type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2017. (III. 10.) BM utasítása az építési beruházások közbeszerzési pályázata előtti költségtervezésről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés b)  pontjában
foglaltaknak megfelelően, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján, valamint
a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. § (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következő utasítást
adom ki:
1. § A Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2014. (IX. 5.) BM utasítás 4. függelék B) pontja
szerinti önálló belügyi szervek
a) építési beruházás esetén a kivitelezésre vonatkozó közbeszerzési eljárás indítását megelőzően a beruházásnak
a tervező által három hónapnál régebben készített költségvetését a tervezővel kötelesek egyeztetni az aktuális
piaci-kereskedelmi árviszonyoknak való megfelelés és a  beruházás pénzügyi fedezetének biztosítása
érdekében;
b) az  építési beruházás tervezésére vonatkozó közbeszerzési kiírásban és a  tervezési szerződésben kötelesek
rögzíteni, hogy a tervező a tervezési szerződés teljesítésének időpontját követő 24 hónapban a megrendelő
indokolt igénye esetén egy alkalommal térítésmentesen felülvizsgálja és – szükség szerinti változtatással –
ismételten megállapítja a  beruházásnak a  tervezési szerződés teljesítésekor általa az  önálló belügyi szerv
részére már átadott árazott tervezői költségvetését.
2. § A Belügyminisztérium Beszerzési Szabályzatáról szóló 6/2016. (IV. 25.) BM utasítás a következő 18/A. §-sal egészül ki:
„18/A.  § (1) Építési beruházás esetén a  kivitelezésre vonatkozó közbeszerzési eljárás indítását megelőzően
a  beruházásnak a  tervező által három hónapnál régebben készített költségvetését a  Kezdeményező a  tervezővel
egyezteti az  aktuális piaci-kereskedelmi árviszonyoknak való megfelelés és a  beruházás pénzügyi fedezetének
biztosítása érdekében.
(2) Az  építési beruházás tervezésére vonatkozó közbeszerzési kiírásban és a  tervezési szerződésben rögzíteni kell,
hogy a tervező a tervezési szerződés teljesítésének időpontját követő 24 hónapban a BM indokolt igénye esetén egy
alkalommal térítésmentesen felülvizsgálja és – szükség szerinti változtatással – ismételten megállapítja a beruházásnak
a tervezési szerződés teljesítésekor általa a BM részére már átadott árazott költségvetését.”
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1190/2008. (HK 17.) MH HEK intézkedése a készenléti szolgálatra kijelölt helyőrségekről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a katonák illetményéről
és illetményjellegű juttatásairól, valamint a közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002. (I. 25.) HM rendelet (a
továbbiakban: Rendelet) 27. §-ára, az alábbi
intézkedést
adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a készenléti szolgálatra kijelölt
helyőrségek katonai szervezeteinek egészségügyi szolgálataira terjed ki.
2. Készenléti szolgálatra kijelölt helyőrségek
– Pápa
– Szolnok
– Kecskemét
– Győr
– Kaposvár
– Szentes
– Debrecen
– Hódmezővásárhely
– Várpalota
– Tata
– Veszprém
– Székesfehérvár
– Szentedre
3. A készenléti szolgálatot – amennyiben a katonai szervezetek feladatai indokolttá teszik – a helyőrségparancsnok által kijelölt egészségügyi központ vezetője szervezi a
helyőrségben lévő katonai szervezetek egészségügyi
szakállományából.
4. A készenléti szolgálat díjazása a Rendelet 27. §
(2) bekezdése szerint történik.
5. Az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
1740/2018. (XII. 20.) Korm. határozata a Magyarországot népszerűsítő nemzetközi kulturális produkciók 2019. megrendezéséről és finanszírozásának támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország kulturális diplomáciai célkitűzéseinek megvalósítása, valamint turisztikai
népszerűsítése érdekében 2019. évben három művészeti produkcióból álló kulturális rendezvénysorozat kerüljön
bemutatásra;
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében
gondoskodjon a kulturális események megrendezésével összefüggő feladatok ellátásáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 3. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti előadás-sorozat megvalósításához 2019. évben 150 000 000 forint forrás
biztosítása szükséges, valamint felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával –
gondoskodjon arról, hogy a támogatás fedezete a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L. törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 15. Kulturális diplomáciai projektek támogatása jogcímcsoport javára biztosításra kerüljön.
Felelős: pénzügyminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2010. (IV. 29.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 320/2007. (IX. 12.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 320/2007. (IX. 12.) OVB határozata
(a továb biak ban: OVBh.) ellen.
A kifogástevő 2007. augusztus 13-án országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési
képviselők választásán induló, legalább 3 éve bejegyzett, etnikai kisebbséget képviseletét alapszabályában rögzített
pártok a pártlistára leadott és országosan összesített szavazatok legalább 2%-nak elérése esetén képviselői
mandátumhoz jussanak?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy
a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműségi követelménynek.
Az OVB álláspontja szerint a feltett kérdés alapján nem határozható meg, hogy a kezdeményező a területi és országos
listákról való mandátumszerzésre vonatkozó 5%-os mértékű „küszöb” mérséklését szeretné a kisebbséget képviselő
pártok tekintetében 2%-ra mérsékelni, vagy részükre a 2%-os szavazatarány elérése esetén kíván egy mandátumot
juttatni, függetlenül attól, hány mandátum illetné meg a pártot egyébként a területi listákról, illetve az országos listáról.
Az OVB továbbá arra a megállapításra jutott, hogy eredményes népszavazás esetén a kérdésben szereplő szabályozás
csak az Alkotmány módosításával vezethető be, mert ez a választójog egyenlőségének alkotmányos elve alól
teremtene olyan kivételt, melyre csak az Alkotmányban adható felhatalmazás. Ezért a kérdést a burkolt
alkotmánymódosításra irányuló jellege miatt is elutasította az OVB.
A kifogástevő álláspontja szerint a kezdeményezés megfelel a jogszabályoknak, az aláírásgyűjtő ív hitelesíthető, ezért
az OVBh. indoklása nem helytálló. A kifogástevő indokolása szerint a kérdés a választásokról szóló jogszabályokhoz
igazodik, ezért teljesülnek a normavilágosság feltételei. A kifogástevő továbbá megfogalmazta, hogy a népszavazás
eredményéből nem következne alkotmánymódosítás, mert az Alkotmány alacsonyabb szintű szabályozásra hagyja
az ilyen jellegű kérdések eldöntését.
2. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
3. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. [A népszavazási kérdéssel szemben támasztott
egyértelműség követelményének alkotmánybírósági értelmezése: 51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.;
25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.; 112/2009.
(XI. 20.) AB határozat, MK 2009. 41934, 41936.]
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt, a kérdés egyértelműségének hiányára vonatkozó indokolással
egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak. Ezért a 320/2007. (IX. 12.) OVB határozatot az abban foglalt indok
helyességére tekintettel, azonos indok alapján helybenhagyta.
4. Az Alkotmánybíróság a Ve. 130. §-ában meghatározott hatáskörében eljárva – jogorvoslati fórumként – az OVB
kifogással támadott határozatát vizsgálja felül.
Mivel az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya nem hitelesíthető, ezért
az Alkotmánybíróság nem vizsgálta az alkotmánymódosítással összefüggő kifogást.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. április 27. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
494/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a nagycsaládosokat megillető földgáz árkedvezményről.
A Kormány a  földgázellátásról szóló 2008.  évi XL.  törvény 132.  § 13.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. § E  rendelet hatálya a  földgáz egyetemes szolgáltatóra (a  továbbiakban: egyetemes szolgáltató), az  egyetemes
szolgáltatást igénybe vevő felhasználóra (a továbbiakban: felhasználó), a földgázelosztóra (a továbbiakban: elosztó),
valamint a Magyar Államkincstárra (a továbbiakban: Kincstár) és a járási hivatalokra terjed ki.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. fogyasztói közösség: a  közös gázmérővel rendelkező olyan lakóépületben vételezők összessége, ahol
a  műszakilag megosztott, önálló lakások száma meghaladja az  épületben lévő önálló nem lakás céljára
szolgáló helyiségek számát,
2. háztartás: a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdés f ) pontja
szerinti háztartás,
3. jogosult: olyan földgáz egyetemes szolgáltatási szerződéssel rendelkező lakossági fogyasztó, aki
a  családok támogatásáról szóló 1998.  évi LXXXIV.  törvény szerinti legalább három gyermek után, illetve
figyelembevételével részesül családi pótlékban, vagy az e szerint családi pótlékban részesülő személlyel egy
háztartásban él,
4. nagycsaládos kedvezmény: a  jogosult részére e  rendelet szerint határozatban megállapított földgáz
árkedvezmény.
(2) Az  (1)  bekezdésben meg nem határozott fogalmakat a  földgázellátásról szóló törvény, valamint a  felhatalmazása
alapján kiadott jogszabályok szerint kell értelmezni.
3. § (1) A jogosult
a) önálló felhasználási hely esetében a (4) bekezdés,
b) fogyasztói közösség esetében az 1. melléklet
szerint részesülhet nagycsaládos kedvezményben.
(2) A jogosult a nagycsaládos kedvezményt csak egy felhasználási helyen veheti igénybe. Fogyasztói közösség esetében
egy felhasználási helyen több jogosult is igénybe vehet nagycsaládos kedvezményt.
(3) Ha a  jogosultnak a  vele egy háztartásban élő, családi pótlékra jogosító személyre hivatkozással nagycsaládos
kedvezményt állapítottak meg, a jogosulttal egy háztartásban élő más személy erre a személyre tekintettel további
nagycsaládos kedvezményre nem jogosult.
(4) A  nagycsaládos kedvezményre vonatkozó jogosultság megállapítása esetén a  földgázpiaci egyetemes
szolgáltatáshoz kapcsolódó értékesítési árak megállapításáról és alkalmazásáról szóló miniszteri rendelet lakossági
felhasználókra érvényes kedvezményes díjszabása szerint maximálisan vételezhető földgázmennyiség három
gyermekre tekintettel felhasználási helyenként és naptári évenként 61 560 MJ, valamint a  negyedik gyermektől
számítva gyermekenként további 10 250 MJ.
(5) A nagycsaládos kedvezmény – a kérelem naptári év közben történő benyújtása esetén – a kérelem benyújtásának
évében
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a naptári évből hátralévő időtartam fogyasztási jelleggörbe szerinti
fogyasztásával,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a naptári évből hátralévő időtartammal
arányos mértékben jár.
4. § (1) A nagycsaládos kedvezményre való jogosultság tekintetében, az igénylő kérelmére első fokon
a) Budapest és Pest megye kivételével a megyei kormányhivatal megyeszékhely szerinti járási hivatala,
b) Budapest esetében Budapest Főváros VIII. Kerületi Hivatala,
c) Pest megye esetében a Váci Járási Hivatal
(a továbbiakban együtt: járási hivatal) jár el. A  nagycsaládos kedvezményre való jogosultságot a  járási hivatal
egyszerűsített határozattal állapítja meg. A  nagycsaládos kedvezménnyel összefüggő ügyekben fellebbezés
elbírálására jogosult hatóságként és felügyeleti szervként – országos illetékességgel – Budapest Főváros
Kormányhivatala jár el. A jogosultakról a nyilvántartást a Kincstár vezeti.
(2) Ha a  nagycsaládos kedvezményre vonatkozó kérelem szerint a  családi pótlékot a  családok támogatásáról szóló
1998.  évi LXXXIV.  törvény végrehajtásáról szóló kormányrendelet szerinti családtámogatási kifizetőhely folyósítja,
a családi pótlékra való jogosultság igazolása érdekében a járási hivatal megkeresi a Kincstárt és az igazolás alapján
– a további jogosultsági feltételek fennállása esetén – az (1) bekezdés szerinti határozatot hoz.
(3) A  felhasználási hely megállapítása szempontjából a  személyi adat- és lakcímnyilvántartás adatai, a  nagycsaládos
kedvezményre való jogosultság megállapítása szempontjából a Kincstárnál és a  járási hivatalnál a családi pótlékra
való jogosultságra vonatkozó nyilvántartás adatai az irányadók.
(4) A  nagycsaládos kedvezményre való jogosultság megállapítása iránti kérelmet a  2.  melléklet szerinti igénylőlapon
kell benyújtani. Az  igénylőlapot a  Kincstár és a  kormányhivatal, valamint az  egyetemes szolgáltató honlapján
elektronikusan hozzáférhetővé teszi.
(5) A Kincstár az igénylőlaphoz útmutatót tesz közzé.
 (6) A  kérelem benyújtásakor igazolni kell földgáz egyetemes szolgáltatásra vonatkozó szerződéses jogviszonyt, vagy
ha a  földgáz egyetemes szolgáltatási szerződés alapján történt már számlakibocsátás, akkor az  utolsó számla
teljesítését.
(7) A  kérelem benyújtásával az  igénylő hozzájárul a  kérelemben megadott személyes adatainak az  egyetemes
szolgáltató, valamint fogyasztói közösség esetén a fogyasztói közösség képviselője részére történő továbbításához.
(8) A nagycsaládos kedvezményre való jogosultság megállapítására irányuló kérelem a naptári év folyamán bármikor
benyújtható.
(9) A  nagycsaládos kedvezmény a  családi pótlékra való jogosultságot megállapító végleges határozat szerinti
időponttól, a  nagycsaládos kedvezményre való jogosultság fennállásának idejéig jár. Ha a  kérelem benyújtásakor
a  családi pótlékra való jogosultság két hónapnál hosszabb ideje áll fenn, a  nagycsaládos kedvezmény
visszamenőlegesen legfeljebb a kérelem benyújtását megelőző második hónap első napjától állapítható meg.
5. § A  nagycsaládos kedvezményre való jogosultságot megállapító döntésben a  gyermekekre tekintettel adható
nagycsaládos kedvezmény felső határáról
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontja esetében MJ-ban,
b) a 3. § (1) bekezdés b) pontja esetében forintban
kifejezve kell rendelkezni.
6. § (1) A  nagycsaládos kedvezményre való jogosultság megállapításáról vagy annak megszűnéséről a  Kincstár
az egyetemes szolgáltatót, a járási hivatal a fogyasztói közösség képviselőjét a 3. melléklet szerinti adatok közlésével
postai vagy elektronikus úton 5 napon belül értesíti.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti értesítés hiányos, vagy hibás adatot tartalmaz, az  egyetemes szolgáltató felhívására
a  járási hivatal soron kívül gondoskodik az adatok helyesbítéséről és pótlásáról. A nagycsaládos kedvezmény csak
a járási hivatal által teljeskörűen és helyes adattartalommal átadott értesítés alapján érvényesíthető.
(3) A  jogosult a  felhasználási helyében történő változás esetében az  adatváltozást a  járási hivatalnak bejelenti.
A  járási hivatal a  bejelentés alapján az  5.  § szerint az  új felhasználási hely tekintetében dönt a  módosításról és
az (1) bekezdés szerint értesíti az egyetemes szolgáltatót.
(4) A jogosult a kérelemben foglalt adatok változását – ideértve a jogosultság feltételeinek megszűnését is – a változás
bekövetkezésétől számított 15 napon belül bejelenti a járási hivatalnak.
7. § (1) A  járási hivatal a  jogosultság feltételeinek a  fennállására vonatkozóan ellenőrzést végezhet az  igénylőnél és
a  jogosultnál. Ha az  ellenőrzés megtartását az  igénylő vagy a  jogosult neki felróható okból akadályozza, a  járási
hivatal a  nagycsaládos kedvezményre való jogosultság megállapítására irányuló eljárást megszünteti vagy
megvonja a fennálló jogosultságot.
(2) A járási hivatal minden év december 31-ig – a november 15-én hatályos adatok alapján – felülvizsgálja jogosultak
a 4. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő adatait a jogosultság fennállása szempontjából.
(3) Ha a jogosultság feltételei nem állnak fenn, a járási hivatal a nagycsaládos kedvezményre vonatkozó jogosultságot
megvonja, amelyről az  egyetemes szolgáltatót és fogyasztói közösség képviselőjét a  határozat véglegessé válását
követő 5 napon belül értesíti.
(4) A  nagycsaládos kedvezményt jogosulatlanul igénybevevő az  5.  § a)  pontja szerinti esetben a  kedvezményes
mennyiség ellenértékének és a  fogyasztott mennyiség kedvezmény nélkül számított ellenértékének az  általános
forgalmi adóval és a  törvényes késedelmi kamattal növelt különbözetét, az  5.  § b)  pont szerinti esetben
a nagycsaládos kedvezmény általános forgalmi adóval és a törvényes késedelmi kamattal növelt összegét 30 napon
belül köteles az egyetemes szolgáltatónak megfizetni.
(5) Ha a  nagycsaládos kedvezmény jogosulatlan igénybevételére az  igénybevevőnek felróható okból került sor,
a  jogosulatlan igénybevevő a  (4)  bekezdés szerinti különbözet vagy a  kedvezmény összegét a  határozathozatal
napján érvényes jegybanki alapkamat kétszeresével növelten köteles az egyetemes szolgáltatónak 30 napon belül
megfizetni.
8. § (1) Az  egyetemes szolgáltató a  3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti nagycsaládos kedvezményt a  kiállított számlában
havonta azonos összegben érvényesíti.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerint számított összeg az  adott havi számla összegét meghaladja, az  egyetemes szolgáltató
a fennmaradó kedvezményt a következő számlákban érvényesíti.
(3) A kiállított számlán a számlában érvényesített határozatok számát tájékoztató jelleggel szerepeltetni kell.
 (4) Ha a  felhasználási helyen több fogyasztásmérő berendezés van, az  egyetemes szolgáltató a  fogyasztott
összmennyiség alapján biztosítja a kedvezményt. 9. § (1) A  fogyasztói közösség képviselője a  3.  melléklet szerinti értesítés birtokában, az  egyetemes szolgáltató által
kiállított számla alapján érvényesíti a  3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti nagycsaládos kedvezményt a  fogyasztói
közösségben vételező jogosult felé.
(2) A fogyasztói közösség képviselője a járási hivatal felhívására 15 napon belül köteles közölni az általa az elszámolások
során kimutatott és érvényesített nagycsaládos kedvezmények összegét és időpontját.
(3) Ha a  fogyasztói közösség képviselője a  3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti nagycsaládos kedvezményt a  jogosult
vonatkozásában nem, vagy csak részben érvényesítette, a  járási hivatal kötelezi a  kedvezmény érvényesítésére.
A határozat egy példányát a jogosult részére is kézbesíteni kell.
10. § (1) Az  egyetemes szolgáltató – ha az  elszámolási időszak nem esik egybe a  naptári évvel – a  naptári év zárónapját
és a  következő naptári év kezdőnapját magában foglaló időszakokra vonatkozó számlában a  3.  § (1)  bekezdés
b) pontja szerinti nagycsaládos kedvezményt a naptári évekre megosztva érvényesíti.
(2) Szolgáltatás szüneteltetése és szerződésszegés miatti kikapcsolás esetén a  nagycsaládos kedvezmény nem
érvényesíthető az  érintett időszakra. A  3.  § (4)  bekezdése szerinti mennyiséget szolgáltatás szüneteltetése vagy
szerződésszegés miatti kikapcsolás időtartamával arányosan csökkenteni kell.
11. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2013. (VI. 18.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal számviteli politikájáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14. §
(3)–(5)  bekezdésében, továbbá az  államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól
szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 8.  § (3) és (4)  bekezdésében, valamint 37.  § (5)  bekezdésében foglalt kötelezettségek
teljesítése céljából a Gazdasági Versenyhivatal számviteli politikájával kapcsolatos előírásokat az alábbiak szerint állapítom meg.
Általános rendelkezések 1. § (1) Magyarország költségvetésének XXX. fejezete a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal).
 (2) A Hivatal kincstári körbe tartozó, gazdálkodási jogköre alapján önállóan működő és gazdálkodó autonóm
államigazgatási szerv.
 (3) A tervezéssel, az előirányzat-felhasználással, a hatáskörébe tartozó előirányzat-módosítással, a készpénzkezeléssel,
a  könyvvezetéssel és a  beszámolási kötelezettséggel, valamint az  adatszolgáltatással kapcsolatos feladatokat
a Költségvetési Iroda végzi.
(4) A számviteli elszámolás során a  kiadások és bevételek elszámolása a  841113 Államhatalmi és autonóm szervek
tevékenysége szakfeladaton történik.
(5) A számviteli nyilvántartások vezetése a  Saldo Rt. által kidolgozott integrált pénzügyi nyilvántartási rendszerrel
történik.
A számviteli elszámolás és az értékelés szempontjából lényeges, nem lényeges információ,
jelentős, nem jelentős összeg
2. § (1) Az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000.
(XII.  24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 8.  § (5)  bekezdése alkalmazásában a  számviteli elszámolás és
az értékelés szempontjából
a) lényeges szempont
aa) minden olyan információ, amely hatással van a  Hivatal feladatainak ellátására, vagyoni, pénzügyi
helyzetére, így különösen a  Hivatal feladataiban bekövetkezett változások, a  szervezeti és/vagy
szerkezeti változások, továbbá rendkívüli események,
ab) a kisértékű tárgyi eszközök, vagyoni értékű jogok és szellemi termékek éven belül elhasználódónak
vagy éven túl elhasználódónak minősítésénél a tulajdon védelmének biztosítása,
ac) a terven felüli értékcsökkenés elszámolásánál az, hogy az  immateriális javak és a  tárgyi eszközök
rendeltetésszerű használatra alkalmasak-e,
ad) hosszúlejáratú kölcsön és más követelések esetében az értékvesztésének elszámolásánál a megtérülés
bizonytalanná válása,
ae) a bekerülési érték megállapításánál a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.)
47. § (1)–(8) bekezdésében és az Áhsz. 28–29/B. §-a szerint meghatározottak érvényesítése;
b) nem lényeges az  információ, amely nem befolyásolja a  Hivatal alaptevékenysége ellátását, gazdálkodási
tevékenységét;
c) jelentős összegű
ca) a hiba, ha az eléri vagy meghaladja az Áhsz. 5. § 8. pontjában meghatározott minden esetben jelentős
összegű hibaértéket,
cb) az eltérés, amely eléri vagy meghaladja az Áhsz. 5. § 7. pont a), c), d), illetve – bekerülési értéknél –
e) alpontjában meghatározott értékhatárt,
cc) az eszköz egyedi beszerzési értéke, ha az meghaladja a 100 000 Ft-ot;
d) jelentős arány
da) terven felüli értékcsökkenés elszámolásánál az, ami eléri vagy meghaladja az  Áhsz. 5.  § 7.  pont
a) alpontjában,
db) értékvesztés elszámolásánál az, ami eléri vagy meghaladja az Áhsz. 5. § 7. pont b), c), és d) alpontjában,
dc) adósokkal szembeni követelés értékvesztésének elszámolásánál az, ami eléri vagy meghaladja
az Áhsz. 5. § 7. pont c) alpontjában
meghatározott minden esetben jelentős különbözet összegét.
 (2) Nem tekinthető lényegesnek, illetve jelentősnek az, ami az (1) bekezdés feltételeinek nem felel meg, illetve a megadott
határok alatt van.
 (3) Az Áhsz. 8. § (5) bekezdés b) és c) pontja nem alkalmazandó, mivel a Hivatal vállalkozási tevékenységet nem folytat.
 (4) Az Áhsz. 8. § (5) bekezdés d) pontja alkalmazásában az általános kiadások közvetlenül a szakfeladaton jelennek meg.
 (5) Az Áhsz. 8. § (5) bekezdés e) pontja nem alkalmazandó, mivel a Hivatal raktárral nem rendelkezik.
 (6) Az Áhsz. 8.  § (5)  bekezdés g)  pontja nem alkalmazandó, mivel a  Hivatal nem alkalmazza a  piaci értéken történő
értékelést. Az eszközgazdálkodásra vonatkozó alapelvek 3. § (1) Befektetett eszközként kell kimutatni azt az eszközt, amely a Hivatal tevékenységét egy éven túl szolgálja.
 (2) Az immateriális javak és tárgyi eszközök üzembe helyezésének dokumentálásához a  Saldo Rt. által kidolgozott
integrált pénzügyi nyilvántartási rendszerrel készített Üzembe helyezési okmányt kell használni.
 (3) Az immateriális javak és a tárgyi eszközök után negyedévente az Áhsz. 30. § (2) bekezdése szerint kell értékcsökkenést
elszámolni.
 (4) Terven felüli értékcsökkenést kell elszámolni a  feleslegessé vált, megrongálódott, megsemmisült, rendeltetésének
megfelelően nem használható, illetve használhatatlan szellemi termék és tárgyi eszköz esetében.
 (5) A Hivatal vagyonkezelésében lévő immateriális javak és tárgyi eszközök tekintetében értékhelyesbítés nem kerül
elszámolásra.
 (6) A vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, valamint a  tárgyi eszközök esetében, ha az  általános forgalmi adót is
tartalmazó egyedi beszerzési ár nem haladja meg a 100 000 Ft-ot, a kiadást dologi kiadásként egy összegben kell
elszámolni, az  év végéig használatba nem vett kis értékű eszközt a  mérlegben be kell mutatni. Kivételt képeznek
a monitorok, melyeket értékhatártól függetlenül nagy értékű tárgyi eszközként kell kimutatni.
(7) A devizaszámlára kerülő devizát a  Magyar Államkincstár által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyam
átlagán kell forintra átszámítani.
(8) A devizában teljesített kiadások elszámolásánál a FIFO módszert kell alkalmazni: a legrégebben jóváírt devizát kell
felhasználni a jóváíráskor alkalmazott árfolyamon.
Beszámolási kötelezettség 4. § (1) A könyvviteli mérleg készítésének időpontja a tárgyévet követő év január 31. napja.
 (2) Az időközi mérlegjelentés, a  féléves, éves intézményi és fejezeti elemi költségvetési beszámoló elkészítéséért
a Költségvetési Iroda vezetője a felelős.
 (3) A Gazdasági Versenyhivatal fejezeti sajátosságára tekintettel nem végez a beszámolókkal kapcsolatban külön fejezeti
irányítószervi felülvizsgálatot. A beszámoló összeállítása után át kell tekinteni
a) a költségvetési előirányzattal együtt jóváhagyott – alaptevékenységbe tartozó – szakmai feladatok teljesítését,
értékelését,
b) a költségvetési előirányzat megállapításának módjától függően a pénzügyi teljesítés és a feladatmegvalósítás
összhangját, valamint
c) az eredeti és a módosított terv- és tényadatok eltérését.
A számviteli politika keretében elkészítendő szabályzatok 5. § A számviteli politika keretében elkészítendő szabályzatokat a mellékletek tartalmazzák az alábbiak szerint:
a) az eszközök és a források leltározására és leltárkészítésére vonatkozó szabályzatot az 1. melléklet,
b) az eszközök és források értékelésének szabályozását a 2. melléklet,
c) az önköltségszámítás rendjét a 3. melléklet,
d) a pénz- és értékkezelési szabályzatot a 4. melléklet,
e) a felesleges vagyontárgyak hasznosításának és selejtezésének rendjét az 5. melléklet.
Záró rendelkezések 6. § Ez az utasítás 2013. június 10-én lép hatályba, és 2014. január 1-jén hatályát veszti.
7. § Hatályát veszti
a) a Hivatal számviteli politikájának kialakításáról szóló 3/Eln./2007. évi belső utasítás, valamint
b) a Hivatal számviteli politikájának kialakításáról szóló 3/Eln./2007. évi belső utasítás módosításáról szóló
17/Eln./2010. évi belső utasítás. Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
191/2017. (V. 30.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Boubacar Boureima rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Nigeri Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2017. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2016. (I. 22.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek 2016. fő célkitűzéseinek és fő feladatainak, valamint a 2017–2018. tevékenysége fő irányainak meghatározásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. § Ezen utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), a miniszter fenntartói irányítása alá
tartozó köznevelési intézményre, továbbá a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § A honvédelmi szervezetek 2016. évi fő célkitűzései:
1. a Kormány által kihirdetett, a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelése érdekében, az államhatár
őrzésében, az államhatár rendjét közvetlenül veszélyeztető konfliktushelyzet és a tömeges méretű migráció
kezeléséhez szükséges intézkedések végrehajtásában, valamint az államhatár rendje ellen irányuló erőszakos
cselekmények elhárításában való közreműködés kiemelt feladatként történő biztosítása,
2. a szövetségi igények és hazai elvárások figyelembevételével, illetve az ország teherbíró képességével arányosan
a nemzetközi válságkezelésben, a nemzetközi béke és biztonság fenntartásában, a fegyverzet-ellenőrzésben
történő részvétel, valamint a katasztrófavédelmi feladatokban történő közreműködés biztosítása,
3. az MH személyi állomány megtartó képességének további javítása, a  legénységi állomány létszámának
növelése,
4. a katonai életpályamodell tükrében a közszolgálati életpályák összehangolásának további fejlesztése,
5. a honvédelem és a  társadalom kapcsolatrendszerének fejlesztése a  társadalom potenciális honvédelmi
szerepvállalásának erősítése érdekében,
6. az MH Önkéntes Tartalékos Rendszer (a továbbiakban: ÖTR) feltöltésének folytatása, az önkéntes tartalékos
létszám biztosítása az Országgyűlés által meghatározott kereteken belül, a szak- és kötelékkiképzés biztosítása,
valamint a tiszti és altiszti utánpótlás további fejlesztése,
7. az európai uniós pályázatokkal elnyerhető, a  2014–2020 tervezési időszakhoz kapcsolódó források lehető
legszélesebb körű kiaknázása,
8. a Készenlét Fenntartása és Fokozása Rendszerének továbbfejlesztése,
9. a különleges jogrend nevesített időszakaiban fennálló hadkötelezettség bevezetéséhez szükséges békeidőszaki
képesség fenntartása, a közigazgatás különleges jogrendi működéséhez szükséges feltételek megteremtésének
folytatása,
10. a minisztériumok honvédelmi feladatainak ellátását segítő honvédelmi igazgatási szakértői rendszer további
bővítése és fejlesztése,
11. az Észak-atlanti Szerződés Szervezete – North Atlantic Treaty Organisation – (a továbbiakban: NATO) vezető
szerveivel, a  tagállamokkal és a  központi államigazgatási szervekkel történő, valamint a  civil, katonai és
rendvédelmi szervezetek közötti együttműködés további szélesítése és erősítése,
12. a magyar–amerikai védelmi együttműködési programok hatékony felhasználása a  hadfelszerelés-fejlesztés
és hadszíntéri együttműködés terén,
13. a Honvédelmi Szakpolitikai Programban (a továbbiakban: HSZP) elfogadott, tárgyidőszakra vonatkozó
fejlesztések megvalósítása,
14. a KNBSZ alaprendeltetés szerinti feladatai, szakvédelmi, valamint MH vezetéstámogatási feladatai ellátását
biztosító képességek továbbfejlesztése,
15. a Kormány stratégiai törekvéseivel összhangban és a kormányzati információigények kielégítése érdekében
az attaséhivatali rendszer átalakításának folytatása,
16. a kétoldalú nemzetközi kapcsolatok ágazati szintű elveinek alakítása a  2015–2016. évekre vonatkozó
nemzetközi együttműködés irányelvei szerint,
17. az MH Központi Raktár kialakításának megkezdése, 18. a Logisztikai Információs Rendszer kialakításának megkezdésével a  tárca integrált készlet- és
eszköznyilvántartásának megalapozása,
19. a kontrolling adatpiac kialakításának előkészítése,
20. az Integrált Ügyfélszolgálati Rendszer feltételeinek megteremtése,
21. a személyügyi intézményrendszer optimalizálása, a humánszolgálati, a szociális gondoskodási és a kegyeleti
ügyfélszolgálati és szolgáltatási tevékenység minőségének fenntartása, a  rekreációs rendszer további
fejlesztése,
22. a mobilitást biztosító, fenntartható, integrált katonai felkészítési, oktatás-képzési rendszer kialakításának, az átés továbbképzési rendszer korszerűsítésének folytatása, a biztosított létszámkeret maximális kihasználása,
23. a honvédtisztképzés, a katonai vizsgáztatás, valamint a honvédelmi nevelés rendszerének minőségi fejlesztése,
24. a honvéd középiskola nevelési tevékenységének fejlesztése,
25. a katonai igazgatási, hadkiegészítési rendszer hatékonyságának növelése,
26. a NATO és európai uniós (a továbbiakban: EU) feladatokban részt vevő erők egészségügyi biztosításának
átalakítása a missziós tapasztalatok alapján,
27. a magas színvonalú katona-egészségügyi ellátás feltételeinek biztosítása, az igényjogosult és a területi ellátásra
kötelezettek alap-, járó- és fekvőbeteg ellátása színvonalának javítása,
28. a HM tulajdonosi joggyakorlása alatt álló társaságok gazdaságosságának növelése, adatszolgáltatási,
ellenőrzési rendszerének hatékonyabbá tétele,
29. a haditechnikai K+F feladatok végrehajtása során a magyar hadiipari potenciál erősítése,
30. a közpénzek és az állami vagyon felhasználásának átláthatóságát, elszámoltathatóságát elősegítő stratégiai
célok megvalósulásának az államháztartási belső ellenőrzés eszközeivel történő támogatása,
31. a honvédelmi érdekek érvényre juttatásának erősítése a terület- és településrendezési eljárásokban,
32. az elsőfokú honvédelmi szakhatósági tevékenység során kiemelt figyelem fordítása a  megújuló energia
hasznosítása érdekében 2016–2020 között tervezett beruházások megvalósítására,
33. az állami ünnepek, emléknapok, kiemelt rendezvények előkészítése, végrehajtása során a  lakosság lehető
legszélesebb rétegeinek elérése, a  fiatalok hazaszeretetének és nemzeti gondolkodásának elősegítése,
valamint a magyar történelem jeles eseményeinek széles körű megismertetése.
3. § A honvédelmi szervezetek 2016. évi fő feladatai:
1. a Magyarországon létrehozásra kerülő NATO Előretolt Vezetés-Irányítási Törzselem – NATO Force Integration
Unit – (a továbbiakban: NFIU) megalakításával kapcsolatos feladatok végrehajtása a jóváhagyott tervek szerint,
2. a visegrádi négyek (a továbbiakban: V4) EU Harccsoport készenléti szolgálatának ellátása 2016. január 1.–
június 30. között,
3. a Védelmi Együttműködési Kezdeményezés – Defence Cooperation Initiative – (a továbbiakban: DECI)
multilaterális programokban történő részvétel biztosítása, a 2017-re tervezett Többnemzeti Szárazföldi Kötelék
– Multinational Land Force, MLF – alapú DECI EU Harccsoport felállításának előkészítése,
4. az afganisztáni Eltökélt Támogatás Művelet – Resolute Support Mission, RSM – művelettervével összhangban
a magyar hozzájárulás tervezése,
5. a KFOR (Kosovo Force) művelet adaptív átalakításával kapcsolatos feladatok végrehajtása,
6. Bosznia-Hercegovinában az  EUFOR (European Union Force) hadszíntéri szolgálat felváltása hazai Köztes
Tartalék Századra 2016. második felétől 1 év időtartamban,
7. a NATO Reagáló Erő – NATO Response Force, NRF – keretein belül a Nagyon Magas Készenlétű Összhaderőnemi
Kötelék szárazföldi komponenshez – Very High Readiness Joint Task Force (Land) – [a továbbiakban: VJTF(L)]
történő hozzájárulás tervezésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok végzése,
8. a NATO varsói csúcstalálkozójának előkészítése, az ott meghozott döntések végrehajtása,
9. a NATO alárendeltségű fegyveres légvédelmi készenléti szolgálat ellátásának folyamatos biztosítása
Magyarország, illetve Szlovénia légterében,
10. a kiesett harcászati repülőgépek pótlásával összefüggő feladatok végrehajtása, a repülésbiztonsági feladatok
és preventív intézkedések kidolgozása,
11. az MH hivatásos és szerződéses katonaállománya vonatkozásában 2015-ben megkezdett illetményfejlesztéssel
összefüggő további feladatok végrehajtása,
12. az MH ÖTR hatékonyságát, működésének növelését biztosító intézkedések kidolgozása, az  önkéntes
tartalékosok felkészítése, beosztásba helyezése, 13. a Honvédelmi Szakpolitikai Stratégia kidolgozása a  NATO-val folytatott védelmi tervezési egyeztetés
eredményeivel összhangban,
14. az MH béke-, illetve különleges jogrendi vezetési rendszerének működése szabályozói hátterének szükségszerű
módosítása, figyelemmel az elmúlt időszak tapasztalataira,
15. a HM Közigazgatási Döntés-előkészítő Rendszer számára kijelölt objektumban a  hatékony munkavégzést
biztosító feltételek fenntartása, fejlesztése,
16. az MH Törzsszolgálati Szabályzat és a hatályos műveleti eljárások, ügyrendek módosítása,
17. a KNBSZ különleges jogrend szerinti szervezeti és működési rendjével, az  arra történő átállással, valamint
az MH felderítő támogatásával összefüggő feladatok kidolgozása,
18. a központi államigazgatási szervekkel szorosan együttműködve a 2016. évi NATO és EU válságkezelési gyakorlat
végrehajtása,
19. a Befogadó Nemzeti Támogatás kormányzati feladatainak előkészítése, ágazati feladatainak biztosítása
keretében a Stratégiai Légiszállítási Képesség – Strategic Airlift Capability, SAC – program, illetve a Telepíthető
Kommunikációs Modul – Deployable Communications Module, DCM –, a  Katonai Egészségügyi Kiválósági
Központ – Military Medical Centre of Excellence, MILMED CoE – és az NFIU szervezetek támogatásának teljes
körű biztosítása,
20. az Előretolt Repülés Irányító – Joint Terminal Attack Controller, JTAC – szimulátor átvétele, az  üzemeltetés
feltételeinek megteremtése, valamint a hazai és regionális képzés megkezdése,
21. a HSZP-ben elfogadott fejlesztési programok megvalósításának folytatása, kiemelt figyelemmel
a Gripen-programra, a vezetés-irányítási rendszert támogató elektronikai fejlesztési programokra, a Gépjármű
Beszerzési Programra, az MH Pápa Bázisrepülőtér fejlesztésére, a MISTRAL légvédelmi rakétatechnikai eszközök
modernizálására és beszerzésére, az  MH eszközei, illetve a  katonák egyéni felszerelése modernizálására,
valamint az MH szervezetek minősített összeköttetéseinek biztosítására és az MH kibervédelmi képességeinek
fejlesztésére,
22. az MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózat (a továbbiakban: KCEHH) alapképességei biztosítása és
a tárca komplex informatikai fejlesztése,
23. a HSZP-ben 2017–2018. évekre tervezett programok előkészítése, figyelemmel a tábori és páncéltörő tüzérség,
az egészségügyi (ROLE-1, ROLE-2) képesség fejlesztésére, valamint a BTR-80 típusú harcjárművek cseréjének
előkészítésére,
24. a Katonai Egységes Felderítő Rendszer (a továbbiakban: KEFR) fejlesztése érdekében a felderítő és technikai
felderítő szervezeti elemek és technikai eszközök modernizálása, a nemzeti képi felderítő – imagery intelligence,
IMINT – képesség kialakításának folytatása, valamint a  NATO Összhaderőnemi Információ-feldolgozó,
Megfigyelő, Felderítő – Joint Intelligence, Surveillance and Reconnaissance – (a továbbiakban: JISR) rendszerhez
történő csatlakozás feltételeinek kialakítása,
25. a különleges műveleti képességhez kapcsolódó hosszú távú képességfejlesztések – szervezeti korrekció és
a vezetés-irányítási rendszer összehangolása – folytatása,
26. a felajánlott lövészzászlóalj-harccsoportok képességeinek folyamatos fenntartása mellett a  nemzeti
korlátozások megszüntetését szolgáló fejlesztések végrehajtásának folytatása,
27. az őrzés-védelmi technikai fejlesztési feladatok végrehajtása a kijelölt katonai szervezetnél,
28. az országos hatáskörrel rendelkező Katonai Rendész Központ tevékenységének megkezdése, működésének
megszilárdítása,
29. a „Feltöltés 2016” hadkiegészítési rendszergyakorlat végrehajtása,
30. együttműködés növelése az Amerikai Egyesült Államok Európába települt erőivel és részvétel az „Operation
Atlantic Resolve” művelettel összefüggő gyakorlatsorozatban,
31. a véderő, katonai és légügyi attaséhivatali rendszer átalakításának folytatása,
32. a Bizalom- és Biztonságerősítő Intézkedések 2011. évi Bécsi Dokumentuma által előírt repülőbázis- és katonai
létesítmény látogatás végrehajtása,
33. a partnerországok, elsősorban Ukrajna, Moldova és Georgia támogatása a  védelmi és biztonsági szektoruk
fejlesztése érdekében,
34. a honvédelmi szakpolitikai terület védelmi tervezési eljárásának korszerűsítése, a képesség alapú megközelítés
erősítése, a szabályozók megújítása,
35. a NATO védelmi tervezési folyamatában a magyar képességfejlesztési vállalások kialakítása,
36. a nemzetgazdaságból bevonandó gazdasági anyagi szolgáltatások kijelölésének folytatása,
37. a gazdasági és kivitelezési tervezés végrehajtását követően az  MH központi készleteinek tárolását biztosító
raktárcsarnok felépítésének megkezdése, a tárolási technológia installálásának végrehajtása,
38. a Logisztikai Információs Rendszer kialakításának kezdeti lépéseként az  Alap Logisztikai Alkalmazás Projekt
megvalósítása,
39. a kontrolling adatpiac kialakításához szükséges kompetencia, illetve infrastruktúra előfeltételeinek
megteremtése,
40. a közérdekű adatigénylések elektronikus fogadására, hatékony és gyors ügyintézésére alkalmas rendszer
kiépítése,
41. az MH Műveleti Tapasztalat-feldolgozó Rendszerének fejlesztése,
42. a honvédtisztjelöltek képzésének, a csapatgyakorlatok és a kiképzés rendszerének harmonizációja, a tanfolyami
képzés, a katonai át- és továbbképzés új szervezeti egységének felépítése,
43. a katonai végzettséggel nem rendelkezők, a  szerződéses tisztek, az  önkéntes tartalékos tisztek képzési
rendszerének kidolgozása,
44. a honvédelem és a  társadalom kapcsolatrendszerét fejlesztő honvédelmi és egészséges életmódra nevelő
programok kidolgozása és végrehajtása,
45. a HM vagyonkezelésében lévő ingatlanállomány racionalizálása, kiemelt figyelemmel a Nemzeti Földalapkezelő
Szervezet vagyoni körébe tartozó ingatlanok átadására,
46. az inkurrens ingóvagyon hasznosításának, értékesítésének folytatása,
47. a hulladékhasznosítási koncepció kialakítása, végrehajtása,
48. a tárca szintű hadiipari fejlesztési stratégia kidolgozása, a  Nemzetgazdasági Minisztériummal
együttműködésben a magyar hadiipar fejlesztésének folytatása, ennek keretében haditechnikai K+F projektek
megvalósítása,
49. a hadfelszerelési együttműködés fejlesztése a V4 tagországokkal, közös projektek kidolgozása,
50. a kétoldalú katonai, hadiipari és haditechnikai K+F együttműködés fejlesztése, elsősorban Indiával,
Törökországgal, Olaszországgal és Izraellel,
51. a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010.
(III. 26.) Korm. rendeletben meghatározott fizikai biztonsági területek kialakításának, valamint a  kialakított
biztonsági területek akkreditációjának folytatása,
52. a fejezet államháztartási belső ellenőrei tevékenysége szakmai felügyeleti rendjének továbbfejlesztése
a vonatkozó szabályozók felülvizsgálatával,
53. a KNBSZ központi objektumban történő elhelyezésének folytatása,
54. a szolnoki repülőmúzeum eszközeinek átköltöztetésével kapcsolatos feladatok végrehajtása, a REPTár projekt
folytatása,
55. a honvédelmi ágazat céljai megvalósítását segítő és támogató, tudatosan tervezett információ- és
értékközvetítő kommunikációs tevékenység végzése,
56. a 2016. szeptember 21-ei Széchenyi Emléknap előkészítése, végrehajtása,
57. a nándorfehérvári diadal 560., valamint az 1956-os forradalom és szabadságharc 60. évfordulója alkalmából
megrendezésre kerülő megemlékezések előkészítése, végrehajtása,
58. az I. világháború történéseinek 100. évfordulója alkalmából 2014-ben megkezdett és 2018-ig tartó
rendezvénysorozat előkészítésének és végrehajtásának folytatása. 4. § A honvédelmi szervezetek 2017–2018. évi tevékenységének fő irányai:
1. az MH személyi állomány megtartó képességének növelése, az illetményfejlesztés további folytatása,
2. az MH ÖTR további működtetése, hatékonyságának növelése,
3. a V4 magyar elnökségre történő felkészülés, 2017. július 1-től az elnökség átvétele,
4. a DECI EU Harccsoport készenléti feladatainak ellátása 2017. január 1.–június 30. között,
5. a VJTF(L)-hez felajánlott magyar kontingens harckészségének folyamatos biztosítása,
6. a 2019-re tervezett V4 EU Harccsoport felállításának előkészítése,
7. a HSZP-ben jóváhagyott fejlesztési programok megvalósításának folytatása, kiemelt figyelemmel
a Gripen-programra, a vezetés-irányítási rendszert támogató elektronikai fejlesztési programokra, a gép- és
harcjármű eszközpark megújítására, korszerűsítésére, az MH helikopter-képességéhez, légiszállító-képessége
biztosításához, a meglévő légiszállító és kiképző repülő képesség fenntartásához kapcsolódó beszerzésekre,
a  mobil és telepíthető lokátorok beszerzésére, a  légvédelmi rakétarendszerek fejlesztésére és beszerzésére,
a  technikai adatszerző eszközpark korszerűsítésére, az  MH eszközei, illetve a  katonák egyéni felszerelése
modernizálására, az  MH szervezetek minősített összeköttetéseinek biztosítására és az  MH kibervédelmi
képességeinek fejlesztésére, a  tábori és páncéltörő tüzérség, valamint az  egészségügyi (ROLE-1, ROLE-2)
képesség fejlesztésére,
8. az MH KCEHH alapképességei biztosítása és a tárca komplex informatikai fejlesztése,
9. a KEFR kialakítása érdekében a  felderítő és technikai felderítő szervezeti elemek és technikai eszközök
modernizálása, a szövetségi JISR rendszerhez történő csatlakozás (II. ütem) folytatása, valamint a szövetségi
felszín megfigyelési – Allied Ground Surveillance, AGS – rendszerben történő aktív részvétel megkezdése,
10. a különleges műveleti képesség fejlesztésének folytatása,
11. a honvédelmi ágazati új számítógépes incidenskezelő központ – Military Computer Emergency Response
Team, MilCERT – kialakítása,
12. a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris – chemical, biological, radiological and nuclear, CBRN – védelmi
képességek fejlesztése, a multifunkciós ABV védelmi szakasz kialakítása,
13. az MH fokozott védelmet igénylő objektumai, illetve létesítményei őrzés-védelmi technikai fejlesztési
feladatainak prioritási sorrendben történő végrehajtása,
14. a KNBSZ különleges jogrend szerinti szervezeti és működési rendjével, az arra történő átállással összefüggő
feladatok végrehajtása,
15. az MH Központi Raktárcsarnok felépítését követően az  MH központi raktáraiban tárolt, átcsoportosításra
kijelölt eszközök és készletek áttárolása,
16. az Alap Logisztikai Alkalmazás használatbavétele, működési tapasztalatai alapján a  képesség bővítése
a komplex Logisztikai Információs Rendszer megvalósítása céljából,
17. a kontrolling adatpiac megvalósítása, használatbavétele, bővítési lehetőségek feltérképezése,
18. a NATO képesség hozzájárulási tárgyalások sikeres lezárása 2017-ben,
19. a véderő, katonai és légügyi attaséhivatali rendszer átalakításának folytatása,
20. a partnerországok, elsősorban Ukrajna, Moldova és Georgia támogatása a  védelmi és biztonsági szektoruk
fejlesztése érdekében,
21. a „Légi Fölény 2018” gyakorlatra történő felkészülés,
22. az MH Műveleti Tapasztalat-feldolgozó Rendszere fejlesztésének folytatása,
23. az integrált katonai felkészítési, oktatási, képzési, kiképzési rendszer korszerűsítésének, racionalizálásának
folytatása,
24. a honvédtisztképzés innovációjával kapcsolatos döntések alapján az  új típusú képzések megvalósítása,
a megszerzett tapasztalatok feldolgozása, a tisztképzéshez szükséges minőségbiztosítási mutatók növelése, új
tudományos fokozattal rendelkező katonák bevonása a katonai felsőoktatásba,
25. a magas színvonalú katona-egészségügyi ellátás feltételeinek biztosítása, a Semmelweis Tervben meghatározott
nagytérségi ellátással kapcsolatos feladatok végrehajtásának folytatása, valamint a  többnemzeti
együttműködés keretében előirányzott egészségügyi képességek megvalósításának befejezése,
26. az inkurrens ingóvagyon gazdaságos, minél nagyobb bevételt eredményező hasznosításának, értékesítésének
folytatása,
27. a magyar hadiipar fejlesztésének folytatása,
28. a KNBSZ központi objektumban történő elhelyezésének befejezése.
5. § (1) A HM részfeladatait és azok végrehajtásának ütemezését a Honvédelmi Minisztérium 2016. évi Intézményi munkaterve
(a továbbiakban: HM Intézményi munkaterv) határozza meg.
(2) A  honvédelmi szervezetek vezetői a  2.  § szerinti célkitűzések elérése és a  feladat- és hatáskörükbe tartozó
tevékenységek végrehajtása érdekében, az  éves és havi munkatervek összeállításával és a  tervezett feladatok
megvalósulásának nyomon követésével összefüggő feladatokról szóló 2/2014. (I. 21.) HM utasítás 4.  §-a
figyelembevételével, a  HM Intézményi munkatervben foglalt ütemezés alapján határozzák meg szervezetük,
alárendeltjeik 2016. évi részletes feladatait, készítik el saját terveiket.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2017. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
29/2015. (X. 21.) BM utasítása a Belügyminisztérium két- és többoldalú nemzetközi kapcsolatainak rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában biztosított jogkörömben eljárva, a Belügyminisztérium
két- és többoldalú nemzetközi kapcsolatainak egységes tervezésére, szervezésére és végrehajtására a következő utasítást adom ki:
1. Bevezető rendelkezések 1. § Ezen utasítás alkalmazásában:
a) belügyi szervek:
1. a Belügyminisztérium önálló szervezeti egységei,
2. a rendészeti szervek,
3. a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal (a továbbiakban: BÁH),
4. a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ (a továbbiakban: BM NOK),
5. a Közszolgálati Személyzetfejlesztési Főigazgatóság (a továbbiakban: KSZF), valamint
6. az Országos Vízügyi Főigazgatóság és irányítása alá tartozó szervek;
b) rendészeti szervek:
1. az Alkotmányvédelmi Hivatal (a továbbiakban: AH),
2. a büntetés-végrehajtási szervezet,
3. a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: KEKKH),
4. a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat (a továbbiakban: NBSZ),
5. a Nemzeti Védelmi Szolgálat (a továbbiakban: NVSZ),
6. a hivatásos katasztrófavédelmi szerv,
7. az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv,
8. a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ (a továbbiakban: SZBKK), valamint
9. a Terrorelhárítási Központ (a továbbiakban: TEK).
2. § A Belügyminisztériumnak az Európai Unió intézményei és ügynökségei tagállami kormányzati részvétellel működő
döntéshozó és döntés-előkészítő szerveiben a  kormányzati álláspont kialakításával és az  ezen intézmények és
ügynökségek munkájában való részvétellel kapcsolatos eljárásait önálló BM utasítás szabályozza.
2. A nemzetközi kapcsolatok szakmai irányítása 3. § (1) Ezen utasítás eltérő rendelkezésének hiányában a belügyi szervek nemzetközi kapcsolatai fő irányainak kialakítása
– az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár szakmai javaslata alapján – a belügyminiszter (a továbbiakban:
miniszter) hatáskörébe tartozik.
(2) A  rendészeti szervek nemzetközi kapcsolatai fő irányainak miniszteri kialakítására vonatkozó javaslatot az  európai
uniós és nemzetközi helyettes államtitkár a rendészeti államtitkár javaslata alapján terjeszti fel a miniszternek.
4. § A belügyi szervek nemzetközi tevékenysége feletti szakmai felügyeletet – a  rendészeti szervek tekintetében
a  rendészeti államtitkárral együttműködve – az  európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár gyakorolja,
kialakítva
a) évente november hó 30. napjáig a  Belügyminisztérium következő évi nemzetközi együttműködésére
vonatkozó prioritásokat, valamint b) az  európai együttműködési követelményeket a  Belügyminisztérium jogharmonizációs célú jogszabályelőkészítési és a szakmai szervek intézményfejlesztési feladatával kapcsolatban
figyelembe véve az EU döntéshozatali mechanizmusában kialakított követelményeket és magyar álláspontokat.
5. § A NATO Polgári Veszélyhelyzeti Tervezési Bizottság (CEPC) állandó és plenáris üléseire a  nemzeti álláspontot
– az érintett minisztériumokkal, a Külgazdasági és Külügyminisztériummal, az európai uniós és nemzetközi helyettes
államtitkárral és a  rendészeti államtitkárral való egyeztetést követően – a  BM Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF) alakítja ki.
6. § A belügyi attasék, a  Magyarország Európai Unió mellett működő Állandó Képviselete belügyi szakdiplomatáinak,
a Magyarország Állandó NATO Képviselete belügyi szakdiplomatájának, valamint az Európai Unió intézményeinél és
a  nemzetközi szervezeteknél tartós kiküldetésben lévő, a  belügyekkel foglalkozó vezető tisztségviselők szakmai
irányítását az  európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár végzi a  BM Nemzetközi Főosztály, a  BM Európai
Együttműködési Főosztály, a szakmailag illetékes belügyi szervek – a rendészeti szervek esetében a BM Rendészeti
Koordinációs Főosztály – és a kihelyező szerv közreműködésével.
7. § A rendészeti államtitkár a BM Rendészeti Információs Iroda útján a szakmai koordinációs feladatai körében felmerülő,
rendészeti tárgyú tájékoztatást kérhet a  belügyi attasék, a  Magyarország Európai Unió mellett működő Állandó
Képviselete belügyi szakdiplomatái, a  Magyarország Állandó NATO Képviselete belügyi szakdiplomatája, valamint
az Európai Unió intézményeinél és a nemzetközi szervezeteknél tartós kiküldetésben lévő, a belügyekkel foglalkozó
vezető tisztségviselői felé. A kérés, valamint a kérésre adott tájékoztatás az európai uniós és nemzetközi helyettes
államtitkár útján történik.
8. § A belügyi attasék és a  belügyi szakdiplomaták váltására vonatkozó személyügyi javaslatokat az  európai uniós és
nemzetközi helyettes államtitkár dolgozza ki a BM Nemzetközi Főosztály, a BM Európai Együttműködési Főosztály és
a  szakmailag illetékes belügyi szervek – a  rendészeti szervek esetében a  BM Rendészeti Koordinációs Főosztály –
közreműködésével. A  javaslatok – a  rendészeti szervek esetében a  rendészeti államtitkár egyetértésével –
a közigazgatási államtitkár útján kerülnek felterjesztésre a miniszterhez.
3. A kiutazások és a fogadások tervezése 9. § A Belügyminisztérium önálló szervezeti egységei a  nemzetközi együttműködési feladataik végrehajtására az  1. és
a  2.  melléklet szerinti éves kiutazási és fogadási tervjavaslatokat készítenek, amelyek tartalmazzák a  tervezett
események költségvonzatát is. A  tervjavaslatokat a  Belügyminisztérium összesített kiutazási és fogadási terveinek
elkészítése céljából minden év december hó 10. napjáig megküldik a  BM Nemzetközi Főosztálynak.
A  Belügyminisztérium összesített éves kiutazási és fogadási terveit – az  európai uniós és nemzetközi helyettes
államtitkár javaslata alapján, a közigazgatási államtitkár egyetértését követően – a miniszter hagyja jóvá.
10. § A Belügyminisztérium önálló szervezeti egységei jóváhagyott éves terveit a  tárgyév július hó 15. napjáig felül kell
vizsgálni, és az  indokolt módosítási javaslatokat a  közigazgatási államtitkár útján jóváhagyásra fel kell terjeszteni
a miniszternek.
11. § (1) A Belügyminisztérium önálló szervezeti egységei a terven felüli igény esetén – amennyiben lehetséges, az esemény
időpontját megelőzően legalább 10 munkanappal, kivételesen sürgős esetben legalább 3 nappal az  utazás vagy
fogadás megkezdése előtt – részletes szakmai indokolást tartalmazó feljegyzést készítenek, amelyet a BM Nemzetközi
Főosztály költségkalkulációval kiegészítve továbbít a  BM Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályra előzetes
ellenjegyzés céljából, majd megküldi az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkárnak véleményezésre vagy
– amennyiben az új igény a jóváhagyott tervben szereplő más esemény terhére megvalósítható – jóváhagyásra.
(2) A  jóváhagyott kiutazási és fogadási tervben szereplő más esemény terhére nem megvalósítható kiutazást vagy
fogadást az  európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár véleményezése után a  közigazgatási államtitkár
engedélyezi.
12. § (1) Ezen utasítás eltérő rendelkezésének hiányában a  belügyi szervek az  első számú vezetők vonatkozásában
– a Belügyminisztérium önálló szervezeti egységei vezetőinek kivételével – az 1. és a 2. melléklet szerinti éves kiutazási
és fogadási tervjavaslataikat minden év december hó 31. napjáig az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár
útján terjesztik fel a  miniszterhez. A  jóváhagyott terveket a  tárgyév július hó 15. napjáig felül kell vizsgálni, és
módosulásuk esetén azokat írásban fel kell terjeszteni az  európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár útján
a miniszterhez.
(2) Az  éves kiutazási és fogadási tervjavaslatokat, valamint módosulásuk esetén a  felülvizsgált terveket a  rendészeti
szervek az (1) bekezdésben meghatározottak szerint a BM Rendészeti Koordinációs Főosztályon keresztül a rendészeti
államtitkár útján terjesztik fel a miniszterhez.
(3) Az  éves kiutazási és fogadási tervjavaslatokat, valamint módosulásuk esetén a  felülvizsgált terveket a  rendészeti
szervek valamennyi szervezeti egységükre, valamint a teljes állományra vonatkozóan készítik el.
13. § (1) A 11. § hatálya alá nem tartozó belügyi szervek az első számú vezető vonatkozásában az éves kiutazási és fogadási
tervben szereplő utazás vagy fogadás, illetve terven felüli igény esetén – az engedélyezés érdekében –, amennyiben
lehetséges, az  esemény időpontját megelőzően legalább 10 munkanappal, kivételesen sürgős esetben legalább
3  nappal az  utazás vagy fogadás megkezdése előtt, a  szükségességet és terven felüliséget külön megindokolva
felterjesztik a  3.  mellékletben meghatározott kiküldetési rendelvényt a  külföldi kiutazás engedélyezésére jogosult
részére.
(2) A rendészeti szervek az (1) bekezdésben meghatározott felterjesztési kötelezettségüket a BM Rendészeti Koordinációs
Főosztályon keresztül teljesítik.
14. § (1) A  parlamenti államtitkár, a  közigazgatási államtitkár, az  önkormányzati államtitkár, a  rendészeti államtitkár, illetve
a miniszteri kabinetfőnök tervben szereplő és terven felüli kiutazását vagy fogadását a miniszter engedélyezi.
(2) A helyettes államtitkár tervben szereplő és terven felüli kiutazását a tevékenységét irányító államtitkár engedélyezi.
15. § A rendészeti államtitkár engedélyezi
a) az AH főigazgatója,
b) a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka,
c) a KEKKH elnökének,
d) az NBSZ főigazgatója,
e) az NVSZ főigazgatója,
f ) a BM OKF főigazgatója,
g) az országos rendőrfőkapitány,
h) az SZBKK főigazgatója, valamint
i) a TEK főigazgatója
tervben szereplő és terven felüli kiutazását.
16. § A közigazgatási államtitkár engedélyezi a BÁH főigazgatójának tervben szereplő és terven felüli kiutazását.
17. § Az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár engedélyezi a  BM NOK főigazgatójának tervben szereplő és
terven felüli kiutazását.
18. § A közfoglalkoztatási és vízügyi helyettes államtitkár engedélyezi az Országos Vízügyi Főigazgatóság főigazgatójának
tervben szereplő és terven felüli kiutazását.
19. § A személyügyi helyettes államtitkár engedélyezi a KSZF főigazgatójának tervben szereplő és terven felüli kiutazását.
20. § A nemzetközi közjog alanyai és ezek szervei, valamint a  magyar költségvetési szerven kívül más szervezet, jogi
személy, valamint természetes személy költségére külföldi utazást csak különösen indokolt esetben – az  európai
uniós és nemzetközi helyettes államtitkár előzetes véleményét követően – a miniszter vagy a közigazgatási államtitkár
engedélyezhet.
21. § A belügyi szervek – az AH, a KEKKH és az NBSZ kivételével – a hivatalos külföldi kiküldetések elszámolásához és azok
költségeinek nyilvántartásához a Forrás KGR Külföldi kiküldetés modulját kötelesek használni.
4. Képviselet nemzetközi és kormányzati szervezetekben 22. § A közigazgatási államtitkár egyetértésével az  európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár javaslatot tesz
a nemzetközi szervezetekben és azok bizottságaiban, illetve más nemzetközi szakosított szervezetekben, továbbá
két- vagy többoldalú nemzetközi szerződések alapján létrehozott testületekben a magyar felet képviselő személyekre.
Kijelölésükről a  miniszter dönt. E  rendelkezés nem vonatkozik azon belügyi szervekre, amelyek jogszabályban
rögzített felhatalmazás alapján látják el a képviseletet.
23. § Európai uniós és nemzetközi támogatások esetén a  nemzetközi, európai uniós és kormányzati koordinációban
az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár vagy az általa kijelölt személy képviseli a Belügyminisztériumot.
5. A belügyi szervek feladatai 24. § (1) A belügyi szervek
a) szakterületükön a Belügyminisztérium nemzetközi együttműködésre vonatkozó prioritásait figyelembe véve
tartják fenn két- vagy többoldalú szakmai kapcsolataikat,
b) szakmai feladataik során teljesítik a nemzetközi szerződésből vagy nemzetközi szervezetben fennálló tagságból
eredő kötelezettségeiket,
c) végzik a  nemzetközi szerződések által hatáskörükbe utalt feladatokat, részt vesznek a  vegyes bizottságok,
az éves munkatalálkozók tevékenységében,
d) a  BM Európai Együttműködési Főosztály – valamint a  rendészeti szervek a  BM Rendészeti Koordinációs
Főosztály – koordinációja mellett részt vesznek a hatáskörükbe tartozó nemzetközi szerződések előkészítésében,
valamint a szerződés létrehozására irányuló szakértői egyeztetéseken,
e) nemzetközi tevékenységük kiemelt eseményeiről és eredményeiről, illetve a  nemzetközi együttműködési
megállapodásokról – amennyiben közjogi szervezetszabályozó eszköz eltérően nem rendelkezik –
folyamatosan tájékoztatják az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkárt.
(2) A rendészeti szervek az e) pontban foglalt tájékoztatást a nemzetközi tevékenységük kiemelt eseményei és eredményei
tekintetében a BM Rendészeti Információs Irodán keresztül a rendészeti államtitkár és az európai uniós és nemzetközi
helyettes államtitkár részére teljesítik, a külön utasításban foglaltaknak megfelelően.
25. § (1) Ha közjogi szervezetszabályozó eszköz előírásából más nem következik, a  belügyi szervek előző évi nemzetközi
tevékenységének értékelése a szervek éves jelentésének részét képezi.
(2) A rendészeti szervek éves jelentésüket december hó 31. napjáig a BM Rendészeti Információs Iroda útján a rendészeti
államtitkárhoz terjesztik fel.
26. § (1) A belügyi szervek a  megvalósult programokról a  4.  melléklet szerinti nyomtatványon, az  ott meghatározott
tartalommal, a  hazaérkezéstől (fogadástól) számított 8 munkanapon belül, kivételes fontosságú esemény esetén
soron kívül úti jelentést készítenek.
(2) A Belügyminisztérium önálló szervezeti egységei a  jelentéseket jóváhagyásuk után a  31.  §-ban meghatározottak
szerint továbbítják a Nemzetközi Főosztálynak.
(3) Az 1.  § b)  pont 3–6.  alpontjában felsorolt belügyi szervek – a  (4)  bekezdésben meghatározott kivétellel –
az (1) bekezdésben meghatározottak szerinti nyomtatványon, tartalommal és határidőn belül kizárólag az első számú
vezető megvalósult programjáról készített jelentést terjesztik fel a felügyelő államtitkárhoz (helyettes államtitkárhoz),
valamint tájékoztatásul megküldik az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkárnak.
(4) A rendészeti szervek az úti jelentéseket a BM Rendészeti Koordinációs Főosztály útján a  rendészeti államtitkárhoz
terjesztik fel. A jóváhagyott jelentéseket a BM Rendészeti Koordinációs Főosztály tájékoztatásul megküldi az európai
uniós és nemzetközi helyettes államtitkárnak.
(5) A Nemzeti Biztonsági Felügyelet az úti jelentéseket a BM Rendészeti Információs Iroda részére küldi meg, amelyeket
a  BM Rendészeti Információs Iroda haladéktalanul továbbít az  európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár
részére is.
27. § A rendészeti szervek kivételével a belügyi szervek az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár engedélyének
kikérését követően, a  nemzetközi szerződések felhatalmazása alapján vagy saját hatáskörben nemzetközi
szerződésnek nem minősülő, képzésre, továbbképzésre és tapasztalatcserére irányuló együttműködési
megállapodásokat köthetnek.
28. § (1) A belügyi szervek szakterületüknek megfelelően háttéranyagot készítenek a Belügyminisztérium felsővezetői, illetve
a Külgazdasági és Külügyminisztérium részére készülő tárgyalási tematikák összeállításához, amelyet nyílt információk
esetén a BM Nemzetközi Főosztály részére küldenek meg.
(2) Minősített információk esetén a háttéranyagot a BM Rendészeti Információs Iroda útján a rendészeti államtitkárnak
terjesztik fel, aki gondoskodik azok összesítéséről és továbbításáról.
29. § A Belügyminisztérium képviseletében kiutazó személy felelős a  jóváhagyott szakmai álláspont képviseletéért és
a belügyminisztériumi álláspont érvényesítéséért.
6. Nemzetközi segítségnyújtási tevékenység 30. § (1) A  nemzetközi segítségnyújtási tevékenység koordinációját az  európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkár,
a BM Nemzetközi Főosztály és a BM OKF végzi az alábbi megosztás szerint:
a) a nemzetközi katasztrófaelhárítási, polgári védelmi és humanitárius segítségnyújtás koordinálását az érintett
tárcák között, valamint a segítségnyújtásban részt vevő szervek tevékenységének megszervezését és egyéb
operatív feladatokat – a rendészeti államtitkár egyidejű tájékoztatása mellett – a BM OKF végzi,
b) az egyéb rendkívüli helyzetben a nemzetközi segítségnyújtási tevékenységből eredő tárcaszintű koordinációs
feladatokat a BM Nemzetközi Főosztály végzi.
(2) Az  Európai Unió tagállamai által, illetve a  harmadik országok szerveivel létesített kapcsolat keretében tett
segélyfelajánlásokról a belügyi szervek az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkárt kötelesek tájékoztatni.
A felajánlott támogatás elfogadásáról az európai uniós és nemzetközi helyettes államtitkárt – amennyiben lehetséges –
előzetesen tájékoztatni kell.
7. Szakanyagok és úti jelentések felvitele a BM Intranetre
31. § (1) A Belügyminisztérium érintett önálló szervezeti egységei gondoskodnak arról, hogy a Belügyminisztériumot érintő
nem minősített nemzetközi információk, dokumentumok, úti jelentések, a  Magyarországon, valamint külföldön
megvalósult nemzetközi eseményekről készült, 4. melléklet szerinti jelentések 15 munkanapon belül megküldésre
kerüljenek a BM Nemzetközi Főosztálynak.
(2) A  BM Nemzetközi Főosztály gondoskodik róla, hogy az  (1)  bekezdésben meghatározott jelentések a  beérkezéstől
számított 10 napon belül felkerüljenek a BM Intranet portáljára.
32. § A Belügyminisztérium feladat- és hatáskörét érintő nemzetközi jogi tárgyú megállapodások idegen nyelvű változatát
és – amennyiben rendelkezésre áll – annak magyar nyelvű fordítását a szakterületért felelős belügyi szerv vezetője
a BM Intranetre történő felvitel érdekében a BM Nemzetközi Főosztály rendelkezésére bocsátja.
8. Záró rendelkezések 33. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
34. § Hatályát veszti
a) a belügyminiszter irányítása alá tartozó egyes önálló belügyi szervek jelentési rendjéről és egyes koordinációs
feladatokról szóló 9/2011. (IV. 15.) BM utasítás 2.  pont b) és e)  alpontja, 3.  pont a)  alpontja, 7.  pontja és
11–14. pontja, valamint
b) a Belügyminisztérium két- és többoldalú nemzetközi kapcsolatainak rendjéről szóló 26/2011. (IX. 9.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
10/2015. (VI. 25.) FM utasítása az Európa Diplomával rendelkező területekről.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 9. pontjában meghatározott feladat- és
hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – az Európa
Diploma cím adományozása egységes rendjének kialakítása, valamint az Európa Tanácsnak az Európa Diplomával rendelkező
területekre vonatkozó ajánlásai végrehajtása érdekében a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Földművelésügyi Minisztériumra (a továbbiakban: Minisztérium), valamint a földművelésügyi
miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló nemzeti park igazgatóságokra (a továbbiakban: igazgatóság)
terjed ki.
2. § Az Európa Diploma cím (a továbbiakban: Diploma) elnyeréséhez szükséges pályázatot a működési területe szerint
érintett igazgatóság készíti elő és küldi meg a miniszternek. A Diploma elnyeréséhez az Európa Tanács által
rendszeresített, annak honlapján elérhető formanyomtatványon kell a pályázatot benyújtani. Pályázatot csak védett
természeti területre, illetve védett természeti terület egy részére lehet benyújtani.
3. § A miniszter a pályázatot a Minisztérium Természetmegőrzési Főosztálya javaslata alapján megvizsgálja, és
– egyetértése esetén – benyújtja az Európa Tanácshoz. A pályázat benyújtásához a Természetmegőrzési Főosztály
beszerzi a feladatköre szerint érintett más minisztérium egyetértését.
4. § A terület természetvédelmi kezelését a külön jogszabályban kijelölt természetvédelmi kezelője az Európa Tanács
Miniszteri Bizottsága által kiadott határozatban foglalt ajánlásoknak megfelelően végzi. A természetvédelmi kezelő
a  területért felelős foglalkoztatottját jelöli ki, aki a terület felügyeletét a nemzeti park igazgatóság igazgatójának
irányítása mellett látja el.
5. § Az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által kiadott határozatban foglalt ajánlások végrehajtására a természetvédelmi
kezelő a környezetügyért felelős helyettes államtitkár jóváhagyásával intézkedési tervet készít a Diploma
érvényességének idejére.
6. § A működési területe szerint érintett igazgatóság – az Európa Tanács által előírt tartalommal – éves jelentést készít,
amelyet minden év november 15-ig jóváhagyásra megküld a környezetügyért felelős helyettes államtitkárnak.
A jóváhagyott jelentést az igazgatóság papír alapon és elektronikus formában megküldi az Európa Tanács illetékes
szervezeti egységének.
7. § A Minisztérium és a Diploma területével érintett igazgatóság közreműködik a Diplomával rendelkező terület Európa
Tanács által végzett ötévenkénti felülvizsgálatában.
8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az Európa Diplomával rendelkező területekről szóló 9/2007. (K. V. Ért. 4.) KvVM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
7/2006. (MK 94.) OKM utasítása az Oktatási és Kulturális Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. §

A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 65. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás
alapján – a miniszterelnök 2006. július 27-én megadott jóváhagyását követően – az Oktatási
és Kulturális Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SzMSz)
jelen utasítás mellékleteként kiadom.
2. §

Az SzMSz hatálybalépését követő 30 napon belül – a szervezeti egységek ügyrendjeinek
figyelembevételével – kell meghatározni és az SzMSz mellékleteiként kiadni a
köztisztviselőkről szóló 1992. évi XXIII. törvény 11/A. § (2) és (4) bekezdése, 22/A. §
(8) bekezdése, 32. § (3) bekezdése és 48/A. § (3) bekezdése szerinti munkaköröket.
3. §

Ez az utasítás 2006. augusztus 1-jén lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
19/2012. (II. 16.) ME határozata a Nemzetközi Távközlési Egyesület 2012. Rádiótávközlési Világértekezletén való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek azzal, hogy a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) 2012. január 23. és február 17. között Svájcban
tartandó Rádiótávközlési Világértekezletén Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívom a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az adott
Rádiótávközlési Világértekezlet előtt adja ki; 4. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, vagy az általa kijelölt személyt, hogy a Rádiótávközlési Világértekezlet
záró okiratát kézjegyével lássa el. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2019. (II. 14.) KKM közleménye az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti Társulási Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. LXXXI. törvény 2. §-a és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2014. évi LXXXI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. december 8-i 169. számában kihirdetett, az egyrészről
az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti Társulási Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) 431. cikk 2. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a megállapodás az azt az időpontot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor az utolsó megerősítő
vagy jóváhagyó okmányt letétbe helyezték.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges utolsó értesítés megtételének napja: 2016. május 23.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. július 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. évi LXXXI. törvény 4. § (3) bekezdésével
megállapítom, hogy az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről
Grúzia közötti Társulási Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. évi LXXXI. törvény 2. §-a és 3. §-a 2016. július 1-jén,
azaz kettőezertizenhat július elsején lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1208/2018. (IV. 5.) Korm. határozata egyes állami tulajdonú gödöllői ingatlanok egyházi jogi személy részére történő ingyenes tulajdonba adásáról, valamint további állami tulajdonú gödöllői ingatlanok egyházi jogi személy részére történő átadásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés g) pontjában, valamint 36. § (3) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva úgy dönt, hogy a  Gödöllő 4939, 4948/4, 4949, 4950, 4951/2, 4953/1, 4953/2,
4957/12 helyrajzi számú ingatlanok (a  továbbiakban: Ingatlanok) ingyenesen a  Gödöllői Premontrei Perjelség
(a  továbbiakban: egyházi jogi személy) tulajdonába kerüljenek missziós, oktatási és szociális tevékenységeinek
ellátása céljából;
2. egyetért azzal, hogy a Gödöllő 4938, 4951/4, 4951/6, 4951/8, 4951/12, 4954/1 és 4954/2 helyrajzi számú ingatlanok
az  előzetesen szükséges intézkedések megtételét követően ingyenesen az  egyházi jogi személy tulajdonába
kerüljenek;
3. az 1.  pontban foglaltak végrehajtása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg
a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő
bejegyzésére alkalmas szerződés (a  továbbiakban: szerződés) az  egyházi jogi személlyel megkötésre kerüljön
azzal, hogy a  szerződés – a  tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelményeken
túlmenően – tartalmazza:
a) az ingatlanok tulajdonosi joggyakorló által megállapított forgalmi értékét,
b) az egyházi jogi személy az ingatlanokat terhelő kötelezettségeket teljeskörűen átvállalja, ideértve a Gödöllő
4951/2 helyrajzi számú ingatlant terhelő használat jogát, valamint az  esetlegesen felmerülő általános
forgalmi adó megtérítését is,
c) az egyházi jogi személy vállalja, hogy a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a  továbbiakban:
Nvtv.) 13.  § (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló
beszámolási kötelezettségének – a  szerződés hatálybalépését követő évtől kezdődően – minden év
december 31. napjáig írásban tesz eleget,
d) amennyiben az egyházi jogi személy a c) alpontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az a) alpont
szerinti bruttó forgalmi érték 5 százalékát mint késedelmi kötbért köteles az  MNV Zrt. erre vonatkozó
felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül megfizetni,
e) az ingatlanokat az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint az  egyházi jogi személy a  jelen határozatban
és a  szerződésben az  adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles használni és
hasznosítani,
f ) ha az egyházi jogi személy az e) pontban foglalt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget,
az  MNV Zrt. az  Nvtv. 13.  § (7) és (8)  bekezdésének megfelelően jár el azzal, hogy az  egyházi jogi személy
a  nemteljesítési kötbért köteles a  felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül az  MNV Zrt.-nek
megfizetni;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az e határozat közzétételét követő 3 hónapon belül
4. a 2. pontban foglaltak végrehajtása érdekében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján a  Gödöllő 4951/12 helyrajzi számú, kivett
park művelési ágban nyilvántartott ingatlan esetében vizsgálja meg az  ingatlan egyházi jogi személy
részére ingyenesen történő átadásának feltételeit, és a  vizsgálat eredménye alapján a  g)  alpont szerinti
előterjesztésben tegyen javaslatot az ingatlan átadásának módjára vonatkozóan;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a gödöllői Szent István Egyetem (a továbbiakban: Egyetem)
útján, a  földművelésügyi miniszter bevonásával gondoskodjon a  Gödöllő 4938 és 4951/8 helyrajzi számú
ingatlanok esetében szükséges telekalakítási eljárás lefolytatásáról, és az  egyházi jogi személlyel, valamint
az ingatlanok vagyonkezelőjével lefolytatott egyeztetéseket követően határozza meg az egyházi jogi személy
részére átadni javasolt ingatlanok körét;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az Egyetem útján, a földművelésügyi miniszter bevonásával
gondoskodjon a  Gödöllő 4951/4, 4951/6, 4954/1 és 4954/2 helyrajzi számú ingatlanok, valamint szükség
szerint a Gödöllő 4951/8 helyrajzi számú ingatlan megosztása után kialakuló, és a b) alpont szerint átadásra
javasolt ingatlanok művelési ágának megváltoztatásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet tulajdonosi jogkörébe
tartozó ingatlanok esetében a művelési ágból történő kivonást és telekalakítást követően intézkedjen azok
MNV Zrt. részére történő átadásáról;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: az e határozat közzétételét követő 3 hónapon belül
e) a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11. § (2) és (3) bekezdéseiben foglaltakra figyelemmel
beruházási célterületté nyilvánítja a  Gödöllő város belterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás szerint
Gödöllő belterület 4951/4, 4951/6, 4951/8, 4954/1 és 4954/2 helyrajzi számú földrészleteket, valamint
ezekből a földrészletekből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket;
f ) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere kezdeményezésére
gondoskodjon a c) alpont szerinti ingatlanok művelési ágának megváltoztatása során felmerülő erdővédelmi
járulék megfizetéséhez szükséges forrásnak a  Magyarország 2018. évi költségvetéséről szóló 2017. évi C.
törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
g) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az a)–b)  alpontok alapján meghatározott ingatlanok és
a c) alpont szerinti eljárás befejeződését követően az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlása alá került ingatlanok
vonatkozásában készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  egyházi jogi személy javára átadni javasolt
ingatlanokról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a b) alpont szerinti telekalakítási eljárások és a c) alpont szerinti művelési ág megváltoztatására
irányuló eljárások befejeződését követően azonnal
 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy amennyiben a  4.  pont a)–c)  alpontjaiban megjelölt ingatlanok
átadásával kapcsolatban jogszabályi akadály merül fel, abban az  esetben a  4.  pont g)  alpontja szerinti
előterjesztésben tegyen javaslatot az érintett ingatlan vonatkozásában az egyházi jogi személy részére ingyenesen
történő használati jogcím biztosítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont g) alpontja szerinti előterjesztés elkészítésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
78/2014. (II. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Fehérvári Anikót
2014. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
86/2009. (X. 22.) OGY határozata dr. Dávid Ibolya országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Dávid Ibolya országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Legfőbb Ügyész
KF.7265/2008/48-I. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
116/2018. (HK 1/2019.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezető kinevezéséről.
A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 23. § (1) és (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, figyelemmel a Nemzeti Biztonsági Felügyelet
működésének, valamint a minősített adat kezelésének
rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 5. §
(1) és (2) bekezdésében foglaltakra, a biztonsági vezető
személyével szemben támasztott követelményeknek való
megfelelésre és a BM Nemzeti Biztonsági Felügyelet elnökének a BM/22253-2/2018. iktatószámú ügyiratba
foglalt egyetértésére, 2019. január 1-jei hatállyal
kinevezem a Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezetőjévé Orbán Szilvia (Pécs, 1965. 09. 21.) ezredest. A Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezetője a honvédelmi miniszternek, mint a minősített adatot kezelő szerv vezetőjének átruházott hatáskörében eljárva látja el a személyi, fizikai, adminisztratív és elektronikus biztonságra vonatkozó szabályok alkalmazásának felügyeletét a Honvédelmi
Minisztériumban.
A biztonsági vezető részletes feladatait a minősített adat
védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény, valamint a végrehajtásáról szóló kormányrendeletek tartalmazzák.
Budapest, 2018. december 21. Dr. Benkő Tibor s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
47/2009. (VII. 23.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról
szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, a nemzeti fejlesztési és gazdasági
miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és az
Indonéz Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás
(a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását
követően a szerződés végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1360/2013. (VI. 24.) Korm. határozata az M85–M86 sz. gyorsforgalmi út Szeleste–Csorna közötti szakaszának beruházása kapcsán felmerülő régészeti feltárási költségek megállapításáról.
A Kormány
 1. a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 23/E. § (2) bekezdése alapján
az  M85–M86 sz. gyorsforgalmi út Szeleste–Csorna közötti szakaszának beruházása kapcsán a  teljes próbafeltárás,
a  teljes felületű feltárás és az elfedés, valamint az ezekhez közvetlenül kapcsolódó régészeti földmunka költségeit
a  Kötv. 23/E.  § (1)  bekezdése szerinti összegnél bruttó 250 millió forinttal magasabb értékben állapítja meg
az érintett régészeti lelőhelyek fizikai állapotromlásának elkerülése érdekében akként, hogy bruttó 100 millió forint
a  Vas megyei szakasz régészeti feladatellátására, bruttó 150 millió forint a  Győr-Moson-Sopron megyei szakasz
régészeti feladatellátására használható fel,
2. egyetért azzal, hogy az 1. pontban meghatározott költségek fedezetét az érintett projekt költségvetése a Közlekedés
Operatív Program forrásaiból biztosítsa,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. a régészeti feladatellátás mielőbbi megkezdése érdekében egyetért azzal, hogy a  kivitelezést megelőző régészeti
feladatellátással érintett területen a  gépi földmunka bruttó 290,2 millió forintos költségeinek finanszírozása
a Közlekedés Operatív Program forrásainak terhére az M85–M86 sz. gyorsforgalmi út projekt régészeti költségekre
tervezett keretéből történjen.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
79/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva U. K. és Sz. V. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
Egyetért-e azzal, hogy továbbra is önálló országgyűlési biztos védje a személyes adatainkat, a közérdekű adatokat
viszont ne titkolhassák el előlünk?
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény hozza létre az
adatvédelmi biztos önálló intézményét (IV. fejezet). Ennek megfelelően az adatvédelmi biztos jogállása megegyezik az
állampolgári jogok országgyűlési biztosának (részben az Alkotmányban szabályozott) jogállásával.
A 2012. január 1-jétől hatályos Alaptörvény 30. cikke ugyanakkor csak egy országgyűlési biztost (alapvető jogok
biztosa) nevesít, és a VI. cikkben utal arra, hogy a személyes adatok védelméhez és a közérdekű adatok
megismeréséhez való jog érvényesülését független hatóság ellenőrzi.
Fentiek értelmében az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a választópolgár egy, a hatályos szabályozás
szerinti megoldással megegyező, ugyanakkor a jövőbeli szabályozással ellentétes felvetés esetén nem tudja kétséget
kizáróan eldönteni, hogy „igen” vagy „nem” szavazatával pontosan milyen megoldást támogat.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában két
kérdés, amelyek logikailag nem képeznek egységet, külön-külön is megválaszolhatók (a személyes adatok
védelmében eljáró független országgyűlési biztos intézménye és a közérdekű adatok megismerhetőségének
kérdése). Így a választópolgárnak nincs lehetősége megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt
nyilvánítani a kezdeményezésről. Ennek alapján a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen
válaszolni.
Mivel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
így a Testület az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat 1992. évi LXIII. törvény IV. fejezetén, az Alaptörvény 30. cikkén, és VI. cikkén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. §
c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1457/2016. (VIII. 24.) Korm. határozata Magyarország Lendvai Főkonzulátusának új épületben történő elhelyezéséről.
A Kormány
 1. egyetért Magyarország Lendvai Főkonzulátusának új épületben történő elhelyezésével és felhatalmazza
a  külgazdasági és külügyminisztert az  új épület vásárlására vonatkozó tárgyalások lebonyolítására és
megvásárlásának előkészítésére a nemzetgazdasági miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával;
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter és a  nemzeti fejlesztési miniszter
bevonásával az  ingatlanvásárlás és a  vonatkozó tárgyalások lebonyolításával összefüggő feladatokkal kapcsolatos
intézkedéseket tegye meg és folyamatosan tájékoztassa a Kormányt a tárgyalások előrehaladásáról, eredményéről
és az esetleges további teendőkről.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1693/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program keretében benyújtott, ipari parkok, iparterületek fejlesztésére, turizmusfejlesztésre, közlekedésfejlesztésre, városfejlesztésre, az önkormányzatok által vezérelt helyi közcélú energiaellátás megvalósítására és megújuló energiaforrások felhasználására irányuló, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az 1. mellékletben foglalt táblázat A–C és E oszlopában meghatározott projektjavaslatok (a továbbiakban:
projektjavaslatok) 1. mellékletben foglalt táblázat D oszlopa szerinti támogatásához,
 2. hozzájárul a projektjavaslatok támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
438/2012. (HK 15.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2521 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 2521 (1 kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök 8/2009. (XII. 23.) HM
HVKF közleményében fenntartás nélkül elfogadott és a
Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 29/2010. (HK 8.) HM HVKFH intézkedésében hatályba léptetett és hatályba léptetett STANAG 2521
CBRN (EDITION 1) – CBRN DEFENCE ON OPERA
TINONS AJP-3.8.1 – VOL I című NATO egységesítési
egyezményt, eredeti angol nyelven.
3. Az egységesítési egyezmény a Magyar Honvédség
összhaderőnemi műveletekben résztvevő katonai szervezetek parancsnokai és törzsei részére határoz meg alapelveket, segítséget nyújt olyan műveletek tervezéséhez és
végrehajtásához, ahol ABV események (csapások és kibocsátások) bekövetkezésének lehetőségével kell számolni.
A kiadvány elsődlegesen a harcászati szintű alkalmazásához készült, de a benne foglaltak magasabb szinten is alkalmazhatók
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
358/2014. (IX. 19.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kőrös Andrást 2015. március 1-jei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. szeptember 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
223/2010. (IX. 2.) KE határozata A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 7. §-ában kapott felhatalmazás alapján a következők szerint
rendelkezem:
1. A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel elnevezéssel kitüntetéseket
alapítok.
2.1. A Köztársaság Elnökének Érdemérme (a továbbiakban: Érdemérem) kitüntetés annak a magyar vagy külföldi
állampolgárnak adományozható, aki életútjával, szakmai tevékenységével kiemelkedő érdemeket szerzett, különösen
a tudományok, az ifjúság nevelése, az elesettek és hátrányos helyzetűek támogatása, a természeti környezet
megóvása terén, valamint művészi alkotói és előadói, illetve a köz szolgálatában végzett tevékenységével.
2.2. A Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel (a továbbiakban: Díszoklevél Éremmel) kitüntetés a magyar nemzet
közösségének szolgálatáért személyeknek, intézményeknek vagy településeknek adományozható.
3. Az Érdemérem és a Díszoklevél Éremmel kitüntetést a köztársasági elnök adományozza. Az adományozást
a köztársasági elnök a Magyar Közlönyben közzéteszi.
4.1. Az Érdemérem 60 mm átmérőjű, aranyozott ezüst (925 ezrelék finomságú) anyagú érem. Előoldalán a Magyar
Köztársaság címere címertartó angyalpárral, hátoldalán „DR. SCHMITT PÁL KÖZTÁRSASÁGI ELNÖK ÉRDEMÉRME”
felirat látható. Az Érdemérmet díszes adományozó levél kíséri, melynek szövegezése mindig egyedileg készül.
4.2. A Díszoklevél Éremmel kitüntetés szövegezése mindig egyedileg készül 400 X 200 mm-es méretű, a köztársasági elnök
vízjeggyel ellátott papírjára. A díszoklevelet 45 mm átmérőjű ezüst (925 ezrelék finomságú) anyagú érem kíséri.
Előoldalán a Magyar Köztársaság címere címertartó angyalpárral, hátoldalán „DR. SCHMITT PÁL KÖZTÁRSASÁGI
ELNÖK EZÜSTÉRME” felirat látható.
5. Az Érdeméremhez hordható aranyozott ezüst, a Díszoklevél Éremmel kitüntetéshez ezüst, 12 mm nagyságú
címertartó angyalpár által tartott magyar címer kitűző tartozik.
6. Az Érdemérem és a Díszoklevél Éremmel kitüntetés adományozásának tárgyi feltételeiről, az Érdemérem és
a Díszoklevél Éremmel kitüntetés tulajdonosainak nyilvántartásáról, továbbá az adományozás közzétételéről
a Köztársasági Elnöki Hivatal gondoskodik.
Budapest, 2010. szeptember 2. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1030/2014. (II. 3.) Korm. határozata a 2013. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. a 2013. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti felhasználást engedélyezi,
és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el,
2. a 2013. évi kötelezettségvállalással terhelt, azonban meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem terhelt,
a  XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 1 947 320 ezer forint összegű költségvetési
maradványnak
a) az Ávr. 153. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a felhasználását engedélyezi és
b) az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
3. a 2013. évi kötelezettségvállalással terhelt, a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél keletkezett
150  000  ezer  forint összegű költségvetési maradványnak az  Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök