text:
2011. CXVII. törvény a Magyar Köztársaság és Ausztrália között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság és Ausztrália között a szociális biztonságról
szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGRÓL SZÓLÓ EGYEZMÉNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ÉS AUSZTRÁLIA KÖZÖTT
A Magyar Köztársaság és Ausztrália (a továbbiakban: a „Szerződő Felek”)
a két ország között fennálló baráti kapcsolat erősítése céljából,
továbbá
mivel a Szerződő Felek szabályozni kívánják a két ország viszonyát a szociális biztonság területén,
az alábbiakban állapodnak meg:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk
Fogalommeghatározások (1) A jelen Egyezmény alkalmazásában a használt fogalmak jelentése a következő:
(a) „Ellátás”: nyugdíj vagy járadék, amely valamely Szerződő Fél vonatkozó jogszabályai alapján fizetendő; ideértve a
fizetendő emeléseket és kiegészítő juttatásokat, azonban Ausztrália esetében nem tartalmazza a
nyugdíjgaranciáról szóló törvényben foglalt ellátásokat, kifizetéseket, illetve egyéb jogosultságokat;
(b) „Illetékes Hatóság”: Ausztrália vonatkozásában a 2. cikkben meghatározott szociális biztonsági jogszabályokért
felelős minisztérium államtitkára, kivéve az Egyezmény II. részének vonatkozásában, továbbá az Egyezmény
egyéb részeinek vonatkozásában is, amennyiben azok az említett részt érintik, amely esetben az „Illetékes
Hatóság” az adóügyi kormánybiztosra, illetőleg a kormánybiztos meghatalmazott képviselőjére utal; továbbá a
Magyar Köztársaság vonatkozásában a 2. cikk (1) (b) pontjában megjelölt jogszabályok által szabályozott
rendszerekért felelős miniszterek, minisztériumok vagy megfelelő hatóságok;
(c) „Illetékes Intézmény”: Ausztrália vonatkozásában az az intézmény vagy hivatal, amelynek feladata a vonatkozó
jogszabályok végrehajtása; továbbá a Magyar Köztársaság vonatkozásában az a felelős intézmény, amelynél a
személy biztosítva van vagy biztosítva volt;
(d) „Beszámítható időszakok”: Ausztrália tekintetében, olyan helybenlakási időszakok, amelyek Ausztrália szociális
biztonságról szóló törvénye értelmében ellátási jogosultság alapját képezik, és a Magyar Köztársaság
tekintetében a Magyar Köztársaság jogszabályai szerinti járulékfizetési időszak, vagy ezen jogszabályok szerint
járulékfizetési időszakkal egyenértékűnek tekintett, vagy akként elfogadott időszak;
(e) „Jogosult”: az a személy, aki jogosultságot szerzett ellátásokra a jelen Egyezmény 2. cikkében meghatározott
szociális biztonsági jogszabályok alapján;
(f) „Jogszabályok”: jelen Egyezmény 2. cikkében meghatározott törvények és rendeletek;
A törvényt az Országgyűlés a 2011. szeptember 12-i ülésnapján fogadta el.
(g) „Munkaképes korban történő ausztráliai helybenlakás időtartama”: egy személy vonatkozásában az ausztrál
jogszabályok szerint ekként meghatározott időtartam, amely nem tartalmazza azokat az időszakokat, amelyek a
13. cikk értelmében ausztráliai tartózkodási időnek tekintendők;
(h) „Lakóhely”: az a hely, ahol az illető személy a Szerződő Fél vonatkozó jogszabályai szerint állandó jelleggel
tartózkodik.
(2) A jelen cikkben meg nem határozott fogalmaknak a Szerződő Felek alkalmazandó jogszabályaiban meghatározott
jelentést kell tulajdonítani.
2. cikk
Tárgyi hatály (1) Jelen Egyezmény tárgyi hatálya az alábbi jogszabályokra terjed ki:
(a) Ausztrália vonatkozásában:
(i) a szociális biztonságról szóló joganyagot alkotó törvények, amennyiben a jogszabály az öregségi nyugdíjról
rendelkezik, arra vonatkozik, illetőleg azt érinti;
(ii) jelen egyezmény II. részének és az azt érintő egyéb részeinek tekintetében a nyugdíjgaranciáról szóló
jogszabályok (amelyeket a jelen Egyezmény aláírásának időpontjában a nyugdíjgaranciáról szóló 1992. évi
(közigazgatási) törvény, a nyugdíjgarancia díjáról szóló 1992. évi törvény, valamint a nyugdíjgaranciáról
szóló (közigazgatási) rendeletek tartalmaznak);
(b) a Magyar Köztársaság vonatkozásában:
azokra a jogszabályokra, törvényekre és rendeletekre, amelyek
(i) a biztosítási kötelezettségre, a társadalombiztosítási ellátások és a munkanélküliség esetén járó ellátások
fedezetére fizetendő járulékokra, valamint
(ii) a társadalombiztosítási nyugellátásokra vonatkoznak.
(2) A 2. cikk (4) bekezdés figyelembevételével a jelen Egyezmény vonatkozik azokra a törvényekre és rendeletekre is,
amelyek az (1) bekezdésben meghatározott jogszabályokat módosítják, kiegészítik, egységes szerkezetbe foglalják
vagy azok helyébe lépnek.
(3) Ha a jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, a jelen cikkben említett jogszabályok nem foglalják magukba
valamely Szerződő Fél harmadik féllel kötött szociális biztonsági egyezményeit vagy egyéb megállapodásait.
(4) Az Egyezmény hatálya kiterjed a Szerződő Felek azon jogszabályaira és rendeleteire is, amelyek a szociális biztonság új
rendszereit vagy ágait határozzák meg, feltéve, hogy ezekről az adott Szerződő Fél Illetékes Hatósága írásban
tájékoztatja a másik Szerződő Fél Illetékes Hatóságát. Amennyiben a másik Szerződő Fél Illetékes Hatósága az értesítés
napjától számítva három hónapon belül nem fejezi ki ellenvéleményét, a Szerződő Felek Illetékes Hatóságai által
kölcsönösen meghatározott időponttól kezdve a szerződés hatálya kiterjed az értesítésben foglaltakra.
3. cikk
Személyi hatály Jelen Egyezmény hatálya kiterjed:
(a) bármely olyan személyre, akire egyik vagy mindkét Szerződő Fél jogszabályai vonatkoznak vagy vonatkoztak, és
(b) bármely olyan személyre, aki Ausztráliában állandó lakóhellyel rendelkezik vagy rendelkezett, és
(c) más személyekre olyan mértékben, amennyiben az alkalmazandó jogszabályok szerint jogokat származtatnak az
(a) pontban meghatározott személyektől. 4. cikk
Egyenlő bánásmód elve
Amennyiben a jelen Egyezmény eltérően nem rendelkezik, a Szerződő Felek kötelesek mindazokat a személyeket,
akikre a jelen Egyezmény vonatkozik, az ellátásokra való jogosultságuk és az ellátások kifizetése kapcsán fennálló,
közvetlenül az adott Szerződő Fél jogszabályai alapján, vagy a jelen Egyezmény értelmében fennálló jogaik és
kötelezettségeik vonatkozásában egyenlő bánásmódban részesíteni.
5. cikk
Az ellátások exportja (1) Jelen Egyezmény ellenkező rendelkezése hiányában, valamely Szerződő Fél jogszabályai szerint a 3. cikkben
meghatározott bármely személy részére folyósítandó ellátásokat – ideértve a jelen Egyezmény szerint szerzett
ellátásokat is – nem lehet csökkenteni, módosítani, felfüggeszteni, megszüntetni vagy megvonni pusztán annál a
ténynél fogva, hogy az érintett személy a másik Szerződő Fél területén tartózkodik, továbbá ezek az ellátások akkor is
folyósítandók, ha az érintett személy bármely Szerződő Fél területén állandó lakhellyel rendelkezik vagy bármely
Szerződő Fél területén tartózkodik.
(2) Ausztrália vonatkozásában – az 5. cikk (1) bekezdése céljából – a jelen Egyezmény értelmében fizetendő emelések és
kiegészítések Ausztrália területén kívül tartózkodó személynek csak a Szociális biztonságról szóló, 1991. évi
törvényben meghatározott időszakra fizethetők ki. A Szociális biztonságról szóló, 1991. évi törvényre történő
hivatkozás bármely, a jogszabályt módosító, kiegészítő vagy azt felváltó törvényre is vonatkozik.
II. RÉSZ
AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLYOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 6. cikk
Általános rendelkezések
(1) A jelen rész célja annak biztosítása, hogy a Magyar Köztársaság vagy Ausztrália jogszabályainak hatálya alá tartozó
munkáltatóknak és munkavállalóknak valamely munkavállaló egyazon munkája vonatkozásában – a magyar, illetve az
ausztrál jogszabályok értelmében – ne keletkezzen kettős kötelezettségük.
(2) E rész kizárólag akkor alkalmazandó, ha valamely munkavállaló és/vagy a munkavállaló munkáltatója a munkavállaló
munkája, vagy a munkáért fizetett díjazás vonatkozásában – e résztől függetlenül – mindkét Szerződő Fél
jogszabályainak hatálya alá tartozik.
(3) Jelen Egyezmény jelen részének figyelembevételével, amennyiben a munkavállaló az egyik Szerződő Fél területén
végez munkát, e tevékenység tekintetében a munkavállaló és a munkáltató csak az adott Szerződő Fél jogszabályai
hatálya alá tartozik.
7. cikk
Kiküldetés (1) Amennyiben azt a személyt, aki az egyik Szerződő Fél jogszabályai hatálya alá tartozik, akit az adott Szerződő Fél
jogszabályai szerint bejegyzett munkáltató foglalkoztat, és akit ezen munkáltató vagy annak kapcsolódó szervezete
javára munkavégzés céljából kiküldenek e foglalkoztatás keretében a másik Szerződő Fél területére, akkor ez a személy
és munkáltatója e munkavégzés tekintetében csak az első Szerződő Fél jogszabályai hatálya alá tartoznak, mintha e
munkavégzés annak a területén történne.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a kapcsolódó szervezet, amelyet a másik Szerződő Fél területén jegyeztek be,
(a) a leányvállalata vagy többségi tulajdonosa a munkáltatónak, vagy
(b) kapcsolt vállalkozása a munkáltatónak, és mindkét vállalkozásnak ugyanaz a vállalkozás a többségi tulajdonosa.
(3) Az (1) bekezdés a 48 hónapnál hosszabb időtartamú kiküldetésre csak mindkét Szerződő Fél Illetékes Hatósága, vagy
az általuk kijelölt intézmények vagy hivatalok előzetes hozzájárulása esetén vonatkozik.
8. cikk
Diplomáciai és konzuli kapcsolatok A jelen Egyezmény a diplomáciai kapcsolatokról szóló Bécsi Egyezmény (1961. április 18.), valamint a konzuli
kapcsolatokról szóló Bécsi Egyezmény (1963. április 24.) rendelkezéseit nem érinti.
9. cikk
Állami alkalmazottak Az egyik Szerződő Fél állami alkalmazottjai, akiket munkavégzés céljából a másik Szerződő Fél felségterületére
küldenek, továbbra is a küldő Szerződő Fél jogszabályai szerint vannak biztosítva e munkavégzés tekintetében. Az
„állam” fogalom Ausztrália vonatkozásában magában foglalja Ausztrália közigazgatási egységeit, valamint helyi
önkormányzatait is.
10. cikk
Kivételt képező megállapodások A Szerződő Felek Illetékes Hatóságai vagy az általuk kijelölt intézmények vagy hivatalok közös megegyezés alapján, a
munkáltató – a Magyar Köztársaság esetében a munkavállalóval közös – kérelmére, a jelen Egyezményben nem
szabályozott további kivételeket állapíthatnak meg az alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó általános rendelkezés
alól, azzal a feltétellel, hogy az érintett személy továbbra is valamelyik Szerződő Fél jogszabályainak hatálya alatt
marad, vagy hatálya alá kerül.
11. cikk
Igazolások Ha jelen Egyezmény jelen részével összhangban az egyik Szerződő Fél jogszabályait kell alkalmazni, a Szerződő Felek
Illetékes Hatóságai vagy az általuk kijelölt intézmények vagy hivatalok a munkáltató kérelmére igazolást adnak ki,
amelyben igazolják, hogy a munkavállaló ezen Szerződő Fél jogszabályainak hatálya alá tartozik, és megjelölik az
igazolás érvényességének időtartamát. Az említett munkavállaló, valamint a munkavállaló munkáltatója és a másik
Szerződő Fél kijelölt intézményei vagy hivatalai jogosultak az igazolásból egy másolatot kapni, amennyiben ezt
kérelmezik.
III. RÉSZ
AZ AUSZTRÁL ELLÁTÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 12. cikk
Lakóhely vagy tartózkodás a Magyar Köztársaságban
Ha a személy az ausztrál jogszabályok szerint, vagy a jelen Egyezmény értelmében jogosult lenne ausztrál ellátásra, de
az ellátás iránti kérelem benyújtásának időpontjában nem rendelkezik lakóhellyel és tartózkodik Ausztráliában,
azonban:
(a) a Magyar Köztársaságban vagy Ausztráliában lakóhellyel rendelkezik, és
(b) a Magyar Köztársaság területén vagy Ausztráliában tartózkodik,
a személy, amennyiben valamikor Ausztráliában lakóhellyel rendelkezett, a kérelem benyújtása szempontjából az
adott napon Ausztráliában lakóhellyel rendelkező és Ausztráliában tartózkodó személynek minősül.
13. cikk
Összeszámítás az ausztrál ellátások vonatkozásában (1) Amennyiben olyan személy, akire a jelen Egyezmény vonatkozik, a jelen Egyezmény alapján ausztrál ellátást
kérelmezett, és
(a) az általa mint Ausztráliában lakóhellyel rendelkező személy által megszerzett időtartam az adott ellátás adott
jogcímen, ezen személy által történő kérelmezéséhez az ausztrál jogszabályok által előírt időtartamot nem éri el;
valamint
(b) a munkaképes korban történő ausztráliai helybenlakás időtartama, amelyet megszerzett, a 13. cikk (4) bekezdése
szerint számított, az adott személyre irányadó időtartamot eléri vagy meghaladja azt; valamint
(c) a Magyar Köztársaság jogszabályai szerinti beszámítható időszakkal rendelkezik;
akkor a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint teljesített beszámítható időszak – az ellátásra meghatározott
minimális jogosultsági időtartam teljesülése érdekében – olyan időszaknak minősül, mintha a személy Ausztráliában
lakóhellyel rendelkezett volna.
(2) A 13. cikk (1) bekezdése céljából, ha a személy:
(a) az ausztrál jogszabályokban az adott személy ellátásra való jogosultságához előírt minimális folyamatos
időtartamnál rövidebb ideig rendelkezett folyamatosan ausztráliai lakóhellyel; és
(b) beszámítható időszakokkal rendelkezik a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint, amelyek hosszának együttes
összege megfelel a 13. cikk (2) (a) pontban említett minimális időszaknak, vagy meghaladja azt;
a beszámítható időszakok összessége egyetlen folyamatos beszámítható időszaknak minősül.
(3) A jelen cikk céljából, ha a személy által ausztráliai lakóhellyel rendelkező személyként eltöltött időszak és a Magyar
Köztársaság jogszabályai szerint megszerzett beszámítható időszak egybeesik, az egybeesés időtartama Ausztrália
által kizárólag egyszer vehető figyelembe, mint ausztráliai lakóhellyel rendelkező személyként eltöltött időszak.
(4) A munkaképes korban történő ausztráliai helybenlakás időtartamának minimumát a 13. cikk (1) bekezdése céljából az
alábbiak szerint kell figyelembe venni:
(a) az ausztráliai lakóhellyel nem rendelkező személyeknek járó ausztrál ellátások céljából az előírt minimális idő
12 hónap, amelyből legalább 6 hónapnak folyamatosnak kell lennie; valamint
(b) az ausztráliai lakóhellyel rendelkező személy számára fizetendő ausztrál ellátás esetében nincs előírt minimális
idő.
(5) A jelen cikk szempontjából a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint teljesített beszámítható időszak csak akkor
minősül olyan időszaknak, mintha a személy Ausztráliában lakóhellyel rendelkezett volna, ha a Magyar Köztársaság
Illetékes Intézménye igazolást állít ki e beszámítható időszakról.
14. cikk
Az ausztrál ellátások kiszámítása (1) Tekintettel a 14. cikk (2) bekezdésében foglaltakra, ha az ausztrál ellátás az Ausztrálián kívül tartózkodó személy
számára kizárólag a jelen Egyezmény értelmében fizethető, az ellátás összegét az ausztrál jogszabályok alapján, és
ahol alkalmazandó, arányosított módon kell meghatározni, de annak alapján, hogy a gyermek után járó összeg nulla.
(2) Ha a személy ideiglenesen érkezik Ausztráliába, a 14. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezés az Ausztráliába
érkezéstől számított 26 hétig továbbra is alkalmazandó.
(3) Tekintettel a 14. cikk (4) bekezdésében foglaltakra, ha az ausztrál ellátás az Ausztráliában tartózkodó személy számára
kizárólag a jelen Egyezmény értelmében jár, az ellátás összegét az alábbiak szerint kell meghatározni:
(a) a személy jövedelmét az ausztrál jogszabályok szerint kell kiszámítani, azonban a számítás során azokat a Magyar
Köztársaság jogszabályai szerint járó ellátásokat figyelmen kívül kell hagyni, amelyekre a személy, illetőleg a
személy házas- vagy élettársa jogosult; és
(b) le kell vonni az adott ausztrál ellátás maximális összegéből az adott személynek a Magyar Köztársaság
jogszabályai szerint járó ellátások összegét; és
(c) a 14. cikk (3) (b) pontban foglaltak szerint fennmaradó ellátásra az ausztrál jogszabályokban rögzített számítási
módot kell alkalmazni úgy, hogy a személy jövedelmeként a 14. cikk (3) (a) pontjának megfelelően számított
összeget kell figyelembe venni.
(4) Ha a személy ideiglenesen elhagyja Ausztráliát, a 14. cikk (3) bekezdésének rendelkezései az Ausztráliából való
távozástól számított 26 hétig érvényesek.
(5) Ha a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint egy házaspár vagy egymással élettársi viszonyban álló pár valamelyik
vagy mindkét tagja jogosult ellátásra vagy ellátásokra, az a jelen cikk és az ausztrál jogszabályok céljából úgy
tekintendő, mintha mindketten az ellátás vagy ellátások összegének felében részesülnének.
IV. RÉSZ
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG JOGSZABÁLYAI SZERINTI ELLÁTÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
15. cikk
Az ausztráliai tartózkodás alapján a személy jogosult lehet a magyar ellátásokra (összeszámítás)
(1) Ha a magyar jogszabályok szerint valamely ellátásra való jogosultság megszerzése, fenntartása vagy feléledése
beszámítható időszakok megszerzésétől függ, akkor a magyar illetékes intézmény – ha pusztán a magyar jogszabályok
alapján nincsenek meg a szükséges feltételek az ellátási igényjogosultságra – figyelembe veszi az Ausztrália
jogszabályai szerint szerzett beszámítható időszakokat is, mintha azokat az általa alkalmazott jogszabályok szerint
szerezték volna, feltéve, hogy azok nem ugyanazon időszakra esnek.
(2) Ha a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint egyes meghatározott ellátások nyújtása olyan foglalkozásban szerzett
beszámítható időszak megszerzésétől függ, amelyre külön rendszer létezik vagy az ellátásra való jogosultság
meghatározott szakmában vagy foglalkozásban töltött idő függvénye, úgy ezen ellátások nyújtására az Ausztrália
jogszabályai szerint szerzett beszámítható időszakokat csak akkor lehet figyelembe venni, ha azokat a megfelelő
rendszerben, ennek hiányában pedig hasonló szakmában vagy foglalkozásban szerezték. Ha a beszámítható idők
összeszámítása nem alapozza meg az igényjogosultságot az ellátás külön rendszerében, a beszámítható időszakokat a
biztosítás általános rendszerében kell összeszámítani.
(3) Amennyiben a magyar jogszabályok szerint a jelen cikk (1)–(2) bekezdésének alkalmazása nélkül is fennáll a teljes
ellátásra való igényjogosultság, úgy az ellátást a Magyar Köztársaság illetékes intézménye kizárólag a rá vonatkozó
jogszabályok előírásai szerint figyelembe veendő beszámítható időszakok alapján állapítja meg.
(4) Egy már megállapított magyar nyugdíj esetében az Ausztrália jogszabályai szerint szerzett további beszámítható
időszak összeszámítása nem eredményezi a magyar ellátás felülvizsgálatát.
16. cikk
A magyar részellátások megállapítása Ha valamely személy csak a beszámítható időszakok összeszámításának figyelembevételével rendelkezik a Magyar
Köztársaság jogszabályai szerinti teljes ellátásra való jogosultsággal, a Magyar Köztársaság Illetékes Intézménye úgy
számítja ki a fizetendő nyugdíj összegét, mintha ahhoz a mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint megszerzett összes
beszámítható időszakot figyelembe venné. Az így kiszámított nyugdíjnak csak azt a hányadát folyósítja a Magyar
Köztársaság Illetékes Intézménye, amely a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint megszerzett beszámítható
időszakok mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett összes beszámítható időszakhoz viszonyított arányának
megfelel.
17. cikk
Az ellátások kiszámításának alapja Ha a Magyar Köztársaság jogszabályai az ellátás kiszámítását a jövedelemre, illetve a befizetett járulékra alapozzák,
a Magyar Köztársaság Illetékes Intézménye kizárólag a saját jogszabályai szerinti jövedelmet, illetve befizetett
járulékot veszi figyelembe.
18. cikk
1 évnél rövidebb beszámítható időszak Ha a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint megszerzett összes beszámítható időszak nem éri el a 365 napot
– feltéve, hogy pusztán ezen beszámítható időszak alapján nem áll fenn semmilyen ellátásra való igényjogosultság –
a Magyar Köztársaság Illetékes Intézménye nem alkalmazza az összeszámítást és a 365 napnál rövidebb időszakra nem
nyújt semmilyen ellátást.
19. cikk
Ellátások egybeesése (1) A Magyar Köztársaság vonatkozásában azon jogszabályok, amelyek más igényjogosultságok, ellátások vagy
jövedelmek egyidejű fennállása esetére kizárják vagy korlátozzák az igényjogosultságot vagy az ellátást, az Ausztrália
jogszabályainak alkalmazásából adódó esetekre is megfelelően alkalmazandók.
(2) A Magyar Köztársaság vonatkozásában ugyanazon kötelező beszámítható időszakokból származó, több hasonló
jellegű ellátásra vagy jövedelemre szóló igényjogosultságot a jelen Egyezmény alapján sem megszerezni, sem
fenntartani nem lehet. Ez azonban nem érvényes a rokkantság, öregség vagy halál esetén járó ellátásokra.
V. RÉSZ
VEGYES ÉS IGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK 20. cikk
Az okiratok benyújtása
(1) A jelen Egyezmény értelmében, vagy az egyébként járó valamely ellátásra vonatkozó igény, fellebbezés vagy egyéb
dokumentáció bármelyik Szerződő Fél területén, a 22. cikkben foglaltaknak megfelelően megkötött Igazgatási
Megállapodás szerint, az Egyezmény hatálybalépését követően bármikor benyújtható.
(2) Az a nap, amikor a 20. cikk (1) bekezdésében említett igény, fellebbezés vagy egyéb dokumentáció az egyik Szerződő
Fél Illetékes Intézményéhez benyújtásra kerül, az ezen igénynek, fellebbezésnek vagy dokumentációnak a másik
Szerződő Fél Illetékes Intézményéhez történő benyújtása napjának is tekintendő. Az Illetékes Intézmény, ahova az
igényt, fellebbezést vagy egyéb dokumentációt benyújtották, köteles azt haladéktalanul a másik Szerződő Fél Illetékes
Intézményének továbbítani.
(3) Az egyik Szerződő Fél által nyújtható valamely ellátásra beérkezett igény a másik Szerződő Fél által nyújtható, adott
ellátásra benyújtott igénynek tekintendő, amennyiben a kérelmező igényében jelzi, hogy a másik Szerződő Fél
szociális ellátó-rendszeréhez tartozik vagy tartozott. Ausztrália esetében ez a rendelkezés nem alkalmazandó, ha az
ausztrál ellátásra vonatkozó kitöltött kérelmet az ausztrál illetékes intézmény nem kapta meg a magyar ellátásra
vonatkozó kérelem benyújtásától számított 12 hónapon belül.
(4) Valamely ellátásra vonatkozó igényt, fellebbezést vagy egyéb dokumentációt az illetékes hatóság vagy illetékes
intézmény nem utasíthat vissza kizárólag azért, mert az a másik Szerződő Fél nyelvén került benyújtásra.
(5) A 20. cikk (1) bekezdésében hivatkozott fellebbezés olyan fellebbezést jelent, amely bármelyik Szerződő Fél
jogszabályai alapján valamely igazgatási szervnél nyújtható be.
21. cikk
Az ellátások kifizetése (1) Amennyiben valamelyik Szerződő Fél jogi, illetve adminisztratív korlátozásokat vezet be a területén kívülre történő
pénzátutalások vonatkozásában, az adott Szerződő Fél köteles a lehető legrövidebb időn belül olyan intézkedéseket
hozni, amelyekkel garantálja a jogosultaknak a Szerződő Fél jogszabályai vagy jelen Egyezmény alapján járó ellátások
kifizetéséhez és kézbesítéséhez való jogot. Az intézkedéseknek a korlátozások életbelépésének napjára
visszamenőleges hatályúaknak kell lenniük.
(2) A jelen Egyezmény értelmében valamelyik Szerződő Fél által folyósítandó ellátást az adott Szerződő Fél igazgatási
díjak és költségek felszámítása nélkül köteles kifizetni.
(3) A jelen Egyezmény alapján történő kifizetéseket azon szabályok alapján kell végezni, amelyek a Szerződő Felek
felségterületein az átutalás időpontjában érvényesek.
(4) Az egyik Szerződő Fél Illetékes Hatóságaihoz és Illetékes Intézményeihez benyújtandó igazolásokhoz és okiratokhoz
kapcsolódó illeték- és díjmentesség mindazokra az igazolásokra és okiratokra is vonatkozik, amelyeket a jelen
Egyezmény céljából a másik Szerződő Fél Illetékes Hatóságához vagy Illetékes Intézményéhez kell benyújtani. A jelen
Egyezménnyel kapcsolatban kötelezően beszerzendő okiratokat és igazolásokat diplomáciai és konzuli hatóságokkal
hitelesíttetni nem szükséges.
22. cikk
Igazgatási Megállapodás (1) A Szerződő Felek Illetékes Hatóságai kötelesek Igazgatási Megállapodás útján meghozni a jelen Egyezmény
végrehajtásához szükséges intézkedéseket.
(2) Az Illetékes Hatóságok kötelesek összekötő szerveket létrehozni, amelyeket az Igazgatási Megállapodásban fel kell
sorolni.
(3) Az összekötő szervek és az Illetékes Intézmények – az (1) bekezdés sérelme nélkül – jogosultak az illetékes hatóságok
bevonásával megállapodni az Egyezmény végrehajtásához szükséges és célszerű intézkedésekről, kitérve az ellátások
megtérítésével és folyósításával kapcsolatos eljárásokra is.
23. cikk
Információcsere és kölcsönös segítségnyújtás (1) A jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős Illetékes Hatóságok és Illetékes Intézmények az országuk jogszabályai által
megengedett mértékben kötelesek:
(a) a jelen Egyezmény, a szociális biztonságról szóló ausztrál törvény vagy a Magyar Köztársaság jogszabályainak
alkalmazásához szükséges bármely információt egymással közölni;
(b) az Egyezmény által érintett ellátások megállapítását és folyósítását illetően egymásnak segítséget nyújtani
ugyanúgy, mintha az adott ügyben saját jogszabályaikat alkalmaznák;
(c) a lehető legrövidebb időn belül közölni egymással a jelen Egyezmény végrehajtása érdekében hozott
intézkedésekre, valamint az Egyezmény végrehajtását érintő saját jogszabályi változásaikra vonatkozó minden
információt, amennyiben e változások a jelen Egyezmény végrehajtására hatással vannak; valamint
(d) az ügyfél kérelmére segítséget nyújtani egymásnak valamelyik Szerződő Fél által a szociális biztonságról
harmadik állammal kötött megállapodások végrehajtásával kapcsolatban.
(2) Felkérés esetén az egyik Szerződő Fél Illetékes Intézménye – az általa végrehajtott jogszabályok keretei között – a
másik Szerződő Fél Illetékes Intézménye számára hozzáférhetővé teszi az igénylő vagy a kedvezményezett
rokkantságára vonatkozó, birtokában lévő orvosi információkat és dokumentumokat.
(3) Ha az egyik Szerződő Fél Illetékes Intézménye megkívánja, hogy orvosi vizsgálaton essen át egy olyan kérelmező vagy
igényjogosult, aki a másik Szerződő Fél területén lakik, akkor az utóbbi Szerződő Fél Illetékes Intézménye az első
Szerződő Fél Illetékes Intézményének felkérésére intézkedik e vizsgálat elvégeztetéséről.
(4) A 23. cikk (1)–(3) bekezdésében említett segítségnyújtás ingyenes, kivéve, ha a 22. cikk szerinti Igazgatási
Megállapodás eltérően rendelkezik.
(5) A 23. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések semmilyen esetben sem értelmezhetők úgy, hogy azok
kötelezettséget jelentsenek valamelyik Szerződő Fél számára az alábbiak tekintetében:
(a) bármely Szerződő Fél jogszabályaitól vagy közigazgatási gyakorlatától eltérő igazgatási intézkedések
végrehajtása; vagy
(b) bármely Szerződő Fél jogszabályai vagy szokásos közigazgatási gyakorlata alapján megszokott módon nem
beszerezhető információk átadása.
(6) A jelen Egyezmény alkalmazása során az egyik Szerződő Fél Illetékes Hatósága és Illetékes Intézménye a Szerződő
Felek bármely hivatalos nyelvén érintkezhet a másik Szerződő Féllel, illetve az érintett természetes személlyel.
(7) A Magyar Köztársaság Illetékes Intézménye a határozatokat tértivevényes, egyéb ügyiratokat ajánlott levélben,
közvetlenül is megküldheti a valamely Szerződő Fél felségterületén tartózkodó személynek.
(8) Az egyének juttatások iránti kérelmét, fellebbezését, csatolt dokumentumait, valamint mindenféle értesítését és
egyéb közlését bármely Szerződő Fél Illetékes Intézményénél be lehet nyújtani.
(9) A Szerződő Felek összekötő szervei megállapodás szerinti formában, amint felmerülnek, a másik rendelkezésére
bocsátják a kölcsönös kedvezményezetteket érintő releváns információkat, úgy mint a halálozások, címváltozások,
családi állapot változások és az ellátások összegének módosulása.
24. cikk
Adatvédelem Amennyiben a jelen Egyezmény alapján és mindkét Szerződő Félnél alkalmazott nemzeti jogszabályok szerint
személyes adatok továbbítására kerül sor, az alábbi rendelkezések érvényesek:
(a) Az Egyezmény végrehajtása céljából az egyik Szerződő Fél csak az ellátás nyújtásához vagy a 23. cikk
(1) bekezdésében meghatározott célra egyébként szükséges személyes adatot közölhet a másik Szerződő Fél
Illetékes Intézményével. A fogadó Szerződő Fél ezeket az adatokat kizárólag ilyen célra dolgozhatja és
használhatja fel. Minden egyéb esetben az adatok egyéb intézmények felé csak az átadó Illetékes Intézmény
előzetes beleegyezésével, valamint az ezen intézményekre vonatkozó nemzeti jogszabályoknak megfelelően
adhatók át.
(b) Az ilyen adatokat fogadó Illetékes Intézmény egyedi esetekben és megkeresés alapján tájékoztatja az
adatszolgáltató Illetékes Intézményt az átadott adatok felhasználásának céljáról és az ez által elért eredményekről.
(c) Az adatszolgáltató Illetékes Intézmény köteles figyelemmel lenni a közlendő adatok helyességére, valamint
azoknak az adatszolgáltatással elérni kívánt cél szempontjából való szükségességére és arányosságára. Egyúttal
figyelembe kell venni az illető Szerződő Fél mindenkori belső jogszabályai szerint érvényes adatszolgáltatási
tilalmakat. Amennyiben kiderül, hogy a közölt adatok hibásak, vagy hogy olyan adatokat közöltek, amelyeket az
adatszolgáltató Szerződő Fél jogszabályai szerint nem lett volna szabad közölni, úgy erről haladéktalanul
értesíteni kell a fogadó illetékes intézményt. A fogadó Illetékes Intézmény, amennyiben az helyénvaló, köteles az
ilyen adatokat helyesbíteni vagy törölni.
(d) Az Illetékes Intézmény, illetve Illetékes Hatóság azt a személyt, akire az adatok vonatkoznak, a róla szóló adatokról
és azok felhasználási céljáról, a felhasználás jogalapjáról, időtartamáról továbbá arról, hogy kik és milyen célból
kapják vagy kapták meg az adatokat, kérelmére tájékoztatja. Egyébként az érintett személy jogai a személyéről
meglévő információkról való tájékozódása tekintetében annak a Szerződő Félnek a belső jogszabályaihoz
igazodnak, amelynek Illetékes Intézményétől, illetve Illetékes Hatóságától a tájékoztatást kérték.
(e) Ha az egyik Szerződő Fél valamely Illetékes Intézménye a jelen Egyezmény alapján személyes adatokat
szolgáltatott, úgy a másik Szerződő Fél fogadó szerve a rá vonatkozó belső jog által előírt felelősségvállalása
keretében nem hivatkozhat az érintett személlyel szemben arra, hogy a közölt adatok helytelenek voltak. A
helytelen adatszolgáltatás miatt fizetett kártérítés esetében a helytelen információt szolgáltató Szerződő Fél
jogszabályai irányadók.
(f) Az átadott személyes adatokat haladéktalanul törölni kell, ha azok már nem szükségesek azon cél érdekében,
amiért közölték őket.
(g) A személyes adatok átadását, illetve átvételét az átadó és a fogadó illetékes intézmény egyaránt köteles rögzíteni.
(h) Az átadó és a fogadó Illetékes Intézmény egyaránt köteles gondoskodni az átadott személyes adatok hatékony
védelméről az illetéktelen hozzáférés, valamint a jogtalan megváltoztatás és az illetéktelen nyilvánosságra hozatal
ellen.
(i) Mind az adatátvevő, mind az adatátadó Illetékes Intézmény köteles – az érintett személy kérelmére – az általa
kezelt helytelen adatot helyesbíteni, illetőleg a jogellenesen kezelt adatot törölni. A helyesbítésről vagy törlésről a
másik Illetékes Intézményt haladéktalanul értesíteni kell.
(j) A Szerződő Felek biztosítják, hogy az adatvédelemmel kapcsolatos jogaik megsértése esetén az érintett
személyek annak a Szerződő Félnek a joga alapján jogosultak jogorvoslatra, amely Szerződő Fél megsértette a
személy jogait.
(k) Jelen megállapodás alapján feldolgozott adatok független felügyelet alá esnek a Szerződő Felek belső
jogszabályai szerint.
25. cikk
Vitás kérdések rendezése (1) A Szerződő Felek Illetékes Hatóságai a lehetséges mértékben kötelesek a jelen Egyezmény értelmezése vagy
alkalmazása során felmerülő nehézségeket az Egyezmény szellemének és alapelveinek figyelembevételével rendezni.
(2) A Szerződő Felek bármelyik Szerződő Fél kérésére kötelesek azonnal konzultálni azokról az ügyekről, amelyeket az
Illetékes Hatóságok nem rendeztek a 25. cikk (1) bekezdésében foglaltak szerint.
26. cikk
Az Egyezmény felülvizsgálata Ha valamelyik Szerződő Fél a jelen Egyezmény felülvizsgálata céljából találkozót kér a másik Szerződő Féltől, a
Szerződő Felek a kérés benyújtásától számított hat hónapon belül kötelesek találkozni, és – amennyiben eltérően nem
állapodnak meg – a találkozót annak a Szerződő Félnek a területén kell megtartani, amelyhez a kérést intézték.
27. Cikk
A diplomáciai és konzuli képviseletek képviseleti joga
A Magyar Köztársaság Ausztrália felségterületén működő diplomáciai és konzuli képviseleteinek tisztviselői az
Ausztráliában hatályban levő gyakorlat és eljárási szabályok figyelembevételével a saját állampolgárai jogainak
biztosítása és fenntartása céljából a jogosultak kérésére külön felhatalmazás nélkül eljárhatnak az ausztrál illetékes
intézményeknél, Illetékes Hatóságoknál és kapcsolódó szerveiknél, ha a jogosultak távollétük vagy más ok miatt
jogaikat és érdekeiket nem tudják megfelelő módon megvédeni.
VI. RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 28. cikk
Átmeneti és jogosultságra vonatkozó rendelkezések
(1) A jelen Egyezmény nem keletkeztet jogot valamely ellátásra az Egyezmény hatálybalépése előtti időszakra
vonatkozóan.
(2) Az ellátásra való jogosultság jelen Egyezmény alapján történő meghatározása során a jelen Egyezmény
hatálybalépése előtt Ausztráliában lakóhellyel rendelkező személyként eltöltött időszakokat, a munkaképes korban
történő ausztráliai helybenlakás időtartamait, valamint a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint megszerzett
beszámítható időszakokat is figyelembe kell venni.
(3) A 7. és 9. cikk az Egyezmény hatályba lépésétől alkalmazandók még akkor is, ha a munkavállaló ezt megelőzően került
kiküldésre. Ezért a kiküldetés időtartama ezen Egyezmény hatálybalépésétől számítandó.
29. cikk
A Magyar Köztársaság jelen Egyezménnyel kapcsolatos kötelezettségei
Jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek a Magyar Köztársaság európai uniós
tagságából fakadnak. Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy,
mint amelyek érvénytelenítik vagy bármilyen más módon befolyásolják a Magyar Köztársaságnak az Európai Unió
alapját képező szerződésekből származó kötelezettségeit.
30. cikk
Hatálybalépés A jelen Egyezmény azon hónapot követő harmadik hónap első napján lép hatályba, amikor a Szerződő Felek
diplomáciai úton jegyzéket váltottak, melyben tájékoztatták egymást, hogy a jelen Egyezmény hatálybalépéséhez
szükséges valamennyi szerződéskötési és jogszabályi követelményt teljesítettek.
31. cikk
Az Egyezmény felmondása (1) Tekintettel a 31. cikk (2) bekezdésében foglaltakra, a jelen Egyezmény attól a naptól számított 12 hónapig marad
hatályban, amikor valamelyik Szerződő Fél az Egyezmény felmondásáról diplomáciai úton értesítést kap a másik
Szerződő Féltől.
(2) Felmondás esetén az Egyezmény az olyan személyek vonatkozásában továbbra is érvényben marad, akik:
(a) a felmondás hatálybalépésének napján ellátásban részesülnek; vagy
(b) az említett napot megelőzően kérelmet nyújtottak be valamely ellátásra, és a jelen Egyezmény alapján az ellátásra
jogosultak lennének; vagy
(c) az Egyezmény II. része 7., 9. vagy 10. cikkei értelmében közvetlenül a felmondás napja előtt csak az egyik Szerződő
Fél jogszabályainak hatálya alá tartoznak – feltéve, hogy a munkavállaló a nevezett cikkben foglalt
követelményeknek továbbra is megfelel.
A FENTIEK HITELÉÜL, a saját kormányuk által arra jogszerűen felhatalmazott alulírott személyek aláírták a jelen
Egyezményt.
KÉSZÜLT két eredeti példányban Gödöllőn, 2011. június 7-én magyar és angol nyelven; amely szövegek mindegyike
egyaránt hiteles.
(Signatures)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2–3. §-a az Egyezmény 30. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Egyezmény, illetve a törvény 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az egészségügyért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
48/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon,
hogy az rendelkezzen arról, hogy
– a peres vagy nemperes eljárásban hozott végzés elleni fellebbezést – ha törvény eltérően nem
rendelkezik – a másodfokú bíróság az érkezéstől számított 60 napon belül bírálja el;
– a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága az ítélet (részítélet, közbenső ítélet) ellen előterjesztett felülvizsgálati
kérelmet az érkezéstől számított 2 hónapon belül hozott intézkedéssel – az érkezéstől számított 6 hónapon belül
tartandó – tárgyalásra kitűzi vagy pedig 6 hónapon belül érdemben elbírálja;
– a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a végzés ellen előterjesztett felülvizsgálati kérelmet 4 hónapon belül
elbírálja;
– a soron kívüli eljárás alatt azt kell érteni, hogy a kérelemnek a bírósághoz való érkezését köve tően a szükséges
intézkedést azonnal, de legalább 3 munkanapon belül meg kell tenni, illetve a kérelem tárgyában az érdemi
határozatot meg kell hozni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés
számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak. Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége
az egyes kérdések között különbséget tenni és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
115/2010. (XII. 23.) ME határozata a Magyar Köztársaság és a Luxemburgi Nagyhercegség között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, a
nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján 1. egyetértek a Magyar Köztársaság és a Luxemburgi Nagyhercegség között a kettős adóztatás elkerüléséről és az
adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását követően az
Egyezmény végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2003. (II. 4.) PM rendelete az elismert munkavállalói értékpapír-juttatási program nyilvántartásba vételére irányuló eljárás rendjéről, valamint az eljárás kezdeményezéséért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékéről.
A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 81. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel
az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 67. §-ában
foglalt rendelkezésekre is — a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya az Szja tv. 77/C. §-ában meghatározott elismert munkavállalói értékpapír-juttatási program
nyilvántartásba vételének rendjére, a nyilvántartásba vétel
kezdeményezéséért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj
(a továbbiakban: díj) mértékére, valamint a díj megfizetésének módjára terjed ki.
2. § Az Szja tv. 77/C. §-a szerinti elismert munkavállalói
értékpapír-juttatási program szervezője (a továbbiakban:
Szervező) a munkavállalói értékpapír-juttatási program
elismert programként történő nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet (a továbbiakban: kérelem) a melléklet szerinti tartalommal rendszeresített, a Pénzügyminisztérium
Ügyfélszolgálati Irodájánál kapható nyomtatványon 6 példányban, magyar nyelven nyújtja be a Pénzügyminisztériumhoz (a továbbiakban: minisztérium). A kérelemhez
csatolni kell a díj befizetését igazoló bizonylat másolatát.
3. § A Szervező a kérelemhez mellékeli a programban részt
venni kívánó magánszemélyek aláírási ívét, külön íven szerepeltetve a munkavállalókat és a vezető tisztségviselőket.
Az aláírási ívnek tartalmaznia kell a program megnevezését, az ív megnyitásának és lezártának keltét. Az aláírási
íven nyomtatott formában fel kell tüntetni a Szervező adószámát, cégnevét, cégjegyzékszámát és székhelyét, illetve a
magánszemély nevét és adóazonosító jelét. Az aláírási íven
a magánszemély nyilatkozik az általa megszerezni kívánt
értékpapírok névértékéről, nyilatkozik továbbá arra vonatkozóan, hogy a program feltételeit megismerte, azok
ismeretében kíván a programban részt venni, és ezen nyilatkozatait aláírásával látja el.
4. § (1) A kérelemhez a Szervező mellékeli az Szja tv. 77/C. §
(2) bekezdésében meghatározott keretszerződés és egyedi
szerződés tervezetét, valamint a Szervező és a letétkezelő
nyilatkozatát arról, hogy az említett szerződéseket a kérelemben bemutatott tartalommal kötik meg.
(2) Amennyiben a letétkezelő külföldi befektetési szolgáltató, a Szervező a kérelemhez mellékeli mindazon szerződések, megállapodások hiteles magyar nyelvű fordítását,
amely alapján valószínűsíthető, hogy a Szervező a törvényben meghatározott adatszolgáltatási és bejelentési kötelezettségét maradéktalanul teljesíteni tudja.
5. § A Szervező nyilatkozik arról, hogy
— feltétlen és visszavonhatatlan kötelezettséget vállal
az írásban meghirdetett programban foglaltak teljesítésé re, amennyiben azt a minisztérium elismert programként
nyilvántartásba veszi;
— a program keretében a Szervező és a kibocsátó választott könyvvizsgálójának (a könyvvizsgáló gazdálkodó
szervezet vezető tisztségviselőjének és a könyvvizsgálatért
személyesen is felelős tagjának, munkavállalójának), felügyelő bizottsága tagjának közeli hozzátartozója nem szerez értékpapírt;
— a program keretében a Szervező és a kibocsátó számviteli vezetője és azok közeli hozzátartozója nem szerez
értékpapírt;
— a Szervező és a kibocsátó (illetve jogelődjük) a kérelem benyújtását megelőző legalább három üzleti évre vonatkozóan könyvvizsgálói záradékot is tartalmazó, a székhelye szerinti állam joga szerinti beszámolót hozott nyilvánosságra;
— a Szervező és a kibocsátó (illetve jogelődjük) a kérelem benyújtását megelőző három naptári éven belül és a
kérelem benyújtásának évében a kérelem benyújtásáig
nem állt csődeljárás vagy felszámolás (annak megfelelő,
külföldi jog szerinti eljárás) hatálya alatt;
— tudomásul veszi, miszerint az előbbiekről történő
valótlan tartalmú nyilatkozat esetén a kérelem nem felel
meg a törvényben meghatározott összes feltételnek.
6. § (1) A minisztérium a kérelemről és a nyilvántartásba
vételről nyilvántartást vezet.
(2) A nyilvántartás tartalmazza:
a) a Szervező azonosító adatait (adószám, cégnév, szék
hely);
b) a kérelem érkezésének időpontját;
c) a kérelem tárgyát, a mellékletek darabszámát és meg
nevezését;
d) a nyilvántartásba vételt elrendelő vagy megtagadó
határozat keltét és számát;
e) a nyilvántartásba vételt elrendelő vagy megtagadó
határozat jogerőre emelkedésének időpontját;
f) a program keretében elsőként letétbe helyezett ér
tékpapír letétbe helyezésének időpontját;
g) a program törlését eredményező tény (végelszámo
lás, csődeljárás, felszámolás elrendelése) keletkezésének
(az eljárás kezdő napjának) időpontját;
h) ha a Szervező kéri a program törlését, az általa e kérelmében megjelölt időpontot;
i) a program törlésének időpontját. 7. § A minisztérium a Szervezőtől a kérelem elbírálásához
szükséges — az Szja tv. 77/C. §-ában, valamint az e rendeletben meghatározott, a Szervező által benyújtott kérelemben nem szereplő — kiegészítő adatokat kérhet, továbbá
felszólíthatja a Szervezőt az e rendeletben megjelölt nyilatkozatok és iratok pótlására. Kiegészítő adatként személyes
adat nem kérhető.
8. § Új kérelemnek minősül, ha a Szervező a kérelem melléklet szerinti tartalmát a kérelem benyújtása és elbírálása
közötti időszakban megváltoztatja.
9. § Amennyiben a Szervező vagy az értékpapír kibocsátója
csődeljárás vagy felszámolás (illetőleg annak megfelelő,
külföldi jog szerinti eljárás) hatálya alá kerül, e tényt a
Szervező haladéktalanul, de legkésőbb a tudomására jutásától számított 8 napon belül írásban, az eljárás megindításáról rendelkező irat másolati példánya (valamint idegen
nyelvű irat esetében annak magyar nyelvű, hitelesített fordítása) csatolásával a minisztériumhoz bejelenti. A Szervező az előző mondatban említett határidőn belül, az ott
megjelölt iratok csatolásával ugyancsak bejelenti, ha az
értékpapír kibocsátója vagy a Szervező végelszámolási eljárás (illetőleg annak megfelelő, külföldi jog szerinti eljárás) hatálya alá került.
10. § A minisztérium a nyilvántartásba vétel tárgyában meghozott döntéséről — a határozat megküldésével — közvetlenül értesíti a Szervezőt (képviselőjét). A minisztérium a
program nyilvántartásba vételét elrendelő jogerős határozat egy példányát, valamint a kérelem egy eredeti példányát
az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal elnöke útján megküldi a Szervező illetékes adóhatóságának. A nyilvántartásba vételi kérelmet elutasító határozatról és a benyújtott
kérelemről az állami adóhatóságot nem kell értesíteni. A
minisztérium a program nyilvántartásba vételét vagy törlését elrendelő jogerős határozata rendelkező részét hivatalos lapjában nyilvánosságra hozza.
11. § (1) A Szervező által a minisztérium rendelkezésére bocsátott adatok csak az e rendeletben meghatározott cél (így
különösen a kérelem elbírálása, a program nyilvántartásba
vétele, a nyilvántartásba vételről rendelkező határozat rendelkező részének közzététele, a Szervező illetékes adóhatóságának értesítése, a nyilvántartás adataiban bekövetkezett változás átvezetése, bejegyzése), valamint a nyilvántartásba vétel tárgyában meghozott határozat jogszerűsége
felülvizsgálata érdekében, továbbá jogorvoslati eljárás keretében kezelhetők.
(2) A minisztérium a Szervező által rendelkezésre bocsátott adatokat, iratokat, az ezek alapján keletkezett iratokat, valamint a kérelem nyilvántartásba vételéről vezetett nyilvántartás adatait
a) a program nyilvántartásba vételéről rendelkező határozat esetén a program törlése éve utolsó napjától számított 5 évig,
b) a program nyilvántartásba vételét elutasító határozat esetén
ba) amennyiben a Szervező a határozat felülvizsgálatát
nem kéri, a bírósági felülvizsgálati kérelem benyújtására
nyitva álló határidő leteltét követő egy évig,
bb) amennyiben a Szervező a határozat bírósági felülvizsgálatát kéri, a kérelemnek helyt adó döntés esetén az
a) pontban meghatározott időtartamig, elutasító döntés
esetén a döntés jogerőre emelkedésének napjától számított egy évig
köteles megőrizni. (3) A (2) bekezdésben említett adatokat és iratokat az
ott meghatározott kötelező őrzési idő leteltét követő
60 napon belül törölni kell, illetve meg kell semmisíteni.
Az adattörlésről, illetve az iratmegsemmisítésről — a Szervező nevének, adószámának, a megsemmisített iratok megnevezésének, darabszámának, a törlés, megsemmisítés keltének feltüntetésével — nyilvántartást kell vezetni.
12. § (1) A Szervező a munkavállalói értékpapír-juttatási
program elismert programként történő nyilvántartásba vételi eljárás kezdeményezéséért díjat fizet, amelynek összege 500 ezer forint. A díj a Pénzügyminisztérium bevételét
képezi, a díjat pénzben, kizárólag belföldi bankszámláról,
átutalással, a Pénzügyminisztérium Gazdálkodó Szervezet
1-0032000-01454055 számú számlájára kell befizetni.
(2) A kérelem a benyújtását követően a határozathozatal napjáig bármikor visszavonható, ebben az esetben a
befizetett díj 50 százalékát — a visszavonás minisztérium
tudomására jutásának napjától számított 30. napig — a kérelemnyomtatványon feltüntetett belföldi bankszámlára
vissza kell téríteni. Nem téríthető vissza a díj, ha a minisztérium a program nyilvántartásba vételét elutasítja.
(3) A díjak kezelésére, elszámolására, valamint visszatérítésére a költségvetés alapján gazdálkodó szervek beszámolási és könyvvezetési kötelezettségéről szóló jogszabályt kell alkalmazni.
13. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Burány Sándor s. k.,
pénzügyminisztériumi politikai államtitkár


text:
7/2010. (IX. 6.) OVB állásfoglalása az ajánlószelvények postai úton történő gyűjtéséről.
Az Országos Választási Bizottság – 2010. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 90/A. § (4) bekezdés a) pontjában, 99/K. § (5) bekezdés a) pontjában és 105/A. §
(4) bekezdés a) pontjában írt hatáskörében az alábbi
állásfoglalást adja ki. A Ve. 47. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés szerint „ajánlószelvényen jelöltet ajánlani a kitöltött ajánlószelvénynek a jelölt, illetőleg a jelölő szervezet képviselője részére történő átadásával lehet”. Az Országos Választási
Bizottság álláspontja szerint a jogszabály nyelvtani értelmezéséből az következik, hogy a választópolgár nem valamely
közvetítő szerv útján juttatja el ajánlószelvényét a jelölt, jelölő szervezet részére.
A fenti rendelkezés, valamint a Ve. 3. § d) pontjában foglalt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvéből
következően tehát a jelölő szervezet által postai úton gyűjtött ajánlás nem felel meg a törvényes ajánlás feltételeinek.
A fentiek alapján a választópolgár részére postai úton megküldött, előnyomott címzéssel ellátott, bérmentesített és
ezt követően az ajánló által postai úton feladott ajánlószelvény-gyűjtési módszer nem felel meg a Ve.-ben foglalt
feltételeknek, ezért az ilyen módon gyűjtött ajánlószelvény érvénytelensége a Ve. 50. § (1) bekezdés c) pontja alapján
megállapítható.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
69/2003. (X. 28.) GKM rendelete a földgáz árszabályozásának kereteiről.
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény
(a továbbiakban: GET) 56. §-a (1) bekezdésének a) pontjában, valamint az árak megállapításáról szóló 1990. évi
LXXXVII. törvény 8. §-ának (1)—(2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a közüzemi nagykereskedő és a közüzemi szolgáltató
közötti kereskedelemben értékesítetett földgáz hatósági
legmagasabb árához, b) a közüzemi fogyasztó részére értékesített földgáz
hatósági legmagasabb árához,
c) a földgázszállítás hatósági legmagasabb díjához
(a földgáztranzit kivételével),
d) a földgázelosztás hatósági legmagasabb díjához,
e) a közüzemi ellátás érdekében történő földgáztárolás
hatósági legmagasabb díjához kapcsolódó árszabályozási keretek megállapítására terjed ki.
2. § (1) Az árszabályozás kiindulópontját jelentő induló
árak (a továbbiakban: induló árak) megállapításának alapját a 2001-ben az engedélyesi körbe tartozó jogi személyeknél (a továbbiakban együtt: földgázipari társaságok) lefolytatott eszköz- és költség-felülvizsgálatok jelentik. Ezen
vizsgálatok kereteit, valamint az induló árak megállapítására vonatkozó egyéb keretszabályokat e rendelet 1. számú
melléklete tartalmazza.
(2) Az induló árak megállapítása és a 2005. december
31. közötti hatósági ármegállapítások árszabályozási kereteit e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(3) A közüzemi szolgáltató országosan egységes közüzemi viszonteladói tarifarendszer keretében vásárolja a földgázt. A közüzemi nagykereskedő és a közüzemi szolgáltató
országosan egységes közüzemi végfelhasználói tarifarendszer keretében értékesíti a földgázt.
3. § (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba, és
2005. december 31-én hatályát veszti.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a földgáz árának szabályozásáról szóló 59/1995.
(XI. 14.) IKM rendelet, valamint az azt módosító 41/1998.
(VI. 24.) IKIM rendelet, 36/1999. (VI. 21.) GM rendelet
és a 39/2001. (XII. 22.) GM rendelet.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
75/2009. (HÉ 44.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 32. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a honvédelmi miniszter felügyelete alá tartozó Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi
Központtal (Honvéd, Rendészeti és Vasút-egészségügyi
Központ) (a továbbiakban: HM ÁEK) kapcsolatos koordinációs feladatok végrehajtására az alábbi utasítást
adom ki.
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen
és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetre, valamint
a feladattal érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A HM ÁEK-val kapcsolatos koordinációs feladatok
végrehajtása érdekében miniszteri biztossá nevezem ki dr.
Szeredi Pétert, a HM kabinetfőnökét (a továbbiakban: miniszteri biztos).
(2) A miniszteri biztos e tevékenységét hat hónap időtartamra, 2009. augusztus 18-tól kezdődően látja el.
3. § A miniszteri biztos
a) a miniszter által átruházott jogkörben irányítja a HM
ÁEK egy telephelyen történő elhelyezésével kapcsolatos
előkészítő és koordinációs feladatokat, ennek körében
meghozza a miniszteri felügyeleti jogosítványokból eredő
szükséges döntéseket. E körben – szükség esetén – soron
kívüli eljárásra kéri fel a HM ÁEK illetékes vezetőit;
b) felügyeli a telephelyek összevonásának előkészítésével és a megvalósítással, a szükséges beruházásokkal kapcsolatos költségek tervezését, a miniszter által jóváhagyott
költségvetési kereten belül engedélyezi azok felhasználását;
c) feladatkörében jogosult az utasítás hatálya alá tartozó
szervezetek vezetőitől információk, adatok, tájékoztatók
és jelentések bekérésére, illetve jogosult intézkedni a hatáskörét meghaladó döntések előkészítésére;
d) feladatkörében jogosult közvetlen utasítások kiadására. 4. §
Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, és 2010.
február 19-én hatályát veszti.
Budapest, 2009. augusztus 24. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
28/2017. (X. 31.) NGM utasítása a Magyar Államkincstár Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73.  §  (1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23.  §  (4)  bekezdés c)  pontjára és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
13. § (1) bekezdésében foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Államkincstár Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) a Melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás 2017. november 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Magyar Államkincstár Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 25/2016. (XII. 30.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1278/2017. (VI. 2.) Korm. határozata a Kézilabda Munkacsarnok-fejlesztési Programmal kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért az országos Kézilabda Munkacsarnok-fejlesztési Program (a továbbiakban: Program) megvalósításával;
 2. a Program egyes fejlesztéseinek megvalósítása és a  látvány-csapatsportok támogatására vonatkozó társasági
adókedvezmény minél nagyobb mértékű kihasználása érdekében
a) úgy dönt, hogy egyes – a  Magyar Kézilabda Szövetséggel egyeztetett – kézilabda arénák fejlesztéséhez,
illetve létrehozásához a szükséges pályázati önerő biztosítására összesen legfeljebb 1000,0 millió forint forrás
erejéig, legfeljebb 7 kedvezményezett (Balatonfüreden, Fonyódon és Káptalanfüreden, valamint további
legfeljebb 4 helyszínen) részére, kedvezményezettenként legfeljebb 300,0 millió forint forrás erejéig központi
költségvetési támogatás kerüljön biztosításra;
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 62. TAO terhére fejlesztendő kézilabda
aréna támogatása jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
c) az a) alpont szerinti támogatások nyújtása érdekében az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 1000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése
alcím, 56. Kézilabda infrastruktúra-fejlesztés jogcímcsoport terhére és a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és
kezelése alcím, 62. TAO terhére fejlesztendő kézilabda aréna támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet
szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. a Program egyes elemeinek állami beruházások keretében történő megvalósítása érdekében
a) úgy dönt, hogy a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 56. Kézilabda infrastruktúrafejlesztés jogcímcsoporton rendelkezésre álló 4500,0 millió forintból a 3. pont b) alpontja szerinti kézilabda
munkacsarnokok épüljenek a Kormány által elfogadott műszaki tartalommal;
b) egyetért azzal, hogy a Program
ba) állami beruházásként valósuljon meg,
bb) keretében megvalósuló kézilabda munkacsarnokok építtetője a Nemzeti Sportközpontok legyen,
bc) a 2. melléklet szerinti településeken, az ott megjelölt sorrendben valósuljon meg,
bd) fejlesztéseinek előfeltétele, hogy azok állami tulajdonában lévő ingatlanokon valósuljanak meg,
akként, hogy az érintett önkormányzatok a fejlesztéssel érintett ingatlanokat – a BMSK Beruházási,
Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság
előzetes megfelelősségről szóló véleményét követően − az  állam számára ingyenesen tulajdonba
adják,
be) beruházásai kézilabda munkacsarnokonként nem haladhatják meg a  nettó 500,0 millió forint
bekerülési értéket;
c) megállapítja, hogy a beruházáshoz szükséges megfelelő ingatlan állam részére történő felajánlása hiányában
az adott település a megfelelő ingatlan biztosításáig tartaléklistára kerül és a 2. melléklet szerinti 17 település
közül a soron következő település lép a helyébe;
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kezdjen tárgyalásokat az  érintett önkormányzatokkal a  kézilabda
munkacsarnokok felépítéséhez szükséges ingatlanok tulajdonjogának a  Magyarország helyi önkormányzatairól
szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 108. §-a alapján, az állam részére történő ingyenes átruházása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kössön támogatási szerződést a  Nemzeti Sportközpontokkal
a kézilabda munkacsarnokok megvalósítására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. jóváhagyja, hogy a  Nemzeti Sportközpontok által a  3.  pont szerinti előirányzatok, illetve támogatás terhére
lefolytatásra kerülő beszerzések tekintetében a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni;
7. az egyes kiemelt sportcélú fejlesztési beruházások forrásszükségletének biztosításáról szóló 1801/2016. (XII. 20.)
Korm. határozat 1.  mellékletében a „Kézilabda Munkacsarnokok építése” megnevezésű fejlesztésre vonatkozó sort
visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2012. (V. 25.) OGY határozata dr. Tilki Attila országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Tilki Attila országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Legfőbb Ügyész
KF.831/2012/5-II. számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
173/2010. (III. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 12-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az Országos Választási Bizottság nem választott
tagjait a bizottság ülésén szavazati jog ne illesse meg?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a testület és
az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés sem a jogalkotói sem a választópolgári egyértelműség
követelményének nem felel meg.
Nem egyértelmű, hogy a kezdeményezésben tartott népszavazás eredményeképp az Országos Választási Bizottság
nem választott tagjait milyen jogosítványok illetnék meg. Nem egyértelmű, hogy a delegált tagokat a szavazati jog
hiányában tanácskozási jog megilletné-e vagy esetlegesen csak mint „megfigyelők” lennének jelen a testület ülésein.
Ez utóbbi esetben azonban egy ilyen tartalmú jogszabályi rendelkezés az Országos Választási Bizottság megítélése
szerint a választási bizottságok társadalmi rendeltetésével ellentétesen, a delegált tagok jogosítványai teljes
kiüresítéséhez vezetne. Tekintettel arra, hogy a kérdés a leírtak alapján több értelmezési lehetőséget vet fel,
az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint abból nem derül ki pontosan, hogy egy eredményes népszavazás
esetében a hatályos jogszabályokat figye lembe véve a jogalkotót milyen törvényalkotási kötelezettség terhelné.
A kezdeményezés továbbá a választópolgárok részéről a választott és delegált tagok bizottságban betöltött
szerepének teljes körű ismeretét feltételezi, azonban a hatályos jogszabályok ilyen mélyreható ismerete nem várható
el a választópolgároktól.
Az Nsztv. 10. §-ának c) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, ha a kezdeményezés nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
Mindezek alapján a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Halmai Gábor s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnökhelyettese


text:
5/2012. (II. 7.) NEFMI rendelete a tokaj-hegyaljai történelmi borvidék történeti tájjá nyilvánításáról.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 32. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § (1) Tokaj-hegyaljai történelmi borvidék néven történeti tájként műemléki védelemben részesítem Abaújszántó, Bekecs,
Bodrogkeresztúr, Bodrogkisfalud, Bodrogolaszi, Erdőbénye, Erdőhorváti, Golop, Hercegkút, Legyesbénye,
Makkoshotyka, Mád, Mezőzombor, Monok, Olaszliszka, Rátka, Sárazsadány, Sárospatak, Sátoraljaújhely, Szegi,
Szegilong, Szerencs, Tarcal, Tállya, Tokaj, Tolcsva, Vámosújfalu települések teljes kül- és belterületét. Az érintett
települések teljes kül- és belterülete e rendelet 1. mellékletében felsorolt helyrajzi számú ingatlanokat foglalja
magába. (2) A történeti tájjá nyilvánítás célja a tokaj-hegyaljai történelmi borvidék kultúrtáj épített örökségének – beleértve
a pincerendszerét is –, természeti környezetének és hagyományos tájhasználatának megőrzése, továbbá az építészeti,
valamint egyéb környezeti, természeti értékek fenntartható használatának biztosítása.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
21/2013. (X. 14.) MNB rendelete a „Robert Capa” arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Robert Capa születésének 100. évfordulója alkalmából – „Robert Capa” megnevezéssel
5000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2013. október 16. 2. § (1) Az emlékérme 999 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 0,5 gramm, átmérője 11 mm, széle sima.
 (2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a  „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A  középmezőben,
öt egymás alatti vízszintes sorban a  „2013” verési évszám, a  „BP.” verdejel, egy filmtekercs kockáját ábrázoló
motívumban az  „5000” értékjelzés, valamint a  „FORINT” felirat olvasható. Az  emlékérme szélén, középen lent
az előlapot tervező Illyés Antal tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet
tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának jobb felső szélén, köriratban a „ROBERT CAPA” felirat olvasható. A középmezőben Robert
Capa mellképének ábrázolása látható fényképezés közben, katonai uniformisban és rohamsisakban. A  mellképtől
jobbra, két egymás alatti vízszintes sorban az „1913” és az „-1954” felirat olvasható. A  mellképtől balra a  hátlapot
tervező Szabó György tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme hátlapjának képét a  2.  melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető különleges – ún. proof-like – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2013. október 16-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
33/2015. (XII. 17.) MvM utasítása a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján Kandra Ildikót a Lakitelek Népfőiskola épületeinek
rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2016. január 1-jétől 2016. június 30-áig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
2. § (1) A miniszteri biztos feladata a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő
koordinációs feladatok ellátása, melynek során a miniszteri biztos
a) figyelemmel kíséri a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével kapcsolatos hazai és
európai uniós források felhasználását,
b) közreműködik a szükséges forrás biztosításában, amelynek keretében a miniszteri biztos tesz javaslatot
a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciója és fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat felhasználására,
c) felügyeli a Lakitelek Népfőiskola épületei rekonstrukciójának és fejlesztésének megvalósítását,
d) képviseli a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a Miniszterelnökséget a feladatköréhez kapcsolódó
egyeztetéseken, megbeszéléseken.
 (2) A miniszteri biztos a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítésében,
b) gondoskodik az (1) bekezdés szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6)–(7) bekezdései alapján helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazásra jogosult.
4. § A miniszteri biztos munkáját – a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontjára figyelemmel – az általa kijelölt szakértők segítik.
5. § Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős
miniszteri biztos kinevezéséről szóló 19/2015. (VI. 25.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1230/2019. (IV. 23.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 3. és 4. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásainak növelésével,
 2. egyetért a  projektek 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
1., 3. és 4. prioritásai rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
 3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1070/2019. (II. 28.) Korm. határozata a hazai kommunikációért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 12.  § (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a  hazai kommunikációs feladatok ellátására Hollik Istvánt a  2019. február 18. napjától
2021. február 17. napjáig terjedő időtartamra kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében eljárva
a) gondoskodik a  Kormány tagjai és az  államtitkárok nyilvános sajtóeseményeinek, sajtótájékoztatóinak
előkészítéséről,
b) előkészíti és megszervezi a kormányzati döntésekkel kapcsolatos hazai sajtótájékoztatókat,
c) tájékoztatja a hazai tömegkommunikációs szerveket, hírügynökségeket a Kormány tevékenységéről,
d) tartja a kapcsolatot a hazai újságírókkal és szerkesztőségekkel.
3. A kormánybiztos az  1.  pont szerinti feladatköre ellátásáért a  központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 31. § (7) bekezdése szerinti díjazásra és
juttatásokra jogosult.
4. A kormánybiztost az 1. pont szerinti tevékenységének ellátásában a Miniszterelnöki Kabinetirodán működő kétfős
titkárság segíti.
5. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök kabinetfőnöke irányítja.
 6. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy az általános együttműködési kötelezettség
keretében a  kormánybiztos feladatának ellátásához szükséges – személyes adatokat nem tartalmazó – adatokat,
információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök