text:
1680/2014. (XI. 26.) Korm. határozata az ENSZ Gyermekalapja Globális Szolgáltató Központjának lehetséges budapesti elhelyezéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  ENSZ Gyermekalapja (a továbbiakban: UNICEF) Globális Szolgáltató Központjának Budapestre
történő telepítése érdekében készült pályázati anyagot és egyetért annak az UNICEF végrehajtó igazgatója részére
a  Külgazdasági és Külügyminisztérium útján történő benyújtásával, ennek érdekében felhívja a  külgazdasági és
külügyminisztert a szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2014. november 29.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy sikeres pályázat esetén gondoskodjon az UNICEF Globális Szolgáltató
Központ budapesti elhelyezéséhez és működéséhez szükséges 2015. évi források biztosításáról, valamint
a megkötésre kerülő megállapodás szerint 2016. évtől 14 évig a szükséges források költségvetési tervezéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az UNICEF-fel megkötésre kerülő megállapodás szerint
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy sikeres pályázat esetén Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság útján
gondoskodjon az  UNICEF Globális Szolgáltató Központ budapesti elhelyezéséhez és működéséhez szükséges
ingatlan bérletéről, bútorozásáról és folyamatos üzemeltetéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az UNICEF-fel megkötésre kerülő megállapodás szerint
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy sikeres pályázat esetén gondoskodjon a  2015., 2016. és 2017. évi
központi költségvetés Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében évi 150 ezer dollárnak megfelelő forint forrás
biztosításáról, amelyet a Kormány az UNICEF nemzetközi gyermekvédelmi programjaira ajánl fel.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a tárgyalások folytatására vonatkozó UNICEF tájékoztatást követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
332/2014. (HK 12.) HVKF intézkedése az egészségügyi pályaalkalmassági vizsgálatok tárgykörben tartandó egyeztető értekezlet végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (l) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. Korm. rendelet 11. §
(3) bekezdése alapján – figyelemmel a hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra, valamint a katonai oktatási intézményi tanulmányokra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság elbírálásáról, továbbá az egészségügyi
szabadság, a szolgálatmentesség és a csökkentett napi
szolgálati idő engedélyezésének szabályairól szóló
7/2006. (III.21.) HM rendeletben foglaltakra – a következő
intézkedést adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) és a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) hadrendje szerinti katonai szervezetei (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) hivatásos és
szerződéses állományára terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy a jelen intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtásában
közreműködni szíveskedjen.
3. Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát, hogy jelen intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtásában közreműködni szíveskedjen.
2. Az egészségügyi pályaalkalmassági vizsgálatok
tárgykörben tartandó egyeztető értekezlet
(a továbbiakban: PAB Egyeztető Értekezlet)
végrehajtásának rendje 4. A pályaalkalmassági vizsgálatok tervezhetőségének,
valamint végrehajtásuk gördülékenységének biztosítása
érdekében, féléves rendszerességgel, PAB Egyeztető Értekezlet végrehajtását rendelem el.
5. A PAB Egyeztető Értekezletek időpontjai:
a) az évi első PAB Egyeztető Értekezlet időpontját az
intézkedés kiadását követő két hónapon belül, elsősorban
május hónapban kell kijelölni úgy, hogy az a folyó év július hó első napjától hat hónapra rögzítse a pályaalkalmassági vizsgálatok ütemezését;
b) az évi második PAB Egyeztető Értekezlet időpontját
elsősorban november hónapban kell kijelölni úgy, hogy a
soron következő naptári év első napjától féléves időtartamra rögzítse a pályaalkalmassági vizsgálatok ütemezését.
6. A PAB Egyeztető Értekezleten vegyen részt:
a) az MH egészségügyi főnök,
b) az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban:
MH EK) Védelem-egészségügyi Igazgatóság Repülőorvosi, Alkalmasságvizsgáló és Gyógyító Intézet (a továbbiakban: MH EK VEI RAVGYI) intézetvezető főorvos,
c) az Egészségügyi Pályaalkalmasság-vizsgáló Bizottság (a továbbiakban: Eü PAB) elnöke és tagjai,
d) az MH EK VEI RAVGYI Katonai Alkalmasságvizsgáló Osztály, Koordinációs és Dokumentációs Alosztály
alosztályvezetője és tervező szakemberei,
e) az alkalmasság-vizsgálatok kezdeményezésre jogosult honvédelmi szervezetek képviselői,
f) az MH EK VEI RAVGYI állományából kijelölt jegyzőkönyvvezető és technikai kiszolgáló állomány.
7. A PAB Egyeztető Értekezlet helyszíneként az
MH EK VEI RAVGYI bázisát jelölöm ki.
3. A PAB Egyeztető Értekezlet végrehajtásával
kapcsolatos feladatok
8. Az MH EK parancsnoka:
a) intézkedjen, hogy a vizsgálati kapacitás figyelembe
vételével az MH EK VEI RAVGYI szakemberei tervezzék
meg a pályaalkalmasság-vizsgálatokat; azok típusainak
megfelelően a létszámkereteket, vizsgálati naponként történő bontásban (a továbbiakban: Vizsgálati Keret);
b) intézkedjen a Vizsgálati Keret továbbítására az igénytámasztó szervezetek részére, legkésőbb a PAB Egyeztető
Értekezlet előtt négy héttel;
c) intézkedjen arra az MH EK VEI RAVGYI felé, hogy
a honvédelmi szervezetek által felterjesztett vizsgálati igényeket tartalmazó Előzetes Vizsgálati Igénylések összesítésre kerüljenek;
d) intézkedjen arra, hogy az MH EK VEI RAVGYI
szakemberei által összesített Előzetes Vizsgálati Ütemterv
két héttel az értekezlet előtt a honvédelmi szervezetek részére megküldésre kerüljön, illetve kerüljön bemutatásra a
PAB Egyeztető Értekezleten;
e) jelölje ki a PAB Egyeztető Értekezlet időpontját, intézkedjen az előkészítés érdekében végrehajtandó kiegészítő feladatok végrehajtására, és az időpontról és a helyszínről küldjön értesítést a honvédelmi szervezetek részére, legkésőbb a tervezett időpont előtt négy héttel;
f) intézkedjen arra, hogy a PAB Egyeztető Értekezleten
rögzített Végleges Vizsgálati Ütemterv kerüljön felterjesztésre jóváhagyás céljából részemre, legkésőbb a PAB
Egyeztető Értekezletet követő 5 munkanapon belül;
g) intézkedjen arra, hogy a PAB Egyeztető Értekezletről
készüljön jegyzőkönyv és az kerüljön megküldésre részemre legkésőbb 5 munkanapon belül.
9. A HVK Személyzeti Csoportfőnökség, csoportfőnök: a) a miniszter közvetlen irányítása, illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezetek szolgálati és nem szolgálati
jogviszonyban lévő állománya és a Honvéd Vezérkar személyi állománya részére, a Vizsgálati Keret figyelembe
vételével és kitöltésével tervezze be a vizsgálati igényét; a
vizsgálatok típusát, a vizsgálandók körét, létszámát, az alkalmasság-vizsgálat tervezett időpontjait az adott féléves
időszakra, azt Előzetes Vizsgálati Igénylésben rögzítse;
b) intézkedjen arra, hogy az Előzetes Vizsgálati Igények
kerüljenek felterjesztésre az MH EK VEI RAVGYI részére az Értekezlet előtt három héttel;
c) intézkedjen arra, hogy az MH EK VEI RAVGYI
szakemberei által megtervezett Ütemtervet pontosítás
után, de a PAB Egyeztető Értekezlet előtt legkésőbb egy
héttel küldje meg az MH EK VEI RAVGYI részére.
10. A Honvéd Vezérkar főnökének szolgálati alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek parancsnokai
intézkedjenek:
a) a hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra, valamint a katonai oktatási intézményi tanulmányokra való
egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság elbírálásáról,
továbbá az egészségügyi szabadság, a szolgálatmentesség
és a csökkentett napi szolgálati idő engedélyezésének szabályairól szóló 7/2006. (III. 21.) HM rendeletben (a továbbiakban: R) 21. § (4) bekezdésben meghatározott állományilletékes személyügyi szerv vezetői felé, hogy a
Vizsgálati Keret figyelembe vételével és kitöltésével tervezzék be a vizsgálati igényüket; a vizsgálatok típusát, a
vizsgálandók körét, létszámát, az alkalmasság-vizsgálat
tervezett időpontjait az adott féléves időszakra, azt
Előzetes Vizsgálati Igénylésben rögzítsék;
b) intézkedjenek arra, hogy az Előzetes Vizsgálati Igények kerüljenek felterjesztésre az MH EK VEI RAVGYI
részére az Értekezlet előtt három héttel;
c) intézkedjenek arra, hogy az MH EK VEI RAVGYI
szakemberei által megtervezett Ütemtervet pontosítás
után, de a PAB Egyeztető Értekezlet előtt legkésőbb egy
héttel küldjék meg az MH EK VEI RAVGYI részére.
11. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka intézkedjen a szolgálati alárendeltségébe tartozó alakulatok vezetőin keresztül, hogy a R. 21. § (4) bekezdésben meghatározott állományilletékes személyügyi szerv
vezetői:
a) a Vizsgálati Keret figyelembe vételével és kitöltésével tervezzék be a vizsgálati igényüket; a vizsgálatok típusát, a vizsgálandók körét, létszámát, az alkalmasság-vizsgálat tervezett időpontjait az adott féléves időszakra, azt
Előzetes Vizsgálati Igénylésben rögzítsék;
b) hogy az Előzetes Vizsgálati Igények kerüljenek felterjesztésre az MH EK VEI RAVGYI részére az Értekezlet
előtt három héttel;
c) hogy az MH EK VEI RAVGYI szakemberei által
megtervezett Ütemtervet pontosítás után, de a PAB Egyeztető Értekezlet előtt legkésőbb egy héttel küldjék meg az
MH EK VEI RAVGYI részére.
12. Az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó
Parancsnokság parancsnoka a katonai szervezetek szerződéses állományával történő feltöltése, az önkéntes műveleti, az önkéntes védelmi tartalékos állomány toborzása
érdekében:
a) a Vizsgálati Keret figyelembe vételével és kitöltésével tervezze be a vizsgálati igényét; a vizsgálatok típusát, a
vizsgálandók körét, létszámát, az alkalmasság-vizsgálat
tervezett időpontjait az adott féléves időszakra, azt Előzetes Vizsgálati Igénylésben rögzítse;
b) intézkedjen arra, hogy az Előzetes Vizsgálati Igények
kerüljenek felterjesztésre az MH EK VEI RAVGYI részére az Értekezlet előtt három héttel;
c) intézkedjen arra, hogy az MH EK VEI RAVGYI
szakemberei által megtervezett Ütemtervet pontosítás
után, de a PAB Egyeztető Értekezlet előtt legkésőbb egy
héttel küldjék meg az MH EK VEI RAVGYI részére.
13. Az MH Altiszti Akadémia parancsnoka a honvéd
altiszt megnevezésű, iskolarendszerű, 2 éves katonai szakképzésre jelentkezők, és a képzésben résztvevők esetében
a pálya-alkalmasság elbírálása érdekében:
a) a Vizsgálati Keret figyelembe vételével és kitöltésével tervezze be a vizsgálati igényét; a vizsgálatok típusát, a
vizsgálandók körét, létszámát, az alkalmasság-vizsgálat
tervezett időpontjait az adott féléves időszakra, azt
Előzetes Vizsgálati Igénylésben rögzítse;
b) intézkedjen arra, hogy az Előzetes Vizsgálati Igények
kerüljenek felterjesztésre az MH EK VEI RAVGYI részére az Értekezlet előtt három héttel;
c) intézkedjen arra, hogy az MH EK VEI RAVGYI
szakemberei által megtervezett Ütemtervet pontosítás
után, de a PAB Egyeztető Értekezlet előtt legkésőbb egy
héttel küldjék meg az MH EK VEI RAVGYI részére.
14. Az MH Ludovika Zászlóalj parancsnoka a végzős
honvéd tisztjelöltek beosztásba helyezés előtti pálya-alkalmasság elbírálása érdekében:
a) a Vizsgálati Keret figyelembe vételével és kitöltésével tervezze be a vizsgálati igényét; a vizsgálatok típusát, a
vizsgálandók körét, létszámát, az alkalmasság-vizsgálat
tervezett időpontjait az adott féléves időszakra, azt
Előzetes Vizsgálati Igénylésben rögzítse;
b) intézkedjen arra, hogy az Előzetes Vizsgálati Igények
kerüljenek felterjesztésre az MH EK VEI RAVGYI részére az Értekezlet előtt három héttel;
c) intézkedjen arra, hogy az MH EK VEI RAVGYI
szakemberei által megtervezett Ütemtervet pontosítás
után, de a PAB Egyeztető Értekezlet előtt legkésőbb egy
héttel küldjék meg az MH EK VEI RAVGYI részére.
15. A Végleges Vizsgálati Ütemterv a honvédelmi szervezetek részére kötelező, attól való eltérés csak kivételes,
indokolt, a Vizsgálati Keret figyelembe vételével, általam
engedélyezett esetben lehetséges, amelyhez az eltérést
kezdeményező, honvédelmi szervezet köteles csatolni az
MH EK RAVGYI nyilatkozatát az igénylés „támogatását”/”nemleges támogatását” illetően, döntésem előkészítése érdekében.
4. Záró rendelkezések 16. Jelen intézkedés az aláírást követő napon lép hatályba.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
1071/2003. (VII. 18.) Korm. határozata a nézőtéri erőszak — különösen a futballhuliganizmus — megelőzése, illetve visszaszorítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány a sportrendezvények biztonságos lebonyolítása, a sportrendezvényeken előforduló rendzavaró, erőszakos, gyűlöletkeltésre alkalmas cselekmények megelőzése, visszaszorítása, továbbá a sportszerű szurkolás kultúrája kialakításának elősegítése érdekében a következő határozatot hozza:
1. a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter (a továbbiakban:
miniszter) a nézőtéri erőszak, mint átfogó társadalmi probléma kezelése érdekében hozzon létre a kormányzat illetékes
szervei, a rendőrség, az ügyészség és a sportigazgatás autonóm
szervei képviselőinek részvételével szakértői bizottságot; a
szakértői bizottság elnökét és tagjait a miniszter kéri fel, a
bizottság feladata, hogy ajánlásokat fogalmazzon meg a nézőtéri erőszak megelőzésére, illetve visszaszorítására, továbbá, hogy figyelemmel kísérje a megtett intézkedések érvényesülését, a bizottság elnöke a miniszter útján félévente tájékoztatja a Kormányt tevékenységéről;
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
Határidő: a szakértői bizottság felállítására:
2003. július 31. 2. az igazságügy-miniszter készítse elő a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény közösség elleni
izgatás bűncselekményének olyan irányú módosítását,
amelynek eredményeként a sportrendezvényeken gyűlöletre uszító cselekményeket, megnyilvánulásokat elkövetőkkel szemben a hatékony fellépés biztosítható;
Felelős: igazságügy-miniszter
Határidő: a Btk. módosítás előkészítésére: azonnal
a javaslat Kormány elé történő benyújtására:
 2003. augusztus 31.
3. a belügyminiszter tegyen javaslatot olyan irányú jogszabály-módosításra, amely eredményeként szabálysértésként
büntethető a sportrendezvényeken a játéktérre — illetve
azt jól látható módon körülhatárolt területre — történő
engedély nélküli jogosulatlan belépés, valamint bármilyen
tárgynak a játéktérre való bedobása;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a javaslat Kormány elé történő benyújtására:
2003. július 31. 4. a belügyminiszter utasítsa a rendőrséget arra, hogy
minden rendelkezésére álló eszközzel járjon el a nézőtéri
erőszak megelőzése, illetve visszaszorítása érdekében;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 5. a pénzügyminiszter alakítsa ki és biztosítsa a sportrendezvények rendjének biztosításával együtt járó fokozott rendőri feladatok finanszírozásának feltételeit;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a feltételrendszer kidolgozására: azonnal a javaslat Kormány elé történő benyújtására:
 2003. július 31.
6. felkéri a legfőbb ügyészt, hogy a rendelkezésére álló
eszközök fokozott alkalmazásával segítse elő a sportrendezvények biztonságát szolgáló szabályok érvényesülését;
7. a) szükségesnek tartja a fokozott biztonsági kockázattal járó, kiemelt sportrendezvényekkel kapcsolatban a
rendőrség szerepének megerősítését a közrend fenntartásában, valamint ezzel összefüggésben a sportrendezvények
rendjének biztosításában; továbbá — a hatályos jogszabályok szerinti — a kötelmi jogi jogviszonyok helyett a közjogi alapokon nyugvó kötelező rendőrségi feladat-ellátás
előtérbe helyezését;
b) az a) pontban foglaltak érdekében az érintett miniszterek vizsgálják meg a hatályos jogszabályok rendelkezéseit és ennek eredményeként tegyenek javaslatot a szükséges jogszabály-módosításokra;
Felelős: belügyminiszter
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
igazságügy-miniszter Határidő: a vizsgálat lefolytatására: 2003. augusztus 31.
a javaslat Kormány elé történő benyújtására:
 2003. október 31.
8. a pénzügyminiszter dolgozza ki annak jogszabályi feltételeit, hogy a közrendre és a közbiztonságra, valamint az
állampolgárok biztonságára fokozott biztonsági kockázattal
járó, kiemelt sportrendezvényeket szervezőknek a sportrendezvény rendjének biztosításával összefüggő többletköltségei
egy, a közteherviseléshez való hozzájárulással arányos része
a központi költségvetésből kerüljön biztosításra;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2003. július 31. 9. a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter készítsen jelentést a labdarúgásra közvetetten és közvetlenül fordított
közpénzek felhasználásáról; a jelentés tapasztalatai alapján legkésőbb 2006. január 1-jétől szüntesse meg a profeszszionális, üzleti alapon működő sporttevékenység központi költségvetési forrásokból való támogatását;
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
Határidő: a jelentés Kormány elé terjesztésére:
2003. július 31. 10. a sportrendezvényeken csak a megfelelő szakértelemmel rendelkező személy- és vagyonőrök lássanak el
rendezői feladatokat, ezért a belügyminiszter a sportrendezvények biztonságos lebonyolítása érdekében vizsgálja meg a
sportrendezvények rendjének biztosításában közreműködő rendező szervek (biztonsági szolgálatok), valamint az
általuk foglalkoztatott személy- és vagyonőrök szakmai
akkreditációjára vonatkozó jogszabályi rendelkezések bevezetésének lehetőségét; a vizsgálat eredményeként tegyen
javaslatot a szakmai akkreditáció feltételeinek normatív
alkalmazására, továbbá ezeknek a feltételeknek való megfelelés betartatására és annak folyamatos ellenőrzésére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a szakmai akkreditáció feltételeinek kidolgozására: 2003. szeptember 30.
a szakmai akkreditációt tartalmazó
 jogszabályi rendelkezések Kormány elé
 történő benyújtására: 2003. december 31.
11. az érintett miniszterek az UEFA kötelező klublicenc előírásai alapján vizsgálják meg, hogy a stadionok
biztonságos üzemeltetéséhez milyen infrastrukturális előírások betartása és technikai eszközök biztosítása szükséges, továbbá, hogy biztosítottak-e az ehhez szükséges jogszabályi előírások; a vizsgálat eredményétől függően tegyenek javaslatot a klublicencben foglalt előírásoknak a hazai
jogszabályokba foglalt, esetleges szigorúbb szabályozására.
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
belügyminiszter Határidő: 2003. december 31.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
101/2018. (VII. 23.) ME határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökének kinevezéséről.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 8. § (2) bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva
dr. Birkner Zoltánt a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökévé
– 2018. július 1-jei hatállyal, 5 éves időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2010. (II. 5.) ME határozata szakállamtitkár megbízatásának megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 58. § b) pontja, valamint 59. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján megállapítom, hogy
Bódi Gábornak, a Miniszterelnöki Hivatal szakállamtitkárának e megbízatása
2010. február 15-ei hatállyal – lemondásával – megszűnik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
372/2015. (IX. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Lódi Petra Szilviát
a 2015. szeptember 1. napjától 2018. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozata a Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről.
1. A Kormány a kormányzati struktúrában történt változásokra tekintettel – 2. pont szerinti felülvizsgálat elvégzése
céljából, annak időtartamára – az alapítói jogok együttes gyakorlásával megbízza a kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős minisztert, valamint az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert
1.1. az 1956-os Magyar Forradalom Történetének Dokumentációs és Kutatóintézete Közalapítvány,
1.2. az Apertus Közalapítvány a Nyitott Szakképzésért és a Távoktatásért,
1.3. a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közalapítvány,
1.4. a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány,
1.5. a Demokrácia Központ Közalapítvány,
1.6. az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány,
1.7. az Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások Közalapítvány,
1.8. a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány,
1.9. a Gandhi Közalapítvány,
1.10. a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány,
1.11. a Hadigondozottak Közalapítvány,
1.12. a Hajléktalanokért Közalapítvány,
1.13. a Határon Túli Magyar Oktatásért Apáczai Közalapítvány,
1.14. a Holocaust Dokumentációs Központ és Emlékgyűjtemény Közalapítvány,
1.15. az Iparfejlesztési Közalapítvány,
1.16. a Közalapítvány a Budapesti Német Nyelvű Egyetemért,
1.17. a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány,
1.18. a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány,
1.19. a Magyar Honvédség Szociálpolitikai Közalapítvány,
1.20. a Magyar Mozgókép Közalapítvány,
1.21. a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány,
1.22. a Magyar Történelmi Film Közalapítvány,
1.23. a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány,
1.24. a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány,
1.25. a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségekért Közalapítvány,
1.26. a Magyarországi Zsidó Örökség Közalapítvány,
1.27. a Magyary Zoltán Felsőoktatási Közalapítvány,
1.28. a Mező Ferenc Sportközalapítvány,
1.29. a Nemzeti Kiválóságokért Közalapítvány,
1.30. a Nemzetközi Pető András Közalapítvány,
1.31. a Nemzetközi Pikler Emmi Közalapítvány,
1.32. az Oktatásért Közalapítvány,
1.33. az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány,
1.34. az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért és Hajléktalan Emberekért Közalapítvány,
1.35. a Puskás Tivadar Közalapítvány,
1.36. a Szabadságharcosokért Közalapítvány,
1.37. a Tempus Közalapítvány,
1.38. a Wesselényi Miklós Sport Közalapítvány,
1.39. az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány,
1.40. a Budapesti Európa Intézet Alapítvány,
1.41. a Budapesti Német Iskola Alapítvány,
1.42. a CINEGLOB Alapítvány,
1.43. a „Drégelyvár” Alapítvány,
1.44. az Építés Fejlődéséért Alapítvány,
1.45. az Épület- és Lakásgazdálkodási- Fenntartási, Innovációs K+F Alapítvány,
1.46. a Kazinczy-díj Alapítvány,
1.47. a Környezetgazdálkodási Oktatási Fejlesztésért Alapítvány,
1.48. a Magyar Filmtörténeti Fotógyűjtemény Alapítvány,
1.49. a Magyar Könyv Alapítvány,
1.50. a Magyar Kultúra Alapítvány,
1.51. a Magyar Távoktatási Alapítvány,
1.52. a Magyar-Amerikai Fulbright Alapítvány,
1.53. a Magyar-Francia Ifjúsági Alapítvány,
1.54. a Magyar-Koreai Műszaki Együttműködési Központ Alapítvány,
1.55. a Mérnöktovábbképzés Fejlesztése Alapítvány,
1.56. a Művészeti és Szabadművelődési Alapítvány,
1.57. az Osztrák-Magyar Tudományos és Kooperációs Akció Alapítvány,
1.58. a Pro Rekreatione Alapítvány,
1.59. a Pro Renovanda Cultura Hungariae Alapítvány,
1.60. a SEED, Kisvállalkozás-fejlesztési Alapítvány,
1.61. a Talentum Kulturális Alapítvány,
1.62. a Természeti Örökségünk Alapítvány,
1.63. az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány
tekintetében.
2. Az 1. pont szerinti közalapítványok és alapítványok (a továbbiakban együtt: alapítványok) tekintetében a Kormány
felkéri a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős, valamint az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztereket, hogy – a feladatkörük tekintetében érintett miniszterek bevonásával – vizsgálják felül az alapítványokhoz
rendelt feladatok ellátásának hatékonyságát és együttes előterjesztésben tegyenek javaslatot a Kormány számára
a vizsgálat alapján szükségessé váló intézkedésekre.
A vizsgálat keretében a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter elsősorban a szakpolitikai,
a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztésével, valamint az összkormányzati koordinációval, az állami vagyon
felügyeletéért felelős miniszter pedig az állami vagyon felügyeletével kapcsolatos szempontok érvényesítéséért felel.
A vizsgálat során fel kell tárni, hogy az alapítványok milyen önálló jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységgel
rendelkeznek, fenntartanak-e, illetve működtetnek-e önálló jogi személyiséggel rendelkező intézményt.
A vizsgálat alapján javaslatot szükséges tenni a Kormány számára a jelenleg az alapítványok által történő feladatellátás
hatékonyabbá tételéhez szükséges intézkedések megtételére.
Felelősök: a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter
Határidő: 2010. szeptember 30. 3. A Kormány felhívja a minisztereket, hogy a 2005. üzleti évig visszamenőleg a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter számára – elektronikus formában az alábbiak szerint – juttassák el a felelősségi körükbe tartozó
alapítványok beszámolóit és közhasznúsági jelentéseit:
3.1. a belügyminiszter
3.1.1. az Építés Fejlődéséért Alapítvány,
3.1.2. az Épület- és Lakásgazdálkodási- Fenntartási, Innovációs K+F Alapítvány;
3.2. a honvédelmi miniszter
3.2.1. a Hadigondozottak Közalapítvány,
3.2.2. a Magyar Honvédség Szociálpolitikai Közalapítvány;
3.3. a külügyminiszter
3.3.1. a Demokrácia Központ Közalapítvány;
3.4. a nemzetgazdasági miniszter
3.4.1. a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közalapítvány,
3.4.2. az Iparfejlesztési Közalapítvány,
3.4.3. a Magyar Vállakozásfejlesztési Alapítvány,
3.4.4. az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány,
3.4.5. az Apertus Közalapítvány a Nyitott Szakképzésért és a Távoktatásért,
3.4.6. a SEED, Kisvállalkozás-fejlesztési Alapítvány;
3.5. a nemzeti erőforrás miniszter
3.5.1. az 1956-os Magyar Forradalom Történetének Dokumentációs és Kutatóintézete Közalapítvány,
3.5.2. a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány,
3.5.3. a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány,
3.5.4. a Habsburg-kori Kutatások Közalapítvány,
3.5.5. a Hajléktalanokért Közalapítvány,
3.5.6. a Határon Túli Magyar Oktatásért Apáczai Közalapítvány,
3.5.7. a Holocaust Dokumentációs Központ és Emlékgyűjtemény Közalapítvány,
3.5.8. a Közalapítvány a Budapesti Német Nyelvű Egyetemért,
3.5.9. a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány,
3.5.10. a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány,
3.5.11. a Magyar Mozgókép Közalapítvány,
3.5.12. a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány,
3.5.13. a Magyar Történelmi Film Közalapítvány,
3.5.14. a Magyary Zoltán Felsőoktatási Közalapítvány,
3.5.15. a Mező Ferenc Sportközalapítvány,
3.5.16. a Nemzeti Kiválóságokért Közalapítvány,
3.5.17. a Nemzetközi Pető András Közalapítvány,
3.5.18. a Nemzetközi Pikler Emmi Közalapítvány,
3.5.19. az Oktatásért Közalapítvány,
3.5.20. az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért és Hajléktalan Emberekért Közalapítvány,
3.5.21. a Tempus Közalapítvány,
3.5.22. a Wesselényi Miklós Sport Közalapítvány,
3.5.23. az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány,
3.5.24. a Budapesti Európa Intézet Alapítvány,
3.5.25. a Budapesti Német Iskola Alapítvány,
3.5.26. a Kazinczy-díj Alapítvány,
3.5.27. a Környezetgazdálkodási Oktatási Fejlesztésért Alapítvány,
3.5.28. a Magyar Filmtörténeti Fotógyűjtemény Alapítvány,
3.5.29. a Magyar Könyv Alapítvány,
3.5.30. a Magyar Kultúra Alapítvány,
3.5.31. a Magyar Távoktatási Alapítvány,
3.5.32. a Magyar-Amerikai Fulbright Alapítvány,
3.5.33. a Magyar-Francia Ifjúsági Alapítvány,
3.5.34. a Mérnöktovábbképzés Fejlesztése Alapítvány,
3.5.35. a Művészeti és Szabadművelődési Alapítvány,
3.5.36. az Osztrák-Magyar Tudományos és Kooperációs Akció Alapítvány,
3.5.37. a Pro Rekreatione Alapítvány,
3.5.38. a Pro Renovanda Cultura Hungariae Alapítvány,
3.5.39. a Talentum Kulturális Alapítvány;
3.6. a nemzeti fejlesztési miniszter
3.6.1. a Puskás Tivadar Közalapítvány,
3.6.2. a Magyar-Koreai Műszaki Együttműködési Központ Alapítvány;
3.7. a vidékfejlesztési miniszter
3.7.1. a CINEGLOB Alapítvány,
3.7.2. a „Drégelyvár” Alapítvány,
3.7.3. a Természeti Örökségünk Alapítvány,
3.7.4. az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány
tekintetében.
Felelősök: az érintett miniszterek
Határidő: azonnal 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
4.1. az alapítványokkal összefüggő kormányzati feladatokról szóló 1052/1997. (V. 21.) Korm. határozat,
4.2. a kormányzati (köz)alapítványok felülvizsgálatáról szóló 1069/2006. (VII. 13.) Korm. határozat,
4.3. a Kormány (köz)alapítványaiért felelősökről szóló 1081/2006. (VIII. 14.) Korm. határozat,
4.4. a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítványt érintő intézkedésről szóló 1067/2007. (IX. 4.) Korm. határozat és
4.5. a Kormány (köz)alapítványaiért felelősökről szóló 1081/2006. (VIII. 14.) Korm. határozat módosításáról szóló
1067/2008. (XI. 3.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
88/2012. (III. 20.) KE határozata bírák kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Gáti Péter Gyulát, dr. Hankó Ferencet, dr. Horváth Gizella Szabinát,
dr. Süvöltős Zsuzsát és dr. Szappanos Rékát 2012. március 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Grőber Krisztiánt 2012. március 1. napjától 2015. február 28. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. február 14. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1229/2018. (IV. 24.) Korm. határozata az ExxonMobil Üzletsegítő Központ Magyarország Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – szükség szerint az  általa kijelölt személy útján  –
gondoskodjon a  Magyarország Kormánya és az  ExxonMobil Üzletsegítő Központ Magyarország Korlátolt
Felelősségű Társaság (székhelye: 1139 Budapest, Váci út 81–85.; cégjegyzékszáma: 01-09-721052) között kötendő
stratégiai együttműködési megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
103/2012. (X. 1.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a vidéki örökség megőrzéséhez LEADER Helyi Akciócsoportok közreműködésével 2012-től igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. bruttó alapterület: az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) 1. számú melléklet 18. pontja szerint meghatározott fogalom;
2. átalakítás: az OTÉK 1. számú melléklet 8. pontja szerint meghatározott fogalom;
3. bővítés: az OTÉK 1. számú melléklet 17. pontja szerint meghatározott fogalom;
4. célterület: az intézkedésen, alintézkedésen belül meghatározott azon cél, amelyre a támogatott művelet irányul;
5. egyház: a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek
jogállásáról szóló törvény szerinti egyház és belső egyházi jogi személy;
6. építmény: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 2. § 8. pontja szerint
meghatározott fogalom; 7. épület: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 2. § 10. pontja szerint
meghatározott fogalom; 8. felújítás: az OTÉK 1. számú melléklet 36. pontja szerint meghatározott fogalom;
9. használati térelem: azon rögzített utcabútor, amelynek rendeltetésszerű használata során fizikai kapcsolat jön
létre a használóval, és amelynek nem kizárólag vizuális élmény nyújtása a célja;
10. hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet 2. és
4. számú mellékletében foglaltak szerinti a leghátrányosabb helyzetű kistérség természeti vagy civilizációs
katasztrófával sújtott kedvezményezett kistérség, vagy az ezekkel azonos elbánásban részesülő,
a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, vagy az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendeletnek
„A társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzéke” című mellékletében meghatározott település;
11. helyi védelem alatt álló építmény: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
57. § (1)–(3) bekezdése alapján önkormányzati rendelettel védetté nyilvánított helyi építészeti örökség, amely
a kérelem benyújtását megelőzően legalább egy éve folyamatosan védelem alatt áll;
12. Helyi Vidékfejlesztési Stratégia: az előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoportnak, illetve új Helyi
Akciócsoportnak – később az IH által elismert LEADER HACS-nak az illetékességi területére kidolgozott és – az IH
által meghatározott időközönként vagy a LEADER HACS kezdeményezésére – aktualizált és az IH által jóváhagyott
fejlesztési stratégiája; 13. kisléptékű infrastruktúra-fejlesztés: a 4. melléklet szerinti fejlesztés;
14. korszerűsítés: az OTÉK 1. számú melléklet 63. pontja szerint meghatározott fogalom;
15. látvány térelem: olyan kültéri térelem, amely hozzájárul a településkép fejlesztéséhez, fejlődéséhez, és vizuális
élményt nyújt; 16. LEADER HACS: az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 62. cikkének megfelelő és az IH által elismert, jogi személyiséggel
rendelkező helyi közösség, amely az elismerés iránti kérelemmel egyidejűleg vállalta a LEADER HACS
minősítéshez kapcsolódó feltételek teljesítését; 17. LEADER HACS illetékességi területe: a LEADER HACS előzetes elismeréséről vagy a LEADER HACS elismeréséről szóló
határozatában meghatározott terület, amelynek vonatkozásában a LEADER HACS Helyi Vidékfejlesztési Stratégiát
(a továbbiakban: HVS) fogalmaz meg; 18. nonprofit szervezet: az egyesületként, az alapítványként, a közalapítványként, a nonprofit gazdasági társaságként
és a közhasznú tevékenységet ellátó szociális szövetkezetként működő társadalmi szervezet, kivéve a biztosító
egyesületet, a politikai pártot és a munkáltatói és munkavállalói érdekképviseleti szervezetet;
19. országos védelem alatt álló építmény: a kulturális örökség védelméről szóló törvény szerint meghatározott
kulturális örökség; 20. önkormányzati bérlakás: helyi önkormányzat tulajdonában lévő lakás, szükséglakás, szolgálati lakás;
21. ügyfél: az 5. vagy 6. melléklet szerinti településen működő települési önkormányzat, települési kisebbségi
önkormányzat, önkormányzati társulás, amelynek a fejlesztéssel érintett település a tagja, továbbá székhellyel
vagy telephellyel rendelkező nonprofit szervezet, valamint egyház, aki beruházást valósít meg az 5. melléklet
szerinti településen, vagy az 6. melléklet szerinti település külterületén;
22. tematikus útvonal: egy közös témához kapcsolódó, különböző helyszínen található látványosságok, turisztikai
szolgáltatások, programok összekapcsolását biztosító útvonal; 23. restaurálás: a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal eljárásaira vonatkozó szabályokról szóló 10/2006. (V. 9.) NKÖM
rendelet 3. § g) pontja szerint meghatározott fogalom, valamint a helyi védettség alatt lévő épületeken,
építményeken és azok tartozékaként védett képző- és iparművészeti alkotásokon és kulturális javakon végzett
művészeti alkotó tevékenység, amelynek célja a tárgy vagy tárgyegyüttes konzerválása vagy esztétikai
helyreállítása; 24. zöldfelület: az OTÉK 1. számú melléklet 113. pontja szerint telek zöldfelületeként meghatározott fogalom.
2. A támogatás tárgya, az elszámolható kiadások 2. § (1) E rendelet alapján támogatás vehető igénybe:
a) helyi vagy országos védelem alatt álló építmény, építményrész esetén (a továbbiakban: 1. célterület):
aa) az építmény, építményrész külső felújítására, bővítésére, restaurálására,
ab) az építmény, építményrész rendszeres látogathatóságának biztosítása esetén az építmény, építményrész
belső felújítására, korszerűsítésére, restaurálására, ac) az építmény, építményrész rendszeres látogathatóságának biztosítása esetén az építmény közvetlen
megközelítését szolgáló gyalogutak kialakítására, ad) az építmény rendszeres látogathatóságának biztosítása esetén parkoló kialakítására,
ae) az építményhez, építményrészhez kapcsolódó zöld felület rendezésére, létrehozására, felújítására,
af) az építményhez, építményrészhez kapcsolódó kerítés kialakítására, felújítására;
b) a természeti és a történelmi tájkép, valamint az azt alkotó táji elemek állapotának javítására, kialakítására
az alábbiak szerint (a továbbiakban: 2. célterület): ba) természeti és történelmi látnivalók bemutatását elősegítő, már meglévő útvonal mentén új pihenőhelyek
létesítésére, meglévők felújítására, bb) természeti és történelmi látnivalók közvetlen környezetének rehabilitációjára;
c) helyi identitás fejlesztését és megőrzését, környezeti tudatosságot elősegítő intézkedések megvalósítására
az alábbiak szerint (a továbbiakban: 3. célterület): ca) tanösvény, tematikusút, túraútvonalak kialakítására, felújítására,
cb) tájékoztató kiadványok készítésére a helyi természeti és történelmi értékekről, a környezet védelméről,
cc) helyi természeti, történelmi és kulturális értékekről, környezet védelméről táblák készítésére és
elhelyezésére; d) építmény, építményrész helyi védetté nyilvánítása érdekében a helyi építmények felmérésére irányuló
értékvizsgálat elvégzésére, beleértve az ehhez kapcsolódó szakmai anyagok elkészítését (a továbbiakban:
4. célterület). (2) Az (1) bekezdésben szereplő támogatható célterületek közül több is szerepelhet egy támogatási kérelemben.
A 4. mellékletben meghatározott kiadások önállóan nem támogathatóak. A kisléptékű infrastruktúra fejlesztéshez
tartozó költségek csak az 1., 2. és 3. célterületbe sorolt, adott építéshez tartozó 3. mellékletben szereplő kiadással
együtt támogathatóak. (3) Az (1) bekezdés a) pont aa)–ab) alpontjában meghatározott célterülethez kapcsolódóan az épület, építmény
felújításának keretében legfeljebb bruttó 15%-os alapterület növekedés támogatható, amennyiben az az épület,
építmény korszerűsítéséhez, funkciójának betöltéséhez kapcsolódóan szükséges. (4) Az e rendelet szerinti támogatás nem vehető igénybe:
a) önálló települési alapinfrastruktúra-fejlesztésre, gázhálózat, elektromos hálózat, ivóvízhálózat, szennyvízhálózat,
csapadékvíz-elvezető rendszer, tűzi-víz vezetékek, tűzi-víz tárolók, utak, járdák, vasutak, átereszek, vízi
létesítmények, hulladékkezelő, egyedi szennyvízelhelyezés, hírközlési, informatikai hálózat fejlesztésére;
b) az ingatlan azon belső részének felújítására, átalakítására, illetve ezen ingatlanokban található eszközök
beszerzésére, amely a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. § (4) bekezdésében meghatározott,
az önkormányzat által kötelezően ellátandó közoktatási, egészségügyi és szociális feladatok, valamint
közigazgatási funkciók ellátására szolgál; c) lakóépület belső részének felújítására, korszerűsítésére;
d) az ingatlan-nyilvántartásban kastély megnevezésű ingatlan felújítására, korszerűsítésére;
e) az ingatlan-nyilvántartásban vár megnevezésű ingatlan felújítására, korszerűsítésére;
f) kizárólag gazdasági funkciót ellátó épületek, épületrészek belső részének felújítására, korszerűsítésére;
g) lakóépület, valamint kastély, vár kertjének, parkjának rendbetételére;
h) a beruházási támogatásban részesült Integrált Közösségi és Szolgáltatói Tér címmel rendelkező ingatlanon
megvalósuló fejlesztésre; i) saját munka elszámolására; j) hordalékok takarítására (mederkotrás, -tisztítás, iszaptalanítás);
k) élő állat vásárlására; l) önkormányzati bérlakás felújítására, korszerűsítésére.
3. A támogatás mértéke 3. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki örökség megőrzéséhez igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló 138/2008. (X. 18.) FVM rendelet (a továbbiakban: 138/2008. (X.18.)
FVM rendelet) alapján igénybe vett és az e rendelet alapján igénybe vehető támogatás együttes összege ügyfelenként
egymást követő három pénzügyi évben nem haladhatja meg az 50 millió forintot.
(2) Az igényelhető támogatás a) az 1–2. célterület esetében legfeljebb 50 millió forint,
b) a 3. célterület esetében legfeljebb 25 millió forint, valamint
c) a 4. célterület esetében legfeljebb 25 millió forint.
(3) Egy támogatási kérelem benyújtási időszakban egy ügyfél egy támogatási kérelmet nyújthat be, amely azonban több
támogatási célterületre is irányulhat és különböző helyrajzi számú ingatlanon megvalósuló fejlesztést is tartalmazhat.
(4) A támogatás mértéke az összes elszámolható kiadás 100%-a.
(5) Költségvetési szervek esetében az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 71. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján
a támogatás számításának alapja az összes nettó elszámolható kiadás.
(6) Amennyiben a beruházás az 1. célterületen belüli fejlesztésre irányul és az épület, építmény, ingatlan tulajdonosa
természetes személy, a (4) bekezdéstől eltérően az ingatlant érintő fejlesztésre vonatkozóan a támogatás mértéke
az összes elszámolható kiadás 70%-a. (7) Az egyéb elszámolható kiadások tekintetében, ha eltérő támogatási intenzitások kerülnek megállapításra, egységesen
a legalacsonyabb intenzitást kell figyelembe venni. (8) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének
általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 23. § (1) bekezdés b) pontjától
eltérően az üzemeltetési kötelezettség az utolsó kifizetési kérelem benyújtásától számított öt évig tart.
(9) A jóváhagyott elszámolható kiadások mértéke nem haladhatja meg
a) az építési normagyűjteményben (a továbbiakban: ÉNGY) beazonosítható tételek vonatkozásában
az elszámolható kiadás, ÉNGY szerinti referenciaárát; b) a Gépkatalógusban szereplő gépek, berendezések esetében a Gépkatalógusban szereplő referenciaárat.
(10) A támogatott beruházással érintett ingatlanon végrehajtott fejlesztés csak abban az esetben támogatható, ha
az ingatlan az 1. § 21. pontja szerinti ügyfél kategóriába tartozó jogalany, az állam, a megyei önkormányzat vagy
természetes személy tulajdonában van. (11) A beruházás helye szerint illetékes LEADER HACS illetékességi területén az egyes célterületek vonatkozásában
igényelhető legmagasabb támogatási összeget a 7. melléklet tartalmazza. Azon LEADER HACS illetékességi területén,
ahol a 7. melléklet szerint az egyes célterületek esetében igényelhető támogatási összeg 0 forint, támogatási kérelem
a célterület tekintetében nem nyújtható be. Amennyiben az ügyfél azon LEADER HACS illetékességi területén
megvalósuló fejlesztésre nyújt be támogatási kérelmet, ahol a 7. melléklet értelmében nem igényelhető támogatás,
a támogatási kérelem elutasításra kerül. 4. Támogatás igénybevételének feltételei
4. § (1) Támogatásra jogosult az 1. § 21. pontjában meghatározott ügyfél.
(2) Az 6. melléklet szerinti településen működő, valamint székhellyel vagy telephellyel rendelkező ügyfél esetén csak
a település külterületén megvalósuló fejlesztés támogatható. (3) Az ügyfél székhelye vagy telephelye – önkormányzatok esetén illetékességi területe – szerint illetékes LEADER HACS
illetékességi területén megvalósuló fejlesztések támogathatóak. Az ügyfél kérelme vonatkozásában a beruházás csak
egy LEADER HACS illetékességi területén valósulhat meg. (4) Önkormányzati társulás esetében:
a) csak a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 16. §-ában
meghatározott önálló jogi személyiséggel rendelkező társulás jogosult kérelem benyújtására, és
b) a (2) bekezdés sérelme nélkül a fejlesztés csak az 5. és 6. melléklet szerinti településen valósulhat meg.
(5) Amennyiben a fejlesztéssel érintett ingatlan (telek, épület, építmény) nem a támogatási kérelmet benyújtó kizárólagos
tulajdonában van, akkor a támogatás igénybevételének feltétele – a Vhr.-ben foglaltaktól eltérően – az 5. és
6. melléklet szerinti településen beruházást megvalósító ügyfél és az ingatlan tulajdonosa között beruházás
megvalósításáról szóló, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt
megállapodás megkötése, amely igazolja, hogy a támogatási kérelem benyújtója jogosult a beruházást megvalósítani,
és az ingatlanon, az ingatlan tulajdonosa üzemeltetési kötelezettsége lejártáig az egységes arculatot meghatározó
elemeken változtatásokat nem végez. (6) Az 1. célterület alapján megvalósuló fejlesztés vonatkozásában a Vhr. 23. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően
az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a beruházás tárgya, kizárólag annak fenntartása céljából,
az üzemeltetési kötelezettség fenntartása mellett bérbe adható. (7) Amennyiben az 5. mellékletben szereplő település a kérelem benyújtásának időpontjában városi ranggal rendelkezik,
a megvalósítandó fejlesztés nem támogatható. (8) Ha az ügyfél valamely kiadási tételéhez kapcsolódóan árajánlatot csatol be a támogatási kérelméhez vagy a kifizetési
kérelméhez, a támogatásra csak olyan árajánlat alapján jogosult, amelyet e rendelet hatálybalépését követően
állítottak ki és tartalmazza a) az ajánlatkérő nevét, címét és az ajánlattevő nevét, címét és adószámát,
b) a kiadási tétel műszaki adatait, c) a kiadási tétel mennyiségét és mértékegységét,
d) a kiadási tétel nettó összegét, a felszámított áfát és bruttó összegét,
e) a kiadási tétel pénznemét, f) az ajánlattevő cégszerű aláírását, valamint
g) az árajánlat kiállításának és érvényességi idejének dátumát.
(9) Elektronikus árajánlat esetén a (8) bekezdés f) pontja szerinti követelményt nem kell alkalmazni, azonban ha
az árajánlattevő az ajánlatát elektronikus levélben adta, az elektronikus levél csatolmányainak is meg kell felelniük
a többi követelménynek. Az elektronikus árajánlat akkor fogadható el, ha tartalmazza a webáruház honlap címét,
illetve elektronikus levél esetén az árajánlattevő elektronikus levél címét is.
(10) Amennyiben az árajánlat a (8)–(9) bekezdésben meghatározott formai és tartalmi követelményeknek nem felel meg,
az elszámolni kívánt árajánlatos tételek vonatkozásában az ügyfél támogatásra nem jogosult.
(11) Ha az ügyfél együttműködésben valósítja meg a fejlesztést vagy a fejlesztés egy részét, támogatásra csak olyan
eredeti, vagy hiteles másolatként a támogatási kérelemhez csatolt együttműködési megállapodás benyújtása esetén
jogosult, amely tartalmazza a) az együttműködő partnerek nevét, székhelyének címét és adószámát,
b) az együttműködő partnerek hivatalos képviselőjének nevét, c) az együttműködés tárgyát,
d) az együttműködés időtartamát, e) az együttműködő partnerek vállalt kötelezettségeit, és
f) az együttműködő partnerek cégszerű aláírását. (12) A Vhr. 25. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően a műveletet a támogatási határozat közlésétől számított két éven
belül meg kell valósítani, de legkésőbb 2014. december 31-ig.
(13) A Vhr. 24. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően, az ügyfél a támogatási határozat közlésétől számított hat hónapon
belül köteles az első kifizetési kérelmet benyújtani és a támogatási határozatban jóváhagyott – és a támogatási
határozattal jóváhagyott egyéb elszámolható kiadások összegével csökkentett – támogatási összeg legalább
10%-ával elszámolni. (14) A Vhr. 17. § (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően, az utolsó kifizetési kérelmet a művelet megvalósulását követő hat
hónapon belül, de legkésőbb 2015. január 31-ig be kell nyújtani.
(15) Jelen rendelet alkalmazása során nem kell vizsgálni a Vhr. 7. § (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendezett
munkaügyi kapcsolatok feltételeinek fennállását. (16) Az e rendelet alapján nyújtott támogatások tekintetében a Vhr. 33. § (4) bekezdésében foglaltak nem alkalmazandóak.
5. A támogatási kérelem benyújtása 5. § (1) A támogatási kérelmet postai úton 2012-ben október 15. és november 15. között lehet benyújtani a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített, és az MVH honlapján közzétett, a (2) bekezdésben
meghatározott adattartalmú formanyomtatványon – a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
(a továbbiakban: Törvény) 16. §-a, valamint 21. §-a alapján az MVH és a LEADER HACS között létrejött delegálási
szerződés szerint – a beruházás helye szerint illetékes LEADER HACS munkaszervezeti irodájához.
(2) A támogatási kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:
a) az ügyfél azonosítására vonatkozó adatok, b) ÁFA-visszaigénylésre vonatkozó adatok,
c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatok, d) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatok,
e) a fejlesztés előtti állapotra vonatkozó adatok, f) a tervezett fejlesztésre vonatkozó adatok,
g) az ügyfél nyilatkozata a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről, valamint
h) az ügyfél cégszerű aláírása. (3) Amennyiben egy LEADER HACS címe visszavonásra kerül és új LEADER HACS címmel rendelkező szervezet nincs
a korábbi LEADER HACS illetékességi területén, akkor a LEADER HACS illetékességi területén a támogatási kérelmet
a beruházás helye szerint illetékes regionális MVH kirendeltségéhez kell benyújtani.
(4) A (3) bekezdés alapján benyújtott támogatási kérelmet az MVH az 1. mellékletben foglalt, az adott LEADER HACS
illetékességi területére vonatkozó Értékelési táblázat, valamint a 2. melléklet szerint bírálja el.
(5) Az 1. mellékletben a LEADER HACS-ok illetékességi területére vonatkozó Értékelési táblázatot kell figyelembe venni
abban az esetben is, ha a LEADER HACS cím birtokosa változik.
(6) A 7. mellékletben a LEADER HACS-ok illetékességi területére vonatkozó igényelhető legmagasabb támogatási
keretösszeget kell figyelembe venni abban az esetben is, ha a LEADER HACS cím birtokosa változik.
6. § (1) A támogatási kérelemhez csatolni kell az ügyfél által kiállított dokumentumok esetében eredeti példányban, a további
dokumentumok tekintetében – eltérő rendelkezés hiányában – egyszerű másolatban
a) nonprofit szervezet ügyfél esetén a nyilvántartásba vételét igazoló 30 napnál nem régebbi bírósági kivonatot;
b) önkormányzat vagy önkormányzati társulás ügyfél esetén az érintett önkormányzat képviselő-testületének vagy
társulási tanácsnak a fejlesztés megvalósításáról szóló határozatának hiteles kivonatát, amely tartalmazza
a fejlesztés megnevezését és a fejlesztéssel érintett ingatlan helyrajzi számát;
c) az egyház, belső egyházi jogi személy nyilvántartásba vett adatait igazoló hatósági bizonyítványt, vagy a belső
egyházi jogi személy jogi személyiségét igazoló egyházi igazolást, amelyet az egyház egészének, illetve legfőbb
szervének vagy az adott jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének az egyházakkal való kapcsolattartás
koordinációjáért felelős miniszternél bejelentett képviselője vagy az egyház belső szabályai szerint erre
feljogosított tisztségviselő állít ki; d) a tervezett fejlesztés megvalósulási helyének feltüntetésével kiegészített, a fejlesztés településen belüli
elhelyezkedését bemutató, illetékes földhivatal által kiállított 30 napnál nem régebbi ingatlan-nyilvántartási
térképmásolatot; e) az értékeléshez az 1. mellékletben meghatározott igazolásokat, nyilatkozatokat, dokumentumokat;
f) a Vhr. 27. § (1) bekezdés h) pontjában foglaltaknak megfelelően pénzügyi tervet, ha a kérelmezett támogatás
összege 5 000 000 forint alatti; g) a Vhr. 27. § (1) bekezdés i) pontjában foglaltaknak megfelelően 5 000 000 forint, vagy azt meghaladó kérelmezett
támogatási összeg felett pénzügyi, valamint a 2. melléklet szerinti értékelési szempontokat tartalmazó
működtetési és fenntarthatósági tervet; h) a 4. § (5) bekezdésében foglalt megállapodás teljes bizonyító erejű okiratát;
i) eszköz, – illetve gépkatalógusban nem szereplő gép esetében a műszaki leírást;
j) a Vhr. 27.§ (1) bekezdés g) pontja szerinti dokumentumokat;
k) ha a fejlesztés építési beruházásra, illetve beépítésre kerülő eszközbeszerzésre irányul és az ingatlan nem az ügyfél
tulajdonában van, akkor a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti közokiratot vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratot arra vonatkozóan, hogy az ügyfél jogosult a beruházást az ingatlanon megvalósítani és az
üzemeltetési kötelezettség lejártáig használni; l) a helyi védettség igazolására közokirati formában kiállított jegyzői nyilatkozatot az önkormányzati rendelet
számának megjelölésével, vagy az önkormányzat által hitelesített, helyi védelemről szóló önkormányzati
rendeletet a mellékletekkel együtt, amelyből megállapítható az épület, építmény védettsége;
m) a műemléki védettséget igazoló, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal által kibocsátott nyilatkozatot a védettség
pontos tárgyára vonatkozóan; n) a kiadásokat célterületenként, létesítményenként elkülönítetten tartalmazó, a Vhr. 30. § (1) bekezdésében
meghatározott MVH által rendszeresített formanyomtatványokat; o) eszközbeszerzés esetén az árajánlatos tételek feltüntetésére rendszeresített formanyomtatványt.
(2) A támogatási kérelemhez építési beruházások esetén – a Vhr.-ben foglaltaktól eltérően – mellékelni kell:
a) ha a beruházás építési engedélyköteles: aa) az ügyfél nevére szóló jogerős és érvényes építési engedélyt vagy ennek hiányában a hatóság közokirati
formában kiállított igazolását az építésügyi eljárás megindításáról, és
ab) az ügyfél nevére szóló a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével ellátott építési
tervdokumentációt, ami a tervezett építmény jellegétől függően tartalmazza a helyszínrajzot, alaprajzokat,
homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait, műszaki leírást, valamint
a beruházás előtti, eredeti állapotot bemutató tervrajzokat; b) ha a beruházás nem építési engedélyköteles
ba) az ügyfél nevére szóló, az illetékes építésügyi hatóság által kiadott eredeti nyilatkozatot arról, hogy
az építési tevékenység nem építési engedélyköteles, és bb) az ügyfél nevére szóló – a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével ellátott – építési
tervdokumentációt, ami a tervezett építmény jellegétől függően tartalmazza a helyszínrajzot, alaprajzokat,
homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait, műszaki leírást, valamint
a beruházás előtti, eredeti állapotot bemutató tervrajzokat. (3) Ha az ügyfél az (1)–(2) bekezdésben meghatározott bármely dokumentumot a kérelem benyújtására nyitva álló
határidőn belül nem nyújtja be vagy hiányosan nyújtja be, hiánypótlásnak nincs helye és amennyiben annak
a Törvényben foglalt feltételei fennállnak, a kérelem érdemi vizsgálat nélkül végzéssel elutasításra kerül.
(4) A támogatási kérelemhez – a Vhr.-ben foglaltaktól eltérően – üzleti tervet nem kell csatolni.
(5) Az ügyfél köteles az üzemeltetési kötelezettség végéig:
a) a beruházás megvalósítása esetén biztosítani a fejlesztés eredményének közcélra történő hasznosítását;
b) a 2. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés megvalósítása esetén
biztosítani az építmény legalább heti öt napon való rendszeres látogathatóságát.
(6) Ha az ügyfél az (1) bekezdés f) és g) pontjában meghatározott értékhatárokra tekintettel nem köteles működtetési és
fenntarthatósági tervet benyújtani, a támogatási kérelmének elbírálása során az értékeléssel adott pontokat
arányosan kell figyelembe venni. (7) E rendelet alapján az ügyfél támogatási kérelmet kizárólag akkor nyújthat be, ha a 138/2008. (X. 18.) FVM rendelet
keretében benyújtott támogatási kérelméhez kapcsolt utolsó kifizetési kérelmével elszámolt, az ahhoz kapcsolódó
határozata jogerőre emelkedett, a beruházást lezárta. (8) E rendelet alapján támogatási kérelem benyújtására nem jogosult az az ügyfél, amely a 138/2008. (X. 18.) FVM rendelet
alapján benyújtott támogatási kérelme vonatkozásában nem rendelkezik jogerős határozattal.
(9) Nem nyújthat be támogatási kérelmet az az ügyfél, akinek a (7) bekezdés szerinti rendelethez kapcsolódóan
benyújtott támogatási vagy kifizetési kérelme alapján hozott döntések vonatkozásában bírósági eljárása van
folyamatban. (10) Nem nyújthat be támogatási kérelmet az az ügyfél, aki az Észak-Magyarországi Operatív Program keretében az adott
támogatható tevékenységre pályázatot nyújtott be, amely elbírálás alatt áll, vagy támogatói döntéssel rendelkezik.
6. A támogatási kérelem elbírálása 7. § (1) A támogatási kérelmek bírálatát – a Törvény 16. §-a, valamint 21. §-a alapján az MVH és a LEADER HACS között létrejött
delegálási szerződés szerint – a beruházás helye szerint illetékes LEADER HACS az 1. mellékletben, a LEADER HACS
illetékességi területére megállapított pontozási rendszer és a 2. melléklet alapján végzett értékeléssel, továbbá
a Törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával végzi. A támogatási kérelmek rangsorolása után
a rendelkezésre álló keret alapján az MVH hozza meg a támogatási határozatot.
(2) El kell utasítani a támogatási kérelmet, ha
a) az 1. melléklet és a 2. melléklet szerint meghatározott értékelési rendszerben elérhető maximum pontszám
50%-át nem éri el, vagy b) a jóváhagyható támogatási összeg nem éri el az 1 000 000 forintot.
(3) Amennyiben a részben helyt adó támogatási határozattal megítélhető összes elszámolható kiadás összege nem éri el
a támogatási kérelemben megadott, tervezett összes elszámolni kívánt kiadás 30%-át, a kérelem elutasításra kerül.
7. A kifizetési kérelem benyújtása 8. § (1) A kifizetési kérelmet az egyes mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatások igénybevétele esetén
az elektronikus kérelembenyújtás alkalmazásáról szóló 80/2008. (IV. 4.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint,
az elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül lehet
benyújtani az MVH-hoz. (2) A kifizetési kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:
a) az ügyfél azonosítására vonatkozó adatok, b) ÁFA-visszaigénylésre vonatkozó adatok,
c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatok, d) az elszámolt kiadásokra vonatkozó adatok,
e) az elszámolt kiadások indokoltságát alátámasztó adatok, f) a lefolytatott közbeszerzési eljárásokra vonatkozó adatok,
g) a megvalósult fejlesztésre vonatkozó adatok, valamint h) az ügyfél nyilatkozata a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről.
(3) A 4. célterület esetében az utolsó kifizetési kérelem benyújtásának feltétele, hogy az önkormányzat kihirdesse
az építészeti örökség helyi védelmének szakmai szabályairól szóló 66/1999. (VIII. 13.) FVM rendelet szerinti
önkormányzati rendeletet. 8. Jogkövetkezmény 9. § (1) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt munkavállalói létszámnál kevesebbet foglalkoztat az üzemeltetési
kötelezettség időtartama alatt, köteles hiányzó foglalkoztatottanként egyszer, az igénybe vett támogatás 2%-át, de
legalább 300 000 forintot a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni.
(2) A 2. § (1) bekezdés a) pontjára irányuló fejlesztés esetén, ha az ügyfél nem teljesíti a vállalt látogathatósági
kötelezettségét, a nem teljesített napok után, naponként 10 000 forint visszafizetésére kötelezett, az intézkedésben
való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok szerint. (3) A pontozási szempontok tekintetében vállalt kötelezettség nem teljesítése esetén, amennyiben a nem teljesítés
pontszámvesztést eredményezne, az ügyfél szempontonként a jóváhagyott támogatási összeg 2%-ának megfelelő
összeget köteles visszafizetni az (1) –(2) bekezdésben foglaltak kivételével.
(4) Amennyiben az ügyfél a 4. § (13) bekezdésében foglaltaknak nem tesz eleget, vagy a kifizetési kérelmét az MVH
elutasítja, úgy a Vhr. 35. § (9) bekezdése alkalmazásának van helye. Amennyiben az ügyfél a 4. § (13) bekezdésében
foglaltaknak nem tesz eleget, de az első kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló határidőben nyújtott be kifizetési
kérelmet, amellyel a támogatási határozatban jóváhagyott támogatási összeg több, mint 0%-ával elszámolt, akkor
a Vhr. 35. § (9) bekezdése alkalmazásának van helye azzal, hogy a kizárásra vonatkozó szabályokat ezen ügyfél
esetében nem kell alkalmazni. 9. Záró rendelkezés 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. Az Európai Unió jogának való megfelelés 11. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 52. cikk b) pontja iii. alpontjának végrehajtásához
szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
353/2009. (VIII. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Benke Gábor, az Új Szociáldemokrata Néppárt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. július 30-án az alábbi kérdésben
kezdeményezett országos népszavazást:
„(Egyetért-e, az ÚSZNP Új Szociáldemokrata Néppárt
által kezdeményezett kérdéssel, miszerint állítsák vissza
a halálbüntetést, a hazaárulás vádjával jogerősen elítéltek
számára/megbüntetésére!?)”
Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés b) pontja értelmében nem lehet országos népszavazást tartani „hatályos
nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségekről, illetve
az e kötelezettségeket tartalmazó törvények tartalmáról”.
Az Országos Választási Bizottság a fenti rendelkezésre figyelemmel a következőket állapítja meg.
Az Országgyűlés az 57/1992. (X. 15.) OGY határozatával megerősítette az emberi jogok és alapvető szabadságok
védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt
Egyezményt és az ahhoz tartozó kilenc kiegészítő jegyző
könyvet. Az Egyezmény Hatodik kiegészítő jegyzőkönyvének 1. Cikke szerint: „A halálbüntetést el kell törölni.
Senkit sem lehet halálbüntetésre ítélni, sem kivégezni.” Az
Országgyűlés a 70/1993. (IX. 16.) OGY határozattal ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya Második Fakultatív Jegyzőkönyvét (kihirdette
az 1995. évi II. tv.), amelynek 1. Cikke szerint „1. A jelen
Jegyzőkönyv részes államainak joghatósága alá tartozó
személyeken nem szabad halálbüntetést végrehajtani.
2. Joghatósága körében minden részes állam megteszi
a szükséges intézkedéseket a halálbüntetés eltörlésére.”
A hivatkozott nemzetközi szerződésekre figyelemmel
az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy az
aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés az Alkotmány 28/C. §
(5) bekezdés b) pontja szerinti tiltott tárgykörbe esik, ezért
a halálbüntetés visszaállítása kérdésében nem lehet népszavazást tartani.
Az OVB a fent leírtak alapján az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 28. § (5) bekezdés b) pontján,
az 54. § (1) bekezdésén, az országos népszavazásról és
népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 2. §-án
és 10. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2011. LXXVII. törvény a világörökségről.
Az Országgyűlés az Egyesült Nemzetek Oktatási, Tudományos és Kulturális Szervezete 1972. november 16-án kelt, az 1985. évi
21. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a világ kulturális és természeti örökségének védelméről szóló egyezménnyel
(a továbbiakban: Egyezmény) összhangban, annak hatékony végrehajtásához; a kiemelkedő egyetemes értékek megőrzéséhez
szükséges rendelkezések megállapítása érdekében – tekintetbe véve a fenntartható fejlődés elveit is – a következő törvényt alkotja:
1. A törvény hatálya, értelmező rendelkezések 1. § (1) E törvény hatálya kiterjed:
a) a világörökségi és a világörökségi várományos területekre,
b) a világörökségi és a világörökségi várományos területekkel kapcsolatos, a világörökségi terület kiemelkedő
egyetemes értékét, valamint a világörökségi várományos terület kiemelkedő értékét érintő tevékenységre,
valamint
c) a b) pont szerinti tevékenységet végző vagy e tevékenység által érintett szervezetekre és személyekre.
(2) Világörökségi vagy világörökségi várományos területté csak a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi
LXIV. törvény, a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény, valamint az ezek végrehajtására kiadott
jogszabályok alapján védetté nyilvánított, és ekként kulturális örökségi védelmet élvező terület, illetve védett
természeti terület nyilvánítható. A világörökségi vagy a világörökségi várományos területté nyilvánítás a már fennálló
védettségen túl további oltalmat nem keletkeztet.
2. § E törvény alkalmazásában:
1. kiemelkedő egyetemes érték: a világörökségi helyszín által megtestesített – az Egyesült Nemzetek Oktatási,
Tudományos és Kulturális Szervezete (United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization, a
továbbiakban: UNESCO) Világörökség Bizottsága által ekként elfogadott – érték, amely kivételessége és páratlansága
miatt nemzetközi szempontból is kiemelkedő és egyedi kulturális örökségi, illetve természeti jelentőséggel bír,
ennélfogva folyamatos megőrzése és védelme az egész emberiség, a jelen és jövő generációi számára kiemelkedő
fontosságú;
2. világörökségi helyszín: az UNESCO Világörökség Bizottsága határozata alapján a Világörökség Jegyzékbe felvett,
világörökségi címmel rendelkező – e törvény 1. mellékletében meghatározott – helyszín, amelyet a kulturális örökség,
illetve a természet védelméről szóló jogszabályok alapján nyilvánítottak védetté, és ekként kulturális örökségi
védelmet élvező terület, illetve védett természeti terület;
3. világörökségi helyszín védőövezete: a világörökségi helyszín környezete, amely az UNESCO Világörökség
Bizottságának határozata alapján a világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értékeinek sértetlenségét, illetve
hitelességének védelmét biztosítja, és amelyet a kulturális örökség, illetve a természet védelméről szóló jogszabályok
alapján nyilvánítottak védetté vagy jelölték ki, és ekként kulturális örökségi védelmet élvező terület, védett természeti
terület, illetve a védett természeti terület védőövezete;
4. Világörökség Jegyzék: az UNESCO Világörökség Bizottsága által az Egyezmény 11. cikk (2) bekezdése alapján
létrehozott és vezetett lista;
5. világörökségi terület: a világörökségi helyszín és annak védőövezete;
6. világörökségi várományos helyszín (a továbbiakban: várományos helyszín): a kiemelkedő kulturális örökségi, illetve
természeti értékei (a továbbiakban: kiemelkedő érték) révén, az Egyezmény 1. és 2. cikkében meghatározott
kritériumok szerint az UNESCO Világörökség Központhoz (a továbbiakban: Központ) bejelentett, a Világörökségi
Várományos Helyszínek Jegyzékében szereplő helyszín, amelyet a kulturális örökség, illetve a természet védelméről
szóló jogszabályok alapján nyilvánítottak védetté, és ekként kulturális örökségi védelmet élvező terület, illetve védett
természeti terület;
7. Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzéke: a kiemelkedő kulturális örökségi, illetve természeti értékei alapján
a Világörökség Jegyzékbe való felterjesztésre kiválasztott helyszíneknek a kultúráért felelős miniszter rendeletében
kihirdetett, a helyszínek és azok védőövezetei EOV és WGS 84 koordináták szerinti lehatárolását is tartalmazó jegyzéke;
A törvényt az Országgyűlés a 2011. június 14-i ülésnapján fogadta el.
8. világörökségi várományos helyszín védőövezete (a továbbiakban: várományos helyszín védőövezete): a világörökségi
várományos helyszín környezete, amely kiemelkedő értékeinek sértetlenségét, illetve hitelességének védelmét
biztosítja, továbbá amelyet a kulturális örökség, illetve a természet védelméről szóló jogszabályok alapján
nyilvánítottak védetté, és ekként kulturális örökségi védelmet élvező terület, illetve védett természeti terület;
9. világörökségi várományos terület (a továbbiakban: várományos terület): a világörökségi várományos helyszín és
annak védőövezete.
2. Általános rendelkezések 3. § (1) A világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értéket, a várományos helyszín kiemelkedő értéket hordoz, amelyet
– a kulturális örökség, illetve a természet védelméről szóló jogszabályok alapján fennálló védettséggel összhangban –
mindenki köteles megóvni.
(2) A világörökségi és a várományos terület védelme és fennmaradását szolgáló, értékőrző használata közérdek, amely
– összhangban a kulturális örökség, illetve a természet védelméről szóló jogszabályok alapján fennálló védettségből
fakadó kötelezettségeikkel – az állami és önkormányzati szervek, valamint az egyházak, a társadalmi és egyéb
szervezetek, illetve a természetes személyek együttműködésével valósul meg.
(3) A világörökségi és a várományos területet az Egyezménnyel, továbbá a világörökségi területet a világörökségi kezelési
tervben foglaltakkal összhangban, azok egyetemes és nemzeti értékeit megőrizve kell használni, fenntartható módon
fejleszteni, bemutatni, illetve szükség szerint helyreállítani.
4. § (1) A világörökségi területekkel összefüggő állami feladatokat a kultúráért felelős miniszter – a külön jogszabályok alapján
fennálló feladat- és hatáskörüket nem érintve – az 1. mellékletben meghatározott miniszterekkel egyetértésben, más
érdekelt miniszterekkel együttműködve látja el.
(2) A kultúráért felelős miniszter az (1) bekezdés szerinti feladatai körében különösen az alábbi tevékenységet végzi:
a) meghatározza az Egyezményből eredő feladatok végrehajtásának koncepcióját, stratégiáját;
b) érvényesíti a világörökségi szempontokat a világörökségi területet érintő jogszabályokban, illetve átfogó
tervezési programokban;
c) előkészíti a világörökségi területek, valamint a várományos területek világörökségi kezelési tervét
(a továbbiakban: világörökségi kezelési terv), kezdeményezi annak felülvizsgálatát, illetve – szükség esetén –
módosítását, valamint ellátja az ebből eredő egyéb feladatokat;
d) gondoskodik a világörökségi terület állapotának felméréséről és folyamatos figyelemmel kíséréséről, továbbá
megteszi a kiemelkedő egyetemes érték megőrzéséhez, bemutatásához, fenntartásához, valamint az azt érő
káros hatások bekövetkezésének megelőzéséhez szükséges intézkedéseket;
e) felügyeli a világörökségi gondnokságok e törvényben, valamint e törvény alapján kiadott külön jogszabályban
meghatározott tevékenységét, és külön jogszabályban meghatározott esetekben intézkedik a világörökségi
gondnokság megbízásának visszavonásáról;
f) évente jelentést tesz a Kormánynak, és négyévente beszámol az Országgyűlésnek a világörökségi területek
állapotáról és az Egyezményből eredő feladatok ellátásáról;
g) szükség esetén gondoskodik a világörökségi területtel kapcsolatos módosítás, így különösen a világörökségi
terület határának, a világörökségi helyszín elnevezésének, valamint kiemelkedő egyetemes értékének
megváltoztatása Központhoz történő bejelentéséről;
h) gondoskodik a világörökségi terület fennmaradását szolgáló használat, fejlesztés és bemutatás érdekében tervek,
programok, projektek előkészítéséről és megvalósításáról;
i) ellátja a világörökséggel kapcsolatos, az Egyezményből eredő nemzetközi feladatokat, így különösen a határon
átnyúló világörökségi helyszínek esetén együttműködésre törekszik a határon átnyúló helyszínnel érintett Részes
Állam felelős miniszterével;
j) gondoskodik a kiemelkedő egyetemes értéket hordozó örökség széles körben történő megismertetését,
bemutatását, valamint fejlesztését elősegítő – köztük oktatási, képzési, ismeretterjesztő – programok
kidolgozásáról és végrehajtásáról, valamint
k) gondoskodik a világörökség állapotának figyelemmel kísérése, értékeinek megóvása során az alapszabályuk
szerint kulturális örökség védelmével, illetve természeti értékek esetén a természetvédelemmel foglalkozó
társadalmi szervezetekkel való együttműködésről.
5. § A kultúráért felelős miniszter más érdekelt miniszterekkel együttműködve ellátja a várományos területtel kapcsolatos
állami feladatokat, így különösen:
a) kiválasztja a várományos helyszíneket;
b) bejelenti a várományos helyszíneket a Központhoz;
c) ötévente felülvizsgálja a várományos helyszínek Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékében történő
nyilvántartásának indokoltságát;
d) intézkedik a Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékébe felvett várományos helyszínek Világörökség
Jegyzékbe történő jelöléséről, valamint
e) gondoskodik a kiemelkedő kulturális örökségi, illetve természeti értéket hordozó örökség megismerését,
fejlesztését és bemutatását elősegítő – köztük oktatási, képzési, ismeretterjesztő – programok kidolgozásáról és
végrehajtásáról.
6. § A kultúráért felelős miniszter a 4. § (2) bekezdésben és az 5. §-ban meghatározott feladatokat a Kormány által az
e feladatok ellátása céljából létrehozott javaslattevő, véleményező és döntés-előkészítő testület közreműködésével
látja el, amely
a) a hatáskörükben érintett miniszterek által delegált, kiemelkedő elméleti és gyakorlati ismeretekkel rendelkező
tagokból,
b) a kulturális örökségvédelmi, valamint a természetvédelmi feladatokat ellátó központi hivatalok vezetőjéből,
c) a világörökségi gondnokságok 1-1 képviselőjéből,
d) az Országgyűlés illetékes bizottságainak elnökeiből,
e) az ICOMOS – Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa (International Council on Monuments and
Sites) Magyar Nemzeti Bizottsága által megbízott személyből, valamint
f) az IUCN International Union for Conservation of Nature and Natural Resources – Világ Természetvédelmi Unió
Magyar Nemzeti Bizottsága által megbízott személyből áll. 3. Kezelés, világörökségi kezelési terv, világörökségi gondnokság
7. § (1) A világörökségi területek kezelése – a kiemelkedő egyetemes érték, és az azt hordozó valamennyi anyagi és nem
anyagi tényező megőrzése érdekében – kiterjed a világörökségi területek használatának, fejlesztésének,
bemutatásának, illetve szükség szerinti helyreállításának biztosítására, továbbá a világörökségi területek
megőrzésével és fenntartható mértékű használatával kapcsolatos tevékenységek összehangolására.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kezelés körébe tartozik különösen:
a) a helyszínek tudományos alapú értékvizsgálatában, állapotának dokumentálásában, valamint a fenntartható
használat adott helyszínre érvényes és a világörökségi kezelési tervben érvényesítendő kritériumainak
kidolgozásában való részvétel;
b) a világörökségi területek világörökségi kezelési terveinek kidolgozásában és felülvizsgálatában, az azzal
kapcsolatos egyeztetések (az érintett tulajdonosokkal, önkormányzatokkal, a külön jogszabályban
meghatározott tudományos, szakmai és társadalmi szervezetekkel) lefolytatásában való közreműködés;
c) a világörökségi kezelési tervben foglaltak gyakorlati végrehajtásának az érintettek és érdekeltek körében történő
megismertetésében való részvétel;
d) a határon átnyúló világörökségi területek esetében együttműködés az érintett határon túli kezelő szervezetekkel;
e) a világörökségi terület állapotának folyamatos követő-figyelése, az ezzel kapcsolatos intézkedések
kezdeményezése, valamint a világörökségi kezelési terv végrehajtásához szükséges adatok gyűjtésében,
elemzésében és a világörökségi kezelési terv teljesítéséhez szükséges lépések meghatározásában való részvétel;
f) az érintett partnerekkel – köztük az alapszabályuk szerint kulturális örökség védelmével, illetve természeti értékek
esetén a természetvédelemmel foglalkozó társadalmi szervezetekkel – folyamatosan együttműködve
a világörökségi terület értékmegőrzésével és fejlesztésével kapcsolatos feladatok megvalósításának
kezdeményezése, szervezése, előmozdítása, valamint
g) a kultúráért felelős miniszter részére jelentés készítése a világörökségi terület állapotáról, különös tekintettel
a világörökségi területet érintő minden olyan tevékenységre, amely kihat a világörökségi helyszín kiemelkedő
egyetemes értékére.
8. § (1) A világörökségi helyszínek által hordozott kiemelkedő egyetemes érték vagy a várományos helyszínek által hordozott
kiemelkedő érték megőrzése, és a fennmaradást nem veszélyeztető hasznosíthatósága érdekében
– a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a világörökségi területek, valamint a várományos területek
világörökségi kezelési tervét a Kormány rendeletben hirdeti ki.
(2) A világörökségi kezelési terv egyeztetésébe az érintett helyi önkormányzatokat be kell vonni.
(3) Amennyiben a világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értéke vagy a várományos helyszín kiemelkedő értéke
kizárólag természeti érték és a világörökségi terület vagy a várományos terület egésze védett természeti területen van,
továbbá külön jogszabályban meghatározott természetvédelmi kezelési tervvel rendelkezik, a természetvédelmi
kezelési terv az (1) bekezdés szerinti világörökségi kezelési tervnek minősül.
(4) Amennyiben a világörökségi területen vagy a várományos területen országos vagy helyi jelentőségű védett
természeti terület is van, az (1) bekezdésben meghatározott világörökségi kezelési tervet a védett természeti területre
vonatkozó, külön jogszabályban meghatározott természetvédelmi kezelési tervvel összhangban
– a természetvédelmi kezelési tervben foglalt, a kiemelkedő egyetemes érték vagy a kiemelkedő érték védelmét
biztosító természetvédelmi kezelési előírásokra utalva – kell elkészíteni. A természet védelméről szóló külön
jogszabály alapján fennálló védettségből eredő korlátozásokat, tilalmakat a természetvédelmi kezelési terv
tartalmazza.
(5) A világörökségi kezelési terv tartalmazza:
a) a világörökségi helyszín vagy a várományos helyszín helyrajzi számok szerinti kijelölését, illetve határának EOV és
WGS 84 koordináták szerinti megállapítását;
b) a világörökségi helyszín vagy a várományos helyszín kiterjedésének megfelelő méretarányú,
ingatlan-nyilvántartási vagy topográfiai térképen történő lehatárolását;
c) a világörökségi helyszín vagy a várományos helyszín védőövezete helyrajzi számok szerinti kijelölését, illetve
határának EOV és WGS 84 koordináták szerinti megállapítását;
d) a világörökségi helyszín vagy a várományos helyszín védőövezete kiterjedésének megfelelő méretarányú,
ingatlan-nyilvántartási vagy topográfiai térképen történő lehatárolását;
e) a világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értékének vagy a várományos helyszín kiemelkedő értékének
összegzését;
f) a világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értéke vagy a várományos helyszín kiemelkedő értéke
megőrzésének, fenntartásának és bemutatásának célkitűzéseit, stratégiáját;
g) a világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értéke vagy a várományos helyszín kiemelkedő értéke
megőrzésével kapcsolatos teendőket, így különösen a világörökségi területet vagy várományos területet érintő
kezelési módokat, továbbá a kulturális örökség védelméről jogszabályok alapján fennálló védettségből, valamint
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló jogszabályból eredő korlátozásoknak és tilalmaknak
a világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értéke vagy a várományos helyszín kiemelkedő értéke
szempontjaiból megadott, a világörökségi terület vagy a várományos terület sajátosságaira figyelemmel
megállapított részletes leírását;
h) amennyiben a világörökségi területen vagy a várományos területen lévő védett természeti területen
természetvédelmi kezelési terv van hatályban, az abban foglalt, a kiemelkedő egyetemes érték vagy a kiemelkedő
érték védelmét biztosító természetvédelmi kezelési előírásokra történő utalást; valamint
i) a világörökségi terület vagy a várományos terület finanszírozási igényét megalapozó sajátos körülményeket,
előírt használati módokat, tevékenységeket.
(6) A világörökségi kezelési tervben foglaltak figyelembevételével kell különösen
a) a területrendezési tervet, valamint a területfelhasználás rendjét és a területhasználat szabályait érintően
a településrendezési eszközöket felülvizsgálni, és szükség esetén módosítani, összhangba hozni;
b) a világörökségi terület vagy a várományos terület természeti és kulturális örökségi értékeit érő káros hatások
bekövetkezését megelőzni, a káros hatásokat elhárítani, csökkenteni; valamint
c) a világörökségi területet vagy a várományos területet érintő bármely változtatást (különösen fejlesztést, felújítást,
helyreállítást) végezni.
(7) A világörökségi kezelési tervet szükség szerint, de legalább hétévenként felül kell vizsgálni.
9. § (1) A hatósági eljárásokban hatóságként eljáró vagy szakhatóságként közreműködő kulturális örökségvédelmi- és
természetvédelmi hatóság a világörökségi helyszínek által hordozott kiemelkedő egyetemes érték, valamint
a várományos helyszín által hordozott kiemelkedő érték megőrzése érdekében a világörökségi területen és
a várományos területen az e törvényben és a világörökségi kezelési tervben foglaltakat eljárása során köteles érvényre
juttatni.
(2) Amennyiben a világörökségi területet érintő restaurálási, helyreállítási, fejlesztési és építési tevékenységre irányuló
kérelem esetében szakértői vélemény beszerzése szükséges, az eljáró hatóság, szakhatóság – a saját költségei
terhére – a kulturális szakértői tevékenység folytatásának feltételeiről és a kulturális szakértői nyilvántartás vezetéséről
szóló miniszteri rendeletben meghatározott szakértőt rendel ki.
(3) A szakértő a szakértői véleményében világörökségi komplex hatásvizsgálati dokumentációt köteles bemutatni.
10. § (1) A világörökségi helyszínek által hordozott kiemelkedő egyetemes érték megőrzését szolgáló kezelés 7. §-ban foglalt
feladatainak világörökségi kezelési terv alapján történő ellátására – amennyiben azt külön jogszabály nem utalja más
szerv hatáskörébe – helyszínenként egy világörökségi gondnokság működik.
(2) A világörökségi gondnokság olyan, az adott világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értékének jellegéhez
kötődő tevékenységű, jogi személyiséggel rendelkező szervezet – így különösen költségvetési szerv, önkormányzat,
egyházi jogi személy, társadalmi szervezet, alapítvány, nonprofit gazdasági társaság –, amelynek tevékenysége
kiterjed a világörökségi érdekek képviseletére, a kiemelkedő egyetemes érték védelmére, valamint működési területe
magában foglalja a világörökségi területet vagy annak jelentős részét.
(3) A kultúráért felelős miniszter a világörökségi gondnokságot világörökségi helyszínenként – a (4) bekezdésben
meghatározott kivétellel – a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével választja ki. A világörökségi gondnokság
megbízása visszavonásig, de legfeljebb hét évre szól, amely meghosszabbítható.
(4) Amennyiben a világörökségi helyszín kiemelkedő egyetemes értéke kizárólag természeti érték, és a világörökségi
helyszínt teljes egészében lefedő védett természeti területre vonatkozóan külön jogszabály természetvédelmi
kezelésért felelős szervet jelöl ki, úgy ez a szerv látja el a kezelés 7. §-ban megjelölt feladatait.
(5) Amennyiben külön jogszabály a világörökségi helyszín egy részének kezeléséért felelős szervet jelöl ki, úgy
a (3) bekezdés alapján kiválasztott világörökségi gondnokság köteles ezzel együttműködni.
11. § Több település közigazgatási területét érintő világörökségi területen az érintett helyi önkormányzatok társulásos
formában a településrendezési és az építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló kormányrendelet szerinti helyi
építészeti-műszaki tervtanácsot hoznak létre.
4. Finanszírozás 12. § (1) A világörökségi címmel kapcsolatos költségvetési pénzeszközöket az e törvényben megjelölt állami feladatok és
a (2) bekezdésben meghatározott feladatok költségeire figyelemmel kell meghatározni.
(2) Az állam a központi költségvetésből finanszírozza az alábbi feladatokat:
a) a világörökségi kezelési terv kidolgozását;
b) a 9. § (2) bekezdésében meghatározott szakértői költségeket;
c) a területrendezési tervek és településrendezési eszközök világörökségi kezelési tervben foglaltak szerinti
felülvizsgálatát és módosítását.
(3) Az állam a központi költségvetésből támogatást nyújt az alábbi feladatok ellátásához:
a) a világörökségi területtel kapcsolatos ismeretek terjesztése, oktatási, nevelési, továbbképzési programok
kidolgozása, működtetése;
b) a világörökségi területtel kapcsolatos kutatások, a világörökségi területek értékmegőrzésével, fennmaradását
nem veszélyeztető hasznosításával és bemutatásával kapcsolatos módszerek (modellek), eredmények
alkalmazása, érvényre juttatása;
c) a világörökségi terület kezelésével, bemutatásával, fejlesztésével kapcsolatos tevékenységek, beruházások
támogatása;
d) a világörökségi területtel kapcsolatos elismerések támogatása;
e) a településrendezési és az építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló kormányrendelet szerinti tervtanácsoknak
– ideértve a világörökségi területen létrehozott helyi tervtanácsokat is – a világörökségi területtel kapcsolatos
feladata ellátásának támogatása.
(4) A védett értékek fenntartására, az állagvédelemre és a világörökségi kezelési tervnek megfelelő működtetéshez az
állam adókedvezményt biztosíthat, amelyet külön törvényben állapít meg.
5. Átmeneti rendelkezések 13. § (1) A miniszter e törvény hatálybalépését követő egy éven belül felülvizsgálja az e törvény hatálybalépésekor az
Egyezmény 1. és 2. cikkében meghatározott kritériumok szerint a Központhoz bejelentett helyszínek Világörökségi
Várományos Helyszínek Jegyzékébe történő felvételének indokoltságát. Amennyiben a miniszter a felülvizsgálatot
követően nem tartja indokoltnak a helyszín Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékébe történő felvételét, erről
soron kívül értesíti a Központot.
(2) Az illetékes országos szervezetek, valamint a megyei önkormányzatok a területrendezési terveik 8. § (6) bekezdés
a) pontja szerinti összhangja megteremtéséről a világörökségi kezelési tervek kihirdetését követően legkésőbb 5 éven
belül, illetve más jogszabályból fakadó kötelező felülvizsgálat vagy más okból elvégzett módosítás alkalmával
kötelesek gondoskodni.
(3) A települési (fővárosi, fővárosi kerületi) önkormányzatok a településrendezési eszközeik 8. § (6) bekezdés a) pontja
szerinti módosításáról a világörökségi kezelési tervek kihirdetését követő tizennyolc hónapon belül kötelesek
gondoskodni.
(4) A világörökségi gondnokságot az e törvény hatálybalépésétől számított hat hónapon belül kell kijelölni.
(5) Az e törvény hatálybalépését követően a Világörökség Jegyzékbe felvett helyszín – e törvény 1. mellékletének
módosítása általi – kihirdetését a Kormány kezdeményezi. Ezen helyszínek világörökségi gondnokságát a kihirdetéstől
számított hat hónapon belül kell kijelölni.
(6) A miniszter – az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter közreműködésével – e törvény hatálybalépését követő
hat hónapon belül felülvizsgálja a világörökségi helyszínen található, állami tulajdonban lévő vagyonelemek
hasznosítására vonatkozó bérleti, vagyonkezelési vagy egyéb használati jogviszonyt alapító szerződéseket.
Amennyiben a miniszter megállapítja, hogy valamely szerződés az Egyezményben vagy e törvényben rögzített
célokkal ellentétes vagy azok megvalósítását jelentős mértékben korlátozza, illetve akadályozza, erről értesíti:
a) a vagyonelem hasznosításért felelős szervezetet, valamint
b) a vagyonelemet szerződés alapján hasznosító személyt, jogi személyt, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező
gazdálkodó szervezetet.
(7) A miniszter a (6) bekezdés szerinti megállapítást tartalmazó döntését a minisztérium honlapján közzé teszi, illetve
intézkedik a döntésnek az ingatlan fekvése szerint illetékes települési önkormányzat hirdetőtábláján történő
közzétételéről. Az állami tulajdonban lévő vagyonelemek hasznosítására vonatkozó bérleti, vagyonkezelési vagy
egyéb használati jogviszonyt alapító szerződés a miniszteri döntés minisztériumi honlapon történő közzétételétől
számított 60. napon e törvény erejénél fogva megszűnik.
6. Záró rendelkezések 14. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg:
a) a világörökségi várományos helyszínek Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékébe történő felvételének és
felülvizsgálatának, továbbá a Központhoz történő bejelentésének, valamint a világörökségi várományos helyszín
Világörökség Jegyzékbe történő jelölésének részletes szabályait;
b) a világörökségi testületbe tag delegálására jogosult minisztereket, a testület részletes feladatait és működését;
c) a világörökségi kezelési terv készítését, annak tartalmi elemeire vonatkozó részletes követelményeket, az
érintettekkel történő előzetes egyeztetésének és felülvizsgálatának rendjét;
d) a világörökségi komplex hatásvizsgálati dokumentáció tartalmi elemeit, valamint az annak elkészítésére
vonatkozó különös szabályokat;
e) a világörökségi terület világörökségi kezelési tervét; valamint
f) a világörökségi várományos terület világörökségi kezelési tervét.
(2) Felhatalmazást kap a kultúráért felelős miniszter, hogy – az 1. mellékletben meghatározott miniszterekkel
egyetértésben – rendeletben állapítsa meg:
a) a világörökségi gondnokság kiválasztásának részletes szabályait, a világörökségi gondnokság feladatait és
működését; valamint
b) a Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékét.
15. § (1) A jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról szóló 2001. évi LXXX. törvény 2. § 3. pontjában
a „3911/92/EGK” szövegrész helyébe a „116/2009/EK” szövegrész lép.
(2) A világ kulturális és természeti örökségének védelméről szóló, az Egyesült Nemzetek Oktatási, Tudományos és
Kulturális Szervezete Általános Konferenciájának ülésszakán Párizsban, 1972. november 16-án elfogadott egyezmény
kihirdetéséről szóló 1985. évi 21. törvényerejű rendelet 3. §-ában az „az agrárpolitikáért felelős miniszterrel és
a természetvédelemért felelős miniszterrel” szövegrész helyébe az „az agrárpolitikáért felelős miniszterrel, az
építésügyért felelős miniszterrel, a természetvédelemért felelős miniszterrel a területrendezésért felelős miniszterrel,
valamint a településfejlesztésért és településrendezésért felelős miniszterrel” szövegrész lép.
(3) A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 12. § (6) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(6) Ha a megkeresett szerv nem rendelkezik a kért környezeti információval, az információ megismerésére vonatkozó
igényt köteles a környezeti információval rendelkező szervnek megküldeni, és erről az igénylőt értesíteni vagy
tájékoztatni, hogy a kért információt mely környezeti információval rendelkező szervtől igényelheti. A környezeti
információ megismerésére vonatkozó igény elutasítása esetén az elutasítás tartalmazza annak indokait, valamint
tájékoztatást arról, hogy a megtagadással szemben az igénylő mely szervhez fordulhat.”
16. § (1) Hatályát veszti a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 5/A. §-a, 81. § p) pontjában
a „világörökségi és” szövegrész, valamint a 93. § (2) bekezdés n) pontja.
(2) Hatályát veszti az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 56. § (4) bekezdése,
illetve a 62. § (2) bekezdés k) pontja.
17. § (1) E törvény – a (2) és (3) bekezdés szerinti kivétellel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 14. § (1) bekezdés e) pontja, valamint (2) bekezdés b) pontja 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 14. § (1) bekezdés f) pontja 2014. január 1-jén lép hatályba.
(4) A 15. § a hatálybalépést követő napon hatályát veszti.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
207/B/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény 182/A. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt visszautasítja.
1. Az Alkotmánybírósághoz indítvány érkezett a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban:
Hszt.) 182/A. § (1) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére. A kifogásolt rendelkezés a következő szabályozást tartalmazza: „[a]nnak a
hivatásos állományúnak, akinek a szolgálati nyugdíjjogosultság szempontjából figyelembe vehető szolgálati ideje
2007. december 31-én eléri, vagy meghaladja a 20 évet, a
2007. december 31-én hatályos nyugdíj-megállapítási szabályok szerint meg kell állapítani, illetve újból meg kell állapítani (rögzíteni) a szolgálati nyugdíj összegét, annak folyósítása nélkül. Az így rögzített nyugdíjat megilleti a
2008. évi emelés összege is.”
Az indítványozó véleménye szerint ez a szabályozás az
Alkotmány 70/A. §-ában foglaltakkal ellentétes, mert úgy
véli, hogy különbséget tesz a nyugdíjjogosultságot még
nem szerezett hivatásos állományú munkavállalók között,
a szerint, hogy 2007. december 31-én rendelkeztek-e vagy
sem 20 év szolgálati idővel.
2. Az indítvány alapján az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta, hogy a támadott rendelkezés alkotmányosságának utólagos vizsgálatára rendelkezik-e hatáskörrel.
Az Alkotmánybíróság megállapította: a Hszt. 182/A. §
(1) bekezdése alkotmányosságának vizsgálatára – tekintettel arra, hogy már nem tekinthető hatályos jogszabályi
rendelkezésnek – nincs hatásköre. A kifogásolt rendelkezés ugyanis egy adott alkalomra, vagyis a 2007. december
31-én legalább 20 év szolgálati viszonnyal rendelkezőkkel
kapcsolatban határoz meg a jogalkalmazó számára kötelezettséget, amelyet a 2007. december 31-én hatályos jogszabályi környezetre figyelemmel legkésőbb 2008. év folyamán teljesíteni kellett.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) 13. §-a szerint a jogszabály akkor veszti hatályát, ha más jogszabály hatályon kívül helyezi, vagy ha a
jogszabályban meghatározott határidő lejárt. A Jat. nem
határozza meg egyértelműen, hogy a jogszabályban meghatározott határidőnek kifejezetten a jogszabály hatályának megszűnésére vagy a jogszabály alkalmazhatóságára
kell-e vonatkoznia.
Az Alkotmánybíróság több határozatában a Jat.-nak ezt
a szabályát a jogszabály alkalmazhatóságára vonatkozó
rendelkezésként értelmezte. E határozataiban megállapította, hogy a szabály alkalmazására jogszabályban előírt
határidő leteltével, azzal, hogy a kifejezetten hatályon kívül nem helyezett jogszabályi rendelkezések teljesedésbe
mentek, s már nincs mód arra, hogy a jogalanyok a jogszabályi rendelkezés alapján jogot szerezzenek, a jogszabály
lényegében hatályát veszti. [1239/B/1990. AB végzés,
ABH 1991, 905, 906.; 298/B/1994. AB határozat, ABH
1994, 696, 700.; 880/B/1992. AB végzés, ABH 1996, 803,
804-806., 670/B/1997. AB határozat, ABH 1999, 600,
603.]
Mindezeket figyelembe véve megállapítható, hogy a támadott rendelkezés alkalmazhatósága az indítvány benyújtását megelőzően megszűnt (a jogszabályi rendelkezés teljesedésbe ment), ezért a szabályozás már az indítvány benyújtásakor nem volt hatályosnak tekinthető.
Az Alkotmánybíróság hatásköre az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 1. § b) pontja szerinti hatáskörében eljárva – főszabályként – hatályos jogszabály alkotmányosságának elbírálására terjed ki. Hatályát vesztett jogszabály alkotmányellenességének vizsgálatára – az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint – csak kivételesen, az Abtv. 38. §-a
szerinti bírói kezdeményezés és az Abtv. 48. §-ában szabályozott alkotmányjogi panasz alapján kerülhet sor, akkor,
amikor a már nem hatályos jogszabály még az indítvánnyal érintett konkrét eljárásokban alkalmazható.
[7/1994. (II. 18.) AB határozat, ABH 1994, 68, 69.]
Mivel az indítvány az Abtv. 1. § b) pontjában szabályozott utólagos normakontroll gyakorlására irányul, az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a hatályát vesztett
Hszt. 182/A. § (1) bekezdése érdemi vizsgálatára nem jogosult. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § b) pontja alapján az indítványt visszautasította.
Budapest, 2009. szeptember 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke