text:
14/2019. (VI. 12.) ITM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok és központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 16.  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64.  § (1)  bekezdés
2. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XVII. Innovációs és
Technológiai Minisztérium fejezetében eredeti előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok
és központi kezelésű előirányzatok költségvetési kiadási előirányzataira, amelyek vonatkozásában a fejezetet
irányító szerv vezetője az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 1.  melléklete szerint a  Kormánynak a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116. §-a szerinti tagja (a továbbiakban: miniszter),
b) a  költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényeiben az  a)  pont szerinti
fejezetet irányító szerv vezetője által vezetett minisztérium és annak jogelődjei költségvetési fejezetében
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, és
c) az  év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatok és központi kezelésű előirányzatok kiadási
előirányzataira
[az a)–c) pont szerinti előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. acélipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 43. pontja szerinti tevékenység,
 2. ad hoc támogatás: nem támogatási program keretében nyújtott támogatás,
 3. alapkutatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 84. pontja szerinti kísérleti vagy elméleti munka,
 4. alépítmény: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 135. pontja szerinti építmény,
 5. azonos vagy hasonló tevékenység: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 50. pontja szerinti tevékenység,
 6. állami támogatás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.)
2. § 1. pontjának megfelelő támogatás,
7. átlagos éves utasforgalom: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 148. pontja szerinti utasforgalom,
 8. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
 9. áttelepítés: ha a) a kérelmet benyújtó beruházó vagy a kérelmet benyújtó beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó
beruházó azonos vagy hasonló tevékenységet vagy annak egy részét az  EGT megállapodás egyik
szerződő felének területén található létesítményből az  EGT megállapodás egy másik szerződő
felének területén található azon létesítménybe helyezi át, ahol a támogatott beruházásra sor kerül,
b) az  eredeti, valamint a  támogatott létesítményben előállított termék vagy nyújtott szolgáltatás
legalább részben ugyanazokat a  célokat szolgálja, és ugyanazon fogyasztói típus keresletét vagy
igényeit elégíti ki, és
c) a kérelmet benyújtó beruházó vagy a kérelmet benyújtó beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó
vállalkozás valamely, az  EGT-n belüli eredeti létesítményében folytatott azonos vagy hasonló
tevékenység körében munkahelyek szűnnek meg,
10. belső energiapiaci szabályozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 131. pontja szerinti szabályok,
11. belvízi kikötő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 156. pontja szerinti kikötő,
12. bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 111. pontja szerinti üzemanyag,
13. bruttó támogatási egyenérték: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 22. pontja szerinti összeg,
14. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb,
15. egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdésében és az 1408/2013/EU
bizottsági rendelet 2. cikk 2. pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő vállalkozás,
16. eljárási innováció: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 97. pontja szerinti módszer alkalmazása,
17. elsődleges mezőgazdasági termelés: az EUMSz I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék
előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi tulajdonságát megváltoztató tevékenységet,
18. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség,
19. energetikai célú infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 130. pontja szerinti fizikai berendezés
vagy létesítmény,
20. energiahatékonyság: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 103.  pontja szerint megtakarított
energiamennyiség,
21. energiahatékony távfűtés és távhűtés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 124. pontja szerinti távfűtés és
távhűtés,
22. élelmiszer-alapú bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 113. pontja szerinti üzemanyag,
23. észszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség,
24. fizikai átengedés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 136. pontja szerinti függetlenítés,
25. fenntartható bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 112. pontja szerinti üzemanyag,
26. foglalkoztatottak számának nettó növekedése: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 32.  pontja szerinti
növekedés,
27. földi kiszolgálás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 151. pontja szerinti szolgáltatások,
28. független harmadik fél: olyan vállalkozás, amely nem minősül egy másik meghatározott vállalkozás
vonatkozásában a  651/2014/EU bizottsági rendelet I.  melléklet 3.  cikk (2)  bekezdése szerinti
partnervállalkozásnak vagy (3) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásnak,
29. hatékony együttműködés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 90. pontja szerinti együttműködés,
30. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 4. pontja szerinti munkavállaló,
31. helyi infrastruktúra: olyan infrastruktúra, amely helyi szinten járul hozzá az  üzleti és fogyasztói környezet
korszerűsítéséhez és ipari bázisok fejlesztéséhez,
32. hitel: olyan megállapodás, amelyben a  hitelező kötelezi magát, hogy meghatározott pénzösszeget
meghatározott időre a  hitelfelvevő rendelkezésére bocsát, és amely a  hitelfelvevőt arra kötelezi, hogy
meghatározott időszakon belül visszafizesse az összeget, például kölcsön vagy egyéb finanszírozási eszköz,
ideértve a  lízinget is, amely a  hitelező számára elsődlegesen minimumhozamot nyújt azzal, hogy már
meglévő hitel kiváltása nem finanszírozható,
33. hivatásos sport: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 143. pontja szerinti sporttevékenység,
34. hozzáférési infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 159. pontja szerinti infrastruktúra,
35. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
36. induló beruházás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 49. pontja szerinti beruházás,
37. innovációs tanácsadás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 94. pontjában meghatározott feltételeknek
megfelelő tanácsadás, segítségnyújtás és képzés,
38. innovációs támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 95. pontja szerinti szolgáltatás,
39. ipari kutatás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 85.  pontja szerinti tervezett kutatás vagy kritikus
vizsgálat,
40. kezességvállalás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti kötelezettségvállalás,
41. kérelmet benyújtó beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó beruházó: az  a  beruházó, amely a  kérelmet
benyújtó beruházóval a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) szerinti anya- vagy
leányvállalati kapcsolatban áll,
42. kikötő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 154. pontja szerinti vízi és szárazföldi részből álló terület,
43. kikötői felépítmény: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 158. pontja szerinti felépítmény,
44. kikötői infrastruktúra: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 157.  pontja szerinti infrastruktúra és
létesítmény,
45. kísérleti fejlesztés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 86. pontja szerinti fejlesztés,
46. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás,
47. kotrás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 160. pontja szerinti tevékenység,
48. környezetvédelem: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 101. pontja szerinti tevékenység,
49. központosított földi kiszolgálási infrastruktúra: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 149.  pontja szerinti
infrastruktúra,
50. közszolgáltatás: az EUMSz 106. cikk (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
51. kultúrát és a  kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet
11. szakasz 53. cikke szerinti támogatás,
52. kutatási infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti infrastruktúra,
53. kutatási és tudásközvetítő szervezet: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 83. pontja szerinti szervezet,
54. kvázisajáttőke-befektetés: a  saját tőke és a  hitelfinanszírozás közé besorolt finanszírozási forma, amely
az  elsőhelyi hitelnél magasabb, de a  törzsrészvénynél alacsonyabb kockázattal jár, és a  nemfizetéssel
szemben nincs biztosítva, valamint amelynek hozama a  tulajdonos számára elsősorban a  célvállalkozás
nyereségétől vagy veszteségétől függ,
55. légitársaság: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 145. pontja szerinti légitársaság,
56. magasan képzett munkaerő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 93. pontja szerinti munkaerő,
57. megújuló energia: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 109. pontja szerinti energia,
58. megvalósíthatósági tanulmány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 87. pontja szerinti tanulmány,
59. megváltozott munkaképességű munkavállaló: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 3.  pontja szerinti
munkavállaló,
60. mezőgazdasági ágazat: a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével, feldolgozásával és
forgalmazásával foglalkozó vállalkozások összessége,
61. mezőgazdasági csekély összegű ágazati korlát: az  egy termékágazat részére bármely három pénzügyi évet
felölelő időszakban egyedi támogatásként vagy támogatási programból nyújtott támogatási intézkedések
teljes halmozott összege, amely nem haladhatja meg az 1408/2013/EU bizottsági rendelet II. mellékletében
Magyarország számára meghatározott összeg 50%-át,
62. mezőgazdasági termék: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti termék,
63. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti tevékenység,
64. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti tevékenység,
65. minőségrendszer: az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások
2014–2020 (2014/C 204/01) (a továbbiakban: agrár- és erdészeti iránymutatás) II. rész 1.1.9.  pont
(282) bekezdésében meghatározott rendszerek,
66. multifunkcionális szabadidős létesítmény: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 55.  cikk (3)  bekezdése szerinti
létesítmény,
67. működési eredmény: a  beruházásnak az  Sztv. 3.  § (4)  bekezdés 5.  pontja szerinti hasznos élettartama alatt
elért – a projektkockázat és a tőkeköltség alapján a támogatást nyújtó által jóváhagyott diszkonttényezővel
diszkontált – bevételei, csökkentve az  ugyanezen diszkonttényezővel diszkontált működési költségekkel,
így különösen a személyi jellegű ráfordítással, anyagköltséggel, a szerződéses szolgáltatással, a távközléssel,
az energiával és a karbantartással, a bérleti díjjal, az adminisztrációval összefüggő költséggel, kivéve az olyan
értékcsökkenési és a finanszírozási költséget, amelyet beruházási támogatásból már fedeztek, azzal, hogy ha
a számítás eredménye negatív, a működési eredmény értéke nulla,
68. nagyberuházás: az az induló beruházás vagy új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás,
amelyhez kapcsolódóan az  elszámolható költségek összege, az  összeszámítási szabályt figyelembe véve,
jelenértéken meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
69. nagykereskedelmi hozzáférés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 139. pontja szerinti hozzáférés,
70. nagysebességű vasút: 200 km/h-nál magasabb sebességet elérni képes vonat,
71. nagyvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontja szerinti vállalkozás,
72. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
73. nem repüléstechnikai tevékenységek: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 152.  pontja szerinti
kereskedelmi szolgáltatások,
74. összeszámítási szabály: a  nagyberuházás elszámolható költségei kiszámításakor egyetlen beruházásnak kell
tekinteni a kérelemben szereplő beruházást és a kérelmet benyújtó beruházó, valamint a kérelmet benyújtó
beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó beruházó által a kérelemben szereplő beruházás megkezdésétől
számított háromszor háromszázhatvanöt napos időszakon belül a kérelemben szereplő beruházással azonos
megyében megkezdett, regionális beruházási támogatásban részesülő beruházást,
75. passzív széles sávú infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 137. pontja szerinti infrastruktúra,
76. regionális beruházási támogatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 41. pontja szerinti támogatás,
77. regionális repülőtér: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 153. pontja szerinti repülőtér,
78. repülőtér: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 146. pontja szerinti jogalany vagy jogalanyok csoportja,
79. repülőtéri infrastruktúra: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 144.  pontja szerinti infrastruktúra és
felszerelés,
80. repülőtéri szolgáltatások: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 147.  pontja szerinti a  repülőtér vagy
leányvállalatai által a légitársaságoknak nyújtott szolgáltatások,
81. saját forrás: a  kedvezményezett által a  projekthez igénybe vett állami támogatást, valamint az  Európai
Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy más szervei által központilag kezelt, a  tagállam
ellenőrzése alá közvetlenül vagy közvetve nem tartozó uniós finanszírozást nem tartalmazó forrás,
82. szállítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 5. pontja szerinti személyszállítás vagy szolgáltatás,
83. szállítási költségek: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 6. pontja szerinti költségek,
84. széles sávú alaphálózat: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 133. pontja szerinti alaphálózat,
85. széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez kapcsolódó mélyépítési munka: a  651/2014/EU bizottsági rendelet
2. cikk 134. pontja szerinti munka,
86. személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás,
87. személyszállítási közszolgáltatás: az  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2.  cikk i)  pontja
szerinti személyszállítási szolgáltatás,
88. szénipar: az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a  szén tekintetében megállapított
és a  versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i
2010/787/EU tanácsi határozatban (a továbbiakban: 2010/787/EU tanácsi határozat) pontosított nemzetközi
kodifikációs rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű, A és B csoportba
sorolt szén kitermelésével kapcsolatos tevékenység,
89. szintetikusszál-ipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 44. pontja szerinti eljárás,
90. szokásos piaci feltételek: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 89. pontja szerinti feltétel,
91. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
92. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
93. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz,
94. termelői csoport és szervezet: az agrár- és erdészeti iránymutatás (35) bekezdés 22. pontja szerinti csoport vagy
szervezet,
95. termékágazat: a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a  922/72/EGK,
a  234/79/EGK, az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 20-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdés a)–w) pontjában
szereplő ágazat,
96. tőzsdén nem jegyzett kis- és középvállalkozás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 76.  pontja szerinti
kis- és középvállalkozás,
97. uniós szabvány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 102. pontja szerinti szabvány,
98. új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális
javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új létesítmény létrehozatalát, vagy meglévő létesítmény
tevékenységének olyan új tevékenységgel történő bővítését eredményezi, amely nem minősül a  korábban
végzett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységnek, valamint az  olyan létesítmény eszközeinek
független harmadik fél beruházó általi felvásárlása is, amely létesítmény bezárásra került vagy bezárásra
került volna, feltéve, hogy az új vagy a megvásárolt eszközökkel végzett tevékenység nem minősül az adott
létesítményben a korábban végzett tevékenységgel azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységnek,
99. újgenerációs hozzáférési hálózat: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 138. pontja szerinti hálózat.
II. FEJEZET
AZ ELŐIRÁNYZATOK FELHASZNÁLÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 3. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok részletes felhasználási szabályait az 1. melléklet, a központi kezelésű előirányzatok
részletes felhasználási szabályait a  2.  melléklet tartalmazza. Az  1. és 2.  mellékletben meghatározott felhasználási
szabályokat az  egyes előirányzatokhoz rendelt megfelelő államháztartási egyedi azonosító számmal azonosított
előirányzatra kell alkalmazni, annak a fejezeten belüli címrendi besorolásától függetlenül.
(2) Az e rendelet alapján
a) kijelölt kezelő szerv, valamint
b) – ha e rendelet a hatálya alá tartozó előirányzat esetében lebonyolító szerv igénybevételét lehetővé teszi –
az Ávr. szerinti megállapodás keretében kijelölt lebonyolító szerv
(a kezelő szerv és a  lebonyolító szerv a  továbbiakban együtt: szerv) által az  e  rendelet hatálya alá tartozó
előirányzatok vonatkozásában az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően tett kötelezettségvállalást és teljesített
kifizetést az arra jogosult szerv által tett kötelezettségvállalásnak és teljesített kifizetésnek kell tekinteni.
(3) Az e rendelet hatálya alá tartozó,
a) 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról a  651/2014/EU bizottsági rendelet
9. cikke szerinti közzététel céljából,
b) az  elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kedvezményezettek esetében 60 000 eurónak
megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról az agrár- és erdészeti iránymutatás 3.7. pontja szerinti
közzététel céljából,
c) a  mezőgazdasági termékek feldolgozásával vagy mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó,
az  erdészeti ágazatban működő vagy az  EUMSz 42.  cikkének hatályán kívül eső tevékenységet folytató
kedvezményezettek esetében az  500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról,
kedvezményezettek esetében az agrár- és erdészeti iránymutatás 3.7. pontja szerinti közzététel céljából
a tagállamoknak adatot kell szolgáltatni a Támogatásokat Vizsgáló Iroda mint az állami támogatások európai uniós
versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezet részére.
(4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti adatszolgáltatást az Atr. 18/A–18/D. §-a szerint kell teljesíteni.
 (5) A  (3)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti adatszolgáltatást a  támogatást nyújtó a  támogatás odaítélést követő
3 hónapon belül teljesíti az alábbi adatokról:
a) a kedvezményezett neve, székhelye, adószáma,
b) a kedvezményezett agrár- és erdészeti iránymutatás 2.4. pont (35) bekezdés 13. és 14. alpont szerinti típusa
(kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalat),
c) a  kedvezményezett főtevékenysége a  mindenkor hatályos TEÁOR nómenklatúra szerint, egyéni vállalkozó
esetén ÖVTJ-kódok szerint,
d) támogatás összege,
e) támogatástartalom,
f ) támogatás formája,
g) támogatás célja,
h) támogatást nyújtó hatóság megnevezése.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
3. Az európai uniós támogatásoknak való megfelelés 4. § Az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatások esetében az 1. mellékletben foglalt táblázat
 1. 11., 34–38., 45., 48., 49., 51., 53., 57., 81., 82., 88–92. és 94. sora alapján az 1407/2013/EU bizottsági rendelet
szerinti csekély összegű támogatás;
 2. 36–37. sora alapján az 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti mezőgazdasági csekély összegű támogatás;
 3. 8., 11., 36., 49., 51., 81. és 90. sora alapján az  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti
személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés;
 4. 8., 11., 18., 36., 38., 41., 42., 44., 49., 73. és 81. sora alapján a  2012/21/EU bizottsági határozat szerinti
közszolgáltatásért járó ellentételezéshez nyújtott támogatás; 5. 8., 11., 36., 38., 44. és 81. sora alapján a  360/2012/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű
közszolgáltatási támogatás;
6. 36., 38., 49., 88–92. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 13–14. cikke szerinti regionális beruházási
támogatás;
7. 36., 88–92. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 17.  cikke szerinti kis- és középvállalkozásnak
nyújtott beruházási támogatás;
8. 36., 45., 89. és 91. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 18.  cikke szerinti kis- és középvállalkozás
részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás;
9. 36., 88–89. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 19. cikke szerinti kis- és középvállalkozás vásáron
való részvételéhez nyújtott támogatás;
10. 36., 48., 49., 53., 88., 89., 91–92. és 94. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 22. cikke szerinti induló
vállalkozásnak nyújtott támogatás;
11. 36., 38., 48., 49., 53., 88–91. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 25. cikke szerinti kutatás-fejlesztési
projekthez nyújtott támogatás;
12. 36., 48., 49., 53., 88., 89., 90., 95. és 103. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 26.  cikke szerinti
kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás;
13. 36., 48., 49., 53. és 88–92. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 28.  cikke szerinti kis- és
középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás;
14. 36., 88–92. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 29. cikke szerinti eljárási és szervezési innovációs
támogatás;
15. 36., 38., 45., 82., 89. és 92. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 31. cikke szerinti képzési támogatás;
16. 48., 49., 53. és 90. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 37.  cikke szerinti jövőbeni uniós
szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás;
17. 36., 48., 49., 51., 53., 88., 89., 91. és 92. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 38.  cikke szerinti
energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás;
18. 36., 48., 49., 51., 53., 88. és 89. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 41.  cikke szerinti megújuló
energia támogatására irányuló beruházási támogatás;
19. 51. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 46.  cikke szerinti energiahatékony távfűtéshez és
távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás;
20. 35., 48., 49., 53. és 91. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 48.  cikke szerinti energetikai
infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás;
21. 48., 49., 51. és 53. sora szerinti támogatási kategóriával támogatott beruházáshoz a 651/2014/EU bizottsági
rendelet 49. cikke szerinti környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás;
22. 36., 45. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 52.  cikke szerinti széles sávú infrastruktúra
kiépítéséhez nyújtott beruházási támogatás;
23. 36. és 38. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 53.  cikke szerinti kultúrát és a  kulturális örökség
megőrzését előmozdító támogatás;
24. 36., 41., 42. és 67. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 55. cikke szerinti sportlétesítményekre és
multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás;
25. 36., 38., 41., 48., 49., 54. és 94. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 56.  cikke szerinti helyi
infrastruktúrára irányuló támogatás;
26. 24. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 56a.  cikke szerinti regionális repülőterekre irányuló
támogatás;
27. 4. és 81. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 56c.  cikke szerinti Belvízi kikötőkre irányuló
támogatás;
28. 36. sora alapján a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai
uniós iránymutatásnak megfelelően jóváhagyott, SA.46515 sz. bizottsági határozat (a továbbiakban:
SA.46515 sz. bizottsági határozat) szerinti tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott
támogatás;
29. 36. és 38. sora alapján az SA.46515 sz. bizottsági határozat szerinti tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott
támogatás;
30. 36. sora alapján az SA.46515 sz. bizottsági határozat szerinti mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos
promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás;
31. 36. sora alapján a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról
szóló európai uniós iránymutatásnak megfelelően jóváhagyott, SA.37599 sz. bizottsági határozat
(a továbbiakban: SA.37599 sz. bizottsági határozat) szerinti mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai
segítségnyújtáshoz nyújtott támogatás;
32. 4. sora alapján a Győr–Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztését engedélyező, SA.38478 (2014/N) sz.
bizottsági határozat szerinti támogatás;
33. 55. sora alapján az  1293/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 13.  cikke szerinti Éghajlat-politika
alprogram (a továbbiakban: Éghajlat-politika alprogram) keretében már uniós támogatást elnyert és
végrehajtás alatt álló projektek vagy az  Európai Unió Bizottságának döntése alapján nyertes pályázatok
önrész összegéhez nyújtott támogatás
nyújtható. 4. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
5. § (1) A  651/2014/EU bizottsági rendelet, az  1407/2013/EU bizottsági rendelet, az  1408/2013/EU bizottsági rendelet és
a 360/2012/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
(2) A kedvezményezett a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés meghozatala
napjától számított tíz évig megőrzi.
(3) Nem ítélhető támogatás
a) azon szervezet részére, amely nem tett eleget az  Európai Bizottság által hozott, állami támogatás
visszafizettetésére irányuló, Magyarországnak címzett határozat alapján fennálló visszafizetési
kötelezettségének,
b) – a 41. § (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – a 20. alcím, – a 43. § (4) bekezdésében foglaltak
figyelembevételével – a 22. alcím, valamint a 23–24. alcím szerinti támogatás kivételével nehéz helyzetben
lévő vállalkozás részére.
(4) Nem ítélhető meg
a) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúratermékek termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez a  7–8., 11–17., 19–25., 28–30. és 32–34. alcím
szerinti támogatás,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez a 6., 19–21., 23–24., 28. és 30. alcím szerinti támogatás,
c) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére támogatás, ha
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) a  2010/787/EU tanácsi határozat hatálya alá tartozó, versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő
támogatás,
e) támogatás exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az  az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat
kialakításához és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó
kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódik,
f ) támogatás, ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé,
g) olyan feltétellel nyújtott támogatás, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi.
(5) Nem minősül exporttámogatásnak az  olyan támogatás, amellyel a  kereskedelmi vásárokon való részvétel
költségeihez vagy olyan tanulmányok vagy tanácsadói szolgáltatások költségeihez járulnak hozzá, amelyek
valamely új vagy már meglévő terméknek egy új piacra történő bevezetéséhez szükségesek.
(6) A  6. alcím szerinti támogatás kisvállalkozás részére, a  7., 26–27. és – a  65.  § (4)  bekezdés a)  pontja
figyelembevételével – a 34. alcím szerinti támogatás kis- és középvállalkozás részére nyújtható.
(7) A 651/2014/EU bizottsági rendelet alapján támogatás – az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás és a kultúrát és
a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás kivételével – csak akkor ítélhető meg, ha a kedvezményezett
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó
támogatási kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
(8) Az agrár- és erdészeti iránymutatás szerinti támogatás – a 65. § (4) bekezdés b), c) és d) pontja kivételével – csak
akkor ítélhető meg, ha a  kedvezményezett az  agrár- és erdészeti iránymutatás 71.  pontjában meghatározott
kötelező tartalmi elemeket tartalmazó támogatási kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
(9) A  nagyvállalkozásnak a  (8)  bekezdés szerinti támogatási kérelemben a  kötelező tartalmi elemeken kívül ki kell
fejtenie, hogy milyen helyzet állt volna elő a támogatás igénybevétele nélkül, és ezt alá kell támasztania.
(10) Különböző azonosítható elszámolható költségek esetén a támogatás halmozható más, az államháztartás központi
vagy önkormányzati alrendszeréből vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(11) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós,
az államháztartás központi vagy önkormányzati alrendszeréből származó forrásból történik – támogatási intenzitása
nem haladhatja meg az irányadó uniós állami támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy
támogatási összeget.
(12) Az azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező, 4–7., 20., valamint 22. alcím szerinti támogatás bármely
egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az  azonosítható
elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás a  csoportmentességi rendeletekben és az  Európai
Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig bármilyen más,
azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
(13) Az  azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező, 7–9., 11–17., 25–27., 32–34. alcím szerinti támogatás
az ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott, 22. alcím szerinti támogatással az ezen alcímekre
vonatkozó támogatási intenzitásig halmozható.
(14) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása előtti
összegben kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(15) Ha a  támogatás nyújtása az  uniós állami támogatási szabályok értelmében az  Európai Bizottság előzetes
jóváhagyásától függ, a támogatás az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követően fizethető ki.
(16) A  32–34. alcím szerinti támogatások esetén az  általános forgalmi adó (a továbbiakban: áfa) nem támogatható,
kivéve, ha az áfára vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében nem igényelhető vissza.
(17) A mezőgazdasági ágazat részére nyújtott állami támogatások ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem
halmozhatók az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. december 17-i 1305/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 81.  cikk (2)  bekezdésében és 82.  cikkében említett kifizetésekkel, ha az  ilyen
halmozódás eredményeként a  támogatási intenzitás vagy a  támogatási összeg meghaladná az agrár- és erdészeti
iránymutatásban megállapított intenzitást vagy összeget.
6. § A 7. § 10. pontja szerinti esetben a beruházáshoz igényelt összes állami támogatás nem haladhatja meg
a) azt a  minimális összeget, amellyel a  beruházás kellően nyereségessé válik ahhoz, hogy azt a  beruházó
megvalósítsa, vagy
b) azt a  többletköltséget, ami a  beruházásnak az  adott helyszínen történő megvalósítására tekintettel merült
fel az  alternatív – más, a  beruházás megvalósításának helyszínéhez képest fejlettebb régióban található –
helyszínhez viszonyítva azzal, hogy a  fejlettség szintjét a  regionális támogatási térkép szerinti maximális
támogatási intenzitás alapján kell meghatározni.
7. § Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege
 1. induló vállalkozásnak nyújtott támogatás esetén meghaladja a  támogatási kategóriára vonatkozó
szabályokban meghatározott mértéket,
 2. kutatásfejlesztési projekthez nyújtott támogatás esetén
a) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  40 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  alapkutatás kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
b) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeget, ha
a projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  ipari kutatás kategóriájába vagy együttesen
véve az ipari kutatás és az alapkutatás kategóriájába tartozó tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
c) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele a  kísérleti fejlesztés kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
d) meghaladja az  a)–c)  alpont szerinti összeg kétszeresét EUREKA-projekt vagy az  EUMSz 185.  cikke
vagy 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozás által megvalósított projekt esetén,
e) meghaladja az a)–d) alpont szerinti összeg 150%-át, ha a kutatásfejlesztési projekthez a támogatást
visszafizetendő előleg formájában nyújtják, amelyet a bruttó támogatási egyenérték kiszámításához
használt módszertan hiánya esetén az  elszámolható költségek százalékában kell kifejezni, és
ha az  intézkedés biztosítja, hogy a  projekt észszerű és prudenciális megfontolások alapján
megállapított, sikeres befejezése esetén az  előleg legalább a  támogatás odaítélésekor irányadó
diszkont kamatláb szerint számított kamattal megnövelve kerül visszafizetésre,
f ) kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmányhoz nyújtott támogatás esetén
tanulmányonként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
3. a kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén infrastruktúránként meghaladja a 20 millió
eurónak megfelelő forintösszeget,
4. a kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás esetén vállalkozásonként és projektenként
meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
5. eljárási és szervezési innováció támogatása esetén vállalkozásonként és projektenként meghaladja
a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
6. az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének emelését
szolgáló beruházási támogatás, jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott
beruházási támogatás, energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás, megújuló
energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás, valamint az  energiatermelő létesítményhez nyújtott,
energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás, valamint környezetvédelmi
tanulmányhoz nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként és beruházásonként meghaladja a  15 millió
eurónak megfelelő forintösszeget,
7. az elosztóhálózathoz nyújtott, energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás
esetén vállalkozásonként és beruházásonként meghaladja a 20 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
8. energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és
beruházásonként meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
9. sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott beruházási támogatás
esetén meghaladja a 30 millió eurónak megfelelő forintösszeget, vagy a projekt teljes költsége meghaladja
a  100 millió eurónak megfelelő forintösszeget, valamint sportlétesítményhez nyújtott működési támogatás
esetén infrastruktúránként és évenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
10. regionális beruházási támogatás esetén a  beruházáshoz igényelt összes állami támogatással együtt
– figyelembe véve a  nagyberuházásokra vonatkozó rendelkezéseket – meghaladja azt az  összeget,
amelyet ugyanazon településen egy jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó
elszámolható költségű beruházás az adott régióban kaphat,
11. a kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként és beruházási
projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
12. a kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként
meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
13. képzési támogatás esetén képzési projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
14. a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító
a) beruházási támogatás esetében meghaladja a  projektenként 150 millió eurónak megfelelő
forintösszeget,
b) működési támogatás esetében meghaladja a vállalkozásonként évente 75 millió eurónak megfelelő
forintösszeget,
15. széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatás esetében projektenként 70 millió eurónak megfelelő
forintösszeget,
16. helyi infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás esetében egyazon infrastruktúra esetében meghaladja
a 10 millió eurónak vagy 20 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
17. regionális repülőterekre irányuló támogatás esetében meghaladja a  támogatási kategóriára vonatkozó
szabályokban meghatározott mértéket,
18. belvízi kikötőkre irányuló támogatás esetében meghaladja projektenként a  40 millió eurónak megfelelő
forintösszeget.
8. § Az Atr. 18. § (2) bekezdés a) pontja szerint a széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatás esetében előzetesen be
kell jelenteni az Európai Bizottság részére a támogatási intézkedést, ha a projekt összköltsége meghaladja a 70 millió
eurónak megfelelő forintösszeget.
9. § E rendelet alapján
a) a  651/2014/EU bizottsági rendelet szerinti támogatás esetén – a  regionális beruházási támogatás
kivételével – 2021. június 30-ig,
b) csekély összegű támogatás esetén 2021. június 30-ig,
c) mezőgazdasági csekély összegű támogatás esetén 2027. december 31-ig,
d) közszolgáltatási csekély összegű támogatás esetén 2019. június 30-ig,
e) regionális beruházási támogatás esetén 2020. december 31-ig,
f ) az agrár- és erdészeti iránymutatás szerinti támogatás esetén 2020. december 31-ig,
g) az  SA.37599 sz. bizottsági határozat, valamint az SA.46515 sz. bizottsági határozat szerinti támogatás
esetében 2019. december 31-ig,
h) az  Éghajlat-politika alprogram keretében projekt vagy pályázat önrész összegéhez nyújtott támogatása
esetén 2024. december 31-ig
lehet támogatási döntést hozni.
5. Kamattámogatás és kezességi díjtámogatás 10. § (1) Az  1.  mellékletben foglalt táblázat 37. sora szerinti előirányzatból nyújtott kezességi díjtámogatás,
az  1.  mellékletben foglalt táblázat 35. sora szerinti előirányzatból a  Széchenyi Kártya Program Konstrukciók
keretében a  vállalkozásoknak nyújtott kamattámogatás és kezességi díjtámogatás, valamint a  kezességvállaló
intézmény kezességvállalásával nyújtott támogatás csekély összegű támogatásnak minősül.
(2) A  kedvezményezett számára adott évben megítélt csekély összegű támogatás összegébe a  megítélt hitelkeret
támogatott futamidejének időszakára jutó kamattámogatás és kezességi díjtámogatás, valamint a kezességvállaló
intézmény kedvezményes kezességvállalásából adódó állami támogatás összege számít bele.
(3) Az  1.  mellékletben foglalt táblázat 37. sora szerinti előirányzatból nyújtott támogatás esetén a  Garantiqa
Hitelgarancia Zártkörűen Működő Részvénytársaság, az  1.  mellékletben foglalt táblázat 35. sora szerinti
előirányzatból nyújtott támogatás esetén a  KAVOSZ Pénzügyi Szolgáltatásokat Közvetítő Zártkörűen működő
Részvénytársaság tájékoztatja a  kedvezményezettet arról, hogy csekély összegű támogatásban részesül.
A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletre, hivatkozva
annak pontos címére és az  Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére, valamint meg kell határoznia
a  támogatás összegét, az  Atr. 2.  mellékletében foglalt módszertan alapján kiszámolt támogatástartalomban
kifejezve.
6. Az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás 11. § (1) Induló vállalkozásnak nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) azon legfeljebb
öt éve bejegyzett, tőzsdén nem jegyzett kisvállalkozás részére nyújtható, amely teljesíti az alábbi feltételeket:
a) nem vette át egy másik vállalkozás tevékenységét,
b) még nem osztott nyereséget, és
c) nem összefonódás útján jött létre.
(2) Azon vállalkozás esetén, amely nem kerül hivatalos bejegyzésre, az  ötéves támogathatósági időszak kezdetének
az  az időpont tekinthető, amikor a  vállalkozás megkezdi gazdasági tevékenységét, vagy amikor gazdasági
tevékenysége alapján adóztathatóvá válik.
(3) Az  (1)  bekezdés c)  pontjától eltérően az  (1)  bekezdés alapján támogathatónak minősülő vállalkozások közötti
összefonódás útján létrejött vállalkozások az  összefonódásban részt vevő legrégebbi vállalkozás bejegyzésének
időpontjától számított legfeljebb öt évig támogathatónak minősülnek.
12. § (1) Ha a támogatás formája nem piaci kamatozású, legfeljebb tízéves futamidőre nyújtott hitel, annak névértéke nem
haladhatja meg
a) az 1 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén az 1,5 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 2 millió eurót.
(2) Az  5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező hitel esetén a  névérték legmagasabb összege az  (1)  bekezdésben
meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  hitel tényleges futamideje hányadosának szorzataként határozható
meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű hitel esetén a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű hitelre
vonatkozó legmagasabb összeggel.
13. § (1) Ha a  támogatás formája nem piaci díj ellenében, legfeljebb 10 éves futamidőre nyújtott kezességvállalás,
a kezességvállalással biztosított hitel névértéke nem haladhatja meg
a) az 1,5 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 2,25 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 3 millió eurót.
(2) Az 5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező kezességvállalás esetén a kezességvállalással biztosított legmagasabb
hitelösszeg az  (1)  bekezdésben meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  kezességvállalás tényleges
futamideje hányadosának szorzataként határozható meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű kezességvállalás esetén
a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű kezességvállalásra vonatkozó legmagasabb összeggel.
(3) A kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló hitel összegének 80%-át.
14. § Ha a  támogatás formája vissza nem térítendő támogatás – ideértve a  sajáttőke-befektetést és a  kvázisajáttőkebefektetést is –, kamatlábcsökkentés vagy kezességvállalási díjcsökkentés, annak bruttó támogatási egyenértéke
nem haladhatja meg
a) a 0,4 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 0,6 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 0,8 millió eurót.
15. § (1) A  kedvezményezett támogatásban részesülhet a  12–14.  §-ban meghatározott támogatási eszközök kombinációja
révén is, ha az  egyik támogatási eszközzel nyújtott támogatásnak az  adott eszközre vonatkozóan megengedett
legmagasabb támogatási összege alapján kiszámított hányadát figyelembe veszik a  kombinált eszköz részét
képező másik eszközre vonatkozóan megengedett legmagasabb támogatási összeg maradványhányadának
meghatározásához.
(2) Innovatív kisvállalkozás esetén a 12–14. §-ban meghatározott legmagasabb összegek megkétszerezhetőek.
7. A kutatásfejlesztési projekthez nyújtott támogatás 16. § (1) A  kutatásfejlesztési projekthez nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás)
a (2) bekezdés szerinti kategóriába tartozó kutatásfejlesztési projekt részére nyújtható.
(2) A kutatásfejlesztési projekt kategóriái:
a) alapkutatás,
b) ipari kutatás,
c) kísérleti fejlesztés,
d) megvalósíthatósági tanulmány.
(3) Ha egy projekt több tevékenységet foglal magában, az egyes tevékenységeket be kell sorolni a (2) bekezdés szerinti
kutatásfejlesztési kategóriák közé.
17. § (1) Az elszámolható költségeket a kutatásfejlesztés valamely meghatározott kategóriájához kell rendelni.
 (2) A 16. § (2) bekezdés a)–c) pontja esetén a támogatás keretében elszámolható
a) a  kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet személyi jellegű ráfordítása a  projektben való
foglalkoztatásuk mértékéig,
b) az  eszközök, berendezések költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
ahol ezeket az  eszközöket és felszereléseket nem a  teljes élettartamuk alatt használják a  projekthez,
csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított amortizációs költségek
számolhatóak el,
c) az  épületek és a  földterület költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
az  épületek esetén csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított
amortizációs költségek, földterület esetén a kereskedelmi vagy a ténylegesen felmerülő beruházási költségek
számolhatóak el,
d) a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező műszaki ismeretek és szabadalmak költsége, valamint a  tanácsadás és hasonló szolgáltatások
költsége, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe,
e) a további általános és egyéb működési költség, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek
költségeit, amelyek közvetlenül a projekt folyamán merülnek fel.
(3) A 16. § (2) bekezdés d) pontja esetén a támogatás keretében a megvalósíthatósági tanulmány költsége számolható el.
18. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) az alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) az ipari kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) a kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át,
d) a megvalósíthatósági tanulmány esetén az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás
a) középvállalkozás esetén 10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal növelhető,
b) 15 százalékponttal növelhető, ha
ba) a  projekt hatékony együttműködést foglal magában, és legalább egy kis- és középvállalkozás
bevonásával vagy legalább két tagállamban vagy egy tagállamban és egy, az  EGT megállapodás
szerinti szerződő fél között zajlik, és egyik vállalkozás sem viseli az elszámolható költségek több mint
70%-át, vagy a projekt legalább egy olyan kutatási és tudásközvetítő szervezet bevonásával zajlik,
amely egymagában vagy más hasonló szervezetekkel közösen az elszámolható költségek legalább
10%-át viseli, és jogosult közzétenni saját kutatási eredményeit, vagy
bb) a  projekt eredményeit széles körben terjesztik konferenciák, publikációk, nyílt hozzáférésű
adattárak, ingyenes vagy nyílt forráskódú szoftverek útján.
(3) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az  (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható
költségek 80%-áig növelhető.
(4) Megvalósíthatósági tanulmány esetén az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás középvállalkozás esetén
10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(5) A  támogatási intenzitást külön kell megállapítani az  egyes kedvezményezettekre, ideértve a  (2)  bekezdés b)  pont
ba) alpontja szerinti együttműködési projektben részt vevőket is.
8. A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás 19. § (1) A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás)
keretében az immateriális javak és a tárgyi eszköz költsége számolható el.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) A kutatási infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a szokásos piaci árat kell fizetni.
 (4) A  kutatási infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a  hozzáférést átlátható
és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani. A  kutatási infrastruktúra beruházási költségeit legalább
10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezőbb feltételekkel járó kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphat.
A  túlkompenzáció elkerülése érdekében a  hozzáférési lehetőségnek arányban kell állnia a  beruházási költséghez
való hozzájárulás mértékével, és a hozzáférés feltételeit közzé kell tenni.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdés rendelkezéseit csak a  gazdasági tevékenység folytatására használt kutatási infrastruktúra
megépítése vagy korszerűsítése esetén lehet alkalmazni. Ha a  kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági
tevékenységre vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, az  egyes tevékenységekhez kapcsolódó
finanszírozást, költségeket és az azokból származó bevételeket külön kell elszámolni következetesen alkalmazott és
objektíven indokolható számviteli elvek alapján.
(6) A  támogatási intenzitás túllépésének elkerülése érdekében a  támogatónak ellenőrzési és visszafizetési
mechanizmust kell alkalmaznia.
9. A kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás
20. § (1) A  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) keretében elszámolható
a) a szabadalmak és egyéb immateriális javak megszerzésének, érvényesítésének és védelmének költsége,
b) olyan, kutatási és tudásközvetítő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett munkaerő
költsége, aki kutatásfejlesztési és innovációs tevékenységen, a kedvezményezettnél újonnan létrehozott, nem
helyettesítő munkakörben dolgozik,
c) innovációs tanácsadás és innovációs támogató szolgáltatás költsége.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) Az  (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a támogatási intenzitás az elszámolható költségek 100%-áig növelhető,
ha a támogatás összege nem haladja meg három év alatt a 200 000 eurót.
10. Az eljárási innováció és szervezési innováció támogatása
21. § (1) Az eljárási innováció és szervezési innováció támogatása (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás)
keretében elszámolható
a) a személyi jellegű ráfordítás,
b) a tárgyi eszköz, immateriális javak, berendezés, épület és földterület költsége, a projektben való használatuk
mértékéig és idejére,
c) a  szerződéses kutatás, a  külső forrásból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező ismeret és szabadalom költsége,
d) a további általános és egyéb működési költség, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel.
(2) A  támogatási intenzitás nagyvállalkozás esetén nem haladhatja meg az  elszámolható költségek 15%-át, kis- és
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 50%-át.
(3) Nagyvállalkozásnak akkor nyújtható támogatás, ha az a támogatott tevékenység során ténylegesen együttműködik
kis- és középvállalkozással és ha az  együttműködő kis- és középvállalkozás viseli az  összes elszámolható költség
legalább 30%-át.
11. Az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének
emelését szolgáló beruházási támogatás
22. § (1) Az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének emelését szolgáló
beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) akkor nyújtható, ha a beruházás
a) az  uniós szabvány túlteljesítése révén lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését, függetlenül az  alkalmazandó uniós szabványoknál szigorúbb, kötelező
nemzeti szabványok meglététől,
b) uniós szabvány hiányában lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését,
c) az  elfogadott uniós szabványnak megfelelő új közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri járművek beszerzésére
irányul, feltéve, hogy a  beszerzés a  vonatkozó uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, és annak
kötelezővé válásakor nem válnak alkalmazandóvá a hatálybalépést megelőzően már megvásárolt járművekre
vagy
d) meglévő közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri jármű felújítására irányul, feltéve, hogy az uniós szabvány a jármű
forgalomba helyezésekor még nem volt hatályban, és kötelezővé válásakor nem válik visszamenőleges
hatállyal alkalmazandóvá az érintett járműre.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatás nem nyújtható már elfogadott, de még hatályba nem lépett uniós
szabványnak való megfelelés érdekében megvalósított beruházáshoz.
23. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 40%-át.
 (2) A  támogatási intenzitás középvállalkozás esetén 10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
 (3) A támogatási intenzitás – a  (2) bekezdésben meghatározott mértéken túl – az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja
szerinti régióban megvalósuló beruházás esetén 15 százalékponttal, az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti
településen megvalósuló beruházás esetén 5 százalékponttal növelhető.
24. § (1) A támogatás keretében
a) az alkalmazandó uniós szabvány túlteljesítéséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség,
b) uniós szabvány hiányában a  környezetvédelem szintjének emeléséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási
költség
számolható el. (2) Ha a  környezetvédelmi beruházáshoz kapcsolódó költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként
meghatározható, e beruházás költsége számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés alapján nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
12. A jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás
25. § (1) A  jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) olyan beruházáshoz nyújtható, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozás
megfeleljen a környezetvédelem szintjét emelő, de még nem hatályos uniós szabványnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti beruházást az uniós szabvány hatálybalépése előtt legalább egy évvel be kell fejezni.
 (3) Ha a  beruházás befejezése több mint három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, a  támogatási
intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 20%-át, középvállalkozás esetén
az elszámolható költségek 15%-át, nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át.
(4) Ha a  beruházás befejezése legalább egy, de legfeljebb három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt
történik, a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 15%-át,
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át, nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek 5%-át.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 23. § (3) bekezdése szerint növelhető.
 (6) A támogatás keretében a jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz közvetlenül kapcsolódó,
a 24. § (2) és (3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el.
13. Az energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás 26. § (1) A  vállalkozások energiamegtakarítást eredményező beruházásaihoz kapcsolódó energiahatékonysági
intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) esetén
a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 30%-át.
(2) Nem nyújtható támogatás már elfogadott, de még nem hatályos uniós szabványnak való megfelelés érdekében
megvalósított beruházáshoz.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 23. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (4) A  támogatás keretében a  magasabb energiatakarékossági szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó, a  24.  §
(2) és (3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el.
14. A megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás
27. § (1) A  megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) kizárólag új berendezéshez nyújtható.
(2) Bioüzemanyag előállításához abban az esetben nyújtható támogatás, ha a beruházás fenntartható bioüzemanyag
előállítására irányul.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően támogatás nyújtható meglévő élelmiszer-alapú bioüzemanyag-előállító egység új
generációs bioüzemanyag-előállító egységgé történő átalakítására, ha ennek következtében az  élelmiszer-alapú
termelés a kialakítandó új kapacitással arányosan csökken.
28. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek
a) 45%-át a 30. § (2) és (3) bekezdése esetén,
b) 30%-át a 30. § (4) bekezdése esetén.
(2) A támogatási intenzitás a 23. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (3) Ha a  támogatást egyértelmű, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kidolgozott valódi
versenyeztetésen alapuló, megkülönböztetésmentes, valamennyi érdekelt vállalkozás részvételét lehetővé tevő
ajánlattételi eljárás keretében nyújtják, a támogatás az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
(4) Ha az  ajánlattételi eljárás korlátozott költségvetése miatt nem részesülhet valamennyi ajánlattevő támogatásban,
a  támogatás kizárólag az  ajánlattevők ajánlatának megfelelően nyújtható, a  későbbi tárgyalás lehetőségének
kizárásával.
29. § (1) Nem nyújtható támogatás
a) ellátási vagy bekeverési kötelezettség hatálya alatt álló bioüzemanyagokhoz,
b) a  vízvédelmi politika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i
2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott feltételeket nem teljesítő
vízerőművekhez.
(2) Nem ítélhető meg támogatás a  létesítmény működésének megkezdését követően, és a  támogatás nem függhet
a termelés eredményétől.
(3) Támogatás nem ítélhető meg működési célra. 30. § (1) A támogatás keretében a magasabb környezetvédelmi szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség
számolható el.
(2) Ha a  környezetvédelmi beruházási költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként vagy egy már
működő létesítmény új, jól azonosítható többletkomponenseként meghatározható, ezen beruházás költsége
számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés szerint nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
(4) Ha kis méretű létesítmény esetén nem létezik a  (3)  bekezdés szerinti hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás,
a magasabb környezetvédelmi szintet megvalósító teljes beruházási költség számolható el.
15. Az energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás
31. § Az  energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában
a  továbbiakban: támogatás) energiatermelő létesítményhez vagy elosztóhálózathoz kapcsolódó beruházáshoz
nyújtható.
32. § (1) Energiatermelő létesítmény esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 45%-át.
 (2) A támogatási intenzitás a 19. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (3) A  támogatás keretében az  energiahatékony távfűtési és távhűtési rendszer szerves részét képező egy vagy több
energiatermelő egység megépítéséhez, kibővítéséhez és felújításához szükséges kiegészítő berendezés beruházási
költsége számolható el.
33. § (1) Elosztóhálózat esetén a  támogatási összeg nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  támogatott
elosztóhálózat működési eredménye közötti különbséget.
(2) A működési eredmény mértékét
a) előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségből.
(3) A támogatás keretében a beruházási költség számolható el.
16. Az energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás
34. § (1) Az  energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) az  Atr. 25.  § (1)  bekezdése szerinti támogatott területeken energetikai célú infrastruktúra
létrehozásához, korszerűsítéséhez és bővítéséhez nyújtható.
(2) A  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  támogatott infrastruktúra működési
eredménye közötti különbséget.
(3) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni, és előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(4) A támogatás keretében a beruházás költsége számolható el.
 (5) Az  energetikai célú infrastruktúrának a  belső energiapiaci szabályozással összhangban lévő teljes körű tarifa- és
hozzáférési szabályozás hatálya alá kell tartoznia. (6) Nem nyújtható támogatás villamosenergia- és gáztározóprojektekhez, valamint kőolaj-infrastruktúrához
kapcsolódó beruházáshoz.
17. A környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás 35. § (1) A  8–9. és 11–13. alcím szerinti beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott
támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja
meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás a 23. § (2) bekezdése szerint növelhető.
 (3) A támogatás keretében környezetvédelmi tanulmány (pl. energiaaudit) költsége számolható el.
 (4) Az  energiahatékonyságról, a  2009/125/EK és a  2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a  2004/8/EK és
a  2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv) által kötelezően előírt
energiaauditon felül végrehajtott energiaaudit kivételével nem nyújtható támogatás nagyvállalkozás részére
a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 8. cikk (4) bekezdése szerinti energiaaudithoz.
18. Az Éghajlat-politika alprogram keretében projekt vagy pályázat önrész összegéhez nyújtott
támogatás
36. § (1) Az  Éghajlat-politika alprogram keretében már uniós támogatást elnyert és végrehajtás alatt álló projekt
vagy az  Európai Unió Bizottságának döntése alapján nyertes pályázat önrész összegéhez támogatás azon
Magyarországon bejegyzett jogi személy számára nyújtható, amely az  Éghajlat-politika alprogram keretében
már uniós támogatást elnyert és végrehajtás alatt álló projektben konzorciumi partnerként vesz részt, vagy
éghajlat-politikai pályázata az  adott költségvetési évben az  Európai Unió Bizottságának döntése alapján uniós
társfinanszírozást nyert el.
(2) Az  Éghajlat-politika alprogram keretében már uniós támogatást elnyert és végrehajtás alatt álló projekt vagy
az  Európai Unió Bizottságának döntése alapján nyertes pályázat esetében nem nyújtható támogatás a  külföldi
illetőségű partnerek önrész összegéhez.
37. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a pályázat 45%-os, teljes önrész összegét.
 (2) A támogatási intenzitás egy nyertes pályázó esetében az önerő teljes összegéig növelhető.
 (3) Ha az  adott költségvetési évben nincs nyertes pályázó, akkor a  korábbi nyertes LIFE éghajlat-politikai projektet
végrehajtó koordináló kedvezményezett vagy társult kedvezményezett szervezetek részére is nyújtható támogatás
a támogatási összeg kimerüléséig.
19. A sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás
38. § (1) A  sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: támogatás)
a) beruházási támogatásként sportlétesítmény és multifunkcionális szabadidős létesítmény építéséhez,
bővítéséhez vagy korszerűsítéséhez,
b) működési támogatásként sportlétesítmény működéséhez
nyújtható.
(2) A támogatott sportlétesítmény, multifunkcionális szabadidős létesítmény építésével, bővítésével, korszerűsítésével,
működtetésével, üzemeltetésével történő megbízás odaítélése során átlátható és megkülönböztetésmentes módon
kell eljárni.
(3) A  támogatott sportlétesítményhez, multifunkcionális szabadidős létesítményhez a  felhasználók számára átlátható
és megkülönböztetésmentes módon kell hozzáférést biztosítani. A  beruházási költséget legalább 30%-ban
finanszírozó vállalkozás a  támogatott létesítményt kedvezőbb feltételek mellett használhatja, ha e  feltételeket
nyilvánossá teszik.
(4) A  támogatott sportlétesítmény nem állhat egyetlen hivatásos sportoló vagy hivatásos csapat kizárólagos
használatában. A létesítményt az éves időbeli kapacitás legalább 20%-ában más hivatásos vagy amatőr sportolónak
vagy csapatnak kell használnia.
(5) Ha a  támogatott sportlétesítményt hivatásos csapat használja, a  hivatásos csapat esetén alkalmazott díjszámítási
feltételeket nyilvánossá kell tenni.
39. § (1) Beruházási támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési
eredmény közötti különbséget.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni, és előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) Működési támogatás esetén a támogatás nem haladhatja meg a keletkező működési veszteséget.
 (4) A működési veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell megállapítani.
 (5) A (3) bekezdésben meghatározottak teljesítése visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (6) A  2 000 000 eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó támogatás esetén a  támogatás összege
az  (1)–(5)  bekezdésben meghatározott módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható, azzal, hogy
a támogatási intenzitás nem haladja meg az elszámolható költségek 80%-át.
40. § (1) A beruházási támogatás keretében az épületek, építmények értékét növelő költségek, valamint a  tárgyi eszköz és
az immateriális javak költsége számolható el.
(2) A  működési támogatás keretében a  sportlétesítmény által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerülő
működési költség (pl. az igénybe vett szolgáltatások és a karbantartás költsége, a bérleti díj, a személyi, az anyag-,
a kommunikációs, az energia- és az adminisztrációs költség) számolható el.
(3) Működési támogatás esetén az  értékcsökkenés és a  finanszírozási költségek olyan mértékben nem számolhatóak
el, amilyen mértékben az  értékcsökkenés, finanszírozás vagy az  értékcsökkenéssel, finanszírozással érintett tárgyi
eszközök, immateriális javak tekintetében a kedvezményezett beruházási támogatásban részesült.
20. A csekély összegű támogatás 41. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére a  csekély összegű támogatásokról szóló
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  200 000 eurónak,
közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő
vállalkozások esetén a  100 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve a  csekély összegű
támogatásokról szóló bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) A csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet
kedvezményezett az a vállalkozás, amely az igényelt támogatást a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági
rendelet 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak, vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A  kedvezményezettnek a  csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése
figyelembevételével – az ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia
kell a részére a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű
támogatások támogatástartalmáról.
21. A csekély összegű közszolgáltatási támogatás 42. § (1) Egy vállalkozás részére a  360/2012/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű közszolgáltatási
támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg
az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely a  támogatást a  360/2012/EU bizottsági rendelet
1. cikk (2) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha
az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy összeget.
(4) A  támogatás nem halmozható ugyanazon közszolgáltatáshoz kapcsolódó más ellentételezéssel, függetlenül attól,
hogy ez az ellentételezés uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásnak minősül-e.
(5) Az (1) bekezdés szerinti felső határ tekintetében a támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az azt
megelőző két pénzügyi évben odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell
figyelembe venni.
(6) A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeleteknek megfelelően nyújtott csekély
összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás kedvezményezettjének a (4)–(6) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására
alkalmas módon nyilatkoznia kell a  részére a  támogatás odaítélésének évében és az  azt megelőző két pénzügyi
évben nyújtott csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
22. A mezőgazdasági csekély összegű támogatás 43. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 25 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe
véve az 1408/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1408/2013/EU bizottsági rendelet
1. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak, vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) A  támogatás más csekély összegű támogatásról szóló rendeletnek megfelelően nyújtott csekély összegű
támogatással az adott csekély összegű támogatásról szóló rendeletben meghatározott felső határig halmozható.
(6) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(7) A  kedvezményezettnek az  1408/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1) és (2)  bekezdése figyelembevételével
– az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
23. A közszolgáltatásért járó ellentételezés 44. § (1) A  közszolgáltatásért járó ellentételezés (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a  közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett részére nyújtható, kivéve a  hulladékgazdálkodási
szolgáltatás ideiglenes ellátása esetén, mivel a nem rendszeres hulladékszállítás szabályairól és az ennek során eljáró
állami szervek kijelöléséről szóló 292/2013. (VII. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 292/2013. Korm. rendelet)
szerinti Koordináló szerv a 292/2013. Korm. rendelet 14. § (2) bekezdése alapján a szolgáltatási díj és az ideiglenes
ellátás ingatlanhasználó részére kiszámlázott díja közötti negatív különbözet, valamint – az  ellátás rendszerének
működtetésével összefüggő – igazolt többletköltségei megtérítését kérheti.
(2) A  támogatás csak olyan mértékben korlátozhatja a  versenyt, amely mindenképpen szükséges a  feladat hatékony
ellátásához.
(3) A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, ideértve az  észszerű nyereséget is. A  támogatás mértékét a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikke
szerint kell megállapítani.
(4) Ha a  kedvezményezett a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget
meghaladó támogatásban részesül, a túlkompenzációt visszafizeti. Ha a túlkompenzáció összege nem haladja meg
az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a  túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és levonható
az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(5) A  kedvezményezett a  támogatásról olyan elkülönített elszámolást vezet, amelyből a  (2)–(4)  bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
24. A személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés 45. § (1) A  személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés akkor nyújtható, ha a  közszolgáltatási szerződés megfelel
a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Személyszállítási törvény)
25. §-ában és az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében foglalt rendelkezéseknek.
(2) A  szolgáltató kiválasztásának összhangban kell állnia a  Személyszállítási törvény 23.  §-ában és az  1370/2007/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkében foglaltakkal.
(3) A szolgáltató ellentételezésének összhangban kell állnia a Személyszállítási törvény 30. §-ában és az 1370/2007/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkében és Mellékletében foglaltakkal.
(4) A  pályázati dokumentumoknak és a  közszolgáltatási szerződéseknek tartalmazniuk kell, hogy a  személyszállítási
közszolgáltatás végzésébe milyen mértékben vonható be alvállalkozó, figyelemmel arra, hogy a  személyszállítási
közszolgáltatás igazgatásával és ellátásával megbízott belső szolgáltató a  személyszállítási közszolgáltatás több
mint 50%-át maga nyújtja.
(5) Az a közszolgáltatási szerződés, amely egyidejűleg rendelkezik a személyszállítási közszolgáltatás megtervezéséről,
felépítéséről és működtetéséről, teljes alvállalkozói bevonást engedhet a  személyszállítási közszolgáltatások
működtetésére.
(6) A  támogatásból beszerzett tárgyi eszköz rendeltetésében az  amortizációs időszak végéig változás nem történhet,
használatából bármely szervezetnek az  uniós állami támogatási szabályokkal összeegyeztethetetlen gazdasági
előnye nem származhat.
25. A regionális beruházási támogatás 46. § (1) A  regionális beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) igénybevételének
feltétele, hogy a tervezett beruházás
a) olyan induló beruházásnak minősüljön, amelyet
aa) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalkozás,
vagy
ab) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen kis- és középvállalkozás, vagy
b) olyan új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházásnak minősüljön, amelyet az  Atr. 25.  §
(1) bekezdés d) pontja szerinti településen nagyvállalkozás
valósít meg.
(2) A nagyvállalkozások esetén a termelési folyamat alapvető megváltoztatásához a támogatás akkor vehető igénybe,
ha az  elszámolható költségek összege meghaladja a  korszerűsítendő tevékenységhez kapcsolódó eszközökre
a kérelem benyújtásának adóévét megelőző három adóévben elszámolt terv szerinti értékcsökkenés összegét.
(3) Meglévő létesítmény tevékenységének új tevékenységgel történő bővítését eredményező beruházáshoz
a  támogatás akkor vehető igénybe, ha az  elszámolható költségek legalább 200%-kal meghaladják az  eredeti
tevékenység keretében használt és az  új tevékenység keretében is használni tervezett eszközöknek a  beruházás
megkezdése előtti adóévben nyilvántartott könyv szerinti értékét.
(4) A beruházás megkezdésének napja
a) építési munka esetén az  építési naplóba történő első bejegyzés vagy az  építésre vonatkozó első
visszavonhatatlan kötelezettségvállalás időpontja,
b) tárgyi eszköz és immateriális javak beszerzése esetén
ba) a vállalkozás általi első, jogilag kötelező érvényűnek tekintett megrendelés napja,
bb) – a  ba)  alpont szerinti megrendelés hiányában – az  arra vonatkozóan megkötött, jogilag kötelező
érvényűnek tekintett szerződés létrejöttének a napja,
bc) – a ba) alpont szerinti megrendelés és a bb) alpont szerinti szerződés hiányában – a beruházó által
aláírással igazolt átvételi nap az  első beszerzett gép, berendezés, anyag vagy termék szállítását
igazoló okmányon,
c) létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás időpontja,
d) az a)–c) pontok közül több pont együttes megvalósulása esetén a legkorábbi időpont,
azzal, hogy nem tekintendő a beruházás megkezdésének a földterület megvásárlása, ha az nem képezi a beruházás
elszámolható költségét, valamint az előkészítő munka költségének felmerülése.
47. § (1) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  támogatott vállalkozás kötelezettséget vállal arra, hogy a  beruházással
létrehozott tevékenységet az  üzembe helyezés időpontjától számított legalább öt évig, kis- és középvállalkozás
esetén legalább három évig fenntartja.
(2) A beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét, vagy ha a beruházó kis- és középvállalkozásnak
minősül.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti követelmény nem akadályozza a  gyors technológiai változások miatt a  fenntartási
időszak alatt korszerűtlenné vált vagy meghibásodott tárgyi eszköz cseréjét, ha a  fenntartási időszak alatt
a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált vagy meghibásodott és
támogatásban már részesült tárgyi eszköz cseréjére a fenntartási időszakban a beruházó állami támogatásban nem
részesülhet. Az új eszköznek a lecserélt tárgyi eszközzel azonos funkcióval és azonos vagy nagyobb kapacitással kell
rendelkeznie, továbbá a gyártási időpontja nem lehet korábbi, mint a lecserélt tárgyi eszközé.
(4) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  beruházó az  elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból
biztosítja, továbbá a  teljes beruházás megvalósításához szükséges költségek forrását a  támogató számára
bemutatja.
(5) Regionális beruházási támogatás esetén a  támogatás odaítélését megelőzően – a  támogatási kérelemben és
a  támogatási szerződésben – a  kedvezményezett a  támogatás visszafizetésének terhe mellett nyilatkozik arról,
hogy a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben nem valósított meg áttelepítést abba a létesítménybe,
amelyben a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházást meg kívánja valósítani, és kötelezettséget vállal
arra, hogy a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházás befejezését követő legalább két évig nem kerül
sor a  létesítmény áttelepítésére abba a  létesítménybe, amelyben a  támogatási kérelem tárgyát képező induló
beruházást meg kívánja valósítani.
48. § Nem nyújtható támogatás
a) acélipari tevékenységhez,
b) hajógyártási tevékenységhez,
c) szénipari tevékenységhez,
d) szintetikusszál-ipari tevékenységhez,
e) ellenszolgáltatásért végzett légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő személy- vagy áruszállítási
szolgáltatás nyújtásához vagy a kapcsolódó infrastruktúrához,
f ) energiatermelési, energiaelosztási tevékenységhez és energetikai célú infrastruktúra létrehozását szolgáló
beruházáshoz,
g) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúratermékek termelését, feldolgozását és értékesítését szolgáló beruházáshoz,
h) széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez, kivéve a 49. §-ban meghatározott feltételekkel,
i) kutatási infrastruktúra fejlesztéséhez, kivéve az 51. §-ban meghatározott feltételekkel.
49. § (1) A  támogatási intenzitás legmagasabb mértéke az  egyes régiókban az  Atr. 25.  § (1)  bekezdésében meghatározott
mérték, figyelemmel a (2)–(6) bekezdésben foglaltakra.
(2) A támogatási intenzitás – a nagyberuházások kivételével – kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal, középvállalkozás
esetén 10 százalékponttal növelhető, ha a  beruházó a  kérelem benyújtásakor, valamint a  döntés meghozatalakor is
megfelel az adott vállalkozási méret feltételeinek.
(3) A támogatási intenzitás legmagasabb mértéke nagyberuházás esetén az Atr. 25. § (3) bekezdésében meghatározott
mérték.
(4) Nagyberuházás esetén az odaítélhető összes állami támogatás összegéből le kell vonni a beruházás megkezdését
megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban a  kedvezményezett által vagy a  kedvezményezettől
független harmadik félnek nem minősülő beruházó által azonos megyében megkezdett beruházáshoz vagy
beruházásokhoz odaítélt állami támogatás jelenértéken meghatározott összegét.
(5) Ha az  összeszámítási szabály figyelembevétele nélkül az  adott beruházáshoz nyújtható állami támogatás
jelenértéken kisebb, mint a  (4)  bekezdés szerint meghatározott támogatási összeg, akkor ez  a  kisebb összeg
az  odaítélhető állami támogatás felső korlátja. Ellenkező esetben állami támogatás a  (4)  bekezdésben
meghatározott összegig nyújtható.
(6) Annak kiszámításakor, hogy egy nagyberuházás elszámolható költsége eléri-e a  jelenértéken 50 000 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, a beruházás elszámolható költségeibe tartozó tételek vagy a létrehozott új munkahelyek
személyi jellegű ráfordításai közül a nagyobb értékűt kell elszámolható költségként figyelembe venni.
50. § (1) A támogatás keretében elszámolható
a) a beruházás érdekében felmerült tárgyi eszközök és immateriális javak költsége,
b) a beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltsége vagy
c) az  a) és b)  pontban szereplő költségtípusok kombinációja, ha az  így kapott összeg nem haladja meg
az a) és b) pont szerinti összeg közül a magasabbat.
 (2) Az elszámolható költség az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a következők szerint határozható meg
a) a tárgyi eszköznek az Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
b) immateriális javak esetén a  vagyoni értékű jogok és a  szellemi termékek (a továbbiakban: támogatható
immateriális javak) Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
c) létesítmény felvásárlása esetén a tárgyi eszközök és a támogatható immateriális javak vételára,
d) az ingatlan, gép, berendezés bérleti díjának a fenntartási időszak végéig elszámolt összege.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  beruházás üzembe helyezését követő háromszor háromszázhatvanöt
napon belül újonnan létrehozott munkahelyeken foglalkoztatott munkavállalók – Sztv. 79. §-a szerint elszámolható –
személyi jellegű ráfordításának – ide nem értve az egyéb személyi jellegű kifizetéseket – 24 havi összege számolható el
a munkakör betöltésének napjától számítva.
(4) A tárgyi eszköz bérléséhez kapcsolódó költség elszámolható, ha
a) a  földterületre vagy épületre vonatkozó bérleti jogviszony nagyvállalkozás esetén a  beruházás üzembe
helyezését követő legalább öt évig, kis- és középvállalkozás esetén a  beruházás üzembe helyezését követő
legalább három évig fennáll, és
b) a  pénzügyi lízing formájában beszerzett üzemre, gépre, berendezésre vonatkozó szerződés tartalmazza
az  eszköznek, legfeljebb a  fenntartási időszak végéig tartó bérleti időtartam lejáratakor történő
megvásárlására vonatkozó kötelezettséget.
(5) Tárgyi eszköz esetén az  elszámolható költséget a  szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az  a  beruházó és
a beruházótól nem független harmadik vállalkozás között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján
merült fel.
(6) Az immateriális javak költsége elszámolható, ha
a) azokat kizárólag a támogatásban részesült létesítményben használják fel,
b) az az Sztv. előírásai szerinti terv szerinti értékcsökkenési leírás alá esik,
c) azokat szokásos piaci feltételek mellett, a vevőtől független harmadik féltől vásárolják meg,
d) azok kis- és középvállalkozás esetén legalább három évig a beruházó eszközei között szerepelnek, és ahhoz
a projekthez kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották,
e) azok nagyvállalkozás esetén legalább öt évig a beruházó eszközei között szerepelnek, és ahhoz a projekthez
kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották, és
f ) azok költsége nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek legfeljebb 50%-át teszik ki.
(7) Nem minősül elszámolható költségnek
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszköz és immateriális javak költsége,
b) a  korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyre
a beruházó, más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe,
c) az  olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyet a  beruházó nehéz helyzetben
lévő vagy csődeljárás, felszámolás vagy kényszertörlési eljárás alatt álló beruházótól szerzett be,
d) a kérelem benyújtásának napja előtt felmerült költség, ráfordítás,
e) a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 4.  § 31/c.  pontja szerinti
személygépkocsi költsége és
f ) nagyvállalkozásnál a  korábban már bárki által használatba vett tárgyi eszköz költsége, kivéve létesítmény
felvásárlása esetén a beszerzett eszköz vételárát.
 (8) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti elszámolható költség esetén akkor nyújtható támogatás, ha
a) a beruházás a kedvezményezett vállalkozásnál foglalkoztatottak számának nettó növekedését eredményezi
a beruházás megkezdését megelőző 12 hónap átlagához képest,
b) a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül betöltik,
c) kis- és középvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással
létrejött új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább három évig az érintett területen
fenntartja, és
d) nagyvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással létrejött
új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább öt évig az érintett területen fenntartja.
(9) Ha a  tárgyi eszköz és az  immateriális javak beszerzéséhez a  vásárlást megelőzően már nyújtottak támogatást,
e tárgyi eszköz és immateriális javak költségét le kell vonni a létesítmény felvásárlásához kapcsolódó elszámolható
költségekből. Ha egy kisvállalkozást az  eredeti tulajdonos családtagjai vagy korábbi munkavállalók vesznek át,
a tárgyi eszköznek és az immateriális javaknak a vevőtől független harmadik féltől való megvásárlására vonatkozó
feltételnek nem kell teljesülnie.
51. § Kutatási infrastruktúra fejlesztéséhez akkor nyújtható támogatás, ha az  infrastruktúrához való hozzáférést több
felhasználó számára átlátható és megkülönböztetésmentes módon biztosítják.
52. § (1) A  támogatás széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez abban az  esetben nyújtható, ha a  beruházást olyan területen
valósítják meg, ahol nincs azonos kategóriájú infrastruktúra, és ahol a  piaci szereplő – egy ebből a  célból
meghirdetett nyilvános konzultáció keretében – nyilatkozik, hogy a  támogatási döntés meghozatalától számított
három éven belül piaci feltételek mellett nem tervez azonos kategóriájú infrastruktúrát kiépíteni.
(2) A hálózat üzemeltetője tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételek mellett a lehető legszélesebb körű aktív
és passzív nagykereskedelmi hozzáférést biztosítja a támogatott infrastruktúrához.
(3) A hálózat üzemeltetője a nagykereskedelmi hozzáférést az újgenerációs hozzáférési hálózat esetén fizikai átengedés
révén biztosítja.
(4) A kedvezményezettről és a támogatás összegéről a támogatást nyújtó nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes és
a technológiasemlegesség elvén alapuló pályáztatás alapján dönt.
26. A kis- és középvállalkozásnak nyújtott beruházási támogatás
53. § (1) A  kis- és középvállalkozásnak nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) kis- és középvállalkozás induló beruházásához nyújtható.
(2) A  támogatási intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 20%-át,
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át.
(3) A támogatás keretében
a) a tárgyi eszközre és immateriális javakra irányuló beruházási költsége,
b) a közvetlenül a beruházási projekt által létrehozott munkahelyek két évre számított, becsült bérköltsége,
c) – ha a kapott összeg nem haladja meg az a) és b) pont szerinti összeg közül a magasabbat, akkor – az a) és
b) pontban szereplő költségtípusok kombinációja
számolható el. (4) A  támogatás az  50.  § (2), (3) és (5)  bekezdése, (6)  bekezdés a)–d)  pontja, (7)  bekezdés a)–d)  pontja, (8)  bekezdés
a)–c) pontja, valamint (9) bekezdése szerinti feltételekkel nyújtható.
(5) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti elszámolható költség esetén akkor nyújtható támogatás, ha a  kis- és
középvállalkozás a  beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a  beruházással létrejött új munkahelyeket
a munkahely első betöltésétől számított legalább három évig fenntartja.
(6) A beruházás megkezdésének napja a 46. § (4) bekezdése szerint kerül meghatározásra.
27. A képzési támogatás 54. § (1) A képzési támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás
a) megváltozott munkaképességű munkavállaló vagy hátrányos helyzetű munkavállaló részére nyújtott képzés
esetén 10 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 10 százalékponttal,
c) kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
(3) A támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 70%-áig növelhető.
 (4) A támogatás keretében elszámolható
a) az  oktatók személyi jellegű költsége azokra az  órákra vonatkozóan, amikor az  oktatók részt vesznek
a képzésen,
b) – a  képzési projekthez való hozzájárulásuk arányában – az  oktatóknak és a  képzés résztvevőinek
a  közvetlenül a  képzési projekthez kapcsolódó működési költségei, különösen a  közvetlenül a  projekthez
kapcsolódó útiköltség és szállásköltség, anyagok és fogyóeszközök, az  eszközök és berendezések
értékcsökkenése, kizárólag a képzési projekt céljaira való használatuk mértékéig,
c) a képzési projekthez kapcsolódó tanácsadás költsége és
d) a  képzésben részt vevők személyi jellegű ráfordításai és az  általános közvetett költségek, mint például
adminisztrációs költségek, bérleti díj, rezsiköltségek, azokra az órákra vonatkozóan, amikor a képzésben részt
vevők részt vesznek a képzésen.
(5) Nem nyújtható támogatás a kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfeleléshez.
28. A kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás
55. § (1) A  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában
a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A  támogatás keretében a  vállalkozásnak valamely kiállításon vagy vásáron való részvételekor felmerülő,
a kiállítóhelyiség bérletével, felállításával és működtetésével kapcsolatos költség számolható el.
29. A kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás
56. § (1) A  kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatás keretében a külső szakértő által nyújtott tanácsadási szolgáltatás költsége számolható el, azzal, hogy
az  érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység, és nem kapcsolódhat
a vállalkozás szokásos működési költségeihez.
30. A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás
57. § (1) A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) beruházási, működési vagy zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatásként nyújtható.
(2) A  támogatás – a  nyomtatott vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kivételével –
a következőkhöz nyújtható:
a) múzeum, levéltár, könyvtár, művészeti és kulturális központ vagy kulturális tér, színház, filmszínház, operaház,
koncertterem, egyéb élő előadásokat bemutató szervezet, filmművészeti örökséggel foglalkozó intézmény és
egyéb hasonló művészeti és kulturális infrastruktúra, szervezet és intézmény,
b) tárgyi kulturális örökség, régészeti lelőhely, emlékmű, történelmi emlékhely és épület, a kulturális örökséghez
kapcsolódó természeti örökség, kulturális vagy természeti örökséggé nyilvánított örökség,
c) a szellemi kulturális örökség valamennyi formája (pl. népi hagyományok, kézművesség),
d) művészeti vagy kulturális esemény, előadás, fesztivál, kiállítás és hasonló kulturális tevékenység,
e) kulturális és művészeti oktatási tevékenység, a  kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének és
támogatásának jelentőségét tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó program, ideértve az  új
technológiák alkalmazását is e célokra,
f ) zenei és irodalmi alkotások alkotása, szerkesztése, gyártása, terjesztése, digitalizálása, kiadása és fordítása.
58. § (1) Beruházási támogatás esetén a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költség és a  beruházás
megvalósításából származó működési eredmény közötti különbséget, azzal, hogy az  infrastruktúra üzemeltetője
– a támogatást nyújtó döntésétől függően – jogosult észszerű nyereséget szerezni.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni, és előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) A beruházási támogatás elszámolható költségei az immateriális javak és a tárgyi eszköz következő költségei:
a) az  infrastruktúra építésének, korszerűsítésének, bővítésének, megvásárlásának, megőrzésének és
fejlesztésének költsége, ha az  infrastruktúra időbeli vagy térbeli kapacitását évente legalább 80%-ban
kulturális célra használják,
b) a kulturális örökség megszerzésének költsége (pl. a lízingdíj, a kapcsolódó illetékek vagy a kulturális örökség
áthelyezésének költsége),
c) a  tárgyi és szellemi kulturális örökség védelmének, megőrzésének, újjáépítésének és helyreállításának
költsége (pl. a  megfelelő körülmények között történő tárolás költsége, a  speciális eszközök, anyagok
használatából fakadó többletköltség, valamint a  dokumentációs, kutatási, digitalizálási és publikációs
költség),
d) a  közönség kulturális örökséghez való hozzáférésének javítását szolgáló intézkedések költsége
(pl. a  digitalizálással és egyéb új technológiákkal, a  speciális szükségletű személyek hozzáférési
lehetőségeinek javításával kapcsolatos, valamint a  prezentációk, programok és látogatók tekintetében
a kulturális sokszínűség elősegítésével kapcsolatos költség),
e) a kulturális projektek és tevékenységek, együttműködési és csereprogramok, valamint ösztöndíjak költsége
(pl. a kiválasztási eljárással kapcsolatos marketing és a projekt eredményeként közvetlenül felmerülő költség).
59. § (1) Működési támogatás esetén a  támogatás nem haladhatja meg a  releváns időszakban keletkező működési
veszteséget.
(2) Működési támogatás esetén a támogatás a működési veszteségen felül fedezetet nyújthat az észszerű nyereségre is.
 (3) A működési veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni.
 (4) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározottak teljesítése visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag is
biztosítható.
 (5) A működési támogatás elszámolható költségei: a) a  kulturális intézmény vagy örökségi helyszín állandó vagy időszakos tevékenységéhez (pl. kiállításokhoz,
előadásokhoz, rendezvényekhez és hasonló kulturális tevékenységekhez) kapcsolódó, a  szokásos
üzletmenetben felmerülő költség,
b) a kulturális és művészeti oktatási tevékenység költsége, a kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének
és népszerűsítésének fontosságát tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok költsége
(pl. az új technológiák e célokra történő alkalmazásának költsége),
c) a  közönség kulturális intézményhez vagy örökségi helyszínhez és tevékenységhez való hozzáférésének
javítását szolgáló költség (pl. a digitalizálással, egyéb új technológiákkal és a speciális szükségletű személyek
hozzáférési lehetőségeinek javításával kapcsolatos költség),
d) közvetlenül a kulturális projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó működési költség, így különösen
da) az ingatlanok és kulturális helyszínek bérletének, lízingjének költsége,
db) a  kulturális projektekhez vagy tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó utazási, anyag- és
felszerelési költség,
dc) a kiállítások és díszletek építészeti elemeinek költsége,
dd) az eszközökhöz, szoftverekhez és felszerelésekhez igénybe vett hitel vagy lízing költsége,
de) az  eszközök, szoftverek, felszerelések amortizációja, ha e  költséget nem fedezte beruházási
támogatás,
df ) szerzői jogi védelem alatt álló alkotásokhoz és egyéb kapcsolódó szellemi tulajdonjogi védelem
alatt álló tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozó jogokkal kapcsolatos költség,
dg) a marketing költsége,
dh) a projekt vagy tevékenység eredményeként közvetlenül felmerült költség,
e) a kulturális intézmény, örökségi helyszín vagy projekt személyi jellegű ráfordítása,
f ) a  külső tanácsadással és külső szolgáltatók által biztosított támogató szolgáltatásokkal kapcsolatos,
közvetlenül a projekt eredményeként felmerülő költség. 60. § A  2 000 000 eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó beruházási vagy működési támogatás esetén
a  támogatás összege az  58.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint az  59.  § (1)–(4)  bekezdésében meghatározott
módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható, azzal, hogy a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 80%-át.
61. § (1) Az 57. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti tevékenységekhez nyújtott támogatás esetén
a) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70%-át, vagy
b) a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  projektből származó bevételek
jelenértékének különbségét, azzal, hogy a  bevételeket az  elszámolható költségekből előzetesen vagy
visszafizetési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(2) A zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás keretében
a) a szerző díjazása (pl. szerzői joggal kapcsolatos költség),
b) a fordító díjazása,
c) a szerkesztő díjazása,
d) az egyéb szerkesztési költség (pl. korrektúrázás, javítás, lektorálás),
e) az elrendezés és nyomdai előkészítés költsége és
f ) a nyomtatás vagy elektronikus közzététel költsége
számolható el.
31. A mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai segítségnyújtáshoz nyújtott támogatások
közös szabályai
62. § (1) A  mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai segítségnyújtáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím
vonatkozásában a továbbiakban együtt: támogatás)
a) tudástranszfer és tájékoztatási tevékenységhez és
b) tanácsadási szolgáltatásokhoz
vehető igénybe.
(2) A támogatást a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő valamennyi kedvezményezett igénybe veheti.
 (3) A  technikai segítségnyújtást termelői csoport vagy egyéb szerv is végezheti, azzal, hogy ebben az  esetben
a  tagság nem lehet feltétele a  szolgáltatáshoz való hozzáférésnek. A  tagsággal nem rendelkező személy által
az érintett csoport vagy szervezet adminisztrációs költségeinek fedezése céljából fizetett hozzájárulás mértékének
a szolgáltatásnyújtás költségeire kell korlátozódnia.
32. Tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás 63. § (1) A  tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységhez nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a továbbiakban: támogatás) keretében
a) a  szakképzéshez és a  készségek elsajátításához, valamint a  demonstrációs és tájékoztatási tevékenységek
megszervezéséhez kapcsolódó tevékenység költsége,
b) a résztvevők utazási és szállásköltsége napidíja és
c) a résztvevők távolléte idejére felmerült helyettesítéssel kapcsolatos költség
számolható el.
(2) A  támogatási intenzitás az  (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti támogatás esetében nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 100%-át.
(3) Az  (1)  bekezdés a) és c)  pontja szerinti támogatás vonatkozásában közvetlen kifizetés a  tudástranszfert vagy
a tájékoztatási tevékenységet megvalósító szolgáltató részére teljesíthető.
33. A tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás 64. § (1) A tanácsadási szolgáltatáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) alapján
a  kedvezményezettek tanácsadási szolgáltatásokat vehetnek igénybe beruházásuk gazdasági és környezeti
teljesítményének javítása, valamint éghajlatkímélőbbé és az  éghajlatváltozással szemben ellenállóbbá tétele
érdekében.
(2) A tanácsadásnak az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 5.  cikke szerinti prioritások közül legalább egyhez kapcsolódnia kell, és ki kell
terjednie
a) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 91–95.  cikkében
meghatározott, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekből vagy az  ugyanott szereplő, a  jó
mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokból következő kötelezettségekre,
b) a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és
a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) 4. cikk
(1) bekezdés c) pontja szerinti mezőgazdasági terület, valamint  43–47. cikkében meghatározott, az éghajlatra
és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok fenntartására,
c) a  korszerűsítést, a  versenyképesség fokozását, az  ágazati integrációt, az  innovációt, a  piacorientáltságot,
valamint a vállalkozásösztönzést szolgáló intézkedésekre,
d) a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikk (3) bekezdésében foglaltak végrehajtása céljából
a tagállamok által meghatározott követelményekre,
e) a  növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a  79/117/EGK és a  91/414/EGK tanácsi irányelvek
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
55.  cikke végrehajtása céljából a  tagállamok által megállapított követelményeknek és a  peszticidek
fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló,
2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14.  cikke szerinti, az  integrált
növényvédelemre vonatkozó általános elveknek való megfelelésre,
f ) a munkahelyi vagy a mezőgazdasági üzemhez kapcsolódó biztonsági előírásnak való megfelelés teljesítésére
vagy
g) az  olyan mezőgazdasági termelő számára történő szaktanácsadásra – ideértve a  gazdasági és környezeti
fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadást is –, aki első alkalommal kezd gazdálkodásba.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottakon túlmenően a tanácsadás kiterjedhet
a) az  1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I.  melléklete szerint az  éghajlatváltozás
mérséklésével, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel és a vízvédelemmel,
b) a mezőgazdasági üzem gazdasági és környezeti teljesítményével, a versenyképességi szempontokkal
összefüggő kérdésekre is.
(4) A támogatás vonatkozásában közvetlen kifizetés a tanácsadási szolgáltató részére teljesíthető.
 (5) A támogatás összege tanácsadásonként nem haladhatja meg az 1500 eurónak megfelelő forintösszeget.
 (6) A  támogatásnak – objektív módon meghatározott feltételek alapján – az  érintett területen működő valamennyi
támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie. 34. Mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás
65. § (1) A  mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) célja olyan promóciós tevékenység támogatása, amely
a nyilvánosságnak a mezőgazdasági termékek jellemzőiről történő tájékoztatására vagy a gazdasági szereplőknek,
illetve fogyasztóknak a szóban forgó mezőgazdasági termék megvásárlásának ösztönzésére irányul.
(2) A  promóciós tevékenységnek a  minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékekre kell összpontosítania,
vagy általános jellegűnek kell lennie, és az  érintett terméktípus valamennyi termelőjének javát kell szolgálnia.
A  promóciós tevékenységnek meg kell felelnie a  fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról,
az  1924/2006/EK és az  1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a  87/250/EGK
bizottsági irányelv, a  90/496/EGK tanácsi irányelv, az  1999/10/EK bizottsági irányelv, a  2000/13/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek,
valamint a  belső piacon és harmadik országokban megvalósított, mezőgazdasági termékekre vonatkozó
tájékoztatásnyújtási és promóciós intézkedésekről, és a 3/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2014. október 22-i 1144/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek.
(3) Promóciós tevékenységet termelői csoport vagy egyéb szervezet is végrehajthat, de ebben az  esetben nem
szabható feltételéül az  e  csoportban vagy szervezetben való tagság. Továbbá az  érintett csoport vagy szervezet
adminisztrációs költségeihez történő hozzájárulás mértékének a promóciós intézkedés végrehajtásának költségeire
kell korlátozódnia.
(4) A támogatás alapján elszámolható költségnek minősül
a) a  kis- és középvállalkozásnak minősülő kedvezményezett vonatkozásban a  verseny, kereskedelmi vásár és
kiállítás szervezésével és az  azon való részvétellel kapcsolatos alábbi költségek, feltéve, hogy a  támogatás
– objektív módon meghatározott feltételek mellett – elérhető az  érintett területen működő valamennyi
jogosult számára:
aa) részvételi díj;
ab) útiköltség és az állat szállításának költsége;
ac) az eseményt hirdető kiadvány és honlap költsége;
ad) helyiség és stand bérleti díja, valamint a stand felállításának és lebontásának költsége;
ae) jelképes díj, versenydíjanként és győztesenként legfeljebb 1000 eurónak megfelelő forintösszeg
értékben, amely – a díj kiosztásának igazolását követően – a promóciós intézkedés végrehajtójának
is kifizethető, feltéve, ha a díjat ténylegesen kiosztották;
b) az  egy adott régióban működő vagy egy adott terméket előállító termelőket tényszerű információk
közzététele útján ismertető, a  nyomtatott és az  elektronikus médiában megjelenő kiadvány, illetve honlap,
továbbá az elektronikus médiában, rádióban vagy televízióban megjelenő anyag költsége, azzal a feltétellel,
hogy a közzétett információk részrehajlástól mentesek, és valamennyi termelő azonos feltételekkel kerülhet
be az ismertető anyagba;
c) a tudományos ismeret és tényszerű információ terjesztésének költsége:
ca) más tagállamból és harmadik országból származó mezőgazdasági termék előtt nyitva álló
minőségrendszer;
cb) generikus mezőgazdasági termék és táplálkozástani előny, valamint ajánlott felhasználása;
d) a  médiában vagy kiskereskedelmi egységben szervezett, célzott fogyasztói promóciós kampány, valamint
a közvetlenül a fogyasztónak kiosztott promóciós anyag költsége.
(5) A támogatási intenzitás
a) a (4) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott költségek tekintetében nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 100%-át;
b) a  (4)  bekezdés d)  pontjában említett, 8.  § szerinti minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékekre
összpontosító promóciós kampányok esetében a  kampány elszámolható költségeinek 50%-a, de ha
az  adott ágazat legalább 50%-ban hozzájárul a  költségekhez, akkor a  hozzájárulás formájától függetlenül
az elszámolható költségek 100%-a;
c) az általános jellegű promóciós kampányok esetében az elszámolható költségek 100%-a.
 (6) A  támogatás természetben vagy a  kedvezményezettnél ténylegesen felmerült költségek visszatérítésének
formájában nyújtható.
 (7) Természetben nyújtott támogatás esetében a  támogatás keretében nem nyújthatók közvetlen kifizetések
a kedvezményezettek számára, és azt a promóciós intézkedések végrehajtója számára kell kifizetni.
 (8) Az  5 000 000 euró összegnek megfelelő forintösszeget meghaladó éves költségvetéssel rendelkező promóciós
kampányt az  agrár- és erdészeti iránymutatásnak megfelelően egyedileg kell bejelenteni az  Európai Bizottság
részére.
(9) A  (4)  bekezdés c)  pontjában említett promóciós tevékenység és a  (4)  bekezdés d)  pontjában említett promóciós
kampány és különösen az  általános jellegű, az  érintett terméktípus valamennyi termelőjének javát szolgáló
promóciós tevékenység során nem említhető meg semmilyen konkrét vállalat, márkanév vagy származás.
A  (4)  bekezdés d)  pontjában említett promóciós kampányt nem lehet egy vagy több konkrét vállalat termékeire
szűkíteni.
(10) A  (9)  bekezdésben meghatározott, származásra való hivatkozás korlátozása nem vonatkozik a  (4)  bekezdés
c) és d)  pontjában említett azon promóciós tevékenységre és promóciós kampányra, amelyek a  8.  § szerinti
minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékre összpontosítanak, és amennyiben
a) a promóciós tevékenység az Európai Unió által elismert elnevezésre összpontosít, feltéve, hogy a hivatkozás
pontosan megegyezik az Európai Unió által bejegyzett hivatkozással;
b) a  tevékenység az  Európai Unió által elismert elnevezéseken alapuló minőségrendszertől eltérő
minőségrendszer hatálya alá tartozó termékre feltéve, hogy az  az üzenetben másodlagos, vagy annak
fogyasztására való ösztönzésre irányul.
35. Széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez nyújtott beruházási támogatás
66. § (1) A  széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a továbbiakban: támogatás) az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
(2) A kedvezményezettről és a támogatás összegéről a támogatást nyújtó nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes és
a technológiasemlegesség elvén alapuló pályáztatás alapján dönt.
(3) A támogatás keretében
a) a szükséges aktív és passzív széles sávú infrastruktúra kiépítésének beruházási költsége,
b) a széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez kapcsolódó mélyépítési munkák beruházási költsége,
c) a széles sávú alaphálózat kiépítésének beruházási költsége és
d) a nagy sebességű újgenerációs hozzáférési hálózat kiépítésének beruházási költsége számolható el.
(4) Az  elszámolható költségek (3)  bekezdés szerinti megállapításának alternatívájaként a  projekthez kapcsolódó
támogatás maximális összege a (2) bekezdésben előírt pályáztatási eljárás alapján is meghatározható.
67. § (1) A  támogatás széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez abban az  esetben nyújtható, ha a  beruházás olyan területre
irányul, ahol nincs azonos kategóriájú infrastruktúra (pl. széles sávú alaphálózat, újgenerációs hozzáférési hálózat),
és ahol a  piaci szereplő – egy ebből a  célból meghirdetett nyilvános konzultáció keretében – nyilatkozik, hogy
a támogatási intézkedés tervezetének közzétételétől számított három éven belül piaci feltételek mellett nem tervez
a támogatott infrastruktúrával azonos kategóriájú infrastruktúrát kiépíteni.
(2) Alépítmény építéséhez abban az  esetben nyújtható támogatás, ha az  alépítmény több kábelhálózatnak és
különböző hálózati topológiáknak is helyet biztosít.
68. § (1) A hálózat üzemeltetője tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételek mellett a lehető legszélesebb körű aktív
és passzív nagykereskedelmi hozzáférést biztosít a támogatott infrastruktúrához.
(2) A hálózat üzemeltetője a nagykereskedelmi hozzáférést az újgenerációs hozzáférési hálózat esetén fizikai átengedés
révén biztosítja.
(3) A hálózat üzemeltetője a nagykereskedelmi hozzáférést legalább hét éven keresztül biztosítja. Az alépítményekhez
és a tartóoszlopokhoz való hozzáférés joga időben nem korlátozható.
(4) A  nagykereskedelmi hozzáférés díját a  hálózat üzemeltetője a  nemzeti szabályozó hatóság árazási elvei és
Magyarország vagy az  Európai Unió összehasonlítható, versenyképesebb területeinek referenciaértékei alapján,
a hálózat üzemeltetője által kapott támogatás figyelembevételével határozza meg.
69. § A 10 000 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó projekt esetén a támogatást nyújtó a kedvezményezett
indokolatlan mértékű profitszerzésének megakadályozása érdekében ellenőrzési és visszafizetési mechanizmust
alkalmaz.
36. Helyi infrastruktúrára irányuló támogatás 70. § (1) A  helyi infrastruktúra kiépítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a  továbbiakban: támogatás) olyan infrastrukturális fejlesztéshez nyújtható, amely helyi szinten hozzájárul
a gazdasági és fogyasztói környezet javításához, valamint az ipari bázis korszerűsítéséhez és fejlesztéséhez.
(2) A  támogatás olyan infrastruktúra-fejlesztésre nyújtható, amelyre – a  regionális beruházási támogatás kivételével –
nem nyújtható támogatás a 651/2014/EU bizottsági rendelet egyéb cikkei alapján.
(3) A támogatás keretében immateriális javak és tárgyi eszközök költsége számolható el.
 (4) A  támogatott energiahatékony létesítmény építésével, bővítésével, korszerűsítésével, működtetésével,
üzemeltetésével történő megbízás odaítélése során átlátható és megkülönböztetésmentes módon, a  vonatkozó
jogszabályok figyelembevételével kell eljárni.
(5) A  támogatott energiahatékony létesítményhez a  felhasználók számára átlátható és megkülönböztetésmentes
módon kell hozzáférést biztosítani.
(6) A támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének
a különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből megalapozott előrejelzések alapján előzetesen
vagy visszafizetési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
37. A belvízi kikötő fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatás
71. § (1) A  belvízi kikötő fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) belvízi kikötő
a) kikötői infrastruktúrájának és hozzáférési infrastruktúrájának létrehozására, cseréjére vagy korszerűsítésére
irányuló beruházáshoz, valamint
b) kotrásához
nyújtható. (2) A támogatás keretében az (1) bekezdés szerinti tevékenységekhez kapcsolódó költségek számolhatók el, beleértve
a tervezés költségeit.
(3) Nem számolhatók el a  szállítással össze nem függő tevékenységekhez, így különösen a  kikötő területén működő
ipari gyártólétesítményekhez, irodahelyiségekhez és üzletekhez, valamint a  kikötői felépítményekhez kapcsolódó
költségek.
72. § (1) A támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás, illetve a kotrás működési
eredményének a különbségét.
(2) A működési eredmény mértékét megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni, és
a) előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
levonni az elszámolható költségekből.
(3) A maximális támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át.
 (4) A  kétmillió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó támogatás esetén a  támogatás összege
az  (1)–(3) bekezdésben meghatározott módszertől eltérően is meghatározható, azzal, hogy a támogatási intenzitás
nem haladhatja meg az elszámolható költségek 80%-át.
73. § (1) A  kikötői infrastruktúra működtetésével, építésével vagy fejlesztésével harmadik felet megbízni, a  kikötői
infrastruktúrát bérbe adni vagy a  kikötői infrastruktúra működtetését, építését vagy fejlesztését koncesszióba
adni csak átlátható és megkülönböztetésmentes módon, versenyeztetés útján és a  vonatkozó jogszabályok
betartásával lehet. A  versenyeztetés során a  megbízás vagy koncesszió tárgyát illetően nem írható elő olyan,
a pályázó által teljesítendő feltétel vagy kötelezettség, amely a pályázót a kikötői infrastruktúra saját céljaira történő
hasznosításában korlátozná, kivéve, ha a korlátozás jogszabályból vagy hatósági határozatból ered.
(2) Ha a  kikötői infrastruktúra felhasználása (bérlése) nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítése
érdekében szükséges, arra versenyeztetés nélkül az  elektronikus hírközlésről szóló törvény és a  vonatkozó
jogszabályok betartásával kerülhet sor.
(3) A  kikötői infrastruktúrához való hozzáférést az  érdekelt felhasználók számára egyenlő és piaci feltételek mellett,
megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani.
38. Regionális repülőterekre irányuló támogatás 74. § (1) A  repülőtérnek valamennyi potenciális felhasználó előtt nyitva kell állnia. Fizikailag korlátozott kapacitás esetén
az allokálásra releváns, objektív, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kerül sor.
(2) Nem nyújtható támogatás meglévő repülőtér áttelepítéséhez vagy új személyforgalmi repülőterek létesítéséhez,
beleértve a meglévő repülőterek személyforgalmi repülőtérré történő átalakítását is.
(3) Az érintett beruházás nem haladhatja meg az észszerű forgalmi előrejelzések alapján a középtávon várt forgalom
fogadásához szükséges mértéket.
(4) Nem nyújtható beruházási támogatás meglévő, a  Közösségben a  légi járatok működtetésére vonatkozó közös
szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban:
1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) 2. cikk 16. pontjában meghatározott menetrend szerinti légi
járatokat üzemeltető repülőtértől 100 kilométeren belül elhelyezkedő és onnan gépjárművön, buszon, vonaton
vagy nagysebességű vonaton 60 percen belül megközelíthető repülőtérnek.
(5) A  (3) és (4)  bekezdés nem alkalmazandó azokra a  repülőterekre, amelyeknek az  átlagos éves utasforgalma
a  támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben nem haladta meg a  200 000 főt, amennyiben
a  beruházási támogatás következtében a  repülőtér átlagos éves utasforgalma valószínűsíthetően nem emelkedik
200 000 fő fölé a  támogatás odaítélését követő két pénzügyi évben. Az  ilyen repülőtereknek nyújtott beruházási
támogatásnak vagy a (11) bekezdésnek vagy a (13) és (14) bekezdéseknek kell megfelelnie.
(6) A  (4)  bekezdés nem alkalmazandó, ha a  beruházási támogatást meglévő, az  1008/2008/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 2.  cikk 16.  pontjában meghatározott menetrend szerinti légi járatokat üzemeltető repülőterektől
100 kilométeren belül elhelyezkedő repülőtérnek nyújtják, feltéve, hogy az  érintett többi meglévő repülőtér
mindegyike és a támogatásban részesülő repülőtér közötti teljes utazási idő szükségképpen tengeri úton legalább
90 perc, vagy ahhoz légi közlekedést kell igénybe venni.
(7) Nem nyújtható beruházási támogatás olyan repülőtérnek, amelynek az  átlagos éves utasforgalma a  támogatás
tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben meghaladta a  hárommillió főt. A  beruházási támogatás
a  tényleges odaítélését követő két pénzügyi évben valószínűsíthetően nem okozhatja a  repülőtér átlagos éves
utasforgalmának hárommillió fő fölé emelkedését.
(8) Nem nyújtható támogatás azoknak a  repülőtereknek, amelyeknek az  átlagos éves teherforgalma az  e  paragrafus
szerinti támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben meghaladta a  200 000 tonnát.
A támogatás az odaítélését követő két pénzügyi évben valószínűsíthetően nem okozhatja a repülőtér átlagos éves
teherforgalmának 200 000 tonna fölé emelkedését.
(9) A  beruházási támogatási összeg nem haladhatja meg az  elszámolható költségeknek és a  beruházás működési
eredményének a  különbségét. A  működési eredményt az  elszámolható költségekből megalapozott előrejelzések
alapján előzetesen vagy visszafizetési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(10) Az elszámolható költségek a repülőtéri infrastruktúrába eszközölt befektetésekhez kapcsolódó költségek, beleértve
a tervezési költségeket is.
(11) A beruházási támogatás összege nem haladhatja meg
a) az  elszámolható költségek 50%-át azon repülőterek esetében, amelyeknek átlagos éves utasforgalma
a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben egymillió és hárommillió fő között alakult;
b) az  elszámolható költségek 75%-át azon repülőterek esetében, amelyeknek az  átlagos éves utasforgalma
a támogatás tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben nem haladta meg az egymillió főt.
 (12) Távoli területeken elhelyezkedő repülőterek esetében a  (11)  bekezdésben meghatározott maximális támogatási
intenzitás 20 százalékponttal növelhető.
 (13) Nem nyújtható működési támogatás olyan repülőtérnek, amelynek átlagos éves utasforgalma a  támogatás
tényleges odaítélését megelőző két pénzügyi évben meghaladta a 200 000 főt.
 (14) A működési támogatás összege nem haladhatja meg a támogatási időszak során keletkezett működési veszteséget
és észszerű nyereséget fedező összeget. A  támogatás kifizetése történhet előzetesen rögzített időszakos
részletfizetés formájában, amely esetében a részletek összege a támogatásnyújtás időtartama alatt nem növelhető,
vagy a bekövetkezett működési veszteség alapján utólagosan megállapított összegek folyósítása útján.
(15) Nem nyújtható működési támogatás olyan naptári évre vonatkozóan, amely során a  repülőtér átlagos éves
utasforgalma meghaladja a 200 000 főt.
(16) A működési támogatás nyújtását nem lehet olyan feltételhez kötni, hogy a kedvezményezettnek megállapodást kell
kötnie bizonyos légitársaságokkal a repülőtéri díjakról, a marketing jellegű kifizetésekről vagy a légitársaságok adott
repülőtéren végzett tevékenységének egyéb pénzügyi vonatkozásairól.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 75. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
76. § E rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352, 2013.12.24., 1. o.),
b) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott
csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet,
c) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 114, 2012.4.26., 8. o.),
d) a  651/2014/EU rendeletnek a  kikötői és repülőtéri infrastruktúrákra irányuló támogatás, a  kultúrát és
a  kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra és a  sportlétesítményekre és multifunkcionális
szabadidős létesítményekre nyújtott támogatásra vonatkozó bejelentési határértékek, továbbá a  legkülső
régiókban biztosított regionális működési támogatási programok tekintetében, valamint a  702/2014/EU
rendeletnek a támogatható költségek összegének meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló
2017. június 14-i 2017/1084/EU bizottsági rendelettel (HL L 156, 2017.6.20., 1. o.) módosított, a  Szerződés
107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé
nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187, 2014.6.26., 1. o.)
I. és II. fejezete, valamint 13–14. cikke, 17. cikke, 18. cikke, 19. cikke, 22. cikke, 25. cikke, 26. cikke, 28. cikke,
29. cikke, 31. cikke, 37. cikke, 38. cikke, 41. cikke, 46. cikke, 48. cikke, 49. cikke, 52. cikke, 53. cikke, 55. cikke,
56. cikke, 56a. cikke, 56c. cikke,
e) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat
(HL L 7, 2012.1.11., 3. o.),
f ) a  vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az  1191/69/EGK és az  1107/70/EGK tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (HL L 315, 2007.12.3., 1. o.),
g) a  Győr–Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztését engedélyező, SA.38478 (2014/N) sz. bizottsági
határozat,
h) a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós
iránymutatásnak megfelelően jóváhagyott, SA.46515 sz. bizottsági határozat,
i) a  környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a  614/2007/EK rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1293/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikke,
j) a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós
iránymutatásnak megfelelően jóváhagyott, SA.37599 sz. bizottsági határozat
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 77. § Hatályát veszti a  fejezeti és az  egyes központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló
37/2018. (XII. 28.) ITM rendelet.
78. § Hatályát veszti az  intézményi kezességi díjtámogatások felhasználásáról és kezeléséről szóló 79/2013. (XII. 21.)
NFM rendelet.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter