text:
1526/2019. (IX. 10.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a veszprémi Kittenberger Kálmán Növény- és Vadaspark fejlesztéséhez és bővítéséhez szükséges többletforrás biztosításáról.
1. A Kormány – figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti
együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1284/2016. (VI. 7.) Korm. határozat
(a továbbiakban: Korm. határozat) 3. pont b) alpontjára –
a) egyetért a  veszprémi Kittenberger Kálmán Növény- és Vadaspark fejlesztése és bővítése (a továbbiakban:
Fejlesztés) érdekében Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat)
mint kedvezményezett részére – a  Modern Városok Program keretében a  veszprémi Kittenberger Kálmán
Növény- és Vadaspark fejlesztése és bővítése érdekében szükséges támogatás biztosításáról szóló 1329/2017.
(VI. 8.) Korm. határozat alapján – megállapított költségvetési támogatáson felül 402 559 995 forint
többletköltségvetési támogatás biztosításával az alábbi bontásban:
aa) a 2019. évben 110 231 508 forint,
ab) a 2020. évben 292 328 487 forint;
b) egyetért azzal, hogy az  a)  alpont szerinti többlettámogatás a  Modern Városok Program keretében
megvalósításra kerülő, a Korm. határozat 1. pont c) alpontja szerinti „Aranyosvölgy Tudáspark és Tudományos
Központ” költségkeretének terhére kerüljön biztosításra;
c) egyetért azzal, hogy a  Fejlesztés megvalósításához a  2019. évben szükséges 110 231 508 forint
a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern
Városok Program jogcímcsoport előirányzat terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
d) egyetért azzal, hogy a  Fejlesztés megvalósításához a  2020. évben szükséges 292 328 487 forint
a  Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény 1.  melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern
Városok Program jogcímcsoport előirányzat terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
e) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  támogatói okiratot az  a)  alpont szerinti
többletköltségvetési támogatások biztosítása érdekében módosítsa, és a  2019. évi és a  2020. évi
többletköltségvetési támogatást a  fedezet rendelkezésre állásától számított 30 napon belül támogatási
előlegként folyósítsa.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat módosítására azonnal
 a 2019. évi és a 2020. évi költségvetési támogatás folyósítására a fedezet rendelkezésre állásától
és a támogatói okirat módosításának hatálybalépésétől számított 30 napon belül
 2. A Korm. határozat 3. pont b) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Kormány Veszprém kulturális életének gazdagítását és turisztikai vonzerejének növelését támogatva, a város életében
betöltött szerepüket elismerve]
„b) egyetért a Kittenberger Kálmán Növény- és Vadaspark fejlesztésével és bővítésével, amelynek érdekében felhívja
a  pénzügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak a  fejlesztéshez szükséges
támogatás biztosításáról, amennyiben lehetőség van rá, európai uniós fejlesztési források bevonásával;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a fejlesztés megvalósításához igazodva, a felmerülés ütemében”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelete a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. CCIV. törvény végrehajtásához szükséges egyes rendelkezésekről.
A Kormány a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 6., 8., 13., 15., 18., 20., 23. pontjában, valamint
(2) bekezdés b) és c) pontjában, továbbá – a 35–37. § tekintetében – a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási,
rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény 44. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A hallgatói ösztöndíjszerződések nyilvántartásáért felelős szervnek a hallgatói ösztöndíjszerződés
nyilvántartásával, kezelésével kapcsolatos eljárására vonatkozó szabályok 1. § (1) A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 48/A. § c) és d) pontja szerinti
visszatérítési kötelezettség alkalmazása során a) az Nftv. 48/A. § c) pontja szerinti visszatérítési kötelezettség
aa) a hallgatói jogviszony megszűnését követő, az Nftv. 48/I. § (2) bekezdése szerinti kiértesítés kézhezvételétől
számított harmincadik napon, ab) a képzés lezárása esetén a képzés végdátumát követő, Nftv. 48/I. § (2) bekezdése szerinti kiértesítés
kézhezvételétől számított harmincadik napon, ac) képzésváltás és átvétel esetén az új képzéshez kapcsolódó hallgatói jogviszony megszűnését követő, az
Nftv. 48/I. § (2) bekezdése szerinti kiértesítés kézhezvételétől számított harmincadik napon,
ad) az adott képzésen a képzési idő másfélszeresének leteltét követő Nftv. 48/I. § (2) bekezdése szerinti
kiértesítés kézhezvételétől számított harmincadik napon, b) az Nftv. 48/A. § d) pontja szerinti visszatérítési kötelezettség az oklevél – ennek hiányában a végbizonyítvány –
kiállítása napjától számított húsz év elteltével válik esedékessé.
(2) Az Nftv. 48/A. § b) és d) pontja szerinti kötelezettség teljesítését – az Nftv. 48/B. § (7) bekezdésében
meghatározottakon felül – képzésenként kell számítani azzal, hogy a hallgató számára kedvezőbb számítási módot
kell alkalmazni a teljesítés során. (3) A hallgatói ösztöndíjszerződésben vállalt kötelezettség teljesítése szempontjából a képzési időt tanulmányi félévben
(5 hónapban) kell számolni. (4) Képzésváltás esetén az állami (rész)ösztöndíjjal folytatott tanulmányok idejébe beleszámít a hallgató képzésváltása
előtti képzésén igénybe vett állami (rész)ösztöndíjjal támogatott tanulmányok ideje.
(5) Nem minősül képzésváltásnak a felvételi jelentkezéssel kapcsolatos jogorvoslati kérelem eredményeképpen
módosított besorolási döntés alapján más képzésen folytatott tanulmány. A módosított besorolási döntésre
tekintettel a Hivatal új szerződés kötését köteles kezdeményezni. E szerződés teljesítése szempontjából a módosított
besorolási döntés szerinti képzés képzési ideje és e képzés megkezdésének időpontja az irányadó.
2. § (1) Az Nftv., valamint e rendelet magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésre történő beiratkozásra vonatkozó rendelkezéseit
a magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésre történő átsorolást követő első félévre való bejelentkezéskor is alkalmazni
kell. (2) Az Oktatási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a hallgatói ösztöndíjszerződés-tervezet megszemélyesített példányát az
állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésre besorolt jelentkező számára elektronikusan hozzáférhetővé teszi
a felvételi eljárásra vonatkozó kormányrendeletben meghatározott honlapján. A Hivatal a szerződéstervezet három
eredeti példányát azon felsőoktatási intézmény számára juttatja el, amelybe a hallgató besorolásra került.
(3) A felsőoktatási intézmény képviselője a beiratkozási eljárás során ellenőrzi és – a hallgatói ösztöndíjszerződés
valamennyi eredeti példányának aláírásával – tanúsítja, hogy meggyőződött a hallgatói ösztöndíjszerződést aláírni
szándékozó magyar állami (rész)ösztöndíjas személyazonosságáról, vagy a szerződő személy helyett eljáró személy
képviseleti jogosultságáról. (4) A három eredeti aláírt példányból egy eredeti a hallgató, egy eredeti a felsőoktatási intézmény, egy eredeti pedig
a Hivatal példánya. (5) A magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató oly módon gondoskodik az ösztöndíjszerződés Hivatalnak történő
eljuttatásáról, hogy két példányt az aláírását követően a felsőoktatási intézménynél adja le, a felsőoktatási intézmény
pedig a beiratkozási időszak végén valamennyi, aláírásra került szerződés egy-egy példányát együtt továbbítja
a Hivatal részére. A felsőoktatási intézmény a jelentkezők által valamennyi alá nem írt szerződéspéldányt jegyzőkönyv
felvétele mellett megsemmisíti, és erről a jegyzőkönyv egy példányának megküldésével a Hivatalt a beiratkozás
időszak végén értesíti. (6) A hallgatói ösztöndíjszerződést az írásba foglalása során a felvételt nyert jelentkező saját kezűleg írja alá, vagy a Polgári
perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényben meghatározott teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba
foglalt meghatalmazással eljáró képviselője aláírásával látja el. Ebben az esetben a meghatalmazás egy eredeti
példánya a Hivatal szerződéspéldányának elválaszthatatlan részét képezi. A szerződést a Magyar Állam nevében eljáró
Hivatal elnöke olyan módon írja alá, hogy a kiküldött szerződéstervezeten nyomtatva szerepel a Magyar Állam
nevében eljáró Hivatal elnökének aláírásképe, valamint az egyedi hallgatói szerződésazonosító szám.
(7) Az Nftv. 48/G. §-ban foglaltakon felül a felsőoktatási intézmény a hallgatói jogviszony megszűnése vagy a képzés
lezárása esetén gondoskodik a hallgatói jogviszony megszűnése vagy a képzés lezárása tényének a tanulmányi
adminisztrációs nyilvántartásban történő rögzítéséről, a felsőoktatási információs rendszer által a Hivatalhoz való
megküldéséről. (8) Amennyiben a felvételt nyert jelentkező a hallgatói ösztöndíjszerződést nem írja alá, részére a felsőoktatási intézmény
ugyanazon képzésre köteles felajánlani az önköltséges képzésben való részvétel lehetőségét.
3. § A Hivatal a) az oklevél kiállítása napjától,
b) oklevél megszerzése hiányában ba) a hallgatói jogviszony megszűnésének napjától,
bb) párhuzamos jogviszonyban az adott képzés lezárásának napjától vagy
bc) a képzési és kimeneti követelményekben meghatározott képzési idő másfélszerese leteltének napjától
számított kilencven napon belül közli a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgatóval a szerződés teljesítéséhez
szükséges feltételeket, így különösen az adott képzésen a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató által igénybe
vett állami ösztöndíj teljes összegét, továbbá az általa teljesíteni szükséges hazai munkaviszony időtartamát.
4. § A magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató, amennyiben az Nftv. 48/B. § (5) bekezdése szerint teljesíti a hazai
munkaviszonyt, akkor köteles harminc napon belül e tényt dokumentumokkal alátámasztva bejelenteni a Hivatalnak.
5. § A Nftv. 48/M. § (3) bekezdése szerinti arányos visszafizetési kötelezettség mértéke a hallgatói ösztöndíjszerződésben
vállalt, azonban nem teljesített hazai munkaviszony ideje és a hallgatói ösztöndíjszerződés szerint teljesítendő hazai
munkaviszony ideje hányadosának és a teljes ösztöndíj összegének a szorzata.
2. A hallgatói képzési szerződés 6. § (1) Az Nftv. 39. § (3) bekezdése szerinti önköltség fizetése mellett folytatott képzésre tekintettel, a beiratkozást
megelőzően a felsőoktatási intézmény és a képzésben részt vevő jelentkező által megkötött hallgatói képzési
szerződés tartalmazza a) a képzés megnevezését, b) az önköltség összegét,
c) rendelkezést arról, hogy a b) pont szerinti összeg az a) pont szerinti képzésre tekintettel fennálló hallgatói
jogviszony ideje alatt egyoldalúan nem módosítható. (2) A hallgatói képzési szerződés nyilvántartását a felsőoktatási intézmény biztosítja.
3. A felsőoktatási tanév, a hallgató teljesítményének értékelése
7. § (1) A felsőoktatási intézmény a beiratkozáskor átadja a hallgatónak a tanulmányai folytatásához, megtervezéséhez
szükséges adatokat tartalmazó tájékoztatót. (2) Egy tanév két képzési időszakból, azaz két félévből áll.
(3) A képzési időszak szorgalmi és vizsgaidőszakból áll. A hallgató teljesítménye a képzési időszak teljes ideje alatt
értékelhető. (4) A hallgató teljesítményének értékelése lehet: a) ötfokozatú: jeles (5), jó (4), közepes (3), elégséges (2), elégtelen (1) minősítés,
b) háromfokozatú: jól megfelelt (5), megfelelt (3), nem felelt meg (1) minősítés,
c) a felsőoktatási intézmény által bevezetett, a tanulmányi és vizsgaszabályzatban rögzített más értékelési rendszer,
amennyiben az biztosítja az összehasonlíthatóságot. 8. § (1) A hallgatónak az adott képzésben történő előrehaladását a megszerzett kreditek összege fejezi ki. A hallgató az oklevél
megszerzéséhez szükséges krediteket a képzési időnél rövidebb vagy hosszabb idő alatt is megszerezheti.
(2) A kredit értéke – feltéve, hogy a hallgató teljesítményét elfogadták – nem függ attól, hogy a hallgató a tudására milyen
értékelést kapott. (3) A kredittel értékelt tanulmányi teljesítményt – ha annak előfeltétele fennáll – bármelyik felsőoktatási intézményben
folytatott tanulmányok során el kell ismerni, függetlenül attól, hogy melyik felsőoktatási intézményben, milyen
képzési szinten folytatott tanulmányok során szerezték azt. 9. § (1) A vizsgát oly módon kell megszervezni, hogy minden érintett hallgató jelentkezni tudjon és vizsgázhasson.
A felsőoktatási intézménynek biztosítania kell, hogy az adott képzési időszakban a hallgató a vizsgát megismételhesse
(a továbbiakban: javítóvizsga). (2) Ha a sikertelen vizsgát követő javítóvizsga nem volt sikeres, és a vizsgán, valamint a javítóvizsgán ugyanaz az egy
személy vizsgáztatott, a hallgató kérésére biztosítani kell, hogy az ismétlő javítóvizsgát másik oktató vagy
vizsgabizottság előtt tehesse le. (3) A vizsgáról való távolmaradás esetén a hallgató tudása nem értékelhető. A vizsgáról távol maradt hallgatót
a felsőoktatási intézménynek – a térítési szabályzatában meghatározott módon – a felmerült költségek megfizetésére
kell köteleznie, ha a hallgató nem igazolja, hogy távolmaradása indokolt volt.
10. § (1) A felsőoktatási intézmény a szorgalmi időszak megkezdésekor a tanulmányi tájékoztatójában köteles – a helyben
szokásos módon – nyilvánosságra hozni a képzési időszak ismeretellenőrzési formáit és azok ütemezését, továbbá
a vizsgaidőszak rendjét, így különösen a kezdő- és zárónapot. A felsőoktatási intézmény – a helyben szokásos módon –
köteles nyilvánosságra hozni a szorgalmi időszak vége előtt legalább három héttel az egyes vizsgák napjait,
a vizsgáztatásban közreműködők nevét, a jelentkezés idejét és módját, a vizsgaeredmények közzétételének napját,
a vizsgaismétlés lehetőségét. (2) A felsőoktatási intézmény tanulmányi és vizsgaszabályzatában határozza meg
a) a képzési időszakokat és azok belső ütemezésének rendjét, a tanulmányi kötelezettségek teljesítésének
szabályait, az ismeretek ellenőrzésének és értékelésének módját, b) a vizsgákra történő jelentkezésnek, a vizsgák megszervezésének és lebonyolításának rendjét, valamint
c) azt, hogy hány mintatanterv szerinti kreditet kell összegyűjtenie és milyen tanulmányi átlagot kell elérnie
a hallgatónak ahhoz, hogy tanulmányait a magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésben folytathassa.
11. § (1) A záróvizsgát záróvizsga-bizottság előtt kell tenni, amelynek elnöke és legalább még két tagja van.
A záróvizsga-bizottságot úgy kell összeállítani, hogy legalább egy tagja egyetemi vagy főiskolai tanár, illetve egyetemi
vagy főiskolai docens legyen, továbbá legalább egy tagja vagy ne álljon az Nftv. szerinti foglalkoztatási jogviszonyban
az érintett felsőoktatási intézménnyel, vagy a felsőoktatási intézmény másik karának, szakjának oktatója legyen.
A záróvizsgáról jegyzőkönyvet kell vezetni. (2) A felsőoktatási intézmény tanulmányi és vizsgaszabályzata határozza meg a záróvizsgára jelentkezés módját,
a záróvizsga megszervezésének és lebonyolításának rendjét, eredményének kiszámítási módját. Záróvizsgát
felsőoktatási intézmények közösen is szervezhetnek. 4. A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásairól szóló 237/2006. (XI. 27.) Korm. rendelet módosítása
12. § A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásairól szóló 237/2006. (XI. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 13/A. §
helyébe a következő rendelkezés lép: „13/A. § Az elektronikus nyilvántartás kezeléséhez szükséges informatikai háttér biztosítását, valamint az adatkezelés
tekintetében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti,
adatfeldolgozói feladatokat a Hivatal az Educatio Kft. bevonásával látja el.”
13. § (1) Az R1. 20. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A jelentkező a felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározottak szerint a felvételi eljárás során]
„ca) az Országos Középiskolai Tanulmányi Versenyen és a Szakmacsoportos szakmai előkészítő érettségi tantárgyak
versenyén elért 1–10. helyezésért 100, 11–20. helyezésért 50, 21–30. helyezésért 25 többletpontra,”
[jogosult.] (2) Az R1. 20. § (1) bekezdés a következő g)–h) ponttal egészül ki:
[A jelentkező a felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározottak szerint a felvételi eljárás során]
„g) az adott sportág országos sportági szakszövetsége, Magyar Paralimpiai Bizottság vagy a Magyar Hallássérültek
Sportszövetsége, illetve a Magyar Sakkszövetség által kiadott igazolás alapján
ga) a Nemzetközi Olimpiai Bizottság által szervezett olimpiai játékokon,
gb) A FIDE által szervezett Sakkolimpián, gc) 1984-től kezdődően a Paralimpián vagy Siketlimpián
szereplő sportágban világ- vagy Európa-bajnokságon elért legalább 3. helyezésért 16 többletpontra,
h) az adott sportág országos sportági szakszövetsége, illetve a Magyar Diáksport Szövetség által kiadott igazolás
alapján, a Nemzetközi Olimpiai Bizottság által nyilvántartott sportágban
ha) országos sportági szakszövetség által szervezett országos bajnokságon,
hb) a Magyar Diáksport Szövetség által szervezett Diákolimpián
elért legalább 3. helyezésért 8 többletpontra” [jogosult.] 14. § Az R1. 21. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az államközi megállapodás alapján Magyarországon tanulmányokat folytató személyek, illetve a miniszter
döntése alapján a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény szerint – hallgatói jogviszony keretében,
legalább két féléves – előkészítő tanulmányokat folytatott és e tanulmányok zárásaként eredményes záróvizsgát tett
személyek, valamint a miniszter döntése alapján a felsőoktatási intézmény által szervezett előkészítő képzésben
eredményesen részt vett hátrányos helyzetű személyek felvételi összpontszáma 500 pont. Ezeknek a személyeknek
a köréről a miniszter által meghatározott szervezet tájékoztatja a felsőoktatási intézményeket.”
15. § Az R1. 46. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) A 15. § (1) bekezdése alkalmazása szempontjából természettudományos tantárgy a biológia, a fizika, a kémia,
a földrajz (földünk és környezetünk), a természettudomány tantárgyak.”
16. § Az R1. a következő 49. §-sal egészül ki:
„49. § E rendeletnek a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény végrehajtásához szükséges egyes
rendelkezésekről szóló 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 13–15. §-ával és 18. § f) pontjával megállapított 20. § (1)
bekezdés c) pont ca) alpontját, g)–h) pontját és (3) bekezdését, 21. § (2) bekezdését és 46. § (2) bekezdését első
alkalommal a 2013. évi keresztféléves felvételi eljárás során kell alkalmazni.”
17. § (1) Az R1. 4. számú melléklet 2. pont „pszichológia” sora a következő szöveggel lép hatályba:
[2. Bölcsészettudomány képzési terület] pszichológia A felsorolt tárgyak közül egyet emelt szinten kell teljesíteni: angol nyelv,
biológia, francia nyelv, magyar nyelv és irodalom, történelem, matematika,
német nyelv, orosz nyelv.
(2) Az R1. 4. számú melléklet 5. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
[5. Műszaki képzési terület] Alapképzési szakok Emelt szintű érettségi követelmény
építész (egységes, osztatlan) A felsorolt tárgyak közül egyet emelt szinten kell teljesíteni: fizika, matematika,
építészeti és építési alapismeretek.
építészmérnök A felsorolt tárgyak közül egyet emelt szinten kell teljesíteni: fizika, matematika,
építészeti és építési alapismeretek.
energetikai mérnöki A felsorolt tárgyak közül egyet emelt szinten kell teljesíteni: fizika, matematika.
18. § Az R1. a) 1. § (2) bekezdésében „a felsőoktatási törvény” szövegrész helyébe „a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi
CCIV. törvény (a továbbiakban: felsőoktatási törvény)”, b) 2. § (1) bekezdésében a „3. §-ában” szövegrész helyébe a „1. § (2) bekezdésében”,
c) 3. § (6) bekezdésében „A Nemzeti Erőforrás Minisztérium” szövegrész helyébe „Az Emberi Erőforrások
Minisztériuma”, d) 5. § (7) bekezdésében „a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország”,
e) 8. § (2) bekezdésében az „oktatási és kulturális” szövegrész helyébe az „oktatásért felelős”,
f) 20. § (3) bekezdésében az „a), b), d), e) és f) pontja” szövegrész helyébe a „b), d)–h) pontja”,
g) 34. §-ában a „43. § (4) bekezdése” szövegrész helyébe a „40. § (7) bekezdése”,
h) 3. §-át megelőző alcímében, 4. §-ában, 5. § (2) bekezdésében, 6. § (1) bekezdésében, 11. § (2) bekezdés
d) pontjában, 14. §-át megelőző alcímében, 24. §-át megelőző alcímében, 24. § (1), (2), (4) és (5) bekezdésében,
25. § (3) bekezdésében, 45. § (2) bekezdésében a „felsőfokú” szövegrész helyébe a „felsőoktatási”
szöveg lép. 19. § Hatályát veszti az R1.
a) bevezető részében a „(a továbbiakban: felsőoktatási törvény)”, valamint az 5. § (2) bekezdés a) pontjában az
„(államilag támogatott, vagy költségtérítéses)” szövegrész, b) 20. § (1) bekezdés a) pontja.
5. Az Oktatási Hivatalról szóló 307/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosítása
20. § Az Oktatási Hivatalról szóló 307/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) 4/A. § (1) bekezdés b) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép: [A Kormány a Hivatalt jelöli ki:]
„b) az Nftv. szerinti felsőoktatási információs rendszer működéséért felelős szervként, a felsőoktatási intézmények
nyilvántartását vezető szervként, továbbá a hallgatói ösztöndíjszerződések tekintetében a hallgatói szerződések
nyilvántartásáért felelős szervként.” 21. § Az R2. 4/D. § (2) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Hivatalnak az oktatási ágazati jogszabályokban, különösen] „g) az oktatási igazolványokról szóló 362/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben,”
[meghatározott feladatai ellátáshoz szükséges nyilvántartások működését szolgáló elektronikus adatbázisok és
alkalmazások létrehozatalával, üzemeltetésével és informatikai fejlesztésével kapcsolatos feladatokat, valamint az
adatkezeléshez kapcsolódó, az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti
adatfeldolgozói feladatokat az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. látja el.]
22. § Az R2. 15. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Hivatal a felsőoktatási intézmények nyilvántartását vezető szervként közigazgatási hatósági eljárás keretében
a) első fokon eljár aa) a felsőoktatási intézmény létesítésével, átalakulásával (egyesülés, szétválás, kiválás, csatlakozás, beolvadás),
megszüntetésével, ab) a felsőoktatási intézmény Magyarország területén kívül folytatott székhelyen kívüli képzésével,
ac) szakirányú továbbképzés létesítésével, alap- vagy mesterképzés, szakirányú továbbképzés és felsőoktatási
szakképzés indításával, ad) felsőoktatási intézmény alapító okiratának módosításával,
ae) diákotthon nyilvántartásba vételével, af) külföldi felsőoktatási intézmény magyarországi működésének engedélyezésével,
ag) a felsőoktatási intézmények működési engedélyének módosításával, maximális hallgatói létszám
megállapításával, ah) a felsőoktatási intézmények működési engedélyének ötévenkénti felülvizsgálatával,
ai) a Magyarországon működő külföldi felsőoktatási intézmények működési engedélyének ötévenkénti
felülvizsgálatával kapcsolatos hatósági ügyekben; b) az Nftv. 19. § (2) bekezdése szerinti közhiteles nyilvántartást vezet;
c) vezeti a nem költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények közhasznúsági nyilvántartását;
d) közreműködik a nem állami, valamint a külföldi felsőoktatási intézmények feletti törvényességi ellenőrzési
eljárásban, hatósági ellenőrzést folytat.” 23. § Az R2. 16. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„16. § (1) A Hivatal a felsőoktatási intézmények nyilvántartását vezető szervként nyilvántartásba veszi
a) a felsőoktatási intézményeket, b) a Magyarország területén engedéllyel működő külföldi felsőoktatási intézményeket,
c) a felsőoktatási intézményhez szervezetileg nem tartozó diákotthonokat,
d) a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságot, a Felsőoktatási Tervezési Testületet, a Magyar Rektori
Konferenciát, a Doktoranduszok Országos Szövetségét és a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciáját.
(2) A Hivatal a felsőoktatási intézmények nyilvántartását vezető szervként a felsőoktatási intézmény működésével
összefüggésben nyilvántartásba veszi különösen a) az alap- és mesterképzés indítását, doktori iskola alapítását,
b) a kar létesítését, c) a felsőoktatási szakképzés, illetve szakirányú továbbképzés indítását,
d) a felsőoktatási intézmények együttműködési megállapodását, e) a felsőoktatási intézmény megszűnése esetére a fenntartó által másik felsőoktatási intézménnyel kötött
megállapodást, f) a fenntartói jog átadásáról kötött megállapodást,
g) nem állami felsőoktatási intézmény közhasznú jogállását, h) a felsőoktatási intézmény alapító okiratában szereplő, az Nftv. 2. melléklet I. része szerinti adatokat,
i) működési engedéllyel rendelkező külföldi felsőoktatási intézmény képzése indítását,
j) a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szabad
szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatót, k) a felsőoktatási intézmény tisztségviselőiről az Nftv. 3. melléklet II/A. rész ab) pontja szerinti adatokat,
l) a felsőoktatási intézmény kollégiumait, valamint a szakkollégiumokat,
m) a felsőoktatási információs rendszer intézménytörzsében nyilvántartandó, külön jogszabályban nevesített
adatokat.” 24. § Az R2. a) 1. § (1) bekezdésében „a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvényben (a továbbiakban: Ftv.)” szövegrész
helyébe „a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvényben (a továbbiakban: Nftv.)”,
b) 4/D. § (2) bekezdés d) pontjában „az Ftv.-ben” szövegrész helyébe „az Nftv.-ben”,
c) 4/D. § (2) bekezdés záró szövegrészében „a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról
szóló 1992. évi LXIII. törvény” szövegrész helyébe „az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvény”, d) 17. § (1)–(3) bekezdésében, 18. § (2)–(3) bekezdésben a „felsőoktatási regisztrációs központként” szövegrész
helyébe a „felsőoktatási intézmények nyilvántartását vezető szervként” szöveg lép.
25. § Hatályát veszti az R2. 18. § (3) bekezdésének „[Ftv. 107. § (3)–(4) bekezdés, 116. § (2) bekezdés]” szövegrésze.
6. A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló
51/2007. (III. 26.) Korm. rendelet módosítása 26. § (1) A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III. 26.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R3.) 2. § (1) bekezdés g) pont ga) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E rendelet alkalmazásában g) szociális juttatásra jogosult hallgató: az a teljes idejű felsőfokú szakképzésben, alap- és mesterképzésben, illetve
egységes, osztatlan képzésben, valamint doktori képzésben részt vevő hallgató, aki]
„ga) államilag támogatott képzési formában, vagy magyar állami (rész)ösztöndíjasként vesz részt, vagy”.
(2) Az R3. 2. § (1) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
[E rendelet alkalmazásában] „i) államilag támogatott hallgató: az államilag támogatott képzésben részt vevő hallgató, valamint
2012 szeptemberétől kezdődően magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésre felvételt nyert hallgató. A magyar állami
ösztöndíjas hallgatóhoz képest a magyar állami részösztöndíjas hallgatót a jogosultsági elszámoláskor és a részére
biztosított támogatások tekintetében 0,5-ös szorzóval kell figyelembe venni.”
27. § Az R3. 7. § e) pont ee) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A felsőoktatási intézmény a hallgatói juttatásokhoz rendelkezésre álló forrásokat az alábbi jogcímeken használhatja fel:
e) az intézményi működési költségek finanszírozására] „ee) a hallgatói, valamint a doktori önkormányzatok működésének támogatása.”
28. § Az R3. 8. § (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A 7. § ba)–bb) és be)–bf) pontja szerinti juttatások kifizetésére kell felhasználni az e rendelet hatálya alá tartozó
felsőfokú szakképzésben, alapképzésben, egységes, osztatlan és mesterképzésben részt vevő hallgatók után
biztosított a) hallgatói normatíva legalább 20 százalékát, b) lakhatási támogatás normatívája intézményi hatáskörben megállapított mértékét, de legalább 30 százalékát, és
c) tankönyv-, jegyzettámogatási, sport- és kulturális normatíva 56 százalékát.”
29. § Az R3. 9. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„9. § (1) A 7. § ea) pontja szerint kell felhasználni a tankönyv-, jegyzettámogatási, sport- és kulturális normatíva
e rendelet hatálya alá tartozó felsőfokú szakképzésben, alapképzésben, egységes, osztatlan és mesterképzésben részt
vevő hallgatók után biztosított intézményi összegének 24%-át. (2) A 7. § eb) pontja szerint kell felhasználni a tankönyv-, jegyzettámogatási, sport- és kulturális normatíva e rendelet
hatálya alá tartozó hallgatói után biztosított intézményi összegének 20%-át.
(3) A 7. § ab) pontja szerint kell felhasználni a köztársasági ösztöndíj e rendelet hatálya alá tartozó hallgatók után
biztosított intézményi összegét. (4) A 7. § ec) pontja szerint kell felhasználni a kollégiumi támogatás intézményi összegét.
(5) A 7. § ed) pontja szerint kell felhasználni a lakhatási támogatás e rendelet hatálya alá tartozó hallgatók után
biztosított intézményi összegének intézményi hatáskörben megállapított mértékét, de legfeljebb 70%-át.
(6) A 7. § ee) pontja szerint kell felhasználni a hallgatói normatíva e rendelet hatálya alá tartozó hallgatók után
biztosított intézményi összegének minimum 1%-át.” 30. § Az R3. 27. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Magyarországon költségtérítéses, illetve önköltséges képzésben részt vevő nem magyar állampolgárságú
hallgató részére tanévenként az oktatásért felelős miniszter ösztöndíjat adományozhat. Az államközi megállapodás
alapján miniszteri ösztöndíjjal felvételt nyert harmadik országbeli állampolgárságú személlyel nem kell hallgatói
ösztöndíjszerződést kötni.” 31. § Az R3. 29. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az államilag támogatott, illetve költségtérítéses, valamint a magyar állami (rész)ösztöndíjas, illetve az önköltséges
képzési forma közötti átsorolásról szóló döntést a tanév végén a képzési időszak lezárását követően, de legkésőbb
a következő képzési időszak kezdetét megelőző 30 nappal kell meghozni.”
32. § Az R3. a) 1. § (1) bekezdésében „a felsőoktatási törvény 3. §-ában” szövegrész helyébe „a nemzeti felsőoktatásról szóló
2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 1. § (2) bekezdésében”,
b) 4. § (3) bekezdés b) pontjában „a felsőoktatási törvény 125. §-a (3) bekezdése alapján” szövegrész helyébe „az Nftv.
82. §-ában foglaltak szerint”, c) 4. § (5) bekezdésében „a felsőoktatási törvény 125. §-ának (4) bekezdése” szövegrész helyébe „az Nftv. 82. §
(2) bekezdése”, d) 6. § (1) bekezdés a) pontjában és b) pont ba) alpontjában „a felsőoktatási törvény 129. §-a (3) bekezdése”
szövegrész helyébe „az Nftv. 84. § (2) bekezdése”,
e) 10. § (6) bekezdésében „– a felsőoktatási törvény 78. §-a (2) bekezdése alapján –” szövegrész helyébe „– az Nftv.
61. § (2) bekezdése alapján –”, f) 11. § (2) bekezdésében „a felsőoktatási törvény 126. §-ának (2) bekezdése alapján” szövegrész helyébe „az Nftv.
46. § (3) bekezdése és 83. §-a alapján az önköltség, illetve”,
g) 12. § (3) bekezdésében „a felsőoktatási törvény 52. §-ának (2) bekezdése” szövegrész helyébe „az Nftv. 41. §
(1) bekezdése”, h) 20. § (4) bekezdésében „az Oktatási és Kulturális Minisztériumnak” szövegrész helyébe „az Emberi Erőforrások
Minisztériumának”, i) 25. § (2) bekezdés a) pontjában a „nemzeti vagy etnikai kisebbséghez” szövegrész helyébe a „nemzetiséghez”,
j) 25. § (6) bekezdésében a „nemzeti vagy etnikai kisebbség országos kisebbségi önkormányzatához” szövegrész
helyébe „országos nemzetiségi önkormányzathoz”, k) 25. § (6) bekezdésében, 27. § (5) bekezdésében, 36. § (2) és (3) bekezdésében az „Oktatási és Kulturális
Minisztérium” szövegrész helyébe az „Emberi Erőforrások Minisztériuma”, l) 18. § (4) és (5) bekezdésében, 19. § (1) és (2) bekezdésében, 24. § (7) bekezdésében, 25. § (5) bekezdésében, 26. §
(1) bekezdésében, 26/A. § (1) bekezdésében, 27. § (2) és (4) bekezdésében az „oktatási és kulturális miniszter”
szövegrész helyébe az „oktatásért felelős miniszter”, m) 24. § (4) bekezdésében az „oktatási és kulturális miniszternek” szövegrész helyébe az „oktatásért felelős
miniszternek” szöveg lép. 33. § Hatályát veszti az R3.
a) 4. § (6) bekezdésében „a felsőoktatási törvény 27. §-ának (11) bekezdése szerint” szövegrész,
b) 10. § (4) bekezdésében „ , a felsőoktatási törvény 46. §-ának (9) bekezdése szerinti” szövegrész,
c) 34. § (1) bekezdésében „a felsőoktatási törvény 129. §-ának (4) bekezdése szerinti” szövegrész,
d) 4. §-át megelőző alcímben „[a felsőoktatási törvény 46. §-a (5) bekezdésének c) pontjához]”, 6. §-át megelőző
alcímben „[a felsőoktatási törvény 51. §-a (3) bekezdésének a) pontjához]”, 12. és 13. §-át megelőző alcímben
„[a felsőoktatási törvény 51. §-a (3) bekezdésének b) pontjához]”, 15. §-át megelőző alcímben „[a felsőoktatási
törvény 51. §-a (3) bekezdésének c) pontjához]”, 22. §-át megelőző alcímben „[a felsőoktatási törvény 52. §-ának
(8) bekezdéséhez]”, 24. §-át megelőző alcímben „[a felsőoktatási törvény 104. §-ának (5) bekezdéséhez]”, 25. §-át
megelőző alcímben „[a felsőoktatási törvény 118. §-ának (6) bekezdéséhez]”, 26. §-át megelőző alcímben
„[a felsőoktatási törvény 119. §-ának (3) bekezdéséhez]”, 29. §-át megelőző alcímben „[a felsőoktatási törvény
55. §-ának (6) bekezdéséhez]”, 32. §-át megelőző alcímben „[a felsőoktatási törvény 129. §-ának
(2) bekezdéséhez]”, 34. §-át megelőző alcímben „[a felsőoktatási törvény 129. §-ának (4) bekezdéséhez]”, 35. §-át
megelőző alcímben „[a felsőoktatási törvény 130. §-ának (7) bekezdéséhez]” szövegrész.
7. A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
79/2006. (IV. 5.) Korm. rendelet módosítása 34. § A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 79/2006. (IV. 5.)
Korm. rendelet a következő 38. §-sal egészül ki:
„38. § E rendelet alkalmazásában az államilag támogatott hallgatón 2012 szeptemberétől kezdődően a magyar állami
(rész)ösztöndíjjal támogatott hallgatót, költségtérítéses hallgatón 2012 szeptemberétől az önköltséges hallgatót is
érteni kell.” 8. A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról
szóló 2011. évi CXXXII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
363/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet módosítása 35. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 363/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R4.)
8. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A közszolgálati ösztöndíjas hallgatókkal – ha jogszabály másként nem rendelkezik – az Egyetem köt
ösztöndíjszerződést azzal, hogy a) a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény 48/A., 48/C., 48/D. és 48/R. §-ában a Magyar Államon az Egyetemet kell
érteni, b) a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény 48/D. § (4)–(5) bekezdésében, 48/G. § c) pontjában, 48/H. §-ában,
48/I. §-ában, 48/N. § (1) bekezdésében és 48/O. § (1) bekezdésében foglalt feladatok esetén a hallgatói szerződések
nyilvántartásáért felelős szervként – a közszolgálati ösztöndíjszerződések tekintetében – az Egyetem jár el,
c) a hallgatói jogviszony megszűnéséig vagy az adott képzésen a képzési és kimeneti követelményben meghatározott
idő másfélszeresének leteltéig a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény 48/E. §-ában, 48/K. §-ában és 48/P. §-ában
meghatározott nyilvántartási, illetve hatósági feladatok esetén a hallgatói szerződések nyilvántartásáért felelős
szervként – a közszolgálati ösztöndíjszerződések tekintetében – az Egyetem jár el.”
36. § Az R4. 8. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A közszolgálati ösztöndíjszerződés tartalmazza a nemzeti felsőoktatásról szóló törvényben a hallgatói
ösztöndíjszerződésre meghatározott feltételeket.” 37. § Az R4. a következő 17/A. §-sal egészül ki:
„17/A. § E rendeletnek a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény végrehajtásához szükséges egyes
rendelkezésekről szóló 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 35–36. §-ával megállapított 8. § (1)–(1a) bekezdését
2012. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.” 9. Záró rendelkezések
38. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
(2) A 20–25. § 2012. szeptember 2-án lép hatályba.
(3) A 6. §-nak megfelelő hallgatói képzési szerződést a 2012/2013. tanévben új belépő hallgatókra kell először alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
112/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Kecskés Tibor rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság luxemburgi nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. október 5.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1856/2014. (XII. 30.) Korm. határozata a közvetlen brüsszeli kifizetésű források hatékony felhasználásának kárpát-medencei szintű összehangolásáról és a Magyar Fejlesztési Központ felállításáról, valamint az Éghajlat-politika és Környezetvédelem Alprogrammal (LIFE) kapcsolatos feladatok ellátásáról.
A Kormány
 1. a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 122. § (2) bekezdés f ) pontjában
foglaltak alapján egyetért azzal, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter a  közvetlen közösségi források felhasználása
összehangolásának hatékony rendszerét kidolgozza és – a források felhasználásával érintett ágazatok tekintetében
szakmai felügyeletet ellátó minisztériumokkal együttműködve – működtesse, ennek keretében a  közvetlen
közösségi források kárpát-medencei szintű elnyerésének elősegítése érdekében információs, koordinációs, operatív
és irányítási feladatokat lásson el;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pontban rögzítettek végrehajtása érdekében a  Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon a  Magyar Fejlesztési Központ Nonprofit Kft. megalapításáról és
a működésének megkezdéséhez szükséges feltételek biztosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért az  Európai Unió azon, a  környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és
a 614/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-ei
1293/2013/EU rendeletben (a továbbiakban: 1293/2013/EU parlamenti és tanácsi rendelet) rögzített törekvésével,
hogy az  éghajlat- és környezetvédelmi intézkedéseknek a  biológiai sokféleség csökkenésének megállítását és
visszafordítását, az  erőforrás-hatékonyság javítását, illetve az  éghajlatváltozás mérséklését és az  ahhoz való
alkalmazkodást célzó intézkedéseket kell szolgálnia;
4. egyetért az Európai Unió azon törekvésével, hogy a biológiai sokféleség mind klímapolitikai, mind környezetvédelmi
szempontból történő megőrzésére irányuló uniós kötelezettségre tekintettel elengedhetetlen a  szolidaritás
és a  felelősségmegosztás elvének következetes alkalmazása, melyre tekintettel az  éghajlat-politika és
a  környezetvédelem terén tagállami szinten egyedi megközelítésekre van szükség; ezért felhívja a  nemzeti
fejlesztési minisztert, hogy az 1293/2013/EU parlamenti és tanácsi rendeletben kitűzött célok Magyarország részéről
történő megvalósítása érdekében lássa el az  1293/2013/EU parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
kapacitásépítési pályázat előkészítésének tárcák közötti koordinációját és intézkedjen az  Európai Bizottság felé
való beadásáról azzal, hogy az  előkészítésbe kerüljön bevonásra a  környezet- és természetvédelmi pályázatokkal
kapcsolatban szakmai felelősséggel bíró földművelésügyi miniszter;
5. a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamarához delegált közfeladatok ellátása érdekében
szükséges forrás biztosításáról szóló 1589/2014. (X. 21.) Korm. határozat 1. pontja szerinti előirányzat-átcsoportosítás
esetében az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség határidejét 2015. március 31. helyett 2015. június 30-ában
állapítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1145/2009. (VIII. 29.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság és a San Marino Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén tárgyú Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság és a San Marino Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás
kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén tárgyú Egyezmény (a továb biak ban: Egyezmény) bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza a pénzügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének – a megerősítés
fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki;
4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény végleges szövegének
megállapítását köve tően annak az Országgyűléshez történő benyújtását.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
319/2015. (VII. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a  alapján – a  belügyminiszter BM/11653-2/2015. számú előterjesztésére – Bilic Suzana (születési hely, idő:
Szabadka [Jugoszlávia], 1983. augusztus 21.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2009. CXXXVII. törvény az Országos Rádió és Televízió Testület 2010. költségvetéséről.
1. § (1) Az Országgyűlés a rádiózásról és a televíziózásról szóló többször módosított 1996. évi I. törvény (a továb biak ban: Rttv.)
32. § (1) bekezdésében foglaltaknak meg fele lően, az Országos Rádió és Televízió Testület (a továb biak ban: ORTT)
2010. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 1501,700 M Ft-ban, azaz egymilliárd-ötszázegymillió-hétszázezer forintban,
b) bevételi főösszegét 1501,700 M Ft-ban, azaz egymilliárd-ötszázegymillió-hétszázezer forintban,
c) az ORTT költségvetésen kívüli, ORTT kezelésű 2010. évi kiadási előirányzatát 6832,424 M Ft-ban, azaz
hatmilliárd-nyolcszázharminckettőmillió-négyszázhuszonnégyezer forintban,
d) az ORTT költségvetésen kívüli, ORTT kezelésű 2010. évi bevételi előirányzatát 6832,424 M Ft-ban, azaz
hatmilliárd-nyolcszázharminckettőmillió-négyszázhuszonnégyezer forintban hagyja jóvá.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában megállapított kiadási főösszeg, valamint a c) pontban megállapított költségvetésen
kívüli kiadási előirányzat részletezését e törvény 1. melléklete, az (1) bekezdés b) pontjában megállapított bevételi
főösszeg, valamint a d) pontban megállapított költségvetésen kívüli bevételi előirányzat részletezését e törvény
2. melléklete tartalmazza.
2. § Az ORTT felhatalmazást kap arra, hogy az 1. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott bevételi főösszegen belül
indokolt esetben az időarányos finanszírozástól eltérjen.
3. § Az ORTT a 2010. évi költségvetésének végrehajtásáról az Rttv. 32. § (3) bekezdése szerint beszámolót készít, melyet
az Rttv. 77. § (6) bekezdése szerinti – a Műsorszolgáltatási Alap 2010. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló
beszámolót tartalmazó – melléklettel együtt 2011. május 31-ig terjeszt az Országgyűlés elé.
4. § (1) Az Országgyűlés az Rttv. 32. § és a 77. § (6) bekezdésében foglaltaknak meg fele lően az ORTT költségvetésének
mellékleteként jóváhagyja a Műsorszolgáltatási Alap költségvetését (3. melléklet).
(2) Az Országgyűlés a Műsorszolgáltatási Alap 2010. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 31 333,884 M Ft-ban, azaz Harmincegymilliárd-háromszázharminchárommillió-nyolcszáz
nyolcvannégyezer forintban,
b) bevételi főösszegét 31 333,884 M Ft-ban, azaz Harmincegymilliárd-háromszázharminchárommillió-nyolcszáz
nyolcvannégyezer forintban hagyja jóvá. 5. § Az ORTT jogosult az ezen törvény ben jóváhagyott költségvetések kiadási előirányzatai közötti átcsoportosításra.
6. § Ez a törvény 2010. január 1-jén lép hatályba.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke