text:
8/2017. (V. 24.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal pénzkezelési szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdésében, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14. § (5) bekezdés
d)  pontjában és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés
a)  pontjában foglaltak alapján, tekintettel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára és
a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-ára és 8. § (1) bekezdésére a következő
utasítást adom ki:
ELSŐ RÉSZ
Általános rendelkezések I. Fejezet
A szabályzat alkalmazási köre, felelősségi rend
1. Jelen utasítás (a továbbiakban: szabályzat) alkalmazási köre kiterjed a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) által alkalmazott pénzforgalmi számlaforgalomra és készpénzforgalomra,
az  azokkal kapcsolatos pénzkezelési eljárásokra, az  eljárások során keletkező dokumentációra, nyilvántartásra és
adatra.
2. A  jelen szabályzat előkészítéséért, aktualizálásáért és az  abban foglaltak végrehajtásának koordinálásáért az  NKFI
Hivatal Költségvetési Főosztályának vezetője a felelős.
3. Az NKFI Hivatal kormánytisztviselői, munkavállalói és kormányzati ügykezelői a szabályzatban foglaltak végrehajtásáért
a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.)
MvM utasítás szerinti feladat- és hatáskörükben felelősek.
II. Fejezet
A pénzforgalom feltételrendszere 4. Pénzügyi teljesítés – a  készpénzfelvételre vonatkozó szabályok kivételével – (pénztári kifizetés, vagy hitelintézeti
átutalás) csak teljesítésigazolással ellátott, érvényesített és utalványozott bizonylat alapján történhet, a bizonylaton
megjelölt jogosult részére, címre vagy számlaszámra.
5. A  kötelezettségvállalás, a  pénzügyi ellenjegyzés, a  teljesítésigazolás, érvényesítés és utalványozás előírásait,
a  kötelezettségvállalásra, pénzügyi ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, érvényesítésre, utalványozásra jogosultak
körét az NKFI Hivatal Gazdálkodási Szabályzata (a továbbiakban: Gazdálkodási szabályzat) tartalmazza.
MÁSODIK RÉSZ
Részletes rendelkezések III. Fejezet
A kincstári számlaforgalom lebonyolítási rendje
1. Az NKFI Hivatal fizetési számlái 6. Az  NKFI Hivatal a  következő, Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által vezetett fizetési számlákkal
rendelkezik:
a) előirányzat-felhasználási keretszámla: 10032000-00334820-00000000;
b) VIP kártyafedezeti számla: 10032000-00334820-00070003;
c) kincstári devizaszámla: 10004885-10002010-01012231;
d) intézményi kártyafedezeti számla: 10032000-00334820-00060004.
7. Az  előirányzat-felhasználási keretszámla az  NKFI Hivatal költségvetési gazdálkodási feladatainak ellátásához
kapcsolódó pénzforgalom lebonyolítására szolgál.
8. A  VIP kártyafedezeti számla és az  intézményi kártyafedezeti számla (a továbbiakban együttesen: kártyafedezeti
számla) a kincstári kártyával történő kifizetések pénzügyi fedezetének elkülönített kezelésére, valamint a házipénztár
részére történő készpénz felvételére szolgáló, kártyatípusonként nyitható számla.
9. A pénzügyi fedezet biztosításáról az NKFI Hivatal a Kincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlája terhére
benyújtott átutalási megbízással gondoskodik. Az  NKFI Hivatal a  kártyafedezeti számlára elkülönített fedezetből,
illetve a  kincstári Kártyafedezeti Tükörszámláról a  kártyafedezeti számlára teljes OTP direkt funkcióval felruházott
kártyával tud fedezetet visszavezetni a Kincstár kincstári kártyaforgalomról szóló szabályzatában foglaltak alapján.
A  kártyafedezeti számla igénylése a  Kincstár honlapján közzétett nyomtatvány kitöltésével történik, amelyet
a  XXXV.  fejezet vezetőjéhez engedélyezésre kell továbbítani. Indokolt esetben több azonos típusú kártyafedezeti
számla is igényelhető.
10. A 9. pontban meghatározott feladatokat az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya (a továbbiakban:
Gazdasági Osztály) végzi.
11. Kincstári devizaszámlán a Gazdasági Osztály az Európai Uniótól kapott támogatásokat, visszatérüléseket kezeli.
2. Az NKFI Hivatal számlái feletti rendelkezési jog
12. Az  előirányzat-felhasználási keretszámla és a  kincstári devizaszámla terhére az  utalványozott kiadás vagy bevétel
pénzügyi teljesítése – a Gazdálkodási szabályzat rendelkezéseinek figyelembevételével – a Kincstár felé bejelentett
két személy együttes aláírásával és a Kincstár felé bejelentett bélyegző lenyomatának használatával rendelhető el.
13. A kártyafedezeti számla felett a rendelkezés jogát az előirányzat-felhasználási keretszámla felett rendelkezési joggal
bíró kormánytisztviselők gyakorolják, továbbá a  kincstári kártya használatára feljogosított személyek jogosultak
a kártyafedezeti számla terhére kifizetéseket eszközölni.
14. A fizetési számlák feletti rendelkezési joggal rendelkező, az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztályának állományába
tartozó kormánytisztviselők (a továbbiakban: Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselő)
nevét és aláírásmintáját a vonatkozó kincstári aláírás-bejelentő karton tartalmazza, amelyet az NKFI Hivatal elnöke
hagy jóvá. Amennyiben a fizetési számlák feletti rendelkezési jogosultság gyakorlására kijelölt személyekben változás
következik be, a Kincstárhoz új kincstári aláírás-bejelentő kartont kell benyújtani. A fizetési számlák feletti rendelkezési
joggal rendelkező személyekről a Gazdasági Osztály nyilvántartást vezet.
15. A  fizetési számla feletti rendelkezési jogot elektronikus utalás (GIRO) alkalmazása esetén két olyan Kincstárnál
bejelentett aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselő együttesen gyakorolja, akik az azonosításra szolgáló eszközt
kézhez vették.
16. A készpénzfelvételre feljogosítottak nevét, azonosító adatait írásban, 2 példányban kell a Kincstár részére bejelenteni
a Kincstár honlapján közzétett mintában foglaltak szerint. A nyomtatvány aláírására a Költségvetési Főosztály vezetője
– akadályoztatása esetén a  helyettesítésére írásban, általa meghatalmazott személy – és a  Gazdasági Osztály egy,
a Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselője jogosult.
17. Az  NKFI Hivatal fizetési számlái közötti pénzmozgások, átvezetések jóváhagyására, a Kincstár részére történő
bejelentésére a  Költségvetési Főosztály vezetője – akadályoztatása esetén a  helyettesítésére írásban, általa
meghatalmazott személy – és a Költségvetési Főosztály egy másik Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező
kormánytisztviselője jogosult.
18. A  kincstári aláírás-bejelentő kartonon, valamint a  bizonylatokon az  aláírásokat kék színű tintával kell megtenni.
Az előirányzat-felhasználási keretszámlához az 5. számú pecsét tartozik.
19. A  kincstári számlanyitás és megszüntetés, számlaforgalom bonyolítása esetén alkalmazandó nyomtatványokat
a Kincstár honlapján közzétett szabályzatai tartalmazzák.
20. A kincstári aláírás-bejelentő kartonok egy példányát a Gazdasági Osztály 10 évig köteles megőrizni.
3. Kincstári számlaforgalom 21. Az NKFI Hivatal fizetési számláira érkező befizetések jóváírása az alábbiak alapján történhet:
a) átutalási megbízás;
b) készpénz-átutalási megbízás;
c) készpénz befizetése pénztárban számlára.
22. Az NKFI Hivatal kincstári fizetési számláiról a következő módon történhet kifizetés:
a) átutalási megbízással;
b) elektronikus átutalással GIRO rendszeren keresztül;
c) készpénz felvételére szolgáló utalvánnyal;
d) kincstári kártyával történő fizetéssel vagy készpénzfelvétellel;
e) beszedési megbízással (felhatalmazó levélen alapuló beszedés, határidős beszedés, okmányos beszedés).
23. Az  átutalási formanyomtatványt számítógéppel vagy kézzel lehet kiállítani. A  két részből (feladóvevényből és
készpénz-átutalási megbízó részből) álló készpénz-átutalási megbízás nyomtatvány az  NKFI Hivatal megrendelése
alapján nyomdailag kerül legyártásra.
24. Elektronikus átutalás (GIRO) esetében a teljesítésigazolással ellátott, érvényesített és utalványozott, utalásra kijelölt
tételek a Forrás KGR rendszerben rögzítésre kerülnek. A rögzítést követően a Kincstárnál bejelentett aláírási joggal
rendelkező 2 kormánytisztviselő tételesen egyezteti az  utalandó tételeket a  Forrás KGR rendszer utalási listájával
(kivéve: bérszámfejtés feladások). A rögzített tételekről a Forrás KGR rendszer tételes szűrt alaplistát készít, melyet
forint és tételszám szerint összesít. Az  utalás előtt a  Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező
2  kormánytisztviselő ellenőrzi az  egyes tételeket, egyezteti a  vonatkozó utalványrendeletekkel, majd egyezőség
esetén jóváhagyja a  kinyomtatott listát. Az  utalást a  Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező
2 kormánytisztviselő elektronikus aláírásával igazolja a GIRO rendszerben. Az utalást követően a GIRO rendszer átadási
jegyzéket nyomtat, melyet – ellenőrzést követően – a  Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező
2  kormánytisztviselő aláírásával hitelesít. Csoportos átutalási megbízás (több bank több bankszámlájára történő
azonos jogcímű átutalás) kizárólag elektronikus (GIRO) utalás formájában nyújtható be a Kincstár részére.
25. A kincstári kártyák használatának részletes szabályait az V. Fejezet tartalmazza.
26. A  Kincstár beszedési megbízást az  előirányzat-felhasználási keretszámla terhére a  Gazdasági Osztály bejelentése
szerint Felhatalmazó levél alapján teljesíthet.
27. Beszedési megbízás alkalmazására különösen indokolt esetben, a kötelezettségvállalásban meghatározottak szerint
kerülhet sor.
28. A  beszedési megbízásra vonatkozó felhatalmazó levél kiállításáról és a  Kincstár részére történő bejelentéséről
a Gazdasági Osztály gondoskodik.
29. Beszedési megbízás esetében – amennyiben a  terhelendő vagy jóváírandó számla ERA kód vagy ÁHT azonosító
használatára kötelezett – a Kincstárhoz a Gazdasági Osztály benyújtja a kötelezett és a jogosult közötti megállapodást,
amelynek tartalmaznia kell a kiadási, illetve bevételi ERA kódot vagy ÁHT azonosítót.
30. A pénzintézeti postautalvánnyal történő kifizetés nem alkalmazható.
31. A kincstári számlaforgalom szabályszerű lebonyolításáért a Költségvetési Főosztály vezetője felelős.
4. Fizetési számlák kivonatai 32. A  Kincstár, illetve a  pénzintézet által naponta megküldött fizetési számlakivonat alapján, amelyen tételesen
szerepelnek a  kötelezett vagy a  jogosult azonosító adatai (név, bankszámla száma, postai befizetés esetén a  cím)
és a terhelés vagy a jóváírás összege forintban, a főkönyvi könyvelés megtörténtekor egyeztetni kell a fizetési számla
napi egyenlegét. Az egyező könyvelés után a számlakivonatot sorszámának megfelelő sorrendben a hozzá tartozó
bizonylatokkal együtt a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) 169.  §-ában meghatározott
módon és ideig kell megőrizni és tárolni, és az alapbizonylatra rá kell vezetni a fizetési számla kivonatának számát.
33. A számlakivonat, értesítő alapján a napi könyvelés megtörténtekor egyeztetni szükséges a banki és kincstári számla
egyenlegét. A pénzforgalmi és kincstári számlákra a könyvelés tételesen, ellenszámlánként történik.
34. A főkönyvi könyvelési alapegyezőségeiből következően minden kivonat könyvelése után egyeztetni kell az előirányzatfelhasználási keretszámlák forgalmát és egyenlegét is. Eltérés esetén a hiba okát meg kell keresni, a javítást végre kell
hajtani, és kizárólag ekkor lehet a következő napi könyvelést elkezdeni. Egyező könyvelés után a számlakivonatot
sorszámának megfelelő sorrendben, a hozzá tartozó bizonylatokkal együtt az Szt. 169. §-ában meghatározott módon
és ideig kell megőrizni és tárolni.
35. A havi főkönyvi könyvelés helyességének kontrollját követően történik meg havonta egyszer az ERA kódok rendezése
a Kincstár felé oly módon, hogy alapul szolgáljon az Ávr. 169. § (2) bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítéséhez.
36. A 32–35. pontokban foglalt feladatok végrehajtásáért a Gazdasági Osztály vezetője felelős.
5. Finanszírozás 37. Az NKFI Hivatal költségvetése finanszírozási feladatait, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 130. § (4) bekezdése szerinti kérelem előkészítését és
Kincstár részére történő benyújtását a Gazdasági Osztály végzi a Gazdálkodási szabályzatban meghatározott rend
szerint.
6. A fizetési megbízások teljesítési határideje, előzetes bejelentés a Kincstár felé
38. A fizetési megbízások előkészítése és Kincstár részére történő benyújtása során figyelemmel kell lenni a Kincstár által
közzétett hirdetményre, amely a munkanapon belül meghatározza azt a kezdő és záró időpontot, amelyek között
a  fizetési megbízásokat a  Kincstár befogadja, valamint ezen belül azt az  időpontot, ameddig a  befogadott, illetve
a beérkezett megbízások teljesítését a tárgynapon teljesíti.
39. Az Ávr. 5. melléklete szerinti táblázat 10. és 11. soraiban foglalt adatszolgáltatást az ott meghatározott határidőre
a Forrás KGR rendszerben végleges kötelezettségként rögzített tételek alapján a Gazdasági Osztály jelenti be a Kincstár
részére.
40. Készpénzfelvétel Kincstárhoz történő bejelentését a  Kincstár honlapján közzétett rend szerint kell végrehajtani.
A  bejelentés aláírására a  Költségvetési Főosztály Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező két
kormánytisztviselője jogosult.
IV. Fejezet
Készpénzkezelési szabályok 7. A házipénztár 41. A házipénztár az NKFI Hivatal működéséhez szükséges készpénz és egyéb érték megőrzésével, valamint forgalmával
kapcsolatos feladatokat látja el.
42. A pénztárhelyiség biztonsági ráccsal és zárral felszerelt ajtóval, valamint nem nyitható ablakkal rendelkező helyiség,
amelyben a készpénz és az egyéb értékek elhelyezéséhez és őrzéséhez kellő biztonságot nyújtó páncélszekrényt kell
elhelyezni. A pénztárhelyiségben csak a házipénztár működhet, más célra még ideiglenesen sem vehető igénybe.
43. A  pénztárhelyiségben gondoskodni kell a  kötelezettségvállalásra, utalványozásra, ellenjegyzésre, érvényesítésre
jogosultak aláírásmintáinak rendelkezésre állásáról.
8. A házipénztár pénzkészlete és kezelése 44. A házipénztárban kell kezelni
a) a Kincstárnál vezetett számláról készpénzkifizetés céljára felvett ellátmányokat;
b) a költségvetés javára készpénzben történő befizetéseket.
45. Az NKFI Hivatalban törekedni kell a házipénztári készpénzforgalom csökkentésére. Ennek érdekében az NKFI Hivatal
a  foglalkoztatottak járandóságait folyószámlára utalja, a  szállítói és vevői számlák, kiküldetési kiadások esetében
teljes mértékig az átutalással történő fizetésre törekszik, továbbá egyes rendszeresen felmerülő készpénzes kiadások
fedezésére kincstári kártyákat bocsát rendelkezésre.
46. A házipénztárból az Ávr. 148. § (3) bekezdésében meghatározott célú kifizetések teljesíthetőek.
47. A  házipénztárból előleget felvenni írásbeli előlegigénylés alapján, a  szervezeti egység vezetőjének vagy az  általa
meghatalmazott személy aláírásával lehet.
48. A  házipénztárban a  pénztárzárlat után tartható készpénz értékhatára 500 000 forint. Az  ezen felüli összeget
a pénztárzárlat előtt be kell fizetni az előirányzat-felhasználási keretszámlára.
49. Házipénztárban idegen – a gazdálkodással nem kapcsolatos – pénz és érték nem tartható.
9. Kerekítési szabályok 50. A nem öt forintra vagy annak egész számú többszörösére végződő fizetendő vagy bevételezendő végösszeg esetén
az alábbi kerekítési szabályokat kell alkalmazni:
a) a 0,01 forinttól 2,49 forintig végződő összegeket lefelé, a legközelebbi 0;
b) a 2,50 forinttól 4,99 forintig végződő összegeket felfelé, a legközelebbi 5;
c) az 5,01 forinttól 7,49 forintig végződő összegeket lefelé, a legközelebbi 5;
d) a 7,50 forinttól 9,99 forintig végződő összegeket felfelé, a legközelebbi 0
forintra végződő összegre kell kerekíteni.
51. A  nem öt forintra vagy annak egész számú többszörösére végződő fizetendő végösszeg és a  kerekítési szabályok
alapján meghatározott készpénzben fizetendő, illetve bevételezendő összeg különbsége kerekítési különbözetnek
minősül.
10. Pénzkezeléssel kapcsolatos feladatkörök 52. A  házipénztár a  Gazdasági Osztály szervezeti keretén belül működik. A  házipénztár pénzkezelésével kapcsolatos
feladatokat a pénztáros, illetve tartós távolléte esetén a helyettesítésére kijelölt személy látja el.
11. A pénztáros 53. A pénztárosi feladatokat a munkakörében erre kijelölt kormánytisztviselő végzi, aki a munkaköri leírása átvételekor
a 3. melléklet szerinti nyilatkozat aláírásával a házipénztár kezeléséért önálló és teljes anyagi felelősséget vállal.
54. A pénztárosi munkakört összeférhetetlenség címén nem töltheti be
a) az érvényesítési joggal vagy utalványozási joggal rendelkező;
b) a főkönyvi könyvelési feladatokat ellátó;
c) a pénztárellenőrzéssel megbízott
személy.
55. A  pénztáros feladata a  házipénztárban tartott készpénz kezelése, igénylése és megőrzése, a  befizetett készpénz
átvétele, az utalványozott teljesítések kifizetése, az azzal kapcsolatos nyilvántartások, elszámolások, valamint a szigorú
számadású nyomtatványok őrzése és azok nyilvántartásának vezetése.
56. A pénzforgalom zavartalanságának biztosítása érdekében a pénztáros kötelessége gondoskodni arról, hogy:
a) az esedékes és várható kifizetések teljesítéséhez mindenkor megfelelő mennyiségű és címletű bankjegy és
érme álljon rendelkezésre;
b) a pénz címletenként elkülönítve legyen;
c) a pénztárban elhelyezett pénzvizsgáló berendezésen a befizetett papírpénz valódisága ellenőrzésre kerüljön.
57. A pénztáros csak érvényesített és utalványozott bevételezéseket és kifizetéseket teljesíthet. A kötelezettségvállalásra,
az utalványozásra és érvényesítésre, valamint az ellenjegyzésre jogosultak körét a kötelezettségvállalás, ellenjegyzés,
érvényesítés és utalványozás szabályait a Gazdálkodási szabályzat tartalmazza.
12. A pénztáros helyettesítése 58. A pénztáros tartós távollétében (10 munkanapot meghaladó szabadság, betegség) történő helyettesítésére helyettest
kell kijelölni. A pénztároshelyettesi kijelölés feltételei azonosak a pénztároséval. A kijelölés csak a pénztáros tartós
távollétének esetére vonatkozik, a  pénztárt egy időben közösen még kivételesen, kisegítésképpen sem kezelheti
egyidejűleg a pénztáros és a helyettesítésre kijelölt kormánytisztviselő. Minden átadás-átvételkor átadás és átvételi
jegyzőkönyvet kell készíteni. A pénztáros a pénztár átadás-átvétel előtt a nyilvántartásokat szabályszerűen lezárja, és
pénztárzárlatot készít. A pénztáros akadályoztatása esetén az átadás-átvétellel kapcsolatos feladatokat a Gazdasági
Osztály vezetője végzi el.
59. A pénztáros akadályoztatása esetén köteles a nála lévő pénztárkulcsokat zárt borítékban, a ragasztás helyén aláírva
a Gazdasági Osztály vezetőjének eljuttatni.
13. A pénztárellenőr 60. A házipénztár működésének közvetlen vizsgálatát a pénztárellenőr látja el.
61. A pénztári ellenőrzés az alap- és a pénztári bizonylatok alaki és tartalmi ellenőrzését, valamint a pénztárzárás után
a  pénztárjelentés helyességének és a  kimutatott pénzkészlet meglétének utólagos ellenőrzését jelenti. A  pénztári
ellenőrzésnek biztosítania kell a szigorú számadás alá vont nyomtatványok meglétének és a vezetett nyilvántartások
rendszeres (utólagos) ellenőrzését.
62. A pénztárellenőr alaki szempontból az alábbiak szerint köteles megvizsgálni a bizonylatokat (formai ellenőrzés):
a) az alapbizonylatok megfelelnek-e a jogszabályi előírásoknak;
b) a pénztári be- és kifizetések bizonylatolása megfelelő-e;
c) a bevételi, illetve kiadási bizonylatok minden rovatát megfelelően kitöltötték-e;
d) szerepelnek-e a bizonylaton a szükséges aláírások;
e) a bizonylatokat szabályszerűen állították-e ki, nincsenek-e rajta törlések és szabálytalan javítások.
63. A pénztárellenőr a bizonylatok tartalmi ellenőrzése során vizsgálni köteles, hogy
a) a bizonylatot illetékes személy állította-e ki;
b) a bizonylathoz valamennyi alapokmányt, mellékletet csatolták-e;
c) az alapbizonylatok tartalmazzák-e a teljesítés igazolását;
d) a pénztári bizonylatok és az alapbizonylatok adatai megegyeznek-e;
e) megtörtént-e az alapbizonylatok szabályszerű érvényesítése és utalványozása;
f ) a  bizonylatok számadatai helyes bejegyzéseket tartalmaznak-e, és fennáll-e a  bejegyzések számszaki
összefüggése. 64. A  pénztárjelentés helyességének és a  kimutatott pénzkészlet meglétének ellenőrzése utólagos. Ennek során
a  pénztárellenőrnek ellenőriznie kell, hogy a  pénztárjelentésbe bevezetett tételeknek megvannak-e a  pénztári és
az alapbizonylatai (különösen: számla, útiköltség-elszámolás, ki- vagy befizetést elrendelő utalvány), ellenőriznie kell
továbbá a kimutatott pénzkészlet helyességét és meglétét, a záró egyenleggel való egyezőségét. A pénztárellenőr
az  általa ellenőrzött pénztárjelentést, pénztárkönyvet kézjegyével és keltezéssel köteles ellátni. A  pénztárellenőr
a pénztárban kezelt szigorú számadású nyomtatványok meglétét évente a beszámoló alátámasztásául szolgáló leltár
során, az  egyéb értékeket negyedévente az  időközi mérlegjelentés összeállítását megelőzően köteles ellenőrizni,
egyeztetni a 4. melléklet szerinti jegyzőkönyv alkalmazásával.
65. A pénztárellenőr, ha az előírt pénzkezelési szabályoktól eltérő eljárást, mulasztást, szabálytalanságot vagy visszaélést
tapasztal, azonnal köteles jelenteni felettesének, akinek kötelessége a szükséges intézkedést megtenni.
66. A  pénztárellenőri feladatokat a  munkaköri leírásában erre kijelölt, a  Költségvetési Főosztály állományába tartozó
kormánytisztviselő látja el.
67. Az  összeférhetetlenséggel összefüggésben – az  Ávr. 60.  § (1)  bekezdésében foglaltak figyelembevétele mellett –
az egyes munkaköröket a következők szerint kell kialakítani:
a) érvényesítő és pénztárellenőr nem lehet ugyanaz a személy;
b) nem bízható meg a  pénztáros a  fizetési (pénzforgalmi) számla feletti rendelkezési jogosultsággal,
pénztárellenőri feladatokkal, utalványozási joggal, pénztár- és fizetési (pénzforgalmi) számlaforgalom
könyvelésével.
14. A pénzszállítás szabályai 68. A pénz szállításánál a pénzt biztonsági zárral ellátott táskában, gépjárművel kell szállítani
a) 500 000 forintig egy fő kísérővel;
b) 500 000 forint feletti összeg szállításához két fő kísérővel.
69. A  készpénz felvételével és szállításával megbízott munkatársak felelősek az  általuk átvett készpénzért. A  pénz
felvételével és szállításával megbízott munkatársak felelőssége addig tart, amíg a  pénzt a  házipénztárban át nem
adták, és ott el nem helyezték.
15. A készpénz őrzése 70. A házipénztári pénzállomány biztonságos őrzésének feltételeit a Költségvetési Főosztály vezetője köteles biztosítani.
71. A páncélszekrény és a pénztárhelyiség bejárati kulcsait (pénztárkulcsok) – beleértve a pénztárkulcsok másolatait is –
a pénztáros kezeli. A pénztárkulcsok másodpéldányát a Gazdasági Osztály vezetője által aláírt, hivatali bélyegzővel
lepecsételt zárt borítékban az osztályvezető által meghatározott helyiségben, biztonságosan elzárva kell tartani. Tilos
a  páncélszekrény eredeti vagy másolati kulcsát olyan helyen hagyni, ahol ahhoz illetéktelen személy hozzáfér.
A pénztárkulcsok a pénztáros helyettesítése esetén az átadás-átvétel tárgyát képezik.
72. A  készpénz megfelelő őrzése érdekében a  pénztáros köteles a  páncélszekrényt bezárni és pénztárhelyiség ajtaját
lezárni, ha azt bármilyen okból, bármilyen időtartamra elhagyja.
73. A  páncélszekrény vagy a  pénztárhelyiség bejárati kulcsának elvesztését, eltörését, a  zárak elromlását a  pénztáros
azonnal köteles jelenteni a  Költségvetési Főosztály vezetőjének és a  Gazdasági Osztály vezetőjének a  szükséges
intézkedések megtétele végett.
74. Pénztári nyitvatartási órák alatt a pénztáros köteles a pénztárt működtetni.
75. A házipénztárban a pénztári nyitvatartási órák kivételével kizárólag a pénztáros, a pénztár ellenőrzéskor a pénztáros
és a  pénztárellenőr tartózkodhat. A  pénztárhelyiségbe az  NKFI Hivatal munkatársai kizárólag akkor léphetnek be,
ha a pénztáros a helyiségben tartózkodik.
16. A pénztár nyitva tartása (pénztári napok) 76. A pénztár nyitvatartási rendje a következő:
Munkanapokon hétfőtől péntekig 10–12 óráig.
17. Teendők a nem forgalomképes, hamis pénzekkel 77. A  pénztáros csak forgalomképes pénzt (bankjegyet és érmét) fogadhat el a  befizetőtől, és kifizetést is csak ilyen
pénzben teljesíthet. Nem fogadhat el sérült (különösen: beszakadt, rongálódott, megcsonkult, egyes részeiben
hiányos) bankjegyeket.
78. A  pénztáros a  pénztárban elhelyezett pénzvizsgáló berendezésen köteles ellenőrizni a  befizetett papírpénz
valódiságát.
79. Ha a pénztáros a neki átadott pénzek között hamis vagy hamisnak látszó bankjegyet, illetve érmét talál – a bankjegy
és érme valódisága iránti legcsekélyebb kétsége esetén is –, azt fizetésként nem fogadhatja el, és köteles felhívni
a befizető figyelmét a bankjegyek feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos
technikai feladatokról szóló 11/2011. (IX. 6.) MNB rendelet és az  érmék feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint
hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatokról szóló 12/2011. (IX. 6.) MNB rendelet hamis bankjegy és
hamis érme kezelésére vonatkozó előírásaira. A pénztáros a befizetőt meghallgatja arra nézve, hogy hol, kitől és mikor
kapta a hamis vagy hamisnak látszó bankjegyet, érmét. Az esetről a pénztáros az 5. melléklet szerinti jegyzőkönyvet
köteles felvenni, amelyben rögzíteni kell a befizető adatait is. A jegyzőkönyvet 4 példányban kell elkészíteni, és azt
a  pénztárosnak és a  befizetőnek is alá kell írnia. Amennyiben a  befizető a  jegyzőkönyv aláírását megtagadja,
a megtagadás tényét a jegyzőkönyvben köteles a pénztáros rögzíteni. Az átvett hamis vagy hamisnak látszó pénzről
a pénztáros a 6. melléklet szerinti átvételi elismervényt állítja ki, amelyben – bankjegy esetén – fel kell tüntetni annak
címletét, sorozat- és sorszámát. Az átvételi elismervényt 2 példányban kell elkészíteni, és a pénztárosnak alá kell írnia,
majd egy példányt át kell adnia a  befizetőnek. A  jegyzőkönyv egy példányának a  hamis vagy hamisnak látszó
bankjeggyel, érmével együtt a  Magyar Nemzeti Bank részére szakértői vizsgálat céljából történő megküldéséről
a Költségvetési Főosztály vezetője gondoskodik.
80. Amennyiben a pénz mégsem bizonyul hamisnak, és azt az Magyar Nemzeti Bank visszaküldi, azt vissza kell juttatni
a befizetőnek.
18. A pénztári bevételek és kiadások bizonylatolása 81. A házipénztári be- és kifizetésekhez szabványos bevételi pénztárbizonylatot, illetve kiadási pénztárbizonylatot kell
kiállítani. A  bizonylatok a  Forrás KGR rendszer pénztár moduljából kerülnek kiállításra. A  Forrás KGR rendszerből
kiállított folyamatos sorszámozású bizonylatok megegyeznek a  következő szigorú számadású bizonylatokkal,
melyeket rendkívüli esetben (így különösen a Forrás KGR rendszer meghibásodása miatt) a Költségvetési Főosztály
vezetőjének engedélye alapján van lehetőség használni:
a) Bevételi pénztárbizonylat B. 318-102/a.;
b) Kiadási pénztárbizonylat B. 318-103 V.R.Sz.;
c) Pénztárjelentés (időszaki) B. 13-21/V.r.sz.
82. A bevételi és kiadási pénztárbizonylatokhoz minden esetben csatolni kell a vonatkozó pénztári alapokmányokat.
83. Pénztári alapokmánynak minősül különösen a  beérkező számla, a  készpénzjegyzék, a  pénzügyi elszámolások,
a ki- vagy befizetéseket elrendelő utalvány.
84. A  rontott pénztárbizonylatot érvényteleníteni kell, és helyette új bizonylatot kell kiállítani. A  rontott bizonylatot
a pénztárjelentésben sorszám szerint kell feltüntetni.
19. A pénztári bevételek bizonylatolása 85. A házipénztári befizetésekről – a vonatkozó alapokmányokkal egyezően – bevételi pénztárbizonylatot kell kiállítani.
A bevételezendő összegeket a bizonylat fejrészében számmal és betűvel kell feltüntetni (a Forrás KGR rendszer által
előállított bevételi pénztárbizonylaton csak számmal). A  jogcímek szerint részletezett összegeket össze kell adni,
és  az  összeadás eredményét a  nyomtatvány „összesen” rovatában kell feltüntetni. Az „összesen” rovatban szereplő
összegnek minden esetben meg kell egyeznie a fejrészben feltüntetett összeggel.
86. A  bevételi pénztárbizonylatot a  befizetett és bizonylaton bevételezett összeg azonosságának igazolása céljából
a befizetővel alá kell íratni. Nem személyes befizetés esetén a befizető aláírása céljára szolgáló rovatban hivatkozni kell
a vonatkozó okiratra (így különösen postautalványra). A pénz átvételét a bizonylaton a pénztárosnak kell aláírásával
igazolnia. A  bizonylatot kiállító, a  bizonylati adatokat érvényesítő, utalványozó, az  ellenőrzést végző és könyvelő
köteles feladata végrehajtásának igazolásául a bevételi pénztárbizonylathoz kapcsolódó utalványrendeletet aláírni.
87. A  bevételi pénztárbizonylatot két példányban kell kinyomtatni, illetve szükség esetén kiállítani. Az  első példány
a  pénztár bizonylata. E  példányhoz kell csatolni a  pénztári alapokmányokat, majd a  bizonylatokat a  vonatkozó
pénztárjelentéssel együtt kell könyvelésre átadni. A második példányt a befizetés teljesítését igazoló elismervényként
a befizetőnek kell átadni.
20. A pénztári kifizetések bizonylatolása 88. Minden házipénztári kifizetésről – a  vonatkozó okmányokkal egyezően – kiadási pénztárbizonylatot kell kiállítani.
A kiadási pénztárbizonylatot értelemszerűen azonos módon kell kiállítani a bevételi pénztárbizonylattal.
89. A  pénztáros csak szabályszerűen kiállított, érvényesített és utalványozott készpénzes utalványrendelet alapján
teljesíthet a pénztárból kifizetést.
90. A pénztárosnak a kifizetéskor meg kell állapítania, hogy a pénzért jelentkező személy jogosult-e a pénz felvételére.
Ha  a  pénz felvételére jogosult nem személyesen jelenik meg a  pénztárban, megbízottja részére az  összeg csak
az 1. melléklet szerinti, szabályszerűen kiállított meghatalmazás ellenében fizethető ki. A meghatalmazást a kiadási
pénztárbizonylathoz kell csatolni. Megbízott részére történő rendszeres kifizetéseknél az esetenkénti meghatalmazás
helyett visszavonásig érvényes meghatalmazás is adható. Ezekről a  meghatalmazásokról a  pénztáros külön
nyilvántartást köteles vezetni.
91. Egy kiadási pénztárbizonylaton csak egy személy vehet át pénzt.
92. A  pénz átvevőjének személyazonosságát szolgálati vagy személyi igazolvánnyal kell igazolnia. A  pénz átvételét
az átvevőnek (nem személyes megjelenés esetén a meghatalmazottnak) a kiadási pénztárbizonylaton aláírásával kell
elismernie.
93. A kifizetés megtörténtekor a kiadási pénztárbizonylatot a pénztárosnak (kifizető) alá kell írnia.
94. A kiadási pénztárbizonylatot két példányban kell kinyomtatni, illetve szükség esetén kiállítani. Az első példányhoz kell
csatolni a  pénztári alapokmányokat, majd a  bizonylatokat a  vonatkozó pénztárjelentéssel együtt kell könyvelésre
átadni. A második példány az átvevő példánya.
21. A házipénztári pénzkészlet nyilvántartása (pénztárjelentés) 95. A  napi pénzforgalomról a  pénztáros a  be- és kifizetések felmerülésének sorrendjében Időszaki Pénztárjelentés
elnevezésű bizonylatot nyomtat a Forrás KGR rendszerből, illetve szükség esetén pénztárjelentés elnevezésű szigorú
számadású bizonylatot állít ki. A pénztárjelentést – amely felmerülésük sorrendjében tartalmazza a pénztári befizetést
és kifizetést – a Forrás KGR rendszerből kell kinyomtatni minden pénztári napon, amikor forgalom volt a pénztárban.
22. A házipénztár zárása 96. A  pénztáros minden pénztári napon, amikor forgalom volt a  pénztárban, köteles pénztárzárlatot készíteni.
A pénztárzárlat során meg kell állapítani
a) a pénztárban levő készpénzállományt, címletenkénti részletezésben;
b) a pénztárjelentés alapján a napi bevételek és kiadások végösszegét az előző időszak készpénzmaradványának
figyelembevételével;
c) a pénztárjelentés szerinti egyenleget, melyet egyeztetni kell a valóságos készpénzállománnyal.
97. Az egyeztetés, illetve a zárlat megtörténtét a pénztárjelentésen a pénztárosnak aláírásával kell igazolnia. Az egyeztetés
során mutatkozó esetleges eltérést még aznap fel kell deríteni és rendezni kell. Adminisztratív hiba (különösen: elírás)
esetén a hibát a Bizonylati rendben előírtak szerint kell javítani. A Forrás KGR rendszerből előállított pénztárjelentésen
kézzel nem lehet javítani.
98. Eltérés esetén tájékoztatni kell a pénztárellenőrt, aki az ellenőrzés után köteles jegyzőkönyvet felvenni, az eltérés okát
kivizsgálni, az ellenőrzés megállapításairól jelentést írni. A pénztárellenőr a jegyzőkönyv alapján intézkedik az eltérés
rendezésére, hiány esetén annak összegét „K355. Egyéb dologi kiadások”, többlet esetén „B411. Egyéb működési
bevétel” számlacsoporton kell elszámolni.
99. A  jegyzőkönyvet a  pénztárellenőr és a  pénztáros írják alá, abból egy példányt átadnak a  Költségvetési Főosztály
vezetőjének a  vizsgálat eredményéről készített jelentéssel együtt. Amennyiben az  ellenőrzés hiányt tárt fel,
a  Költségvetési Főosztály vezetője arról haladéktalanul tájékoztatja az  NKFI Hivatal elnökét, aki dönt a  szükséges
intézkedésekről.
100. A pénztáros felelőssége, hogy a pénztár zárása után a zárókészlet ne lépje túl az engedélyezett ötszázezer forintot.
Indokolt esetben a  Költségvetési Főosztály vezetője az  adott napra vonatkozóan engedélyezi nagyobb összegű
zárókészlet házipénztárban tartását.
101. A  pénztárellenőr rendkívüli pénztárzárlatot rendelhet el, és szúrópróbaszerűen ellenőrzést is tarthat. Évenként,
december 31-ei fordulónappal, az  NKFI Hivatal Leltározási és Leltárkészítési Szabályzat előírásainak megfelelően,
leltárt kell tartani a házipénztárban.
102. Ha a pénztárost bármilyen okból helyettesíteni kell, vagy a pénztárosi feladatok ellátása kikerül munkaköréből, vagy
kormányzati szolgálati jogviszonya megszűnik, pénztárzárlatot kell készíteni. A pénztárzárlat alkalmával a pénztári
nyilvántartásokat le kell zárni. A pénztárzárlat után a pénztáros által kezelt pénzt, bizonylatokat és nyilvántartásokat
a  pénztárat átvevőnek át kell adni, aki az  átvétel alkalmával az  elszámolások helyességéről meggyőződni köteles.
A pénztárzárlatnál, illetve az átadásnál az átvevőnek és az átadónak, valamint pénztárellenőrnek is jelen kell lennie.
Az  átadásról a  7.  melléklet szerinti jegyzőkönyvet kell készíteni, és azt mindhármuknak alá kell írni. Amennyiben
a  pénztáros mint átadó az  átadás-átvételnél nem tud jelen lenni, helyette az  átadói feladatokat a  Költségvetési
Főosztály vezetője látja el.
23. Elszámolásra kiadott összegek (készpénzelőleg) 103. Készpénzt elszámolásra kiadni csak az Ávr. 148. § (3) bekezdés c)–h) pontjaiban meghatározott jogcímekre lehet.
104. A készpénzelőleg felvétele írásbeli előlegigénylés alapján történhet. Az előlegigénylésnek a következő adatokat kell
tartalmaznia:
a) az igénylő neve, szervezeti egysége;
b) az igénylés dátuma;
c) az előlegfelvétel indoka a hozzá kapcsolódó ügyirat iktatószámával;
d) az előleg összege;
e) az igénylő szervezeti egysége vezetőjének vagy az általa meghatalmazott személy aláírása.
105. Az NKFI Hivatal elnökének jóváhagyásával a főosztályvezetők a 104. pontban meghatározottak figyelembevételével
évente egy alkalommal, legkésőbb a  tárgyév január 15-ig, írásbeli előlegigénylést nyújthatnak be a  Költségvetési
Főosztály vezetője részére a  főosztály vezetője által meghatározott mértékben, az  egységes rovatrend K31., K33.,
K34. és K123. rovatokon elszámolandó, százezer forint értéket el nem érő kiadások fedezetének folyamatos biztosítása
érdekében.
106. A  105.  pont szerinti jóváhagyással rendelkező főosztály vezetője a  felvett előleggel – a  111.  pontban foglaltaktól
eltérően – az előleg felvételét követő 30 napon belül köteles elszámolni, abban az esetben is, amennyiben annak
terhére beszerzés nem történt.
107. A  házipénztárból a  105.  pont szerinti, elnöki jóváhagyással rendelkező főosztály részére – az  előleggel történő
elszámolást követően – az ott meghatározott rendben benyújtott előlegigénylés alapján, az abban meghatározott
összeggel ismételt kifizetés teljesíthető.
108. Készpénzt elszámolásra csak személyre szólóan, utalványozott bizonylat alapján lehet kifizetni, amelyen az összeg
rendeltetését és az elszámolás határidejét is feltüntették. Az elszámolásra kiadott összeg nem haladhatja meg a cél
eléréséhez indokoltan szükséges mértéket.
109. A pénztárosnak az elszámolásra kiadott összegekről nyilvántartást kell vezetnie.
110. A nyilvántartásban elszámolási tételként legalább a következő adatokat kell feltüntetni:
a) a pénzt felvevő személy neve;
b) a pénz felvételének időpontja;
c) a kiadási pénztárbizonylat száma;
d) a felvétel jogcíme;
e) az elszámolásra felvett összeg;
f ) az elszámolás határideje;
g) az elszámolás tényleges időpontja;
h) a ténylegesen felhasznált összeg;
i) a bevételezési pénztárbizonylat száma.
111. Az elszámolásra kiadott pénzzel a cél megvalósulását követően 5 napon belül, de legkésőbb a kiadástól számított
30 napon belül el kell számolni.
112. Az  elszámolásra kiadott összeg nyilvántartását a  pénztárosnak rendszeresen ellenőrizni kell. Ha az  elszámolásra
kötelezett a  megjelölt határidőig nem számolt el, a  pénztárosnak haladéktalanul fel kell szólítania a  mulasztást
elkövetőt a  visszafizetésre. Az  elszámolásra kiadott teljes összeg elszámolásáig ugyanazon személy részére újabb
előleg nem adható ki.
113. Az év utolsó pénztári napján minden elszámolásra kiadott előleggel el kell számolni a pénztárban, függetlenül attól,
hogy a cél megvalósult-e vagy sem. Az utolsó pénztári nap dátumáról a Költségvetési Főosztály vezetője tájékoztatja
az NKFI Hivatal munkatársait.
114. A 30 napon túl el nem számolt előlegeket a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 72. §-a értelmében
kamatkedvezményből származó jövedelem miatti adó terheli, az  adót a  kormányzati szolgálati jogviszony vagy
munkaviszony esetében a magánszemélynek kell megfizetnie.
24. Szigorú számadású nyomtatványok kezelése és felhasználásuk nyilvántartása
115. A  házipénztár ügyvitelében alkalmazott szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartásával és ügykezelésével
kapcsolatban a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény előírásainak megfelelően kell eljárni.
116. A sorszámmal ellátott felhasználatlan, az alábbiakban felsorolt nyomtatványokat szigorú számadású nyomtatványként
kell kezelni:
a) készpénzcsekk (készpénzfelvételi utalvány);
b) pénztárjelentés;
c) bevételi és kiadási pénztárbizonylat;
d) számlatömbök;
e) gépjármű-menetlevél;
f ) belföldi kiküldetési rendelvény.
117. A felsorolt nyomtatványokból a beszerzett készletet a pénztárosnak át kell adni megőrzésre.
118. A  B-15-46. számú nyomtatványtömbben az  egyes nyomtatványtömböket fajtánként elkülönítve kell felsorolni,
a beszerzés sorrendjében. Kivételt képez a készpénzfelvételi utalvány nyilvántartása, amit nem tömbönként, hanem
külön laponként (felhasználás sorrendjében) kell nyilvántartani.
119. Az átvétel alkalmával meg kell vizsgálni, hogy az űrlapokon a sorszámok és esetleges jelzések helyesek-e.
120. A felülvizsgált és helyesnek talált szigorú számadási nyomtatványokat a pénztárhelyiségben elzárva kell megőrizni.
121. Amennyiben a megőrzéssel megbízott pénztáros a kezelésében lévő nyomtatványkészletből az annak felhasználásával
megbízott személy részére nyomtatványt ad ki, a  kiadás és az  átvétel tényét a  nyilvántartás vonatkozó tételénél
az átvevőnek aláírásával kell elismernie.
122. A betelt szigorú számadású nyomtatványok visszamaradó tőszelvényeinek 10 évig való megőrzéséről a Gazdasági
Osztály vezetője gondoskodik.
123. A  szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartására vonatkozó előírásokon túlmenően a  bankszámla terhére
kibocsátott készpénzfelvételi utalványok felhasználásáról tételes nyilvántartást kell vezetni.
25. Külföldi kiküldetésekkel kapcsolatos pénzkezelési szabályok 124. A házipénztárban valuta nem tartható.
125. A  külföldi kiküldetések napidíj- és dologi kiadások előlegét a  Gazdasági Osztály – jóváhagyott külföldi utazási
engedély alapján, mely a kötelezettségvállalás dokumentuma – a kiküldött által megadott bankszámlára forintban,
a  kiküldetés megkezdését megelőző hónap 15-én érvényes MNB árfolyam figyelembevételével utalja. Az  előleg
utalására legkorábban az  utazás megkezdését megelőző 5. munkanapon kerül sor. Az  ennél korábbi utalásra
vonatkozó igényét a kiküldött köteles a külföldi utazási engedélyen feltüntetni és indokolni.
126. A  külföldi kiküldetések napidíj- és dologi kiadások előlege a  125.  ponttól eltérően, a  kiküldött választása szerint
készpénzben is felvehető a házipénztárból.
127. A  bel- és külföldi kiküldetésre kiadott előlegek és a  kiküldetésekhez kapcsolódó egyéb költségek elszámolásáról
az NKFI Hivatal külön szabályzatban rendelkezik.
26. A házipénztárban tárolt egyéb értékek 128. A házipénztárban a készpénzállománytól és egymástól is elkülönítetten elhelyezve és nyilvántartva az alábbi értékek
tárolhatók:
a) Erzsébet-utalványok;
b) utazási bérletek, utazási kártyák;
c) értékpapírok;
d) egyéb utalványok, kártyák.
129. A  pénztári nyilvántartásnak, a  pénztárzárásnak, átadás-átvételnek, ellenőrzésnek a  128.  pontban meghatározott
értékekre is ki kell terjednie. A 128. pontban meghatározott értékek kezeléséért a pénztáros a készpénzkezeléssel
azonos felelősséggel tartozik.
130. A  házipénztárban tárolt egyéb értékeket a  szigorú számadású nyomtatványokra vonatkozó szabályok szerint kell
nyilvántartani.
27. A munkába járáshoz kapcsolódó helyi és helyközi utazási költségtérítés,
utazási támogatás kifizetésével kapcsolatos szabályok
131. A munkába járáshoz kapcsolódó helyi és helyközi utazási költségtérítések, valamint az utazási támogatások esetén
az NKFI Hivatal Közszolgálati Szabályzatában foglaltak szerint kell eljárni.
132. A helyi és helyközi utazási költségtérítések, valamint az utazási támogatások kifizetését – a bérszámfejtés feladása
alapján – átutalással kell teljesíteni. Rendkívüli esetben (így különösen kilépés miatti elszámoláskor) a Költségvetési
Főosztály vezetőjének engedélye alapján a költségtérítés összege a házipénztárból is kifizethető.
28. A házipénztár készpénzforgalmára vonatkozó további szabályok 133. A  házipénztári készpénzforgalom nyilvántartása a  Forrás KGR rendszer alkalmazásával történik, biztosítva ezzel
a bizonylatok zárt rendszerben történő kezelését.
29. Vezetői ellenőrzés 134. A Költségvetési Főosztály vezetője évente legalább egyszer, a Gazdasági Osztály vezetője legalább félévente köteles
a házipénztár rendjét szúrópróbaszerűen ellenőrizni. Az ellenőrzés megtörténtét a napi pénztárjelentésen aláírásával
kell igazolnia. A házipénztárban megtartott pénzkészlet-ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell felvenni.
135. Az ellenőrzésnek ki kell terjednie:
a) a pénztárállománynak és egyéb értékeknek a nyilvántartással való egyezőségére;
b) a pénz- és értékkezelésre;
c) a bizonylatok szabályszerűségére; valamint
d) a pénz őrzésének biztonságára.
V. Fejezet
A kincstári kártya használatára vonatkozó szabályok
30. A kincstári kártya típusai 136. Az intézményi kártya a készletek, a kis értékű tárgyi eszközök beszerzésére, a nem rendszeres, kétszázezer forint alatti
szolgáltatások ellenértékének kiegyenlítésére és készpénz felvételére szolgáló, forintalapú, kizárólag belföldön
használható, elektronikus módon elfogadható fizetési eszköz.
137. A VIP arany-, illetve ezüstkártya reprezentációs célú és utazási kiadások, valamint készletek, kis értékű tárgyi eszközök
beszerzésére, nem rendszeres szolgáltatások ellenértékének kiegyenlítésére és készpénz felvételére szolgáló,
külföldön és belföldön egyaránt használható, elektronikus és készpénzt helyettesítő módon is elfogadható fizetési
eszköz.
31. A kincstári kártya használatának általános szabályai 138. A  kincstári kártya használatára jogosultak körét és a  napi limitek összegét az  elnök határozza meg kártyánként.
A kártyabirtokosok kötelességeik és felelősségük elismeréséről a 2. mellékletben meghatározott formában kötelesek
a  kártya átvételével egyidejűleg nyilatkozni. Kincstári VIP aranykártya használatára az  NKFI Hivatal elnöke és
elnökhelyettesei, valamint a Nemzetközi Kapcsolatok Főosztály vezetője külön engedélyezés nélkül, VIP ezüstkártya
használatára az erre irányuló kérelem elnök általi jóváhagyása alapján jogosult az NKFI Hivatal kormánytisztviselője és
munkavállalója.
139. Az NKFI Hivatal a Kincstárral kötött Kincstári Bankkártya Szerződés alapján a kártyabirtokosok számának megfelelő
számú kincstári kártyát igényel az erre rendszeresített adatlapok kitöltésével.
140. Az  egyéni adatlapok tartalmazzák a  kártyabirtokosok részére a  naponta felhasználható értékhatárokat (limitek),
amely mértékéig használhatják kártyájukat vásárlások, illetve szolgáltatások ellenértékének kifizetésére, készpénz
felvételére, valamint azt is, hogy azt csak belföldön vagy külföldön is használhatják.
141. Az igényelt kártyák és az azokhoz tartozó PIN-kódok biztonságos szállításáról, a kártyabirtokos részére zárt borítékban
történő eljuttatásáról a kártyák átvételére meghatalmazott személy köteles gondoskodni.
142. A kincstári kártya kizárólag hivatali célú dologi kiadások kifizetésére használható. Magáncélú kincstári kártyahasználat
– a  magáncélú használat megfizettetése mellett – fegyelmi eljárást vonhat maga után. Magáncélú használatnak
minősül minden, a jelen szabályzatban vagy az NKFI Hivatal szabályzatai szerinti jóváhagyás nélküli, kincstári kártyával
történő nem engedélyezett kifizetés, készpénzes vásárláshoz mérten indokolatlan összegű készpénzfelvétel,
bizonylattal (NKFI Hivatal nevére szóló számla) nem alátámasztott kártyahasználat.
143. A  kártyabirtokos a  jelen szabályzatban rögzített elszámolási és anyagi felelősséggel tartozik a  birtokában lévő
kártyáért és az azzal végzett tranzakciókért.
144. A  kártyabirtokosok részére a  Gazdasági Osztály vezetője folyamatosan biztosítja a  kártyarendszerrel kapcsolatban
kiadott tájékoztatóanyagokba és az Általános Szerződési Feltételek dokumentumokba való betekintés lehetőségét.
145. A Gazdasági Osztály vezetője köteles a kártyabirtokos kormányzati szolgálati jogviszonyának vagy munkaviszonyának
megszűnése esetén, valamint a  kártyahasználatra vonatkozó jogosultság visszavonásakor a  kártyabirtokostól
a kincstári kártyát azonnal bevonni.
146. A Gazdasági Osztály vezetője köteles eljárni a kincstári kártyarendszert üzemeltető hitelintézetnél, ha jogosulatlan
kártyaműveletekkel terhelték meg a kártyafedezeti számlát. Jogosulatlan kártyahasználat esetén a kincstári kártyát
azonnali hatállyal le kell tiltatni.
32. Vásárlás intézményi kártyával 147. Az intézményi kártya kizárólag az elnök vagy a gazdasági vezető által engedélyezett kiadások kifizetésére használható.
Az intézményi kártya felhasználható napi kerete nem lehet több 200 000 forintnál.
148. A kártyabirtokosoknak a kártyával történt vásárlás alkalmával áfás számlát kell kérni, amelyet az NKFI Hivatal nevére
kell kiállíttatni.
149. A  kártyával történt fizetés igazolásaként az  elektronikus elfogadó terminál által nyomtatott, a  kártyabirtokos
aláírásával igazolt bizonylatot meg kell őrizni, és elszámoláskor a számlával együtt kell továbbítani utalványozásra.
33. Készpénzfelvétel intézményi kártyával 150. Intézményi kártyáról történő készpénzfelvétel kizárólag az elnök, valamint a Költségvetési Főosztály vagy a Gazdasági
Osztály vezetőjének engedélyével lehetséges. Az  intézményi kártya készpénzfelvételi napi kerete nem lehet több
50 000 forintnál.
151. Intézményi kártyával történő készpénzfelvételkor a  kártyabirtokos köteles megőrizni az  elfogadó eszköz által
nyomtatott bizonylatot, továbbá köteles a  kapcsolódó készpénzes vásárlásról az  NKFI Hivatal nevére szóló áfás
számlát kérni.
152. Amennyiben készpénzfelvételkor a  bankjegykiadó automata nem ad ki bizonylatot, arról a  Gazdasági Osztályt
értesíteni kell, és a  kártyabirtokosnak írásban kell nyilatkoznia a  készpénzfelvétel dátumáról, összegéről, amely
az elszámolás alapját képezi.
153. A  készpénzfelvétel esetén a  költségkímélés céljából törekedni kell arra, hogy az  OTP Bank ATM-jénél történjen
a készpénzfelvétel.
34. Intézményi kártyával végrehajtott tranzakciók elszámolása 154. A kártyabirtokos az intézményi kártyával történt tranzakciókról elszámolást köteles készíteni heti gyakorisággal.
155. Elszámoláskor a kártyabirtokos köteles összesíteni a kifizetéseket, tételesen felsorolva a vásárlások és készpénzfelvételek
adatait, mellékelve a kapott bizonylatokat (NKFI Hivatal nevére szóló áfás számla és kártyabizonylat). A kártyabirtokos
az  elszámolás során az  összesítővel együtt a  bizonylatokat azok Forrás KGR rendszerben történő nyilvántartásba
vételük érdekében köteles átadni a Gazdasági Osztály részére.
156. A  készpénzfelvétel összege és az  NKFI Hivatal nevére kiállított áfás számla különbségét a  házipénztárába történő
befizetéssel kell rendezni.
35. Vásárlás VIP kártyával belföldön 157. VIP kártya belföldi használata kizárólag a 137. pontban meghatározott célú kiadások fedezetére használható abban
az esetben, ha a termék vagy szolgáltatás átutalással történő fizetése nem lehetséges. A VIP kártya felhasználható
napi kerete az elnök esetében 1 000 000 forint, egyéb esetben nem lehet több 500 000 forintnál.
158. A kártyabirtokosoknak a kártyával történt vásárlás alkalmával az NKFI Hivatal nevére kiállított áfás számlát kell kérniük.
159. A  kártyával történt fizetés igazolásaként az  elektronikus elfogadó terminál által nyomtatott bizonylatot meg kell
őrizni, és azt az elszámoláskor a számlával együtt kell továbbítani a 155. pontban foglaltak szerinti nyilvántartásba
vétel érdekében.
36. Készpénzfelvétel VIP kártyával belföldön 160. VIP kártya belföldön készpénzfelvételre kizárólag a 137. pontban meghatározott célú kiadások fedezésére használható
abban az  esetben, ha a  termék vagy szolgáltatás átutalással vagy VIP kártyával történő fizetése nem lehetséges.
A VIP kártya készpénzfelvételi napi kerete nem lehet több 200 000 forintnál.
161. VIP kártyával történő készpénzfelvételkor a  kártyabirtokos köteles megőrizni az  elfogadó eszköz által nyomtatott
bizonylatot, továbbá köteles a kapcsolódó készpénzes vásárlásról az NKFI Hivatal nevére szóló áfás számlát kérni.
162. Amennyiben készpénzfelvételkor a  bankjegykiadó automata nem ad ki bizonylatot, arról a  Gazdasági Osztályt
értesíteni kell, és a  kártyabirtokosnak írásban kell nyilatkoznia a  készpénzfelvétel dátumáról és összegéről, amely
az elszámolás alapját képezi.
163. A  készpénzfelvétel esetén a  költségkímélés céljából törekedni kell arra, hogy az  OTP Bank ATM-jénél történjen
a készpénzfelvétel.
37. Vásárlás VIP kártyával külföldön 164. A  VIP kártya külföldi használata kizárólag előzetesen, a  külföldi kiküldetési engedélyben engedélyezett hivatali
kiküldetések kiadásainak kifizetésére használható. Egyéb kiadásokat a kártyabirtokosok a VIP kártyával külföldön nem
teljesíthetnek.
165. A kártyabirtokos a hivatalos külföldi kiküldetése alkalmával a külföldön kártyával történt szolgáltatás ellenértékének
fizetéséről a  tartózkodási ország pénznemében kiállított számlát és kártyabizonylatot kap. A  kártyabizonylaton
a  kártyabirtokos aláírásával igazolja a  külföldi vásárlás megtörténtét és annak kifizetését, miután ellenőrizte
a  kártyabizonylaton szereplő adatokat. A  számlákat és kártyabizonylatokat a  kártyabirtokos köteles megőrizni és
az utazás elszámolásakor a Gazdasági Osztály részére leadni.
38. Készpénzfelvétel VIP kártyával külföldön 166. A kártyabirtokos hivatalos kiküldetése alkalmával csak a 137. pontban megjelölt kiadások kifizetésére használhatja
kártyáját készpénzfelvételre a  kártyához kapcsolódó napi készpénzfelvételi limit összegéig, abban az  esetben, ha
a termék vagy szolgáltatás átutalással vagy kincstári kártyával történő fizetése nem lehetséges. A készpénzfelvételi
napi limit összege nem lehet több 200 000 Ft-nál.
167. Külföldön a kártyával minden esetben a tartózkodási ország valutájában jut készpénzhez a kártyabirtokos, amelyet
a kártyabizonylat igazol. A kártyabirtokos köteles a kártyabizonylatot, valamint a tartózkodási ország pénznemében
az NKFI Hivatal nevére kiállított számlát megőrizni, elszámoláskor a Gazdasági Osztály részére leadni.
39. VIP kártya használatának elszámolása 168. A kártyabirtokos a VIP kártyával történt felhasználásokról elszámolást köteles készíteni belföldi felhasználás esetén
heti gyakorisággal, külföldi felhasználás esetén a kiküldetés lejártát követően 5 munkanapon belül.
169. A  VIP kártyát terhelő forgalom elszámolását a  kártyabirtokos a  155.  pontban meghatározottak szerint köteles
végrehajtani.
170. A  készpénzfelvétel összege és az  NKFI Hivatal nevére kiállított áfás számla különbségét a  házipénztárába történő
befizetéssel, forintban kell rendezni.
40. Kártyaletiltás, pótkártyaigénylés és kártyamegújítás 171. Amennyiben a  kártyabirtokos kártyáját elveszíti, ellopják, vagy egyébként kikerül az  ellenőrzési köréből, annak
használatát haladéktalanul köteles letiltani. A  letiltáshoz szükséges elérhetőségeket a  kártyabirtokosok a  kártya
átvételekor kapják kézhez. A  kártya letiltását követően a  letiltás tényéről a  kártyabirtokosnak haladéktalanul
tájékoztatnia kell a Költségvetési Főosztály vezetőjét. Sikertelen letiltás esetén is azonnal értesíteni kell a Költségvetési
Főosztály vezetőjét, aki gondoskodik a letiltásról.
172. A  pótkártyákat, valamint a  kártyamegújítás esetén kiadott kártyákat a  kártyabirtokosok személyesen, illetve
meghatalmazottjuk által veszik át az illetékes pénzintézetnél.
173. A Gazdasági Osztály nyilvántartást vezet a kártyabirtokosokról és az általuk használt kártyákról.
41. Kincstári kártyák visszavonása 174. A kincstári kártyákat a kormányzati szolgálati jogviszony vagy a munkaviszony megszűnésekor, adott munkakörből
történő felmentéskor, fegyelmi eljárás esetén az eljárás ideje alatt, szabályellenes használat esetén az elnök utasítására,
intézményi kártya esetén a  megbízás visszavonásakor, valamint erre irányuló elnöki döntés alapján a  pénztáros
részére, átadás-átvételi bizonylat kiállítása mellett le kell adni.
175. A kincstári kártya leadásakor a kifizetések még el nem számolt, az arra jogosult által utalványozott bizonylatait (NKFI
Hivatal nevére szóló számla és kártyabizonylat) a  pénztárosnak át kell adni, aki ellenőrzi és igazolja, hogy
a kártyabirtokosnak további tartozása nem áll fenn.
176. A  kincstári kártyát a  pénztáros részére történő leadásakor, kivéve a  fegyelmi eljárás idejére történő leadást,
érvényteleníteni (kilyukasztani) kell. Az érvénytelenítés tényét az átadás-átvételi bizonylaton rögzíteni kell.
VI. Fejezet
A pénzkezelésre vonatkozó további szabályok 42. Kintlévőségek kezelése
177. Az NKFI Hivatal által kiállított számlák, számlát helyettesítő bizonylatok (a továbbiakban együttesen: kiállított számla)
pénzügyi teljesülését a Gazdasági Osztály folyamatosan ellenőrzi. Amennyiben a kiállított számla fizetési határideje
lejár, a Gazdasági Osztály a lejáratot követő 3 munkanapon belül felszólító levelet készít (első felszólítás), és megküldi
az  adós részére. Amennyiben az  adós a  felszólító levélben meghatározott határidőre nem teljesíti fizetési
kötelezettségét, a Gazdasági Osztály ismételten felszólító levelet küld (második felszólítás) a részére, melyben értesíti,
hogy amennyiben 1 hónapon belül fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a követelés behajtását az NKFI Hivatal
jogi útra tereli, amelynek kezdeményezése érdekében a Költségvetési Főosztály a szükséges ügyiratokat, bizonylatokat
és egyéb dokumentumokat átadja a Jogi és Igazgatási Főosztálynak.
178. Amennyiben a  vevő a  számla vonatkozásában kifogással él (különösen: helytelen címzés, helytelen összeg)
a Költségvetési Főosztály vezetője – szükség esetén a Jogi és Igazgatási Főosztály bevonásával – megvizsgálja az adós
kifogását, melynek jogossága esetén új számlát állít ki. Az új számla fizetési határideje megállapításánál a szerződésben,
megrendelésben rögzítetteket a kifogásra is tekintettel kell figyelembe venni. Az új számlában meghatározott fizetési
határidő eredménytelen lejártakor a felszólítási eljárás újrakezdődik.
179. Az adós által késedelmesen fizetett számlákra vonatkozóan a jogszabályban vagy szerződésben rögzítettek szerint
késedelmi kamatot kell számlázni.
180. A követelések nyilvántartásba vétele szabályait a Gazdálkodási szabályzat tartalmazza.
43. Szállítói számlák pénzügyi teljesítésének követése 181. Az  NKFI Hivatalhoz beérkező szállítói számlákat a  Gazdálkodási szabályzatban foglalt eljárásrend szerint kell
nyilvántartásba venni.
182. A  számlák fizetési határidőre történő pénzügyi teljesítését a  Gazdasági Osztály folyamatosan figyelemmel kíséri.
A pénzügyileg nem teljesített, lejárt fizetési határidejű számlákról a Gazdasági Osztály a Gazdálkodási szabályzatban
rögzítettek szerint teljesít adatszolgáltatást a Kincstár részére.
183. A szállító által hibásan kiállított számlát – beleértve a nem szerződésszerű teljesítésből adódó kifogásokat is – vissza
kell küldeni a szállítónak. A visszaküldött számlához a Költségvetési Főosztály vezetője által aláírt, a kifogás indokát
tartalmazó levelet kell csatolni. A visszaküldött számláról egy másolati példányt meg kell őrizni, a számlát a Forrás KGR
rendszerből törölni kell.
HARMADIK RÉSZ Záró rendelkezések 184. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
185. Hatályát veszti a pénzkezelési szabályzatról szóló 4/2015. (V. 15.) NKFIH utasítás.
186. Jelen utasítást rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
20/2009. (XII. 31.) NFGM utasítása a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII.
törvény 2. § (1) d) bekezdésében, 74. §-ában, illetve a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 134/2008. (V.14.) Korm. rendelet 4. § (6) bekezdésében foglaltak alapján jelen utasítás mellékleteként a Magyar
Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát kiadom.
2. § Ez az utasítás a közzététel napját követő napon lép hatályba. Egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Kereskedelmi
Engedélyezési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 18/2008. (HÉ. 45.) NFGM utasítás.
Budapest, 2009. december 21. Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
1614/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján 1016,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Nemzeti Kommunikációs Hivatal cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1072/2011. (III. 23.) Korm. határozata a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról,
valamint eljárásának részletes szabályairól szóló 331/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet, továbbá a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján
meghozza az alábbi határozatát:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány
(a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését a közfeladat más szervezeti keretek között történő hatékonyabb
ellátása érdekében.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál
a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán
felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a nemzeti erőforrás minisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelölésére.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A megszűnt Közalapítvány feladatait – ideértve a Közalapítvány megszűnésekor fennálló kötelezettségeiért való
helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal látja el.
4. A megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészíti a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm.
rendelet 6. §-a szerinti beszámolóját.
5. A megszűnést követően a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig –, valamint a megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére
a Kormány a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalt jelöli ki. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után
fennmaradt vagyonát – ideértve a vagyoni értékű jogokat és vállalt kötelezettségeket – a Kormány a Nemzeti
Rehabilitációs és Szociális Hivatal támogatására fordítja, amely vagyont a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal
egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 3. pont szerinti feladatokra fordítani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
6. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és az 5. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
7. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány létrehozásáról szóló 2234/2003. (X. 1.) Korm. határozat,
b) a Fogyatékosok Esélye Közalapítvány, a Nemzetközi Pikler Emmi Közalapítvány és a Betegjogi, Ellátottjogi és
Gyermekjogi Közalapítvány Alapító Okiratainak módosításáról szóló 1008/2005. (II. 8.) Korm. határozat, valamint
c) a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1073/2007. (IX. 26.)
Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1601/2015. (IX. 8.) Korm. határozata Magyarország III. Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervéről.
1. A Kormány a  Nemzeti Energiastratégiában kitűzött energiahatékonysági célok elérése érdekében, továbbá
az  energiahatékonyságról, a  2009/125/EK és a  2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a  2004/8/EK és
a  2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv,
valamint az  épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv
egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében, az  energiahatékonyságról szóló 2015.  évi LVII.  törvény 3.  §
(3) bekezdésével összhangban
a) elfogadja Magyarország III. Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervét (a továbbiakban: Cselekvési Terv),
valamint a  mellékletét képező közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó nemzeti tervet és felhívja
a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Cselekvési Tervet és mellékleteit haladéktalanul küldje meg az Európai
Bizottság számára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja az érintett minisztereket, hogy működjenek közre a Cselekvési Tervben meghatározott intézkedések
végrehajtásában.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
érintett miniszterek Határidő: folyamatosan, a Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervben meghatározott határidőkkel
összhangban
2. Hatályát veszti a  Magyarország II. Nemzeti Energiahatékonysági Cselekvési Tervéről 2016-ig, kitekintéssel 2020-ra
című 1374/2011. (XI. 8.) Korm. határozat.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
60/2011. (V. 27.) HM utasítása a ruházati illetménynorma 2011. összegeinek megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján, a Hvt. 97. § (1) bekezdés n) és
o) pontjaiban foglalt feladatok végrehajtása érdekében
– figyelemmel a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény 127. §-ára, valamint a közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 79. § (1) be
kezdésére – a ruházati illetménynorma 2011. évi összegeinek megállapításáról a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire, és e szervezetek hivatásos és szerződéses katonai és közalkalmazotti állományára terjed ki.
(2) Az utasításban foglaltakat alkalmazni kell a katonai
ügyészségek érintett állományára.
2. § A ruházati illetménynorma 2011. évi összegeit az 1.
melléklet tartalmazza.
3. § (1) A 2011. évi hivatásos utánpótlási ruházatiutalvány-füzetben 111 000 forint (tábornok részére 124 000
forint) keretösszeget kell előrenyomtatni, és a kiállításra
jogosult által hitelesíttetni.
(2) A szerződéses főtiszti, tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi
beosztású állomány részére, a szerződéses év fordulónapján kiadásra kerülő 2011. évi szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzetben, a 2011. évre vonatkozóan 126 000 forint utánpótlási illetményt kell bejegyezni, és a kiállításra
jogosult által hitelesíttetni.
4. § (1) A 2011. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben előrenyomtatott és a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített 111 000 forint (tábornok részére 124 000 forint)
keretösszegen felül, utalványszelvény kitöltése nélkül,
a) a hivatásos tábornok részére 20 000 forint,
b) a hivatásos főtiszt, tiszt, zászlós és tiszthelyettes ré
szére 15 000 forint
előleget kell kifizetni. (2) Az (1) bekezdés szerinti előleg kifizetését követően,
a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével, a hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzet „Feljegyzések”
részében „Keretösszegen felül 15 000 forint (tábornok részére 20 000 forint) készpénzben kifizetve.” megjegyzést
kell bejegyezni, és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
(3) A szerződéses főtiszti, tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi
beosztású állomány részére – a 3. § (2) bekezdése szerint
hitelesített 2011. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével 15 000 forint előleget kell kifizetni.
(4) A 2010. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 forinttal (tábornok esetében
144 000 forinttal) érvényesített – 2011. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási
ruházati utalványfüzet keretösszegéből a 2011. évi utánpótlási illetmény terhére 15 000 forint előleget (tábornok
részére 20 000 forintot) kell utalványszelvény kitöltésével
kifizetni.
(5) Amennyiben a 2010. évre előrehozott vagy az utasítás
hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott igényjogosult nem rendelkezik a (4) bekezdés szerinti 15 000 forint (tábornok részére 20 000 forint) előlegkifizetéshez szükséges fedezettel, számára csak
a keretmaradvány összege fizethető ki.
(6) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével
az (1), továbbá a (3)–(5) bekezdés szerinti előleg kifizetése
csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2011. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(7) Az (1), (4) és (5) bekezdés szerinti előleg kifizetését
a személyügyi és a ruházati szolgálat által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(8) Az utasítás hatálybalépésének napján, vagy
amennyiben az előleg kifizetésére való jogosultság később
keletkezik, a jogosultság keletkezésének napján egy hónapot meghaladó időtartamú külföldi szolgálatot teljesítő
vagy külföldi tanulmányokat folytató (a továbbiakban:
külszolgálaton levő) tábornok, hivatásos és szerződéses
főtiszti, tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi beosztású állomány
részére az (1), (3)–(5) bekezdés szerinti előleg kifizetése
kérelem alapján történik. Az előleg kérelmezése a külszolgálat időtartama alatt vagy a befejezésétől számított 30 napon belül, de legkésőbb 2013. november 30-ig lehetséges.
Amennyiben a kérelem 2011. június 30-ig nem kerül beadásra, vagy az igényjogosulti feltételek fennállásának hiányában elutasításra kerül, a hivatásos állomány részére a
2011. évi utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszegét
15 000 forinttal (a tábornok részére 20 000 forinttal) kell
megnövelni és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
(9) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével
az (1), (3)–(5) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak 2011. június 30-ig, azt követő kifizetés esetében 30 napon belül kell
elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon
kiállított számlát az állományilletékes katonai szervezet
(az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt tábornok, hivatásos és szerződéses főtiszti, tiszti,
zászlósi, tiszthelyettesi beosztású állomány esetében a ruházati ellátásért felelős katonai szervezet) nevére és címére kell kiállíttatni.
(10) Az (1), (3)–(5) bekezdés szerint kifizetett előleget
az igényjogosult a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet melléklet (a továbbiakban: Öltözködési Szabályzat)
52/A. pontjában, 68. pont a) alpontjában és 69. pont c)
alpontjában meghatározott, a szolgálatteljesítéséhez szükséges
a) az igényjogosult nemének és az Öltözködési Szabályzat előírásainak megfelelő fehérnemű (így különösen a
férfi esetében: atlétatrikó, alsónadrág, nő esetében: kombiné, kombi dressz, trikó, melltartó, sportmelltartó, alsó),
b) az egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs, valamint
c) sportruházat (így különösen hosszú ujjú szabadidő
felső, hosszú szárú szabadidőalsó, sportkabát, kétrészes
sportruha, melegítő, tréningruha, jogging, szabadidőruha,
edzőpóló, sporttrikó, sporting, sportpóló, edzőnadrág,
sportnadrág, sportzokni, sportcipő, speciális edzőcipő, futócipő, futballcipő, kosárcipő, szabadidőcipő, továbbá
egyéni védőfelszerelés, különösen boka-, térd-, combvédő
gumi) vagy a használat tekintetében hasonló rendeltetésű
termékek vásárlására és pótlására fordíthatja.
(11) Az (1), (3)–(5) bekezdés szerint kifizetett előleget
az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra
és méretre igazításra.
(12) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1), (3)–(5) bekezdés szerint kifizetett előleggel
nem, vagy csak részben számol el, a katonai szervezetet ellátó pénzügyi szolgálatnak gondoskodnia kell az elszámolás után fennálló összegből az adó- és járulék – következő
havi illetményéből történő – levonására.
5. § (1) A hivatásos katonanői állomány részére – a 3. §
(1) bekezdése szerint hitelesített 2011. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével további
15 000 forint előleget kell kifizetni.
(2) A szerződéses főtiszti, tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi
beosztású katonanői állomány részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2011. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével további 15 000 forint
előleget kell kifizetni.
(3) A 2010. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 forinttal érvényesített – 2011.
évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházatiutalvány-füzet keretösszeg maradványából – a 4. § (4) bekezdés szerinti előlegkifizetést
követően – a hivatásos és szerződéses főtiszti, tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi beosztású katonanő részére további
15 000 forint előleget kell utalványszelvény kitöltésével
kifizetni.
(4) Amennyiben a 2010. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott hivatásos és szerződéses főtiszti, tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi beosztású katonanő – a 4. §
(4) bekezdés szerinti előlegkifizetést követően – nem rendelkezik a (3) bekezdés szerinti 15 000 forint előlegkifizetéshez szükséges fedezettel, számára csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak
azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2011. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az (1), (3) és (4) bekezdés szerinti előleg kifizetését
a személyügyi és a ruházati szolgálat által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(7) Az utasítás hatálybalépésének napján, vagy
amennyiben az előleg kifizetésére való jogosultság később
keletkezik, a jogosultság keletkezésének napján, külszolgálaton levő tábornok, hivatásos és szerződéses főtiszti,
tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi beosztású katonanői állomány részére az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése
kérelem alapján történik. Az előleg kérelmezése a külszolgálat időtartama alatt vagy a befejezésétől számított 30 napon belül, de legkésőbb 2013. november 30-ig lehetséges.
(8) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével
az (1)–(4) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak 2011. június
30-ig, azt követő kifizetés esetében 30 napon belül kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes katonai szervezet (az
1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt tábornok, hivatásos és szerződéses főtiszti, tiszti,
zászlósi, tiszthelyettesi beosztású állomány esetében a ruházati ellátásért felelős katonai szervezet) nevére és címére kell kiállíttatni.
(9) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az
igényjogosult az Öltözködési Szabályzat 68. pont c) alpontjában meghatározott testszínű harisnya és harisnyanadrág vagy a használat tekintetében hasonló rendeltetésű
termék vásárlására és pótlására fordíthatja.
(10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az
igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és
méretre igazításra.
(11) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel
nem vagy csak részben számol el, a katonai szervezetet ellátó pénzügyi szolgálatnak gondoskodnia kell az elszámolás után fennálló összegből az adó- és járulék – következő
havi illetményéből történő – levonására.
6. § (1) A 2011. évi hivatásos és szerződéses alapfelszerelési
ruházati utalványfüzetben bejegyzett és érvényesített keretösszegből, utalványszelvény kitöltésével, próbaidőt követően a katonanő részére 17 000 forint előleget kell kifizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon
igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes
2011. évi alapfelszerelési ruházati utalványfüzettel rendelkezik. (3) Az (1) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak 2011. június
30-ig, azt követő kifizetés esetében 30 napon belül kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes katonai szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(4) Az (1) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult katonanő az Öltözködési Szabályzat 68. pont
a) és c) alpontjában meghatározott, a szolgálatteljesítéséhez szükséges
a) az igényjogosult nemének és az Öltözködési Szabályzat előírásainak megfelelő fehérnemű (így különösen
kombiné, kombi dressz, trikó, melltartó, női alsónemű),
valamint
b) testszínű harisnya és harisnyanadrág vagy a használat
tekintetében hasonló rendeltetésű termékek vásárlására
fordíthatja.
(5) Az (1) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre igazításra.
(6) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem
vagy csak részben számol el, a katonai szervezetet ellátó
pénzügyi szolgálatnak gondoskodnia kell az elszámolás
után fennálló összegből az adó- és járulék – következő
havi illetményéből történő – levonására.
7. § (1) A szerződéses legénységi állomány részére 2011. évben
egyszeri alkalommal, próbaidőt követően, külön jegyzék
alapján 10 000 forint előleget kell kifizetni az alábbiak figyelembevételével:
a) ha a szerződéses legénységi állományú katona jogviszonya évközben keletkezik a próbaidő letelte után a teljes
összegre jogosult,
b) amennyiben a szerződéses legénységi állományú katona próbaideje 2011. év végéig nem telik le kifizetésre
nem jogosult,
c) teljes összegben jogosult a szerződéses legénységi állományú katona a kifizetésre akkor is, ha próbaidejét letöltötte, de jogviszonya az utasítás hatálybalépésének időpontja előtt megszűnt, vagy annak megszűnési időpontja
ismert,
d) amennyiben a teljes összegű előleg kifizetése jogszerűen történt, a szerződéses legénységi állományú katona
jogviszonyának év közbeni megszűnése miatt a kifizetett
összeget visszakövetelni nem kell.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előleg kifizetését a személyügyi és a ruházati szolgálat által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(3) Az utasítás hatálybalépésének napján, vagy
amennyiben az előleg kifizetésére való jogosultság később
keletkezik, a jogosultság keletkezésének napján, külszolgálaton levő szerződéses legénységi állomány részére az
(1) bekezdés szerinti előleg kifizetése kérelem alapján történik. Az előleg kérelmezése a külszolgálat időtartama
alatt vagy a befejezésétől számított 30 napon belül, de legkésőbb 2013. november 30-ig lehetséges.
(4) Az (1) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak 2011. június
30-ig, azt követő kifizetés esetében 30 napon belül kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes katonai szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(5) Az (1) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult az Öltözködési Szabályzat 52/A. pontjában,
68. pont a) alpontjában és 69. pont c) alpontjában meghatározott, a szolgálatteljesítéséhez szükséges
a) az igényjogosult nemének és az Öltözködési Szabályzat előírásainak megfelelő fehérnemű (így különösen a
férfi esetében: atlétatrikó, alsónadrág, nő esetében: kombiné, kombi dressz, trikó, melltartó, sportmelltartó, alsó),
b) az egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs, valamint
c) sportruházat (így különösen hosszú ujjú szabadidő
felső, hosszú szárú szabadidőalsó, sportkabát, kétrészes
sportruha, melegítő, tréningruha, jogging, szabadidőruha,
edzőpóló, sporttrikó, sporting, sportpóló, edzőnadrág,
sportnadrág, sportzokni, sportcipő, speciális edzőcipő, futócipő, futballcipő, kosárcipő, szabadidőcipő, továbbá
egyéni védőfelszerelés, különösen boka-, térd-, combvédő
gumi) vagy a használat tekintetében hasonló rendeltetésű
termékek vásárlására és pótlására fordíthatja.
(6) Az (1) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre igazításra.
(7) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem
vagy csak részben számol el, a katonai szervezetet ellátó
pénzügyi szolgálatnak gondoskodnia kell az elszámolás
után fennálló összegből az adó- és járulék – következő
havi illetményéből történő – levonására.
8. § (1) Az utánpótlási illetményből az Öltözködési Szabályzat rendelkezéseitől eltérő öltözet viselésének beszerzésre
csak az Öltözködési Szabályzat 15. pontjában meghatározott esetekben fizethető ki készpénz.
(2) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok szakmai, támogatási, együttműködési, biztonságvédelmi és kapcsolattartási feladataiban részt vevő hivatásos állomány differenciált kiegészítő illetménye a ruházati utánpótlási illetmény 60%-ig terjedhet. A differenciált kiegészítő illetmény megállapítását, valamint a ruházati utánpótlási és
differenciált kiegészítő illetménykifizetési, elszámolási,
valamint nyilvántartási rendjét, módját, továbbá a katonai
egyenruházaton felül elszámolható cikkek listáját a szolgálatok főigazgatói önállóan szabályozzák.
(3) A Katonai Ügyészségek részére történő kifizetés
mértékét és a katonai egyenruházaton felül elszámolható
cikkek listáját a katonai főügyész önállóan szabályozza.
(4) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével
az Öltözködési Szabályzat 15. pont a), bc), bd), be) és
c) alpontjaiban meghatározott esetekben utánpótlási illetményből történő kifizetés esetében a folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak 2011.
június 30-ig, azt követő kifizetés esetében 30 napon belül
kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes katonai szervezet nevére és címére kell kiállíttatni. A kifizetés mértékét
és a katonai egyenruházaton felül számla ellenében elszámolható cikkek listáját az elrendelő szervezet vezetője határozza meg.
(5) Az (1), (3)–(4) bekezdés szerinti kifizetés csak azon
személyek részére lehetséges, akik az Öltözködési Szabályzat 15. pont d) alpontjának előírásai szerint rendelkeznek az Öltözködési Szabályzat 45–48. pontjaiban meghatározott öltözeti változatokkal. Az öltözetek meglétét a
szervezetek vezetői kötelesek ellenőrizni.
(6) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével
az (1), (3) és (4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak
azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2011. évi utánpótlási ruházatiutalvány-füzettel rendelkezik.
(7) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel
nem vagy csak részben számol el, a katonai szervezetet ellátó pénzügyi szolgálatnak gondoskodnia kell az elszámolás után fennálló összegből az adó- és járulék – következő
havi illetményéből történő – levonására.
9. § Az ellátó katonai szervezet parancsnokának a 2011. évi
utalványfüzet kiadását igazoló 2010. évi „utalvány új ruházati utalványfüzetre szelvényekkel” (záró szelvényekkel) és a kifizetéseket tartalmazó ruházatiutalvány-füzetből kiemelt „ruházati anyag átvételi utalványszelvényekkel” a tábornoki, főtiszti, tiszti, zászlósi és tiszthelyettesi
beosztást betöltő hivatásos és szerződéses állomány ruházatiilletmény-gazdálkodásának egyes szabályairól szóló
14/2009. (HK 5.) HM VTISZÁT-intézkedés 24. pontja
alapján kell elszámolnia.
10. § A honvédségi közalkalmazottak ruházati költségtérítéséről szóló 17/1994. (HK 9.) HM utasítás 2. § (3) bekezdése, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.
évi XXXIII. törvény 79. § (2) bekezdés előírásainak meg
felelően a honvédségi közalkalmazottak 2011. évi ruházati
költségtérítésének keretösszegét bruttó 80 500 forintban
állapítom meg, melyet a közalkalmazott részéről adó- és
járulékfizetési kötelezettség terhel. A ruházati költségtérítés összegének felhasználásáról számlával nem kell elszámolni.
11. § (1) A 3. §, a 4. § (1), (3)–(5) bekezdés, az 5. § (1)–(4) bekezdés, valamint a 6. § (1) bekezdés szerinti juttatások
nem illetményesek az 1 évet meghaladó illetménynélküli
szabadság időtartamára, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról
szóló 2001. évi XCV. törvény 263. §-a szerint a szolgálati
idő számítása szempontjából figyelembe nem vehető 1 évet
meghaladó időtartamra.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetek előtti, illetve leteltét követő időszakra a 3. §, a 4. § (1), (3)–(5) bekezdés, az 5. § (1)–(4) bekezdés, valamint a 6. § (1) bekezdés szerinti juttatásokat időarányosan kell számolni, illetve kifizetni.
12. § A hivatásos és szerződéses főtiszti, tiszti, zászlósi és
tiszthelyettesi beosztású állomány részére az alapfelszerelési illetménye terhére biztosítandó cikkek listáját a 2. és
3. mellékletek tartalmazzák.
13. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) A honvédségi közalkalmazottak ruházati költségtérítéséről szóló 17/1994. (HK 9.) HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A ruházati cikkeket, illetőleg lábbelit a katonai
szervezet által folyósított költségtérítés terhére a közalkalmazottak szerzik be.”
(3) Az Ut. 7. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A végrehajtással kapcsolatos részletkérdések rendezéséről a HM központi pénzügyi szervének vezetője saját hatáskörében intézkedik.”
(4) A ruházatiilletmény-norma 2009. évi összegeinek
megállapításáról szóló 20/2009. (III. 27.) HM utasítás
2011. december 31-én hatályát veszti.
(5) Ez az utasítás 2013. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
125/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 70/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 70/2011. (VI. 24.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését.
Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaidőkereten felül végzett munkáért járó bérpótlék mértéke ne lehessen
alacsonyabb a személyi alapbér ötven százalékánál?”
Az OVB határozatában azzal érvelt, hogy a feltenni kívánt kérdés azért nem felel meg az országos népszavazásról és
népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének, mert az a hatályos jogi szabályozással megegyező szabályozás kialakítását célozza.
Ezzel pedig megtévesztené az átlagos választópolgárt, hiszen az „igen” szavazat leadásakor valójában a fennálló
helyzetet erősítené meg.
A kifogást tevő szerint a feltenni kívánt kérdés az Alkotmánybíróság által állított mindkét feltételt teljesíti: egyrészt
világos és kizárólag egyféleképpen érthető, illetve annak alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e
jogalkotási kötelezettség, s ha igen, akkor milyen. A kifogást tevő szerint a kérdés egyértelműségének önmagában kell
fennállnia, nem a hatályos jogszabályi rendelkezések alapján. A jogalkotói egyértelműség követelményének
álláspontja szerint az a lényege, hogy „a jogrendszer későbbi esetleges változásaitól függetlenül az Országgyűlés
egyértelműen el tudja dönteni, terheli-e jogalkotási kötelezettség vagy sem.” A kifogást tevő szerint, ha
az egyértelműség mércéje egyedül a jogszabályi környezet lenne, akkor a jogalkotó a jogszabályi rendelkezések
módosításával könnyen befolyásolni tudná a népszavazási kérdések hitelesítését.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
„28/C. § (1) Országos népszavazást döntéshozatal vagy véleménynyilvánítás céljából lehet tartani, a népszavazás
elrendelésére kötelezően vagy mérlegelés alapján kerül sor.”
2. Az Nsztv. érintett rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
3. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) érintett rendelkezése:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését jogszerűen tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok helyességére tekintettel a 70/2011. (VI. 24.) OVB határozatot
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
10/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Bács-Kiskun Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Bács-Kiskun Megyei Földhivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében a
Bács-Kiskun Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Bács-Kiskun Megyei Földhivatal
2003. február 3-án kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Budapest, 2010. május 10. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
31/2004. (II. 28.) Korm. rendelete a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. LXII. törvény alapján nyújtott támogatások rendjéről.
A Kormány a szomszédos államokban élő magyarokról
szóló 2001. évi LXII. törvény (a továbbiakban: Szátv.)
28. §-a (1) bekezdésének e) és f) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
Az oktatási támogatás folyósításának és elszámolásának
rendje 1. §
(1) A nevelési, az oktatási, a tankönyv- és taneszköz
támogatásnak, valamint a felsőoktatásban tanuló hallgatók részére nyújtott tankönyv- és jegyzettámogatásnak a
fedezetét (a továbbiakban együtt: oktatási támogatás) a
központi költségvetés Miniszterelnökség fejezetében nevesített előirányzatként kell tervezni.
(2) Az előirányzattal a Határon Túli Magyarok Hivatala
(a továbbiakban: HTMH) rendelkezik, gondoskodik annak folyósításáról és a felhasználás ellenőrzéséről.
(3) A pályáztatás és nemzetközi szerződés alapján az
oktatási támogatás folyósítása, a szomszédos államban létrehozott, a magyar oktatás és kultúra ápolását céljának
tekintő társadalmi szervezet vagy alapítvány (a továbbiakban: határon túli társadalmi szervezet) közreműködésével
történik. A pályáztatásban való közreműködés feltétele az
azzal kapcsolatos valamennyi tevékenység és döntés átláthatóságának és ellenőrizhetőségének biztosítására vonatkozó előzetes, szerződésben rögzített kötelezettségvállalás.
2. § (1) A HTMH elnöke ellenőrzi a határon túli társadalmi
szervezeteknek a pályáztatásban való közreműködését, és
a nyilvánosság számára elérhető módon értékeli annak
eredményét.
(2) A HTMH elnöke a költségvetés nevesített előirányzatának terhére, a lefolytatott pályáztatás eredménye alapján továbbítja a határon túli társadalmi szervezeteknek az
elnyert oktatási támogatást.
(3) Az oktatási támogatás egy főre eső éves összegét a
központi költségvetés nevesített előirányzata alapján, a
HTMH elnöke — a pénzügyminiszterrel egyetértésben —
állapítja meg. A kiskorúak nevelési és oktatási támogatásának, tankönyv-, valamint taneszköz támogatásának,
továbbá a felsőoktatásban tanulók hallgatói jegyzettámogatásának egy főre eső, tanévre szóló összegét a központi
költségvetés nevesített előirányzatának alapulvételével a
HTMH elnöke — a pénzügyminiszterrel egyetértésben —
állapítja meg. A támogatások összegét nyilvánosságra hozza.
3. § (1) Az oktatási támogatás folyósításának feltételeiről,
módjáról, határidejéről és az elszámolás feltételeiről a
HTMH elnöke a határon túli társadalmi szervezettel szerződést köt.
(2) A szerződés szabályozza az oktatási támogatás iránt
benyújtott pályázatokról, a jogosultságot igazoló dokumentumokról, továbbá a benyújtott pályázatokkal kapcsolatos döntésekről készítendő részletes nyilvántartás elkészítésének szempontjait. A pályáztatás lezárást követően a
nyilvántartást úgy kell elkészíteni, hogy az a Szátv.
26. §-ának (1)—(5) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelő írásos beszámolót, és az adatvédelmi előírások betartásával, összesítő elszámolást tartalmazzon.
A nyilvántartást a pályázati eljárás egyes fordulóinak lezárása után is el kell készíteni.
(3) A szerződés szabályozza az adatszolgáltatás és az
elszámolás rendjét arra az esetre, ha olyan magyar nyelven
vagy a magyar kultúra tárgyában folytatott képzés szűnt
meg részben vagy egészben, amely után oktatási támogatás
folyósítása történt.
(4) A HTMH elnöke a benyújtott és jóváhagyott pályázatok alapján intézkedik az arra jogosult személyeknek
vagy szervezeteknek járó oktatási támogatások keretöszszegének a határon túli társadalmi szervezetekhez történő
átutalásáról.
(5) A szerződésben ki kell kötni, hogy oktatási támogatás csak annak a határon túli társadalmi szervezetnek folyósítható, amely a pályázati feltételeket a HTMH-nak
megküldte, az előző évi támogatások felhasználásáról elszámolást nyújtott be, és az igénylők várható létszámáról
tájékoztatást adott.
(6) Az oktatási támogatásokkal kapcsolatos adatszolgáltatási és elszámolási kötelezettség elmulasztása vagy
hiányos teljesítése esetén a károkozásért való felelősség
következményeit a szerződésben kell megállapítani. A károkozásért való felelősséggel kapcsolatos jogvita rendezésére a magyar jogot kell kikötni. A jogvita elbírálására a
Pesti Központi Kerületi Bíróság kizárólagos illetékesét
kell megállapítani.
Az oktatási támogatás igénylése és elbírálása 4. §
(1) Az oktatási támogatás iránti kérelem benyújtásának
és elbírálásának feltételeit a 3. § (1) bekezdésében meghatározott szerződés állapítja meg. E feltételeket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.
(2) Ha az oktatási támogatás címzettje a Szátv.
14. §-ának (2) bekezdésében meghatározott szervezet, az
oktatási támogatás felhasználásának módját, az abból részesülők körét, a teljesítésről való tájékoztatást és a felhasználásról való elszámolás rendjét — a 3. § (1) bekezdésében meghatározott tartalommal — külön szerződés rögzíti.
A határon túli szervezet támogatása 5. § A határon túli szervezetek támogatásával összefüggő, a
Szátv. 25. §-a szerinti feladatokat, továbbá a pályázat elbírálását és a támogatások folyósítását a Kormány által
kijelölt közhasznú szervezet látja el.
6. § (1) A határon túli szervezetek támogatására, az 5. §-ban
megjelölt közhasznú szervezet a szomszédos államban az
adott állam jogszabályainak megfelelően bejegyzett és működő, nem nyereségérdekelt szervezettel (a továbbiakban:
külföldi szervezet) szerződést köt. A szerződésben rendel
kezni kell különösen a támogatás céljáról, feltételeiről,
összegéről, a felhasználás megvalósulásának ellenőrzéséről és az elszámolás módjáról.
(2) A szerződés tartalmazza a pályázatkiírás, az elbírálás
és a támogatás-folyósítás feltételeit. A szerződésnek tartalmaznia kell különösen, hogy a kérelmek előzetes véleményezését a külföldi szervezet, az elbírálást és a támogatás
folyósítását a közhasznú szervezet végzi.
(3) A szerződés rögzíti, hogy a pályázati határidő lejártát
követő 30 napon belül a kérelmet értékelni kell, és előzetes
véleményt kell adni annak elfogadhatóságáról. A támogatásra ajánlott kérelmet a közhasznú szervezetnek elbírálásra és a támogatás folyósítására továbbítani kell.
(4) A közhasznú szervezet 30 napon belül dönt a (3) bekezdésben foglalt kérelemről és az elfogadott pályázatok
esetében a támogatást a kérelmezőnek folyósítja.
(5) A közhasznú szervezet a külföldi szervezet előzetes
véleményétől csak indokolt esetben térhet el. Az eltérés
indokáról a külföldi szervezetet tájékoztatja.
(6) A szerződésből eredő jogvita rendezésére a 3. §
(6) bekezdését kell alkalmazni.
Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba.
(2) Az e rendeletben meghatározott támogatások központi nyilvántartását a HTMH külön jogszabály alapján
látja el.
(3) A határon túli társadalmi szervezetet kijelölő nemzetközi szereződés hiányában, továbbá ha a határon túli
társadalmi szervezet a pályáztatás lebonyolításában és az
oktatási támogatásból folyósításában szerződéses kötelezettség teljesítése körében felmerülő valamely ok miatt
akadályoztatva van, e rendeletben meghatározott feladatait a közhasznú szervezet látja el. Az akadályoztatást tényét a HTMH elnöke állapítja meg. A közhasznú szervezet
e tevékenységére a határon túli társadalmi szervezetekre
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(4) E rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott
kérelmeket és pályázatokat a benyújtás időpontjában hatályos rendelkezések szerint kell elbírálni.
(5) A külügyminiszter a szomszédos államban létrehozott, a magyar oktatás és a magyar nyelv, valamint kultúra ápolását céljának tekintő, a szomszédos államokkal
kötött nemzetközi szerződésekben megjelölt társadalmi
szervezetek jegyzékét a Magyar Közlönyben közzé teszi.
(6) A HTMH elnöke az 5. § szerinti közhasznú szervezetekkel, az e rendeletben meghatározott feladatok ellátá
sára szerződést köt és a szerződést nyilvánosság számára
hozzáférhetővé teszi.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök