text:
1368/2019. (VI. 25.) Korm. határozata az ENSZ Gyermekalapja budapesti Globális Szolgáltató Központjának második ütemű bővítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország tárgyalásokat folytasson az  ENSZ Gyermekalapja (a  továbbiakban: UNICEF)
Budapesten működő Globális Szolgáltató Központjának második ütemű bővítése érdekében;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy jelölje ki az  UNICEF budapesti Globális Szolgáltató
Központjának bővítésére vonatkozó megállapodás létrehozása céljából folytatandó tárgyalásokra a  magyar
tárgyalóküldöttség vezetőjét;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság útján gondoskodjon az  UNICEF
budapesti Globális Szolgáltató Központjának bővítésével összefüggésben kiválasztott ingatlan rendeltetésszerű
használatának biztosítása érdekében szükséges építészeti, átalakítási tevékenység elvégzéséről és ezen feladatok
végrehajtásához szükséges forrás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében 4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a 2020. évtől kezdődően gondoskodjon az  UNICEF budapesti Globális
Szolgáltató Központjának bővítésével összefüggésben – a  megkötésre kerülő megállapodás tartalma és időbeli
hatálya szerint – a  kiválasztott ingatlan bérletéről, bútorozásáról és folyamatos üzemeltetéséről, valamint
a szükséges forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság cím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2020-tól az adott évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2015. (X. 27.) MK utasítása a Miniszterelnöki Kabinetiroda Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 60. §
(2)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés c) pontjára – a miniszterelnök és a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával –
a következő utasítást adom ki:
1. § A Miniszterelnöki Kabinetiroda Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a Miniszterelnöki Kabinetiroda belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül
kell vizsgálni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  Miniszterelnöki Kabinetiroda közigazgatási államtitkára
a felülvizsgálat eredményének egyidejű továbbításával tájékoztatja a Miniszterelnökség közigazgatási államtitkárát.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás-fejlesztés okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás
miatt bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke
 miniszter


text:
1189/2012. (VI. 11.) Korm. határozata az Európai Táj Egyezmény Nemzeti Koordinációs Munkacsoport létrehozásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján, a Firenzében, 2000. október 20-án kelt, az Európai Táj Egyezmény
kihirdetéséről szóló 2007. évi CXI. törvényben foglalt feladatok egységes megvalósítása érdekében, – a végrehajtásért
felelős miniszterek véleményező és tanácsadó testületeként – Európai Táj Egyezmény Nemzeti Koordinációs
Munkacsoportot (a továbbiakban: Munkacsoport) hoz létre. 2. A Munkacsoport közreműködik
a) a tájakra vonatkozó európai együttműködések hazai megvalósításában;
b) a tájak védelmével, kezelésével és tervezésével kapcsolatos jogszabály-előkészítésben, országos szintű
koncepcionális és stratégiai tervezésben, programalkotásban; c) az Európai Táj Egyezmény végrehajtásának feladatait rögzítő és ütemező munkaterv és intézkedési terv
elkészítésében; d) az Európai Táj Egyezmény végrehajtásával kapcsolatos döntés-előkészítő és egyéb szakmai dokumentumok
előkészítésében; e) a Magyar Tájdíj kapcsán beérkezett pályázatok megvizsgálásában, elbírálásában, és ennek során az Európa Tanács
Táj Díjára benyújtandó magyar pályázat kiválasztásában; f) az Európa Tanács Táj Díjára benyújtandó magyar pályázat felterjesztésével kapcsolatos feladatok elvégzésében.
3. A Munkacsoport elősegíti a) az Európai Táj Egyezmény hazai végrehajtásához kapcsolódóan az egyes minisztériumok tájak védelmével,
kezelésével és tervezésével kapcsolatos tevékenységének összehangolását; b) az Európai Táj Egyezmény végrehajtásához kapcsolódó képzési, oktatási és ismeretterjesztési programok
koordinációját; c) az Európai Táj Egyezmény végrehajtásához kapcsolódó kutatási programok koordinációját.
4. A Munkacsoport figyelemmel kíséri az Európai Táj Egyezmény végrehajtásának helyzetét, és közreműködik az Európa
Tanács felé készülő jelentések összeállításában. 5. A Munkacsoport elnökét és titkárát a vidékfejlesztési miniszter jelöli ki.
6. A Munkacsoport üléseit a Munkacsoport titkára készíti elő, a többi tárca részéről kijelölt tagok közreműködésével.
A titkár az üléseken tanácskozási joggal vesz részt.
7. A Munkacsoport tagja az elnök, továbbá a vidékfejlesztési miniszter, az emberi erőforrások minisztere, a nemzeti
fejlesztési miniszter, valamint a belügyminiszter által kijelölt egy-egy személy.
8. A Munkacsoport munkájában a tagok javaslata alapján az elnök által meghívott, az adott témában érintett
minisztériumok háttérintézményei és más minisztériumok képviselői is részt vehetnek tanácskozási joggal.
9. A Munkacsoport tagjainak megbízatása két éves időtartamra szól, és meghosszabbítható.
10. A Munkacsoport szükség szerint, de évente legalább 2 alkalommal ülésezik. Az üléseket az elnök hívja össze.
11. A Munkacsoport elnöke – a tagok javaslata alapján – a munkacsoporti ülésekre meghívhat szakértőt, létrehozhat
állandó vagy eseti szakértői részcsoportot. 12. A Munkacsoport működésének részletes szabályait a Munkacsoport által elfogadott ügyrend tartalmazza.
13. A Munkacsoport működtetését a vidékfejlesztési miniszter biztosítja.
14. A Munkacsoport tagjai, valamint a meghívott személyek, szakértők díjazásban nem részesülnek.
15. A Kormány felhívja a 7. pont szerinti minisztereket, hogy gondoskodjanak a Munkacsoport tagjainak kijelöléséről.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter emberi erőforrások minisztere nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: 2012. június 30. 16. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti az Európai Táj Egyezmény
Nemzeti Koordinációs Bizottságról szóló 18/2009. (X. 30.) KvVM–OKM–NFGM együttes utasítás.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1406/2016. (VII. 29.) Korm. határozata az állami tulajdonban álló elektronikus hírközlési szolgáltatók szélessávú hálózatépítési és fejlesztési projektekben való részvételéről.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 201/H. § (2) bekezdés c) pontja alapján hozzájárul
az  újgenerációs szélessávú fejlesztést célzó, uniós vagy hazai költségvetési forrásból támogatott pályázatra
(a továbbiakban: pályázat) közvetlen vagy közvetett állami tulajdonban álló elektronikus hírközlési szolgáltatók által
már benyújtott támogatási kérelmek fenntartásához és e szolgáltatóknak a jövőben kiírásra kerülő pályázatban való
részvételéhez.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2015. (VII. 6.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Francia Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény hatálybalépéséről.
A 2013. évi VII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. március 5-ei 37. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Francia Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) 14. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény a  Felek az  Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső feltételek teljesítésére vonatkozó,
diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép hatályba.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások befejezéséről szóló utolsó értesítés kézhezvételének
napja: 2013. március 18.
Az Egyezmény Magyarország tekintetében történő hatálybalépésének napja: 2013. május 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi VII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Francia Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. évi VII. törvény 2–3. §-ai 2013. május 1-jén, azaz kettőezer-tizenhárom május
elsején léptek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
38/2013. (V. 24.) VM rendelete a szőlőtermelési potenciálról.
A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás
alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. átadó: a  szőlőültetvény engedélyezett kivágásával keletkezett újratelepítési jogát átruházó természetes
személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;
2. átvevő: az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akire
az átadó az újratelepítési jogát átruházza;
3. engedélyes: a műveletre vonatkozó érvényes engedéllyel rendelkező természetes személy, jogi személy vagy
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;
4. fiatal mezőgazdasági termelő: az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 3. §
30. pontja szerinti termelő;
5. művelet: borszőlőültetvény telepítés, fajtaváltás, kivágás;
6. összefüggő terület: a  kérelemben megjelölt, a  kérelmező használatában lévő, akár több helyrajzi számon
nyilvántartott művelettel érintett terület, amelyet művelettel nem érintett terület – kivéve út, csatorna, árok –
nem szakít meg.
2. Nyilvántartások és jelentések 2. § (1) A  borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a  támogatási programok, a  harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a  termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági
rendelet (a továbbiakban: bizottsági rendelet) 74. cikkében meghatározott szőlőtermelési potenciálról szóló jegyzék
elkészítése a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa (a továbbiakban: HNT) feladata.
(2) A HNT a szőlőtermelési potenciálról szóló jegyzéket a borpiaci évet követő január 30-ig megküldi az agrárpolitikáért
felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter), aki azt minden év március 1-jéig eljuttatja az Európai Bizottsághoz.
3. § (1) A  hegybíró a  tudomására jutott, engedély nélküli telepítést, fajtaváltást, illetve kivágást 10 napon belül bejelenti
az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalnak. A  fővárosi és megyei kormányhivatal kivágás esetén 30 napon
belül, telepítés és fajtaváltást esetén a  vegetációs időszakban helyszíni ellenőrzést végez, és a  jegyzőkönyv egy
példányát 8 napon belül megküldi az  illetékes hegybíró, valamint a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal
(a továbbiakban: NÉBIH) részére.
(2) A hegybíró adatszolgáltatása alapján a HNT nyilvántartást vezet az engedély nélkül telepített és kivágott, valamint
az  engedély nélküli fajtaváltással érintett ültetvények adatairól, amelyről a  borpiaci évet követő január 30-ig
jelentést készít. A jelentést megküldi a miniszter részére a bizottsági rendelet XIII. mellékletében foglalt táblázatok
szerint.
3. Borszőlőültetvény telepítés, fajtaváltás és kivágás 4. § (1) A  művelet engedélyezése iránti kérelmet a  kérelemben megjelölt összefüggő terület fekvése szerint illetékes
hegybíróhoz kell benyújtani postai úton, vagy személyesen.
(2) Művelet elvégzésére engedélyt az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet kaphat aki:
a) rendelkezik a  szőlészeti és a  borászati adatszolgáltatás, valamint a  származási bizonyítványok kiadásának
rendjéről, továbbá a  borászati termékek előállításáról, forgalomba hozataláról és jelöléséről szóló
127/2009. (IX. 29.) FVM rendelet 3. §-ában meghatározott gazdasági akta számmal,
b) rendelkezik a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által kiadott ügyfél-azonosító
számmal (a továbbiakban: MVH ügyfél-azonosító szám) és,
c) a kérelemben feltüntetett ingatlan tulajdonosa vagy az ingatlant érvényes jogcím alapján használja.
 (3) A  művelet engedélyezése iránti kérelmet a  HNT által rendszeresített és honlapján közétett nyomtatványon kell
benyújtani az illetékes hegybíró részére. A nyomtatvány tartalmi elemei az alábbiak:
a) kérelmező gazdasági akta száma és MVH ügyfél-azonosító száma;
b) kérelmező neve, címe;
c) a művelettel érintett ingatlan, ingatlanok adatai (helységnév, helyrajzi szám, területnagyság);
d) a művelettel érintett földterület nagysága;
e) a szőlőfajta megnevezése;
f ) telepítés és fajtaváltás esetén a tőkék száma hektáronként;
g) telepítés esetén az arra vonatkozó nyilatkozat, hogy a telepítéshez a kérelmező birtokában lévő újratelepítési
jog, vagy a  központi jogtartalékból történő vásárlásból származó jog kerül felhasználásra (a  kérelmező
birtokában lévő újratelepítési jog esetén, annak adatai: kivágott ültetvény adatai – helységnév, helyrajzi
szám, ültetvény nagysága –, kivágási engedély száma, és a kivágás ideje);
h) telepítés és fajtaváltás esetén a sortávolság.
 (4) A művelet engedélyezése iránti kérelemhez csatolni kell:
a) osztatlan közös tulajdonban lévő ingatlan esetén valamennyi tulajdonostárs, illetve a  saját vagy közös
tulajdonban lévő, de özvegyi vagy haszonélvezeti joggal terhelt ingatlan esetén a  haszonélvező, illetve
az  özvegyi joggal rendelkező személy nyilatkozatát, eredeti példányban, arra vonatkozóan, hogy
a kérelmezett művelet végrehajtásához hozzájárul;
b) használatot biztosító jogviszony esetében az  erre vonatkozó érvényes szerződés másolatát, valamint
a  használatba adó nyilatkozatát eredeti példányban, arra vonatkozóan, hogy a  kérelmezett művelet
végrehajtásához hozzájárul;
c) fajtaváltás műveletnél, gyökérnemes (saját gyökerű) szaporítóanyag felhasználási szándéka esetén a  talaj
immunitásáról szóló laboratóriumi jegyzőkönyv másolatát;
d) törzsültetvény telepítés, illetve fajtaváltás esetén a NÉBIH által kiadott előzetes engedély másolatát;
e) kísérleti ültetvény telepítés, illetve fajtaváltás esetén a  telepítésre, illetve a  fajtaváltásra irányuló szándék
elfogadásáról a NÉBIH által kiállított hatósági bizonyítványt;
f ) telepítés esetén az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóságának
a  talajvédelmi terv jóváhagyásáról szóló jogerős, 1 évnél nem régebbi határozat másolatát, amely – saját
gyökerű szaporítóanyag felhasználása esetén – tartalmazza az érintett terület talaj immunitására vonatkozó
rendelkezést.
(5) A  (4)  bekezdés a)  pontja szerinti nyilatkozatnak tartalmaznia kell valamennyi tulajdonos, haszonélvező, illetve
az  özvegyi joggal rendelkező természetes személy születési nevét, születési helyét, születési idejét, anyja nevét,
lakcímét, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező személy esetén nevét (cégnevét), székhelyét,
adószámát, a  kérelmező nevét, címét, az  érintett földterület vonatkozásában a  helység nevét, valamint a  helyrajzi
számát.
(6) A  (4) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozatnak tartalmaznia kell a használatba adó természetes személy születési
nevét, születési helyét, születési idejét, anyja nevét, lakcímét, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
személy esetén nevét (cégnevét), székhelyét, adószámát, a  kérelmező nevét, címét, az  érintett földterület
vonatkozásában a helység nevét, valamint a helyrajzi számát.
(7) A művelet engedélyezése iránti kérelemre indult eljárás az ügyfél kérelmére nem függeszthető fel.
4. A művelet engedélyezése iránti kérelemhez kapcsolódó hiánypótlás
5. § Ha a  művelet engedélyezése iránti kérelem nem tartalmazza a  4.  § (4)  bekezdése szerinti mellékleteket, vagy
a nyomtatványok hiányosak, akkor a hegybíró egy alkalommal 15 napos határidő tűzésével hiánypótlásra hívja fel
a kérelmezőt.
5. A művelet elvégzésére vonatkozó engedély kiadása 6. § (1) Fajtaváltási, kivágási engedélyt a 4. §-ban foglalt feltételek teljesítése esetén legfeljebb 3 éves időszakra lehet kiadni,
telepítés-engedély a telepítéshez felhasználni kívánt újratelepítési jog időbeli hatályáig lehet érvényes.
(2) A művelet elvégzésére vonatkozó engedély az alábbi adatokat tartalmazza:
a) kérelmező neve, címe;
b) kérelmező gazdasági akta száma, és MVH ügyfél-azonosító száma;
c) a művelettel érintett ingatlan, ingatlanok adatai (helységnév, helyrajzi szám, területnagyság, telepítés esetén
a terület termőhelyi kataszteri osztály, pontérték);
d) telepítés esetén a kérelmező birtokában lévő, a telepítési engedély alapját képező újratelepítési jog adatai;
e) a szőlőfajta megnevezése;
f ) telepítés és fajtaváltás esetén a tőkék száma hektáronként és a sortávolság;
g) az engedély időbeli hatálya.
(3) Ha a  NÉBIH a  telepítést vagy fajtaváltást követően az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal által végzett
ellenőrzés jegyzőkönyve alapján megállapítja, hogy a  telepítést vagy a  fajtaváltást az  engedély kiadását
megelőzően már elvégezték, akkor a  kérelmezőt a  szőlőtermesztésről és a  borgazdálkodásról szóló 2004. évi
XVIII. törvény (a továbbiakban: Btv.) 43/C. §-a szerinti mulasztási bírság megfizetésére kötelezi.
(4) Ha az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal a  kivágást megelőző ellenőrzése során megállapítja, hogy
a kivágást az engedély kiadását, megelőzően már elvégezték, akkor a kérelmezőt a Btv. 43/C. §-a szerinti mulasztási
bírság megfizetésére kötelezi.
(5) Az  MVH által kiadott érvényes telepítési, pótlási, fajtaváltási, engedélyek – a  szőlőfajta megnevezése,
a hektáronkénti tőszám és a sortávolság kivételével – nem módosíthatóak.
(6) Az MVH által kiadott érvényes kivágási engedélyek nem módosíthatóak.
7. § (1) A  kivágási és a  fajtaváltási engedély kiadását megelőzően a  HNT a  hiánytalan kérelmek legalább 5%-át helyszíni
ellenőrzésre jelöli ki. A  kijelölés alapján a  helybíró a  helyszíni ellenőrzést a  kérelmekben szereplő ültetvényekre
vonatkozóan elrendeli.
(2) A helyszíni ellenőrzésre kiválasztott kérelmek esetében kivágási és a fajtaváltási engedélyt csak az illetékes fővárosi
és megyei kormányhivatal, helyszíni ellenőrzéséről szóló jegyzőkönyve alapján lehet kiadni.
(3) Az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal a  hegybíró megkeresésének beérkezésétől számított 15 napon
belül ellenőrzi a  kérelemben szereplő ültetvényt. A  megkeresésnek tartalmaznia kell a  helyszíni ellenőrzés
kezdeményezésére való utalást és a hiánytalan kérelmet. Az ültetvény helyszíni ellenőrzéséről szóló jegyzőkönyvet
a fővárosi és megyei kormányhivatal az ellenőrzést követő 5 napon belül megküldi a hegybíró részére.
8. § (1) A művelet elvégzésének tényét az engedélyesnek a művelet végrehajtását követően 15 napon belül írásban be kell
jelenteni a hegybíró részére. A bejelentés adattartalmát és formátumát a HNT honlapján teszi közzé.
(2) A  hegybíró a  telepítés, fajtaváltás elvégzéséről szóló, engedélyes által tett bejelentést, annak beérkezésétől
számított 10 napon belül továbbítja az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal részére.
(3) A  bejelentés kézhezvételét követően az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal a  telepítés és fajtaváltás
megtörténtét a vegetációs időszakban ellenőrzi.
(4) Az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal az ellenőrzési jegyzőkönyvet az ellenőrzést követő 30 napon belül
megküldi a hegybíró részére.
(5) Ha az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal az  ellenőrzése során megállapítja, hogy a  szőlőültetvényt
a  telepítési, fajtaváltási engedélyben foglaltaktól eltérően telepítették, a  hegybíró tájékoztatása mellett, felszólítja
az  engedélyest, hogy kezdeményezze – a  Btv. 43/B.  § (1)  bekezdése szerint – a  telepítési, fajtaváltási engedély
módosítását új engedély-kérelem benyújtásával.
(6) A  hegybíró az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal ellenőrzési jegyzőkönyve és a  benyújtott engedélykérelem alapján új engedélyt ad ki, valamint rögzíti az új ültetvény adatait a borszőlő ültetvénykataszterben.
(7) Ha az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal az  ellenőrzés során megállapítja, hogy a  szőlőültetvény
telepítését, fajtaváltását az engedély kiadását megelőzően végezték el, a  jegyzőkönyv megküldésével tájékoztatja
a NÉBIH-et az engedély nélkül végzett telepítésről.
6. Kivágással keletkezett újratelepítési jogok 9. § (1) Újratelepítési jog az  árutermő-, törzs- és kísérleti borszőlő ültetvény engedélyezett kivágásával keletkezik.
Az újratelepítési jog a kivágott ültetvénnyel megegyező nagyságú területre vonatkozik.
(2) Az  árutermő-, törzs- és kísérleti borszőlő ültetvény engedélyezett kivágásával keletkezett újratelepítési jog
jogosultja az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet lehet, aki
a kivágási engedély jogosultja.
(3) A 2004. május 1. és 2008. július 31. között engedéllyel végzett ültetvénykivágás alapján keletkezett jogot a kivágást
követő nyolcadik borpiaci év végéig használhatja fel a  jogosult. A  fel nem használt újratelepítési jogok – időbeli
hatályuk lejártával – határozathozatal nélkül, a HNT által vezetett telepítési jogtartalékba kerülnek.
(4) 2008. augusztus 1. után engedéllyel végzett ültetvénykivágás alapján keletkezett jog 2015. december 31-ig
használható fel.
10. § (1) Az  engedéllyel történt kivágást követően a  hegybíró az  újratelepítési jogot az  ellenőrzési jegyzőkönyv alapján,
az  általa vezetett újratelepítési jogok nyilvántartásába bejegyzi. Az  újratelepítési jogot a  jog keletkezésétől
annak felhasználásáig, ennek hiányában 2015. december 31-ig a  jog tulajdonosának tulajdonaként tartja nyilván.
A hegybíró a nyilvántartásba vételről az ellenőrzést követő döntésben rendelkezik.
(2) Az  engedéllyel történt telepítést követően az  illetékes hegybíró, az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal
által felvett ellenőrzési jegyzőkönyv alapján – annak kézhezvételét követő 30 napon belül – az  újratelepítési jog
felhasználását az általa vezetett újratelepítési jogok nyilvántartásában rögzíti.
7. Az újratelepítési jogok átruházása 11. § (1) Az újratelepítési jog átruházható.
 (2) Az újratelepítési jog átruházása esetén az átadó és az átvevő közösen kötelesek az átvevő gazdasági aktát vezető
hegybírójánál kérelmezni az átruházni kívánt újratelepítési jog átvezetését az újratelepítési jogok nyilvántartásában.
 (3) Az  újratelepítési jog átruházására vonatkozó közös kérelmet (a  továbbiakban: átruházásra vonatkozó kérelem)
az erre a célra a HNT által rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon kell benyújtani postai úton, vagy
személyesen. Az átruházásra vonatkozó kérelem az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az átadó és átvevő neve, címe, gazdasági akta száma, MVH ügyfél-azonosító száma,
b) újratelepítési jog adatai (kivágás helye – helységnév, helyrajzi szám – kivágott ültetvény területének
nagysága négyzetméterben kifejezve, termőhelyi kataszteri pontértéke),
c) kivágási engedély száma,
d) kivágás ideje,
e) az  átvevő nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az  újratelepítési jogot kizárólag oltalom alatt álló
eredetmegjelöléssel, vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel előállított bor előállítására alkalmas
szőlőültetvény létesítésére vagy oltványiskola művelésére használja fel.
(4) Az  átruházásra vonatkozó kérelemhez csatolni kell az  újratelepítési jog átruházásáról szóló eredeti szerződést,
amelyet teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba kell foglalni. A  szerződésnek tartalmaznia kell
legalább az átadó és az átvevő nevét, címét, az újratelepítési jog adatait, valamint az átadó és az átvevő aláírását.
(5) Az átruházásra vonatkozó kérelemről a hegybíró dönt. A kérelemre hozott helyt adó, vagy részben helyt adó döntés
alapján az újratelepítési jogot át kell vezetni az átvevő tulajdonába az újratelepítési jogok nyilvántartásában.
(6) Az  újratelepítési jog átruházása csak akkor jegyezhető be az  újratelepítési jogok nyilvántartásába, ha átvevő
rendelkezik MVH ügyfél-azonosító számmal.
8. Az átruházásra vonatkozó kérelemhez kapcsolódó hiánypótlás 12. § Amennyiben a telepítési engedély iránti kérelemben vagy az újratelepítési jog átruházására vonatkozó kérelemben
a  rendelkezésre álló adatokból nem igazolható az  újratelepítési jogra vonatkozó tulajdonjog (jogosultság),
az adatok nem igazolják a jog keletkezését, vagy a kérelmet hiányosan nyújtották be, a hegybíró 15 napos határidő
tűzésével hiánypótlásra hívja fel a kérelmezőt.
9. Az újratelepítési jog felhasználása 13. § (1) Az  újratelepítési jog jogosultja az  újratelepítési jogot annak időbeli hatályán belül Magyarországon bárhol,
a használatában vagy tulajdonában lévő, borszőlő termőhelyi kataszterbe sorolt földrészleten felhasználhatja, vagy
átruházhatja.
(2) A 2008. augusztus 1. után átruházott újratelepítési jogot a jogosult kizárólag oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel,
vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel előállított bor előállítására alkalmas szőlőültetvény létesítésére vagy
oltványiskola művelésére használhatja fel. A jogosult a vásárolt újratelepítési jogot tovább nem ruházhatja át.
10. A telepítési jogtartalék 14. § (1) A telepítési jogtartalék részét képező újratelepítési jogok tekintetében a tulajdonosi jogokat a HNT gyakorolja.
 (2) A 2004. május 1-jét követően keletkezett újratelepítési jogok azon borpiaci évtől számított ötödik borpiaci év végéig
ítélhetők oda a  telepítési jogtartalékból, illetve használhatók fel, amelynek során azt a  telepítési jogtartalékba
helyezték.
11. Értékesítés a telepítési jogtartalékból 15. § (1) A telepítési jogtartalékba helyezett újratelepítési jogok értékesítésére vonatkozóan a HNT értékesítési felhívást tesz
közzé.
(2) Az  értékesítési felhívás alapján újratelepítési jogot vásárolhat az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki az  újratelepítési jog vásárlási kérelmével egyidejűleg telepítési
engedély iránti kérelmet nyújt be, és vállalja, hogy a  vásárolt jogot annak időbeli hatálya alatt, de legkésőbb
a vásárlás borpiaci évét követő második borpiaci év végéig oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, vagy oltalom alatt
álló földrajzi jelzéssel előállított bort adó ültetvény telepítéséhez használja fel.
(3) A  telepítés meghiúsulása esetén, az  engedély időbeli hatályának leteltét követően az  újratelepítési jog
térítésmentesen visszakerül a telepítési jogtartalékba.
(4) A telepítési jogtartalékból vásárolt újratelepítési jog nem átruházható, telepítési jogtartalékba nem ajánlható fel.
16. § (1) A  kiadott újratelepítési jogért fizetendő ellenérték egységösszege legalább 50 000 forint hektáronként, de nem
haladhatja meg a 150 000 forintot hektáronként.
(2) A  vásárlási kérelem bírálata során az  ellenérték összege meghatározásánál, a  150  000 forint hektáronkénti térítési
összeget csökkentő tényezőként az alábbi szempontokat kell figyelembe venni:
a) 70  000 forint hektáronként, amennyiben az  újratelepítési jogot I. termőhelyi kataszteri osztályba sorolt
területen használja fel a kérelmező;
b) 30 000 forint hektáronként, amennyiben a betelepíteni kívánt terület nagysága meghaladja a másfél hektárt.
(3) Ha kérelmező az  alábbi dokumentumok egyikével igazolja, hogy fiatal mezőgazdasági termelő, és a  kérelemhez
mellékeli
a) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások
igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 28/A.  § (5)  bekezdése szerinti
határozat másolatát,
b) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  fiatal mezőgazdasági termelők számára nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 67/2007. (VII. 26.) FVM rendelet alapján benyújtott kérelemre kiadott
támogatási határozat, vagy kizárólag forráshiány miatti elutasításról szóló döntés másolatát,
c) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a  2009.
évtől nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 113/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet alapján benyújtott
kérelemre kiadott támogatási határozat, vagy kizárólag forráshiányra való hivatkozásról szóló elutasító
döntés másolatát, vagy
d) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a  2012.
évben igényelhető támogatások részletes feltételeiről szóló 57/2012. (VI. 21.) VM rendelet alapján benyújtott
kérelemre kiadott támogatási határozat, vagy kizárólag forráshiányra való hivatkozásról szóló elutasító
döntés másolatát,
akkor részére a telepítési jogtartalékból az újratelepítési jogot térítésmentesen kell nyújtani.
17. § (1) Az  újratelepítési jog vásárlása iránti kérelmet a  HNT által rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon
postai úton, vagy személyesen, az  általa közzétett értékesítési felhívásban meghatározott határidőn belül kell
benyújtani az  újratelepítési jog felhasználásával elvégezni kívánt telepítés helye szerint illetékes hegybíró
részére. A  kérelemnek tartalmaznia kell a  kérelmező nevét, MVH ügyfél-azonosító számát és gazdasági akta
számát, bankszámlaszámát, a  vásárolni kívánt újratelepítési jog nagyságát és termőhelyi kataszteri pontértékét,
az újratelepítési jog felhasználásával elvégezni kívánt telepítés helyét (helységnév, helyrajzi szám).
(2) A  hegybíró személyes benyújtás esetén nyilvántartásában rögzíti a  kérelem benyújtásának időpontját, amelyről
a kérelmezőnek igazolást ad.
(3) Az újratelepítési jog vásárlása iránti kérelmek sorrendjét a postai úton történő kérelem benyújtás esetén a postára
adás dátuma, személyes kérelem benyújtás esetén a benyújtás napja határozza meg.
(4) Hiánypótolt kérelmek sorrendjét a postai úton történő benyújtás esetén a hiánypótlási beadvány postára adásának
dátuma, személyes benyújtás esetén a benyújtás napja határozza meg.
(5) Személyes benyújtás esetén a hegybíró nyilvántartásában rögzíti a benyújtás időpontját, amelyről a kérelmezőnek
igazolást ad.
(6) Újratelepítési jog az  ügyfélnek csak abban az  esetben adható, amennyiben a  telepítési engedély iránti kérelem
a jogszabályi előírásoknak megfelel.
18. § (1) A  hegybíró a  döntésében a  vásárlási kérelem, és a  telepítés engedély iránti kérelem alapján indult eljárásokat
egyesíti.
(2) Az  egyesített eljárás során a  hegybíró 15 napos teljesítési határidő tűzésével végzésben felszólítja a  kérelmezőt
az újratelepítési jog ellenértékének megfizetésére. Az ellenérték megfizetését banki átutalással kell teljesíteni a HNT
elkülönített bankszámlaszámára. A  pénzügyi tranzakció közlemény rovatában kötelező feltüntetni az  engedélyes
gazdasági akta számát, és a  fizetési felszólításról hozott döntés iktatószámát. A  teljesítés napjának a  pénzügyi
tranzakció értéknapja minősül.
(3) Amennyiben a  kérelmező az  ellenértéket hiánytalanul, határidőn belül megfizette, úgy a  hegybíró az  egyesített
eljárás során egy egybefoglalt döntésében a telepítést engedélyezi és az újratelepítési jogot az ügyfélnek megítéli.
A  döntéshozatallal egyidejűleg a  hegybíró a  kérelmező részére az  újratelepítési jogot nyilvántartásába bejegyzi,
valamint kezdeményezi a HNT-nél az újratelepítési jog telepítési jogtartalékból történő törlését.
(4) Amennyiben a  kérelmező fizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, úgy a  hegybíró a  kérelmet
elutasítja és kezdeményezi a  HNT-nél a  határidőn túl, vagy a  fizetési felszólításban meghatározott összegnél
kevesebb befizetés ügyfél részére történő visszautalását.
12. Az újratelepítési jog vásárlása iránti kérelemhez kapcsolódó hiánypótlás
19. § Ha az  újratelepítési jog vásárlása iránti kérelem, illetve annak nyomtatványa hiányos, akkor a  hegybíró egy
alkalommal hiánypótlásra hívja fel a  kérelmezőt. A  kérelmező a  hiánypótlási felhívás kézhezvételétől számítva
15 napon belül köteles a hiánypótlásnak eleget tenni.
13. Telepítési jog nélkül végzett telepítés 20. § (1) A  mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október 22-i
1234/2007/EK tanácsi rendelet 85g.  cikkében meghatározott telepítési tilalom megszegésével, 2004. április 30-a
után telepített szőlőültetvényt ki kell vágni, illetve az ültetvényen keletkezett termést lepárlás céljára kell leadni.
(2) A telepítési tilalom megszegésével telepített ültetvények termése kizárólag olyan lepárló részére adható le, amely
alkalmas 80 térfogatszázalékot meghaladó alkohol készítésére.
(3) Amennyiben a  NÉBIH tudomására jut, hogy a  telepítési tilalom megszegésével telepítést hajtottak végre,
határidő tűzésével felszólítja a  telepítési jog nélkül telepített ültetvény használóját (a  továbbiakban: használó)
a szőlőültetvény kivágására. Ha a használó a kivágási kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, úgy a NÉBIH
bírság megfizetésére kötelezi és eljárásáról tájékoztatja a hegybírót.
(4) Amennyiben telepítési tilalom megszegésével telepített ültetvényen termés található, a  használó a  kivágás
elrendeléséről szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül köteles egy lepárlóüzemmel
az ültetvény szőlőtermésének lepárlásáról szóló szerződést kötni, és az eredeti szerződést a megkötéstől számított
15 napon belül a NÉBIH részére megküldeni.
(5) A  használónak legalább a  NÉBIH által kiállított hatósági bizonyítványon szereplő mennyiség tekintetében kell
a szerződést megkötnie.
21. § (1) A  telepítési tilalom megszegésével telepített ültetvény szőlőtermésének lepárlásra történő leadásáról szóló
bizonylatokat (szállítólevél és felvásárlási jegy) a használó a kiállítás napjától számított 8 napon belül, de legkésőbb
a kiállítás évében október 30-áig köteles a NÉBIH részére benyújtani.
(2) Amennyiben a használó az ültetvény szőlőtermésének lepárlásáról szóló szerződést vagy az ültetvény szőlőtermése
teljes mennyiségének lepárlásra történő leadásáról szóló bizonylatot a  NÉBIH részére határidőre nem nyújtja
be, a  NÉBIH mulasztási bírságot szab ki. A  mulasztási bírság kiszabásakor figyelembe kell venni a  mulasztás
gyakoriságát, és az ültetvény nagyságát.
(3) A  lepárlóüzem a  beszállított termés lepárlását követő második hónap végéig köteles a  NÉBIH részére az  alábbi
dokumentumokat benyújtani:
a) a szerződésbe foglalt termés átvételi bizonylatainak másolatát,
b) a  jövedéki adóról és a  jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi
CXXVII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 8/2004. (III. 10.) PM rendelet [a továbbiakban:
8/2004. (III. 10.) PM rendelet] 33. számú melléklete szerinti termelési napló másolatát tételenként,
c) a 8/2004. (III. 10.) PM rendelet 28. számú melléklete szerinti, a vámhatóság által ellenjegyzett termékmérleg
nyilvántartások másolatait azokra a hónapokra, amelyekben az adott termék lepárlásra került,
d) az előállított alkoholra vonatkozó, a NÉBIH által kiállított minősítési bizonyítványt tételenként.
 (4) Amennyiben a  lepárlóüzem a  – a  lepárlásról szóló szerződés alapján – beszállított termésnek a  lepárlását igazoló,
előző pontban meghatározott dokumentumait határidőre nem nyújtja be, a NÉBIH mulasztási bírságot szab ki.
 (5) A lepárlással kapcsolatban felmerült összes költség a használót terheli.
14. Záró rendelkezések 22. § (1) Ez a rendelet a – (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. június 30-án lép hatályba.
 (2) E rendelet 1–21. §-a és a 25. §-a 2013. augusztus 1-jén lép hatályba.
23. § (1) Az újratelepítési jogokra vonatkozó nyilvántartásban, valamint a telepítési jogtartalékban szereplő adatokat az MVH
első fokon eljáró szerve az 1. melléklet szerinti tartalommal papír alapon és elektronikus adathordozón átadja a HNT
részére legkésőbb 2013. július 15-ig. Az újratelepítési jogokra vonatkozó adatok átadásáról és átvételéről jegyzéket
kell készíteni, amelyet a felek egyidejű aláírásukkal látják el.
(2) Az  átadást követően az  MVH első fokon eljáró szerve újratelepítési jogot a  nyilvántartásokban nem vezethet át,
jogot nem igazolhat, nem törölhet, valamint nem vehet nyilvántartásba, az erre irányuló kérelmeket, bejelentéseket
a HNT részére továbbítja.
(3) Az átadásra kerülő adatokat az MVH első fokon eljáró szerve az alábbi bontásban készíti el:
a) az újratelepítési jog tulajdonosának tulajdonában lévő, még fel nem használt jogok;
b) az  újratelepítési jog tulajdonosának tulajdonában lévő, telepítési engedély iránti kérelemhez – ahol
a telepítés még nem valósult meg – lekötött (igénybevett) jogok.
 (4) A hegybíró a szőlőtermelési potenciálról szóló 86/2009. (VII. 17.) FVM rendelet alapján benyújtott és 2013. július 1.
napja után érkezett engedély-kérelmeket nem továbbítja az MVH első fokon eljáró szerve részére.
 (5) Az MVH első fokon eljáró szerve legkésőbb 2013. július 31. napjáig átadja az elsőfokú döntéssel le nem zárt ügyeket
a HNT részére.
 (6) A  hegybíróhoz 2013. július 1. és 2013. július 31. között az  MVH által rendszeresített nyomtatványon benyújtott
kérelmek esetében a hegybíró a kérelmezőt a hiányzó adatok pótlására hívja fel.
 (7) Az MVH 2013. július 31. napjáig átadja az MVH által kiadott, és az átadáskor érvényes telepítési, pótlási, fajtaváltási,
valamint kivágási engedélyek összesítőjét a HNT részére az alábbi adattartalommal:
a) az engedélyes nevét, címét,
b) az engedélyes ügyfél-azonosító számát,
c) az érintett ingatlan azonosító adatait (helységnév, helyrajzi szám),
d) az engedélyezett területnagyságot.
24. § E rendelet
a) a  mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007.
október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet, valamint
b) a  borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a  támogatási programok, a  harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a  termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági
rendelet IV. címének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
25. § Hatályát veszti a szőlőtermelési potenciálról szóló 86/2009. (VII. 17.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1965/2017. (XII. 19.) Korm. határozata Magyarország Állandó NATO Képviseletén polgári veszélyhelyzeti tervezési szakdiplomata álláshely létesítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  polgári veszélyhelyzeti tervezési feladatok nemzeti képviselete érdekében Magyarország
Állandó NATO Képviseletére egy fő polgári veszélyhelyzeti tervezési szakdiplomata (a továbbiakban: szakdiplomata)
kerüljön kihelyezésre;
2. engedélyezi, hogy a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 36. § (2) bekezdése
alapján a külgazdasági és külügyminiszter Magyarország Állandó NATO Képviseletén 2018. január 1. napjától egy fő
szakdiplomata álláshelyet létesítsen;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2017. december 31.
3. egyetért azzal, hogy a  szakdiplomata beosztott diplomata munkakörben kerüljön kihelyezésre Magyarország
Állandó NATO Képviseletére, Brüsszel NATO állomáshelyre azzal, hogy feladatellátása során
a) állandó képviseletet biztosít a NATO Polgári Veszélyhelyzeti Tervezési Bizottságban (CEPC), és jelentést készít
az ülésekről,
b) figyelemmel kíséri a  polgári veszélyhelyzeti (CEP) tervezési munkacsoportok munkáját, biztosítja
a kapcsolattartást,
c) képviseli a magyar szakmai érdekeket a NATO-nál állandó képviselettel rendelkező országok irányában,
d) egyéb adminisztrációs és kapcsolattartásra irányuló feladatokat lát el, valamint
e) ellátja Magyarország képviseletét az  Európai Unió polgári védelmi, katasztrófavédelmi, veszélyhelyzet
kezelési munkacsoporti és szakértői ülésein, gyakorlatain, kapcsolatot tart az  uniós intézményekkel és
a tagállami képviseletekkel;
4. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva
a  2018. évben 44 457 742 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 12. BM Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím terhére, a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet,
2. Külképviseletek igazgatása cím javára az 1. mellékletben foglaltak szerint;
Felelős: belügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: 2018. január 15.
 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  külgazdasági és külügyminiszter, valamint a  belügyminiszter
bevonásával – a  2019. évben beépülő jelleggel 48 323 628 forintot csoportosítson át a  XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 12. BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím terhére, a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
belügyminiszter Határidő: 2019. évi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2016. (IX. 1.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
Schanda Tamás Jánosnak, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása
a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (1)  bekezdésének d)  pontja alapján, politikai
vezetővé történő kinevezésére tekintettel
– 2016. augusztus 31-i hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1075/2014. (II. 19.) Korm. határozata Nagyhódos és Nagypalád (Velyka Palad’) között közúti határátkelőhely létesítéséről és az ehhez kapcsolódó egyéb feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a  Határellenőrzési Munkacsoport azon javaslatával, hogy ukrán viszonylatban Nagyhódos és Nagypalád
(Velyka Palad’) között új közúti határátkelőhely (a továbbiakban: határátkelőhely) létesüljön;
 2. támogatja, hogy a  határátkelőhely oly módon valósuljon meg, hogy a  Rendőrség, valamint Magyarország és
Ukrajna határforgalom ellenőrzésért, valamint vámellenőrzésért felelős hatóságai az  ellenőrzés feltételeit magyar
államterületen közös helyen biztosítsák;
3. támogatja, hogy a határátkelőhely használata kizárólag
a) az Európai Unió tagállamai állampolgárainak, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
más állam állampolgárainak, valamint a Svájci Államszövetség állampolgárainak,
b) az  a)  pontban meghatározott személyek azon családtagjainak, akik harmadik ország állampolgárai és
az  Európai Unió polgárainak szabad mozgásáról szóló uniós jog rendelkezéseinek kedvezményezettjei,
valamint
c) Ukrajna állampolgárainak
személyforgalmára (az autóbusz forgalom kivételével), korlátozott nyitva tartás (naponta 07.00–19.00 óra között)
mellett terjedjen ki;
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy feladat- és hatáskörében gondoskodjon a  határátkelőhely
megvalósítása érdekében Ukrajna feladat- és hatáskörrel rendelkező szerveivel történő szakmai egyeztetések
lefolytatásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. július 31.
5. felhívja a  belügyminisztert, hogy feladat- és hatáskörében gondoskodjon a  határátkelőhely megvalósítása
érdekében Ukrajna feladat- és hatáskörrel rendelkező szerveivel történő szakmai egyeztetések lefolytatásáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2014. augusztus 31. 6. felhívja az  érintett minisztereket, hogy gondoskodjanak a  2. és 3.  pontban meghatározottak alapján
a  határátkelőhely létrehozásának és annak a  közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvény
8. §-ában meghatározott vámútként történő megnyitásának feltételeiről azzal, hogy a beruházás forrás-szükséglete
esetében az Európai Unió Belső Biztonsági Alap 2014. évi allokációjából elérhető pénzügyi keretet figyelembe kell
venni;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
7. felhívja a  külügyminisztert, hogy diplomáciai úton tájékoztassa Ukrajna Kormányát arról, hogy a  magyar fél
a  szükséges feltételeket megteremtette a  Nagyhódos és Nagypalád (Velyka Palad’) közúti határátkelőhely
megnyitásához, illetve forgalomba helyezéséhez.
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2015. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2019. (VI. 13.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a  következő
utasítást adom ki:
1. § (1) A  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 22.  § (1)  bekezdése szerint
dr. Végh Zsuzsanna asszonyt miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság rendvédelmi szervvé történt átalakulásával
összefüggő feladatok koordinálása.
(3) A miniszteri biztos kinevezése 2019. július 1-jétől 2019. december 31-ig szól.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Kit. 22. § (2) bekezdésére figyelemmel a belügyminiszter irányítja.
3. § A miniszteri biztos a feladatainak végrehajtása érdekében kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ,
illetve irat bekérésére jogosult.
4. § A miniszteri biztos a feladatát az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság főigazgatójával együttműködve látja el.
5. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásáról havonta jelentést tesz a belügyminiszternek.
6. § A miniszteri biztost a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
7. § (1) Ez az utasítás 2019. július 1-jén lép hatályba.
 (2) Ez az utasítás 2019. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1739/2014. (XII. 12.) Korm. határozata az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Központi Statisztikai Hivatal fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, a  Központi Statisztikai Hivatal részére a  „Szociális Statisztikai Évkönyv, 2013” kiadvány összeállításával
és megjelentetésével kapcsolatos feladatok fedezetéhez szükséges források biztosítása céljából 3,0 millió
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi
CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 16. Szociális szolgáltatások és egyéb szociális feladatok támogatása alcím terhére, a Kvtv.
1.  melléklet XXXI. Központi Statisztikai Hivatal fejezet, 1. Központi Statisztikai Hivatal cím javára az  1.  melléklet
szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 Központi Statisztikai Hivatal elnöke
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1826/2014. (XII. 23.) Korm. határozata egyes önkormányzatok feladatainak támogatása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
 1. elrendeli a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 38. Egyes önkormányzatok feladatainak
támogatása címmel és a 2. pontban szereplő alcímekkel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. elrendeli az egyes önkormányzatok feladatainak támogatása érdekében a Kvtv. 1. melléklet
a) IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben – figyelemmel az előirányzatokon várható megtakarításra –
aa) az  1. A  helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatása cím,
3. A  települési önkormányzatok egyes szociális, gyermekjóléti és gyermekétkeztetési feladatainak
támogatása alcím terhére 2610,0 millió forint,
ab) a  2. Helyi önkormányzatok által felhasználható központosított előirányzatok cím terhére
4541,0 millió forint,
ac) a 3. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére 67,0 millió forint,
ad) az 5. Vis maior támogatás cím terhére 870,0 millió forint,
ae) a 6. Szociális- és gyermekvédelmi ágazati pótlék cím terhére 600,0 millió forint,
af ) a 12. A költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2014. évi kompenzációja cím terhére 3880,0 millió
forint,
ag) a 15. A közérdekű kéményseprő-ipari közszolgáltató meg nem térülő költségeinek támogatása cím
terhére 60,0 millió forint,
ah) a 16. Átmeneti ivóvízellátás biztosításával kapcsolatos költségek finanszírozásának támogatása cím
terhére 29,0 millió forint,
ai) a 26. „Itthon vagy – Magyarország szeretlek” programsorozat cím terhére 10,0 millió forint
b) a X. Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. Céltartalékok cím, 2. Közszférában foglalkoztatottak
bérkompenzációja alcím terhére – figyelemmel az előirányzaton várható megtakarításra – 5769,0 millió forint
1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet 38. Egyes önkormányzatok feladatainak támogatása cím alábbi alcímei javára:
Alcím száma Alcím megnevezése Támogatás célja Támogatás (millió forint)
1. Abaújszántó város feladatainak
támogatása Abaújszántó város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 2. Apátfalva község feladatainak
támogatása Apátfalva község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
150,0 3. Alsóörs község feladatainak
támogatása Alsóörs község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
150,0 4. Balmazújváros város feladatainak
támogatása Balmazújváros város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
300,0 5. Bánhorváti község feladatainak
támogatása Bánhorváti község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 6. Bodrogkeresztúr község feladatainak
támogatása Bodrogkeresztúr község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 7. Bodrogolaszi község feladatainak
támogatása Bodrogolaszi község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 8. Bonyhád város feladatainak
támogatása Bonyhád város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
750,0 9. Cegléd város feladatainak támogatása Cegléd város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
300,0 10. Csaholc község feladatainak
támogatása Csaholc község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
10,0 11. Csákvár város feladatainak
támogatása Csákvár város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
60,0 12. Csanádalberti község feladatainak
támogatása Csanádalberti község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
140,0 13. Dabas város feladatainak támogatása Dabas város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
300,0 14. Debrecen megyei jogú város
feladatainak támogatása
Debrecen megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
2 000,0 15. Dunaújváros megyei jogú város
feladatainak támogatása
Dunaújváros megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
550,0 16. Dunavarsány város feladatainak
támogatása Dunavarsány város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
400,0 17. Eger megyei jogú város
fejlesztéseinek támogatása
Eger megyei jogú város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
400,0 18. Ercsi város feladatainak támogatása Ercsi város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
300,0 19. Fehérgyarmat város feladatainak
támogatása Fehérgyarmat város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
20,0 20. Felsőrajk község feladatainak
támogatása Felsőrajk község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
15,0 21. Földeák község feladatainak
támogatása Földeák község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
120,0 22. Furta község feladatainak támogatása Furta község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
18,0 23. Gyula város feladatainak támogatása Gyula város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 24. Harkány város feladatainak
támogatása Harkány város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
215,0 25. Heréd község feladatainak
támogatása Heréd község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
30,0 26. Heves város feladatainak támogatása Heves város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
400,0 27. Hódmezővásárhely megyei jogú város
feladatainak támogatása
Hódmezővásárhely megyei jogú város
feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében
800,0 28. Kaposvár megyei jogú város
feladatainak támogatása
Kaposvár megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
400,0 29. Kistarcsa város feladatainak
támogatása Kistarcsa város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
120,0 30. Kisvárda város feladatainak
támogatása Kisvárda város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
350,0 31. Kiszombor község feladatainak
támogatása Kiszombor község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
80,0 32. Kőszeg város feladatainak támogatása Kőszeg város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
80,0 33. Kunszentmiklós város feladatainak
támogatása Kunszentmiklós város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
150,0 34. Lenti város feladatainak támogatása Lenti város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
400,0 35. Litér község feladatainak támogatása Litér község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
82,0 36. Mád község feladatainak támogatása Mád község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 37. Magyarcsanád község feladatainak
támogatása Magyarcsanád község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
110,0 38. Maroslele község feladatainak
támogatása Maroslele község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
40,0 39. Martonvásár város feladatainak
támogatása Martonvásár város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
300,0 40. Mezőtúr város feladatainak
támogatása Mezőtúr város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
110,0 41. Mezőzombor község feladatainak
támogatása Mezőzombor község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 42. Miskolc megyei jogú város
feladatainak támogatása
Miskolc megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
1 000,0 43. Monok község feladatainak
támogatása Monok község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 44. Monor város feladatainak támogatása Monor város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
350,0 45. Nagykanizsa megyei jogú város
feladatainak támogatása
Nagykanizsa megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
500,0 46. Nyíradony város feladatainak
támogatása Nyíradony város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
180,0 47. Nyíregyháza megyei jogú város
feladatainak támogatása
Nyíregyháza megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
1 000,0 48. Óföldeák község feladatainak
támogatása Óföldeák község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
10,0 49. Ősi község feladatainak támogatása Ősi község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
200,0 50. Pápa város feladatainak támogatása Pápa város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
150,0 51. Sárospatak város feladatainak
támogatása Sárospatak város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 52. Sátoraljaújhely város feladatainak
támogatása Sátoraljaújhely város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 53. Sopron megyei jogú város
feladatainak támogatása
Sopron megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
700,0 54. Szekszárd megyei jogú város feladatai
biztonságos finanszírozásának
támogatása
Szekszárd megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
150,0 55. Székkutas község feladatainak
támogatása Székkutas község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
16,0 56. Szolnok megyei jogú város
feladatainak támogatása
Szolnok megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
350,0 57. Szombathely megyei jogú város
fejlesztéseinek támogatása
Szombathely megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
800,0 58. Tarcal község feladatainak támogatása Tarcal község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 59. Tarpa község feladatainak támogatása Tarpa község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
10,0 60. Tolcsva község feladatainak
támogatása Tolcsva község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
100,0 61. Tolna város feladatainak támogatása Tolna város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
70,0 62. Vác város feladatainak támogatása Vác város feladatainak biztonságos finanszírozása
érdekében
120,0 63. Várpalota város feladatainak
támogatása Várpalota város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
300,0 64. Vasad község feladatainak
támogatása Vasad község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
15,0 65. Vasvár város feladatainak támogatása Vasvár város feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
40,0 66. Veszprém megyei jogú város feladatai
biztonságos finanszírozásának
támogatása
Veszprém megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
800,0 67. Visznek község feladatainak
támogatása Visznek község feladatainak biztonságos
finanszírozása érdekében
25,0 68. Zalaegerszeg megyei jogú város
feladatainak támogatása
Zalaegerszeg megyei jogú város feladatainak
biztonságos finanszírozása érdekében
800,0 Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának feltételeiről
a 2. pontban megnevezett önkormányzatokkal támogatási megállapodást kössön,
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatást utólagos, legkésőbb 2015. december 31-éig történő
elszámolási kötelezettséggel folyósítsa a 2. pont szerinti önkormányzatok számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2016. (IV. 29.) KKB határozata az Európai hálózat- és információbiztonsági irányelv hazai jogrendbe illesztésével és annak későbbi alkalmazásával összefüggő kibervédelmi felkészültségi feladatokról szóló beszámoló elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a  jelen határozat mellékletét képző,
az Európai hálózat- és információbiztonsági irányelv hazai jogrendbe illesztésével és annak későbbi alkalmazásával
összefüggő kibervédelmi felkészültségi feladatokról szóló beszámolót1 megtárgyalta és az  abban foglaltakat
elfogadja.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját, mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy a KKB
Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
29/2010. (III. 11.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 419/2009. (X. 29.) OVB számú határozatát helyben hagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 419/2009. (X. 29.) OVB határozata
(a továb biak ban: OVBh.) ellen.
A kifogástevők 2009. szeptember 28-án országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be az OVB-hez hitelesítés céljából, amely aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az országgyűlés törvénnyel helyezze hatályon kívül az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 28. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezést, miszerint »Az Alkotmánybíróság az eljárásból eredő
költségeket felszámíthatja az indítványozónak, ha annak rosszhiszeműsége az indítvány elő ter jesz tésével
kapcsolatban megállapítható«?”
Az OVB vitatott határozatával az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolásában
megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműségi követelménynek.
A kérdésnek az a szövegrésze, amely szerint „az Országgyűlés törvénnyel helyezze hatályon kívül az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 28. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezést” azt a látszatot kelti, mintha
az Országgyűlésnek a törvényi formán kívül bármilyen más módon lehetősége lenne törvényt hatályon kívül helyezni.
Tekintettel arra, hogy a kérdés a választópolgári egyértelműség kritériumának nem felel meg, az OVB az aláírásgyűjtő
ív mintapéldányának hitelesítését az Nsztv. 10. § c) pontja alapján megtagadta.
2. A kifogástevők az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kérték az Alkotmánybíróságtól.
Álláspontjuk szerint a kezdeményezés egyértelmű, a kérdésben semmiféle látszat nincs, a valóságos helyzetet tükrözi
vissza, amely szerint az Országgyűlés törvényt csak törvénnyel helyezhet hatályon kívül. Véleményük szerint ennek
minden választópolgár tudatában van, és a kérdés megtévesztőnek minősítése az OVB részéről szubjektív indíttatású.
3. A kifogástevők által támadott OVBh. a Magyar Közlöny 2009. évi 152. számában, 2009. október 29-én jelent meg,
a kifogást 2009. november 10-én – az előírt határidőn belül – terjesztették elő.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
Az Nsztv. rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvény ben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
(2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
A Ve. szabályai:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra
szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251,
256.; 63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. [A népszavazási kérdéssel szemben támasztott
egyértelműség követelményének alkotmánybírósági értelmezésére ld.: 51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392,
396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.;
112/2009. (XI. 20.) AB határozat, MK 2009. 41934, 41936.] Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott
kifogást nem találta megalapozottnak, az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az abban foglalt indokok
helyességére tekintettel a 419/2009. (X. 29.) OVB határozatot azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. március 9.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
74/2013. (V. 31.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  közigazgatási és
igazságügyi miniszter javaslatára
miklósné meyer Ágnest a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2013. június 1-jei hatállyal – kinevezem. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök