendezvény idejére,
7. a  más magasabb szintű parancsnokság jogállású katonai szervezetnél, a  HM-nél, a  honvédelmi miniszter
alárendeltségébe tartozó szervezeteknél, illetve az  MH középszintű vezető szervnél repülőhajózó vagy
repülőműszaki szaktevékenységet folytató, repülőhajózó vagy repülőműszaki MAK-kal vagy munkakörrel
rendelkező személyi állomány.
(2) A  III. számú élelmezési norma szerinti ellátásra való jogosultság kezdetét az  (1) bekezdés 1. és 7. pontja esetében
a  beosztásba helyezés kezdő napjával, a  jogosultság megszűnését pedig a  beosztás betöltésének utolsó napjával
az arra jogosult parancsnok napiparancsban állapítja meg.
14. § A  III. számú élelmezési normára jogosultak közül a  repülőhajózó hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot
teljesítő önkéntes tartalékos állományú katonák részére a  természetbeni ellátás biztosítása helyett élelmiszerutalványt kell kiadni:
a) a heti pihenőnapokon,
b) a szolgálatteljesítés alóli mentesülés napján,
c) a repülésmentes kiképzési napokon kiképzési időn kívüli időszakra eső főétkezések értékében,
d) az éves szabadság időtartamára,
e) a belföldi szolgálati kiküldetés napjain, ha a norma szerinti természetbeni ellátásra nincs lehetőség,
f ) a  repüléstől egészségügyi okok miatti távollét, otthoni kezelés, kórházi járóbeteg-kezelés, egészségügyi
szabadság, szolgálatteljesítés alóli mentesülés napjaira, legfeljebb az  egészségügyi okok miatti távollét
megkezdésétől számított 30 napig; 30 nap elteltével az  élelmiszer-utalvány kiadását be kell szüntetni,
az újbóli élelmezési jogosultságot a repülés kezdetével napiparancsban kell engedélyezni,
g) azoknak, akik olyan honvédelmi szervezetnél teljesítenek szolgálatot, ahol a  III. számú élelmezési norma
szerint nem gazdálkodnak, e  személyek – ha szolgálati kiküldetésük során repülő szervezet étkezdéjében
étkeznek – az  igénybe vett étkezésért a  III. számú élelmezési norma vagy résznorma összegét kötelesek
téríteni,
h) külföldi repülőkiképzésen részt vevő hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes
tartalékos repülőhajózó oktató és hallgató állománynak a kiképzése időtartamára, és
i) a 16. § (6) bekezdése alapján biztosításra kerülő ellátás esetében.
15. § A 14. § g) pontja szerinti esetben az élelmiszer-utalványt annak a szolgálati elöljárónak az engedélyével kell kiadni,
aki felelős a más magasabb szintű parancsnokság jogállású katonai szervezetnél, a HM-nél, a honvédelmi miniszter
alárendeltségébe tartozó szervezeteknél szolgálatot teljesítő repülőhajózó repüléséért. Ilyen címen a  szolgálati
elöljáró csak akkor engedélyezheti az élelmiszer-utalvány kiadását, ha a repülőhajózó ténylegesen repülőkiképzést
folytat.
16. § (1) Meg kell szüntetni a III. számú élelmezési norma szerinti ellátást
a) – a  (7)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  repüléstől 3 hónapnál hosszabb időre egészségügyi és egyéb ok
miatt eltiltott vagy neki felróható okból 3 hónapnál hosszabb ideig nem repülő, valamint a  repülést saját
elhatározásából abbahagyó repülőhajózó esetében,
b) a  szolgálati viszonyáról lemondott, valamint felmentési idejét töltő hivatásos és szerződéses repülőhajózó
állomány esetében a szolgálatteljesítés alóli mentesítés kezdő napjától,
c) a  repüléstől egészségi okok miatt véglegesen eltiltottak esetében a  döntési jogkörrel rendelkező orvosi
bizottság döntésének napjától.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben az  igényjogosultságot annak az  elöljárónak kell parancsban
megszüntetnie, aki a  repüléstől való eltiltást elrendelte, aki a  repülőhajózó hibájáról, elhatározásáról tudomást
szerez; az újbóli igényjogosultság a  repülés megkezdése előtt 14 nappal kezdődik, amelyet az érintett elöljárónak
parancsban kell meghatároznia.
(3) Az  MH KORK-ba beutalt repülőhajózó részére a  beutalás első napjától a  beutalás utolsó napjáig csak az  I. számú
élelmezési norma szerinti ellátás jár, ha az  nem minősül a  13.  § (1)  bekezdés 6.  pontja szerinti kondicionáló
kiképzésnek. Élelmiszer-utalványt a beutalás napjaira kiadni nem lehet.
(4) Egészségügyi intézménybe fekvőbeteg-ellátásra felvett vagy beutalt repülőhajózó beosztású állomány csak az ott
biztosított élelmezési ellátásra jogosult. Élelmiszer-utalványt ezen időszakra kiadni nem lehet.
(5) A repülési napokon a repülési váltásnak megfelelő főétkezést – reggeli, ebéd, vacsora – kötelező igénybe venni.
 (6) A  külföldi katonák részvételével megtartásra kerülő törzsvezetési és csapatgyakorlaton, hadijátékon részt vevő
repülőhajózó beosztású állománynak, ha részükre a  III. számú élelmezési norma szerinti ellátás nem biztosított,
a VI. számú élelmezési norma szerinti ellátás természetben jár. Élelmiszer-utalványt ezen időszakra kiadni nem lehet.
(7) Az  (1)  bekezdés a)  pontjától eltérően a  III. számú élelmezési norma szerinti ellátást a  13.  § (1)  bekezdésben
meghatározott feltételek fennállásáig nem kell megszüntetni, ha az  állomány tagjának az  (1)  bekezdés a)  pontja
szerinti eltiltás alapjául szolgáló, szolgálati kötelmekkel összefüggő balesete vagy megbetegedése a szolgálat vagy
a  honvédelem ügye érdekében kifejtett kiemelkedő, különleges tevékenység, bátor helytállás, hősies magatartás
tanúsítása során vagy azzal összefüggésben következett be, és ennek elismerésére a  „Hazáért Érdemjel”-et
adományozták részére. Ez  esetben a  14.  § f )  pontja szerinti, az  élelmiszer-utalvány kiadásának beszüntetésére
vonatkozó rendelkezés nem alkalmazható, ezen állomány III. számú élelmezési norma szerinti jogosultságát
a jogosultság alapját képező beosztás betöltésének utolsó napjáig kell megállapítani.
4. A IV. számú élelmezési norma szerinti ellátás különös szabályai
17. § (1) A  IV. számú élelmezési norma szerinti ellátásra az  MH központi egészségügyi ellátó intézményébe fekvőbetegellátásra beutaltak jogosultak.
(2) A  IV. számú élelmezési norma értéke az  egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő
finanszírozásának részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott összeg, melynek elszámolását
a kormányrendeletben meghatározottak szerint kell végrehajtani.
5. Az V. számú élelmezési norma szerinti ellátás különös szabályai
18. § Az V. számú élelmezési norma szerinti élelmezési ellátásra az Üdültetési HM R. szerint rekreációs szolgáltatást térítés
ellenében igénybe vevők az abban meghatározott térítési szabályok szerint jogosultak.
6. A VI. számú élelmezési norma szerinti ellátás
19. § (1) A  VI. számú élelmezési norma szerinti térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásra a  személyi állomány és
a katonai oktatási intézmény hallgatója az alábbiakban felsorolt esetekben jogosult:
1. a  külföldi béketámogató feladatban és a  Magyarországon kívül települő, szövetségesi területen vagy
légtérben működtetett fegyveres készenléti szolgálat fenntartása érdekében elrendelt feladatban részt vevő
személyi állomány, a kiutazás napjától a hazautazás napjáig, ha az élelmezési ellátás az MH által biztosított,
2. a külföldön béketámogató tevékenységben és a Magyarországon kívül települő, szövetségesi területen vagy
légtérben működtetett fegyveres készenléti szolgálat fenntartása érdekében elrendelt feladatban részt vevő,
önálló élelmezési szolgálattal nem rendelkező katonai szervezeteknél a 22. § a)–i) és m) pontjában felsorolt
ünnepnapokon rendezett ünnepségeken részt vevő személyi állomány, a  normát a  honi ellátó katonai
szervezet számíthatja fel,
3. a  Hvt. 36.  § (1)  bekezdés h)  pontja szerinti szolgálati feladat ellátására vezényelt, illetve ennek érdekében
az Mt. 53. §-a vagy a Kjt. 44/A. § (4) bekezdése szerint foglalkoztatott személyi állomány a szolgálatteljesítési,
munkavégzési helyén tartózkodás idejére eső főétkezésre,
4. a  külföldi katonák részvételével megtartott gyakorlatok, hadijátékok, kiképzések, törzsvezetési gyakorlatok,
valamint a HM szervek és az MH szervezetek által szervezett tanfolyamok személyi állománya, ha a külföldi
katonák is e norma alapján kerülnek ellátásra, és részükre nincs megállapítva alacsonyabb összegű térítési díj;
a külföldi személyek egyezmény alapján részesülnek élelmezési ellátásban,
5. a  katasztrófák elleni védekezésre, elhárításra kirendelt állomány, a  kirendelés napjától az  állandó körletbe,
katonai szervezethez visszaérkezés napjáig.
(2) A  norma terhére reggelit, ebédet, vacsorát, éjszakai pótlékot és az  időjárási viszonyoknak megfelelő védőitalt
kötelező biztosítani.
(3) Nem számít az  (1)  bekezdés 3. és 5.  pontja szerinti feladatellátásnak a  feladat irányítása érdekében a  HM-ben és
a  miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeteknél, az  MH középszintű vezető szervénél, valamint
az  alárendelt katonai szervezettel rendelkező más magasabb szintű parancsnokság jogállású katonai szervezetnél
ügyeleti vagy készenléti szolgálat ellátása. Az  ilyen feladat ellátására beosztott személyi állomány részére
a 8. § (1) bekezdés 29. és 30. pontja szerinti ellátás jár.
(4) Ha az  (1)  bekezdés 5.  pontja szerinti feladat esetén a  külföldi állomány részére alacsonyabb összegű térítési díj
szerinti ellátás van megállapítva, a személyi állomány a hazai feladatokra vonatkozó ellátásra jogosult.
(5) A  külföldi béketámogató feladatban és a  Magyarországon kívül települő, szövetségesi területen vagy légtérben
működtetett fegyveres készenléti szolgálat fenntartása érdekében elrendelt feladatban részt vevő személyi
állomány részére a  kiutazás napjától a  műveleti területre történő kiérkezés napjáig, valamint a  műveleti
területről harmadik országba történő szolgálati kiküldetés napjaira, amennyiben a  külföldi szolgálatot teljesítők
egyes járandóságairól szóló HM rendelet alapján étkezési költségtérítésben nem részesül, térítésmentes
természetbeni élelmezési ellátást nem kap, és költségeit a  küldő nemzetközi szervezet nem téríti meg, a  művelet
irányításáért felelős katonai szervezet parancsnokának döntése alapján a  norma pénzértéke élelmezési átalányköltségtérítésként készpénzben megváltható.
7. Kiegészítő élelmezési norma szerinti ellátás 20. § (1) A kiegészítő élelmezési normát a honvédelmi szervezet abban az esetben számolhatja fel, ha:
a) az állományába tartozó hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona,
közalkalmazott vagy munkavállaló feladatát olyan helyen hajtja végre, ahol természetbeni élelmezési ellátása
kizárólag polgári vendéglátóipari egységben valósítható meg, vagy
b) a  külföldi béketámogató tevékenységben és a  Magyarországon kívül települő, szövetségesi területen vagy
légtérben működtetett fegyveres készenléti szolgálat fenntartása érdekében elrendelt feladatban részt vevő
személyi állomány megfelelő szintű ellátása a  19.  § (1)  bekezdés 1.  pontjában meghatározott jogosultság
alapján nem biztosítható.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában előírtak szerinti ellátás csak a logisztikai tevékenységet folytató más magasabb szintű
parancsnokság jogállású katonai szervezet élelmezési anyagnemért felelős főnökének előzetes engedélyével,
szerződés alapján biztosítható. Az engedély megadásához a katonai szervezet felterjeszti a logisztikai tevékenységet
folytató más magasabb szintű parancsnokság jogállású katonai szervezet élelmezési anyagnemért felelős főnöke
részére a  szolgáltató árajánlatát, a  szerződéstervezetet, az  illetménykülönbözetek kimutatásáról szóló számvetést,
valamint az ellátásra vonatkozó döntési javaslatot.
(3) A kiegészítő élelmezési norma összege a döntési javaslatban szereplő élelmezési norma és a szerződéstervezetben
meghatározott ár különbözete.
(4) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti ellátás a  művelet ellátásáért felelős parancsnok felterjesztésének megfelelően,
a  külföldi műveletért felelős elöljáró és a  logisztikai tevékenységet folytató más magasabb szintű parancsnokság
jogállású katonai szervezet parancsnokának együttes javaslata alapján, a  HVKF döntése alapján biztosítható.
A kiegészítő norma értékéről, a javaslatot figyelembe véve, a HVKF dönt.
(5) A  kiegészítő élelmezési norma szerinti ellátás a  logisztikai tevékenységet folytató más magasabb szintű
parancsnokság jogállású katonai szervezet élelmezési anyagnemért felelős főnökének adagszám nélküli illetmény
felszámítására vonatkozó előzetes engedélye alapján biztosítható.
(6) Vásárolt élelmezési ellátású külföldi szolgálatteljesítés esetén a  kiegészítő norma szerinti ellátás szabályai szerint
kerül ellátásra a  külföldi béketámogató feladatban és a  Magyarországon kívül települő, szövetségesi területen
vagy légtérben működtetett fegyveres készenléti szolgálat fenntartása érdekében elrendelt feladatban részt vevő
személyi állomány, a kiutazás napjától a hazautazás napjáig, az adott feladatra vonatkozó technikai egyezményben
megállapított összeg szerinti értékben.
8. Pótélelmezési normával kiegészített ellátás 21. § (1) A  pótélelmezési norma szerinti térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásra a  személyi állomány
az alábbiakban felsorolt esetekben jogosult:
1. a 8. § (1) bekezdés 28–40. pontjában felsorolt esetekben az ott meghatározott személyek,
2. a  légvédelmi, légtérellenőrző szervezetek állományából az  éjszakai repülést kiszolgáló személyi állomány
az éjszakai igénybevétel napjain,
3. az MH repülőegységeinél a repülést kiszolgáló III. számú élelmezési norma szerinti ellátásban nem részesülő
START szolgálatot ellátó személyi állomány az éjszakai repülések alkalmával,
4. az  állami rendezvények katonai protokolláris kiszolgálásáért felelős katonai szervezet folyamatos díszelgő
kiképzést folytató és a  központi zenekar hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes
tartalékos katonái a  díszelgés és a  díszelgésre történő felkészülés, valamint a  helyőrségi zenekarok, illetve
a  helyőrségtől díszelgésre kirendelt hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes
tartalékos katonák a díszelgésre történő felkészülés és díszelgési feladatok ellátásának napjain,
5. az  éjszakai szolgálatteljesítésre, munkavégzésre feladatellátásra vezényelt, berendelt személyi állomány,
tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona és a  katonai oktatási intézmény hallgatója, ha
a tevékenység időtartama eléri a 4 órát,
6. a  repülőhajózó hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonák
startétkezés címén tényleges repülési napokon, valamint készültségi szolgálatban, ha a szolgálatteljesítésük
helyéről nem távozhatnak el, a  pótnorma ez  esetben csak természetben biztosítható; a  tényleges repülési
napokon a  startétkezést parancs vagy repülési terv alapján a  repültető katonai szervezet térítésmentesen
köteles biztosítani,
7. a  katonai oktatási intézmény hallgatója hallgatói pótnormára a  szolgálati viszony kezdetétől annak
megszűnéséig jogosult, ideértve a  katonai oktatási intézmény által szervezett táborozás, kihelyezés és
nyilvános tiszt- és altisztavatás időszakát is ha a  természetbeni ellátás nem biztosított, a  norma értéke
a 9. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint készpénzben kifizethető,
8. a  HM objektumaiban és az  MH laktanyáiban vért adó személyi állomány a  véradás napján, ha a  véradásra
a polgári vérellátó szolgálat együttműködésével kerül sor.
(2) A pótélelmezési normára jogosultak létszámát a napi összesített létszámjelentésnek kell tartalmaznia.
 (3) Ha az  (1)  bekezdés 1.  pontjában meghatározott személy a  feladat jellegéből adódóan az  (1)  bekezdés 5.  pontja
szerinti éjszakai pótlékra is jogosult, és a szolgálatteljesítési vagy munkavégzési idő eléri a 10 órát, részére mindkét
jogcím szerinti ellátást biztosítani kell.
(4) Nem számítható fel a  pótnorma értéke a  19.  § (1)  bekezdése alapján VI. számú élelmezési norma szerint ellátott
állomány részére.
(5) Ha a  személyi állomány az  (1)  bekezdés 1. és 4.  pontja alapján is jogosult pótélelmezési norma szerinti ellátásra,
akkor részére az élelmezési pótlék csak egyszer adható ki, és a norma értéke is csak egyszer számítható fel.
9. Élelmezési feljavítási norma felszámításának sajátos szabályai 22. § (1) Az  élelmezési feljavítási norma értékét az  I. számú élelmezési norma szerint természetbeni élelmezési ellátásban
részesülők ebédétkezési létszáma, valamint kizárólag az  m)  pontban meghatározott személyek után felszámított
VI. számú élelmezési norma ebédétkezési létszáma után kell felszámítani az alábbi napokon:
a) január 1-jén,
b) március 15-én,
c) május 1-jén,
d) május 21-én,
e) augusztus 20-án,
f ) október 23-án,
g) december 25–26-án,
h) nagypénteken és húsvéthétfőn,
i) pünkösdhétfőn,
j) a szerződéses katonák alapozó kiképzésének és az önkéntes tartalékos katonák alapfelkészítésének befejező
napjain,
k) csapatzászló-adományozás, valamint csapatünnep és fegyvernemi nap alkalmával,
l) önálló honvédelmi szervezet és az  alapító okiratban jogelődként meghatározott szervezete megalakulási
napja és felszámolási ünnepsége alkalmával,
m) a külföldön béketámogató tevékenységben és a Magyarországon kívül települő, szövetségesi területen vagy
légtérben működtetett fegyveres készenléti szolgálat fenntartása érdekében elrendelt feladatban részt vevő
katonai szervezet Nemzeti Nap ünnepsége alkalmával, évente egy alkalommal,
n) a 8. § (1) bekezdés 14–27. pontjában felsorolt esetekben.
 (2) Az (1) bekezdés a)–i) és m) pontjában meghatározott esetekben, ha a külföldön béketámogató tevékenységben és
a Magyarországon kívül települő, szövetségesi területen vagy légtérben működtetett fegyveres készenléti szolgálat
fenntartása érdekében elrendelt feladatban részt vevő katonai szervezet élelmezése vásárolt élelmezés formájában
történik, a pénznorma a honi ellátó katonai szervezetnél számítható fel.
(3) Ha az  (1)  bekezdés a)–l)  pontja szerinti alkalmak közül kettő vagy több is ugyanarra a  napra esik, az  élelmezési
feljavítási normát akkor is csak egyszeresen lehet felszámítani.
(4) A normát az (1) bekezdés b)–f ) pontja esetében az ünnepség megtartásának napjára is fel kell számítani, és annak
terhére az  ünnepi étkezést fel kell javítani. Ha az  (1)  bekezdés k)  pontjában meghatározott ünnep alkalmából
az ünnepséget nem az adott napon rendezik, akkor a norma csak az ünnepség napján számítható fel.
10. Utánpótlási norma szerinti ellátás 23. § Utánpótlási norma felszámítására az önálló élelmezési gazdálkodást folytató katonai szervezetek az alábbiak szerint
jogosultak:
1. az MH katonai szervezeteinek konyhái és étkezdéi az ebédétkezést igénybe vevő személyi állomány és egyéb
jogcímen jogosultak létszáma után,
2. az  eldobható élelmezési felszereléssel biztosított hazai és nemzetközi gyakorlatokra történő felkészülés
és végrehajtásának időtartama alatt, valamint a  haditechnikai bemutatókon és kihelyezéseken részt vevő
katonai szervezetek igényjogosult állományának ebédlétszáma után,
3. a  külföldön üzemeltetett konyha- és étkezdeélelmezési felszerelésre és egyéb fogyó anyagra a  személyi
állomány ebédlétszáma után,
4. a katonai szervezetek évente, az általuk tárolt élelmezési állománytáblás szaktechnikai eszközök darabszáma
után,
5. a katonai szervezetek, az állományi létszám növelése, továbbá a hivatásos és szerződéses állomány tartalékos
állománnyal vagy keretátadással történő kiegészítése esetén szükséges egyéni melegítőeszközök első
ellátmányára,
6. a  honvédelmi szervezetek központi ingatlan-nyilvántartásában teakonyhaként nyilvántartott helyiségek
felszerelése és egyéb anyagai után,
7. a  startbüfék konyhai és éttermi felszerelési és egyéb fogyó anyagaira a  startétkezést ténylegesen igénybe
vevő állomány után, és
8. az  élelmezési állománytáblás szaktechnikai eszközök – üzemeltetési utasításban előírt vagy jogszabályban
meghatározott – időszakos felülvizsgálat után.
11. Védőital norma szerinti ellátás 24. § (1) Védőital norma szerinti ellátásra a személyi állomány, a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonai és
a katonai oktatási intézmény hallgatója az alábbi esetekben jogosult:
1. ha a  szabadtéren vagy fűtetlen zárt térben történő munkavégzés, szolgálatteljesítés idejének legalább
50%-ban és legalább 4 óra időtartamban a hőmérséklet nem éri el a +10 °C -t, az ott szolgálati tevékenységet
ellátó személyi állomány részére legalább +50 °C-ot elérő hőmérsékletű teaitalt kell biztosítani a szükséges
mennyiségben; ahol a  teaital elkészítésének tárgyi, higiéniai és infrastrukturális feltételei adottak, ott
a nyersanyag kiadása legfeljebb két napra előre is lehetséges; ha az előző körülmények közötti munkavégzés
parancs szerint eléri a 10 órát, a tényleges munkaidőre a 2. számú védőital norma kétszeresen számítandó fel,
2. ha szabadtéri munkahelyen és szolgálatteljesítési helyen, valamint zárt, légkondicionáló berendezés nélküli,
nem személygépjárműnek minősülő haditechnikai eszközök felépítményében a  hőmérséklet meghaladja
a  +24 °C-ot, az  ott szolgálati tevékenységet ellátó állomány részére igény szerinti mennyiségben 14–16  °C
hőmérsékletű vezetékes ivóvizet kell biztosítani; ha ez  nem megoldható, akkor részükre palackozott
ásványvizet kell biztosítani a  szükséges mennyiségben; ha az  előző körülmények közötti munkavégzés
parancs szerint eléri a 10 órát, a tényleges munkaidőre a 3. számú védőital norma kétszeresen számítandó fel,
3. a zárt térben munkát végzők részére vezetékes ivóvíz vételi lehetőséget kell biztosítani, norma felszámítására
nem jogosít.
(2) Nem számítható fel a védőital norma értéke a 19. § (1) bekezdése alapján VI. számú élelmezési norma szerint ellátott
állomány részére.
(3) Az  (1)  bekezdés 1. és 2.  pontja szerinti védőital-ellátást úgy kell megszervezni, hogy a  szolgálati tevékenység,
munkavégzés megkezdésétől a védőital-kiszolgálás lehetősége folyamatosan biztosított legyen.
12. Tankonyhai élelmezési norma szerinti ellátás 25. § Tankonyhai élelmezési norma az  egyéni tankonyhai főzésen részt vevő, katonai oktatási intézmény hallgatói,
valamint az  MH szintű, a  nemzeti és a  nemzetközi szakácsversenyen részt vevő személyi állomány által
a  felkészülés és a  verseny napjain elkészített adagszám után a  logisztikai tevékenységet folytató más magasabb
szintű parancsnokság jogállású katonai szervezet élelmezési anyagnemért felelős főnökének engedélye alapján
számítható fel.
13. Tisztálkodó szer norma szerinti ellátás 26. § (1) Tisztálkodó szerre természetben a következő személyi állomány jogosult:
a) 110–130 grammos szappanra vagy a normaértékkel megegyező folyékony kéztisztítóra a honvéd tisztjelölt
a tanítási év hónapjaira úgy, hogy a norma mindenkori pénzértéke kifizethető,
b) 110–130 grammos szappanra vagy a  normaértékkel megegyező folyékony kéztisztítóra az  a  személyi
állomány, akinél a szennyeződés csak szappanos, meleg vizes mosással távolítható el, és olyan munkahelyen
végez munkát vagy szolgálatteljesítési helyen teljesít szolgálatot, ahol az üzemeltetési keretszerződés alapján
a folyékony kéztisztítószer nem biztosított,
c) 110–130 grammos szappanra vagy a  normaértékkel megegyező folyékony kéztisztítóra az  egészségügyi
szolgálatban, kórházakban, csapatrendelőkben és a  gyengélkedő szobákban beosztásánál, munkakörénél
fogva közvetlenül gyógyítással, betegápolással foglalkozó személyi állomány a  beosztásba, munkakörbe
helyezés kezdőnapjától, a beosztás, munkakör betöltésének befejező napjáig, ha olyan munkahelyen végez
munkát vagy szolgálatteljesítési helyen teljesít szolgálatot, ahol az  üzemeltetési keretszerződés alapján
a folyékony kéztisztítószer nem biztosított,
d) szappanra, ipari kéztisztító szerre és bőrápoló készítményre, a fokozott szennyeződéssel járó munkahelyeken,
szolgálatteljesítési helyeken az  a  személyi állomány, akinek bőrét szappanos, meleg vizes mosással el nem
távolítható szennyeződés éri.
(2) A munkahelyek és szolgálatteljesítési helyek tisztálkodó szer járandósága a következő:
a) fertőtlenítő hatású folyékony kéztisztító a  katonai szervezet kezelésében működő konyhák részére,
a konyhakapacitás szerinti mennyiségben, és
b) szappan vagy a  normaértékkel megegyező folyékony fürdőszer a  repülőterek magassági állomásaiban
üzemelő fürdők részére.
 (3) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott tisztálkodási szerek személyenként, szolgálatteljesítési helyenként
vagy munkahelyenként, havonta értendők. A  munkahelyeket, szolgálatteljesítési helyeket és az  igényjogosultak
foglalkozás szerinti felsorolását, valamint a  járandóság mennyiségét a  honvédelmi szervezet vezetője saját
hatáskörben állapítja meg.
(4) Ha a  szappan helyett helyettesítő termék kerül kiadásra, akkor a  (3)  bekezdéstől eltérően egyszerre legfeljebb
háromhavi tisztítószer járandóság is kiadható.
(5) A tisztálkodó szer normára jogosult munkakört és beosztást betöltő személyek körét, valamint a szolgálatteljesítési
és munkahelyek tisztálkodó szer ellátásra való jogosultságát, a  közegészségügyi előírások, továbbá a  honvédelmi
szervezet munkahelyi kockázatértékelése alapján az  állományilletékes parancsnok vagy a  munkáltatói jogkör
gyakorlója évente járandósági parancsban vagy határozatban állapítja meg.
(6) A  tisztálkodó szerre való jogosultság, valamint a  tisztítószer és bőrápoló készítmény igény meghatározását
a  szolgálatteljesítési és a  munkakörülmények változása esetén haladéktalanul, egyéb esetben a  munkahelyi
kockázatértékelés gyakoriságához illeszkedő rendszerességgel, de legalább 3 évente végre kell hajtani.
14. Egyéb élelmezési anyag utánpótlási norma szerinti ellátás
27. § (1) A konyhát, éttermet, büfét üzemeltető honvédelmi szervezetek a konyhák, éttermek és büfék után természetbeni,
egyéb élelmezési anyag utánpótlási norma szerinti ellátásra jogosultak.
(2) Az új és felújított konyhák, éttermek és büfék első alapellátását – a konyha és étkezde férőhely szerinti kapacitását és
a felterjesztett igénylést figyelembe véve – a logisztikai tevékenységet folytató más magasabb szintű parancsnokság
jogállású katonai szervezet élelmezési anyagnemért felelős főnöke állapítja meg és engedélyezi.
15. Teakonyha norma szerinti ellátás 28. § (1) Teakonyha norma felszámítására az élelmezési gazdálkodást folytató katonai szervezetek a honvédelmi szervezetek
központi ingatlan-nyilvántartása alapján teakonyhának minősülő helyiségek után az alábbi épületekben jogosultak:
a) a  katonai szervezetek a  szerződéses állomány elhelyezése érdekében újonnan épített, átépített, felújított
épületeikben kialakított teakonyhák után,
b) a katonai szervezetek az általuk üzemeltetett nőtlenszállókban kialakított teakonyhák után és
c) a honvédelmi szervezetek az irodaépületekben kiépített teakonyhák után.
(2) Az  (1)  bekezdésben szereplő teakonyha normák első ellátásának összetételét és azok biztosítását, az  igényelt
anyagok, felszerelések kiadását a logisztikai tevékenységet folytató más magasabb szintű parancsnokság jogállású
katonai szervezet élelmezési anyagnemért felelős főnöke engedélyezi a Normafüzetben meghatározottak alapján.
16. Esetenkénti utánpótlási norma szerinti ellátás 29. § Esetenkénti utánpótlási norma felszámításra jogosultak:
a) a  külföldi katonák részvételével tartott törzsvezetési és csapatgyakorlatokon, hadijátékokon részt vevő
külföldi katonák után a  gyakorlaton élelmező katonai szervezetek az  élelmezési ellátásért térített összeg
5%-ának megfelelő összegben,
b) a leírási tanúsítvány alapján rendezett konyha, teakonyha és éttermi felszerelés visszapótlására az élelmezési
gazdálkodást végző katonai szervezetek a leírt összeg 70%-ának megfelelő összegben és
c) az  élelmezési gazdálkodást végző katonai szervezet a  kártérítési eljárás keretében a  konyha, teakonyha és
éttermi felszerelésből megtérült összeg 100%-ának megfelelő összegben.
17. Repülőműszaki élelmezési támogatás szerinti ellátás 30. § (1) A  támogatás – Normafüzetben meghatározott – 100%-os mértékére jogosult az MH repülő, illetve repülőeszköz-javító
egységeinél, oktatási intézményben repülőműszaki szaktevékenységet folytató repülőműszaki MAK-kal, vagy
munkakörrel rendelkező személyi állomány, aki a „Légijármű szerelő szakszolgálati engedéllyel” rendelkezik, illetve annak
megszerzése érdekében repülőműszaki szaktevékenységet szakszolgálati engedéllyel rendelkező irányítása mellett végez.
(2) A  támogatás 50%-os mértékére jogosult a  szolgálatteljesítés, munkavégzés napján a más, magasabb szintű
parancsnokság jogállású katonai szervezetnél, a  HM, a  honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó
szervezeteknél, illetve az MH középszintű vezető szervnél repülőműszaki szaktevékenységet folytató, repülőműszaki
MAK-kal, vagy munkakörrel rendelkező személyi állomány, aki a „Repülőműszaki földi szakszemélyzet szakszolgálati
engedély” valamely érvényes típusával rendelkezik, illetve annak megszerzése érdekében szakszolgálati engedéllyel
rendelkező személy irányítása mellett végez repülőműszaki szaktevékenységet.
31. § (1) A repülőműszaki élelmezési támogatás nem jár a 30. §-ban meghatározott igényjogosultnak,
a) ha e rendelet szerint, a részére biztosított repülőműszaki támogatás egy napra vetített értékét elérő összegű
természetbeni élelmezési ellátásra jogosult,
b) ha kórházi, rehabilitációs intézeti ápolás, kezelés alatt áll, vagy
c) ha felmentés, nyugállományba helyezés, más beosztásba vagy munkakörbe helyezés, egész hónapban
illetmény nélküli szabadság, beosztásból felfüggesztés, személyi szabadságot korlátozó kényszerintézkedés
miatt a repülőműszaki beosztásban, munkakörben a szolgálatteljesítés, illetve munkavégzés alól mentesítik.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt esetekben a havi járandóságot időarányosan, 30 naptári nappal számolva csökkenteni
kell.
18. Tisztítószer norma szerinti ellátás 32. § Tisztítószer norma szerinti ellátásra jogosultak:
a) a személyi állomány részére élelmezési ellátást végző konyhák és éttermek,
b) a katonai oktatási intézmény hallgatói részére élelmezési ellátást végző élelmező konyhák és éttermek és
c) a nyugállományú katonák, közeli hozzátartozóik, valamint a személyi állomány közeli hozzátartozója részére
élelmezési ellátást végző konyhák és éttermek
az ott étkező igényjogosultak ebédlétszáma után.
III. FEJEZET
AZ ÜZEMI ÉTKEZTETÉS SZABÁLYAI 19. Természetbeni munkahelyi élelmezési ellátás
33. § (1) Az I. számú élelmezési norma szerinti természetbeni munkahelyi ebéd ellátásra térítés ellenében jogosult:
a) a személyi állomány bármely katonai szervezet által üzemeltetett étkezdében,
b) a  hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona közeli hozzátartozója
az (5) bekezdésben meghatározottak szerint, és
c) a  honvédelmi szervezetektől nyugdíjba, nyugállományba vonult személyek és azok közeli hozzátartozói
az (5) bekezdésben meghatározottak szerint.
 (2) Az  I. számú élelmezési norma szerinti természetbeni munkahelyi reggeli és vacsora ellátásra térítés ellenében
jogosult a személyi állomány bármely katonai szervezet által üzemeltetett étkezdében. Az igénybe vett főétkezések
térítési díját a Normafüzet tartalmazza.
(3) A  természetbeni munkahelyi ebéd ellátást az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott igényjogosultak akkor is
igénybe vehetik, ha
a) gyermekgondozási segélyben részesülnek,
b) szabadságon vannak,
c) egészségügyi szabadságon vannak,
d) gyermekgondozási díjban részesülnek,
e) betegszabadságon vannak,
f ) fizetés vagy illetmény nélküli szabadságon vannak, vagy
g) táppénzben részesülnek.
(4) Azok a legénységi állományú katonák, akik a 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti ellátást választották, a munkahelyi
ebédért térítési díjat nem fizetnek.
(5) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott jogosultaknak a természetbeni ebéd igénybevételét és az ebéd
helyben fogyasztását vagy elvitelét – a konyha és étkezde teljesítőképességét és a személyzet létszámát figyelembe
véve – az étkezdét üzemeltető katonai szervezet parancsnoka, vezetője engedélyezi.
(6) A  munkahelyi étkezést igénybe vevő állomány térítését – a  béren kívüli juttatásokra vonatkozó szabályok
figyelembevételével – úgy kell megállapítani, hogy az tartalmazza az élelmezéshez felhasznált nyersanyag, valamint
energia költségének mértékét. A katonai szervezetek által üzemeltetett étkezdékben az üzemiétkezés-térítés rendjét
és a  térítési díjakat – az  államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet előírásaira tekintettel, összhangban
a 4. § (2) bekezdésében foglaltakra – a HM VGHÁT határozza meg.
20. Az élelmezési hozzájárulás felszámítására és az étkezéstérítésre kötelezettekre vonatkozó sajátos
szabályok
34. § (1) Étkezéstérítésre kötelezett beosztásban szolgálatot teljesítőnek, illetve ilyen munkakörben munkát végzőnek
minősülnek az MH katonai szervezeteinél
a) az élelmezési szakterület vezetéséért felelős tiszt, altiszt, közalkalmazott,
b) az ellátó-, logisztikai tiszt, altiszt, beosztott altiszt, élelmezési ellátó szakasz-, illetve rajparancsnok,
c) az élelmezési raktári vagy étkezdei nyilvántartó, illetve adminisztrátor,
d) az étkezdevezető,
e) az élelmezési raktárvezető,
f ) az élelmezési raktár raktárkezelő,
g) az étkezde- (és büfé-) pénztáros,
h) a büfévezető (kezelő),
i) a főszakács,
j) a szakács, illetve szakmunkás (élm.),
k) a hentes, illetve szakmunkás (élm.),
l) a cukrász, illetve szakmunkás (élm.),
m) a felszolgáló, pincér, illetve szakmunkás (élm.),
n) a konyhai-étkezdei anyag-előkészítő, kisegítő és segédmunkás
beosztású vagy munkakörű, vagy legalább négy órában e  feladatkörben rendszeresen foglalkoztatott személyi
állomány.
(2) Az  étkezéstérítésre kötelezett személyek az  I. számú élelmezési norma szerinti ebédétkezést térítés ellenében
kötelesek igénybe venni.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdés alapján étkezéstérítésre kötelezett személy térítési díja az  I. számú élelmezési norma
ebédétkezés nyersanyag-költségének bruttó összege.
(4) A 6. § (1) bekezdés a) pontja, valamint az e rendelet alapján egyéb jogcímen térítésmentes természetbeni ellátásra
jogosultak mentesülnek az étkezéstérítési kötelezettség alól.
(5) Azon személyek térítési kötelezettségét, akik élelmezési gazdálkodást nem folytató katonai szervezetnél töltenek
be étkezéstérítésre kötelezett beosztást, az  állományilletékes parancsnok vagy a  munkáltatói jogkör gyakorlója
a vezénylési időszakra külön parancsban vagy határozatban állapítja meg.
35. § (1) A 34. § (1) bekezdése alapján étkezéstérítésre kötelezett személyek élelmezési támogatásra jogosultak.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti élelmezési támogatás mértéke a  34.  § alapján térítés ellenében igénybe vett ellátás
nyersanyag-költségének 30%-a, amelyet a  tárgyhónapot követő hónap 10. munkanapjáig élelmiszer-utalvány
formájában kell a jogosult részére biztosítani.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 36. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
37. § A  legénységi állomány a  6.  § (4)  bekezdésében meghatározott 2018. tárgyévre szóló nyilatkozatát a  rendelet
hatálybalépését követő hónap utolsó napjáig módosíthatja.
38. § Az 5. § (4) bekezdése szerinti normaértékek térítési díjait első alkalommal a rendelet hatálybalépését követő hónap
1. napjától esedékes befizetések során kell alkalmazni.
39. § Azokat a  kifizetésre vagy élelmiszer-utalvánnyal megváltásra kerülő járandóságokat, amelyeket a  Magyar
Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006. (VIII. 8.) HM rendelet alapján számvetettek, a következő kifizetési
időszakban a normakülönbözet értékével egy összegben kompenzálni kell.
40. § Hatályát veszti a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006. (VIII. 8.) HM rendelet.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
63/2011. (VII. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány
tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budakalász Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet idézett elő azáltal, hogy a helyi adókról szóló 22/1996. (XII. 20.)
számú rendeletében a telekadóra vonatkozó rendelkezések megalkotása során nem tett eleget a helyi sajátosságok
figyelembevételét előíró mérlegelési követelménynek. Az Alkotmánybíróság felhívja a képviselő-testületet arra, hogy
jogalkotási kötelezettségének 2011. december 31-ig tegyen eleget. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását kérte Budakalász Nagyközség
Önkormányzatának a helyi adókról szóló – többször módosított – 22/1996. (XII. 20.) számú rendelete (a továbbiakban:
Ör.) kapcsán. Álláspontja szerint Budakalász Nagyközség Önkormányzata a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvényből
(a továbbiakban: Hatv.) származó jogalkotói feladatát elmulasztva alkotmányellenességet idézett elő azzal, hogy
a nagyközség közigazgatási területén lévő beépítetlen telkek tekintetében az adómentességet, illetve az adómértéket
nem a Htv. 6. § c) pontjának megfelelően, a helyi sajátosságokhoz igazodóan állapította meg.
Az indítvány hivatkozik arra, hogy az Ör. a telekadó mértékét a beépítetlen telkek esetében egységesen a törvényi
maximumban, 200.– Ft/m2 összegben állapítja meg. Az indítványozó gazdasági társaság tulajdonában áll 29 db
beépítetlen telek, amelyek a Duna úgynevezett nagyvízi medrében helyezkednek el, amely területet az árvíz több
évben is teljes egészében elöntötte. Az Ör. hivatkozott szabályozása folytán – az indítványozó érvelése szerint – az
önkormányzat a társaság tulajdonában álló telkek tekintetében az adó mértékének megállapítása során a helyi
sajátosságokat nem vette figyelembe, amikor a gyakori árvízi elöntés és az állandó fenyegetettség ellenére a telekadót
a törvényi maximumban határozta meg. Az indítványozó álláspontja szerint az önkormányzat nem tett eleget a Hatv.
6. § c) pontjából fakadó kötelezettségének, és ezzel megsértette az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés d) pontját, amely
szerint a helyi képviselőtestület a törvény keretei között megállapítja a helyi adók fajtáit és mértékét. Kiegészítő
beadványában a mulasztás megállapítását az Alkotmány 70/I. §-át sértő helyzetre alapozza.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései: „44/A. § (1) A helyi képviselőtestület:
(…) d) törvény keretei között megállapítja a helyi adók fajtáit és mértékét,”
„70/I. § (1) Minden természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles
jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.”
2. Az Ör. vizsgált szabálya: „20. § (1) Az adó alapja telek vagy telekrész négyzetméterben számított alapterülete.
(2) Az adó mértéke: a) beépített teleknél az adóköteles rész után 50.– Ft/m2
b) beépítetlen teleknél 200.– Ft/m2 c) az ingatlan-nyilvántartásban művelési ág szerint aranykorona-értékkel nyilvántartott és ténylegesen
mezőgazdasági művelés alatt álló telek esetén 7.– Ft/m2.”
III. Az indítvány megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 49. § (1) bekezdése szerint hivatalból vagy indítvány alapján
a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására akkor kerülhet sor, ha a jogalkotó szerv
a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta, és ezzel alkotmányellenességet idézett
elő. A jogalkotó szerv jogalkotási kötelezettségének konkrét jogszabályi felhatalmazás nélkül is köteles eleget tenni, ha
azt észleli, hogy a hatáskörébe és feladatkörébe tartozó területen jogszabályi rendezést igénylő kérdés merült fel. Az
Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapít meg akkor is, ha alapvető jog
érvényesüléséhez szükséges garanciák hiányoznak, illetve ha a hiányos szabályozás alapvető jog érvényesítését
veszélyezteti. [22/1990. (X. 16.) AB határozat, ABH 1990, 83, 86.; 37/1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 227, 232.]
2. Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban már több ízben vizsgálta az önkormányzatok által kivetett telekadó
kérdéseit. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a helyi önkormányzatok adómegállapítási joga az Alkotmány 44/A. §
(1) bekezdés d) pontján alapul. Az Alkotmány e rendelkezése a helyi önkormányzati alapjogok között
a képviselő-testület alkotmányi védelemben részesített hatásköreként határozza meg azt, hogy a képviselő-testület
a törvény keretei között meghatározza a helyi adók fajtáit és mértékét.
A helyi önkormányzat adómegállapítási jogának kereteit a Hatv. szabályozza.
A képviselő-testületet megillető adómegállapítási jog és e tárgyban rendeletalkotási jogkörének terjedelmét a Hatv.
6. §-a állapítja meg. Eszerint: „Az önkormányzat adómegállapítási joga arra terjed ki, hogy:
a) az 5. §-ban meghatározott adókat vagy ezek valamelyikét bevezesse, a már bevezetett adót hatályon kívül helyezze,
illetőleg módosítsa, azonban az évközi módosítás naptári éven belül nem súlyosbíthatja az adóalanyok adóterheit,
b) az adó bevezetésének időpontját és időtartamát (határozott vagy határozatlan időre) meghatározza,
c) az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok
teherviselő képességéhez igazodóan – az e törvényben meghatározott felső határokra, illetőleg a 16. § a) pontjában,
a 22. § a) pontjában, a 26. §-ában, a 33. §-ának a) pontjában meghatározott felső határoknak 2005. évre a KSH által
2003. évre vonatkozóan közzétett fogyasztói árszínvonal-változással, 2006. évtől pedig a 2003. évre és az adóévet
megelőző második évig eltelt évek fogyasztói árszínvonal változásai szorzatával növelt összegére (a felső határ és
a felső határ növelt összege együtt: adómaximum) figyelemmel – megállapítsa,
d) az e törvény második részében meghatározott mentességeket, kedvezményeket további mentességekkel,
kedvezményekkel, így különösen a lakások esetében a lakásban lakóhellyel rendelkező eltartottak számától, a lakáson
fennálló, hitelintézet által lakásvásárlásra, lakásépítésre nyújtott hitel biztosítékául szolgáló jelzálogjog fennállásától,
a lakásban lakóhellyel rendelkezők jövedelmétől függő mentességekkel, kedvezményekkel kibővítse,
e) e törvény és az adózás rendjéről szóló törvény keretei között a helyi adózás részletes szabályait meghatározza.”
E rendelkezések alapján a helyi önkormányzat széles körű döntési szabadsággal rendelkezik a helyi adók szabályozása
során. A Hatv. keretei között szabadon dönt arról, hogy vezet-e be adót, ha igen, akkor a helyi adók melyikét vezeti be,
meghatározhatja a helyi adó bevezetésének időpontját és időtartamát, a helyi adózás részletes szabályait. A 6. §
c) pontja arra hatalmazza fel az önkormányzatot, hogy a helyi sajátosságok, az önkormányzat gazdálkodási
követelményeinek, az adóalanyok teherbíró képességének figyelembevételével állapítsa meg az adómaximumon
belül az adó mértékét. A helyi önkormányzat adómegállapítási jogának részjogosítványa az adómentességek és
adókedvezmények megállapításának a joga. A törvény e szabályozásával lehetőséget kíván adni a helyi
önkormányzatoknak a helyi adópolitika kialakítására. A helyi adópolitika kialakítása jogalkotói mérlegelés kérdése,
s e mérlegelés során a helyi önkormányzat érvényre juttathat gazdaságpolitikai, szociálpolitikai és egyéb
célkitűzéseket. E mérlegelés körében hozott rendelkezésekkel kapcsolatosan az Alkotmánybíróság hatáskörébe csak
annak ellenőrzése tartozik, hogy a jogalkotó a mérlegelése során nem került-e ellentétbe az Alkotmány
rendelkezéseivel, nem eredményezik-e valamely alapvető jog alkotmányellenes korlátozását, vagy nem
tartalmaznak-e a diszkrimináció tilalmába ütköző hátrányos megkülönböztetést. (463/H/1995. AB határozat, ABH
1996, 690, 691.; 670/B/1997. AB határozat, ABH 1999, 600, 604.)
3. Az indítványozó álláspontja szerint az Alkotmány 70/I. §-át sértő alkotmányellenes helyzetet idézett elő az
önkormányzat azáltal, hogy a telekadó szabályozása során elmulasztotta a helyi sajátosságok differenciált figyelembe
vételét. Az Alkotmány 70/I. § (1) bekezdése szerint minden természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.
Az Alkotmánybíróság korábbi határozatában e rendelkezés értelmezésével kapcsolatosan kifejtette: „ez a rendelkezés
állampolgári kötelezettségként fogalmazza meg a közteherviselés elvét. A közterhekhez való hozzájárulási
kötelezettség megállapítása tekintetében egyedül azt az általános követelményt támasztja, hogy annak meg kell
felelnie az állampolgárok jövedelmi és vagyoni viszonyainak. Azaz a közterhekhez való hozzájárulási kötelezettségnek
közvetlen összefüggésben kell állnia, arányosnak kell lennie az állampolgár jövedelmi és vagyoni viszonyaival,
helyzetével. Ebből az általános követelményből a jogalkotónak nem származik kötelezettsége arra, hogy minden
egyes adó megállapítása során az adó mértékét, az adó tárgyaként megállapított jövedelem vagy vagyon nagyságától,
illetőleg értékétől függően, differenciáltan, azzal arányosan kell szabályoznia. Nem tekinthető alkotmányellenesnek az
a szabályozás, amely valamely adó mértékét tételesen meghatározott összegben állapítja meg.” (666/B/1992. AB
végzés, ABH 1992, 735, 737.) A helyi adók esetében az arányos közteherviselés garanciáit elsősorban a Hatv. teremti meg azzal, hogy meghatározza
a helyi önkormányzat adómegállapítási jogának kereteit, a bevezethető adók fajtáit, az adóalanyok körét, az adó
tárgyát és alapját, valamint az adó mértékének maximumát.
A telekadó esetén a Hatv. alternatív módon határozza meg az adó alapját, illetőleg mértékét. A Hatv. 21–22. §-a
választási lehetőséget ad a helyi önkormányzatnak arra, hogy a telek alapterülete alapján tételes adóként vagy az
ingatlan korrigált forgalmi értéke alapján, annak 3%-áig határozza meg a telekadó mértékét. Az adó megállapításának
ez utóbbi módja minden esetben biztosítja az ingatlan értékével arányos adóztatást. Abban az esetben, ha az
önkormányzat az adót tételesen állapítja meg – mivel a tételes adó korlátozottabb lehetőséget kínál az értékarányos
adóztatásra – a Hatv. rendelkezéseinek betartása mellett is előfordulhat, hogy az önkormányzati rendeletben
meghatározott adómérték egyes adózók tekintetében súlyos méltánytalanságot eredményez. Ezért írja elő a Hatv.
a 6. § c) pontjában az önkormányzat számára, hogy az adó mértékének megállapítása során köteles figyelemmel lenni
a helyi sajátosságokra és az adóalanyok teherviselő képességére.
A Hatv. 22. §-a szerint, ha az önkormányzat a telekadó mértékét tételesen állapítja meg, az adó évi mértékének felső
határa 200 Ft/m2, amely a 6. § c) pontban foglaltak szerint a fogyasztói árszínvonal változásának megfelelően
korrigálható. 4. Az Ör.-nek az indítvány által hivatkozott rendelkezése egységesen, az érintett ingatlanok rendeltetésének, értékének,
az adóalanyok teherviselő képességének mérlegelése nélkül a Hatv. 22. § a) pontja által meghatározott összegben
állapította meg a telekadó mértékét (és nem élt az árszínvonal változáshoz kapcsolódó korrekciós lehetőséggel sem).
Az Ör. az adómentességek, adókedvezmények szabályozása során sem alkalmazott olyan megoldásokat, amelyek
a helyi sajátosságok, a telkek rendeltetésében, értékében fennálló különbségek, az adóalanyok teherviselő
képességének mérlegelését tükrözné. Az Ör. a telekadó mértékének a törvényi adómaximumban való megállapításával ugyan formálisan eleget tett a Hatv.
22. § a) pontjában foglalt tételes előírásnak, de nem tett eleget a Hatv. 6. § c) pontjában előírt kötelező mérlegelési
követelménynek. Ezzel a mulasztásával alkotmányellenes helyzetet idézett elő, mivel megsértette az Alkotmány 70/I. §
(1) bekezdésében szabályozott arányos közteherviselés követelményét. [Hasonlóan foglalt állást az Alkotmánybíróság
az 1531/B/1991. AB határozatában, (ABH 1993, 707, 710.), valamint 22/2001. (VI. 29.) AB határozatában (ABH 2001, 620,
624.)] Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy Budakalász Nagyközség Önkormányzatának
Képviselő-testülete a telekadóra vonatkozó rendelkezések megalkotása során nem tett eleget a Hatv.-ben a helyi
sajátosságok figyelembevételét előíró mérlegelési követelménynek, és ezzel az Alkotmány 70/I. § (1) bekezdésébe
ütköző alkotmányellenes helyzetet idézett elő. 5. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó első beadványában az alkotmányellenesség alapjaként
hivatkozott rendelkezés, az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés d) pontja nem hozható összefüggésbe az indítványban
leírt jogalkotói mulasztás kérdésével, ezért ennek vizsgálatával érdemben nem foglalkozott.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az Alkotmánybíróság a mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítására tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. július 11.
Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
55/2017. (VI. 9.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Marokkói Királyság Kormánya közötti, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyi miniszternek a külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Marokkói Királyság Kormánya közötti, az elítélt személyek átszállításáról
szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  igazságügyi minisztert, hogy – a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben – az  Egyezmény
létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2013. (VIII. 30.) KüM közleménye Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 278/2013. (VII. 24.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 278/2013. (VII. 24.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2013. július 24-ei, 126. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és Georgia Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás 8. Cikke a hatálybalépésről
az alábbiak szerint rendelkezik:
„Jelen Megállapodás a Felek saját belső jogrendje szerint a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárási
követelmények teljesítéséről szóló, diplomáciai úton eljuttatott utolsó írásbeli értesítés kézhezvételét követő
harmincadik napon lép hatályba.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2013. augusztus 1.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. augusztus 31.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 278/2013. (VII. 24.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás, valamint
az annak kihirdetéséről szóló 278/2013. (VII. 24.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2013. augusztus 31-én, azaz kettőezertizenhárom augusztus harmincegyedikén lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
268/2018. (VI. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Dvoracsek-Kutasi
Dorottyát a 2018. június 15. napjától 2021. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
521/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Cogoi Róbertet
a 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
52/2010. (IV. 29.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 9/2009. (I. 9.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt
indokolással helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A kifogás előterjesztője országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be
hitelesítés céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továb biak ban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő
kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy jelen népszavazást követő év január 1-jétől a 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet szerinti
elkülönített vízhasználók ugyanezen rendelet szerinti fogyasztónak minősüljenek?” Az OVB az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését a 9/2009. (I. 9.) OVB határozatával megtagadta.
Az OVB megállapította, hogy „a beadványozó által feltett kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe, mert
a kérdésben szereplő vízhasználói, illetve fogyasztói minősítés a felek által a szerződési szabadság körében kötött
megállapodás következménye”.
Törvényes határidőn belül kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az OVB e határozatával szemben. A kifogás
előterjesztőjének álláspontja szerint „az OVB értékelése következetlen és nem helytálló”. Szerinte a vízhasználói, illetve
a fogyasztói minősítés nem a szerződési szabadság körébe tartozik, hanem azt a közműves ivóvízellátásról és
a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet vonatkozó rendelkezései határozzák meg.
Mindezek alapján indítványozta, hogy az Alkotmánybíróság az OVB határozatát semmisítse meg, és az OVB-t kötelezze
új eljárás lefolytatására.
2. A kifogás részben megalapozott.
Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott
eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, valamint
a 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
A kifogás megfelel a törvényi feltételeknek, ezért azt az Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján érdemben
bírálta el.
3. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy a népszavazásra bocsátandó kérdés megfelel-e az Alkotmány 28/B. §
(1) bekezdésében foglalt feltételnek. Eszerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
A jelen esetben a népszavazásra feltenni szándékozott kérdés célja kifejezetten a Kormány kötelezése a közműves
ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló kormányrendelet módosítására, akképpen, hogy a rendelet
szerinti elkülönített vízhasználók ugyanezen rendelet szerinti fogyasztónak minősüljenek. Az Alkotmány 28/B. §
(1) bekezdés értelmében a kezdeményezésben szereplő kérdésnek az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésnek
kell lennie; adott esetben azonban egy, a kérdésben megjelölt kormányrendelet módosítása lenne a népszavazás
tárgya. Így a népszavazásra feltenni kívánt kérdésről tartott népszavazás sikere esetén nem az Országgyűlés, hanem
a Kormány lenne a kötelezett, tehát az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az OVB 9/2009. (I. 9.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt indokolással
hagyta helyben.
Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. április 26. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke