text:
1244/2014. (IV. 18.) Korm. határozata az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény 21. cikke szerinti jelentés jóváhagyásáról.
1. A Kormány jóváhagyja a 2005. évi III. törvénnyel kihirdetett, az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzésről
szóló Keretegyezményének 21. cikke szerinti jelentést (a továbbiakban: jelentés).
2. A  Kormány felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  jelentést az  Egészségügyi Világszervezet
Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény Titkársága részére juttassa el.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
369/2017. (XII. 7.) Korm. rendelete a váci multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), e) és f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3.  § b)  pontja tekintetében a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Vác közigazgatási területén
elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás szerinti 1899/7, 1899/18, 1899/19 és 1899/20 helyrajzi számú ingatlanokon,
illetve az  ezekből az  ingatlanokból telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított ingatlanokon
megvalósuló, a  váci multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok beruházás megvalósításával (a  továbbiakban:
Beruházás) összefüggő, az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki.
(2) A  hatóságnak az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 45. § (2) és (3) bekezdése szerinti esetben úgy kell egyeztetnie
a  szakhatósággal, hogy az  egyeztetésre és a  felülvizsgált állásfoglalás kiadására legfeljebb nyolc nap,
környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi tárgyú szakhatósági közreműködés esetén legfeljebb tizenöt nap áll
rendelkezésre.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg, valamint a  környezetvédelmi és természetvédelmi
szakhatóság eljárása kivételével – nyolc nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve az  előzetes vizsgálati eljárás, a  környezeti hatásvizsgálati eljárás, valamint
a természetvédelmi hatósági eljárás kivételével – tizenöt nap.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
3. § A Beruházással összefüggésben
a) központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni, és
b) településképi bejelentési eljárást nem kell lefolytatni.
4. § A Beruházás járulékos közbeszerzési szolgáltatója, beruházás-lebonyolítója és műszaki ellenőre kizárólagos joggal
a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 7. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
7. § (1) A 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a) a hatóság és a szakhatóság vagy a szakhatóságok egymással – egészben vagy részben – ellentétes egyedi előírást
állapítanak meg vagy feltételt írnak elő, vagy
b) a  hatóság megítélése szerint a  szakhatóság a  hatáskörét túllépte, vagy állásfoglalása ellentétes a  szakhatósági
állásfoglalásra vonatkozó tartalmi követelményekkel,
a hatóságnak úgy kell egyeztetnie a szakhatósággal, hogy az egyeztetésre és a felülvizsgált állásfoglalás kiadására
legfeljebb nyolc nap, környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi tárgyú szakhatósági közreműködés esetén
legfeljebb tizenöt nap áll rendelkezésre.”
(2) Hatályát veszti a 2. § (3) és (5) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2012. (II. 22.) OGY határozata a gazdasági és monetáris unióban megvalósuló stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés Magyarország általi aláírásának támogatásáról.
Az Országgyűlés
megállapítva, hogy Magyarország – ahogy az Európai Unió Tanácsának 2011. első félévi sikeres elnöksége céljaként is
megfogalmazta – erős és egységes, az európai értékek mellett elkötelezett Unióban érdekelt, amely hozzájárul
Magyarország felzárkózásához a földrész nagyobb jólétben élő országaihoz;
emlékeztetve arra, hogy Magyarországnak stratégiai érdeke, hogy továbbra is olyan gazdaságpolitikát folytasson,
amely megteremti az euró bevezetésének feltételeit;
tudatában annak, hogy az euróövezet gazdasági, pénzügyi és adósságválsága hátrányosan érinti Magyarországot:
akadályt gördít az ország gazdasági növekedésének előmozdítása elé és nehezíti versenyképességi célkitűzéseinek
megvalósítását;
szem előtt tartva hazánk és polgárainak azon alapvető érdekét, hogy az euróövezeten belüli nehézségek mielőbbi, de
hosszú távon is fenntartható megoldásra találjanak;
emlékeztetve arra, hogy e célt szem előtt tartva az Európai Unió Magyarország soros elnöksége idején nagy lépést tett
előre a gazdasági kormányzás megerősítése területén, a válságból kivezető úton;
figyelembe véve, hogy a gazdasági és monetáris unióban megvalósuló stabilitásról, koordinációról és kormányzásról
szóló szerződés továbblépést jelenthet a kontinens integrációjában, megőrizve ugyanakkor az Európai Unió egységét;
kiemelve, hogy a gazdasági és monetáris unióban megvalósuló stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló
szerződés az Európai Unió és különösen Magyarország gazdaságának sebezhetőségéért felelős hatalmas
államadósság elleni küzdelem fontos eszköze;
emlékeztetve Magyarországnak a költségvetési fegyelem megszilárdítása és az államadósság csökkentése melletti
rendíthetetlen elkötelezettségére, valamint arra, hogy az Európai Unióban Magyarország az elsők között foglalta
alaptörvényébe az államadósságfék követelményét;
üdvözölve az Európai Unió elkötelezettségét az egységes belső piac vívmányainak megőrzése és továbbfejlesztése,
a fenntartható, munkahelyteremtő növekedés növelése, a versenyképesség és a társadalmi kohézió egymást nem
kizáró erősítése iránt;
emlékeztetve arra, hogy az új szerződés nem hoz létre új kötelezettségeket az adóharmonizáció tekintetében, ily
módon nem érintheti hátrányosan a magyar gazdaság versenyképességét;
megerősítve, hogy a szerződés rendelkezéseit Magyarországnak csak az euróövezetbe való belépése időpontjától kell
alkalmaznia;
üdvözölve, hogy Magyarország ugyanakkor már a szerződés hatálybalépésétől kezdve részt vehet az euróövezeti
csúcstalálkozóknak a szerződő felek versenyképességével, az euróövezet átfogó felépítésének módosításával és az
euróövezetre vonatkozó más alapvető szabályokkal kapcsolatos megbeszélésein;
a következő határozatot hozza:
1. A magyar Országgyűlés támogatja a gazdasági és monetáris unióban megvalósuló stabilitásról, koordinációról és
kormányzásról szóló szerződés szövegének Magyarország által történő végleges megállapítását.
2. Ez a határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1117/2016. (III. 9.) Korm. határozata a 2014–2020-as programozási időszakot érintő projektértékelési-rendszer átalakításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a 2014–2020-as programozási időszakban az európai uniós projektek értékelése a kiszervezés
helyett objektív szakmai szempontok alapján felállított, nyilvános szaknévsorban vezetett állami értékelők útján
valósuljon meg;
2. felkéri a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy dolgozzon ki egy olyan, az európai uniós források értékelése és
elbírálása során alkalmazandó új rendszerre és szaknévsorra vonatkozó szabályozást, amely a Kormány politikai és
társadalmi célkitűzéseivel összhangban, az Európai Bizottsággal megkötött megállapodásoknak megfelelően erősíti
a transzparens, szakszerű és célszerű forrásfelhasználást.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. április 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2012. (I. 12.) KüM határozata a Közép-Európai Felsőoktatási Csereprogramról szóló egyezmény (CEEPUS III.) kihirdetéséről szóló 156/2010. (V. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak, valamint 5. § (2) bekezdésének hatálybalépéséről.
A 156/2010. (V. 6.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2010. évi 69. számában kihirdetett, a Közép-Európai Felsőoktatási
Csereprogramról szóló egyezmény (CEEPUS III.) 10. cikkének (1) és (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
(1) Ez az Egyezmény a megerősítő okiratot letétbe helyező aláíró államok tekintetében 2011. május 1-jén lép hatályba.
Ha eddig az időpontig háromnál kevesebb megerősítő okiratot helyeznek letétbe, akkor az Egyezmény a harmadik
megerősítő okirat letétbe helyezését követő harmadik hónap első napján lép hatályba. Az Egyezmény a hatálybalépés
napjától számított hét évig marad hatályban. (2) Ez az Egyezmény a megerősítő okirat letétbe helyezésének napját követő hónap első napján lép hatályba azon aláíró
államok vonatkozásában, amelyek megerősítő okiratukat a jelen Egyezménynek a 10. cikk (1) bekezdése szerinti
hatálybalépését követően helyezik csak letétbe. Az okirat letétbe helyezésének időpontja: 2011. december 15.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2012. január 1. A fentiekre tekintettel, összhangban a 156/2010. (V. 6.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom,
hogy a Közép-Európai Felsőoktatási Csereprogramról szóló egyezmény (CEEPUS III.) kihirdetéséről szóló 156/2010.
(V. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai, valamint 5. § (2) bekezdése 2012. január 1-én, azaz kettőezer-tizenkettő január elsején
léptek hatályba. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
285/2013. (VII. 26.) Korm. rendelete a Stipendium Hungaricumról.
A Kormány a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (1)  bekezdés 21.  pontjában, a  10.  § tekintetében
a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló
2011. évi CCIV. törvény 110. § (1) bekezdés 8. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
foglalt feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. § A Stipendium Hungaricum (a továbbiakban: ösztöndíjprogram) a Kormány által alapított ösztöndíj, amelynek célja
a kormányközi oktatási megállapodások, illetve a külföldi oktatásért felelős minisztériummal kötött megállapodások
(a  továbbiakban: kormányközi megállapodások) végrehajtása érdekében a  külföldi hallgatók magyar felsőoktatási
intézményekben folytatandó tanulmányainak kiemelt támogatása révén.
2. § (1) Az ösztöndíjprogram működtetéséért az oktatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) felel.
 (2) Az ösztöndíjprogram működtetésével a miniszter a Magyar Ösztöndíj Bizottságot (a továbbiakban: MÖB) és a Balassi
Intézet MÖB Irodát bízza meg. 3. § A miniszter
a) dönt az ösztöndíj odaítéléséhez szükséges pályázat (a továbbiakban: pályázat) eredményéről,
b) jóváhagyja
ba) a pályázati felhívást,
bb) az ösztöndíjprogram működési szabályzatát,
bc) a MÖB-nek az ösztöndíjprogram végrehajtásával kapcsolatos éves beszámolóját.
4. § (1) Az ösztöndíjprogrammal kapcsolatos koordinációs, kapcsolattartási, információs feladatokat a Balassi Intézet MÖB
Iroda látja el, amely során
a) kidolgozza az  Emberi Erőforrások Minisztériumával (a  továbbiakban: EMMI) előzetesen egyeztetett
iránymutatások alapján a pályázati felhívást, valamint az ösztöndíjprogram működési szabályzatát,
b) lefolytatja a pályázati eljárást,
c) gondoskodik az ösztöndíjprogram részét képező egyéb programok megszervezéséről és lebonyolításáról,
d) az EMMI-vel együttműködésben bekéri az érintett felsőoktatási intézményektől – a külföldi oktatásért felelős
minisztérium (a továbbiakban: küldő fél) által meghatározott igényeknek megfelelően kidolgozott – képzési
ajánlatokat,
e) felterjeszti a miniszter számára az ösztöndíjak adományozására vonatkozó MÖB javaslatot,
f ) kapcsolatot tart az ösztöndíjprogramban részt vevő intézményekkel,
g) évente beszámolót készít a miniszter számára az ösztöndíjprogram végrehajtásáról.
(2) Az  ösztöndíjak és az  ösztöndíjprogram működtetésének pénzügyi fedezete a  Miniszterelnökség fejezeti
költségvetésében kerül tervezésre. Az  ösztöndíjak és az  önköltség összegét – fejezeti átcsoportosítást követően –
az EMMI átutalja a programban résztvevő felsőoktatási intézményeknek.
5. § Az ösztöndíjprogram működési szabályzata magában foglalja
a) az ösztöndíjasok képzésének, előmenetelének monitorozását,
b) az ösztöndíjasok havi ösztöndíj mértékének meghatározási rendszerét,
c) az ösztöndíjas szerződés megkötéséhez felhasználható szerződésmintát.
6. § (1) A  miniszter az  ösztöndíjra a  kormányközi oktatási megállapodások alapján pályázatot hirdet meg magyar
felsőoktatási intézményben folytatandó tanulmányokra önköltséges helyre.
(2) A  pályázati felhívás tartalmazza a  pályázati feltételeket, a  pályázat benyújtásának határidejét, az  értékelés
pontrendszerét, a  hallgatóknak biztosított ösztöndíj aktuális mértékét és a  tanulmányi előmenetellel összefüggő
követelményeket.
(3) Érvényes pályázatot az a pályázó nyújthat be:
a) akit a kormányközi oktatási megállapodások alapján a küldő fél arra jelöl,
b) aki vállalja, hogy az ösztöndíj elnyerését követően ösztöndíjszerződést köt,
c) aki korábban nem vett részt az ösztöndíjprogramban.
(4) A  pályázat benyújtásakor a  pályázónak csatolnia kell az  arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy hozzájárul személyes
adatainak a pályázati eljárás során történő kezeléséhez.
(5) A  pályázati felhívást, valamint az  ösztöndíjprogram működési szabályzatát a  miniszter által vezetett minisztérium
honlapján és a hivatalos lapban kell közzétenni.
(6) A benyújtott pályázatot a pályázati feltételek alapján a MÖB értékeli és javaslatot tesz a miniszternek az ösztöndíj
odaítélésére. Az  ösztöndíjat a  MÖB javaslata alapján a  miniszter adományozza azzal a  feltétellel, hogy
az ösztöndíjasnak teljesítenie kell a  fogadó felsőoktatási intézmény által meghatározott felvételi követelményeket,
illetve hallgatói jogviszonyt kell létesítenie.
(7) Az  ösztöndíjassal a  MÖB Irodát fenntartó Balassi Intézet (a  továbbiakban: felek) ösztöndíjas szerződést köt, amely
meghatározza az ösztöndíjjal kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket.
7. § A külföldi hallgatói helyek önköltségének mértéke a  fogadó felsőoktatási intézmény által kidolgozott képzési
ajánlatban meghatározott összeg. Az  ösztöndíj a  hallgatói jogviszonyban álló ösztöndíjas részére tanulmányai
során folyósítandó, ha az  adott tanulmányi időszakban aktív hallgatói jogviszonnyal rendelkezik. A  tanulmányok
ütemezése során az  ösztöndíjast a  fogadó felsőoktatási intézmény hallgatói követelményrendszerében, valamint
az ösztöndíjas szerződésben rögzített jogok és kötelezettségek illetik meg, illetve terhelik.
8. § (1) Az ösztöndíjas szerződésnek tartalmaznia kell:
a) az adott szakra vonatkozó képzési és kimeneti követelményben meghatározott képzési időt, illetve a nemzeti
felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Nftv.) 80.  § (2)  bekezdés d)  pontja szerinti
előkészítő tanulmányok időtartamát;
b) az ösztöndíj jogszabályban meghatározott havi összegét és annak kifizetése időpontját, módját;
c) a más felsőoktatási intézménybe történő átvétel rendjét;
d) az adatkezeléshez való hozzájárulást;
e) azt a  feltételt, hogy az  ösztöndíjas szerződés abban az  időpontban lép hatályba, amikor az  ösztöndíjas
hallgatói jogviszonyt létesít.
 (2) Az ösztöndíjas szerződés – az Nftv. 59. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt kivétellel – megszűnik, ha az ösztöndíjas
hallgatói jogviszonya megszűnik.
 (3) Az ösztöndíjas szerződés a felek egyetértésével módosítható.
9. § (1) Az  ösztöndíjas az  ösztöndíjas szerződésben foglaltak szerint köteles a  felvételi vagy átvételi határozatban érintett
felsőoktatási intézménnyel hallgatói jogviszonyt létesíteni és azt az  ösztöndíj folyósítási idejének megfelelő
időtartamban fenntartani.
(2) Ha az  ösztöndíjas hallgatói jogviszonya megszűnik, részére a  továbbiakban az  ösztöndíj nem folyósítható.
Amennyiben az ösztöndíjas a hallgatói jogviszonyát szünetelteti, a szüneteltetés ideje alatt részére az ösztöndíj nem
folyósítható.
10. § (1) A felsőoktatási felvételi eljárásról szóló 423/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R1.) 2. § (2) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) E  rendelet hatálya – a  41.  § kivételével – nem terjed ki az  egyházi felsőoktatási intézmények által folytatott
hitéleti képzésekre, valamint – a  7.  § és a  41.  § kivételével – az  államközi megállapodás alapján Magyarországon
folytatott tanulmányokra.”
(2) Az R1. 41. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A külföldi hallgatók részére, idegen nyelven, valamint a harmadik országbeli állampolgárok számára államközi
megállapodás alapján meghirdetett képzésekre, a hitéleti képzésekre, és a Magyarországon működési engedéllyel
rendelkező külföldi felsőoktatási intézmények képzéseire történő jelentkezés határidejét, módját, valamint
a felvételi eljárást és követelményeit a felsőoktatási intézmény határozza meg.”
(3) Az R1. 47. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„47. § (1) A 24. § (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában árva az a 25 évnél fiatalabb hallgató, akinek mindkét szülője,
illetve vele egy háztartásban élt hajadon, nőtlen, elvált vagy házastársától külön élt, illetve özvegy szülője elhunyt és
nem fogadták örökbe.
(2) Az  érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról szóló 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet 12.  § (6)  bekezdés
b)  pontjában a  „március 1-ig” szövegrész helyébe a  „február 15-ig” szöveg, a  12.  § (11)  bekezdés a)  pontjában
a „március 8-ig” szövegrész helyébe a „március 1-ig” szöveg lép.
(3) A 8. § (1) bekezdés b) pontjában a „március 1.” szövegrész helyébe a „február 15.” szöveg lép.
(4) A  14.  § (5)  bekezdésében a  „200” szövegrész helyébe a  „220” szövegrész, 23.  §. (1)  bekezdésében a  „240”
szövegrész helyébe a „260” szöveg lép.
(5) A 14. § (5) bekezdésében a „220” szövegrész helyébe a „240” szövegrész, 23. § (1) bekezdésében a „260” szövegrész
helyébe a „280” szöveg lép.
(6) A 14. § (5) bekezdésében a „240” szövegrész helyébe a „260” szövegrész, 23. § (1) bekezdésében a „280” szövegrész
helyébe a „300” szöveg lép.”
(4) Az R1. 22. § (2) bekezdésében az „a jelentkezési és” szövegrész helyébe az „az” szöveg lép.
 (5) Hatályát veszti az R1. 22. § (2) bekezdése.
11. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) A 10. § (1), (2) és (5) bekezdése 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (3) Az ösztöndíj-pályázat meghirdetésére első alkalommal a rendelet kihirdetését követő 30 napon belül kerül sor.
 (4) Az ösztöndíj folyósítására első alkalommal a 2013 őszi félévben kerül sor.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2019. (I. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csécsei Etele
Ádámot a 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök