text:
4/2010. (I. 19.) OKM rendelete a pedagógiai szakszolgálatokról.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 97. § b) pontjában, valamint a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
94. § (1) bekezdés b), d), i) és n) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről
 szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya – fenntartótól függetlenül – kiterjed
a) az óvodákra,
b) az általános iskolákra, a szakiskolákra, a gimnáziumokra és a szakközépiskolákra, a gyógypedagógiai, a konduktív
pedagógiai nevelési-oktatási intézményekre, a diákotthonokra és a kollégiumokra [az a)–b) pont alattiak
a továb biak ban együtt: nevelési-oktatási intézmény],
c) a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottságokra, valamint az országos szakértői és
rehabilitációs tevékenységet végző bizottságokra (a továb biak ban együtt: szakértői és rehabilitációs bizottság),
d) a gyógypedagógiai tanácsadó, korai fejlesztő és gondozó központokra,
e) a nevelési tanácsadókra,
f) a logopédiai intézetekre,
g) a továbbtanulási, pályaválasztási tanácsadókra,
h) a konduktív pedagógiai intézményekre,
i) a korai fejlesztés és gondozás, illetve a fejlesztő felkészítés feladataiban részt vevő bölcsődékre,
j) a korai fejlesztés és gondozás, a fejlesztő iskolai oktatás, illetve a fejlesztő felkészítés feladataiban részt vevő
gyermekotthonokra, a fogyatékosok ápoló, gondozó otthonaira, fogyatékosok rehabilitációs intézményeire,
fogyatékosok nappali ellátást nyújtó intézményeire,
k) a többcélú intézményekre, ha bármelyik, az a)–j) pontban felsorolt intézmény feladatait ellátják [az a)–k) pont
alattiak a továb biak ban együtt: közoktatási intézmény; a c)–j) pont alattiak, továbbá az k) pont alatti, ha
a c)–j) pont alatt felsorolt bármelyik intézmény feladatait ellátja, a továb biak ban együtt: pedagógiai szakszolgálat
intézménye],
l) az Oktatási Hivatalra,
m) az Eötvös Loránd Tudományegyetem Gyakorló Gyógypedagógiai és Logopédiai Szakszolgálat, Szakértői
és Rehabilitációs Bizottság és Gyógypedagógiai Szakmai Szolgáltató Intézményre (a továb biak ban: Szakmai
Szolgáltató Intézmény),
n) a pedagógus-munkakörben, a nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatottakra
és más, nem pedagógus-munkakört betöltő alkalmazottakra (a továb biak ban együtt: alkalmazottak),
o) a gyermekek, tanulók szüleire, gyámjára (a továb biak ban együtt: szülő).
(2) A gyógytestnevelés bármelyik közoktatási intézmény alapfeladataként megszervezhető.
Az alkalmazottak köre, az alkalmazás feltételei és az intézményvezetői megbízás
2. § (1) A pedagógiai szakszolgálat intézményében a gyermekekkel, tanulókkal való közvetlen foglalkozást – ha e rendelet
másképp nem rendelkezik – szakvizsgázott pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak végzik.
(2) A pedagógus-munkakörök és a betöltésükhöz szükséges felsőfokú iskolai végzettségek és szakképzettségek
a következők:
a) gyógypedagógus munkakörhöz a fogyatékosság típusának megfelelő szakirányon szerzett gyógypedagógus
szakképzettség, illetve gyógypedagógia vagy gyógypedagógus tanári szakképzettség, továbbá a fogyatékosság
típusának megfelelő gyógypedagógusi végzettség,
b) konduktori munkakörhöz konduktor,
c) pedagógus munkakörhöz a korosztálynak megfelelő óvodapedagógus vagy tanító, illetve tanár,
d) fejlesztő pedagógus munkakörhöz az a)–c) pontban felsorolt bármelyik végzettség és szakképzettség és
a szakirányú továbbképzésben szerzett, a beilleszkedési, tanulási nehézségekkel küzdő gyermekek, tanulók
szűrésére, csoportos és egyéni foglalkoztatására jogosító szakképzettség,
e) pszichológus munkakörhöz pszichológus,
f) gyógytestnevelő munkakörhöz gyógytestnevelő tanár végzettség és szakképzettség.
(3) Ha a gyógytestnevelést az óvodai nevelés vagy a nem szakrendszerű iskolai nevelés és oktatás keretében szervezik
meg, a (2) bekezdés f) pontjában meghatározotton kívül megfelelő végzettség és szakképzettség a (2) bekezdés a) és
c) pontjában felsorolt bármelyik végzettség és szakképzettség, a gyógytestnevelés szakirányú továbbképzési szakon
szerzett végzettséggel együtt.
(4) Szakvizsgázott pedagógus-munkakörben történő foglalkoztatáshoz a (2)–(3) bekezdésben meghatározott felsőfokú
iskolai végzettség és szakképzettség mellett pedagógus-szakvizsgára, pszichológus végzettség esetén klinikai,
neuropszihológiai, pedagógiai vagy tanácsadói pszichológus szakvizsgára van szükség.
(5) A szakorvosnak a fogyatékosság típusának megfelelő szakorvosi vagy csecsemő- és gyermekgyógyászat, illetve
gyermekneurológia vagy gyermek- és ifjúsági pszichiátria szakorvos, a szociológusnak szociológus, a szociális
munkásnak szociális munkás, a szociálpedagógusnak szociálpedagógus, a gyógytornásznak gyógytornász
végzettséggel kell rendelkeznie.
(6) Az, aki nem rendelkezik szakvizsgával, pedagógus munkakörben foglalkoztatható, feltéve, hogy az alkalmazásnál
a munkáltató előírja a szakvizsga öt éven belüli megszerzésének kötelezettségét.
(7) A pedagógiai szakszolgálat feladatait ellátó intézményekben foglalkoztatottak létszámát az 1. számú melléklet
tartalmazza.
3. § (1) A kizárólag pedagógiai szakszolgálati feladatot ellátó intézményben, többcélú intézmény esetén a pedagógiai
szakszolgálat feladatait ellátó intézményegységben a vezetői megbízás feltétele
a) az adott pedagógiai szakszolgálat intézményében pedagógus-munkakör betöltésére jogosító felsőfokú iskolai
végzettség és szakképzettség, továbbá pedagógus-szakvizsga megléte, b) a szakképesítésnek megfelelő pedagógus-munkakörben szerzett legalább öt év szakmai gyakorlat,
c) a pedagógiai szakszolgálat intézményében pedagógus-munkakörben fennálló, határozatlan időre szóló
alkalmazás, illetve a megbízással egyidejűleg pedagógus-munkakörben történő, határozatlan időre szóló
alkalmazás.
(2) Ha a vezetői megbízást pszichológus kapja, klinikai, neuropszichológiai, pedagógiai vagy tanácsadói szakvizsgával kell
rendelkeznie.
(3) Ha a pedagógiai szakszolgálat intézménye több különböző pedagógiai szakszolgálat feladatait látja el, az intézmény
vezetésére az kaphat megbízást, aki bármelyik, az ellátott feladatokra létrehozható pedagógiai szakszolgálat
intézménye vezetői megbízásához szükséges, az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelel.
(4) Pedagógiai szakszolgálati feladatot ellátó intézményegység-vezetői, illetve a tagintézmény-vezetői megbízásnál
az (1)–(3) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
A pedagógiai szakszolgálat intézményeire vonatkozó közös rendelkezések 4. § (1) A pedagógiai szakszolgálat igénybevétele
a) a szülő kezdeményezése és döntése alapján történik,
b) az év során bármikor megkezdhető, illetve befejezhető.
(2) A pedagógiai szakszolgálat intézménye egész évben folyamatosan működik. Szorgalmi időn kívül a működést oly
módon kell megszervezni, hogy valamennyi, a pedagógiai szakszolgálat igénybevételével kapcsolatos szülői igényt
teljesíteni lehessen.
(3) A pedagógiai szakszolgálat intézménye feladatainak ellátásához évente, a tanév rendjéhez igazodva munkatervet
készít. A munkatervnek biztosítania kell, hogy
a) a február utolsó napjáig kezdeményezett eljárásokban április utolsó munkanapjáig
aa) elvégezzék az iskolába lépéshez szükséges fejlettség megállapításához szükséges vizsgálatokat,
ab) elkészüljenek az iskolai felvételekhez szükséges szakvélemények;
b) május utolsó munkanapjáig elkészüljenek azok a szakvélemények, amelyek tekintetében közigazgatási hatósági
eljárás indult.
(4) Ha a (3) bekezdés a) pontban meghatározott időpont lejártát köve tően kezdeményezik a gyermek, tanuló vizsgálatát,
a rendelkezésre álló szabad vizsgálati napokra kell megtervezni a vizsgálatokat a beérkezés sorrendjében.
(5) A pedagógiai szakszolgálat intézménye szervezeti és működési szabályzatában kell meghatározni
a) a működés rendjét,
b) az érintett közoktatási intézményekkel való kapcsolattartás formáját és rendjét,
c) a szülőkkel való kapcsolattartás formáját és rendjét,
d) a vezetők közötti feladatmegosztást,
e) a belső ellenőrzés rendjét,
f) az a)–c) pont alá nem tartozó külső kapcsolatok rendszerét, formáját és módját,
g) mindazt, amelynek szabályozását jogszabály előírja.
(6) A pedagógiai szakszolgálat intézménye a honlapján, annak hiányában a helyben szokásos módon köteles közzétenni
az általa nyújtott szolgáltatásokat, a működési körzetét, a szervezeti és működési szabályzatát, az intézményi
minőségirányítási programját, az intézményi minőségirányítási program végrehajtásának értékelését, a gyermekek,
tanulók, szülők fogadásának idejét.
5. § (1) A pedagógiai szakszolgálat intézménye az első alkalommal a gyermeket, tanulót a forgalmi naplóban nyilvántartásba
veszi. Ha a gyermek, tanuló részére ezt köve tően a pedagógiai szakszolgálat intézménye ellátást nyújt, minden
alkalommal, munkanaplóban vagy egyéni fejlesztési lapon rögzíteni kell a részére nyújtott szolgáltatást. A pedagógiai
szakszolgálat intézménye évente legalább egyszer rögzíti a gyermek, a tanuló fejlesztésének eredményét.
(2) A pedagógiai szakszolgálat intézményei együttműködnek
a) a nevelési-oktatási intézmények,
b) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény hatálya alá tartozó
gyámhatóság, gyermekjóléti szolgálat, bölcsőde, gyermekotthon, területi gyermekvédelmi szakszolgálat,
c) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény hatálya alá tartozó, a korai fejlesztés
és gondozás, valamint a fejlesztő felkészítés feladataiban részt vevő fogyatékosok ápoló, gondozó otthona,
fogyatékosok rehabilitációs intézménye, fogyatékosok nappali intézménye (az a)–c) pont alattiak a továb biak ban
együtt: családvédelmi intézmény)
vezetőivel, alkalmazottaival a sajátos nevelési igény, a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézség feltárása,
a gyermekek, tanulók fejlődésének elősegítése céljából.
(3) A pedagógiai szakszolgálat intézménye tevékenysége során együttműködik a szülővel, kérésére felvilágosítást ad,
segítséget nyújt a gyermek, tanuló otthoni neveléséhez.
(4) A pedagógiai szakszolgálat intézménye az általa lefolytatott vizsgálat során, a szülő kérésére figye lembe veszi
a gyermek, tanuló anyanyelvi sajátosságait. Erről a lehetőségről az első vizsgálat megkezdése előtt minden szülőt
írásban tájékoztatni kell.
(5) A pedagógiai szakszolgálat intézménye – a (6) bekezdésben meghatározott kivétellel – köteles ellátni azt a gyermeket,
tanulót, akinek a lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye a működési körzetében van, illetve aki az ille té kességi
területén jár óvodába, iskolába. Az e bekezdésben foglaltakat a gyógytestnevelés szervezése során is alkalmazni kell.
(6) A szakértői és rehabilitációs bizottság ille té kességét minden esetben a gyermek, tanuló lakóhelye, ennek hiányában
tartózkodási helye alapján kell megállapítani.
(7) A pedagógiai szakszolgálat ügyintézésére és iratkezelésére – az e rendeletben meghatározott eltérésekkel –
a nevelési-oktatási intézmények ügyintézésére és iratkezelésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Az iratok
megőrzésének időtartamát a 2. számú melléklet tartalmazza.
6. § (1) A pedagógiai szakszolgálat intézményének az alapító okiratában meghatározott pedagógiai szakszolgálati feladatok
ellátásához legalább az 1. számú mellékletben meghatározott létszámmal kell rendelkeznie. A létszámot az alapító
okiratban meghatározott és ténylegesen ellátott feladatokra kell megállapítani.
(2) A pedagógiai szakszolgálat intézményének az alapító okiratában meghatározott pedagógiai szakszolgálati feladatok
ellátásához legalább a 3. számú mellékletben meghatározott eszközökkel és felszerelésekkel [a továb biak ban:
kötelező (minimális) eszközök és felszerelések] rendelkeznie kell. A kötelező (minimális) eszközöket és felszereléseket
az alapító okiratban meghatározott és ténylegesen ellátott feladatokra kell biztosítani.
(3) Ha a közoktatási intézmény több, különböző pedagógiai szakszolgálat feladatait látja el, az ügyiratokból ki kell
derülnie, melyik feladatkörében jár el, a kötelezően foglalkoztatottak létszámát, valamint a kötelező (minimális)
eszközöket, felszereléseket pedig pedagógiai szakszolgálatonként kell meghatározni. A szolgáltatás egészséges és
biztonságos feltételeinek megtartása mellett a kötelező (minimális) eszközök, felszerelések több szakszolgálat
megszervezésénél is figye lembe vehetők, a helyiségek a különböző szakszolgálati feladatok ellátására közösen is
használhatóak. Többcélú közoktatási intézmény esetén minden egyes szakszolgálati feladat, több feladat ellátására
létrehozott egységes pedagógiai szakszolgálatot ellátó intézményegység esetén az intézményegység tekintetében
biztosítani kell az állandó saját alkalmazotti létszámot.
7. § (1) Ha a pedagógiai szakszolgálatot az önkormányzati feladatellátásban veszik igénybe, és az e rendelet ille té kességi
szabályai szerint a gyermek, tanuló a pedagógiai szakszolgálatot ellátó intézmény működési körzetéből érkezik,
a gyermektől, tanulótól, illetve a szülőtől nem kérhető ellenszolgáltatás. Nem kérhető ellenszolgáltatás attól
a nevelési-oktatási intézménytől vagy annak fenntartójától sem, amely a gyermeket, tanulót felvette.
(2) Ha a pedagógiai szakszolgálatot nem az önkormányzati feladatellátásban veszik igénybe, ellenszolgáltatás a kiskorú
gyermek, tanuló szülője vagy a nagykorú tanuló és a szolgáltatást nyújtó intézmény közötti megállapodás alapján
kérhető. Az ellenszolgáltatás összege nem haladhatja meg a szakmai feladatra jutó folyó kiadásokból fakadó
költségeket.
A nem helyi önkormányzat vagy nem állami szerv által fenntartott pedagógiai szakszolgálatot ellátó
intézményekre vonatkozó külön rendelkezések
8. § (1) A nem helyi önkormányzat vagy nem állami szerv által fenntartott pedagógiai szakszolgálatot ellátó intézményekre
az e rendeletben foglaltakat a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a 4. számú melléklet határozza meg, hogy a nem helyi önkormányzatok által fenntartott pedagógiai
szakszolgálatot ellátó intézményekben a korai fejlesztés és gondozás, továbbá a fejlesztő felkészítés
megkezdéséhez szükséges engedély iránti kérelmet milyen adattartalommal és mellékletekkel kell benyújtani;
ha a kérelmező a 4. számú melléklet II. 1–3. pontjában meghatározott mellékleteket nem nyújtja be, a főjegyző
adatszolgáltatási kérelemmel fordul a fenti adatokról nyilvántartást vezető hatósághoz vagy bírósághoz,
b) a szakértői és rehabilitációs tevékenység és a nevelési tanácsadás keretében szakvélemény készítésére akkor
van lehetőség, ha a pedagógiai szakszolgálat intézményének fenntartója – a közoktatásról szóló 1993. évi
LXXIX. törvény (a továb biak ban: közoktatásról szóló törvény) 81. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározottak
szerint – közoktatási megállapodást kötött a székhely szerint ille té kes fővárosi, megyei, megyei jogú városi
önkormányzattal, és a megállapodásban feltüntették a pedagógiai szakszolgálatot ellátó intézmény működési
területét,
c) a szakértői és rehabilitációs bizottság a korai fejlesztés és gondozás, a fejlesztő felkészítés, az óvodai nevelés,
az iskolai nevelés-oktatás, a kollégiumi ellátás biztosítása céljából nem helyi önkormányzati vagy nem állami szerv
által fenntartott intézményt akkor jelölhet meg fogadó intézményként, ha az a közoktatásról szóló törvény 88. §
(2) bekezdése alapján szerepel a fővárosi, megyei fejlesztési tervben, a többcélú kistérségi társulás intézkedési
tervében, vagy a fogadó intézmény és a szülő közös nyilatkozatban kéri a gyermek, tanuló elhelyezését.
(2) A főjegyző a nem helyi önkormányzati vagy nem állami közoktatási intézményfenntartók tekintetében a közoktatásról
 szóló törvény 82. § (1) bekezdésében előírt ellenőrzési feladatait munkaterv alapján végzi. A fenntartói tevékenység
törvényességi ellenőrzésének keretében vizsgálni kell különösen:
a) a fenntartónak van-e joga a tevékenység folytatásához,
b) a fenntartó által az intézmény rendelkezésére bocsátott vagyon biztosítja-e az alapító okiratban meghatározott
feladatok ellátását,
c) a megfelelő személyi feltételek és a minimális eszköz- és felszerelési jegyzékben foglaltak meglétét,
d) a fenntartó által jóváhagyott éves költségvetés biztosítja-e a közoktatásról szóló törvény ben meghatározott
feladatok ellátását,
e) a közoktatási intézmény törvényes és szakszerű működése érdekében tett intézkedéseket,
f) a szervezeti és működési szabályzat jóváhagyásával kapcsolatos eljárás törvényességét,
g) a közoktatási intézmény vezetője alkalmazásának törvényességét,
h) a fenntartó döntései meghozatalakor betartja-e az előírt egyeztetési kötelezettségét.
A KÜLÖNLEGES GONDOZÁS A szakértői és rehabilitációs tevékenység
9. § (1) Az országos szakértői és rehabilitációs feladatok a következők:
a) a hallás-, látás-, mozgás- és beszédfogyatékosság, valamint az írott nyelvi képességek vizsgálata,
b) az a) ponthoz kapcsolódó értelem- és személyiségvizsgálat.
(2) A tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs feladatok a következők:
a) az értelmi fogyatékosság megállapítása vagy kizárása,
b) gyermek- és ifjúságpszichiátriai szakorvosi vagy gyermekneurológiai szakorvosi vizsgálat igénybevétele mellett
ba) az autizmus spektrum zavarok megállapítása vagy kizárása,
bb) a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődése organikus okra visszavezethető tartós és súlyos
rendellenességének (a továb biak ban: a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének tartós és súlyos
rendellenessége) megállapítása vagy kizárása,
bc) a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődése organikus okra vissza nem vezethető tartós és súlyos
rendellenességének (továb biak ban: a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének súlyos
rendellenessége) megállapítása vagy kizárása.
(3) A tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs feladatok között – a fővárosi, megyei fejlesztési tervben
meghatározottak szerint – ellátható a beszélt és írott nyelvi képesség, az értelem- és a személyiségvizsgálat feladata is.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott feladatokat a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság látja
el. Ha a fővárosban, megyében, kistérségben több tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság
működik, a bizottságok közötti munkamegosztást a bizottságok fenntartója állapítja meg.
10. § (1) A sajátos nevelési igény fennállásának vagy fenn nem állásának vizsgálata – a 33. § (2) bekezdés b) pontjában foglalt
kivétellel – a szülő kezdeményezésére, illetve, ha az eljárást e rendelet szerint nem a szülő kezdeményezi, a szülő
egyetértésével indul. A szülő az eljárás megindítását a szakértői és rehabilitációs bizottságnál kezdeményezheti. Ha
a szülő kéri, az óvoda, az iskola köteles közreműködni a kérelem elkészítésében.
(2) A sajátos nevelési igény fennállásának megállapítására vonatkozó szakértői vélemény készítését a szülő bármikor
kérheti.
(3) Ha a nevelési tanácsadó vagy a családvédelmi intézmény megítélése szerint a gyermek, tanuló szakértői vizsgálata
szükséges,
a) az indok közlésével javasolja a szülőnek a szakértői vizsgálaton való megjelenést és részvételt, a szülő egyetértése
esetén gondoskodik arról, illetve közreműködik abban, hogy a vizsgálati kérelem három munkanapon belül
kiállításra kerüljön,
b) a javaslattétellel egyidejűleg köteles a szülőt tájékoztatni a vizsgálatok eredményeinek lehetséges
következményeiről, a szülőnek a vizsgálattal és annak megállapításaival kapcsolatos jogairól,
c) halmozottan hátrányos helyzetű gyermek, tanuló vizsgálatának kezdeményezése esetén a vizsgálaton jelen lévő
szakszolgálati-esélyegyenlőségi szakértő szerepéről a szülőt tájékoztatni köteles.
(4) A szülő egyetértése esetén a szakértői vélemény készítésére irányuló – a szülő által aláírt – kérelmet a nevelési
tanácsadó és a családvédelmi intézmény megküldi
a) a szakértői és rehabilitációs bizottságnak,
b) halmozottan hátrányos helyzetű gyermek, tanuló vizsgálatának kezdeményezése esetén az Oktatási Hivatalnak.
(5) E rendelet alkalmazásában halmozottan hátrányos helyzetű az a gyermek, tanuló, aki megfelel a közoktatásról szóló
törvény 121. § (1) bekezdés 14. pontjában foglaltaknak, továbbá az is, akit a gyermekvédelmi szakellátás keretében
átmeneti nevelésbe vettek.
(6) A szakértői és rehabilitációs bizottság eljárása központilag kiadott kérelem-nyomtatványon kezdeményezhető.
A kérelemnek tartalmaznia kell a szülő tájékoztatását a szakértői és rehabilitációs bizottság szakvéleményével
kapcsolatos tudni valókról, a szülőt megillető jogokról és a szülői kötelezettségekről.
(7) A tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság eljárását kezdeményező kérelem-nyomtatvány
tartalmazza az Oktatási Hivatal megkeresését szakszolgálati-esélyegyenlőségi szakértő biztosítására abban
az esetben, ha a gyermek, tanuló halmozottan hátrányos helyzetű. A megkeresést a szülő kérésére törölni kell.
11. § (1) A szakértői vizsgálat időpontját a szakértői és rehabilitációs bizottság határozza meg, és erről, valamint a szakértői
vizsgálat helyéről a szülőt értesíti. A szakértői vizsgálat időpontjáról szóló értesítést a vizsgálat kezdeményezésétől
számított tíz munkanapon belül meg kell küldeni a szülőnek. A szakértői vizsgálat időpontját a vizsgálat
kezdeményezésétől számított negyven munkanapon belüli időpontra kell kitűzni.
(2) A szakértői vizsgálat megkezdéséhez a szülői felügyeletet gyakorló szülők jelenléte szükséges. Kétség esetén
vélelmezni kell, hogy a vizsgálaton megjelent szülő a távollévő szülő képviseletére jogosult. Erről a szülőt tájékoztatni
kell, az ezzel kapcsolatos nyilatkozatát be kell szerezni A szakértői vizsgálat során a szülő köteles közreműködni,
a vizsgálaton – annak zavarása nélkül – jogosult mindvégig jelen lenni.
(3) Ha a gyermek halmozottan hátrányos helyzetű, az első vizsgálat alkalmával, a 17. § (3)–(6) bekezdése szerinti
folyamatos figyelemmel kísérést lezáró vizsgálat alkalmával, valamint az első hivatalból lefolytatott felülvizsgálat
alkalmával a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság vizsgálatakor az Oktatási Hivatal által
kijelölt szakszolgálati-esélyegyenlőségi szakértőnek jelen kell lennie.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetben a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs
bizottság – az (1) bekezdés szerinti értesítéssel egyidejűleg – megkeresi az Oktatási Hivatalt szakszolgálatiesélyegyenlőségi szakértő kirendelése céljából. Az Oktatási Hivatal a megkeresés kézhezvételétől számított öt
munkanapon belül kijelöli a szakszolgálati-esélyegyenlőségi szakértőt.
(5) A szakértői vizsgálat lefolytatásának részletes eljárási rendjét az 5. számú melléklet tartalmazza.
12. § (1) A közoktatásról szóló törvény 30. § (9) bekezdése alapján egyes tantárgyakból, tantárgyrészekből a tanuló
teljesítményének értékelése, minősítése alóli mentesítés céljából szakértői vizsgálat indítható:
a) az iskolai nevelés-oktatás első–hatodik évfolyamán január 31-ig szükség szerint bármikor,
b) az a) pontban meghatározott időszakot köve tően annak a tanévnek március 31. napjáig, amelyben az adott
tantárgy tanulását a tanuló megkezdte.
(2) A szakértői és rehabilitációs bizottság eljárását az (1) bekezdésben meghatározott célból, az ott megjelölt időszaknál
későbbi időpontban csak a kiskorú tanuló szülője, illetve a nagykorú tanuló kezdeményezheti. A vizsgálati kérelemhez
csatolni kell az érintett iskola igazgatójának a vizsgálat szükségességével kapcsolatos egyetértő nyilatkozatát.
Az iskola igazgatója a döntéséhez beszerzi a tanuló osztályfőnöke és az adott tantárgyat tanító pedagógus
véleményét. Az iskola igazgatója egyetértésének hiányában a szakértői és rehabilitációs bizottság vezetője vagy
az általa kijelölt szakértői bizottsági tag – a tanuló meghallgatása után – dönt a vizsgálat szükségességéről vagy
a kérelem elutasításáról. A kérelem elutasításáról szóló döntést írásba kell foglalni. A döntés tekintetében a szakértői
vélemény felülvizsgálatával kapcsolatos rendelkezéseket kell alkalmazni.
(3) Ha a gyermek az iskolába lépéshez szükséges fejlettséget nem érte el, a szakértői és rehabilitációs bizottság újabb
időpontot tűz ki a szakértői vizsgálatra, egyúttal a szülőt tájékoztatja, hogy a gyermeknek óvodai nevelésben kell részt
vennie, és a gyermek fejlettségéről a lakóhely, ennek hiányában a tartózkodási hely szerint ille té kes jegyzőt értesíti.
A jegyzőt abban az esetben is értesíteni kell, ha a gyermek a közoktatásról szóló törvény 24. § (5) bekezdése alapján
a hetedik életévében újabb nevelési évet kezd az óvodában.
(4) Ha az iskolába lépéshez szükséges fejlettség megállapítása vagy a kijelölt iskolába való felvétel céljából kezdett
szakértői vizsgálat a beíratásra meghatározott időpontig nem fejeződik be, a szakértői bizottság e tényről a szülő
részére igazolást ad.
13. § (1) A szakértői és rehabilitációs bizottság a lefolytatott vizsgálatok alapján készíti el a szakértői véleményét. A szakértői
vélemény elkészítésének szakmai követelményeit a 6. számú melléklet tartalmazza. A szakértői és rehabilitációs
bizottság tagjai a gyermek, tanuló fogyatékosságára, fejlesztést igénylő képességeire, készségeire vonatkozó
megállapítást közösen alakítják ki. A szakértői véleményt a bizottság vizsgálatban közreműködő tagjai írják alá.
(2) A szakértői és rehabilitációs bizottság tájékoztatja a szülőt azokról a lehetőségekről, amelyek alapján gyermeke a korai
fejlesztésben és gondozásban, az óvodai nevelésben részt vehet, tankötelezettségének, illetve a fejlesztő
felkészítésének eleget tehet. A kijelölt intézményt a szülő választja ki a szakértői és rehabilitációs bizottság által
javasolt intézmények közül. A szakértői és rehabilitációs bizottság nem jelölhet ki olyan intézményt, amely ismeretei
szerint az előírt feltételeknek nem felel meg. Ha a gyermeket, tanulót a kijelölt óvoda, iskola nem veszi fel, erről
a szakértői bizottság értesíti a gyermek, tanuló lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint ille té kes jegyzőt.
(3) A szakértői és rehabilitációs bizottság a jegyző, főjegyző által a közoktatásról szóló törvény 91. § (4) bekezdés e) pontja
alapján megküldött adatok alapján jegyzéket készít (a továb biak ban: intézményi jegyzék) azokról a közoktatási
intézményekről, amelyek részt vesznek a gyermek, tanuló különleges gondozásában. A jegyzéket a vizsgálaton
megjelent szülő részére megtekintésre át kell adni, valamint meg kell küldeni a szakértői és rehabilitációs bizottság
székhelye szerint ille té kes regionális államigazgatási hivatalnak.
(4) Ha a szakértői és rehabilitációs bizottság a nevelési tanácsadó megkeresésére készít szakvéleményt, a nevelési
tanácsadó által már elvégzett vizsgálatokat – amennyiben azokat egy éven belül folytatták le – nem kell
megismételnie, elegendő azokat szükség szerint kiegészítenie.
(5) A sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók részére a korai fejlesztés és gondozás, az óvodai nevelés, az iskolai
nevelés és oktatás, a fejlesztő felkészítés igénybevételével összefüggő utazási költség megtérítéséhez szükséges
igazolást a szakértői és rehabilitációs bizottság vezetője központilag kiadott nyomtatványon állítja ki. A szolgáltatás
igénybevételét az ellátást nyújtó közoktatási intézmény vezetője igazolja.
(6) Az ellátást nyújtó közoktatási intézmény a sajátos nevelési igényű gyermek, tanuló és kísérője részére a közforgalmú
személyszállítási utazási kedvezmény igénybevételére jogosító igazolást és utazásnyilvántartó-lapot ad ki központilag
kiadott nyomtatványon, továbbá a kiadott nyomtatványokról – az átadás időpontját és az átvevő aláírását
tartalmazó – nyilvántartást vezet. Az ellátást nyújtó közoktatási intézmény a sajátos nevelési igényű gyermek, tanuló
legfeljebb két fő kísérője részére ad ki igazolást és utazás-nyilvántartó lapot, és az igazoláson a kísérői létszámot
feltünteti.
14. § (1) A szakértői és rehabilitációs bizottság a szakértői véleményében tesz javaslatot a gyermek, tanuló különleges
gondozás keretében történő ellátására, az ellátás módjára, formájára és helyére, az ellátáshoz kapcsolódó pedagógiai
szakszolgálatra, a szükséges szakemberre és annak feladataira. A szakértői véleménynek tartalmaznia kell
a) a gyermek, tanuló és a szülő nevét, a gyermek, tanuló születési idejét, lakóhelyét és tartózkodási helyét,
b) a szakértői vizsgálat rövid leírását,
ba) a fogyatékosságra vagy annak kizárására vonatkozó megállapítást, az azt alátámasztó tényeket,
bb) a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődése tartós és súlyos rendellenességének megállapítására
vagy kizárására vonatkozó tényeket,
bc) a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődése súlyos rendellenességének megállapítására vagy
kizárására vonatkozó tényeket, c) a korai fejlesztés és gondozás szükségességét, az ennek keretében nyújtott szolgáltatásokat, valamint azok idejét,
a fejlesztéssel kapcsolatos szakmai feladatokat, valamint annak megjelölését, hogy a feladatokat milyen ellátás
keretében mely intézmény biztosítja,
d) annak megállapítását, hogy a gyermek, tanuló az e célra létrehozott, a fogyatékosság típusának, illetve
a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődése tartós és súlyos rendellenességének megfelelő
nevelési-oktatási intézményben, osztályban, csoportban, tagozaton vagy a többi gyermekkel, tanulóval közösen
is részt vehet az óvodai nevelésben, iskolai nevelésben-oktatásban, kollégiumi nevelésben,
e) annak megállapítását, hogy a sajátos nevelési igényű tanuló a tankötelezettségét kizárólagosan iskolába járással
vagy a szülő választása szerint iskolába járással vagy magántanulóként, illetve kizárólagosan magántanulóként
teljesítheti,
f) ha a tanuló a tankötelezettségét kizárólagosan magántanulóként teljesítheti, a heti foglalkoztatás idejét és
a felkészüléshez szükséges szakembereket,
g) annak megállapítását, hogy a tanuló a tankötelezettségét fejlesztő iskolai oktatás, ille tő leg egyéni fejlesztő
felkészítés keretében teljesíti,
h) a gyermek, tanuló fogyatékosságnak megfelelő
ha) óvodára, csoportra,
hb) általános iskolára, csoportra, osztályra, tagozatra (a továb biak ban: kijelölt iskola),
hc) diákotthonra, kollégiumra [a h) pont alattiak a továb biak ban együtt: kijelölt nevelési-oktatási intézmény]
vonatkozó javaslatot és a kijelölt nevelési-oktatási intézmény megjelölését,
i) a kijelölt iskolába való beíratás és a hivatalból történő felülvizsgálat időpontját,
j) a gyermek, tanuló nevelésével, oktatásával kapcsolatos sajátos követelményeket, fejlesztési feladatokat,
javaslatot az egyes tantárgyakból, tantárgyrészekből az értékelés és minősítés alóli mentesítésre,
k) a szükséges szakemberre, annak végzettségére és szakképesítésére vonatkozó javaslatot,
l) nem helyi önkormányzat által fenntartott pedagógiai szakszolgálatot ellátó intézmény által elkészített
szakvélemény esetén a közoktatási megállapodást kötő önkormányzat nevét és székhelyét, továbbá
az intézmény működési területét, illetve az e rendeletre való utalást,
m) a szülő tájékoztatását arról, hogy
ma) a gyermek, tanuló különleges gondozás keretében történő ellátására a szakértői véleményben foglaltak
szerint akkor kerülhet sor, ha az abban foglaltakkal egyetért,
mb) amennyiben a szakértői véleményben foglaltakkal nem ért egyet, a szakértői és rehabilitációs bizottság
köteles erről a tényről a gyermek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint ille té kes jegyzőt
(a továb biak ban: ille té kes jegyző) tájékoztatni,
mc) a szülő közvetlenül is eljárást indíthat az ille té kes jegyzőnél a szakértői vélemény felülvizsgálatát
kezdeményezve,
md) a szakértői véleményben foglaltakkal kapcsolatos egyetértését vagy egyet nem értését írásban kell
közölnie,
me) amennyiben a szakértői vélemény kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül nem tesz nyilatkozatot
és nem indítja meg a jegyzői eljárást, az egyetértését megadottnak kell tekinteni.
(2) Ha a fővárosi, megyei területi gyermekvédelmi szakszolgálat értesítése szerint a szakértői és rehabilitációs bizottság
eljárásával egyidejűleg a gyermek, tanuló átmeneti vagy tartós nevelésbe vételével kapcsolatos eljárás is folyik,
a szakértői véleményt a kijelölt gondozási helyről szóló tájékoztatás megérkezését köve tően lehet elkészíteni.
(3) A szakértői vizsgálat befejezését köve tően a szülőt tájékoztatni kell a szakértői vizsgálat megállapításairól, a szakértői
vélemény várható tartalmáról, a szülői jogokról és kötelezettségekről. A tájékoztatás tényét, a tájékoztatási
kötelezettség teljesítését írásba kell foglalni, és a szülővel alá kell íratni.
(4) Ha az eljárásban szakszolgálati-esélyegyenlőségi szakértő működik közre, a szülő tájékoztatásánál jelen kell lennie.
A szakszolgálati-esélyegyenlőségi szakértő a szakértői és rehabilitációs bizottság munkájával és megállapításaival
kapcsolatosan kifejtheti véleményét, és javasolhatja a szülőnek, hogy éljen a felülvizsgálat kezdeményezésnek jogával.
(5) A szakértői véleményt – a vizsgálat lezárását követő huszonkét munkanapon belül – kézbesíteni kell a szülőnek.
A szülőnek – a kézhezvételétől számítva – tíz munkanap áll rendelkezésre a szakértői vélemény felülvizsgálatának
kezdeményezésére. A kézbesítés történhet postai úton, személyesen vagy kézbesítő útján. A kézbesítés napja az a nap,
amelyen a szakértői vélemény szülő általi átvétele megtörtént.
15. § (1) Ha a szakértői és rehabilitációs bizottság a nevelési év, tanítási év (szorgalmi idő) alatt állapítja meg, hogy a gyermek,
tanuló sajátos nevelési igényű,
a) a szakértői véleményében abban az esetben javasolhatja, hogy a gyermeket a nevelési évben a kijelölt óvoda,
a tanulót a kijelölt iskola átvegye, ha az a gyermeket, tanulót fogadni tudja,
b) és a gyermeket, tanulót a kijelölt óvoda, iskola nem tudja fogadni, illetve a gyermek, tanuló a többi gyermekkel,
tanulóval közösen vesz részt az óvodai nevelésben, iskolai nevelésben-oktatásban, az óvodai csoport, iskolai
osztály átlaglétszámának számításánál az adott nevelési évben, tanévben egy gyermekként kell figye lembe venni.
(2) A szakértői és rehabilitációs bizottság a sajátos nevelési igényű gyermek, tanuló részére nem jelölhet ki olyan
nevelési-oktatási intézményt, amellyel a vizsgálatában részt vevő szakemberek közül bármelyik foglalkoztatási
jogviszonyban áll.
(3) Ha a sajátos nevelési igény megállapítására a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének súlyos
rendellenessége miatt kerül sor, a gyermek, tanuló a többi gyermekkel, tanulóval együtt vesz részt az óvodai
nevelésben, iskolai nevelésben-oktatásban.
(4) Ha a szülő nem élt a felülvizsgálat kezdeményezésének jogával, a szakértői véleményt a szakértői és rehabilitációs
bizottság
a) a kijelölt nevelési-oktatási intézménynek,
b) abban az esetben, ha a gyermek az adott évben betölti az ötödik életévét vagy ennél idősebb, a lakóhely, ennek
hiányában a tartózkodási hely szerint ille té kes jegyzőnek,
c) abban az esetben, ha a sajátos nevelési igény megállapítására a megismerő funkciók vagy a viselkedés
fejlődésének súlyos rendellenessége miatt került sor, a gyermek, tanuló nevelését, oktatását végző óvoda, iskola
szerint ille té kes nevelési tanácsadónak
megküldi. 16. § (1) Ha az óvodai nevelés, iskolai nevelés és oktatás a többi gyermekkel, tanulóval közös óvodai csoportban, iskolai
osztályban azért nem szervezhető meg, mert az intézményi jegyzékben nincsen megfelelő óvoda, iskola, a szakértői és
rehabilitációs bizottság a szakvéleményét megküldi a gyermek, tanuló lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye
szerint ille té kes községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi önkormányzat jegyzőjének. A jegyző intézkedik
arról, hogy a gyermek, tanuló kötelező felvételét ellátó nevelési-oktatási intézmény kijelölésre kerüljön. A jegyző
huszonkét munkanapon belül tájékoztatja az intézkedéséről a szakértői és rehabilitációs bizottságot.
(2) Ha a tanuló iskolát kíván változtatni, szándékáról a tanuló szülőjének írásban tájékoztatnia kell az ille té kes szakértői és
rehabilitációs bizottságot. A szakértői és rehabilitációs bizottság, amennyiben az az iskola, amelybe a tanuló
az átvételét, felvételét kéri, az adott fogyatékosságra tekintettel szerepel az intézményi jegyzékben, a bejelentést
tizenöt munkanapon belül írásban tudomásul veszi, és szakértői véleményének az iskola kijelölésére és az iskolába
történő beiratkozásra vonatkozó rendelkezéseit módosítja. Ha az iskola nem, vagy nem az adott fogyatékosságra
tekintettel szerepel az intézményi jegyzékben, a szakértői és rehabilitációs bizottság a tanuló – szükség
szerinti – vizsgálata után új szakvéleményt készít. A tanuló vizsgálata mellőzhető, ha a meglévő vizsgálati eredmények
kiegészítésére nincs szükség. E rendelkezéseket alkalmazni kell az óvoda, a kollégium, a korai fejlesztés és gondozás
vagy a fejlesztő felkészítés feladataiban közreműködő intézmény változásakor is. Az e bekezdésben meghatározott
intézkedéseket, ha a gyermek, tanuló vizsgálatára nincs szükség, a szakértői és rehabilitációs bizottság vezetője vagy
az általa kijelölt szakértői bizottsági tag hajtja végre.
17. § (1) Ha a gyermek, tanuló első vizsgálatát végző tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság
megítélése szerint a gyermek, tanuló halmozottan fogyatékos, a szülő egyetértésével kiegészítő vizsgálat elvégzését
kezdeményezheti a gyermek, tanuló testi, érzékszervi fogyatékosságának megfelelő országos szakértői és
rehabilitációs feladatokat ellátó bizottságnál.
(2) A tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság az enyhe értelmi fogyatékosságot csak abban
az esetben állapíthatja meg, ha azt a háziorvosi, házi gyermekorvosi és fogorvosi tevékenységről szóló 4/2000. (II. 25.)
EüM rendelet 4. § (3) bekezdés e) pontjában foglaltak alapján, a 7. számú melléklet szerint kiállított orvosi adatlap
adatai vagy a gyermek fejlődése (3) bekezdés szerinti folyamatos figyelemmel kísérésének adatai igazolják.
(3) Ha az orvosi adatlap adatai és a szakértői és rehabilitációs bizottság eljárása során készített orvosi szakvélemény,
valamint a pedagógiai, továbbá pszichológiai vizsgálat során kialakított elsődleges képességbecslés alapján
 valószínűsíthető az enyhe értelmi fogyatékosság, a gyermeknek folyamatos figyelemmel kísérésben kell részt vennie.
A folyamatos figyelemmel kísérés ideje alatt a gyermek, tanuló a lakóhelye szerinti vagy a választott óvodában, illetve
általános iskolában a többi gyermekkel, tanulóval együtt vesz részt az óvodai nevelésben, iskolai nevelésbenoktatásban. A folyamatos figyelemmel kísérés a pedagógiai, illetve a pszichológiai vizsgálatot követő hónapban indul
és a vizsgálatot követő nevelési év, tanév végéig tart. A folyamatos figyelemmel kísérés ideje egy nevelési évvel,
tanévvel meghosszabbítható. A folyamatos figyelemmel kísérés ideje alatt a gyermek vizsgálatát a statisztikai
adatszolgáltatás során is lezáratlan vizsgálatként kell nyilvántartani.
(4) A folyamatos figyelemmel kísérés kezdetén a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság
meghatározza a megfigyelésben közreműködő pedagógus feladatait.
(5) A folyamatos figyelemmel kísérés ideje alatt a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság
képviselője legalább két alkalommal, az óvodai foglalkozáson, illetve a tanítási órán megfigyeli a gyermeket, tanulót.
A folyamatos figyelemmel kísérés végén a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság
megvizsgálja a gyermek, tanuló fejlődését, és tapasztalatai alapján – a vizsgálatok összegezésének
eredményeként – készíti el szakértői véleményét.
(6) A folyamatos figyelemmel kísérés ideje alatt a pedagógus – a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs
bizottság útmutatása szerint – a gyermek, tanuló fejlődéséről rendszeresen, de legalább negyedévente részletes
értékelést készít. A folyamatos figyelemmel kísérés ideje alatt a pedagógus legalább havonta egyszer ismerteti
a szülővel megállapításait, és segítséget nyújt az otthoni neveléshez. A folyamatos figyelemmel kísérés végén
a részletes értékelést a pedagógus átadja a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottságnak.
(7) Ha a szakértői és rehabilitációs eljárásban szakszolgálati-esélyegyenlőségi szakértő vesz részt, a szakértő részt vehet
a (5)–(6) bekezdés alapján szervezett megfigyelésen, illetve a szülővel történő egyeztetésen.
18. § (1) Ha a gyermek, tanuló sajátos nevelési igényű, a szakértői és rehabilitációs bizottság hivatalból, hatósági megkeresésre
vagy szülői kérelemre felülvizsgálati eljárást folytat le. A felülvizsgálati eljárásra – a folyamatos figyelemmel kísérés
kivételével – a szakértői és rehabilitációs bizottsági vizsgálatra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Ha a rendelet másképp nem rendelkezik, a szakértői és rehabilitációs bizottság szakértői véleményét
a végrehajthatásának megkezdését követő első nevelési év, tanév eltelte után hivatalból felül kell vizsgálni. Az enyhe
értelmi fogyatékos gyermek, tanuló, valamint a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének tartós és súlyos,
 illetve súlyos rendellenességével küzdő tanuló első hivatalból történő felülvizsgálatában nem vehet részt az, aki
a szakértői vélemény megalkotásában közreműködött.
(3) Ha a gyermek, tanuló enyhe értelmi fogyatékos, illetve a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének tartós és
súlyos, illetve súlyos rendellenességével küzd, a szakértői véleményt az első hivatalból történő felülvizsgálat után
a tanuló tizenkét éves koráig minden második, azt köve tően és egyéb fogyatékosság esetén minden harmadik
tanévben hivatalból felül kell vizsgálni. Az e bekezdésben foglaltak nem alkalmazandók akkor, ha a testi fogyatékos,
a beszéd-, az érzékszervi, a középsúlyos értelmi fogyatékos, a halmozottan fogyatékos tanuló a többi tanulótól külön,
a fogyatékosság típusának meg fele lően létrehozott gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben tanul,
továbbá – a fogyatékosság típusától függetlenül – akkor, ha a tanuló már betöltötte a tizenhatodik életévét.
(4) Ha a szakértői és rehabilitációs bizottság szakértői véleménye szerint a gyermek, tanuló a megismerő funkciók vagy
a viselkedés fejlődésének súlyos rendellenességével küzd, az érintett gyermek, tanuló második hivatalból történő
felülvizsgálatát az Oktatási Hivatal felkérésére a közoktatásról szóló törvény 101. §-a szerinti szakértőkből álló
bizottság vagy a Szakmai Szolgáltató Intézmény végzi el.
19. § (1) A szülő – az első, hivatalból történő felülvizsgálattól számított egy év eltelte után – a felülvizsgálati eljárást bármikor
kezdeményezheti. A szakértői és rehabilitációs bizottság a szülő kérelmére akkor köteles lefolytatni a felülvizsgálati
eljárást, ha a hivatalból történő felülvizsgálat óta több mint hat hónap telt el, és a soron következő, hivatalból történő
felülvizsgálat időpontjáig több mint hat hónap van hátra.
(2) Ha a felülvizsgálatra a közoktatási intézményben kerül sor, a vizsgálat időpontjáról és helyéről – a szakértői és
rehabilitációs bizottsággal történő egyeztetés alapján – a gyermek, tanuló nevelését, nevelését-oktatását ellátó
közoktatási intézmény a felülvizsgálat időpontja előtt legalább öt munkanappal értesíti a szülőt.
(3) Teljes körű vizsgálati eljárást kell lefolytatni
a) az enyhén értelmi fogyatékos, valamint a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének tartós és súlyos,
illetve súlyos rendellenességével küzdő gyermek, tanuló első és második hivatalból történő felülvizsgálati
eljárásában,
b) ha arra a hatósági megkeresésben foglaltak teljesítéséhez szükség van,
c) a szülő kérésére indított eljárásban, feltéve, hogy az utolsó teljes körű vizsgálat óta több mint két év telt el.
(4) Ha a szakértői és rehabilitációs bizottság szakértői véleménye alapján a tanuló sajátos nevelési igényének megfelelő
ellátására a továb biak ban nincs szükség, a tanuló a következő tanévet a kötelező felvételt biztosító vagy a választott
iskolában kezdi meg. A szakértői és rehabilitációs bizottság a szakértői véleményét megküldi a szülőnek, a kijelölt
iskolának, a lakóhely szerinti kötelező felvételt biztosító iskolának és a lakóhely szerint ille té kes jegyzőnek.
(5) A szakértői és rehabilitációs bizottság kezdeményezi az Oktatási Hivatalnál a közoktatási intézmény hatósági,
a fenntartónál pedig szakmai ellenőrzését, ha a felülvizsgálati eljárás során vagy az értékelő lap alapján azt indokoltnak
tartja.
A nevelési tanácsadás 20. § (1) A nevelési tanácsadás keretében kell szakvéleményt készíteni
a) abban az esetben, ha a szülő kéri,
b) az iskolába lépéshez szükséges fejlettség megállapítása céljából
ba) abban az esetben, ha a gyermek nem járt óvodába,
bb) óvodába járó gyermek esetén annak megítélésére, hogy hétéves korában szükséges-e újabb nevelési évet
kezdenie,
c) a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermek, tanuló óvodai nevelésével, illetve iskolai
nevelésével és oktatásával kapcsolatos feladatok meghatározása céljából.
(2) Ha az óvodai nevelésben való kötelező részvétel alóli felmentés céljából benyújtott szülői kérelmet az óvoda elutasítja,
a fenntartói döntéshez a nevelési tanácsadó ad szakvéleményt.
(3) A lakóhely, ennek hiányában a tartózkodási hely szerint ille té kes jegyzőt értesíteni kell, ha a gyermek a közoktatásról
szóló törvény 24. § (5) bekezdése alapján a hetedik életévében újabb nevelési évet kezd az óvodában.
(4) A szülő, ha gyermeke nem jár óvodába, abban az évben, amelyben gyermeke eléri a tankötelezettség kezdetéhez
előírt életkort, január 15. és március 31. között, a nevelési tanácsadó által meghatározott időpontban köteles
gyermekét elvinni a nevelési tanácsadóba annak megállapítása céljából, hogy gyermeke elérte-e az iskolába lépéshez
szükséges fejlettséget.
(5) Ha a gyermek nem vett részt óvodai nevelés keretében folyó foglalkozáson, és tankötelezettségét abban az évben,
amelyben a hatodik életévét betöltötte, nem tudta megkezdeni, mivel az iskolába lépéshez szükséges fejlettséget
nem érte el, a nevelési tanácsadó kezdeményezi az óvoda vezetőjénél az óvodai foglalkozáson való részvétel alóli
felmentés visszavonását. Az óvoda vezetője tájékoztatja a szülőt, hogy gyermekét az óvodába be kell íratnia.
(6) Ha a nevelési tanácsadó megítélése szerint a gyermeknél a sajátos nevelési igény valószínűsíthető, javasolja
a szülőnek, hogy gyermekével jelenjen meg a szakértői és rehabilitációs bizottság vizsgálatán, saját vizsgálatának
eredményeit és a rendelkezésre álló egyéb iratokat pedig megküldi a szakértői és rehabilitációs bizottság részére. Ha
a szakértői és rehabilitációs bizottság a vizsgálatának eredménye alapján arra a következtetésre jut, hogy a gyermek,
tanuló ellátása nem tartozik a feladatkörébe, az iratokat részletes indokolásával, kiegészítő vizsgálatainak
eredményeivel együtt – a szülő egyidejű értesítése mellett – visszaküldi a nevelési tanácsadónak. A szakértői és
rehabilitációs bizottság, illetve a nevelési tanácsadó közötti vitában – bármelyik fél megkeresésére – az Oktatási
Hivatal által felkért, a közoktatásról szóló törvény 101. §-a szerinti szakértőkből álló bizottság dönt. Az Oktatási Hivatal
a Szakmai Szolgáltató Intézményt is felkérheti a döntésre.
21. § (1) A nevelési tanácsadó
a) a fejlesztő foglalkozáson részt vevő gyermekek, tanulók részére nyújtott ellátást munkanaplóban rögzíti,
b) a nevelési tanácsadás keretében folyamatos ellátásban, terápiás gondozásban részesülő gyermekek, tanulók
fejlődését, állapotát egyéni fejlesztési lapon kíséri figyelemmel.
(2) A nevelési tanácsadó szakvéleményének tartalmaznia kell:
a) a gyermek, tanuló és a szülő nevét, a gyermek, tanuló születési idejét, lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási
helyét,
b) a vizsgálat rövid leírását, a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézség fennállásával vagy kizárásával
összefüggő megállapítást és az azt alátámasztó tényeket,
c) javaslatot a gyermek óvodai nevelésével, a tanuló iskolai nevelésével és oktatásával kapcsolatosan, az ezzel
összefüggő fejlesztési célokat, az egyéni vagy csoportos fejlesztést végző pedagógus szakképzettségére
vonatkozó javaslatokat és az arra való figyelemfelhívást, hogy a beilleszkedési, magatartási, tanulási nehézséggel
küzdő gyermek, tanuló csak a többi gyermekkel, tanulóval együtt nevelhető, oktatható,
d) annak megállapítását, hogy a gyermek, tanuló a tanulmányi kötelezettségének magántanulóként tehet eleget,
 illetve az egyéni foglalkozásra, felzárkóztatásra vagy fejlesztő foglalkoztatásra szorul,
e) annak elő írását, hogy a gyermeknek, tanulónak a nevelési tanácsadás keretében biztosított fejlesztő
foglalkozáson kell részt vennie, ennek időkeretét,
f) figyelmeztetést arra vonatkozóan, hogy amennyiben a szülő a szakvéleményben foglaltakat nem fogadja el,
a gyermek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint ille té kes községi, városi, megyei jogú városi,
fővárosi kerületi önkormányzat jegyzőjénél eljárást kezdeményezhet a szakvélemény felülvizsgálata céljából,
 illetve, hogy az eljárást a nevelési tanácsadó is kezdeményezheti.
(3) A nevelési tanácsadó szakvéleményét a gyermek vizsgálata alapján készíti el. A nevelési tanácsadó szakvéleményét
a nevelési tanácsadó, illetve a nevelési tanácsadás feladatait is ellátó egységes pedagógiai szakszolgálat vezetője és
a vizsgálatban közreműködő szakemberek írják alá. A szakvéleményt át kell adni a szülőnek, illetve meg kell küldeni
az érintett nevelési-oktatási intézménynek.
(4) A nevelési tanácsadó a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermek, tanuló fejlődését az első
vizsgálatot követő második évben, ezt köve tően háromévenként felülvizsgálja.
(5) Amennyiben a szülő a nevelési tanácsadó segítségét kéri anélkül, hogy a vizsgálat a gyermek óvodai nevelésével,
iskolai nevelésével-oktatásával összefüggésben lenne, a nevelési tanácsadó a szülő kérésére szakvéleményt készít,
amelyet csak a szülőnek kell megküldeni.
22. § (1) A nevelési tanácsadó a szakvéleményében foglaltak végrehajtásának ellenőrzése keretében feltárja a gyermek, tanuló
fejlődését segítő, illetve hátráltató körülményeket, hiányosságokat. A hiányosságok megszüntetése érdekében
szükség szerint tájékoztatást nyújt az érintett nevelési-oktatási intézmény vezetőjének, pedagógusainak,
nevelőtestületének, közreműködik a megoldási javaslatok kidolgozásában, felhívja a fenntartó figyelmét, ha
intézkedés megtétele érdekében azt indokoltnak tartja.
(2) A nevelési tanácsadó az (1) bekezdésben meghatározott feladatainak végrehajtásához éves munkatervet készít,
amelyet megküld az érintett nevelési-oktatási intézménynek és fenntartójának.
23. § (1) A megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének súlyos rendellenességével küzdő gyermek óvodai nevelése,
a tanuló iskolai nevelése és oktatása kezdetén a nevelési tanácsadó a helyszínen az érintett pedagógussal egyezteti
a szakértői véleményben foglaltak végrehajtását, a tanuló felkészítését szolgáló egyéni fejlesztési terv elkészítését és
végrehajtását.
(2) A megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének súlyos rendellenességével küzdő gyermek óvodai nevelését,
a tanuló iskolai nevelését és oktatását a nevelési tanácsadó a nevelési évben, illetve a tanítási évben legalább egy
alkalommal, az óvodai foglalkozáson, illetve a tanítási órán megfigyeli. A nevelési, illetve a tanítási év
végén – a gyermek, tanuló fejlesztésében részt vevő pedagógusok bevonásával – a nevelési tanácsadó összegezi
a gyermek, tanuló fejlődését, és megküldi a szakértői és rehabilitációs bizottságnak.
(3) A nevelési tanácsadó eljárására a 10. § (1)–(3) bekezdését, a (4) bekezdés a) pontját, a 11. § (1)–(2) bekezdését, a 12. §-t,
a 14. § (3) és (5) bekezdését, valamint a 19. § (1)–(2) és (5) bekezdését meg fele lően alkalmazni kell.
24. § (1) A nevelési tanácsadás keretében nyújtott iskolapszichológiai szolgáltatás feladata feltárni, megelőzni, megszüntetni
azokat a problémákat, amelyek
a) megnehezíthetik, megnehezítik a tanulónak a tanulótársaival, a pedagógusokkal való kapcsolatteremtését,
közösségbe történő beilleszkedését,
b) a tanulónál eredménytelenséget, teljesítménycsökkenést okozhatnak, okoznak,
c) az iskolában konfliktushelyzetek kialakulását eredményezhetik, eredményezik,
d) iskolai erőszak kialakulásához vezethetnek, vezetnek.
(2) Az iskolapszichológusi ellátás céljait, a szükséges pszichológiai fejlesztési feladatokat az iskolapszichológus határozza
meg, aki indokolt esetben kezdeményezi a tanuló vizsgálatának folytatását a nevelési tanácsadás keretében.
(3) Az iskolapszichológus a nevelőtestületi értekezleten ismerteti megállapításait, javaslatot tehet a tanuló
személyiségfejlesztése érdekében indokolt pedagógiai módszerek alkalmazására, továbbá arra, hogy az iskola
pedagógusai, vezetői milyen módon működhetnek közre a fejlesztési feladatokban.
(4) Az e bekezdésben foglaltakat a kollégiumok tekintetében is alkalmazni kell.
A korai fejlesztés és gondozás, a fejlesztő felkészítés
25. § (1) A korai fejlesztés és gondozás a tanév rendjéhez igazodik (a továb biak ban: fejlesztési év). A korai fejlesztés és gondozás
fejlesztési év közben is megkezdhető. A korai fejlesztés, gondozás szervezője az ellátott gyermekről a központilag
kiadott forgalmi naplóban nyilvántartást vezet.
(2) A korai fejlesztés és gondozás egyéni foglalkozás, illetve legfeljebb három-öt gyermekből álló csoportfoglalkozás
keretében valósítható meg.
(3) A korai fejlesztés és gondozás keretében a fejlesztési feladatok végrehajtásához rendelkezésre álló minimális
időkeretként a szakértői és rehabilitációs bizottság szakvéleményében meghatározottak szerint
a) egyéni foglalkozás esetén a gyermek
aa) nulla–hároméves kora között legalább heti két órát,
ab) három–ötéves kora között legalább heti négy órát,
b) csoportfoglalkozás esetén a gyermek
ba) nulla–hároméves kora között legalább heti négy órát,
bb) három–ötéves kora között legalább heti hat órát
kell biztosítani. Amennyiben a gyermek egyéni és csoportfoglalkozáson is részt vesz, a minimális heti foglalkoztatási
óraszámot a csoportfoglalkozásokra vonatkozó rendelkezések szerint kell meghatározni.
(4) Ha a korai fejlesztés és gondozás minimális időkeretének igénybevétele nem oldható meg közoktatási intézményben,
a gyermek fejlesztésére otthoni ellátás keretében kerül sor. Otthoni ellátás esetén a (3) bekezdésben meghatározott
időkeretet – a szülő egyetértésével és a gondozásba történő bevonásával – a fejlesztési év átlagában kell teljesíteni.
(5) A korai fejlesztés és gondozás feladatainak a meg valósításában a szülő közreműködhet.
26. § (1) A korai fejlesztés és gondozás feladatait a szakértői és rehabilitációs bizottság szakértői véleménye alapján
kidolgozott, egy fejlesztési évre készített egyéni fejlesztési terv alapján kell végezni. Az egyéni fejlesztési tervet a korai
fejlesztést és gondozást végző vagy irányító gyógypedagógus (terapeuta), konduktor készíti el. Ha a korai fejlesztést és
gondozást a fejlesztési év közben kezdik meg, az egyéni fejlesztési tervet a fejlesztési év hátralévő időszakára kell
elkészíteni. Az egyéni fejlesztési terv szükség szerint módosítható. Az egyéni fejlesztési tervnek tartalmaznia
kell – a gyermek állapotától függően – az értelmi, a hallás-, a látásfejlesztés, az adaptációs tréning, a mozgásfejlesztő
terápiák, a logopédiai terápiák, a pszichológiai fejlesztés feladatait. Az egyéni fejlesztési terv egy példányát meg kell
küldeni a szakértői és rehabilitációs bizottságnak.
(2) A korai fejlesztést és gondozást végző gyógypedagógus (terapeuta), konduktor, illetve más szakember központilag
kiadott nyomtatványon gyermekenként egyéni fejlesztési naplót vezet, és a gyermek fejlődését a korai fejlesztést és
gondozást végző vagy irányító gyógypedagógus (terapeuta), konduktor a fejlesztési év végén – központilag kiadott
nyomtatványon (a továb biak ban: értékelési lap) – értékeli. Az értékelési lapot négy példányban kell kiállítani: két
példányát meg kell küldeni a szülőnek, egy példányát a szakértői és rehabilitációs bizottságnak, egy példány a korai
fejlesztés és gondozás feladatait ellátó intézménynél marad.
(3) Ha a korai fejlesztés és gondozás gyógypedagógiai tanácsadó, korai fejlesztő és gondozó központban, konduktív
pedagógiai intézetben, bölcsődében, fogyatékosok ápoló, gondozó otthonában (a továb biak ban a feladatellátásban
közreműködő intézmények együtt: korai fejlesztés és gondozás feladataiban részt vevő intézmény) valósul meg, és
a gyermek intézményt változtat, vagy az otthoni ellátás helyett korai fejlesztés és gondozás feladataiban részt vevő
intézményben helyezik el, a szakértői és rehabilitációs bizottság szakértői véleményét, az előző fejlesztési évre,
valamint ha a változás fejlesztési év közben történik, az adott fejlesztési évre készített egyéni fejlesztési tervet és
az értékelési lapot a fogadó intézménynek meg kell küldeni. A fogadó intézménynek a szakértői véleményt, az egyéni
fejlesztési tervet és az értékelési lapot intézményváltoztatás esetén a küldő intézmény, az otthoni ellátás megszűnése
esetén a szakértői és rehabilitációs bizottság küldi meg.
(4) Ha a korai fejlesztést és gondozást otthoni ellátás keretében szervezik meg, a szakértői és rehabilitációs bizottság
gondoskodik a szükséges szakemberről utazó gyógypedagógus alkalmazásával, a gyermek lakóhelyéhez,
tartózkodási helyéhez legközelebb lévő közoktatási intézményben vagy a korai fejlesztés és gondozás feladatában
részt vevő intézményben foglalkoztatott szakember megbízásával vagy ezekben az intézményekben szervezett
foglalkoztatására történő beutalással.
(5) A szakértői és rehabilitációs bizottság az egyéni fejlesztési tervet megvizsgálja, és szükség szerint az átdolgozását
kezdeményezi. A szakértői és rehabilitációs bizottság az értékelési lap megállapításai vagy a gyermek vizsgálata,
felülvizsgálata alapján szükség szerint módosítja a szakvéleménynek a korai fejlesztés és gondozás megszervezésével
kapcsolatos elő írásait.
27. § (1) A 9–18. §-ban foglaltakat a korai fejlesztés és gondozás tekintetében az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A szakértői és rehabilitációs bizottság a tizennyolc hónapnál fiatalabb gyermek szakértői véleményét újabb vizsgálat
nélkül, a magasabb összegű családi pótlékra jogosító igazolás kiadására jogosult szakorvos által kiadott igazolás
alapján is elkészítheti.
(3) A szakértői és rehabilitációs bizottság a gyermek állapotát abban az évben, amelyben az ötödik életévét betölti,
a januártól májusig terjedő időszakban felülvizsgálja annak meghatározása céljából, hogy a tankötelezettség
teljesítésének megkezdéséig a gyermeknek óvodai nevelésben vagy fejlesztő felkészítésben kell-e részt vennie.
A szakértői és rehabilitációs bizottságnak évente legfeljebb egy alkalommal el kell végeznie a gyermek felülvizsgálatát,
amennyiben azt a szülő vagy a korai fejlesztés és gondozás feladataiban részt vevő intézmény kezdeményezi.
(4) A szakértői és rehabilitációs bizottság hivatalból folytatja le a gyermek felülvizsgálatát, amennyiben fogyatékosok
ápoló, gondozó otthonában helyezték el, továbbá, ha azt az egyéni fejlesztési terv és az értékelő lap alapján
indokoltnak tartja. A szakértői és rehabilitációs bizottság – az (5) bekezdés szerint egyeztetett időpontban – minden
évben felkeresi a működési területén lévő fogyatékosok ápoló, gondozó otthonát, és megvizsgálja az előző vizsgálat
ideje után felvett gyermekeket.
(5) Az elő ze tes egyeztetést a szakértői és rehabilitációs bizottság a vizsgálat tervezett időpontja előtt legalább huszonkét
munkanappal kezdeményezi. A kezdeményezésben meg kell keresni az ápoló, gondozó otthont annak érdekében,
hogy az a gyermek vizsgálatához szükséges szülői, vizsgálatot kezdeményező hozzájárulást beszerezze.
Az e bekezdésben szabályozott eljárásra a 11. § (1)–(2) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
28. § Ha a gyermek a közoktatásról szóló törvény 30. § (6) bekezdése alapján fejlesztő felkészítésben vesz részt, a korai
fejlesztés és gondozás megszervezésére vonatkozó rendelkezéseket a következő eltéréssel kell alkalmazni:
a) egyéni foglalkozás esetén legalább heti négy órát, csoportfoglalkozás esetén legalább heti hat órát kell biztosítani
a gyermek fejlesztő felkészítésére,
b) ha a tanuló a közoktatásról szóló törvény 30/A. § (3) bekezdése szerint egyéni fejlesztő felkészítés keretében
teljesíti tankötelezettségét, a szakértői és rehabilitációs bizottság meghatározza a fejlesztő felkészítésnek azt
a módját, amelyik biztosítja a gyermek fejlődését. Ha a szakértői és rehabilitációs bizottság a szakértői
véleményében a tankötelezettség egyéni fejlesztő felkészítés keretében történő teljesítésére tesz javaslatot,
a fejlesztő felkészítés ideje egyéni foglalkozás esetén legalább heti nyolc óra, csoportfoglalkozás esetén legalább
heti tíz óra.
A logopédiai ellátás 29. § (1) A logopédiai ellátás keretében el kell végezni az óvodai nevelésben részt vevő, ötödik életévüket betöltött gyermekek
beszéd- és nyelvi fejlettségének alapvizsgálatát, szűrését, és ennek eredménye alapján szükség szerint a gyermek
további pedagógiai, pszichológiai, orvosi vizsgálatának kezdeményezését.
(2) Részletes logopédiai diagnosztikai vizsgálat és logopédiai vizsgálati vélemény alapján kell a gyermek további
logopédiai ellátását megszervezni, ha az alapvizsgálat, szűrés eredményei alapján ez szükséges.
(3) A logopédiai vizsgálati véleménynek tartalmaznia kell
a) a gyermek, tanuló és a szülő nevét, a gyermek, tanuló születési idejét, lakóhelyét és tartózkodási helyét,
a gyermek, tanuló nevelését, oktatását ellátó óvoda, iskola nevét, címét,
b) a logopédiai vizsgálat rövid leírását:
ba) a vizsgálat kérésének indoklását,
bb) a vizsgálatban felhasznált vizsgálati eljárásokat, a konkrét vizsgálati értékeket és a logopédiai diagnózis
meghatározását,
bc) terápiás javaslatot a logopédiai fejlesztésre,
bd) a vizsgálat eredményétől függően a gyermek, tanuló további – pedagógiai, pszichológiai, szakorvosi –
vizsgálatának kezdeményezését,
be) a szülő tájékoztatását a vizsgálat folyamatáról, eredményéről, a gyermek, tanuló logopédiai ellátásának
megszervezéséről.
(4) A logopédiai ellátásban részt vevő gyermekek, tanulók részére nyújtott ellátásról munkanaplót kell vezetni. A legalább
heti három alkalommal logopédiai ellátásban részt vevő gyermekek, tanulók fejlődését egyéni fejlesztési lapon kell
figyelemmel kísérni.
(5) Az (1)–(4) bekezdésben foglaltakat abban az esetben is alkalmazni kell, ha a logopédiai vizsgálatra az (1) bekezdésben
meghatározottól eltérő időpontban került sor.
30. § (1) A logopédiai ellátás egyéni foglalkozás, illetve legfeljebb hat gyermekből, tanulóból álló csoportfoglalkozás keretében
szervezhető meg.
(2) A logopédiai munka eredményét a fejlesztő tevékenység során hathónaponként, valamint az ellátás befejezésekor
a munkanaplóban szövegesen értékelni kell.
A továbbtanulási, pályaválasztási tanácsadás 31. § (1) A továbbtanulási, pályaválasztási tanácsadás keretében nyújtott tájékoztatás során figye lembe kell venni a tanuló
személyes adottságait és érdeklődését.
(2) A továbbtanulási, pályaválasztási tanácsadás keretében nyújtott tájékoztatás elősegíti a tanuló pályaválasztását,
figye lembe véve az egyéni tulajdonságokat és a foglalkoztatási lehetőségeket, ennek érdekében kapcsolatot tart
a foglalkoztatási pályaválasztási tanácsadóval.
(3) A továbbtanulási, pályaválasztási tanácsadó a javaslatait a tanuló meghallgatása, szükség szerinti vizsgálata, illetve
az érintett pedagógusok véleménye alapján alakítja ki.
(4) A továbbtanulási, pályaválasztási tanácsadás pedagógiai, pszichológiai, egészségügyi tájékoztatással, kiadványokkal,
továbbképzésekkel segíti az iskolai pályaorientációs tevékenységet.
A konduktív pedagógiai ellátás 32. § (1) A konduktív pedagógiai ellátás az óvodai neveléshez, iskolai neveléshez és oktatáshoz kapcsolódóan vagy egyéni
fejlesztő foglalkozás keretében nyújtható.
(2) A fejlesztő foglalkozás a szakértői és rehabilitációs bizottság szakértői véleményében meghatározottak szerint lehet
egyéni vagy csoportos foglalkozás.
(3) A konduktív pedagógiai ellátás feladatainak a meg valósításában a szülő közreműködhet.
(4) A konduktív pedagógiai ellátás a tanév rendjéhez igazodik és év közben is megkezdhető.
A JEGYZŐI ELJÁRÁS A sajátos nevelési igény megállapítása
33. § (1) A 33–35. §-ban foglaltakat a sajátos nevelési igény megállapításával kapcsolatos eljárásban minden esetben,
a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézség megállapításával összefüggő eljárásban pedig akkor kell alkalmazni,
ha azt a rendelet előírja.
(2) A jegyző közigazgatási hatósági eljárás keretében hoz döntést a sajátos nevelési igény megállapításával, illetve
a szakértői véleményben foglaltakkal összefüggésben, ha az eljárás megindítását
a) a szülő kérte, ha nem ért egyet a szakértői véleményben foglaltakkal, illetve a szakértői és rehabilitációs bizottság
eljárásával,
b) a családvédelmi intézmény, a nevelési tanácsadó kezdeményezte, ha a szülő a szakértői vizsgálat
szükségességével nem ért egyet, illetve a kérelmet nem írja alá,
c) a szakértői és rehabilitációs bizottság kezdeményezte, ha a szülő a gyermekével a szakértői vizsgálaton ismételt
felhívás ellenére nem jelenik meg vagy a szakértői vizsgálatban nem működik közre, illetve a szakértői
véleményben foglaltakkal vagy annak továbbításával nem ért egyet,
d) a szakszolgálati-esélyegyenlőségi szakértő kezdeményezte, ha a szakértői és rehabilitációs bizottság eljárásában
megszegték a vizsgálat eljárási szabályait,
e) a kijelölt nevelési-oktatási intézmény vezetője kezdeményezte, ha a gyermeket szakértői vélemény alapján
a kijelölt nevelési-oktatási intézménybe nem íratják be.
(3) Az eljárásra az a jegyző ille té kes, akinek a működési területén a gyermek, tanuló lakóhelye, ennek hiányában vagy
ha az nem állapítható meg, a gyermek, tanuló tartózkodási helye található.
(4) Ha a gyermeket, tanulót a gyámhivatal átmeneti vagy tartós nevelésbe vette, a jegyző ille té kességét a gyermek
tartózkodási helye határozza meg.
(5) A jegyző az eljárása megindításáról értesíti a szakértői és rehabilitációs bizottságot. A jegyző határozata egy példányát
megküldi a szülőnek, az érintett nevelési-oktatási intézménynek, a szakértői és rehabilitációs bizottságnak.
34. § (1) A szakértői vizsgálaton való részvételre kötelező határozat rendelkező részének tartalmaznia kell:
a) a szakértői és rehabilitációs bizottság megkeresését szakértői vizsgálat elvégzésére,
b) a felhívást, hogy a szülő gyermekével a szakértői és rehabilitációs bizottság által megadott időpontban és helyen
szakértői vizsgálat céljából jelenjen meg és a szakértői vizsgálatban működjön közre,
c) a szülő tájékoztatását arról, hogy a szakértői vizsgálatra utazás költségeinek megtérítésére igényt tarthat.
(2) Az óvodai foglalkozáson való kötelező részvételt elrendelő határozatnak, valamint a tankötelezettség kijelölt
iskolában való teljesítését elrendelő határozat rendelkező részének tartalmaznia kell:
a) óvodába, illetve iskolába járó gyermek esetén a nevelési-oktatási intézmény megnevezését és címét,
b) az óvoda megkeresését a gyermek felvétele céljából,
c) az iskola, a kollégium megkeresését a gyermek, tanuló felvétele céljából,
d) a kijelölt iskolába való beíratás idejét,
e) a tankötelezettség teljesítési módjának a meghatározását,
f) az iskolai felkészítő foglalkozások javasolt heti óraszámát és a pedagógiai szakszolgálat keretében javasolt
szolgáltatásokat, ha a gyermek a tankötelezettségét kizárólag magántanulónként teljesítheti,
g) az arról szóló tájékoztatást, hogy a gyermek, tanuló fejlődését a szakértői és rehabilitációs bizottság hivatalból
megvizsgálja.
(3) Ha a határozatban fejlesztő felkészítés biztosítását kell elrendelni, a nevelési-oktatási intézmény helyett a gyermeket
fogadó, fejlesztő felkészítés feladataiban részt vevő közoktatási intézményt, továbbá a fejlesztő felkészítés helyét,
formáját, a foglalkozások idejét, a szakszolgálat által javasolt szolgáltatásokat kell feltüntetni.
(4) A jegyzői eljárásban szakértőként a 9. § (1) bekezdésében felsorolt ügyekben az ille té kes országos szakértői és
rehabilitációs bizottság, a 9. § (2) bekezdésében felsorolt ügyekben a tanulási képességet vizsgáló szakértői és
rehabilitációs bizottság jár el. A jegyző szakértőként igénybe veheti a közoktatásról szóló törvény 101. §-a szerinti
szakértőkből létrehozott bizottságot vagy a Szakmai Szolgáltató Intézményt is.
(5) A jegyző határozata ellen benyújtott fellebbezés alapján induló eljárásban szakértőként az Oktatási Hivatal jár el.
Az Oktatási Hivatal a szakértői véleményének elkészítéséhez igénybe veheti a közoktatásról szóló törvény 101. §-a
szerinti szakértőt vagy a Szakmai Szolgáltató Intézményt.
A nevelési tanácsadással kapcsolatos eljárás 35. § (1) A nevelési tanácsadással kapcsolatos jegyzői eljárásban szakértőként az ille té kes nevelési tanácsadó jár el.
(2) A nevelési tanácsadással kapcsolatos jegyzői eljárásban a 33. § (2) bekezdésének a)–c) pontjában,
(3)–(5) bekezdésében, a 34. § (1) bekezdésének a)–b) pontjában és (5) bekezdésében foglaltakat alkalmazni kell.
VEGYES RENDELKEZÉSEK 36. § (1) A szakértői és rehabilitációs bizottság adhat szakértői véleményt
a) a bölcsődei ellátásban hatéves korig való részvételhez sajátos nevelési igényű gyermekre vonatkozóan,
b) az értelmi fogyatékosok otthonába történő felvételhez,
c) a testi, érzékszervi, értelmi, beszédfogyatékos, az autizmus spektrum zavarral diagnosztizált és a megismerő
funkciók vagy a viselkedés fejlődésének tartós és súlyos rendellenességével küzdő gyermek ápolása vagy
gondozása céljából igénybe vehető fizetés nélküli szabadságra való jogosultság megállapításához,
d) magasabb összegű családi pótlék megállapításához súlyos és középsúlyos értelmi fogyatékosság esetén. Ebben
az esetben a szakértői és rehabilitációs bizottság orvosa ad ki igazolást.
(2) A szakértői és rehabilitációs bizottság az (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott intézménybe történő felvétellel
kapcsolatos javaslatát a korai fejlesztéssel és gondozással, illetve a fejlesztő felkészítéssel összefüggésben készített
szakértői véleményébe építi be.
(3) A jegyző, a főjegyző minden év január 31-ig megküldi az ille té kes szakértői és rehabilitációs bizottságnak
a közoktatásról szóló törvény 91. § (4) bekezdés e) pontja szerinti tájékoztatót, amelyben jelzi az intézmények felvételi
körzetét is.
(4) Ahol e rendelet pedagógus-szakvizsgáról rendelkezik, azon a pedagógus-szakvizsgával egyenértékű
szakképzettséget és tudományos fokozatot is érteni kell.
(5) Ha a felnőttoktatásban részt vevő tanuló – a közoktatásról szóló törvény 78. § (7) bekezdés d) pontjában foglaltak
alapján – nem veheti igénybe a pedagógiai szakszolgálat feladatait ellátó intézmények szolgáltatásait, a sajátos
nevelési igény megállapításának kérdésében a Szakmai Szolgáltató Intézmény jár el. A szakmai feladatra jutó folyó
kiadásokból fakadó költségeket a vizsgálatot kérő, felnőttoktatásban részt vevő tanuló viseli.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 37. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2010. augusztus 1-jén lép hatályba.
(2) 2011. augusztus 1-jén lép hatályba a 2. § (7) bekezdése, a 6. § (1) bekezdése, a 10. § (3) bekezdés c) pontja, (4) bekezdés
b) pontja, (7) bekezdése, a 11. § (3)–(4) bekezdése, a 14. § (4) bekezdése, a 17. § (7) bekezdése, a 18. § (4) bekezdése,
a 33. § (2) bekezdés d) pontja és az 1. számú melléklet.
(3) E rendelet 24. §-a és 27. §-ának (2) bekezdése e rendelet kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
38. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a nevelési-oktatási intézményekről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet
(a továb biak ban: R.) 1. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) A fejlesztő iskolai feladatok ellátása tekintetében e rendelet hatálya kiterjed a fogyatékosok ápoló, gondozó
otthonára, a fogyatékosok rehabilitációs intézményére, a fogyatékosok nappali intézményére, a gyógypedagógiai
tanácsadó, korai fejlesztő és gondozó központra, a konduktív pedagógiai intézményre.”
(2) Az R. a következő 33/A–33/C. §-sal, valamint az azokat megelőző címmel és alcímekkel egészül ki:
„A GYÓGYPEDAGÓGIAI NEVELÉSBEN-OKTATÁSBAN RÉSZT VEVŐ NEVELÉSI-OKTATÁSI INTÉZMÉNYEKRE
VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK
A fejlesztési feladatok dokumentálása
33/A. §
A nevelési-oktatási intézmény a sajátos nevelési-igényű gyermek, tanuló fejlesztéséhez egyéni fejlesztési tervet készít,
és a végrehajtásában közreműködő pedagógus évente legalább egy alkalommal rögzíti a fejlesztés eredményét.
A megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének súlyos rendellenességével küzdő tanulók iskolai
oktatása
33/B. § (1) A megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének organikus okra vissza nem vezethető tartós és súlyos
rendellenességével (a továb biak ban: a megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének súlyos rendellenessége)
küzdő tanuló részére nyújtott iskolai fejlesztő foglalkoztatásokat az iskola központilag kiadott egyéni fejlődési lapon
tartja nyilván.
(2) A megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének súlyos rendellenességével küzdő tanuló részére a fejlesztő
foglalkozások megszervezéséhez rendelkezésre álló időkeretet a közoktatásról szóló törvény 52. § (6) bekezdés
a) pontjában meghatározott mérték figye lembe véte lével kell meghatározni, az ott meghatározott számítási eljárás
alkalmazásával.
(3) A megismerő funkciók vagy a viselkedés fejlődésének súlyos rendellenességével küzdő tanulók, és a megismerő
funkciók vagy a viselkedés fejlődésének organikus okra visszavezethető tartós és súlyos rendellenességével küzdő
tanulók részére közösen, egy csoportban is megszervezhető az iskolai fejlesztő foglalkoztatás, illetve az egészségügyi
és pedagógiai célú habilitációs, rehabilitációs tanórai foglalkozás, amennyiben a fejlesztő terápia, valamint az annak
végzésére jogosult szakember végzettsége és szakképesítése megegyezik.
A fejlesztő iskolai oktatás
33/C. § (1) A tankötelezettség teljesítését a fejlesztő iskolai oktatásban
a) az a gyermek kezdheti meg, aki május 31. napjáig,
b) a szülő kérelmére az a gyermek kezdheti meg, aki december 31. napjáig
a hatodik életévét betölti.
(2) A fejlesztő iskolai oktatásban a tanulóknak a fogyatékosságuk, fejlettségük és életkoruk alapján történő
csoportokba sorolásáról – a nevelőtestület véleményének kikérésével – az intézmény vezetője dönt. A csoportok
maximális létszáma hat fő.
(3) A fejlesztő iskolai oktatás a tanév rendjéhez igazodó, tanítási évfolyamokra nem tagolódó, felépítésében az elért
fejlődési szakaszokat követő egységes folyamat.
(4) A fejlesztő iskolai oktatás a fejlesztő iskolai rehabilitációs pedagógiai program és a tanév helyi rendjét meghatározó
éves munkaterv alapján folyik.
(5) A tanév tizenkettedik hetének végéig minden tanuló részére el kell készíteni a személyre szabott, a tanuló
fejlesztésének súlypontjait meghatározó egyéni fejlesztési tervet.
(6) A tanuló fejlődését a nevelőtestület a tanítási év végén, a központilag kiadott nyomtatványon szövegesen értékeli.
A szöveges értékelés tartalmazza a tanulónak az egyes fejlesztési területen elért eredményeit és nehézségeit, továbbá
a következő tanítási év egyéni fejlesztési tervének elkészítéséhez szükséges javaslatokat.
(7) A fejlesztő iskolai oktatásra a 9–10. §-ban és a 21–27. §-ban foglaltak nem alkalmazhatók.”
39. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról szóló 14/1994.
(VI. 24.) MKM rendelet (a továb biak ban: MKM rendelet) – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – hatályát veszti.
(2) Az MKM rendelet 2. § (6) bekezdése és az 1. számú melléklete 2011. augusztus 1-jén veszti hatályát.
(3) Az MKM rendelet 1. § (3) bekezdése alapján e rendelet hatálybalépése előtt a nevelési-oktatási intézmény
alapfeladatának keretében megszervezett gyógytestnevelés, logopédiai ellátás és konduktív pedagógiai
szakszolgálatok továbbműködtethetők a következő feltételek egyidejű teljesülése esetén:
a) a logopédiai szolgáltatás és a konduktív pedagógiai ellátás szakszolgálat a községi önkormányzat által fenntartott
nevelési-oktatási intézményben, külön szervezeti egység létrehozása nélkül működtethető, abban az esetben, ha
az önkormányzat a megyei fejlesztési terv alapján látja el a feladatot, és annak ellátásához legfeljebb kettő létszám
szükséges,
b) a pedagógiai szakszolgálat ellátása során vezetni kell mindazokat a nyilvántartásokat, amelyeket e rendelet előír,
c) a pedagógiai szakszolgálat ellátása során keletkezett iratokat a nevelési-oktatási intézmény többi irataitól
elkülönítetten kell kezelni.
(4) Ha e rendelet hatálybalépésekor a nevelési tanácsadó vezetését orvosi végzettséggel és szakképzettséggel látják el,
a vezetői megbízás annak lejártáig fenntartható. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
383/2013. (IX. 5.) KE határozata a Honvéd Vezérkar főnöke kinevezése módosulásának megállapításáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 56. §
(1) és 241. § (2) bekezdései alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy dr. Benkő tibor
vezérezredesnek a Honvéd Vezérkar főnökévé történő kinevezése határozatlan időtartamról 2013. július 1. napjától
2018. június 30. napjáig terjedő határozott időtartamra módosul.
Budapest, 2013. augusztus 29. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1562/2012. (XII. 6.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Bethlen Gábor Alap
céljainak elérése érdekében a határon túli magyarok oktatási-nevelési támogatásának finanszírozására 727,4 millió
forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el, elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében
visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása
cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: államháztartásért felelős miniszter
Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért: nemzetpolitikáért felelős
miniszterelnök-helyettes Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1740/2015. (X. 13.) Korm. határozata a „Földet a gazdáknak!” Program megvalósítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében meghatározott jogkörében
eljárva, a „Földet a  gazdáknak!” Program megvalósítása érdekében 200,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2015. évi
központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 17. Nemzeti Kommunikációs Hivatal cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1029/2015. (I. 30.) Korm. határozata egyes, a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. prioritása keretében megvalósuló projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek támogatásának növelését,
 2. hozzájárul az 1. melléklet szerinti projektek támogatási szerződéseinek módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
131/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 86/2011. (VI. 24.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárás lefolytatására utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 86/2011. (VI. 24.) OVB határozatában (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék folyósításának
leghosszabb időtartama 9 hónap legyen?”
Az OVB döntését azzal indokolta, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének. Az OVB ezzel összefüggésben arra hivatkozott, hogy a foglalkoztatás
elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továbbiakban: Flt.) 27. § (3) bekezdése
szerint az álláskeresési járadék folyósításának leghosszabb időtartama 270 nap. Az OVB megállapította, hogy a kérdés
az akkor hatályos jogi szabályozással megegyező szabályozás kialakítását célozza. A kérdés ugyanakkor
a választópolgárnak azt sugallja, hogy „igen” szavazatával a fennálló jogszabályi helyzet megváltoztatására szavaz.
2. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a népszavazás
kezdeményezőjétől kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen.
A kifogás szerint az OVB döntése nem megalapozott, mert a kérdés tartalma megfelel mind a választópolgári, mind
a jogalkotói egyértelműség követelményének.
II. 1. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
2. A Ve. alkalmazott szabályai:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
[...]
(5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidőben történt benyújtásának vizsgálatakor azt
az időpontot kell figyelembe venni, amikor az első választási bizottsághoz beérkezett.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
[...]
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság elő zetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogás megfelel-e a törvényi
feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogást a törvényes határidőn belül [Ve. 130. §
(1) bekezdés], és a kifogásra előírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] megfelelően nyújtották be.
Ebből következően a kifogás érdemi elbírálásra alkalmas.
3.1. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell
azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH
2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358,
360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
3.2. Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy a közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó,
valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi CVI. törvény 8. § 2011. szeptember 1. napjával módosította
az Flt. 27. § (3) bekezdését. A rendelkezés hatályos szövege a következő: „[a]z álláskeresési járadék folyósításának
leghosszabb időtartama 90 nap.” A korábban 270 napos időtartam 90 napra csökkent.
A módosítás következtében a népszavazási kérdésben, illetőleg a hatályos szabályozásban írt időtartam (a 9 hónap,
illetőleg a 270 nap) egyezősége megszűnt, vagyis az OVB által kifejtett egyértelműségi probléma már nem áll fenn.
Az Alkotmánybíróság a kifogás elbírálása során bekövetkező változásokat nem hagyhatja figyelmen kívül. Az 59/2007.
(X. 17.) AB határozatában megállapította: „[a]z Alkotmánybíróság megalapozottnak tartja az OVB-határozatnak azt
az álláspontját, hogy a hitelesítésről szóló döntése során mind az OVB, mind jogorvoslati eljárásában
az Alkotmánybíróság igazodik a fennálló helyzethez, vagyis ezt alapul véve dönt a népszavazási kezdeményezés
aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítéséről, illetve annak megtagadásáról.” (ABH 2007, 689, 695.)
3.3. A fentiekben kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság megsemmisítette az OVBh-t, és az OVB-t új eljárásra utasított.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
36/2015. (VII. 28.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma az Egészségbiztosítási Alap és a Nyugdíjbiztosítási Alap ellátási vagyona körébe tartozó ingatlanvagyon feletti tulajdonosi jogok gyakorlására vonatkozó eljárásrendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára és az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és
Működési Szabályzatáról szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás 1. melléklet 4. § (2) bekezdés m) pontjának ma) és mb) alpontjára
figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma az Egészségbiztosítási Alap és a Nyugdíjbiztosítási Alap ellátási vagyona körébe
tartozó ingatlanvagyon feletti tulajdonosi jogok gyakorlására vonatkozó eljárásrendjéről szóló szabályzatot az
1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
5/2016. (II. 29.) EMMI rendelete az egyes protézisekkel kapcsolatos beavatkozások bejelentésének és nyilvántartásának rendjéről.
Az egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény 38.  §
(2)  bekezdés m)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 48. § 3. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Nemzeti Csípő- és Térdízületi Endoprotézis Beültetés Regisztert (a továbbiakban: Protézis Regiszter) az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: működtető szerv) működteti.
2. § (1) A Protézis Regiszter részére az 1. melléklet szerinti beavatkozást (a továbbiakban: beavatkozás) végző egészségügyi
szolgáltató továbbítja az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló
1997. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Eüak.) 16/B. § (2) bekezdése szerinti adatokat.
(2) A  beavatkozást végző egészségügyi szolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét
a  2.  melléklet szerinti adattartalommal, a  működtető szerv által rendelkezésre bocsátott informatikai
adatszolgáltatási felületen teljesíti az Eüak. 16/B. § (3) bekezdése szerinti határidőben.
(3) Az  adatszolgáltatást a  csípő- és térdízületi endoprotézis beültetésével és eltávolításával kapcsolatos valamennyi
műtéti beavatkozás vonatkozásában
a) az egy ellátási esethez kapcsolódó, több független időpontban végzett beavatkozásról, valamint
b) az egy időpontban végzett protézis kivétel és ismételt beültetés vonatkozásában is
önállóan kell teljesíteni.
3. § (1) Az  adatkezelési előírások betartásáért az  egészségügyi szolgáltatónál működő adatvédelmi felelős, annak
hiányában az  adatszolgáltató orvos felelős. Az  adatszolgáltatás végrehajtásáért és az  adatközlés teljességéért
az egészségügyi szolgáltató vezetője felelős. A Protézis Regiszter részére továbbított adatok hitelességéért az adott
beavatkozást végző orvos felelős.
(2) A  Protézis Regiszter részére jelentett adatoknak egyezniük kell a  beteg egészségügyi dokumentációjában
szereplő adatokkal, valamint a  közfinanszírozott egészségügyi szolgáltatók esetén az  egészségügyi szolgáltatások
Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló kormányrendelet szerinti,
finanszírozás céljából megküldött teljesítmény jelentés vonatkozó adataival.
4. § (1) A működtető szerv a hiányosságokról, a hibás adatszolgáltatásokról visszajelzést küld az érintett adatszolgáltatónak.
Az egészségügyi szolgáltató a megkeresés alapján gondoskodik a hiányos, hibás adat javításáról.
(2) Az elektronikus adatszolgáltatás átmeneti szüneteléséről az egészségügyi szolgáltató köteles értesíteni a működtető
szervet, majd a hiba megszűnését követően adatszolgáltatási kötelezettségének legkésőbb a hiba megszűnésétől
számított 8 napon belül köteles eleget tenni.
5. § A működtető szerv hozzáférést biztosít
a) a  beavatkozást végző orvos részére az  érintett beteggel kapcsolatban a  Protézis Regiszterben tárolt
adatokhoz,
b) az  egészségügyi szolgáltató vezetője részére az  intézményben ellátott betegekkel kapcsolatos, a  Protézis
Regiszterben tárolt adatokhoz. 6. § A működtető szerv személyazonosításra alkalmatlan módon, statisztikai célból minden naptári félévet követő hónap
utolsó napjáig adatszolgáltatást teljesít
a) az Egészségügyi Szakmai Kollégium
aa) Ortopédia tagozata,
ab) Traumatológia és kézsebészet tagozata, valamint
ac) Fizikális medicina, rehabilitáció és gyógyászati segédeszköz tagozata,
b) az Egészségügyi Nyilvántartási és Képzési Központ (a továbbiakban: ENKK), továbbá
c) az egészségügyért felelős miniszter
részére.
7. § A működtető szerv az  információs önrendelkezési jogról szóló törvényben foglaltak szerint az  érintett beteg
kérelmére tájékoztatást ad a Protézis Regiszterben az érintettel kapcsolatban tárolt adatokról.
8. § A 6.  § a)  pontja szerinti adatszolgáltatás alapján az  Egészségügyi Szakmai Kollégium érintett tagozatai
a beavatkozások eredményességének és minőségének szakmai értékelése érdekében a tárgyévet követő év május
31-éig jelentést készítenek, amelyet az  Egészségügyi Szakmai Kollégium megküld az  egészségügyért felelős
miniszter, az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár, az  Állami Egészségügyi Ellátó Központ, az  ENKK, az  Országos
Tisztifőorvosi Hivatal, valamint az Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ részére
a  csípő- és térdízületi endoprotézisekkel kapcsolatos beavatkozások szervezésének, tervezésének, működésének
értékelése, továbbá a csípő- és térdízületi protézisek megfelelőségének vizsgálata, elemzése céljából.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. § A 2. § szerinti adatszolgáltatást 2016. július 1-jétől kell teljesíteni az 1. és 2. mellékletben foglaltak szerint.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere