text:
323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelete a Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek feladat és hatásköréről.
A Kormány a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 47. § (1) bekezdésében,
a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (2) bekezdés a) pontjában,
a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 9. § (5) bekezdésében,
a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88. § (1) bekezdésében,
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § b)–d) pontjában,
az egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi CXXVI. törvény 357. § (1) a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, valamint
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: I. FEJEZET 1. A Nemzeti Munkaügyi Hivatal
1. § (1) A Nemzeti Munkaügyi Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) foglalkoztatáspolitikai, munkavédelmi, munkaügyi, szak
és felnőttképzési feladatokat ellátó központi hivatal. (2) A Hivatal irányítását a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el.
(3) A Hivatal élén a főigazgató áll. (4) A Hivatal székhelye Budapest.
(5) A miniszter irányítási jogkörében kinevezi és felmenti a Hivatal főigazgató-helyetteseit.
(6) A Hivatal főigazgató-helyettesei felett a munkáltatói jogokat – a kinevezés és felmentés kivételével – a Hivatal
főigazgatója gyakorolja. A Hivatal kormánytisztviselői, kormányzati ügykezelői és munkavállalói felett a főigazgatója
gyakorolja a munkáltatói jogokat. (7) Az önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező igazgatóságot a miniszter által kinevezett főigazgató-helyettes vezeti.
2. A foglalkoztatási szerv kijelölése 2. § (1) A Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat szervezetrendszere a Hivatalból és a munkaügyi központokból áll.
(2) A Kormány állami foglalkoztatási szervként a Hivatalt, valamint a munkaügyi központot jelöli ki.
(3) A munkaügyi központ a fővárosi és megyei kormányhivatal munkaügyi feladatokat ellátó szakigazgatási szerveként
működik. (4) Ha kormányrendelet másként nem rendelkezik, az állami foglalkoztatási szerv hatáskörébe tartozó közigazgatási
hatósági ügyekben első fokon a munkaügyi központok kirendeltségei járnak el. A Kormány az állami foglalkoztatási
szerv azon feladataira, amelyre kormányrendelet más szervet nem jelölt ki, a munkaügyi központokat jelöli ki.
3. A munkavédelmi és munkaügyi hatóság, valamint a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi
szerv kijelölése 3. § (1) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság a Hivatalnak önálló feladat és hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége.
(2) A Kormány a munkavédelemmel és a munkaügyi hatósági tevékenységgel kapcsolatos közigazgatási feladatok
ellátására munkavédelmi és munkaügyi hatóságként a munkavédelmi és munkaügyi igazgatóságot, továbbá
a fővárosi és megyei kormányhivatalok munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szervét (a továbbiakban:
munkavédelmi és munkaügyi felügyelőség) jelöli ki. (3) A Kormány munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szervként a munkavédelmi és munkaügyi igazgatóságot
jelöli ki. (4) A munkavédelmi és munkaügyi felügyelőség munkavédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezeti egységből
(munkavédelmi felügyelőség), valamint munkaügyi hatósági feladatokat ellátó szervezeti egységből (munkaügyi
felügyelőség) áll. 4. Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv kijelölése
4. § (1) A Kormány állami szakképzési és felnőttképzési szervként a Hivatalt jelöli ki.
(2) A szakképzésről szóló törvényben, a felnőttképzésről szóló törvényben, valamint a szakképzési hozzájárulásról
és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló törvényben a szakképzési és felnőttképzési szerv számára
meghatározott feladatokat a Hivatal látja el. (3) A tankönyvpiac rendjéről szóló törvényben meghatározott Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Testület
működtetésével kapcsolatos feladatokat a Hivatal látja el. II. FEJEZET
A HIVATAL FOGLALKOZTATÁSPOLITIKÁVAL KAPCSOLATOS FELADATAI 5. Az irányítás szabályai
5. § (1) A munkaügyi központok tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi
CXXVI. törvény (a továbbiakban: Khtv.) 6. § (4) bekezdésében, valamint a 7. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott
hatáskörök – a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 2. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti hatáskört is beleértve –
gyakorlására kijelölt szakmai irányító szerv vezetője a Hivatal főigazgatója.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a munkaügyi központnak a 8. § (3) bekezdése, valamint a kirendeltségnek
a 9. § (2) bekezdése által megállapított feladatai tekintetében a Ksztv. 2. § (1) bekezdés c) és e)–i) pontja szerinti
hatásköröket a közfoglalkoztatásért felelős miniszter gyakorolja. (3) A Khtv. 7. § (1) bekezdése szerinti jogkört a miniszter gyakorolja.
(4) A miniszter a) kezdeményezi a foglalkoztatáshoz kapcsolódó központi munkaerőpiaci programok kidolgozását és dönt
a központi programok indításáról, valamint figyelemmel kíséri azok végrehajtását,
b) a Hivatal feladataival összefüggésben követelményeket határoz meg a számítógépes központi adatgyűjtések
adattartalma, valamint az információ- és prognózisszolgáltatás vonatkozásában, c) irányítja a Nemzeti Foglalkoztatási Alap (a továbbiakban: NFA) felhasználásával kapcsolatos tervezési, pénzügyi
– számviteli és beszámolási feladatok végrehajtását, valamint d) figyelemmel kíséri az NFA foglalkoztatási alaprésze decentralizált keretének a munkaügyi központok által történő
felhasználását, valamint a kormányzati foglalkoztatáspolitika érvényesítését. (5) A munkaügyi központ közfoglalkoztatási feladatai vonatkozásában az 6. § (1) bekezdés h) és i) pontjában
meghatározott feladatokat a közfoglalkoztatásért felelős miniszter látja el.
6. A Hivatal foglalkoztatáspolitikai feladatkörei 6. § (1) A Hivatal foglalkoztatáspolitikai feladatkörében
a) megállapítja a munkaügyi központok kötelező belső szakmai szabályzatainak elveit és főbb tartalmi
követelményeit, b) meghatározza a munkaügyi központok szolgáltató tevékenységére vonatkozó szakmai követelményeket,
valamint koordinálja a munkaügyi központok munkaerő-piaci szolgáltatásvásárlással, illetőleg a munkaerőpiaci
szolgáltatást nyújtók részére adható támogatással kapcsolatos feladatait, továbbá ellátja az álláskeresők
ellátásával, valamint a foglalkoztatást elősegítő támogatások működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos
szakmai feladatokat, c) meghatározza és kidolgozza a hatósági és szolgáltató tevékenység ellátásához szükséges informatikai és
számítógépes rendszereket, valamint működteti a Hivatal kezelésében lévő informatikai és számítógépes
rendszereket, továbbá ennek körében fejleszti, teszteli, telepíti, módosítja a programrendszereket, és kiadja
a programkezeléssel kapcsolatos felhasználói segédanyagokat, d) eljárási rendek, módszertani útmutatók, szakmai ajánlások készítésével segíti a hatósági és szolgáltató
tevékenységet, e) fejleszti a munkaerőpiaci szolgáltatásokat, f) meghatározza a munkaügyi központok hatósági és szolgáltató tevékenységére vonatkozó adatgyűjtési
rendszert, továbbá hatékonysági vizsgálatokat végez, melyekhez kapcsolódóan prognózisokat, elemzéseket,
statisztikai összesítéseket, nyilvántartásokat készít, g) javaslatot tesz a Hivatal és a munkaügyi központok informatikai rendszerének és ingatlanállományának
fejlesztésére, h) ellátja a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat munkatársainak humánerőforrás-fejlesztéséhez és belső szakmai
képzéséhez kapcsolódó feladatokat, i) ellátja a munkaügyi központok hatósági ellenőrzési feladatainak szakmai felügyeletét,
j) hatósági jogkört gyakorol, amelynek keretében ja) ellátja a munkavállalók kölcsönös foglalkoztatásának cseréjéről szóló nemzetközi szerződések
végrehajtásával kapcsolatos feladatokat, jb) elbírálja a munkaügyi központok megyei (fővárosi) szervezete által hozott határozatok ellen benyújtott
fellebbezéseket, k) adatokat gyűjt és elemez ka) a munkabérek és keresetek alakulására vonatkozóan,
kb) a magánközvetítők és -kölcsönzők éves tevékenységéről, kc) a külföldiek – engedély-, illetve bejelentésköteles – magyarországi foglalkoztatásáról,
l) nemzetközi feladatokat lát el, amelynek keretében la) koordinálja a munkaügyi központok nemzetközi tevékenységét,
lb) elősegíti az ILO, WAPES és EU tagságból adódó feladatok végrehajtását,
lc) koordinálja a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat – a személyek szabad áramlásához kapcsolódó –
feladatainak végrehajtását, valamint közreműködik a tagállamok közötti munkanélküli ellátások
megtérítésével kapcsolatos feladatokban, ld) ellátja az Európai Foglalkoztatási Szolgálat (a továbbiakban: EURES) magyarországi rendszere
működtetésének és fejlesztésének feladatait, az adatbázis figyelemmel kísérését, kapcsolatot tart az EURES
szerveivel, le) az ügyfélszolgálat keretében tájékoztatást nyújt és tanácsadást végez a külföldi munkavállalás, az EURES
rendszer, illetőleg a külföldön igényelhető és a külföldiek által a Magyarország területén igénybe vehető
álláskeresési támogatások egyes kérdéseiről, lf) együttműködik az Európai Gazdasági Térségről szóló Megállapodásban részes tagállamok (a továbbiakban:
EGT államok) foglalkoztatási szolgálataival – különös tekintettel a szociális biztonsági rendszerek
koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek – munkanélküli ellátásokra vonatkozó
rendelkezései – végrehajtásával összefüggő feladatok tekintetében, m) vizsgálja a foglalkoztatáspolitikával kapcsolatos és az azzal összefüggő jogi szabályozás gyakorlati tapasztalatait,
javaslatot tesz a jogszabályok módosítására, n) közreműködik a foglalkoztatáspolitikával kapcsolatos és az azzal összefüggő jogi szabályozás előkészítésében,
o) ellát egyes munkaerőpiaci programokkal kapcsolatos feladatokat, amelyek keretében
oa) központi munkaerőpiaci programot dolgoz ki, javaslatot tesz munkaerőpiaci programok indítására,
ob) a miniszter által megadott szempontok alapján irányítja, koordinálja a központi munkaerőpiaci programok
végrehajtását, továbbá lebonyolítja a jóváhagyott munkaerőpiaci programokat, oc) véleményezi a munkaügyi központ által indítandó programok tervezetét,
p) szervezi, bonyolítja, illetőleg koordinálja az Európai Unió pénzügyi alapjaiból, illetőleg más külföldi alapokból
támogatott egyes fejlesztési, foglalkoztatási, képzési és informatikai programok megvalósítását,
q) ellátja a miniszter által meghatározott ügyfélszolgálati feladatokat, valamint
r) ellátja a jogszabályok által meghatározott nyilvántartások vezetésével kapcsolatos feladatokat, valamint
s) munkaügyi kutatásokat kezdeményez és végez, valamint t) koordinálja a munkaügyi központok EU-támogatással megvalósuló tevékenységeit,
u) koordinálja a munkaügyi központok foglalkoztatási rehabilitációval, továbbá a megváltozott munkaképességű
személyek foglalkoztatásával kapcsolatos tevékenységét. (2) A Hivatal a munkaügyi kapcsolatok feladatkörében
a) ellátja a kollektív szerződések nyilvántartásával kapcsolatos teendőket,
b) előkészíti a kollektív szerződés hatályának az ágazatra történő kiterjesztésével kapcsolatos miniszteri döntést,
amelynek keretében közreműködik a kiterjesztést kérő szervezet, szervezetek reprezentativitásának
megállapításában, c) közreműködik az ágazati párbeszéd bizottság működésében, amelynek keretében ellátja a részvétel és az ágazati
reprezentativitás megállapítása érdekében az Ágazati Részvételt Megállapító Bizottság döntéseihez szükséges
adatkezelési, döntés-előkészítési feladatokat, valamint az ágazati párbeszéd bizottságok intézményrendszere
működésének támogatását, d) nyilvántartja az üzemi tanács (európai üzemi tanács) választási eredményeket,
e) elvégzi a közalkalmazotti területeken működő szakszervezetek taglétszámon alapuló reprezentativitásának
megállapításával kapcsolatos adminisztratív feladatokat, f) működteti a Munkaügyi Kapcsolatok Információs Rendszerét (MKIR).
(3) A Hivatal a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat feladatainak ellátása érdekében együttműködik
a) a hatósági és szolgáltató tevékenységében érintett társhatóságokkal,
b) a munkaadók és munkavállalók érdek-képviseleti szerveivel, c) más államok hasonló feladatot ellátó szerveivel és a feladatkörét érintő nemzetközi szervezetekkel, valamint
d) egyéb szervezetekkel. 7. § (1) A munkaügyi központ megyei (fővárosi) – az 1. mellékletben meghatározott székhelyen működő – szervezetből
és kirendeltségekből áll. (2) Az e rendelet szerinti munkaügyi központok megyei (fővárosi) szervezettel és kirendeltségekkel rendelkeznek.
A megyei (fővárosi) munkaügyi központok irányítása alá tartozik az illetékességi területükön lévő valamennyi
kirendeltség. (3) A munkaügyi központ élén igazgató áll. Az igazgató munkáját az igazgatóhelyettesek segítik, az igazgatóhelyettesek
felett a munkáltatói jogokat – a kinevezés és felmentés kivételével – az igazgatója gyakorolja.
(4) A kirendeltség a munkaügyi központ önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége. A kirendeltség
nevében a közigazgatási hatósági eljárásokban a kirendeltség vezetője vagy kiadmányozási jogkörrel rendelkező
ügyintézője jár el. (5) A munkaügyi központ vezetője vagy más kormánytisztviselője a kirendeltség vezetőjét vagy kiadmányozási jogkörrel
rendelkező ügyintézőjét elsőfokú közigazgatási hatósági eljárásban nem utasíthatja.
8. § (1) A munkaügyi központ megyei (fővárosi) szervezete
a) irányítja és ellenőrzi a munkaügyi központ kirendeltségeinek tevékenységét, ennek keretében közreműködik
a munkatársak szakmai képzésében, valamint szakmai ajánlások készítésével segíti a hatósági és szolgáltató
tevékenységet, b) ellátja az NFA pénzeszközeinek működtetésével kapcsolatos feladatokat, segíti a keret tervezését és a felhasználás
ellenőrzését, c) dönt az NFA foglalkoztatási alaprészének és a közfoglalkoztatási támogatások előirányzat decentralizált kerete
felhasználásáról, d) ellátja az NFA foglalkoztatási alaprésze központi pénzügyi keretéből finanszírozott munkahelyteremtés, valamint
a közfoglalkoztatási támogatások előirányzat központi keretéből finanszírozott támogatásokkal kapcsolatos
feladatokat, e) működteti az álláskeresők támogatási rendszerét, és gondoskodik a támogatási és szolgáltatási rendszer szakmai
működtetéséről, f) a hatáskörébe tartozó ügyekben ellátja a pénzeszközök visszakövetelésével kapcsolatos feladatokat,
g) felelős a szakmai munkát támogató szoftverek működtetéséért és használatáért,
h) ellátja az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos szakmai és pénzügyi feladatokat,
i) ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, elbírálja másodfokon a kirendeltségek által hozott határozatok
elleni fellebbezéseket, j) feladatainak ellátása érdekében együttműködik a helyi önkormányzatokkal, valamint az országos és helyi
kisebbségi önkormányzatokkal, továbbá más hatóságokkal és egyéb szervezetekkel, ennek keretében irányítja és
koordinálja a kirendeltségeknek a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényből
adódó feladatainak végrehajtását, továbbá adatszolgáltatási feladatokat teljesít a fővárosi és megyei
kormányhivatal, valamint az egyes szakigazgatási szervek felé, ideértve a szociális biztonsági rendszerek
koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek alapján történő megtérítési igények
érvényesítéséhez szükséges, havi rendszerességgel esedékes adatszolgáltatást is, k) ellátja a felnőttképzési intézmények nyilvántartásba vételével és ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat,
l) ellátja az EURES-sel kapcsolatos szervezési, tanácsadási és koordinációs feladatokat, valamint kapcsolatot tart
a munkaerőpiaci szereplőkkel, m) elkészíti a munkaügyi központ belső szakmai szabályzatait, valamint
n) illetékességi területén ellátja a munkaerőpiaci ellenőrzéssel kapcsolatos feladatokat.
(2) A hatósági szerződések megkötése, módosítása és megszüntetése, továbbá a költségvetésből nyújtott támogatás
biztosítékául szolgáló zálogjog, bankgarancia, óvadék tekintetében a szakigazgatási szerv vezetője szerződéskötési
képességgel rendelkezik. (3) A munkaügyi központ megyei (fővárosi) szervezete a közfoglalkoztatási feladatok ellátása során:
a) ellenőrzi a közfoglalkoztatási munkavégzés közfoglalkoztatási szerződésben foglaltak szerinti teljesítését,
b) ellátja a közfoglalkoztatási támogatási eljárással kapcsolatos pénzügyi feladatokat.
(4) A munkaügyi központ megyei (fővárosi) szervezete át nem ruházható hatáskörben a külön jogszabályban
meghatározott illetékességi területén elsőfokú hatósági jogkört gyakorol a) a munkaerőpiaci program kidolgozásának, megvalósításának megállapításával,
b) a munkaerőpiaci szolgáltatást nyújtók részére támogatás megállapításával,
c) a bérgarancia támogatással, d) a harmadik országbeli állampolgárok magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésével,
e) a rendbírsággal, valamint f) a munkaügyi központ hatáskörébe utalt nyilvántartásba vétellel
kapcsolatos ügyekben. (5) A Kormány a magán-munkaközvetítési tevékenység tekintetében a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként
a munkaügyi központ megyei (fővárosi) szervezetét jelöli ki.
9. § (1) A kirendeltség a) a megyei (fővárosi) munkaügyi központok illetékességéről szóló jogszabályban meghatározott illetékességi
területén ellátja az álláskeresők nyilvántartásba vételével kapcsolatos feladatokat, valamint az álláskeresési
járadék, álláskeresési segély megállapításával, szüneteltetésével, megszüntetésével és visszakövetelésével
kapcsolatos, továbbá azokkal a foglalkoztatást elősegítő támogatásokkal kapcsolatos feladatokat, amelyek
ellátása nem tartozik a munkaügyi központ megyei szervezetének hatáskörébe,
b) ellátja a hatáskörébe tartozó ügyekben a pénzeszközök visszakövetelésével kapcsolatos feladatokat,
c) munkaerőpiaci szolgáltatásokat szervez és bonyolít, d) nyilvántartja a csoportos létszámleépítésre vonatkozó bejelentéseket,
e) munkaközvetítést végez, f) fogadja a munkaerőigényekre vonatkozó bejelentéseket,
g) információt nyújt, tanácsadást végez, h) az általa ellátott feladatokkal kapcsolatos ügyfélszolgálati tevékenységet végez,
i) közreműködik a csoportos létszámleépítések hátrányos következményeinek enyhítésében,
j) ellátja az EURES-sel kapcsolatos tájékoztatási és tanácsadási feladatokat,
k) munkaerőpiaci programokat kezdeményez, szervezi azok végrehajtását, ellátja a központi programokkal,
a pályázatok kezelésével, az azokkal kapcsolatos tájékoztatással, véleményezéssel, döntés-előkészítéssel
kapcsolatos feladatokat, l) kapcsolatot tart a megye (főváros), a kistérség gazdasági életében részt vevő munkaadókkal, a helyi
önkormányzatokkal, a megyében, a kistérségben működő más szervezetekkel, közreműködik a gazdasági
szerkezet átalakítását, a foglalkoztatási helyzet javítását célzó programokban,
m) ellátja a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek
végrehajtásával összefüggő feladatokat,
n) ellátja a Karrier Híd Programhoz kapcsolódó adókedvezmény igénybevételéhez szükséges hatósági bizonyítvány
kiadásával összefüggő feladatokat.
(2) A kirendeltség közfoglalkoztatási feladatai ellátása során:
a) feltárja a közfoglalkoztatási munkalehetőségeket,
b) ellátja a közfoglalkoztatási támogatási eljárással kapcsolatos hatósági és pénzügyi feladatokat,
c) szervezi a közfoglalkoztatást,
d) kapcsolatot tart a közfoglalkoztatókkal.
10. § A szolgáltatási feladatokat a munkaügyi központ külön jogszabályban meghatározott kirendeltsége „kirendeltség és
szolgáltató központként” látja el. A kirendeltség és szolgáltató központ a szolgáltatási feladatok ellátásának keretében
a) működteti a szolgáltatások kiépített intézményrendszerét, valamint ellátja azokat a munkaerőpiaci
szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatokat, amelyeket nem a kirendeltség lát el,
b) rehabilitációs munkacsoportot működtet, részt vesz a megváltozott munkaképességgel, fogyatékossággal,
illetve szociális rászorultsággal összefüggésben külön jogszabályban meghatározott szakértői bizottságban,
c) közreműködik a megváltozott munkaképességű személyek részére foglalkozási rehabilitációs szolgáltatások
nyújtásában. III. FEJEZET
A HIVATAL MUNKAVÉDELMI ÉS MUNKAÜGYI FELADATAI
7. A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság általános feladatai
11. § (1) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság főigazgató-helyettese (e fejezetben a továbbiakban:
főigazgató-helyettes) a munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság szakmai szervezeti egységein keresztül ellátja
a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségek szakmai irányítását.
(2) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségek tevékenysége
tekintetében a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter közreműködésével hatékonysági ellenőrzést folytathat le.
(3) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségek munkáját módszertani
útmutatók, szakmai ajánlások és tájékoztató anyagok kiadásával, konzultációk tartásával, továbbá a munkavédelmi és
munkaügyi felügyelőségek szakmai munkájának értékelésével támogatja.
(4) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság szervezi a munkavédelmi és munkaügyi felügyelők képzését,
továbbképzését, továbbá az újonnan belépő felügyelők vizsgáztatását.
(5) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság ellátja a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségek korrupcióellenes
stratégiájának kidolgozásával kapcsolatos feladatokat, valamint elemzi és értékeli az munkavédelmi és munkaügyi
igazgatósághoz, a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségekhez érkező panaszokat.
(6) A munkavédelmi és munkaügyi ellenőrzési irányelvet a munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság adja ki.
(7) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság – a munkavédelmi és munkaügyi felügyelőségek bevonásával –
működteti a munkavédelmi és munkaügyi feladatai ellátásához, az általa kezelt adatok nyilvántartásához szükséges
egységes informatikai rendszert.
(8) A főigazgató-helyettes egyetértési jogot gyakorol, ha a földügyért felelős miniszter az erdészeti tevékenységgel
kapcsolatban egyes védőruhák alkalmazásának felfüggesztését rendeli el.
(9) A főigazgató-helyettes ellátja a rendkívüli állapot idején szükséges munkaerő meghagyásával kapcsolatosan külön
jogszabály által hatáskörébe utalt feladatokat.
(10) A főigazgató-helyettes ellátja az egyes közúti közlekedési szabályokra vonatkozó rendelkezések megsértésével
kapcsolatosan külön jogszabály által hatáskörébe utalt feladatokat.
(11) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság külön jogszabály alapján ellátja az egyéni védőeszközök megfelelőségét
tanúsító, ellenőrző szervezetek kijelölésével és bejelentésével kapcsolatosan hatáskörébe utalt feladatokat és
működteti a Kijelölést Előkészítő Bizottságot.
8. A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi feladatai
12. § (1) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság ellátja a Hivatal külön jogszabályban meghatározott munkahigiénés és
foglalkozás-egészségügyi kutatással összefüggő feladatait. (2) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság ellátja különösen az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes
adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Eüatv.) 15/A. § (2) és
(3) bekezdésében, továbbá a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Mvt.) 83/A. §
(4) bekezdésében meghatározott feladatokat. (3) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szervként részt vesz:
a) a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi tevékenységgel összefüggő kormányzati döntések, stratégiák
megalapozásában, ezzel kapcsolatos felmérésekben, b) a környezeti (munkakörnyezeti) és biológiai monitorozás módszertanának kialakításában és fejlesztésében,
c) az európai uniós tagállami működéssel kapcsolatos, közösségi jogharmonizációs, továbbá az Európai Unió
döntéshozatali folyamataiban a munkahigiéne, valamint a foglalkozás-egészségügy területén,
d) a munkaegészségügyi vonatkozású hazai és európai uniós programok végrehajtásával kapcsolatos feladatok
megoldásában, e) a munkaegészségüggyel foglalkozó hazai és nemzetközi szervezetek tevékenységében.
(4) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság ellátja a túlnyomásos munkahelyen foglalkoztatottak orvosi alkalmassági
vizsgálatával kapcsolatosan külön jogszabály által hatáskörébe utalt feladatokat.
(5) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság ellátja a kézilőfegyverek, lőszerek, gáz- és riasztófegyverek
megszerzésének és tartásának egészségi alkalmassági vizsgálatával kapcsolatosan külön jogszabály által hatáskörébe
utalt feladatokat. (6) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság az egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjainak foglalkozási
betegsége, fokozott expocíciós esete szolgálattal összefüggő jellegének megállapításához, minősítéséhez külön
jogszabály alapján véleményt ad. (7) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság külön jogszabály alapján működteti a hajózási egészségi alkalmasság
másodfokú vizsgálatát végző bizottságot. (8) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság ellátja a munkaköri, szakmai és személyi higiénés alkalmasság orvosi
vizsgálatával és véleményezésével kapcsolatosan külön jogszabály által hatáskörébe utalt feladatokat.
9. A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság munkavédelmi állami feladatai
13. § (1) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság ellátja a munkavédelem nemzetgazdasági szintű irányításával
kapcsolatos feladatokat. A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság saját jogkörében kezdeményezi, előkészíti és
elősegíti az Mvt. 14. §-ában meghatározott állami irányítási feladatok végrehajtását.
(2) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság részt vesz a miniszter munkavédelemmel összefüggő
jogszabály-előkészítési és jogszabály-alkotási felelősségébe tartozó jogszabályok tervezeteinek előkészítésében.
(3) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság – a munkavédelmi felügyelőségek közreműködésével – részt vesz
a) a Kormány és a miniszter munkavédelemmel kapcsolatos feladatai ellátásában,
b) a munkavédelmi előírások végrehajtásának elősegítését szolgáló tájékoztató, felvilágosító tevékenység
ellátásában, c) a nemzeti munkavédelmi politika kialakításában és végrehajtásának irányításában,
d) a nemzetgazdaság munkavédelmi helyzetének évenkénti áttekintésében, a nemzetgazdaság munkavédelmi
helyzetéről szóló éves beszámoló jelentés előkészítésében, e) a nevelés és az oktatás területén a biztonságos életvitelre, a szakmai oktatás területén az egészséget nem
veszélyeztető és a biztonságos munkavégzés szabályaira vonatkozó ismeretanyag meghatározásában.
14. § (1) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság
a) véleményezi a feladat- és hatáskörét érintő kormány-előterjesztéseket és jogszabálytervezeteket,
b) részt vesz a munkavédelemben érintett nemzetközi szervezetek munkájában, együttműködik más államok
szerveivel a munkavédelmi feladatok összehangolása végett, figyelemmel kíséri a nemzetközi munkavédelmi
kutatási eredményeket, azok hazai hasznosításának elősegítése érdekében, c) mint kijelölt nemzeti hatóság feladat- és hatáskörében ellátja az Európai Munkahelyi Biztonsági és
Egészségvédelmi Ügynökség Nemzeti Fókuszpontja feladatait, d) ellátja az Mvt. 78. §-ában megjelölt Munkavédelmi Bizottság titkársági, adminisztratív teendőit,
e) működteti az Mvt. 14. §-a (1) bekezdésének e) pontja szerinti munkavédelmi információs rendszert,
f) külön jogszabályban meghatározottak szerint részt vesz egyéb bizottságok, testületek, tevékenységek
végzésében, működésében, különösen a szabványosítás, az akkreditálás, a nukleáris baleset-elhárítás, a kémiai
biztonság területén. (2) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság ellátja a foglalkozás-egészségügyi szolgálat Mvt.-ben és külön
jogszabályban előírt munkavédelmi feladatainak szakmai irányítását is. 10. A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság munkaügyi állami irányítási feladatai
15. § (1) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság a munkaügyi hatósági ellenőrzéssel kapcsolatos állami irányítási
feladatokat lát el. (2) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság a munkaügyi ellenőrzéssel kapcsolatos feladatainak ellátásával
összefüggésben együttműködik az Európai Unió tagállamainak munkaügyi feladatokat ellátó hatóságaival.
A nemzetközi együttműködés keretében megkeresésre a hatáskörébe tartozó feladatokat érintően tájékoztatást nyújt
az elvégzett munkaügyi ellenőrzések megállapításairól, valamint a munkaügyi jogszabályok tartalmáról.
(3) A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 106/A–106/B. §-ában – a 106/A. § (1) bekezdésének e) pontját
kivéve – meghatározott szabályok megtartásának ellenőrzése céljából tartott vizsgálatok tapasztalatairól
a munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság beszámolót készít a miniszter számára.
(4) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság részt vesz a miniszter munkaügyi ellenőrzéssel összefüggő
jogszabály-előkészítési és jogszabály-alkotási felelősségébe tartozó jogszabályok tervezeteinek előkészítésében.
(5) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság – a munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerv közreműködésével
– részt vesz a munkaügyi előírások végrehajtásának elősegítését szolgáló tájékoztató, felvilágosító tevékenység
ellátásában. 11. A munkavédelmi felügyelőségek és a munkaügyi felügyelőségek jogállása, szervezete és az irányítás
szabályai 16. § (1) A munkavédelmi és munkaügyi felügyelőség a fővárosi és megyei kormányhivatal székhelyén működik, és
illetékességi területe megegyezik a fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területével.
(2) A munkavédelmi és munkaügyi felügyelőség tekintetében a Khtv. 6. § (4) bekezdésében, valamint a 7. §
(2)–(4) bekezdésében meghatározott hatáskörök – a Ksztv. 2. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti hatáskört is beleértve
– gyakorlására kijelölt szakmai irányító szerv vezetője a munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság
főigazgató-helyettese. (3) A Khtv. 7. § (1) bekezdése szerinti jogkört a miniszter gyakorolja.
(4) A fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szervét az igazgató,
a munkavédelmi felügyelőséget és a munkaügyi felügyelőséget az igazgatóhelyettesek vezetik.
(5) Az igazgató az igazgatóhelyettesek közreműködésével irányítja a munkavédelmi felügyelőséget és a munkaügyi
felügyelőséget, és – amennyiben törvény eltérően nem rendelkezik – ellátja a munkavédelmi hatóság és munkaügyi
hatóság hatósági feladatait. (6) Az igazgató az igazgatóhelyettesek kinevezésére és felmentésére vonatkozó hatáskörét az munkavédelmi és
munkaügyi igazgatóság főigazgató-helyettesének egyetértésével gyakorolja. Az igazgató-helyettesek főosztályvezető-helyettes besorolású kormánytisztviselők.
(7) A munkavédelmi felügyelőségek és a munkaügyi felügyelőségek keretében a hatósági feladatok ellátására
munkavédelmi felügyelők és munkaügyi felügyelők működnek. 12. Munkavédelmi hatósági feladatok és eljárás
17. § (1) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság, továbbá a munkavédelmi felügyelőségek, illetve munkavédelmi
felügyelők ellátják az általános munkavédelmi hatósági feladatokat. A munkavédelmi feladatok ellátása kiterjed
a munkabiztonság és a munkaegészségügy hatósági feladataira. A munkavédelmi felügyelő a munkavédelmi
felügyelőség illetékességi területén valamennyi munkahelyen ellenőrzést tarthat, függetlenül a foglalkoztató
székhelyétől és telephelyétől. (2) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság, valamint a munkavédelmi felügyelőségek teljesítik az Mvt. 82/A., 83/A.,
83/B., 83/C., 83/E. §-ában, továbbá az Eüatv. 3. § i) pontjában, 4. § (2) bekezdés t) pontjában és 15/A. §-ában
meghatározott beszámolási, nyilvántartási és adatkezelési kötelezettséget. 18. § (1) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság elsőfokú munkavédelmi hatósági jogkörében
a) ellátja az Mvt. 83. §-ában meghatározott szakértői engedélyezési feladatokat,
b) külön jogszabály szerint, szakhatóságként eljárva kiadja az igazságügyi szakértői engedélyhez szükséges
szakhatósági állásfoglalásokat, c) a munkavállalók rákkeltő anyagok okozta foglalkozási eredetű egészségkárosodásokkal, illetve daganatos
megbetegedésekkel szembeni védelmének elősegítése érdekében az Mvt. 83/A. § (4) bekezdésében
meghatározott feladatokat látja el, és nyilvántartást vezet, d) a munkavédelmi szabályok munkáltatók általi megtartásának külön jogszabály szerinti eljárásban történő
igazolása céljából az Mvt. 83/B. §-ában meghatározott módon és tartalommal hatósági nyilvántartást vezet.
(2) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság a külön jogszabályban meghatározottak szerint közreműködik az Mvt.
84. § (2) bekezdésében meghatározott foglalkozási megbetegedésekkel kapcsolatos feladatok ellátásában.
(3) A munkavédelmi felügyelőségek gyakorolják az Mvt. 81. §-ában meghatározott feladat- és hatásköröket. Ellátják
továbbá mindazon hatósági ellenőrzési feladatokat, amelyeket külön jogszabály nevesítve feladat- és hatáskörükbe
utal. (4) A munkavédelmi bírság kiszabására első fokon annak a munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szervnek
a vezetője jogosult, amelynek illetékességi területén az ellenőrzött munkahely található.
(5) A munkavédelmi felügyelő elsőfokú munkavédelmi hatósági jogkörében ellátja az Mvt. 84. §-ában meghatározott
munkavédelmi hatósági feladatokat. (6) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság kormánytisztviselője a Magyarország területén a főigazgató-helyettes
által kiállított megbízólevél birtokában végezhet ellenőrzést. Az ellenőrzés alapján induló elsőfokú hatósági eljárás
lefolytatására az a munkavédelmi felügyelőség jogosult, amelynek illetékességi területén az ellenőrzés történt.
(7) Munkavédelmi hatósági ügyben a fellebbezés elbírálására jogosult hatóságnak minősül a munkavédelmi felügyelő és
a munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerv eljárása vonatkozásában az munkavédelmi és munkaügyi
igazgatóság. 13. Munkaügyi hatósági feladatok és eljárás 19. § (1) A munkaügyi hatósági feladatokat a munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság és a munkaügyi felügyelőségek,
illetve a munkaügyi felügyelők látják el. (2) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság elsőfokú hatósági jogkörében a munkaügyi szabályok munkáltatók általi
megtartásának, illetőleg a munkáltatók munkaügyi kapcsolatai rendezettségének külön jogszabály szerinti eljárásban
történő igazolása céljából a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Met.) 8/C. §-ában
meghatározott módon és tartalommal hatósági nyilvántartást vezet. (3) A munkaügyi felügyelő elsőfokú hatósági jogkörében a Met. 3. §-a alá tartozó ellenőrzési tárgykörökben ellátja a Met.
4. §-ában, 5. §-a (2) bekezdésében, valamint 6–7/A. §-ában meghatározott munkaügyi hatósági feladatait, továbbá
a Met. 1. §-ának (5) bekezdésében meghatározott feladatot.
(4) A munkaügyi felügyelő a munkaügyi felügyelőség illetékességi területén valamennyi munkahelyen ellenőrzést
tarthat, függetlenül a foglalkoztató székhelyétől és telephelyétől. (5) Munkaügyi bírság kiszabására, valamint a Met. 7. § (8) bekezdése szerinti határozat meghozatalára első fokon annak
a munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szervnek a vezetője jogosult, amelynek illetékességi területén
az ellenőrzött munkahely található. (6) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság kormánytisztviselője Magyarország területén a főigazgató-helyettes által
kiállított megbízólevél birtokában végezhet ellenőrzést. Az ellenőrzés alapján induló elsőfokú hatósági eljárás
lefolytatására az a munkaügyi felügyelőség jogosult, amelynek illetékességi területén az ellenőrzés történt.
(7) Munkaügyi hatósági ügyben a fellebbezés elbírálására jogosult hatóságnak minősül a munkaügyi felügyelő és
a munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerv eljárása vonatkozásában az munkavédelmi és munkaügyi
igazgatóság. 14. Egyéb feladatok 20. § (1) A Budapest Főváros Kormányhivatala Munkavédelmi Felügyelősége elsőfokon, a munkavédelmi és munkaügyi
igazgatóság másodfokon, a külön jogszabályban meghatározottak szerint országos illetékességgel ellátja
a korkedvezmény-biztosítási járulék megfizetése alóli mentesítéssel kapcsolatos feladatokat.
(2) A munkavédelmi és munkaügyi igazgatóság a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter szabályozási feladatkörébe
tartozó forgalmazási követelmények tekintetében ellátja a termékek megfelelőségértékelésére jogosult szervek
kijelölésével és bejelentésével kapcsolatos feladatokat. IV. FEJEZET A HIVATAL SZAKKÉPZÉSSEL ÉS FELNŐTTKÉPZÉSSEL ÖSSZEFÜGGŐ FELADATAI
21. § (1) A Hivatal a szakképzéssel és felnőttképzéssel összefüggő feladatai keretében
a) ellátja a szakképzési és felnőttképzési tevékenység szakmai és módszertani fejlesztését, valamint elemzési és
értékelési feladatokat lát el, b) gondoskodik a hátrányos és fogyatékkal élők képzésének tanügyi és képzési dokumentumairól,
c) végzi a szakmastruktúra folyamatos fejlesztését, kidolgozza az Országos Képzési Jegyzék tervezetét és
harmonizálja a nemzetközi szintezési rendszerrel, valamint a foglalkozások egységes rendszerével, továbbá
az európai uniós irányelvekkel, javaslatot tesz módosítására, illetve korszerűsítésére,
d) egységes alapelvek szerint fejleszti az országos modultérképet, ellátja a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos
feladatokat, e) kidolgozza az európai követelményekhez illeszkedő szakképesítések egyenértékűségének feltételrendszerét,
a hazai és nemzetközi képesítések összehangolását, valamint az Európai Képesítési Keretrendszer magyar
adaptációját, f) fejleszti az Európai Unió tagországainak szakképzési és felnőttképzési intézményeivel történő együttműködést,
g) gyűjti és elemzi a külön jogszabályban meghatározott felnőttképzési statisztikai adatokat;
h) szervezi a pedagógusok, andragógusok és az oktatási intézményvezetők szakmai továbbképzését, valamint
a speciális szakiskola szakmai tanulmányi versenyeit, i) működteti a tájékoztatási szolgálatot és a céginformációs központot, valamint on-line módon a Magyar Nemzeti
Observatory Irodát, és a nemzeti referencia és koordinációs pontot, melynek keretében közzéteszi a minőségügyi
keretrendszert, j) szervezi a szakmai tankönyvek kidolgozását, valamint működteti a kiadásukat, illetve a forgalmazásukat,
k) koordinálja a szakközépiskolai szakmai érettségi tantárgyak követelményének és a szakmai érettségi tételeknek
az egységes elvek szerinti kidolgozását, l) kidolgozza az iskolai rendszerű szakképzésben, a szakképzési kerettanterv teljesülésének egységes
szakmai-pedagógiai ellenőrzési módszertanát és felkészít a használatára, m) összeállítja az országos szakképzési (szakmai vizsgaelnöki, szakmai vizsgabizottsági tagi, szakképzési szakértői)
névjegyzéket, valamint elkészítésének és kiadásának szabályait, n) kialakítja és gondozza az országos szakképzési névjegyék – vizsgaelnöki, a vizsgabizottsági és a szakértői –
adatbázisát, és gondoskodik a névjegyzék nyilvánosságra hozataláról, o) a gazdasági kamarával együttműködve kialakítja és működteti a pályaorientációs rendszert,
p) kidolgozza és működteti az életpálya-tanácsadási szolgáltatást, valamint továbbfejleszti és működteti
a pályakövetési rendszert, q) titkársági feladatokat lát el a Szakképzési Tankönyv és Taneszköz Testület, a Nemzeti Képesítési Bizottság,
a Felnőttképzési Akkreditációs Testület és a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanács tekintetében,
r) ellátja a térségi integrált szakképző központok nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
s) egységes rendszerben összeállítja a megyei fejlesztési és képzési bizottságok szakképesítésekkel kapcsolatos
beiskolázásra vonatkozó javaslatait, és előkészíti a döntés meghozatalára, illetve a jogszabályi megjelentetésre.
(2) A Hivatal a NFA képzési alaprészéből finanszírozott támogatásokkal kapcsolatos feladatokat lát el.
22. § (1) A Hivatal a szakképesítésekkel összefüggő feladatai keretében
a) kidolgozza és gondozza a szakmai és vizsgáztatási követelmények elkészítésének egységes alapelveit, elvégzi
a jogalkotáshoz szükséges előkészítő feladatokat a gazdasági kamara által kidolgoztatott szakképesítések
szakmai és vizsgakövetelményeinek vonatkozásában, b) koordinálja és ellátja – a gazdasági kamara hatáskörébe tartozó szakképesítések kivételével – a szakmai és
vizsgakövetelmények, valamint a szakképesítések kerettantervek, a szakmai tantárgyak tankönyvek,
tartalomelemek és tanulmányi segédletek kidolgozásával kapcsolatos feladatokat, (2) A Hivatal a szakmai vizsgákkal összefüggő feladatai keretében
a) kialakítja és gondozza a fővárosi, megyei kormányhivatalok által megküldött vizsgaszervezési engedélyek
összesített országos jegyzékének adatbázisát, b) kidolgozza és gondozza a szakmai vizsgaszervezési engedély megszerzéséhez szükséges alapelveket és
a szakképesítésenként a speciális szakmai, tárgyi és személyi feltételeket,
c) valamennyi szakképesítés tekintetében – egyeztetett eljárásrend szerint – megbízza a szakmai vizsga elnökeit,
a gazdasági kamara hatáskörébe tartozó szakképesítések esetében a megbízás a gazdasági kamara javaslata
alapján történik, d) egységes elvek alapján koordinálja a komplex szakmai vizsga vizsgafeladatainak teljesítésére alkalmas (írásbeli,
szóbeli, gyakorlati, interaktív) vizsgatevékenységek vizsgatételeinek, értékelési útmutatóinak és egyéb
dokumentumainak kidolgozását, e) szervezi valamennyi vizsgaidőszakra a szakmai vizsgatételek – a megyei, fővárosi kormányhivatal útján –
vizsgaközpontokhoz való eljuttatását, f) egységes eljárásrend szerint szervezi az iskolarendszeren kívüli szakképzést követő komplex szakmai vizsgát
valamennyi szakképesítés megszerzésére irányuló szakképzés tekintetében, g) vizsgaközpontot működtet,
h) végzi a törzslapnyilvántartással kapcsolatos feladatokat, továbbá a minősített adatokra vonatkozó szabályok
szerint ötven évig elzártan őrzi a központi nyilvántartás papíralapú és elektronikus adatait.
23. § (1) A Hivatal a szakképzéssel, a felnőttképzéssel és a szakképzési hozzájárulás szabályozásával kapcsolatban részt vesz
a miniszter jogszabály-előkészítési feladatkörébe tartozó jogszabályok tervezeteinek előkészítésében.
(2) A Hivatal a szakképzési és felnőttképzési feladatainak ellátása érdekében együttműködik
a) a munkaadók és munkavállalók érdek-képviseleti szerveivel, gazdasági és szakmai kamarákkal,
b) nemzetközi szervezetekkel, c) oktatási és felnőttképzési intézményekkel,
d) oktatási intézményt fenntartókkal, e) kutató, fejlesztő szolgáltató intézetekkel.
V. FEJEZET 16. Átmeneti rendelkezések 24. § (1) Az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: OMMF) és a Nemzeti Szakképzési és
Felnőttképzési Intézet (a továbbiakban: NSZFI) 2011. december 31-én beolvad a Foglalkoztatási Hivatalba.
A Foglalkoztatási Hivatal az OMMF és az NSZFI általános és egyetemes jogutóda.
(2) A Foglalkoztatási Hivatal elnevezése 2012. január 1-jétől Nemzeti Munkaügyi Hivatalra változik.
(3) Az OMMF elnöke és az NSZFI főigazgatója látja el a beolvadó szervek feladataival kapcsolatos főigazgató-helyettesi
jogköröket a Nemzeti Munkaügyi Hivatal főigazgató-helyetteseinek kinevezéséig, de legkésőbb 2012. február 28-ig.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott időtartam alatt a főigazgató-helyettesek korábbi illetményüknek megfelelő
összegű illetményre és juttatásokra jogosultak. 25. § A Hivatal 2012. december 31-ig fogadja és feldolgozza a 2011. évi szakképzési hozzájárulási kötelezettségüket
gyakorlati képzés szervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezettek Éves Bevallásait, teljesíti az Éves Bevallás alapján
kimutatott visszatérítési igény kifizetését, valamint feldolgozza a gyakorlati képzés szervezésével teljesítő
hozzájárulásra kötelezett által az elévülési időn belül benyújtott önellenőrzést.
26. § (1) A munkaügyi központ megyei (fővárosi) szervezete a 2011. január 1-je előtt a jogelőd regionális munkaügyi központ
által a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze terhére megállapított és folyósított támogatásokkal
összefüggésben a) ellenőrzi a támogatások jogszerű felhasználását, b) ellenőrzi a felhasználás jogszerűségét, valamint a hatósági szerződésben foglalt kötelezettségek nem teljesítése
esetén meghozza a támogatások visszakövetelésével kapcsolatos hatósági intézkedéseket,
c) perbeli képviseletet lát el, d) kiállítja a nyújtott támogatás biztosítékául szolgáló jelzálogjog törléséhez szükséges engedélyt, továbbá
e) ellátja az alaprész terhére megállapított és folyósított támogatásokkal kapcsolatos pénzügyi és számviteli
feladatokat. (2) A munkaügyi központ megyei (fővárosi) szervezetének (1) bekezdés szerinti feladatai tekintetében a szakmai
irányítást a nemzeti erőforrás miniszter látja el. 17. Záró rendelkezések
27. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(2) A 1–23. §, 24. § (2)–(4) bekezdése, 25. §, 26. § és a 28. §, valamint a (3)–(4) bekezdés 2012. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 9. § (1) bekezdés n) pontja 2012. november 1-jén hatályát veszti.
(4) Hatályát veszti a) a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálatról szóló 315/2010. (XII.27.) Korm. rendelet,
b) a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Intézetről szóló 292/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet,
c) az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőségről, valamint a munkavédelmi és munkaügyi hatóságok
kijelöléséről szóló 314/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet. 28. § Ez a rendelet
a) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet, b) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás
megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
35/2014. (I. 30.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Szepessy Zsolt, az Összefogás Párt (székhely: 2000 Szentendre, Ady E. u. 1. III/14.) elnöke (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a  választásokon induló országgyűlési képviselő jelöltek, más pártokhoz tartozó jelölt
társaikkal folytatott vitái nyilvánosak legyenek?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2014. január 13-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról
szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 94.  § (1)  bekezdése szerint a  törvény hatálybalépését megelőzően benyújtott
népszavazási kezdeményezés során – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  benyújtáskor alkalmazandó
rendelkezéseket kell alkalmazni.
Az országos népszavazás során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a  választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 118. § (3)–(5) bekezdései, mintáját a régi Ve. 153. § (1) bekezdés e) pontjában
foglalt felhatalmazás alapján a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek az  országos népszavazási
kezdeményezésen és az  országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról szóló 11/2008 (III. 1.)
ÖTM  rendelet (a továbbiakban: ÖTM rendelet) melléklete határozza meg. Az  Alkotmánybíróság – a  Nemzeti
Választási Bizottság által jelen országos népszavazási kezdeményezésre irányuló ügyben is irányadónak tekintett –
a  49/2008. (IV. 22.) határozatában megállapította, hogy az  Nsztv. 3.  § (1)  bekezdése alapján a  népszavazás
kitűzésére irányuló állampolgári kezdeményezés támogatására a  hitelesített mintapéldánnyal megegyező
aláírásgyűjtő íveken lehet aláírást gyűjteni. A  Ve. 118.  § (1)  bekezdése hasonló rendelkezést tartalmaz, amely
kimondja, hogy aláírásokat csak a  hitelesítési záradékkal ellátott aláírásgyűjtő ív másolatával lehet megkezdeni.
Ezekből a rendelkezésekből az következik, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát olyan formában kell benyújtani
hitelesítésre, hogy az alkalmas legyen az aláírásgyűjtésre. Az Alkotmánybíróság – jelen ügyben szintén irányadó –
a 25/2004. (VII. 7.) határozatában megállapította továbbá, hogy a Ve. 118. §-a, mely meghatározza az aláírásgyűjtő
ív kötelező adattartalmát, egyúttal kizárja azt, hogy az aláírásgyűjtő íven más adat is szerepeljen. A jogszabály tehát
egyértelműen kizárja annak lehetőségét, hogy az országos népszavazási kezdeményezés tárgyát képező kérdésen
túl az aláírásgyűjtő íven más egyéb szöveg vagy adat is szerepeljen.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által benyújtott aláírásgyűjtő ív a népszavazásra
javasolt kérdéseken túl a  beadványozó személyes adataival kitöltésre került. Mindezek alapján a  Bizottság
megállapítja, hogy a  hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldánya nem felel meg a  régi Ve.
118.  §  (3)  bekezdésében meghatározottaknak, valamint az  ÖTM rendelet mellékletében lévő mintának, ugyanis
azon többlettartalom található.
A Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § e)  pontja alapján – mivel az  aláírásgyűjtő ív nem felel meg
a  választási eljárási törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadta.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról
szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 94. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 3. § (1) bekezdésén, a 10. § e) pontján,
a  régi Ve. 118.  § (1) és (3)–(5)  bekezdésein, a  124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján, a  153.  § (1)  bekezdés e)  pontján,
az ÖTM rendelet mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről
szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2014. január 27. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
334/2019. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Bács-Kiskun és Pest megyében élők villamosenergia-ellátása érdekében végzett munkája elismeréseként
Balog Dénes, az NKM Áramhálózati Kft. speciális szerelője részére,
a Nemzeti Közművek Mobilitás Kft. elektromobilitási üzletágának felépítése és működtetése terén elért eredményei
elismeréseként
Balogh Szabolcs, az NKM Mobilitás Kft. ügyvezetője részére,
a magyar zenekultúra és kóruséneklés hagyományainak ápolását, valamint az „a cappella” műfaj népszerűsítését
szolgáló előadó-művészete elismeréseként
Boros Sándor, a Magyar Nemzeti Énekkar és a Four Fathers Énekegyüttes tagja részére,
a hazai egészségbiztosítás területén végzett több évtizedes munkája elismeréseként
dr. Czifra Árpád, a  Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő Ellátási és Koordinációs Főosztály III. főosztályvezetője
részére,
a hazai barlangok és földtani természeti értékek védelme érdekében végzett munkája elismeréseként
Egri Csaba, az Agrárminisztérium Barlang- és Földtani Osztályának barlangtani referense részére,
a magyar–lengyel kulturális és társadalmi kapcsolatok ápolása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Eugeniusz Mrowca, a łódzi Lengyel–Magyar Baráti Társaság tagja részére,
sokoldalú kar- és szólótáncosi munkája elismeréseként
Farkas Fanni Rita táncművész, a Magyar Állami Népi Együttes tagja részére,
a magyar zenekultúra és kóruséneklés hagyományainak ápolását, valamint az „a cappella” műfaj népszerűsítését
szolgáló előadó-művészete elismeréseként
Frech Zoltán, a Honvéd Férfikar és a Four Fathers Énekegyüttes tagja részére,
a vasúti gépészet, illetve személyszállítás területén végzett magas színvonalú szakmai és vezetői tevékenysége
elismeréseként
Gáspár István Béla, a MÁV-START Zrt. pécsi járműbiztosítási igazgatója részére,
a hazai villamosenergia-iparág beruházási, fejlesztési és üzemeltetési területén végzett szakmai tevékenysége
elismeréseként
Holló Vilmos, az MVM Magyar Villamos Művek Zrt. Fosszilis Termelési Osztályának vezetője részére,
több évtizedes alkotóművészi pályája, valamint példaértékű oktató-nevelő tevékenysége elismeréseként
Horváth Attila képzőművész, művésztanár részére,
a magyar villamosenergia-iparág területén végzett kiemelkedő szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Kövér Béla, az MVM ERBE Zrt. villamos hálózati igazgatója részére,
a humánerőforrás-gazdálkodás területén végzett közel négy évtizedes szakmai pályafutása elismeréseként
Kulcsár Istvánné, az Országos Atomenergia Hivatal humánerőforrás szakcsoportvezetője részére,
a hazai táncművészet érdekében elkötelezetten végzett munkája elismeréseként
Lőrik-Nagy Katalin, a Nemzeti Táncszínház művészeti menedzsere részére,
több évtizedes, elhivatott oktató-nevelő munkája, valamint a  tehetséggondozás területén elért eredményei
elismeréseként
Ludvigné Fótos Erzsébet, az Egri Balassi Bálint Általános Iskola tanára részére,
a magyar–szlovák közlekedési kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Marián Hanták, a szlovák Közlekedési és Építésügyi Minisztérium építőmérnöke részére,
a Békés megyében élők villamosenergia-ellátása érdekében végzett színvonalas hálózatszerelői munkája
elismeréseként
Mihálik György, az NKM Áramhálózati Kft. mester szerelője részére,
a magyar zenekultúra és kóruséneklés hagyományainak ápolását, valamint az „a cappella” műfaj népszerűsítését
szolgáló előadó-művészete elismeréseként
Mukli Gyula, a Magyar Nemzeti Énekkar és a Four Fathers Énekegyüttes tagja részére,
a magyar irodalom, elsősorban a  kortárs próza és költészet bulgáriai népszerűsítését szolgáló műfordítói
tevékenysége elismeréseként
Nikolay Pavlov Boykov író, költő, műfordító részére,
példaértékű szakmai munkája elismeréseként
Pöntör Bernadett, a Győri Balett titkárságvezetője részére,
több évtizedes, odaadó közösségi munkája elismeréseként
Puskás Mária Ildikó, a Tolna Megyei Polgárőr Szervezetek Szövetségének irodavezetője részére,
a Jákfalván élők biztonsága érdekében végzett munkája elismeréseként
Tóth János, a Jákfalvai Polgárőr Egyesület elnöke, a Kazincbarcikai Járás járási koordinátora részére,
a Velencei-tavi vízisportélet fejlesztése, különösen a versenyszerű sárkányhajózás meghonosítása érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Tubel Zoltán Gyula sárkányhajós versenyző és edző, a  DRAGON AQUA Sárkányhajós Sport Egyesület alapítója és
tiszteletbeli elnöke, a TUTUSPORT SE alapítója és szakmai vezetője részére,
a Békés megyében élők villamosenergia-ellátása érdekében végzett hálózatépítési és -üzemeltetési munkája
elismeréseként
Turcsán András, az NKM Áramhálózati Kft. üzemeltetési csoportvezetője részére,
az atomenergia hazai alkalmazásának sugárvédelmi hatósági felügyeletével kapcsolatos több mint három évtizedes
munkája elismeréseként
Windisch Gábor fizikus, az Országos Atomenergia Hivatal sugárvédelmi szakcsoportvezetője részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; több mint két évtizedes példamutató szolgálatellátása elismeréseként
Gál József alezredes, a Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandár hadműveleti főnöke részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. július 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
31/2016. (VI. 30.) EMMI–BM–IM–MvM együttes utasítása a Gyermekeink Biztonságáért Kiemelt Ügyek Munkacsoportról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 64. §
(1) és (2) bekezdésében meghatározott hatáskörünkben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára figyelemmel – a következő utasítást adjuk ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése szerint létrehozzuk a Gyermekeink Biztonságáért Kiemelt Ügyek Munkacsoportot
(a továbbiakban: Munkacsoport).
2. § A Munkacsoport feladata
a) gyermekek elhanyagolása, bántalmazása, illetve ezzel összefüggő haláleset ügyében folytatott gyámhatósági,
gyermekvédelmi eljárások lezárulását követően az eljárásban részt vevő gyermekvédelmi jelzőrendszeri tagok,
a  gyermek ellátásában és a  vele kapcsolatos ügyek intézésében érintett szervek, szervezetek és személyek
tevékenységének áttekintése alapján tapasztalatok megfogalmazása, azoknak a gyermekvédelemben dolgozó
szakemberek számára történő megismerhetővé tétele,
b) szükség esetén javaslattétel a jogszabályok és szakmai szabályok módosítására és a gyermekvédelmi rendszer
szereplői közötti, illetve más ágazatokkal történő együttműködés javítására.
3. § A Munkacsoport vezetője az Emberi Erőforrások Minisztériuma szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért felelős
államtitkára.
4. § A Munkacsoport tagja
a) a Miniszterelnökség területi közigazgatás irányításért felelős helyettes államtitkára,
b) az Igazságügyi Minisztérium igazságügyi szolgáltatásokért felelős helyettes államtitkára,
c) a Belügyminisztérium Rendészeti Koordinációs Főosztályának vezetője,
d) az Emberi Erőforrások Minisztériuma
da) család- és népesedéspolitikáért felelős helyettes államtitkára,
db) szociálpolitikáért felelős helyettes államtitkára,
dc) egészségpolitikáért felelős helyettes államtitkára,
dd) köznevelésért felelős helyettes államtitkára.
5. § Az emberi erőforrások minisztere felkéri az Országos Bírósági Hivatal Elnökét, a legfőbb ügyészt, az alapvető jogok
biztosát, a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság főigazgatóját, az  országos rendőrfőkapitányt, valamint
a  gyermekjogi képviselőt foglalkoztató szervezet vezetőjét a  Munkacsoport munkájában állandó meghívottként
történő részvételre.
6. § A Munkacsoport ülésén tanácskozási joggal részt vehetnek a Munkacsoport vezetője és tagjai által kijelölt szakértők.
7. § A Munkacsoport vezetője a Munkacsoport ülésére tanácskozási joggal, eseti jelleggel meghívhatja a Munkacsoport
feladatkörét érintő tevékenységet végző civil szervezet képviselőjét, továbbá központi államigazgatási szerv vezetői
megbízatással rendelkező kormánytisztviselőjét.
8. § Az  ülések összehívásának szükségességéről, valamint azok időpontjáról – a  tagok és az  állandó meghívottak
kezdeményezése alapján – a Munkacsoport vezetője dönt. A Munkacsoport titkári teendőit, az ülések előkészítését
az Emberi Erőforrások Minisztériumának Gyermekvédelmi és Gyámügyi Főosztálya látja el.
9. § A Munkacsoport működésének részletes szabályait ügyrendjében állapítja meg.
10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2018. március 31-én hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k., Dr. Pintér Sándor s. k., Dr. Trócsányi László s. k., Lázár János s. k.,
emberi erőforrások minisztere belügyminiszter igazságügyi miniszter Miniszterelnökséget vezető


text:
5/2019. (II. 14.) OBH utasítása az adatvédelmi tisztviselőről és az adatvédelmi felelősről, valamint az adatvédelmi incidensek jelentéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a bíróságok szervezetéről
és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő
normatív utasítást adom ki:
1. § [A szabályzat célja]
A szabályzat célja a  természetes személyeknek a  személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és
az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i
(EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (a továbbiakban: GDPR)
33. cikkében, valamint az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény
(a továbbiakban: Info tv.) 25/J. §-ában meghatározott adatvédelmi incidensek bejelentési rendjének meghatározása.
2. § [A szabályzat hatálya]
 (1) A  szabályzat személyi hatálya a  bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 16.  §-ában
meghatározott bíróságokra és az Országos Bírósági Hivatalra (a továbbiakban: OBH) terjed ki.
 (2) A szabályzat tárgyi hatálya a GDPR 4. cikk 12. pontjában, illetve az Info tv. 3. § 26. pontjában meghatározott adatvédelmi
incidenseknek (a továbbiakban: adatvédelmi incidens) a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
(a  továbbiakban: Hatóság) részére történő bejelentésére, az  adatvédelmi tisztviselő és az  adatvédelmi felelősök
kinevezésére, valamint a bírósági szervezetrendszeren belüli jelentés rendjére terjed ki.
3. § [Az adatvédelmi tisztviselő és adatvédelmi felelős]
 (1) Az  OBH elnöke adatvédelmi tisztviselőt nevez ki, aki ellátja a  GDPR 39.  cikkében és az  Info tv. 25/M.  §-ában
meghatározott feladatokat az OBH-ban és a bíróságok szervezetrendszerében.
 (2) A  Kúria, az  ítélőtábla és a  törvényszék elnöke adatvédelmi felelőst nevez ki, aki ellátja a  bíróság adatvédelmi és
adatbiztonsági szabályzatában meghatározott feladatokat, és kapcsolatot tart az OBH adatvédelmi tisztviselőjével.
 (3) Az adatvédelmi tisztviselő és az adatvédelmi felelős a feladatai teljesítésével kapcsolatban tudomására jutott minden
információt köteles megőrizni, azokat kizárólag az (1) és (2) bekezdésben meghatározott elnök által meghatározott
rendben továbbíthatja.
4. § [A bíróság feladata]
 (1) A bekövetkezett adatvédelmi incidenst az azt felismerő személynek haladéktalanul, a közvetlen felettese egyidejű
értesítése mellett, szolgálati úton jelentenie kell a Kúria/az ítélőtábla/a törvényszék elnökének.
 (2) A Kúria elnöke az OBH elnökét, az ítélőtábla és a törvényszék elnöke az OBH adatvédelmi tisztviselőjét az 1. mellékletben
szereplő bejelentőlapon rögzített tartalommal, a tudomásszerzéstől számított 24 órán belül tájékoztatja valamennyi
adatvédelmi incidensről. A Kúria elnöke az OBH elnökének megküldött bejelentést másolatban az OBH adatvédelmi
tisztviselőjének is megküldi.
(3) Amennyiben a (2) bekezdésben szereplő határidő megtartása akadályba ütközik, a bíróság elnöke a bejelentőlapon
feltünteti az  Info tv. 25/J. § (3) bekezdésében, illetve a GDPR 33. cikk (1) bekezdésében meghatározott nyilatkozat
elkészítéséhez szükséges adatokat is.
(4) Amennyiben a  bíróság adatfeldolgozót vesz igénybe, az  adatvédelmi incidensek haladéktalan bejelentésére
vonatkozó kötelezettséget az adatfeldolgozóval megkötött szerződésben rögzíti.
(5) Amennyiben az  Info tv. 25/K.  §-ában meghatározott magas kockázatú adatvédelmi incidens bekövetkezése miatt
az  érintett tájékoztatása szükséges, a  bíróság elnöke a  tájékoztatást az  OBH adatvédelmi tisztviselőjével történő
előzetes egyeztetést követően küldi meg az érintett részére.
5. § [Az OBH feladata]
 (1) Az adatvédelmi incidenst az OBH adatvédelmi tisztviselője a bejelentőlap megérkezésétől számított 48 órán belül,
az  OBH elnökének előzetes jóváhagyásával, az  erre a  célra kialakított elektronikus felületen, a  GDPR 33.  §
(3) bekezdésében, illetve az Info tv. 25/J. §-ában meghatározott tartalommal elektronikusan bejelenti a Hatóság felé.
(2) Az  OBH adatvédelmi tisztviselője az  (1)  bekezdésben meghatározott bejelentésről vagy a  bejelentés Info tv.
25/J. § (2) bekezdése alapján való mellőzéséről tájékoztatja a bíróság elnökét.
(3) Az  OBH-nál bekövetkezett adatvédelmi incidens jelentésre vonatkozó szabályokat az  OBH elnöke az  OBH
adatvédelmi és adatbiztonsági belső szabályzatában határozza meg.
6. § [Hatályba léptetés]
Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
1124/2019. (III. 13.) Korm. határozata a „30 éve szabadon” emlékév programjáról.
A Kormány a „30 éve szabadon” emlékévről szóló 1002/2019. (I. 9.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm. határozat) alapján
létrejött Emlékbizottságnak (a továbbiakban: emlékbizottság) a „30 éve szabadon” emlékév programjáról szóló javaslatai alapján,
azok figyelembevételével:
 1. támogatja, hogy a „30 éve szabadon” emlékév (a  továbbiakban: emlékév) során az állami és közösségi programok
részben központi megvalósításban, részben helyi közösségek támogatása útján valósuljanak meg;
 2. támogatja az emlékbizottság programtervének
a) központi szervezésben megvalósuló programelemeit, ezek között különösen
aa) a Nagy Imre és mártírtársainak újratemetése, a Páneurópai piknik, a köztársaság kikiáltása, az első
szabad választás és a független magyar kormány megalakulásának évfordulójára szervezett ünnepi
programokat,
ab) a rendszerváltoztatás eseményeinek és Magyarország szabadságának jelentőségét a közoktatásban
megjelenítő programjait és kezdeményezéseit,
ac) egy központi emlékmű felállítását, valamint
ad) a rendszerváltoztatásról megemlékező programok megvalósítását Magyarország külképviseleteinek
útján, különös hangsúllyal a  visegrádi országokra, a  Németországi Szövetségi Köztársaságra és
az Amerikai Egyesült Államokra,
b) pályázati úton megvalósuló közösségi kezdeményezéseit, ezek között különösen a film- és képzőművészeti
alkotásokat, helyi közösségek ünnepeit és megemlékezéseit, valamint a  rendszerváltoztatást követően
született generációk részére előkészített programok megvalósítását;
3. felhívja a „30 éve szabadon” emlékév koordinálásáért felelős kormánybiztost (a továbbiakban: kormánybiztos), hogy
gondoskodjon a  központi programelemek megvalósításáról és a  helyi közösségek támogatása útján megvalósuló
programelemek pályázati úton való támogatásának megszervezéséről;
Felelős: kormánybiztos
Határidő: folyamatos 4. felkéri a  Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítványt (a  továbbiakban:
Közalapítvány) – a  kormánybiztossal együttműködve – a  2.  pont a)  alpontja szerinti programok megvalósítására,
a  2.  pont b)  alpontja szerinti pályázatok lebonyolítására, továbbá a  6.  pont szerinti feladat végrehajtásában való
közreműködésre;
5. a 3.  pont szerinti programok és kezdeményezések megvalósítására a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és
a külgazdasági és külügyminiszter útján az emlékév Korm. határozat szerinti időtartamára
a) a 2019. évben 3 000 000 000 forintot, figyelembe véve a Korm. határozat 12. pontja alapján átcsoportosított
összeget,
b) a 2020. évben 6 000 000 000 forintot, valamint
c) a 2021. évben 3 000 000 000 forintot
biztosít, amelyből 6 000 000 000 forintot a 3. pont b) alpontja szerinti pályázatok támogatására és lebonyolítására
kell fordítani;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében,
a b) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során,
a c) alpont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  kormánybiztos, valamint a  Közalapítvány bevonásával vizsgálja
meg a  rendszerváltoztatás eseményeinek és társadalmi jelentőségének bemutatását biztosító állandó kiállítás és
múzeum létrehozásának lehetőségét, és erről tegyen jelentést a Kormány számára;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
kormánybiztos Határidő: 2019. szeptember 30.
 7. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  kormánybiztos bevonásával, a  magyar külképviseletek révén
gondoskodjon az emlékévvel kapcsolatos külföldi megemlékezések koordinálásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
kormánybiztos
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
109/2015. (XI. 30.) ME határozata az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatója megbízatásának megszűnéséről.
Az egészségbiztosítási szervekről szóló 319/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 2/A.  § (3)  bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva – az egészségbiztosításért felelős miniszter javaslatára – megállapítom, hogy
dr. Sélleiné Márki Máriának, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatójának e megbízatása – a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 60. § (2) bekezdés a) pontjára tekintettel –
2015. november 30-ai hatállyal megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
451/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tolnai Györgyi
Zsuzsannát 2017. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1327/2019. (VI. 5.) Korm. határozata a 2023-ban Budapesten megrendezendő IAAF Atlétikai Világbajnokság megrendezésével kapcsolatos további intézkedésekről.
A Kormány a  2023-ban Budapesten megrendezendő IAAF Atlétikai Világbajnokság sikeres és eredményes megvalósítása
érdekében a következő határozatot alkotja:
1. A  Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Atlétikai Szövetséggel (a  továbbiakban:
Szövetség) együttműködve a 2023-ban Budapesten megrendezendő IAAF Atlétikai Világbajnokság (a továbbiakban:
Világbajnokság) megrendezéséhez kapcsolódóan
a) dolgozzon ki a  2020–2023 közötti időszakra vonatkozó szakmai programot és az  annak megvalósítását
szolgáló intézkedési tervet, amelynek célja az  atlétikai sportágak népszerűsítése, az  utánpótláskorú igazolt
versenyzők számának növelése, valamint a minél nagyobb létszámú és eredményesebb magyar versenyzői
szereplés a Világbajnokságon,
b) készítsen előterjesztést az  a)  alpont tekintetében a  szükséges kormányzati intézkedésekről és
forrásbiztosításról a Kormány részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. november 30.
2. A  Kormány egyetért azzal, hogy – a  Nemzetközi Atlétikai Szövetséggel (a  továbbiakban: IAAF), a  DENTSU Inc.-vel
és a  Szövetséggel 2019. január 21. napján aláírt Rendezvény Szervezési Szerződéssel (a  továbbiakban: Szerződés)
összhangban a  Világbajnokság előkészítéséhez és megrendezéséhez szükséges feladatok ellátása érdekében,
a  közvetlen állami tulajdonban álló KKBK Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: KKBK Nonprofit Zrt.) és a  Szövetség tulajdonában álló nonprofit
gazdasági társaság (a  továbbiakban: Nonprofit gazdasági társaság) jöjjön létre úgy, hogy a  KKBK Nonprofit Zrt.
tulajdoni hányadának mértéke haladja meg a kilenc tizedet.
3. A  Kormány felhívja a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost
(a  továbbiakban: Kormánybiztos), hogy folytassa le az  IAAF-fel és a  Szövetséggel a  Nonprofit gazdasági társaság
megalapításához szükséges egyeztetéseket.
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
4. A  Kormány felhívja a  Kormánybiztost, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve
gondoskodjon a Nonprofit gazdasági társaság Szerződés alapján történő megalapításáról.
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 5. A  Kormány felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  Kormánybiztost, hogy a  3.  pont szerinti
egyeztetések eredményeként, az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve készítsenek előterjesztést
a  Kormány számára a  Nonprofit gazdasági társaság megalapításához, működéséhez, valamint a  Világbajnokság
előkészítéséhez és megrendezéséhez szükséges forrás biztosításáról a 2019–2023. évekre.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pont szerinti egyeztetések lezárását követően
 6. A  Kormány egyetért azzal, hogy a  Nonprofit gazdasági társaság megalapításakor és működése során biztosítani
kell, hogy a  Kormánybiztost a  Nonprofit gazdasági társaság rendelkezésére bocsátandó központi költségvetési
forrásoknak a Világbajnokság lebonyolításának költségvetésében képviselt hányadával és a központi költségvetési
források felhasználásáért viselt felelősséggel arányos felügyeleti és irányítási jogok illessék meg.
7. A Kormány felhívja a Kormánybiztost, hogy – a KKBK Nonprofit Zrt., a Szövetség és a miniszterelnök kabinetfőnöke
bevonásával – a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársasággal (a továbbiakban: MTÜ Zrt.)
együttműködve a  Nonprofit gazdasági társaság megalapításáig gondoskodjon a Világbajnokság előkészületeinek
és lebonyolításának stratégiai terve elkészítéséről, különös tekintettel a közösségi részvétel, valamint a nemzetközi
kommunikáció tervezésére, továbbá gondoskodjon az  időarányosan szükséges közbeszerzési eljárások
lefolytatásáról.
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: folyamatos
 8. A Kormány felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy – az MTÜ Zrt. útján – a Kormánybiztossal együttműködve
dolgozzon ki intézkedési tervet annak érdekében, hogy a  Világbajnokság megszervezése és lebonyolítása
hozzájáruljon Budapest nemzetközi ismertségének és népszerűségének növeléséhez.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2019. november 30.
 9. A  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és
feladatairól szóló 1250/2018. (V. 25.) Korm. határozat a következő 4/A. ponttal egészül ki:
„4/A. A  Kormány a  kormánybiztos feladatkörébe utalja a  2023-ban Budapesten megrendezendő IAAF Atlétikai
Világbajnokság (a  továbbiakban: Világbajnokság) előkészítésével és megvalósításával kapcsolatos kormányzati
feladatokat. A  kormánybiztos feladata a  Világbajnokság előkészítésével és megvalósításával kapcsolatos
kormányzati feladatok irányítása, valamint a Magyar Atlétikai Szövetséggel és a Nemzetközi Atlétikai Szövetséggel
való kormányzati kapcsolattartás.”
10. A  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és
feladatairól szóló 1250/2018. (V. 25.) Korm. határozat
a) 3. pont nyitó szövegrészében a „4. pontban” szövegrész helyébe a „4. és a 4/A. pontban” szöveg,
b) 5. pontjában a „4. pont” szövegrész helyébe a „4. és a 4/A. pont” szöveg
lép.
11. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2012. (I. 6.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 56. § (2) bekezdés c) pontja alapján a belügyminiszter előterjesztésére
dr. Tatár Attila tűzoltó altábornagy hivatásos szolgálati viszonyát 2011. december 30-ai hatállyal felmentéssel megszüntetem és őt
2011. december 31-ei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem. Budapest, 2011. december 6.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
32/2017. (XII. 27.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2018. január 18. napjától legfeljebb hat hónap
időtartamra a Nemzeti Adó- és Vámhivatal kiemelt informatikai projektjeinek összehangolásával kapcsolatos feladatok
ellátására miniszteri biztossá Kalocsai Kornél urat nevezem ki. A miniszteri biztos e megbízatása megszűnik az őt
kinevező miniszter hatáskörgyakorlása megszűnésével.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében:
a) áttekinti a Nemzeti Adó- és Vámhivatal tervezés alatt lévő és megvalósítás előtt álló informatikai projektjeit,
valamint megvizsgálja a Nemzeti Adó- és Vámhivatal tervezett és folyamatban lévő fejlesztéseit, melyek
alapján javaslatot tesz az azokkal kapcsolatos további feladatokra, intézkedésekre,
b) áttekinti a Nemzeti Adó- és Vámhivatal projektjeinek belső szabályozását és az ehhez kapcsolódó
szakemberállományát, melyek alapján javaslatot tesz a projektek megvalósításához szükséges belső működési
rendszerre, valamint
c) javaslatot tesz a Nemzeti Adó- és Vámhivatal kiemelt informatikai projektstruktúrájának jövőbeli koncepciójára.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár útján a nemzetgazdasági miniszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét titkárság nem segíti.
5. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásban és juttatásban részesül.
6. § Ez az utasítás 2018. január 18-án lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 19/2017. (VI. 28.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter