text:
59/2009. (XI. 3.) IRM rendelete a központi szabálysértési nyilvántartás részére történő adatközlés formájáról és módjáról, valamint az adatszolgáltatás rendjéről.
A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 167. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és
rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § o) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továb biak ban: Nyilvántartó)
a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (a továb biak ban: Sztv.) 27/D. § (1) bekezdésében meghatározott,
adatátvételre feljogosított szerveknek a központi szabálysértési nyilvántartásban (a továb biak ban: szabálysértési
nyilvántartás) kezelt adatokhoz történő hozzáférést elektronikus úton
a) rendszer-rendszer kapcsolat útján vagy ennek hiányában
b) az erre a célra kialakított felhasználói felületen keresztül
biztosítja.
(2) A szabálysértési nyilvántartással kapcsolatos feladatai ellátásához közvetlen hozzáféréssel nem rendelkező jogosult
részére a Nyilvántartó biztosítja
a) az adattovábbításhoz szükséges felhasználói felületet és informatikai támogatást,
b) az adattovábbítás érdekében rendszeresített elektronikus űrlapot.
2. § (1) Ha az adatszolgáltatás az Sztv. 27/D. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott adatigénylő részére elektronikus úton
nem biztosítható, továbbá ha az adatigénylésre feljogosított szerv vagy személy papír alapon nyújtotta be az
adatszolgáltatás iránti kérelmét, az adatszolgáltatást papír alapon kell teljesíteni.
(2) Az Sztv. 27/D. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatás iránti kérelemnek – az Sztv. 27/E. §
(1) bekezdésében meghatározottakon túl – tartalmaznia kell:
a) annak a személynek, akire az adatigénylés vonatkozik
aa) a családi és utónevét,
ab) a születési családi és utónevét,
ac) a születési helyét és idejét,
ad) az anyja születési családi és utónevét,
b) azt a törvényi rendelkezést, amely alapján az igényelt adatok megismerésére az adatigénylő jogosult, valamint
c) az adatigénylő pontos megnevezését és címét.
(3) A szabálysértési nyilvántartásból az Sztv. 27/G. §-a alapján statisztikai, illetve tudományos kutatási célra történő
adatigényléskor meg kell jelölni a felhasználás célját, az érintettek körét és az adatszolgáltatás teljesítésének kért
formáját (papír vagy mágneses adathordozó stb.).
3. § A 2. §-ban meghatározottak alapján teljesített adatszolgáltatás a szolgáltatott adatokon kívül tartalmazza az
adatszolgáltatás célját és az átadott adatok jogszerű felhasználására figyelmeztető adatvédelmi záradékot is.
4. § A szabálysértési nyilvántartás részére az Sztv. 27/A. § (2) bekezdésében meghatározott szervek az adatközlést
kizárólag elektronikus úton, a Nyilvántartó által biztosított, az 1. § (1) bekezdésében meghatározott elektronikus
kommunikációs kapcsolatok egyikén teljesítik.
5. § (1) Az adatközlő szerv a felelősségi körében gondoskodik a szabálysértési nyilvántartásba továbbított adatok
helyességéről, időszerűségéről, valamint utólag értesíti a Nyilvántartót a később felfedett adathiba tényéről és
a rendelkezésre álló helyes adatról.
(2) A Nyilvántartó az ellentmondó, illetve nyilván valóan hibás adatok észlelése esetén az adatközlő szervnél
kezdeményezi – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – az adathiba kijavítását.
(3) A szabálysértési nyilvántartásban nyilvántartott, a személyiadat- és lakcímnyilvántartás, illetve a központi
idegenrendészeti nyilvántartás hatálya alá tartozó személyek személyazonosító adatainak minőségéért,
naprakészségéért az Sztv. 27/B. §-a szerinti összehasonlítás alapján a Nyilvántartó felel.
(4) A Nyilvántartó gondoskodik a kezelt adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés, azok jogosulatlan megváltoztatása,
nyilvánosságra hozatala vagy törlése, illetve sérülés vagy megsemmisülés elleni védelméről, valamint felel
a szabálysértési nyilvántartásból történő adatszolgáltatás jogszerűségéért.
6. § Az adatközlést
a) a bíróság vagy a szabálysértési hatóság előtt indult eljárásban hozott határozat jogerőre emelkedésének,
b) a pénzbírság megfizetése igazolásának,
c) a végrehajtásról szóló határozat meghozatalának,
d) az elzárás büntetés elengedéséről vagy mérsékléséről szóló méltányossági döntés meghozatalának,
e) a pénzbírság megfizetésének elengedéséről, valamint a járművezetéstől eltiltás mellőzéséről szóló méltányossági
döntés meghozatalának,
f) az elzárás vagy a pénzbírságot helyettesítő elzárás elhalasztásáról vagy félbeszakításáról szóló határozat
meghozatalának,
g) az elzárás letöltésének vagy az azonnali szabadítás elrendelésének
napjától számított három munkanapon belül kell teljesíteni.
7. § (1) A szabálysértési nyilvántartáshoz az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott módon hozzáférő szervezet
nyilvántartja a szabálysértési nyilvántartásban adatkezelési művelet elvégzésére jogosultakat (a továb biak ban:
jogosultság-nyilvántartás), és e jogosultak jogosultságazonosítóját az adatkezelési művelet végrehajtása során átadja
a Nyilvántartó részére.
(2) A szabálysértési nyilvántartáshoz az 1. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott módon hozzáférő szervezet esetén
a jogosultság-nyilvántartást a Nyilvántartó vezeti.
(3) A jogosultság-nyilvántartás tartalmazza:
a) a lekérdezési jogosultsággal rendelkező szervezet nevét, azonosítóját,
b) az adatkezelési műveletet végző személy jogosultságazonosítóját.
8. § Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1228/2010. (XI. 8.) Korm. határozata a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 2. Normatív finanszírozás alcím 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport megnevezésű előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 4. §-a, valamint a 9. számú melléklet
2. pontja alapján jóváhagyja a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 2. Normatív
finanszírozás alcím 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport megnevezésű előirányzat
legfeljebb 8 788 784 ezer forint összeggel történő túllépését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
400/2019. (IX. 20.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Leena Al-Hadid rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Jordán Hásimita Királyság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2019. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2019. (II. 22.) ME határozata a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökének felmentéséről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 115/D. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva
dr. Luszcz Viktor Stanislawot, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökét e tisztségéből
– 2019. március 14-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2010. (I. 21.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 302/2009. (VI. 23.) OVB számú határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 302/2009. (VI. 23.) OVB határozata
(a továb biak ban: OVBh.) ellen.
A kifogástevők 2009. június 4-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtották be az OVB-hez hitelesítés céljából, amely aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal,
hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy a szavazatszámláló bizottság, a helyi választási bizottság,
az országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság, a területi választási bizottság és az Országos Választási
Bizottság nem választott tagjait – a bizottság ülésén – szavazati jog ne illesse meg?”
Az OVB vitatott határozatával az aláírásgyűjtő ív mintapédányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indoklása
megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműségi
követelménynek, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés értelmezését jelentősen megnehezíti az, hogy abban
a kezdeményezők egy kérdésben kívánnak különböző hatáskörrel rendelkező, és különböző feladatot ellátó választási
bizottságok tagjainak szavazati jogáról rendelkezni. A felsorolt választási bizottságok eltérő feladat- és hatásköreiből
következően a megbízott tagok szerepe is lényegesen eltér egymástól, ezért a szavazati jog egységes megvonását
nem lehet egyetlen kérdésben egyformán megítélni. Példaként hivatkozik az indokolás arra, hogy a szavazatszámláló
bizottságok a szavazás napján végeznek elsősorban a szavazás lebonyolításához és az eredmény megállapításához
kapcsolódó cselekményeket, míg a többi választási bizottság elsősorban jogorvoslati fórumként jár el. Mindezek
alapján az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
2. A kifogástevők álláspontja szerint OVBh. indokolása jogszabálysértő és a kérdést előterjesztő személyek irányában
szubjektív indíttatású. Nézetük szerint a kérdés értékelésére, szakmai indokainak mérlegelésére, a meglevő jogi
környezetbe való beillesztés alkalmasságának vizsgálatára az OVB-nek nincs hatásköre. A kérdést egyértelműnek és
világosnak tartják: a választási bizottságok nem választott (megbízott) tagjait – a bizottság ülésén – ne illesse meg
szavazati jog. Mindezekre tekintettel a kifogástevők az OVBh. megsemmisítését, és az OVB új eljárásra utasítását kérik
az Alkotmánybíróságtól.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
Az Nsztv. vonatkozó rendelkezése:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
A Ve. alkalmazott szabályai:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító
határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve
– az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. […]
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve
az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 302/2009. (VI. 23.) OVB határozatot az abban foglalt
indokok helyességére tekintettel, ugyanazon indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. január 18. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1201/2015. (IV. 9.) Korm. határozata a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos prioritásokról és Cselekvési Tervről.
A Kormány egyetért azzal, hogy elő kell mozdítani a  vállalatok pozitív hozzájárulását a  gazdasági, környezeti és társadalmi
fejlődéshez. A Kormány partneri viszonyra törekszik mindazokkal a vállalkozásokkal, amelyek e célokért – a jogszabályi előírások
betartásán túl – saját eszközeikkel is tenni akarnak. Ennek érdekében a Kormány
 1. elfogadja a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos Cselekvési Tervet (a továbbiakban: Cselekvési Terv);
 2. elrendeli a Cselekvési Terv megvalósulásának figyelemmel kísérését és kétévenkénti értékelését, felülvizsgálatát;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: első alkalommal 2016. december 31.
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Cselekvési Tervet az Európai Bizottságnak mutassa be;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő 15. nap
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Cselekvési Tervet a  Kormány honlapján (www.kormany.hu) tegye
közzé.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2016. (IX. 8.) EMMI utasítása az emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerések és egyes állami kitüntetések kezdeményezésének részletes szabályairól.
Az emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerésekről szóló 26/2016. (IX. 8.) EMMI rendelet 4. § (5) bekezdése,
valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerések és egyes állami kitüntetések kezdeményezésének
részletes szabályait az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az  emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerések és egyes állami kitüntetések
kezdeményezésének részletes szabályairól szóló 7/2013. (III. 1.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
84/2015. (IV. 2.) Korm. rendelete a GYŐRI ETO FC Labdarugó és Sportszolgáltató Korlátolt Felelősségü Társaság „csődeljárás alatt” és az ETO PARK Korlátolt Felelősségű Társaság „csődeljárás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté való minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásáról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  GYŐRI ETO FC Labdarugó és Sportszolgáltató Korlátolt Felelősségü Társaság „csődeljárás alatt”
(székhelye: 9027 Győr, Nagysándor József u. 31., cégjegyzékszáma: 08-09-007787) és az  ETO PARK Korlátolt
Felelősségű Társaság „csődeljárás alatt” (székhelye: 9027 Győr, Nagysándor József u. 31., cégjegyzékszáma:
08-09-012386) gazdasági társaságokat (a  továbbiakban: Társaságok) a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról
szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó
szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ára – megállapítja, hogy Társaságok mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetek vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
81/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222.  § (2)  bekezdésében és 223.  § (3)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a nemzeti fejlesztési miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Pőcze Orsolyának, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2014. július 1-jei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1466/2019. (VII. 31.) Korm. határozata a World Urban Games sportesemény kiemelt nemzetközi sportrendezvénynek nyilvánításáról.
A Kormány
 1. kiemelt nemzetközi sportrendezvénynek nyilvánítja a  2019. évi World Urban Games sporteseményt
(a továbbiakban: Sportesemény);
 2. a Sportesemény szervezőjének a KKBK Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen Működő
Részvénytársaságot jelöli ki;
 3. 170 000 000 forintban határozza meg azon összeget, amelynek erejéig a  Sporteseményhez kapcsolódó egyes
juttatásokra a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 1. számú melléklet 7.45. pontja alkalmazható.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2009. (III. 4.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a nemzeti kisebbségek kölcsönös oktatási és kulturális támogatásáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a nemzeti kisebbségek
kölcsönös oktatási és kulturális támogatásáról szóló,
Brüsszelben 2003. december 12-én aláírt megállapodást
(a továbbiakban: Megállapodás) e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hivatalos magyar nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás a Magyar Köztársaság és a Szlovák
Köztársaság Kormánya között a nemzeti kisebbségek
kölcsönös oktatási és kulturális támogatásáról A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (továbbiakban: Felek)
attól a szándéktól vezérelve, hogy a Magyar Köztársaságban és a Szlovák Köztársaságban élő, a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek kulturális és nyelvi identitásának megőrzését és fejlesztését elősegítsék;
összhangban a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között a jószomszédi kapcsolatokról és a baráti
együttműködésről Párizsban, 1995. március 19-én aláírt
Szerződéssel;
hivatkozással a Magyar Köztársaság Kormánya és a
Szlovák Köztársaság Kormánya közötti kulturális, oktatási, tudományos, sport- és ifjúsági együttműködésről Budapesten, 2003. január 16-án aláírt Egyezményre;
emlékeztetve a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság külügyminisztereinek Pozsonyban, 2003. július
19-én kiadott Közös nyilatkozatára;
felidézve az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért
Európai Bizottsága (Velencei Bizottság) 2001. október 22-én nyilvánosságra hozott jelentését;
figyelemmel az Európai Unió alapelveire, különös tekintettel a diszkrimináció tilalmára;
az alábbiakban állapodtak meg:
1. cikk A Felek egyetértenek azzal, hogy a Szlovák Köztársaság támogathatja a Magyar Köztársaság területén élő szlovák nemzeti kisebbség nyelvi és kulturális identitásának
megőrzését és fejlesztését, és azzal, hogy a Magyar Köztársaság támogathatja a Szlovák Köztársaság területén élő
magyar nemzeti kisebbség nyelvi és kulturális identitásának megőrzését és fejlesztését.
2. cikk (1) A Szlovák Fél támogatást nyújthat a Magyar Köztársaság területén a szlovák nyelven, a szlovák kultúra vagy a
szlovák nyelv tárgyában oktatást biztosító művelődési és
közoktatási intézményekben folyó oktatási és nevelési folyamat finanszírozásához.
(2) A Szlovák Fél támogatást nyújthat a Magyar Köztársaság területén felsőoktatási intézményekben tanuló hallgatóknak, ami hozzájárul a szlovák nemzeti kisebbséghez
tartozó személyek kulturális vagy nyelvi identitásának
megőrzéséhez és fejlesztéséhez.
(3) A Magyar Fél támogatást nyújthat a Szlovák Köztársaság területén a magyar nyelven, a magyar kultúra vagy a
magyar nyelv tárgyában oktatást biztosító művelődési és
közoktatási intézményekben folyó oktatási és nevelési folyamat finanszírozásához.
(4) A Magyar Fél támogatást nyújthat a Szlovák Köztársaság területén felsőoktatási intézményekben tanuló hallgatóknak, ami hozzájárul a magyar nemzeti kisebbséghez
tartozó személyek kulturális vagy nyelvi identitásának
megőrzéséhez és fejlesztéséhez.
3. cikk (1) A Szlovák Fél hozzájárulhat a Magyar Köztársaságban alap-, középfokú- vagy felsőoktatási intézményekben
a szlovák nyelven, a szlovák kultúra vagy a szlovák nyelv
tárgyában oktatóknak a szlovákiai intézmények által a Magyar Köztársaságban tartott, akkreditált és elismert rendszeres továbbképzésben való részvételéhez.
(2) A Magyar Fél hozzájárulhat a Szlovák Köztársaságban alap,- középfokú- vagy felsőoktatási intézményekben
a magyar nyelven, a magyar kultúra vagy a magyar nyelv
tárgyában oktatóknak a magyarországi intézmények által a
Szlovák Köztársaságban tartott, akkreditált és elismert
rendszeres továbbképzésben való részvételéhez.
4. cikk (1) A Felek különös jelentőséget tulajdonítanak a nemzeti kisebbségek támogatásának a kultúra területén, különös tekintettel a Magyar Köztársaság területén élő szlovák
nemzeti kisebbség és a Szlovák Köztársaság területén élő
magyar nemzeti kisebbség kultúrájának fejlesztésére, valamint a kulturális és nyelvi identitásának megőrzésére.
(2) A Felek egyetértenek azzal, hogy a területükön alapított társadalmi szervezetek, amelyeknek tevékenysége
az (1) bekezdésben meghatározott célokat követi, a másik
Féltől a bejegyzésük államának jogrendjével összhangban
folytatott tevékenységükhöz támogatást kapjanak.
5. cikk (1) A 2. cikk (1)–(2) bekezdésében meghatározott támogatás közvetítéséről a Magyar Köztársaság állampolgárainak vonatkozásában a Magyarországi Szlovákok Szövetsége Alapítvány a Magyar Köztársaság jogrendjével összhangban gondoskodik.
(2) A 2. cikk (3)–(4) bekezdésében meghatározott támogatás közvetítéséről a Szlovák Köztársaság állampolgárainak vonatkozásában a Pázmány Péter Alapítvány a Szlovák Köztársaság jogrendjével összhangban gondoskodik.
6. cikk Jelen Megállapodás végrehajtását a Magyar-Szlovák
Kisebbségi Vegyes Bizottság évente, a Felek belső jogrendjével összhangban áttekinti.
7. cikk Jelen Megállapodás értelmezésével, vagy végrehajtásával
kapcsolatosan felmerülő vita esetén a Felek a Szlovák Köztársaság és a Magyar Köztársaság között a jószomszédi kapcsolatokról és a baráti együttműködésről Párizsban, 1995.
március 19-én aláírt Szerződés 21. cikke szerint járnak el.
8. cikk Jelen Megállapodás a Kormányok jóváhagyásáról szóló
diplomáciai jegyzékváltást követően, a második jegyzék
keltének napján lép hatályba.
9. cikk Jelen Megállapodás határozatlan időre jön létre, amelyet bármelyik Fél hat hónapos határidővel felmondhat.
Kelt Brüsszelben, 2003. december 12-én, két eredeti
példányban, szlovák és magyar nyelven, mindkét nyelven
egyaránt hiteles.
Aláírások” 3. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A rendelet végrehajtásáról az igazságügyi és rendészeti miniszter, a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter, az oktatási
és kulturális miniszter, a pénzügyminiszter és a külügyminiszter gondoskodnak.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2012. (II. 24.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek jogi képviseletének egyes szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdés g) pontja alapján – figyelemmel a honvédelmi szervezetek jogi képviseletéről szóló 18/2011.
(XII. 29.) HM rendeletre – a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe és
közvetlen irányítása alá tartozó, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek), és
az azok jogi képviseletét – a honvédelmi szervezetek jogi
képviseletéről szóló 18/2011. (XII. 29.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) hatálya alá tartozó eljárásokban (a továbbiakban: ügyekben) – ellátó, jogi végzettséggel rendelkező
kormánytisztviselőkre, közalkalmazottakra és katonákra
(a továbbiakban együtt: jogi munkatárs) terjed ki.
(2) A HM jogi képviselet ellátásáért felelős szerve a HM
Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály (a továbbiakban:
HM IJKF).
2. § (1) Az R. hatálya alá tartozó meghatalmazás tartalmazhatja azoknak a jogi munkatársaknak a megjelölését is,
akik a meghatalmazott jogi munkatárs helyettesítésére jogosultak.
(2) A HM IJKF az R. 3. § (2) bekezdése alapján akkor
hatalmazza meg a – lehetőség szerint jogi szakvizsgával
rendelkező – jogi munkatársat, ha azt az ügy tárgya, illetve
az eljáró bíróság vagy más hatóság székhelye indokolja.
3. § (1) A jogi munkatárs az ügy bármely szakaszában kezdeményezheti a jogi képviselet HM IJKF általi átvételét,
illetve a jogi képviselet körében szakmai tanácsot kérhet.
A HM IJKF a jogi képviselet átvételéről hozott döntését a
megkeresés kézhezvételétől számított 8 napon belül írásban
közli.
(2) A HM IJKF az ügyben félként szereplő honvédelmi
szervezet állományába tartozó jogi munkatárs által képviselt ügyről soron kívül tájékoztatást kérhet, és írásban a
jogi képviseleti tevékenységre vonatkozó szakmai utasítást
adhat.
4. § (1) A honvédelmi szervezet a jogi képviseletet igénylő
ügy keletkezésekor haladéktalanul értesíti a HM IJKF-et,
és az ügy – R. 2. §-a vagy 3. § (1) bekezdése szerinti – tárgya
alapján a HM IJKF-nek, illetve az MH Honvédkórháznak
megküldi
a) a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmet,
b) az idéző végzést,
c) a keresetlevelet és annak mellékleteit,
d) a keresettel támadott munkáltatói intézkedést tartal
mazó okmányokat,
továbbá megteszi a jogi képviselet ellátásával kapcsolatban szükséges egyéb intézkedéseket.
(2) A HM IJKF – az R. 3. § (1) bekezdésében és
6. §-ában felsorolt ügyek kivételével – az értesítés kézhezvételét követő 8 napon belül, az R. 5. §-ának előírásait is
figyelembe véve dönt az R. 3. § (2) bekezdése és 4. §-a
alapján az eljárásban félként szereplő honvédelmi szervezetben szolgálatot teljesítő jogi munkatárs meghatalmazásáról vagy ügyvéd meghatalmazásának a miniszternél történő kezdeményezéséről. A HM IJKF a döntéséről az értesítést küldő honvédelmi szervezetet haladéktalanul tájékoztatja.
(3) A (2) bekezdés szerinti döntés hiányában a jogi képviseletet a HM IJKF látja el.
5. § (1) A honvédelmi szervezet végrehajtható követelésének önkéntes teljesítése hiányában a jogi munkatárs a végrehajtható okirat kiállítására irányuló kérelmet (a továbbiakban: kérelem) terjeszt elő, és azt a végrehajtható okirattal együtt az R. 6. § b) pontjában meghatározott jogi képviselet további ellátása érdekében a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatalnak (a továbbiakban: HM FHH) haladéktalanul megküldi,
a) amennyiben a követelés jogosultja a HM FHH,
b) a területfelhasználási és telekalakítási engedélyezési,
a kisajátítási, az elhelyezési, az infrastrukturális, továbbá a
lakhatási támogatással és az ingatlannal kapcsolatos egyéb
ügyekben.
(2) A kérelmet és a végrehajtható okiratot – az R. 3. §
(1) bekezdés és 6. § a) pont, valamint az (1) bekezdés hatálya alá tartozó ügyek kivételével – az R. 6. § c) pontjában
meghatározott jogi képviselet további ellátása érdekében a
HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatalnak (a továbbiakban: HM KPH) kell haladéktalanul megküldeni.
6. § (1) A honvédelmi szervezetre pénzügyi kötelezést tartalmazó jogerős bírósági határozat egy példányát a teljesítés érdekében a jogi munkatárs a kézhezvételtől számított
nyolc munkanapon belül a HM KPH-nak megküldi. A határozat jogerejét – amennyiben arról maga nem rendelkezik – a jogi munkatárs a bíróság által kiadott határozattal
vagy záradékkal igazolja.
(2) A kifizetés teljesítéséhez szükséges adatokat a jogi
munkatárs az (1) bekezdés szerinti határozattal együtt küldi meg a HM KPH-nak.
(3) Amennyiben a határozat a honvédelmi szervezetre
nem pénzügyi kötelezést tartalmaz, azt az (1) bekezdésben
foglaltak szerint a HM IJKF-nek is meg kell küldeni.
7. § (1) Ha a perbeli vagy a peren kívüli egyezség a honvédelmi szervezet pénzügyi kötelezettségére is kiterjed, az
egyezség tervezetét – a HM KPH jogi munkatársa által
képviselt ügyek kivételével – a pénzügyi fedezet véleményezése céljából a HM KPH-nak meg kell küldeni.
(2) Az R. 3. § (2) bekezdése alapján eljáró jogi munkatárs a perbeli és a peren kívüli egyezség megkötése előtt
– a 8. § kivételével – az egyezség tervezetét az ügyhöz
kapcsolódó összes egyéb irattal véleményezésre megküldi
a HM IJKF-nek.
(3) A HM KPH, illetve a HM IJKF az egyezség tervezetét a kézhezvételétől számított 15 napon belül – amennyiben az eljáró bíróság vagy más hatóság az egyezségre vonatkozó nyilatkozattételre ennél rövidebb határidőt állapít
meg, úgy e határidőre figyelemmel – véleményezik, és erről
a jogi munkatársat az iratok visszaküldésével egyidejűleg
soron kívül tájékoztatják.
(4) Vélemény kérésének hiányában vagy a véleményben foglaltak ellenében egyezség nem köthető. A határidőn belül visszaküldött véleményben foglalt feltételek az
egyezség megkötésére irányadóak.
8. § Ha a honvédelmi szervezet követelés jogosultja, és a kötelezett a követelést jogcímében, összegszerűségében és
esedékességében is elismeri, a jogi munkatárs jogosult
perben és peren kívül a részletfizetésről történő megállapodás megkötésére azzal, hogy
a) a havi részlet mértéke 10 ezer Ft/hó összegnél alacsonyabb, a futamidő pedig 60 hónapnál hosszabb nem lehet,
továbbá
b) a részletfizetés teljes futamidejére a törvényes késedelmi kamatot kell számítani, és
c) ki kell kötni, hogy bármely részlet megfizetésének elmulasztása esetén a teljes hátralék egy összegben válik
esedékessé.
9. § (1) A honvédelmi szervezet az R. hatálya alá tartozó, folyamatban lévő ügyeiről és az eljárás állásáról negyedévente, a naptári negyedévet követő hónap 5. napjáig írásban tájékoztatást ad a HM IJKF-nek, a HM IJKF által meghatározott tartalommal és formában.
(2) Az ügydöntő, valamint az annak jogerőre emelkedését megállapító határozat egy másolati példányát soron kí
vül, de legfeljebb a kézhezvételétől számított 8 napon belül a HM IJKF-nek meg kell küldeni.
10. § (1) Jelen utasítás honvédelmi szervezeteknél történő
végrehajtását a HM IJKF folyamatosan ellenőrzi. Az ellenőrzési tevékenység iratbekérést, helyszíni iratellenőrzést és egyes eljárási cselekményeknél való jelenlétet is
magában foglalhat.
(2) Ha a HM IJKF az ellenőrzés során szabálytalanságot
tapasztal, arról a honvédelmi szervezet vezetőjét tájékoztatja, és felhívja a szabálytalanság megszüntetésére, szükség esetén felelősségre vonást kezdeményez.
(3) A HM IJKF időszakonként a honvédelmi szervezetek vezetőivel előzetesen egyeztetett időpontban a honvédelmi szervezetek jogi munkatársai részére szóbeli tájékoztatót tart. Szakmai értekezlet vagy egyeztetés tartását, a
felmerült kérdések megjelölésével a honvédelmi szervezet
vezetője is kezdeményezheti.
11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) A Honvédelmi Minisztérium, valamint az irányítása
alá tartozó egyes szervezetek szervezeti és létszám-racionalizálásának feladatairól szóló 103/2011. (IX. 23.) HM utasítás alapján meghatározott szervezési időszak alatt a jelen
utasítás hatálybalépésekor a nála már folyamatban lévő
ügyekben a jogi képviseleti feladatokat – az ügy HM
IJKF-nek történő átadásáig – a HM FHH látja el.
(3) Hatályát veszti a honvédelmi szervezetek jogi képviseletének rendjéről szóló 16/2009. (III. 13.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1523/2012. (XI. 28.) Korm. határozata a Magyary Program Egyszerűsítési Programjának a nyugdíjigazgatási eljárásokkal kapcsolatos végrehajtásáról.
A Kormány a Magyary Program Egyszerűsítési Programjának elfogadásáról szóló 1304/2011. (IX. 2.) Korm. határozat 1. melléklet
169–190. pontjának végrehajtása érdekében felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az Országos Nyugdíjbiztosítási
Főigazgatóság (a továbbiakban: ONYF) főigazgatója útján gondoskodjon az ONYF vonatkozó főigazgatói utasításainak,
szabályzatainak, honlapjának, valamint a nyugdíjigazgatás informatikai rendszerének az alábbiak szerinti módosításáról:
a) át kell alakítani az ONYF honlapját annak érdekében, hogy átláthatóbb legyen, segítse elő az ügyfelek könnyebb
tájékoztatását, a szükséges adatlapok és elektronikus űrlapok egyszerűbben hozzáférhetőek legyenek,
egyértelműen legyenek felsorolva a kérelemhez csatolandó dokumentumok, és könnyebb legyen a vonatkozó
jogszabályokat megismerni, b) az adatlapokat és elektronikus űrlapokat úgy kell átalakítani, hogy a kérdések egyértelműek legyenek, továbbá
az ügyfelek kapjanak tájékoztatást arról, hogy mely kérdésekre kell feltétlenül válaszolniuk, az egyes kérdésre
adott válaszuk hogyan hat ki a további kitöltésre, a kevés ügyfelet érintő adatokat pedig megfelelően hivatkozott
pótlapokon kell elhelyezni, c) meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy az ügyfél eljárhasson a szabályozott elektronikus ügyintézési
szolgáltatások szabályai szerint, d) meg kell teremteni annak feltételeit, hogy az ügyfél a vonatkozó dokumentumokat, igazolásokat benyújthassa
a hiteles elektronikus dokumentumokra vonatkozó szabályok szerint, e) meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy az ügyfél több módon is időpontot kérhessen személyes
ügyintézéshez, f) biztosítani kell egyes jogosultsági feltételek, illetve az eljárás során figyelembevételre kerülő más körülmények
informatikai támogatással, lehetőleg automatikus módon történő vizsgálatát, g) a külföldi ügyfelekre tekintettel lehetővé kell tenni, hogy az ONYF elektronikus ügyintézési rendszerét
Társadalombiztosítási Azonosító Jel nélkül is lehessen használni, a nyugdíjnövelés pedig nyugdíjfolyósítási
törzsszám nélkül is könnyen kérhető legyen, h) a Magyar Posta Zrt.-vel le kell folytatni a szükséges egyeztetéseket annak érdekében, hogy az elhalálozás
hónapjára járó nyugellátás kifizetéséhez szükséges formanyomtatvány a postai kézbesítőnél elérhető és
kitölthető legyen, valamint hogy a kitöltött nyomtatvány és a személyazonosító adatok ellenőrzését követően
az igény helyben teljesíthető legyen, i) meg kell teremteni a feltételeit annak, hogy a polgárok személyi és lakcím adatait tartalmazó nyilvántartás
törvény alapján igényelhető adataihoz a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek informatikai úton és gyorsan
hozzáférjenek. Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1719/2017. (X. 5.) Korm. határozata a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezmény szerinti hatodik Nemzeti Jelentésről és a részes államok nemzeti jelentéseit megvitató felülvizsgálati értekezleten való magyar részvételről.
A Kormány
 1. elfogadja a  2001. évi LXXVI. törvénnyel kihirdetett, a  Nemzetközi Atomenergia Ügynökség keretében a  kiégett
fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a  radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös
egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) 32. Cikke alapján készített hatodik Nemzeti Jelentést (a  továbbiakban:
Nemzeti Jelentés);
2. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Jelentést az  Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója Magyarország nemzeti
jelentéseként megküldje a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség részére;
3. felhatalmazza az  Országos Atomenergia Hivatal főigazgatóját vagy az  általa megbízott személyt, hogy a  részes
államok nemzeti jelentéseit megvitató, 2018. május 21. és június 1. között tartandó felülvizsgálati értekezleten
az Egyezmény szerinti kormány-felhatalmazottként részt vegyen;
4. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a 3. pont szerinti meghatalmazási okiratot adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
80/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Diczházi Gábort kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország vilniusi
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2018. október 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1357/2018. (VII. 26.) Korm. határozata állami tulajdonban álló ingatlan Bicske Város Önkormányzata részére ingyenesen történő tulajdonba adásáról.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés c) pontjában, valamint 36. § (3) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva úgy dönt, hogy a Magyar Állam tulajdonában álló Bicske, külterület 0171/3 helyrajzi
számú, kivett telephely megnevezésű ingatlan (a továbbiakban: Ingatlan) tulajdonjoga a  Magyarország helyi
önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13.  § (1)  bekezdés 15.  pontja szerinti közfeladat ellátásának
elősegítése érdekében, helyi sport és kulturális feladatok ellátásának elősegítése céljából, ingyenesen Bicske Város
Önkormányzatának (a továbbiakban: Önkormányzat) tulajdonába kerüljön;
2. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződés
megkötésre kerüljön;
Felelős: a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő 6 hónapon belül
3. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a 2. pont szerinti szerződés (a továbbiakban: Szerződés) – a tulajdonátruházási szerződésre
vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – tartalmazza azt is, hogy
a) az Önkormányzat – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az  Ingatlan környezeti állapotának
felmérését, kármentesítését, illetve ha az  Ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor
a  szükséges engedélyek megszerzését, az  Ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben
esetlegesen felmerülő általános forgalmi adó megtérítését,
b) az Önkormányzat az Ingatlan tulajdonjogát – a 34079/1991/1989.01.27. számon bejegyzett építési korlátozás
kivételével – per-, teher- és igénymentesen szerzi meg,
c) az Önkormányzat vállalja, hogy az Ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt,
d) a  bérbeadással vagy más jogcímen hasznosított Ingatlan esetében az  Önkormányzat vállalja a  fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a  tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást,
e) az  Önkormányzat a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvtv.) 13.  §
(4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló beszámolási
kötelezettségének – a Szerződés hatálybalépését követő évtől kezdődően – minden év december 31. napjáig
írásban eleget tesz,
f ) ha az  Önkormányzat az  e)  alpontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az  Ingatlan szerződésben
rögzített bruttó forgalmi értékének 5 százalékát mint késedelmi kötbért köteles az MNV Zrt. erre vonatkozó
felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül megfizetni,
g) az Ingatlant az Nvtv. 13. § (4) bekezdés a) pontja szerint az Önkormányzat az 1. pontban és a Szerződésben
az  Ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani, ha az  Önkormányzat ezen
kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, az MNV Zrt. az Nvtv. 13. § (7) és (8) bekezdésének
megfelelően jár el azzal, hogy az Önkormányzat a nemteljesítési kötbért köteles a felszólítás kézhezvételétől
számított 60 napon belül az MNV Zrt.-nek megfizetni;
4. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a  Szerződés megkötésére kizárólag abban az  esetben kerüljön sor, ha az  Önkormányzat
a  Szerződés általa történő aláírásának időpontjában az  adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény 260.  §-a
szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisban nyilvántartott köztartozásmentes adózónak minősül, és
a  tulajdonosi joggyakorlóval szemben lejárt tartozással nem rendelkezik. A  köztartozásmentes adózói minőségét
az Önkormányzat az állami adó- és vámhatóság által 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja.
Felelős: a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő hat hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1188/2016. (IV. 12.) Korm. határozata a Budapesti Víz Világtalálkozó 2016 (Budapest Water Summit 2016) szakmai koncepciójáról és költségvetéséről.
1. A Kormány egyetért a Budapesti Víz Világtalálkozó 2016 (a továbbiakban: Világtalálkozó) szakmai koncepciójával.
 2. A Kormány a Világtalálkozó megrendezése érdekében
a) egyetért a Világtalálkozó költségvetésével;
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a Világtalálkozó megrendezésével összefüggésben a  felmerülő
kiadások fedezetére legfeljebb a  Miniszterelnökség fejezet részére 27 millió forint, a  Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet részére 331,4 millió forint, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet részére
25,8 millió forint, a  Belügyminisztérium fejezet részére 25 millió forint, a  Honvédelmi Minisztérium részére
0,8  millió forint egyszeri előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó előterjesztést készítse el és a  Kormány
számára nyújtsa be;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
c) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  Világtalálkozó és kísérő rendezvényei
rendezési és logisztikai feladatainak végrehajtásáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
d) felhívja az érintett minisztereket, hogy feladat- és hatáskörükben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter
koordinációja mellett segítsék elő a Világtalálkozó plenáris és tematikus üléseinek szakmai előkészítését és
sikeres megrendezését;
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 igazságügyi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
e) felhívja a  belügyminisztert, hogy az  irányítása alatt álló szervezetek bevonásával tegye meg a  szükséges
intézkedéseket a  Világtalálkozó helyszíne és résztvevői fizikai, illetve műveleti/operatív biztonságának
biztosítása, beléptetési és online akkreditációs rendszerének kialakítása és működtetése érdekében, a külföldi
védett személyek esetében e  tevékenységet viszonossági alapon, a  külgazdasági és külügyminiszterrel
koordinálva végezze;
Felelős: belügyminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
f ) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az irányítása alatt álló Országos Mentőszolgálat bevonásával,
illetve a  honvédelmi miniszterrel és az  irányítása alatt működő Magyar Honvédség Egészségügyi Központ
bevonásával tegye meg a szükséges intézkedéseket a Világtalálkozó résztvevőinek esetleg szükségessé váló,
megfelelő egészségügyi ellátása érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos
g) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Világtalálkozó előkészítésére és megszervezésére
létrehozott tárcaközi bizottság tagjainak bevonásával gondoskodjon a  Világtalálkozó honlap tartalmának
összeállításáról, az anyagok feltöltéséről, a beérkező kérdések, észrevételek megválaszolásáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
h) egyetért azzal, hogy a Világtalálkozó helyszíne a  Millenáris Park legyen, valamint felhívja a  külgazdasági és
külügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve tegye meg a  szükséges
intézkedéseket a helyszín biztosítása érdekében;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
i) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy készítsen jelentést a Világtalálkozó operatív, logisztikai és
költségvetéssel összefüggő feladatainak teljesítéséről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2017. január 31.
j) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert a  Világtalálkozó megvalósításához kapcsolódó feladatok
teljesítéséhez szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány
irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 4. Hatályát veszti a  Nemzetközi Víz Konferencia (Budapesti Víz Világtalálkozó – Budapest Water Summit) szakmai
koncepciójáról és költségvetéséről, valamint az  azzal összefüggő feladatokról szóló 1673/2012. (XII. 28.)
Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (VI. 6.) SZTNH utasítása a belső ellenőrzési kézikönyv kötelező alkalmazásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, valamint a  költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső
ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet előírásait figyelembe véve a  belső ellenőrzés megtervezésének,
végrehajtásának, az  ellenőrzések dokumentálásának, nyomon követésének, valamint az  esetleges szabálytalanságok
következményeinek meghatározása céljából a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala új Belső Ellenőrzési Kézikönyvének bevezetése
és alkalmazása érdekében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazás alapján
az alábbi utasítást adom ki:
Általános rendelkezések 1. § A belső ellenőrzés bizonyosságot adó és tanácsadó tevékenységére vonatkozó eljárási szabályokat, az ennek során
alkalmazott iratmintákat, az  ellenőrzési alapszabályt, a  tervezés megalapozásához használt kockázatelemzési
módszertan leírását, az  ellenőrzési megállapítások hasznosításának nyomon követését biztosító rendelkezéseket,
valamint a  szabálytalanságok feltárása esetén alkalmazandó eljárást a  hatályos jogszabályok rendelkezésein és
a  belső ellenőrzési standardokon alapuló, a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Belső Ellenőrzési Kézikönyve
(a továbbiakban: Kézikönyv) és mellékletei tartalmazzák.
2. § A Kézikönyv és mellékletei kötelező alkalmazását írom elő, egyidejűleg elrendelem azoknak a  Szellemi Tulajdon
Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) belső elektronikus rendszerén (intranet) történő közzétételét, továbbá
a későbbiekben az esetleges módosítások utáni ismételt közzétételét.
Az utasítás személyi hatálya 3. § Az utasítás személyi hatálya a  Hivatal kormánytisztviselőire és munkaszerződés alapján foglalkoztatott
munkavállalóira  terjed ki. Az  utasítás személyi hatálya kiterjed továbbá az  egyéb szerződések keretében egyes
hivatali feladatokat átmenetileg ellátó személyekre is.
Az utasítás célja 4. § Az utasítás célja a  Hivatal belső ellenőrzési rendszerének, az  ellenőrzés végrehajtásának, a  végrehajtás
dokumentálásának, az  ellenőrzés megállapításainak nyomon követésének és az  esetleges felelősség
megállapításának a szabályozása.
Záró rendelkezések 5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba. A Kézikönyv rendelkezéseit a folyamatban lévő ellenőrzések
esetén is alkalmazni kell.
(2) Hatályát veszti a belső ellenőrzési kézikönyv kötelező alkalmazásáról szóló 1/2013. (I. 18.) SZTNH utasítás.
 (3) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról a belső ellenőrzési vezető (egy fő belső
ellenőr alkalmazása esetén a belső ellenőr) köteles gondoskodni. A felülvizsgálatot legalább 2 évente el kell végezni,
amelynek eredményeképpen (szükség esetén) kezdeményezni kell az  utasítás módosításának vagy új utasításnak
a kiadását.
Dr. Łuszcz Viktor s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


text:
13/2015. (IV. 30.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén, Rijádban, 2014. március 23. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. LII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2014. évi LII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. október 30-i, 147. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a  Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya között a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról a  jövedelem- és vagyonadók területén, Rijádban, 2014. március 23. napján aláírt Egyezmény
29. cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Bármely Szerződő Államnak értesítenie kell a  másik államot diplomáciai úton keresztül, a  belső joga által
meghatározott az  Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges feltételek kielégítéséről. Az  Egyezmény az  említett
értesítések közül a későbbi kézhezvételének hónapját követő második hónap első napján lép hatályba.”
A diplomáciai úton keresztül történő utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2015. március 25.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2015. május 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi LII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról a  jövedelem- és vagyonadók területén, Rijádban, 2014. március 23. napján aláírt Egyezmény
kihirdetéséről szóló 2014. évi LII. törvény 2. és 3. §-a 2015. május 1-jén, azaz kettőezer-tizenöt május első napján lép
hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1301/2010. (XII. 23.) Korm. határozata A Magyar Köztársaság és a Mexikói Egyesült Államok között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság és a Mexikói Egyesült Államok között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás
elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény)
bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány törvényjavaslat előadójának a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1192/2014. (III. 28.) Korm. határozata az „M43 gyorsforgalmi út Makó–Csanádpalota/Nagylak (országhatár) közti szakaszának kivitelezése” című módosított nagyprojekt-javaslat Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról és az ehhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  mellékletben szereplő „M43 gyorsforgalmi út Makó–Csanádpalota/Nagylak (országhatár) közti
szakaszának kivitelezése” című, módosított nagyprojekt-javaslatot,
 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az 1. pontban szereplő nagyprojekt-javaslat támogatási
kérelmének Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök