text:
327/2012. (XI. 16.) Korm. rendelete a megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató munkáltatók akkreditációjáról, valamint a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásokról.
A Kormány a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény
28. § (1) bekezdés d)–e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. akkreditált munkáltató: az e rendelet szabályai szerint lefolytatott akkreditációs eljárás alapján kiadott
rehabilitációs akkreditációs tanúsítvánnyal rendelkező szervezet vagy személy; 2. akkreditált telephely: az akkreditált munkáltatónak az e rendelet szabályai szerint lefolytatott akkreditációs eljárás
alapján kiadott rehabilitációs akkreditációs tanúsítvánnyal rendelkező azon székhelye, telephelye, illetve
fióktelepe, ahol a rehabilitációs foglalkoztatás történik; 3. létszám: a Központi Statisztikai Hivatal létszámszámításra vonatkozó előírásai szerint számított átlagos statisztikai
állományi létszám; 4. komplex minősítés: a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról
szóló 2011. évi CXCI. törvény (a továbbiakban: Mmtv.) szerinti komplex minősítés;
5. munkaviszony: a munka törvénykönyve szerinti munkaviszonyban történő foglalkoztatás;
6. megváltozott munkaképességű munkavállaló: az a munkavállaló, aki
6.1. rehabilitálható vagy 6.2. az Mmtv. 3. § (2) bekezdés b) pont ba)–bc) alpontja szerinti megváltozott munkaképességű személy vagy
6.3. az Mmtv. 38. §-a szerint az Mmtv. 25. §-a alkalmazásában megváltozott munkaképességű személynek
minősül, és nem tartozik a 6.1. és 6.2. alpontban meghatározott személyi körbe;
7. rehabilitálható: akiről az Mmtv. szerinti komplex minősítés során megállapításra kerül, hogy rehabilitálható;
8. rehabilitációs foglalkoztatás: a megváltozott munkaképességű munkavállaló tranzit vagy tartós foglalkoztatása;
9. tartós foglalkoztatás: a 6. pont 6.2. és 6.3. alpontja, valamint az Mmtv. 5. § (2) bekezdése szerinti megváltozott
munkaképességű munkavállaló munkakészségének, egészségi állapotának, testi és szellemi képességeinek
termelő, szolgáltató tevékenység biztosítása mellett, védett körülmények között, munkaviszony keretében
történő megőrzése, fejlesztése; 10. tranzit foglalkoztatás: az Mmtv. 5. § (2) bekezdése szerinti megváltozott munkaképességű munkavállaló
kivételével a rehabilitálható munkavállaló védett körülmények között, termelő, szolgáltató tevékenység
biztosítása mellett történő felkészítése a nyílt munkaerőpiacon történő foglalkoztatásra;
11. vállalkozás: a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 2. § (2) bekezdés a)–c) pontjában
meghatározott adóalany, valamint az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvény szerinti egyéni
vállalkozás; 12. védett munkahely: az akkreditált munkáltató általi foglalkoztatás, ha a munkáltató biztosít tranzit vagy tartós
foglalkoztatást, és munkavállalóinak legalább 50%-a az Mmtv. 22. §-a szerinti megváltozott munkaképességű
személynek minősül. II. FEJEZET
A REHABILITÁCIÓS AKKREDITÁCIÓ SZABÁLYAI
2. A munkáltatók akkreditálása 2. § (1) A munkáltató részére rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány akkor adható, ha
a) cégjegyzékbe vagy – ha a működés feltétele más bírósági vagy hatósági nyilvántartásba vétel – az előírt
nyilvántartásba történő bejegyzése megtörtént, b) a munkaviszonyban foglalkoztatott megváltozott munkaképességű munkavállalóinak havi létszáma a 30 főt eléri
vagy aránya az összes munkavállalóhoz képest a 25%-ot meghaladja,
c) a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatását olyan rehabilitációs foglalkoztatás keretében
biztosítja, amelyet a létesítő okiratában rögzítettek, és amely a hatósági vagy bírósági nyilvántartásba vett
tevékenységének kifejtéséhez kapcsolódik, d) az állami adó- és vámhatóságnál nincs esedékessé vált és még meg nem fizetett köztartozása,
e) a 6. alcím szerinti foglalkozási rehabilitációs szakmai programmal rendelkezik,
f) a 7. alcím szerinti személyes rehabilitációs tervek elkészítését vállalja,
g) a személyes rehabilitációs tervben meghatározott segítő szolgáltatások igénybevételének lehetőségét biztosítja,
h) a 9. alcím szerinti rehabilitációs tanácsadót, a 10. alcím szerinti rehabilitációs mentort a 13. § (3) bekezdése szerint,
valamint – a 11. alcím szerinti feltételek fennállása esetén – a 11. alcím szerinti segítő személyt foglalkoztat,
i) a betanított és segédmunka végzésének lehetősége mellett képesítéshez, illetve végzettséghez, képzettséghez
kötött munkakörök betöltését is biztosítja, j) az eredményes rehabilitációhoz – valamint tranzitfoglalkoztatás esetén a nyílt munkaerőpiacra történő sikeres
kihelyezéshez – szükséges képzési lehetőségeket saját maga vagy felnőttképzést megvalósító intézmény
bevonásával biztosítja és k) teljesíti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeket.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételek fennállása esetén sem adható rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány,
ha a) a munkáltatót a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül a munkavédelemről szóló 1993. évi
XCIII. törvény 82. §-a alapján munkavédelmi bírság megfizetésére kötelezték, és a vizsgált időszakban jogerőre
emelkedett határozatok szerint kiszabott bírságok együttes összege elérte a kérelem benyújtását megelőző
hónap létszáma szerint aa) legfeljebb kétszáz munkavállalót foglalkoztató munkáltató esetén a kötelező legkisebb munkabér
ötszörösét, ab) kétszáz főt meghaladó munkavállalót foglalkoztató munkáltató esetén a kötelező legkisebb munkabér
tízszeresét vagy b) a munkáltató a külön jogszabályban megjelölt mértékű akkreditációs díjat nem fizette meg vagy
c) a munkáltató végelszámolás, csődeljárás, felszámolási eljárás, kényszer-végelszámolás vagy kényszertörlési
eljárás alatt áll. (3) Költségvetési szerv részére rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány nem adható.
3. A telephelyek akkreditálása 3. § A rehabilitációs foglalkoztatás helyéül szolgáló székhely, fióktelep, telephely (a továbbiakban együtt: telephely)
részére rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány akkor adható, ha a) a munkáltató létesítő okiratában telephelyként feltüntették, bíróságon, illetve cégjegyzékbe vagy az egyéni
vállalkozói nyilvántartásba bejegyezték, b) a működéséhez szükséges valamennyi engedély, illetve igazolás rendelkezésre áll,
c) területén az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés személyi, tárgyi és szervezeti feltételei
biztosítottak, d) a munkavégzés helyének környezete, építészeti megoldásai lehetővé teszik a foglalkoztatott, illetve
foglalkoztatni kívánt munkavállalók akadálymentes közlekedését és e) munkaeszközeit, berendezéseit, technológiáját, tárgyi környezetét a megváltozott munkaképességű
munkavállalók egészségi állapotának és fogyatékosságának megfelelő foglalkoztatásához alakítja.
4. Az akkreditációs eljárás 4. § (1) A munkáltató és a telephely akkreditációjára irányuló eljárásban a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) jár el. (2) Az akkreditációs eljárásban, valamint az ellenőrzés alkalmával foglalkozási rehabilitációs szakértő vehető igénybe.
Szakértőként a foglalkozási rehabilitációs szakértők névjegyzékébe felvett szakértő rendelhető ki.
(3) Ha a Hivatal az akkreditációs eljárásban helyszíni szemlét rendel el, a szemle keretében meg kell vizsgálni
a) a benyújtott dokumentumok, nyilatkozatok valóságtartalmát és b) a rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány feltételeinek fennállását.
(4) Ha a Hivatal a helyszíni szemle elrendelése során szakértőt rendel ki, a szakértő a helyszíni szemléről jegyzőkönyvet
készít, és a jegyzőkönyvet a szakvéleményével együtt a kirendelés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül
megküldi a Hivatal részére. (5) A rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány kiadásának, valamint a korábban nem akkreditált telephely megjelölése
iránti kérelem elbírálásának határideje 60 nap. 5. § (1) A rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány iránti kérelmet és mellékleteit elektronikus adathordozón egy példányban
vagy a Hivatal által erre a célra biztosított elektronikus felületen keresztül kell a Hivatalhoz benyújtani.
(2) A kérelemben a) meg kell jelölni a munkáltatónál foglalkoztatott munkavállalók, illetve megváltozott munkaképességű
munkavállalók kérelem benyújtását megelőző havi létszámát, b) meg kell jelölni az egyes helyszíneken végzett tevékenységeket,
c) be kell mutatni a rehabilitációs célú munkavégzés körülményeit.
(3) A kérelemhez csatolni kell a) a gazdasági társaságokról szóló törvény hatálya alá tartozó kérelmező esetén a cégbíróság által kibocsátott,
30 napnál nem régebbi cégkivonat másolatát; b) egyéb kérelmező esetén
ba) a munkáltató egységes szerkezetbe foglalt, hatályos létesítő okirata (alapító okirata, alapszabálya)
másolatát, bb) egyéni vállalkozó esetén a vállalkozói igazolvány másolatát, illetve a nyilvántartásukra illetékes hatóság
által kiállított, 30 napnál nem régebbi igazolás másolatát arra vonatkozóan, hogy a kérelmező a hatósági
nyilvántartásban szerepel; c) a munkáltató képviseletére jogosult személy aláírási címpéldányának vagy a cégnyilvánosságról, a bírósági
cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 9. § (3) bekezdésének megfelelően készített, ügyvéd
által ellenjegyzett aláírás-minta másolatát; d) az akkreditálni kívánt telephely
da) használatának jogcímét tanúsító okirat másolatát, db) működéséhez szükséges engedélyek másolatát;
e) a munkáltató tevékenységének, továbbá a rehabilitációs foglalkoztatás lehetőségeinek ismertetését, valamint
az erre vonatkozó terveket; f) az állami adó- és vámhatóság 30 napnál nem régebbi igazolásának másolatát arra vonatkozóan, hogy a
kérelmezőnek az állami adó- és vámhatóságnál lejárt köztartozása, illetve az Európai Unió tradicionális forrásai
címen tartozása nincs, vagy igazolás hiányában nyilatkozatot arról, hogy a kérelmező a köztartozásmentes adózói
adatbázisban szerepel; g) a munkáltató képviselőjének nyilatkozatát arról, hogy
ga) a kérelmezőnek nincs a telephely szerint illetékes önkormányzati adóhatóságnál nyilvántartott lejárt
köztartozása, gb) hozzájárul ahhoz, hogy az állami adó- és vámhatóság, illetve a telephely szerinti illetékes önkormányzati
adóhatóság a nála nyilvántartott, a kérelmezőt terhelő köztartozás tekintetében adatot szolgáltasson
a Hivatal részére, gc) teljesíti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. § (1) bekezdésében meghatározott
feltételeket, gd) a munkáltató rendelkezik szervezeti és működési szabályzattal, az érdekképviseleti szervezet működésének
szabályzatával, munkavédelmi szabályzattal és tűzvédelmi szabályzattal, azzal, hogy a nyilatkozathoz
mellékelni kell az e szabályzatok készítésének és legutóbbi módosításának időpontjáról szóló tájékoztatást,
ge) hozzájárul az akkreditációs eljárás lefolytatásához szükséges, e rendeletben meghatározott adatainak a
kijelölt szakértők, valamint a Hivatal által történő kezeléséhez,
gf) a rehabilitációs tanácsadó, a rehabilitációs mentor és a rehabilitációs foglalkoztatásban részt vevő
munkavállaló hozzájárult az e rendeletben meghatározott adatainak a ge) alpont szerinti kezeléséhez;
h) a külön rendeletben meghatározott akkreditációs díj megfizetésének igazolását;
i) a foglalkozási rehabilitációs szakmai programot, továbbá az annak teljesítését értékelő módszer bemutatását;
j) a segítő szolgáltatások igénybevétele biztosításának módjáról szóló tájékoztatást, valamint – ha azokat a
munkáltató nem maga nyújtja – az ellátásukról szóló megállapodásokat;
k) a rehabilitációs tanácsadó és a rehabilitációs mentor tekintetében a foglalkoztatásra irányuló jogviszony alapjául
szolgáló okirat másolatát, a szakmai önéletrajzot, a végzettséget, a képzettséget és a gyakorlati időt igazoló
dokumentumok másolatait, valamint munkaviszonyban történő foglalkoztatás esetén a munkaköri leírást;
l) ha a munkáltató valamely vállalkozás részére termelő vagy – az üzembe helyezési, szavatossági, szervizelési és
jótállási tevékenységnek nem tekinthető – szolgáltató tevékenységet folytat, és a munkavégzésre a vállalkozás
székhelyén, telephelyén, fióktelepén, illetve érdekkörében kerül sor (a továbbiakban: más vállalkozás
érdekkörében végzett tevékenység), la) a termelő vagy szolgáltató tevékenység tárgyában megkötött szerződés másolatát,
lb) a munkáltató nyilatkozatát arról, hogy hány fő megváltozott munkaképességű munkavállalót kíván
a vállalkozás székhelyén, telephelyén, fióktelepén, illetve érdekkörében foglalkoztatni,
lc) a vállalkozás nyilatkozatát arról, hogy a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatási
körülményeinek ellenőrzéséhez hozzájárul, ld) a munkáltató és a vállalkozás együttes nyilatkozatát arról, hogy a munkavégzés helye tekintetében
a 3. §-ban foglalt feltételek teljesülnek; m) a Hivatal honlapján közzétett formátumban a következő adatokat:
ma) a munkáltató fő tevékenységeinek megnevezése és TEÁOR száma,
mb) telephelyenként a ténylegesen végzett tevékenységek megnevezése és TEÁOR száma alágazati bontásban,
mc) telephelyenként a létesített munkakörök megnevezése, md) telephelyenként annak megjelölése, hogy a munkáltató az egyes munkakörök tekintetében hány
álláshellyel rendelkezik. (4) Ha a kérelmező a (3) bekezdés a) pontjában, b) pont bb) alpontjában és f) pontjában foglalt adatokat nem igazolja,
a Hivatal a kérelem elbírálásához adatszolgáltatás iránti kérelemmel fordul az adatokról nyilvántartást vezető
hatósághoz, az adatokról nyilvántartást vezető bírósághoz, illetve a köztartozás tekintetében megvizsgálja a
köztartozásmentes adózói adatbázist. 6. § (1) Az 5. §-ban foglaltaktól eltérően egyszerűsített akkreditációs eljárást kell lefolytatni, ha
a) a rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány olyan adataiban következett be változás, amelyek az akkreditáció
alapjául szolgáló feltételeket nem érintik, b) a munkáltató korábban nem akkreditált telephelyének megjelölését kéri a rehabilitációs akkreditációs
tanúsítványban, c) a munkáltató más vállalkozás érdekkörében végzett tevékenységet kíván folytatni,
d) a munkáltató új tevékenység nyilvántartásba történő felvételét, vagy tevékenység törlését kérelmezi.
(2) Az egyszerűsített akkreditáció iránti kérelemhez csatolni kell:
a) az adatváltozást tanúsító okirat másolatát, b) az akkreditációval érintett telephelyre vonatkozó akkreditációs feltételek fennállását igazoló iratok másolatát,
c) a más vállalkozás érdekkörében végzett tevékenység tekintetében az 5. § (3) bekezdés l) pontjában
meghatározott dokumentumokat, és d) a külön jogszabály szerinti egyszerűsített akkreditációs díj megfizetésének igazolását.
(3) Amennyiben a kérelem egyszerűsített akkreditációs eljárás keretében nem bírálható el, a munkáltatót határidő
kitűzésével fel kell hívni az akkreditációs eljárás szerinti kérelem előterjesztésére, valamint a két eljárási díj közötti
különbözet megfizetésére. Ha a munkáltató a felhívásnak eleget tesz, az akkreditációs eljárás általános szabályai
szerint a kérelem elbírálásáról, egyébként az egyszerűsített eljárás megszüntetéséről kell dönteni.
(4) Az egyszerűsített akkreditációs eljárásban új rehabilitációs akkreditációs tanúsítványt kell kiállítani a módosítást nem
érintő adatok változatlanul hagyásával. Az egyszerűsített akkreditációs eljárásban egyebekben az akkreditációs eljárás
szabályait kell alkalmazni. 5. A rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány
7. § (1) A rehabilitációs akkreditációs tanúsítványban meg kell jelölni a munkáltatót, valamint azon telephelyét, ahol a
megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatása megfelel az e rendeletben meghatározott
szabályoknak. (2) A rehabilitációs akkreditációs tanúsítványt határozatlan időre kell kiállítani.
(3) A rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány iránti kérelemnek teljes egészében helyt adó döntésként a tanúsítványt kell
kiállítani. A kérelemnek nem teljes egészében helyt adó döntés esetén a rehabilitációs akkreditációs tanúsítványt a
határozat jogerőre emelkedésének napján, külön okiratban kell kiállítani.
(4) Ha a munkáltató a Hivatal valamely döntése ellen fellebbezést nyújt be, és ennek eredményeként új eljárásra kerül sor,
a megismételt eljárásban kiállított rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány hatályának kezdő napja az elsőfokú döntés
meghozatalának időpontja. 8. § (1) Vissza kell vonni a rehabilitációs akkreditációs tanúsítványt, ha a munkáltató
a) kérelmezi, b) tevékenységét, illetve a rehabilitációs foglalkoztatást megszünteti,
c) ellen a bíróság jogerősen elrendelte a felszámolási eljárást,
d) végelszámolás, kényszer-végelszámolás vagy kényszertörlési eljárás hatálya alatt áll,
e) a munkabért a tanúsítvány hatálya alatt 30 napot meghaladó késedelemmel nem fizette meg, és a késedelmet
megállapító hatósági döntésben meghatározott határidőn belül bérfizetési kötelezettségének nem tesz eleget,
f) esetében az állásidő időtartama munkavállalónként egy éven belül a 30 munkanapot meghaladta, és az ilyen
mértékű állásidő a megváltozott munkaképességű munkavállalók létszámának legalább 30%-át érintette,
amennyiben a munkáltató a foglalkoztatási kötelezettségének az állásidő időtartamát megállapító hatósági
döntésben meghatározott határidőn belül nem tesz eleget, g) az e rendelet szerinti ellenőrzések során 12 negatív értékelőpontot összegyűjtött,
h) az akkreditációs eljárás, illetve ellenőrzés során olyan lényeges tényt vagy körülményt hallgatott el, vagy olyan
tényről nyilatkozott valótlan tartalommal, amely a rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány kiadását kizárja, illetve
visszavonását megalapozza. (2) Ha a rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány visszavonására az (1) bekezdés h) pontjában megjelölt okból kerül sor,
az érintett munkáltató, illetve jogutódja az új rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány iránti kérelmet legkorábban
a tanúsítvány visszavonásáról rendelkező határozat jogerőre emelkedésétől számított két év elteltével nyújthatja be.
Az ezt megelőzően benyújtott rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány iránti kérelmet érdemi vizsgálat nélkül el kell
utasítani. 6. A foglalkozási rehabilitációs szakmai program 9. § (1) A munkáltató a rehabilitációs foglalkoztatási feladatainak ellátására vonatkozó tervét foglalkozási rehabilitációs
szakmai programban (a továbbiakban: szakmai program) rögzíti. (2) A szakmai program tartalmazza:
a) a rehabilitációs foglalkoztatás célját, feladatait, formáit, b) a rehabilitációs foglalkoztatás szakmai tartalmát, módját,
c) a segítő szolgáltatások igénybevételének módját és rendjét,
d) a munkahelyi körülmények javítására irányuló terveket, e) a foglalkozási rehabilitáció eredményességének elősegítése érdekében kitűzött feladatokat,
f) a megváltozott munkaképességű munkavállalók jogai és érdekei védelmével összefüggő tervezett
intézkedéseket, g) az (5) bekezdés szerinti éves értékelés szempontjait,
h) a személyes rehabilitációs tervek készítésére vonatkozó eljárás bemutatását és
i) a segítő személy igénybevételének bemutatását, a segítő személy tekintetében a foglalkoztatásra irányuló
jogviszony alapjául szolgáló okirat másolatát, vagy ha a segítő személyt nem a munkáltató foglalkoztatja, a segítő
személy biztosítását szolgáló megállapodás másolatát; ha a munkáltató nem biztosít segítő személyt, ennek
indokolását. (3) Tranzit foglalkoztatás esetén, annak hatékony megvalósítása és eredményességének elősegítése érdekében a
munkáltató akciótervet készít a tranzitálás lépcsőinek, valamint a nyílt munkaerő-piaci foglalkoztatókkal és az
államigazgatás illetékes szerveivel való együttműködés módjának bemutatásával. Az akcióterv a szakmai program
függelékét képezi. (4) A szakmai programot három évre szólóan, évenkénti bontásban kell elkészíteni, és a keretszerződés
meghosszabbítása esetén a keretszerződés időtartamára tekintettel ki kell egészíteni.
(5) A szakmai program teljesítését évente értékelni kell. A szakmai programot és annak értékelését – a rehabilitációs
tanácsadó aláírását követően – a munkáltató vezető tisztségviselője hagyja jóvá.
7. A személyes rehabilitációs terv 10. § (1) A rehabilitációs tanácsadó a rehabilitációs mentor bevonásával – a komplex minősítés alapján, a rehabilitációs
foglalkoztatás irányának meghatározása érdekében – személyes rehabilitációs tervet készít a megváltozott
munkaképességű munkavállaló munkába lépését, illetve próbaidő esetén a próbaidő leteltét követő 30 napon belül.
(2) A személyes rehabilitációs terv tartalmazza a megváltozott munkaképességű munkavállaló
a) munkakörének megjelölését, b) meglévő képzettségei, képesítései felsorolását,
c) munkavégző képességének jellemzőit, d) által folytatható tevékenységeket, illetve betölthető munkaköröket,
e) számára érdeklődésének, képességének, személyiségének és a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő, szakmai
előrehaladást biztosító pályatervet, f) által elérendő rövid és hosszú távú célok meghatározását,
g) megfelelő foglalkoztatását gátló körülmények feltárása és megszüntetése érdekében tervezett intézkedéseket,
h) részére nyújtott segítő folyamat elemeinek meghatározását és a segítségnyújtás formáit és
i) tekintetében a segítő szolgáltatások igénybevételének részletes szabályait.
(3) Tranzit foglalkoztatás esetén a személyes rehabilitációs tervet a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival
kapcsolatos eljárási szabályokról szóló kormányrendeletben meghatározott rehabilitációs terv (a továbbiakban:
rehabilitációs terv) keretei között, azzal összhangban kell elkészíteni.
(4) A személyes rehabilitációs tervet évente legalább egy alkalommal értékelni és szükség szerint módosítani kell.
8. Segítő szolgáltatások 11. § (1) A munkáltató lehetővé teszi a személyes rehabilitációs tervben meghatározott segítő szolgáltatások igénybevételét.
(2) Foglalkoztatást akadályozó körülmény feltárása esetén segítő szolgáltatás különösen
a) a munkaerő-piaci információ nyújtása, b) a munkatanácsadás,
c) a pályatanácsadás, d) a rehabilitációs tanácsadás és
e) a pszichológiai tanácsadás. (3) A megváltozott munkaképességű munkavállaló és a rehabilitációs mentor által közösen meghatározott célok elérése
érdekében egyéb, a munkához jutást és a munkahely megtartását, az egészséges életmódot, az önálló rendelkezést és
önálló életvitelt segítő szolgáltatás különösen a) az életvezetési tanácsadás,
b) a jogsegélyszolgálat, c) a családgondozás és d) a szociális ügyintézés.
9. A rehabilitációs tanácsadó 12. § (1) A munkáltatónál a rehabilitációs foglalkoztatási feladatok szervezését, összehangolását a rehabilitációs tanácsadó
látja el. (2) A rehabilitációs tanácsadó a) elkészíti a személyes rehabilitációs tervet, amelyet folyamatosan figyelemmel kísér és értékel, továbbá felel
az abban foglaltak minőségéért, megvalósulásáért, b) gondoskodik a szakmai program kidolgozásáról, évenkénti felülvizsgálatáról, értékeléséről,
c) gondoskodik a segítő szolgáltatásokat nyújtó szervezetekkel, illetve magánszemélyekkel való kapcsolattartásról,
az általuk készített jelentésben foglalt észrevételek beépítéséről a személyes rehabilitációs tervbe, továbbá
a szakmai programba, d) rendszeres fogadóórát biztosít a megváltozott munkaképességű munkavállalók részére a munkavégzés helye
szerinti telephelyen, több érintett telephely esetén negyedévente legalább egy alkalommal minden telephelyen,
e) gondoskodik a 15. § (1) bekezdés e) pontja szerinti adatszolgáltatásról,
f) kapcsolatot tart a fővárosi és megyei kormányhivatal rehabilitációs szakigazgatási szervével (a továbbiakban:
rehabilitációs szakigazgatási szerv). (3) Rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány akkor adható, ha a munkáltató rehabilitációs tanácsadót legalább napi
4 órában munkaviszonyban vagy foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztat.
(4) Rehabilitációs tanácsadóként az 1. melléklet szerinti képesítéssel és gyakorlattal rendelkező személy foglalkoztatható.
10. A rehabilitációs mentor 13. § (1) A rehabilitációs mentor a rehabilitációs tanácsadóval együttműködve, a megváltozott munkaképességű
munkavállalóval fennálló közvetlen kapcsolat révén, a munkavállaló érdekeinek és szükségleteinek
figyelembevételével elősegíti a foglalkozási rehabilitáció hatékony megvalósulását. (2) A rehabilitációs mentor
a) kapcsolatot tart a megváltozott munkaképességű munkavállalóval, szükség szerint annak családjával,
b) felméri, valamint elősegíti a megváltozott munkaképességű munkavállaló képességeinek fejlesztését,
c) tájékoztatást nyújt a megváltozott munkaképességgel összefüggő szociális, munkaügyi, egészségügyi, oktatási
rendszerrel és jogszabályi előírásokkal kapcsolatban, d) a munkavállaló egészségi állapota és képességei alapján megválasztja a szükséges egyéni vagy csoportos
terápiát, részt vesz a végrehajtásában, e) megválasztja a megfelelő oktatási módszereket,
f) részt vesz a személyes rehabilitációs tervek elkészítésében, felülvizsgálatában, módosításában,
g) figyelemmel kíséri a munkapróbát, ellátja a 42. § (6) bekezdésében meghatározott feladatokat,
h) közvetítő szerepet tölt be a munkáltató és a rehabilitációs szakigazgatási szerv között a megváltozott
munkaképességű munkavállaló minél sikeresebb és hatékonyabb rehabilitációja érdekében,
i) a tranzit foglalkoztatást követően legalább 6 hónapig szükség szerint segítséget nyújt a megváltozott
munkaképességű munkavállaló nyílt munkaerő-piacon történő sikeres elhelyezkedése érdekében.
(3) A rehabilitációs foglakoztatás keretében a munkáltató köteles
a) 1–100 fő megváltozott munkaképességű munkavállaló esetén legalább napi 4 órában legalább 1 fő,
b) 101–250 fő megváltozott munkaképességű munkavállaló esetén teljes munkaidőben legalább 1 fő,
c) 251–1000 fő megváltozott munkaképességű munkavállaló esetén teljes munkaidőben legalább 2 fő,
d) 1000 fő feletti megváltozott munkaképességű munkavállaló esetén teljes munkaidőben legalább 3 fő
rehabilitációs mentort munkaviszonyban foglalkoztatni. (4) Rehabilitációs mentorként – az (5) bekezdésben foglaltak kivételével – az 1. melléklet szerinti képesítéssel és
gyakorlattal rendelkező személy foglalkoztatható. (5) Ha a munkáltató legfeljebb 20 fő megváltozott munkaképességű személyt foglalkoztat, a rehabilitációs mentor és
a rehabilitációs tanácsadó feladatait – teljes munkaidőben – egyazon személy elláthatja, amennyiben rendelkezik
az 1. mellékletben a rehabilitációs tanácsadóra meghatározott képesítéssel és szakmai gyakorlattal.
(6) A munkáltató vezető tisztségviselője nem tölthet be rehabilitációs tanácsadói és/vagy rehabilitációs mentori
tisztséget. 11. A segítő személy 14. § (1) Ha a megváltozott munkaképességű munkavállaló egészségi állapota indokolja, a munkáltató – munkaviszony vagy
foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszony keretében – segítő személyt biztosíthat a munkába járáshoz vagy a
munkavégzéshez. A segítő személy biztosítása a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény szerinti
támogató szolgáltatást nyújtó szolgáltatóval kötött megállapodás útján is történhet.
(2) A segítő személy feladatainak ellátásáról a munkáltató nyilvántartást vezet, amely tartalmazza
a) az általa segített megváltozott munkaképességű személyek nevét,
b) az elvégzett feladatok megnevezését. 12. Az akkreditált munkáltató kötelezettségei
15. § (1) Az akkreditált munkáltató köteles a) a rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány hatálya alatt az akkreditációs követelményeknek megfelelően működni,
b) lehetővé tenni az ellenőrzést, az ellenőrzés eredményes lefolytatásához szükséges iratok megtekintését,
a munkavégzés és foglalkoztatás körülményeinek vizsgálatát, c) 8 munkanapon belül bejelenteni
ca) a rehabilitációs akkreditációs tanúsítványban megjelölt adatainak változását,
cb) az akkreditációs feltételekben bekövetkezett változást, cc) a rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány kiadását kizáró, illetve visszavonását megalapozó körülmény
bekövetkezését, cd) tevékenységének, illetve a rehabilitációs foglalkoztatásra irányuló tevékenységének megszűnését, illetve
megszüntetését, ce) ha végelszámolását határozta el, vagy vele szemben csődeljárás, felszámolási eljárás,
kényszer-végelszámolás vagy kényszer-törlési eljárás indul, d) az akkreditációs követelmények teljesítéséről, a támogatás felhasználásáról, illetve a foglalkozási rehabilitációs
tevékenységéről minden év március 31-éig, a 2. mellékletben meghatározott szempontok szerint beszámolni a
Hivatalnak, e) az 5. § (3) bekezdés m) pontjában meghatározott adatokat – az adatokban bekövetkező változást követő
5 munkanapon belül, a Hivatal honlapján meghatározott formátumban – megküldeni a Hivatal részére és
f) jogszabályi, illetve szerződéses nyilvántartási, adatszolgáltatási kötelezettségeit teljesíteni.
(2) A más vállalkozás érdekkörében végzett tevékenység esetén a munkáltató köteles e tevékenységet megszakítani,
ha tudomására jut, hogy a más vállalkozásnál nem teljesülnek a munkavállaló biztonságos munkavégzésének
feltételei vagy az egyéni rehabilitációs tervben meghatározott egyéb feltételek.
13. Ellenőrzés 16. § (1) Az ellenőrzés a rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány hatálya alatt az e rendeletben meghatározott munkáltatói
kötelezettségek teljesítésének vizsgálatára, valamint a munkáltató által igénybe vett, e rendelet hatálya alá tartozó
költségvetési támogatások felhasználásának vizsgálatára irányul. (2) A helyszíni ellenőrzés előre tervezetten, folyamatba épített ellenőrzés útján, illetve évente egyszer átfogó ellenőrzés
keretében valósul meg. (3) Az ellenőrzés során a Hivatal a 40. § alapján lefolytatott pénzügyi ellenőrzés jegyzőkönyveit is alapul véve jár el.
(4) A Hivatal az ellenőrzés során negatív értékelőpontot állapít meg a következő esetekben és mértékben:
a) az egyéni foglalkoztatási megállapodásban foglalt egyes rendelkezések be nem tartása esetén 1–3 pontig terjedő
mértékben, b) a keretszerződésben, illetve az éves támogatási szerződésben vállalt kötelezettségek nem teljesítése esetén
1–3 pontig terjedő mértékben, c) a rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány hatálya alatt történő késedelmes munkabér-fizetés esetén 1–3 pontig
terjedő mértékben, d) az illetékes hatóság által kiszabott munkaügyi, munkavédelmi, illetve a rendezett munkaügyi kapcsolatok
megsértése vagy az egyenlő bánásmód megsértése miatt kiszabott bírság esetén 1–3 pontig terjedő mértékben,
e) ha a rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány hatálya alatt az állami adó- és vámhatóság, illetve a telephely
tekintetében illetékes önkormányzati adóhatóság által nyilvántartott, 60 napon túl folyamatosan fennálló,
túlfizetéssel csökkentett adótartozással rendelkezik vagy rendelkezett, 1–3 pontig terjedő mértékben,
f) ha a végelszámolással, kényszer-végelszámolással, kényszertörléssel, csődeljárással vagy felszámolási eljárással
kapcsolatos bejelentési kötelezettségének határidőben nem tett eleget, 2 pont mértékben,
g) a 3. melléklet szerinti esetekben az ott meghatározott keretek között.
(5) A negatív értékelőpont megállapításának feltétele, hogy a) a szabályszegéssel érintett megváltozott munkaképességű munkavállalók száma a megváltozott
munkaképességű munkavállalók – a szabályszegés megállapítását megelőző havi – létszámának 10%-át
meghaladja, b) az adott szabály megsértése egy éven belül több alkalommal történt,
c) az adott szabály megsértése egyszerre több telephelyen történt,
d) a szabályszegés megismétlődött azt követően, hogy a 3 éven belül lefolytatott ellenőrzés a szabályszegést
megállapította vagy e) a rehabilitációs tervben foglaltak megsértése a rehabilitációs foglalkoztatás céljainak megvalósítását akadályozza,
illetve veszélyezteti. (6) A negatív értékelőpont mértékét a (4) bekezdésben meghatározott keretek között a szabályszegés súlyára tekintettel
kell megállapítani a következő szempontok szerint: a) a szabályszegéssel érintett megváltozott munkaképességű munkavállalók száma,
b) a szabályszegés ismétlése, c) az ismételt szabályszegés gyakorisága.
(7) Egy adott szabályszegésre tekintettel ugyanazon körülmények vizsgálata alapján – ideértve a szabályszegés idejét
és helyét is – negatív értékelőpontot nem lehet ismételten megállapítani.
(8) A kiszabott negatív értékelőpontokat a Hivatal a munkáltatóval végzésben közli.
(9) A negatív értékelőpontot a kiszabásáról rendelkező döntés jogerőre emelkedését követő 3 év elteltével az e rendelet
szerinti valamennyi eljárásban figyelmen kívül kell hagyni. III. FEJEZET
A KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOK SZABÁLYAI
14. A támogatás általános szabályai 17. § (1) Az e rendelet szerinti támogatás kizárólag a megváltozott munkaképességű munkavállalók rehabilitációs
foglalkoztatásához nyújtható. (2) Az e rendelet szerinti támogatással a megváltozott munkaképességű munkavállaló munkaviszony keretében történő,
a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel legfeljebb napi 8 órás foglalkoztatása támogatható.
(3) A megváltozott munkaképességű munkavállaló munkaidő-keretben történő foglalkoztatása nem támogatható, ha
a) a munkavállaló az 1. § 6. pont 6.2. vagy 6.3. alpontja szerinti megváltozott munkaképességű személy vagy
b) a munkaidő-keretben történő foglalkoztatás ba) a munkavállaló egészségi állapotát veszélyezteti vagy
bb) a munkavállaló rehabilitációs szükségleteivel nem áll összhangban vagy
c) a munkavállaló munkaköre tekintetében a munkaidő-keret alkalmazásáról a 29. § szerinti keretszerződésben nem
állapodtak meg. (4) Az e rendelet szerinti támogatás kizárólag akkreditált munkáltató részére nyújtható. Ha a munkáltató által
foglalkoztatottak létszáma a 25 főt meghaladja, a támogatás további feltétele, hogy a munkáltató az Mmtv. 22. §-a
szerinti megváltozott munkaképességű személyeket az Mmtv. 23. § (1) bekezdésében meghatározott kötelező
foglalkoztatási szint felett foglalkoztasson. 18. § (1) Az e rendelet alapján nyújtott támogatások forrása a központi költségvetésről szóló törvényben megjelölt,
a rehabilitációs foglalkoztatás támogatására biztosított költségvetési előirányzat (a továbbiakban: fejezeti kezelésű
előirányzat). (2) A fejezeti kezelésű előirányzat kezelő szerve a Hivatal. Az erről szóló szerződést a társadalmi esélyegyenlőség
előmozdításáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) és a Hivatal főigazgatója a központi költségvetésről szóló
törvény kihirdetését követő 8 munkanapon belül köti meg.
19. § (1) E rendelet alapján nem ítélhető meg támogatás a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos
fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági
rendelet (a továbbiakban: általános csoportmentességi rendelet) 1. cikk (2) bekezdésében és (3) bekezdés c) és
d) pontjában foglalt tevékenységhez. (2) Ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában a támogatás halmozódása az általános csoportmentességi
rendelet 7. cikk (4) bekezdésében foglaltak szerint lehetséges.
(3) A támogatás intenzitása tekintetében a támogatott tevékenységre vonatkozó állami támogatási intézkedések teljes
összegét figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy a támogatást helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi
forrásból finanszírozzák. (4) Az e rendelet szerinti támogatás nem nyújtható azon szervezet részére, amely
a) az Európai Bizottság támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget vagy
b) az általános csoportmentességi rendelet 1. cikk (7) bekezdése alapján nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak
minősül. (5) Az e rendelet szerinti támogatásban részesülő munkáltató köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és
dokumentumokat a támogatási döntés napjától számított tíz évig megőrizni.
20. § E rendelet alapján a megváltozott munkaképességű személy foglalkoztatásához kapcsolódó következő költségek
támogathatók: a) a megváltozott munkaképességű munkavállaló után fizetendő bérköltség (a továbbiakban: bérköltség),
b) a megváltozott munkaképességű személy foglalkoztatásának a megváltozott munkaképességből fakadó
többletköltségei (a továbbiakban: többletköltség). 15. A bérköltség támogatásának szabályai
21. § (1) A bérköltség – a (2)–(7) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – az általános csoportmentességi rendelet 41. cikkében
meghatározott feltételekkel támogatható. (2) A bérköltség akkor támogatható, ha a munkáltató a megváltozott munkaképességű munkavállalót egészségi
állapotának megfelelő munkahelyi környezetben és munkakörben, a 33. § szerinti egyéni foglalkoztatási
megállapodás szerint foglalkoztatja. (3) Nem támogatható a bérköltség,
a) ha a támogatással érintett munkavállaló aa) öregségi nyugdíjra jogosult,
ab) munkaszerződése szerinti napi munkaideje nem éri el a napi 4 órát,
ac) foglalkoztatása nem munkaviszony keretében történik, ad) foglalkoztatására munkaerő-kölcsönzés keretében vagy – a munkapróba kivételével – a munkaszerződéstől
eltérő munkáltatónál kerül sor, ae) munkaköre a meglévő képességekkel, illetve az egészségkárosodás veszélye nélkül nem látható el,
af) esetében a munka törvénykönyve szerinti teljesítménykövetelmény megállapításakor figyelmen kívül
hagyták a munkaképesség megváltozásából adódó teljesítménycsökkenés mértékét, vagy
ag) a munkabér kifizetése mellett munkát nem vagy a munkaszerződésben megjelölt időtartamtól kevesebb
időben végez; b) ha a munkavégzés helye tekintetében nem teljesülnek a 3. §-ban foglalt feltételek;
c) ha nem biztosítottak a személyes rehabilitációs tervben meghatározott feltételek;
d) ha a munkavállalók foglalkoztatási körülményeinek ellenőrzését a munkáltató vagy más vállalkozás érdekkörében
végzett tevékenység esetén a vállalkozás nem teszi lehetővé vagy
e) ha a munkáltató a foglalkoztatási kötelezettségének nem tesz eleget.
(4) Bérköltségként az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 15. pontjában meghatározott költségek vehetők
figyelembe, azzal, hogy a bérköltség meghatározása során kötelező járuléknak kell tekinteni a munkáltató által
a munkabér után fizetendő adót is. (5) A munkáltató által ténylegesen megfizetett bérköltség legfeljebb 75%-a támogatható.
(6) Az (5) bekezdésben foglaltaktól eltérően a bérköltség legfeljebb 100%-a támogatható, ha a munkáltató közhasznú
jogállású egyesület, alapítvány vagy nonprofit gazdasági társaság (a továbbiakban együtt: nonprofit munkáltató), és
a) az általa végzett, a létesítő okiratában közhasznú tevékenységként megjelölt tevékenység nem minősül
gazdasági-vállalkozási tevékenységnek, továbbá b) a támogatással érintett munkavállalók foglalkoztatására közhasznú tevékenységként megjelölt nem
gazdasági-vállalkozási tevékenység keretében kerül sor. (7) Új munkavállaló alkalmazása esetén a bérköltség az általános csoportmentességi rendelet 41. cikk (4) bekezdésében
foglalt feltétellel támogatható, azzal, hogy az általános csoportmentességi rendelet 41. cikk (4) bekezdése szerinti
a) önkéntes kilépésnek kell tekinteni, ha aa) a munkaviszonyt a 33. § szerinti egyéni foglalkoztatási megállapodás időtartamára kötik meg, és az egyéni
foglalkoztatási megállapodás a 33. § (3) bekezdés a)–b) pontja alapján hatályát veszti,
ab) a munkaviszonyt a 33. § szerinti egyéni foglalkoztatási megállapodás időtartamára kötik meg, és az egyéni
foglalkoztatási megállapodást a 34. § szerinti kihelyezés céljából felbontják,
ac) a munkaviszonyt a felek közös megegyezéssel megszüntetik,
ad) a munkaviszonyt a munkavállaló felmondja vagy azonnali hatállyal felmondja vagy
ae) a munkaviszony a munkavállaló halála miatt szűnik meg;
b) kötelességszegésnek kell tekinteni, ha ba) a munkaviszonyt a munkáltató a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 78. §-a alapján azonnali
hatállyal felmondja vagy bb) a munkaviszonyt határozott időre, a 33. § szerinti egyéni foglalkoztatási megállapodás időtartamára kötik
meg, és az egyéni foglalkoztatási megállapodást a rehabilitációs szakigazgatási szerv a 33. § (5) bekezdése
alapján felmondja. 16. A többletköltség támogatásának szabályai 22. § (1) A többletköltség – a (2)–(5) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – az általános csoportmentességi rendelet
42. cikkében meghatározott feltételekkel támogatható. (2) Adott munkavállaló esetében többletköltség csak akkor vehető figyelembe, ha a munkavállalóra a bérköltség
támogatásának feltételei teljesülnek. (3) A többletköltség legfeljebb 100%-a támogatható.
(4) E rendelet alkalmazása során az általános csoportmentességi rendelet 42. cikk (3) bekezdés b) pontja szerinti költségek
alatt a 12. § szerinti rehabilitációs tanácsadó, a 13. § szerinti rehabilitációs mentor, valamint a 14. § szerinti segítő
személy alkalmazásához kapcsolódó költségeket kell érteni. (5) E rendelet alkalmazása során az általános csoportmentességi rendelet 42. cikk (3) bekezdés d) pontja szerinti védett
munkahely alatt az 1. § 12. pontjában meghatározott védett munkahelyet kell érteni.
17. Az egyéni támogatás általános szabályai 23. § (1) Az egy munkavállaló után elszámolható bérköltséghez, valamint többletköltséghez nyújtható támogatást együttesen
kell megállapítani (a továbbiakban: egyéni támogatás). (2) Az egyéni támogatás éves keretösszegét valamennyi munkáltatóra egységesen, a tranzit és a tartós foglalkoztatásra
külön-külön kell meghatározni. (3) Az egyéni támogatás éves keretösszege a 31. § szerint kerül meghatározásra.
(4) A (3) bekezdésben foglaltaktól eltérően a tranzit foglalkoztatásban részt vevő munkavállaló esetében
– a 21. § (6) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott feltételt teljesítő nonprofit munkáltató által foglalkoztatott
munkavállaló kivételével – az egyéni támogatás éves keretösszege az egyéni támogatás – a 33. § szerinti egyéni
foglalkoztatási megállapodás megkötésekor érvényes – éves keretösszegének a) 100%-a a támogatás időtartamának első évében,
b) 90%-a a támogatás időtartamának második évében, c) 80%-a a támogatás időtartamának második évét követően.
24. § Adott munkavállaló esetében az egyéni támogatás időtartamát és a támogatás időtartamának kezdetét a
rehabilitációs szakigazgatási szerv állapítja meg a munkavállaló komplex minősítésben meghatározott rehabilitációs
szükségletei alapján. 25. § (1) Az egyéni támogatás feltétele az e rendelet szerinti egyéni foglalkoztatási megállapodás megkötése.
(2) Az egyéni foglalkoztatási megállapodás feltétele az e rendelet szerinti éves támogatási szerződés megkötése.
(3) Éves támogatási szerződés azzal a munkáltatóval köthető, aki az e rendelet szerinti keretszerződéssel rendelkezik.
(4) Keretszerződés a rehabilitációs foglalkoztatásra kiírt pályázaton nyertes munkáltatóval köthető, illetve a pályázaton
nyertes munkáltatónak hosszabbítható meg a hatályos keretszerződése. 18. A tranzit és a tartós foglalkoztatásra kiírt pályázat szabályai
26. § (1) A miniszter minden év szeptember 10-éig pályázatot hirdet a rehabilitációs foglalkoztatásra.
(2) A pályázat célja a rehabilitációs foglalkoztatás tekintetében a szükséges foglalkoztatási kapacitások biztosítása.
(3) A pályázaton kizárólag akkreditált munkáltató vehet részt.
(4) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell a) a pályázati felhívás célját,
b) a pályázat formai, tartalmi követelményeit, c) a pályázat benyújtásának feltételeit, módját és határidejét,
d) a pályázattal benyújtandó dokumentumokat, e) a feladatellátásra vonatkozó szakmai ajánlásokat,
f) a pályázat elbírálásának rendjét, az elbírálás szakmai szempontrendszerét,
g) a keretszerződés megkötésének, illetve meghosszabbításának feltételeit, a szerződésszegés jogkövetkezményeit.
(5) A pályázati felhívást legalább a benyújtási határidőt 30 nappal megelőzően közzé kell tenni a miniszter által vezetett
minisztérium, valamint a Hivatal honlapján. (6) A pályázatot elektronikus formában, a pályázati felhívásban meghatározott módon kell benyújtani.
(7) Hiányosan benyújtott pályázat esetén a Hivatal a pályázót egy alkalommal 8 munkanapos határidővel hiánypótlásra
hívja fel. (8) A pályázatot el kell utasítani, ha a pályázó a pályázatot határidőn túl nyújtja be, vagy a hiánypótlási felhívásnak
határidőben nem vagy nem megfelelően tesz eleget. 27. § (1) A pályázati eljárást a Hivatal bonyolítja le. A Hivatal a pályázatokat a benyújtási határidőt követő 15 munkanapon belül
javaslattételre előkészíti és megküldi a pályázati bíráló bizottság (a továbbiakban: bizottság) részére.
(2) A bizottság 5 tagból áll, elnöke a Hivatal főigazgatója,
a) 1 tagját a miniszter, b) 1 tagját az igazságügyért felelős miniszter,
c) 1 tagját a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter, d) 1 tagját a Hivatal főigazgatója
jelöli ki minden évben az általa vezetett szervezet kormánytisztviselői közül, a pályázati felhívás közzétételét követő
5 munkanapon belül. A bizottsági tag akadályoztatása esetén helyettesítő tagot kell kijelölni. A bizottság a döntéseit
az összes tag részvételével, ellenszavazat nélkül hozza. A bizottság a működési rendjét – e rendelet keretei között –
maga határozza meg. A bizottság működésének feltételeit a Hivatal biztosítja.
(3) A bizottság javaslatot tesz a miniszter részére a nyertes pályázatokra. A bizottság a javaslatát köteles indokolni.
(4) A bizottság a javaslatát a következő szempontok alapján alakítja ki:
a) a foglalkozási rehabilitáció jogszabályokban meghatározott céljainak érvényesülése,
b) a munkáltatónak az ellenőrzés alapján történő értékelése,
c) a munkáltatónak a foglalkozási rehabilitáció céljának megvalósulását szolgáló feltételrendszere,
d) a foglalkoztatni kívánt célcsoport helyzete, jelenléte az adott térségben,
e) a foglalkozási rehabilitáció megvalósulásához rendelkezésre álló munkahelyek és munkafeladatok,
f) a munkáltató egyéb bevételeiből a rehabilitációs foglalkoztatás fejlesztésébe és működtetésébe történő
visszaforgatás mértéke, g) az előállítandó termékek, illetve a megszervezett tevékenységek piacképessége, a munkáltatónak a piacok
felkutatására irányuló tevékenysége, h) a munkáltató tevékenység-profilja mennyire szolgálja a foglalkozási rehabilitációt,
i) a munkáltató kapcsolatrendszere az orvosi, szociális, képzési és foglalkozási rehabilitációban részt vevő
szervezetekkel, személyekkel, j) a felajánlott foglalkoztatási kapacitások térségi elhelyezkedése,
k) a miniszter által a pályázati kiírásban meghatározott egyéb szempontok.
(5) A bizottsági ülésről készített jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a bizottság tagjainak nevét, a bizottsági javaslat
meghozatalának napját, a pályázatokról kialakított bizottsági javaslatot és annak indokolását. A jegyzőkönyv a
pályázati eljárás lezárását követően nyilvános, abba bárki betekinthet.
(6) A miniszter a bizottság javaslatának beérkezését követő 5 munkanapon belül dönt a nyertes pályázókról, és döntéséről
tájékoztatja a Hivatalt. (7) A Hivatal a döntésről értesíti a pályázókat. Az értesítés tartalmazza
a) nyertes pályázat esetén aa) a pályázat alapján befogadott foglalkoztatási kapacitásokat,
ab) a keretszerződés megkötésének időpontját, a benyújtandó dokumentumokat és a szerződéskötéssel
kapcsolatos információkat; b) elutasított pályázat esetén az elutasítás indokát.
28. § (1) Ha a rehabilitációs foglalkoztatásra kiírt pályázat elbírálását követően meghatározott területen a szükséges
foglalkoztatási kapacitások nem biztosítottak, az adott területre meghívásos pályázatot lehet kiírni.
(2) A meghívásos pályázatra egyebekben a rehabilitációs foglalkoztatásra kiírt pályázatra vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni. 19. Keretszerződés 29. § (1) A keretszerződést a Hivatal köti meg a munkáltatóval 3 költségvetési év időtartamra.
(2) A hatályos keretszerződés időtartama – a 16. § szerinti ellenőrzés eredményét is figyelembe véve – évente, további
1 évvel hosszabbítható meg. (3) A keretszerződés megkötése, illetve meghosszabbítása minden évben november 20-ig – meghívásos pályázat esetén
a pályázatokról való miniszteri döntést követő 8 munkanapon belül – történik.
(4) A keretszerződésben a) a munkáltató vállalja, hogy a munkavállaló rehabilitációs foglalkoztatásának e rendeletben meghatározott
személyi és tárgyi feltételeit biztosítja, amennyiben a munkavállaló után egyéni támogatásban részesül;
b) a Hivatal vállalja, hogy a szerződésben meghatározott számú munkavállaló rehabilitációs foglalkoztatásához
az egyéni támogatást – a költségvetési források függvényében – biztosítja.
(5) A keretszerződésnek tartalmaznia kell különösen a) a foglalkoztató rehabilitációs foglalkoztatással érintett telephelyeit, telephelyenként a tranzit foglalkoztatást,
illetve tartós foglalkoztatást biztosító munkahelyek számát, a foglalkoztatás jellemzőit, személyi és tárgyi
feltételeit, b) azokat a munkaköröket, amelyekre a munkáltató munkaidő-keretet kíván megállapítani,
c) a munkáltató bejelentési és adatszolgáltatási kötelezettségét, d) a kötelezően vezetendő dokumentumok körét és a dokumentálás módját,
e) az ellenőrzés rendjét, f) az éves támogatási szerződés megkötésének határidejét és módját,
g) a keretszerződés módosításának és felmondásának eseteit és módját,
h) a szerződésszegés következményeit. 30. § (1) A keretszerződés megszűnik
a) a szerződés időtartamának leteltével, b) a munkáltató jogutód nélküli megszűnésével,
c) a rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány visszavonásával, d) felmondással.
(2) A Hivatal a keretszerződést azonnali hatállyal felmondhatja, ha
a) az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a munkáltató a jogszabályi, illetve szerződéses kötelezettségét nem
teljesíti, b) a munkáltatóval szemben a keretszerződés megkötését követően csőd-, végrehajtási vagy adósságrendezési
eljárás indul, c) az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a munkáltató jogszabályi vagy szerződéses kötelezettségét súlyosan
vagy ismételten megszegi. (3) A Hivatal a keretszerződést azonnali hatállyal felmondja, ha
a) a munkáltatóval szemben a keretszerződés megkötését követően felszámolási, végelszámolási, kényszertörlési
eljárás indul, b) a munkáltató a pályázatában vagy az ahhoz csatolt iratokban szándékosan valótlan adatot közölt, vagy valamely
jelentős tényt, körülményt elhallgatott, feltéve, hogy a valós adatok, tények, körülmények ismeretében a pályázat
nem került volna támogatásra. 20. Éves támogatási szerződés
31. § (1) A miniszter minden évben – a Hivatal december 5-ig megküldött javaslata alapján – december 10-ig meghatározza
a következő költségvetési évre vonatkozóan a) a támogatási elveket,
b) az e rendelet szerinti támogatásokra tervezett éves keretösszeget,
c) az egyéni támogatás tervezett éves keretösszegét, d) a szakmai teljesítmény-elvárásokat és azok mérőszámait,
e) a tartós foglalkoztatásban és a tranzit foglalkoztatásban részt vevő munkavállalók tervezett létszámát.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási elveket, valamint az (1) bekezdés d) pontja szerinti szakmai
teljesítmény-elvárásokat a) a 26. § szerinti pályázati felhívásban közzétett szakmai ajánlásokkal és a hatályos keretszerződésekkel
összhangban kell meghatározni, b) a miniszter által vezetett minisztérium és a Hivatal honlapján minden évben december 31-ig közzé kell tenni.
(3) A Hivatal a miniszter (1) bekezdés szerinti döntése alapján minden év december 20-ig előkészíti a miniszter részére
a következő költségvetési évre szóló éves támogatási tervet (a továbbiakban: éves támogatási terv). A miniszter
az éves támogatási tervben minden év december 24-ig munkáltatónként meghatározza
a) a tranzit foglalkoztatásban, illetve a tartós foglalkoztatásban támogatott megváltozott munkaképességű
munkavállalók tervezett számát, b) az egyéni támogatás éves keretösszegét,
c) a munkáltató részére nyújtandó egyéni támogatások együttes tervezett éves keretösszegét.
(4) Az egyes munkáltatók esetében a támogatott megváltozott munkaképességű munkavállalók számát az adott
munkáltató hatályos egyéni foglalkoztatási megállapodásai és a rehabilitációs szakigazgatási szerv javaslata alapján
a következő költségvetési évre tervezett új egyéni foglalkoztatási megállapodások alapján kell meghatározni.
(5) A miniszter az éves támogatási tervben meghatározza a (3) bekezdés a)–c) pontjában meghatározottak módosítására
vonatkozó elveket arra az esetre, ha a) az (1) bekezdés b) pontja szerinti keretösszeg a következő évre szóló központi költségvetési törvényben
meghatározott fejezeti kezelésű előirányzat összegétől eltér vagy b) az éves támogatási tervben meghatározott munkáltatónak az e rendelet szerinti támogatásra való jogosultsága
megszűnik. (6) Az (5) bekezdés szerinti elveket a miniszter által vezetett minisztérium és a Hivatal honlapján minden évben december
31-ig közzé kell tenni. (7) Ha az (1) bekezdés b) pontja szerinti keretösszeg a következő évre szóló költségvetési törvényben meghatározott
fejezeti kezelésű előirányzat összegétől eltér, a Hivatal az éves támogatási tervet – munkáltatónként – az
(5) bekezdésben foglaltak szerint meghatározott elvek alapján módosítja.
32. § (1) A Hivatal az éves támogatási terv alapján a következő évi támogatás céljából minden évben a 18. § (2) bekezdése
szerinti szerződéskötést követően hatósági szerződést köt a munkáltatóval (a továbbiakban: éves támogatási
szerződés). (2) Az éves támogatási szerződésnek tartalmaznia kell
a) a munkáltató részére nyújtandó egyéni támogatások együttes éves keretösszegét,
b) az egyéni támogatás éves keretösszegét, c) a 33. § szerinti egyéni foglalkoztatási megállapodással érintett megváltozott munkaképességű munkavállalók
számát, az év során a tartós, illetve a tranzit foglalkoztatásba belépő új munkavállalók tervezett számát,
d) a támogatás folyósításának, felhasználásának, elszámolásának, a felhasználás ellenőrzésének szabályait,
e) a munkáltató kötelezettségvállalását a (4)–(7) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülése esetén az
e rendelkezésekben előírt kötelezettségek teljesítésére. (3) Az éves támogatási szerződés megszűnésére, felmondására – a (4)–(7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével –
a keretszerződésre megállapított szabályokat alkalmazni kell. (4) Ha a munkáltató legalább 250 fő megváltozott munkaképességű személyt foglalkoztató gazdasági társaság és
a 16. § szerinti ellenőrzése során megállapítást nyer, hogy jogszabályi vagy szerződéses kötelezettségét nem teljesíti,
a miniszter – az (5) és (6) bekezdésben meghatározott kivétellel – legalább 30 napos határidő tűzése mellett
kezdeményezheti a társaságnál olyan ügydöntő felügyelőbizottság létrehozását és az éves támogatási szerződés
alapján kapott támogatásokkal való elszámolásig történő fenntartását, amelynek
a) előzetes jóváhagyása szükséges – a társasági szerződés (alapszabály) szerint – a társaság legfőbb szervének
az e rendelet szerinti támogatás felhasználását érintő határozatához és
b) egy tagját a miniszter jelölése alapján választja meg a munkáltató legfőbb szerve.
(5) Ha a munkáltató a) kevesebb, mint 250 fő megváltozott munkaképességű személyt foglalkoztató gazdasági társaság vagy
b) olyan, legalább 250 fő megváltozott munkaképességű személyt foglalkoztató gazdasági társaság, amelynek
társasági formája ügydöntő felügyelőbizottság létrehozását nem teszi lehetővé,
és a 16. § szerinti ellenőrzése során megállapítást nyer, hogy jogszabályi vagy szerződéses kötelezettségét nem
teljesíti, a miniszter – a (6) bekezdésben meghatározott kivétellel – legalább 30 napos határidő tűzése mellett
kezdeményezheti a társaságnál olyan felügyelőbizottság létrehozását és az éves támogatási szerződés alapján kapott
támogatásokkal való elszámolásig történő fenntartását, amely véleményének előzetes kikérése szükséges – a társasági
szerződés (alapszabály) szerint – a társaság legfőbb szervének az e rendelet szerinti támogatás felhasználását érintő
határozatához, és amelynek egy tagját a miniszter jelölése alapján választja meg a munkáltató legfőbb szerve.
(6) Ha a munkáltatónál ügydöntő felügyelőbizottság, illetve felügyelőbizottság már működik, a miniszter a (4) és (5)
bekezdés szerinti esetben – legalább 30 napos határidő tűzése mellett – e felügyelőbizottság olyan átalakítását
kezdeményezheti a munkáltatónál, amelynek eredményeként a felügyelőbizottság hatásköre, összetétele és
működése a (4), illetve (5) bekezdésben foglaltaknak megfelel.
(7) Ha a munkáltató a miniszter által megállapított határidőben nem gondoskodik arról, hogy a (4)–(6) bekezdésnek
megfelelő változásokat a cégbíróság bejegyezze a cégjegyzékbe, a Hivatal a miniszter által meghatározott határidő
lejártát követő hónap 1. napjával az éves támogatási szerződést felmondja.
21. Egyéni foglalkoztatási megállapodás 33. § (1) A rehabilitációs szakigazgatási szerv munkavállalónként – rehabilitálható munkavállaló esetén a munkavállaló
rehabilitációs terve alapján – megállapodást köt a munkáltatóval (a továbbiakban: egyéni foglalkoztatási
megállapodás). (2) Az egyéni foglalkoztatási megállapodás tartalmazza a) az egyéni támogatással érintett munkavállaló természetes személyazonosító adatait,
b) az egyéni támogatás kezdetét és időtartamát, c) az egyéni támogatás mértékének megállapítására vonatkozó szabályokat,
d) a munkáltatónak az egyéni támogatással érintett munkavállaló rehabilitációs tervével összhangban
megállapított foglalkozási rehabilitációs kötelezettségeit, e) az egyéni támogatással érintett munkavállaló munkakörét, munkarendjét,
f) munkaidő-keretben történő foglalkoztatás esetén havi bontásban fa) a munkaidő-keretben meghatározott munkaórák számát,
fb) az átlagos napi munkavégzés időtartamát. (3) Az egyéni foglalkoztatási megállapodás hatályát veszti, ha
a) a komplex minősítés alapján megállapításra kerül, hogy a munkavállaló nem minősül rehabilitálhatónak vagy
az 1. § 6. pont 6.2. alpontja szerinti megváltozott munkaképességű személynek,
b) az egyéni támogatás időtartama letelik vagy c) az egyéni foglakoztatási megállapodással érintett munkavállaló munkaviszonya megszűnik vagy a
munkaviszonyt megszüntetik. (4) A rehabilitációs szakigazgatási szerv a munkáltatót a (3) bekezdés a) pontja szerinti döntéséről a döntéssel egyidejűleg
tájékoztatja. (5) A rehabilitációs szakigazgatási szerv az egyéni foglalkoztatási megállapodást azonnali hatállyal felmondja, ha az
egyéni foglalkoztatási megállapodással érintett munkavállaló a rehabilitációs tervben foglalt kötelezettségét
ismételten, súlyosan megszegi, és ezzel a rehabilitációs terv megvalósítását akadályozza.
(6) Az egyéni foglalkoztatási megállapodás megszűnésére, felmondására a keretszerződésre megállapított szabályokat
alkalmazni kell. 22. Az egyéni támogatás speciális szabályai tranzit foglalkoztatás esetén
34. § (1) A tranzit foglalkoztatás célja megvalósul, ha a megváltozott munkaképességű munkavállaló a tranzit foglalkoztatást
követően legalább 6 hónap folyamatos foglalkoztatás keretében munkát végez a nyílt munkaerő-piacon
(a továbbiakban: kihelyezés). (2) A munkáltató a kihelyezés érdekében a megváltozott munkaképességű személy részére a tranzit foglalkoztatást
követő legalább 6 hónapig biztosítja a rehabilitációs mentori szolgáltatás igénybevételét.
35. § (1) Tranzit foglalkoztatás esetén az egyéni támogatás időtartama egy adott személy esetében egy alkalommal, legfeljebb
3 évre állapítható meg. (2) Tranzit foglalkoztatás esetén az egyéni foglalkoztatási megállapodásban havi bontásban meg kell határozni az egyéni
támogatás keretösszegét. (3) Ha a munkavállaló tekintetében megállapított támogatási időszak lejárta előtt – a rehabilitációs szakigazgatási szerv
egyetértése nélkül – a munkaviszonyt megszüntetik, a megürült álláshelyet betöltő munkavállaló esetében
a 23. § (4) bekezdésének alkalmazása során – az előző munkavállaló kihelyezéséig, de legfeljebb az előző munkavállaló
esetében megállapított támogatási időszak végéig – úgy kell eljárni, mint ha az új munkavállaló az előző munkavállaló
támogatási időtartamát folytatná; ezt követően a munkavállalóra az általános szabályokat kell alkalmazni.
23. Az egyéni támogatás speciális szabályai tartós foglalkoztatás esetén
36. § Tartós foglalkoztatás esetén az egyéni támogatás időtartama legfeljebb 3 évre állapítható meg, és korlátozás nélkül
ismételten megállapítható. 24. Az egyéni támogatás felhasználása 37. § (1) A munkáltató – a 38. §-ban foglalt eltéréssel – adott hónapra, adott munkavállaló tekintetében
a) tartós foglalkoztatás esetén legfeljebb az egyéni támogatás éves keretösszegének 1/12-ét,
b) tranzit foglalkoztatás esetén az egyéni foglakoztatási megállapodásban adott hónapra meghatározott egyéni
támogatás keretösszegét [az a) és a b) pont a továbbiakban együtt: havi keretösszeg] használhatja fel, a (2)–(4) bekezdésben meghatározott
feltételekkel. (2) A teljes havi keretösszeg felhasználásának feltétele – a rehabilitációs foglalkoztatásban részt vevő munkavállalók által
ledolgozott összes munkaórát figyelembe véve – a havi átlagban legalább napi 6 órás időtartamú foglalkoztatás.
A havi átlagban napi 6 órát el nem érő foglalkoztatás esetén csak a havi keretösszeg időarányos része használható fel.
(3) Amennyiben az egyéni támogatással érintett munkavállaló által ténylegesen ledolgozott munkaórák száma nem éri el
adott munkanapon a 4 órát, a munkavállaló után az adott munkanap tekintetében egyéni támogatás nem
használható fel. (4) Az (1)–(3) bekezdés alapján adott hónapra felhasználható támogatás fel nem használt része az adott költségvetési
évben felhasználható. 38. § (1) Munkaidő-keretben történő foglalkoztatás esetén
a) a munkaidő-keretben foglalkoztatott munkavállalók után felhasznált támogatással külön kell elszámolni,
b) a munkáltató adott hónapra legfeljebb az egyéni foglalkoztatási megállapodásban adott hónapra meghatározott
egyéni támogatási keretösszeget használhatja fel (a továbbiakban: munkaidő-keretre megállapított havi
keretösszeg), c) a teljes – munkaidő-keretre megállapított – havi keretösszeg felhasználásának feltétele, hogy adott hónapban az
átlagos napi munkavégzés időtartama elérje az egyéni foglalkoztatási megállapodásban adott hónapra
meghatározott, átlagos napi munkavégzés időtartamát; az egyéni foglalkoztatási megállapodásban adott
hónapra meghatározott, átlagos napi munkavégzés időtartamát el nem érő foglalkoztatás esetén adott hónapra
csak a munkaidő-keretre megállapított havi keretösszeg időarányos része használható fel,
d) a munkaidő-keret teljes időtartamát alapul véve – a munkaidő-keretben foglalkoztatott, rehabilitációs
foglalkoztatásban részt vevő munkavállalók által ledolgozott összes munkaórára tekintettel – az átlagos napi
6 órát el nem érő foglalkoztatás esetén csak az egyéni támogatás éves keretösszege – a munkaidő-keret
időtartamára számított hányadának – időarányos része használható fel,
e) csak annyi munkanapra használható fel támogatás, amennyi tekintetében – a munkaidő-keret teljes időtartamát
alapul véve – a ledolgozott átlagos munkaórák száma a 4 órát eléri.
(2) Az (1) bekezdés alapján adott hónapra felhasználható támogatás fel nem használt része az adott költségvetési évben
a munkaidő-keretben történő foglalkoztatáshoz felhasználható. 25. Az egyéni támogatás folyósítása
39. § (1) A Hivatal az egyéni támogatásokat munkáltatónként egyesítve, a jogosultsági hónapot követő hónap 8-áig, folyósítja.
(2) Az éves támogatási szerződés megkötését követő első alkalommal a 37. § (1) bekezdése szerinti havi keretösszeget,
ezt követően a havi keretösszegnek az előző hónapra benyújtott munkáltatói elszámolásra tekintettel módosított
összegét kell folyósítani. (3) Munkaidő-keretben történő foglalkoztatás esetén az éves támogatási szerződés megkötését követő első alkalommal
az adott hónapra meghatározott munkaidő-keretre megállapított, a 38. § (1) bekezdés b) pontja szerinti havi
keretösszeget, ezt követően a munkaidő-keretre megállapított havi keretösszegnek az előző hónapra benyújtott
munkáltatói elszámolásra tekintettel módosított összegét kell folyósítani. (4) A folyósítás feltétele, hogy a munkáltató az előzőleg folyósított támogatás felhasználásáról a folyósítás hónapjának
20-áig elszámolt. (5) Nem folyósítható az (1) bekezdés szerinti támogatás, ha
a) a keretszerződést, az éves támogatási szerződést felmondják,
b) a munkáltató felszámolási eljárás, végelszámolás alatt áll.
(6) Nem folyósítható a (2)–(3) bekezdés szerinti támogatás, ha az egyéni foglakoztatási megállapodást felmondják.
(7) Meg kell szüntetni az érintett munkavállalóra tekintettel megállapított egyéni támogatás folyósítását, ha az ellenőrzés
keretében megállapítást nyer, hogy a) az egyéni támogatás megállapításának feltételei nem teljesülnek,
b) a munkáltató a munkavállaló részére a munkabért nem fizeti meg vagy
c) a munkáltató a munkabér után fizetendő adót, járulékot nem, illetve határidőben nem fizeti meg.
26. Pénzügyi ellenőrzés 40. § Az egyéni támogatásban részesülő munkáltató pénzügyi ellenőrzését – a Hivatallal kötött éves megállapodás szerint –
a Magyar Államkincstár végzi. 27. A támogatás visszafizetése
41. § (1) Ha a támogatást vagy annak egy részét nem az e rendeletben vagy az éves támogatási szerződésben meghatározottak
szerint használták fel, a jogellenesen felhasznált támogatást vissza kell fizetni.
(2) A támogatás visszakövetelésére és a kamat követelésére a Hivatal jogosult. A követelést a munkáltatóval írásban kell
közölni, egyidejűleg a munkáltatót figyelmeztetni kell a jogkövetkezményekre.
(3) A Hivatal a visszafizetésre kötelezettnek a visszafizetési határidő lejárta előtt írásban benyújtott, részletes indokolást
tartalmazó kérelmére részletfizetési kedvezményt vagy fizetési halasztást adhat.
28. Munkapróba 42. § (1) A munkáltató a rehabilitációs szakigazgatási szerv hozzájárulásával megállapodást köthet más munkáltatóval
(a továbbiakban: befogadó munkáltató) a tranzit foglalkoztatásban részt vevő megváltozott munkaképességű
munkavállaló munkaszerződéstől eltérő, nyílt munkaerő-piaci foglalkoztatására munkatapasztalat és munkagyakorlat
szerzése céljából (a továbbiakban: munkapróba). (2) Az egyéni támogatás időtartama alatt több alkalommal is sor kerülhet munkapróbára, de a munkapróbák együttes
időtartama legfeljebb 4 hónap lehet. (3) A munkapróbára kihelyező munkáltató köteles a munkapróbát megszakítani, és erről a rehabilitációs szakigazgatási
szervet értesíteni, amennyiben tudomására jut, hogy a befogadó munkáltatónál nem teljesülnek a munkavállaló
biztonságos munkavégzésének feltételei vagy az egyéni rehabilitációs tervben meghatározott egyéb feltételek.
(4) A munkapróba időtartama alatt a) a munkapróbára kihelyező munkáltató esetében a bérköltség és a többletköltség az általános szabályok szerint
támogatható, b) munkapróbára kihelyező nonprofit munkáltató esetében a többletköltség az általános szabályok szerint
támogatható, azonban a bérköltségnek csak legfeljebb a 75%-a támogatható, kivéve, ha a munkapróbát
– a 21. § (6) bekezdése szerinti tevékenység keretében – szintén nonprofit munkáltató biztosítja.
(5) A munkapróbáról a befogadó munkáltató igazolást ad, melyben értékeli a munkavállaló teljesítményét.
(6) A munkapróbára kihelyező munkáltató a) figyelemmel kíséri a munkapróba megvalósulását, és amennyiben indokolt, kezdeményezi a munkapróbára
irányuló jogviszony módosítását vagy megszüntetését, b) a munkapróba végén értékeli a munkavállaló teljesítményét, és a rehabilitációs szakigazgatási szerv részére
a munkapróbáról jelentést készít, melyben meghatározza a nyílt munkaerő-piaci munkavégzéshez szükséges
további fejlesztési irányokat, és a munkapróba tapasztalatai alapján szükség szerint kezdeményezi a személyes
rehabilitációs terv módosítását. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 29. Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések
43. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 55. § (2) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 44. § 2013. február 1-jén lép hatályba.
(4) A 37. § (2) bekezdése és a 38. § (1) bekezdés d) pontja 2014. január 1-jén lép hatályba.
(5) A 23. § (4) bekezdése és a 35. § (3) bekezdése 2014. január 1-jén lép hatályba azzal, hogy a támogatás 2014. január 1-jét
megelőző időtartamát a 23. § (4) bekezdés a)–c) pontjának alkalmazása során figyelmen kívül kell hagyni.
44. § (1) Az 5. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kérelemhez csatolni kell) „a) cégjegyzékben nyilvántartott cég esetén a cég nevét, cégjegyzékszámát és adószámát tartalmazó nyilatkozatot.
A cégkivonatot a Hivatal a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg;”
(2) Az 5. § (3) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kérelemhez csatolni kell) „d) cégjegyzékben nyilvántartott cég esetén a képviselőjének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát, vagy
eredeti vagy a bank által hitelesített banki aláírás-bejelentő kartonját, azzal, hogy ha a cég a képviselőjének közjegyzői
aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldányát vagy ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-mintáját a cégbírósághoz
benyújtotta, és ezt a tényt a cégjegyzék tartalmazza, a Hivatal az iratot a cégnyilvántartásból elektronikus úton,
közvetlen lekérdezéssel szerzi meg;” 45. § E rendelet a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó
támogatást tartalmaz. 46. § E rendelet alapján támogatás 2013. január 1-jétől nyújtható.
47. § A 18. § (2) bekezdésében foglaltakat első alkalommal a 2013. évi fejezeti kezelésű előirányzat tekintetében kell
alkalmazni. 48. § (1) 2012-ben a) a 26. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően a pályázatot e rendelet hatálybalépését követő 10 munkanapon
belül közzé kell tenni, b) a 26. § (7) bekezdésében foglaltaktól eltérően a Hivatal a pályázót egy alkalommal, 3 munkanapos határidővel
hívja fel hiánypótlásra, c) a 27. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően a Hivatal a pályázatokat a benyújtási határidőt követő
5 munkanapon belül küldi meg a bizottság részére,
d) a 27. § (6) bekezdésében foglaltaktól eltérően a miniszter a bizottság javaslatának beérkezését követő
2 munkanapon belül dönt a nyertes pályázókról. (2) A 26. § (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően 2012-ben a pályázaton való részvételnek nem feltétele, hogy
a munkáltató rendelkezzen az e rendelet szerinti akkreditációs tanúsítvánnyal, azonban a munkáltatóval kizárólag
abban az esetben köthető éves támogatási szerződés, ha érvényes rehabilitációs akkreditációs tanúsítvánnyal
rendelkezik. (3) 2012-ben a pályázathoz mellékelni kell az 5. § (3) bekezdés a)–g) és i)–m) pontjában meghatározott dokumentumokat.
Amennyiben a pályázó a 49. § (1) bekezdésében meghatározott munkáltató, a pályázathoz a 49. § (2) bekezdésében
meghatározott dokumentumokat kell csatolni, az 5. § (3) bekezdés h) pontjában meghatározott igazolás kivételével.
49. § (1) A 6. § szerinti egyszerűsített akkreditációs eljárást kell lefolytatni azon munkáltató esetében, amely e rendelet
hatálybalépését megelőző egy éven belül lezajlott akkreditációs eljárás eredményeképpen e rendelet hatálybalépését
követően még legalább egy évig hatályos akkreditációs tanúsítvánnyal rendelkezik, vagy e rendelet
hatálybalépésekor kiemelt tanúsítvánnyal rendelkezik és 2011. január 1-jét követően szerezte meg a védett
foglalkoztatóvá minősítését (a továbbiakban: kiegészítő akkreditációs eljárás). (2) A kiegészítő akkreditációs eljárás iránti kérelemhez csatolni kell
a) alap tanúsítvánnyal rendelkező munkáltatók esetében az 5. § (3) bekezdés a)–c) és f)–m) pontjában megjelölt
iratokat, b) rehabilitációs tanúsítvánnyal rendelkező munkáltatók esetében az 5. § (3) bekezdés a)–c) és f)–h), valamint
k)–m) pontjában megjelölt iratokat, c) kiemelt tanúsítvánnyal rendelkező munkáltatók esetében az 5. § (3) bekezdés a)–c) és f)–h), valamint
k)–m) pontjában megjelölt iratokat. (3) A kiegészítő akkreditációs eljárásban az akkreditációs követelményeket teljesítő munkáltató részére az e rendelet
szerinti rehabilitációs akkreditációs tanúsítványt kell kiállítani. 50. § (1) Rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány iránti kérelem az e rendelet kihirdetését követő 31. naptól nyújtható be.
A kérelemhez mellékelni kell az 5. § (3) bekezdés h) pontjában meghatározott igazolást. A kérelemhez
– az 5. § (3) bekezdésében, illetve a 49. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően – csak abban az esetben kell csatolni
a 48. § szerinti pályázati eljárásban már benyújtott dokumentumot, ha abban a benyújtást követően változás történt.
(2) A 4. § (5) bekezdésében foglaltaktól eltérően – a 48. § szerinti pályázaton részt vevő munkáltatók esetében –
a rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány kiadásának, valamint a korábban nem akkreditált telephely megjelölése
iránti kérelem elbírálásának határideje 30 nap. (3) A (2) bekezdés alapján benyújtott rehabilitációs akkreditációs tanúsítvány iránti kérelem elutasítása vagy
a kérelemmel kapcsolatos eljárás megszüntetése esetén a munkáltatóval nem köthető keretszerződés, illetve a Hivatal
a megkötött keretszerződéstől – a kérelem elutasításáról, illetve az eljárás megszüntetéséről szóló döntés jogerőre
emelkedésével egyidejűleg – eláll. 51. § A 2012. évi pályázaton nyertes munkáltatók tekintetében
a) a 29. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően a Hivatal a munkáltatóval 1 évre köt keretszerződést,
b) a 29. § (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően a keretszerződés megkötése a miniszter 48. § (1) bekezdés
d) pontjában meghatározott pályázati döntését követő 31 napon belül történik.
52. § 2012-ben a 31. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően a miniszter – a Hivatal javaslata alapján – a 48. § (1) bekezdés
d) pontjában meghatározott pályázati döntésével egyidejűleg határozza meg a 31. § (1) bekezdés a)–e) pontjában
foglaltakat. 53. § (1) Az 1. § 6. pont 6.3. alpontja alá tartozó megváltozott munkaképességű munkavállaló esetében az e rendelet szerinti
támogatás kizárólag tartós foglalkoztatás keretében történő foglalkoztatáshoz nyújtható. Ebben az esetben
a támogatás időtartama a komplex minősítés alapján hozott hatósági döntés jogerőre emelkedésének napjáig, illetve
a komplex minősítés eredményéről kiállított hatósági bizonyítvány kiállításának napjáig folytatott foglalkoztatáshoz
használható fel. (2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás céljából a rehabilitációs szakigazgatási szerv az egyéni foglalkoztatási
megállapodást az (1) bekezdésben meghatározott időtartamra köti meg a munkáltatóval.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott munkavállaló foglalkoztatásának támogatására egyebekben az e rendeletben
foglaltakat kell alkalmazni. 54. § (1) 2012. december 31-ét követően – a 2013. január 1-je előtt folytatott foglalkoztatás tekintetében – a megváltozott
munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató munkaadók ellenőrzésével, valamint a megváltozott
munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásokkal, azok visszakövetelésével kapcsolatban a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi
IV. törvény végrehajtási rendeleteinek 2012. december 31-én hatályos szabályai szerint kell eljárni.
(2) A megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató munkáltatók akkreditációjának, továbbá az
akkreditált munkáltatók ellenőrzésének szabályairól szóló 176/2005. (IX. 2.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ar.)
alapján kiadott akkreditációs tanúsítvánnyal kapcsolatos eljárásban az Ar. e rendelet hatálybalépését megelőző napon
hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni. 55. § (1) Hatályát veszti az Ar.
(2) Hatályát veszti a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési
támogatásáról szóló 177/2005. (IX. 2.) Korm. rendelet. 30. A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható
költségvetési támogatásáról szóló 177/2005. (IX. 2.) Korm. rendelet módosítása
56. § A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásáról szóló
177/2005. (IX. 2.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 2. § (1) bekezdés f) pont fb) alpontja helyébe a következő
rendelkezés lép: (E rendelet alkalmazásában megváltozott munkaképességű munkavállaló foglalkoztatására tekintettel nyújtott támogatás:)
„fb) a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag
ápolását követően munkát keresők foglakoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló
2004. évi CXXIII. törvény alapján járó kedvezmények, e törvény 16/B. §-ában meghatározott, a rehabilitációs kártyával
rendelkező munkavállaló foglalkoztatásához kapcsolódó kedvezmény kivételével,” 57. § Az R1. 3. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A munkáltató az e rendelet szerinti támogatások igénybevétele során nem számolhatja el költségként a szociális
hozzájárulási adó összegének azt a részét, amelyet a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint
a gyermek gondozását, illetve a családtag ápolását követően munkát keresők foglakoztatásának elősegítéséről,
továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény szerinti rehabilitációs kártya alapján nem kell
megfizetnie.” 58. § (1) Az R1. a) 2. § (1) bekezdés g) pontjában az „az Mt. 73. §-a” szövegrész helyébe az „a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 33. §-a” szöveg,
b) 2. § (1) bekezdés l) pontjában a „192/C–193/A. §-ai” szövegrész helyébe a „196-197. §-a” szöveg,
c) 4. § (3) bekezdés c) pontjában az „átengedés, kirendelés” szövegrész helyébe a „más munkáltatónál” szöveg,
valamint a „kiküldetés” szövegrész helyébe a „külföldön történő ideiglenes munkavégzés” szöveg,
d) 4. § (4) bekezdésében a „(3) bekezdés c) pontjában megjelölt kiküldetéshez” szövegrész helyébe a „külföldön
történő ideiglenes munkavégzéshez” szöveg, e) 10. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontjában a „kiküldetés” szövegrész helyébe a „külföldön történő ideiglenes
munkavégzés” szöveg, f) 11. § (3) bekezdésében az „az Mt. 85/A. §-ának (1) bekezdése szerinti munkáltató esetében” szövegrész helyébe az
„a munkáltató személyében bekövetkező változás esetén” szöveg lép.
(2) Hatályát veszti az R1. 2. § (1) bekezdés b) és d) pontja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
121/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 83/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemély
kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 83/2011. (VI. 24.)
OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen. Az OVB vitatott határozatában hitelesítette annak az országos
népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívének a mintapéldányát, amelyen a következő kérdés
szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaviszonyban járó szabadságot kettőnél több részletben változatlanul csak
a munkavállaló kérésére lehessen kiadni?” Az OVBh. indokolása megállapította, hogy a kezdeményezés megfelel
a törvényben előírt formai és tartalmi követelményeknek, ezért a mintapéldány hitelesíthető.
A kifogást tevő álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő, mert a feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű. Egyrészt
a hatályos Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 134. § (4) bekezdése a feltenni
kívánt kérdéssel azonos módon írja elő a szabadság kiadásának rendjét, ezért az Országgyűlést nem terhelné
jogalkotási feladat az eredményes népszavazás esetén. A kérdésben szereplő „változatlanul” fordulat pedig
véleménye szerint alkalmas a választópolgárok megtévesztésére. Mindezek alapján a kifogást tévő kéri az OVBh.
megsemmisítését és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését.
II. 1. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) szerint:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
(2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
2. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény így rendelkezik:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét) és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési
címét,
d) a kifogás benyújtójának választása szerint telefaxszámát vagy elektronikus levélcímét, illetőleg kézbesítési
megbízottjának nevét és telefaxszámát vagy elektronikus levélcímét.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító
határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. Az Országos Választási Bizottság a kifogás benyújtásáról
haladéktalanul tájékoztatja az Országgyűlés elnökét, a népszavazást elrendelő határozat elleni kifogásról
a köztársasági elnököt is.
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
3. Az Mt. felhívott rendelkezése szerint:
„134. § (4) A szabadságot kettőnél több részletben csak a munkavállaló kérésére lehet kiadni. Kivételesen fontos
gazdasági érdek, illetve a munkáltató működési körét közvetlenül és súlyosan érintő ok miatt a munkáltató kettőnél
több részletben is kiadhatja a szabadságot, azonban – a felek eltérő megállapodása hiányában – ebben az esetben is
megilleti a munkavállalót naptári évenként legalább egyszer legalább tizennégy összefüggő naptári nap távollétet
biztosító szabadság.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
Az Alkotmánybíróság megvizsgálta a kifogást és megállapította, hogy azt határidőben nyújtották be, ezért a kifogást
a továbbiakban érdemben vizsgálta.
2. A kifogást tevők alapvetően arra hivatkoztak, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdéséből eredő egyértelműség követelményének.
2.1. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdését. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogköre – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból
következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség,
ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.;
25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.;
84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
Az Alkotmánybíróság – az Nsztv. 8. § (4) bekezdésével összefüggésben – azt is kifejtette, hogy az Nsztv. nem zárja ki,
hogy a hatályos jogszabályi környezetre, így akár több jogszabály összességére vonatkozó kérdés az OVB hitelesítése
alapján népszavazás tárgya lehessen [84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 701.; 4/2009. (II. 4.) AB határozat,
ABH 2009, 87, 92.]. Más határozataiban pedig rámutatott: az Nsztv. 13. § (1) bekezdése nem támaszt olyan
követelményt a népszavazás kezdeményezőivel szemben, hogy a kérdés megfogalmazásakor pontosan használják
a hatályos jogszabályok terminológiáját, illetőleg pontosan meghatározzák azt, hogy a népszavazási kezdeményezés
mely jogszabályok módosítására, hatályon kívül helyezésére, vagy változatlan állapotban való fenntartására irányul
[43/2007. (VI. 27.) AB határozat, ABH 2007, 571,575.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 896.].
Az Alkotmánybíróság a 74/2008. (V. 22.) AB határozatában külön kiemelte: „a kérdéssel szemben nem alkotmányos
követelmény, hogy a kezdeményező pontosan megjelölje, hogy az adott fogalmat mely jogszabály tartalmazza”. Utalt
továbbá arra, hogy a kérdésben szereplő „továbbra is” fordulatból a választópolgár egyszerű nyelvtani értelmezéssel is
megállapíthatja, mire (milyen tartalmú törvényi szabályozás fenntartására) irányul a kérdés (ABH 2008, 646, 650.).
2.2. A jelen vizsgálat tárgyát képező kérdés a munkaviszonyban járó szabadság kettőnél több részletben való kiadásával
függ össze. A kifogást tevők szerint a kérdés – figyelemmel a hatályos szabályozásra – megtévesztő, mert nem lehet
tudni, mit jelent a „változatlanul” fordulat.
Az Alkotmánybíróság figyelembe vette, hogy az Mt. jelenleg hatályos 134. § (4) bekezdése – kivétellel enyhített
főszabályként – tartalmazza azt az előírást, amelynek jogrendszerben való megtartását a népszavazást
kezdeményezők kívánják; eszerint a munkáltató kettőnél több részletben jelenleg a munkavállaló hozzájárulásával
adhatja ki a szabadságot. Azonban önmagában e miatt, illetve azért, mert „igen” válasszal a választópolgárok a hatályos
szabályok fenntartását támogatják, a kérdés nem tekinthető megtévesztőnek. Az indítványozók által kifogásolt
„változatlanul” fordulat valójában épp azt juttatja kifejezésre, hogy a kérdésre adott „igen” válasszal a szavazók
a hatályos rendszer fenntartását, míg a „nem”-mel annak megváltoztatását támogatják. Ezzel együtt az is egyértelmű,
hogy eredményes népszavazás nyomán a jogalkotót terheli-e jogalkotási kötelezettség, s ha igen, milyen tartalommal.
Az Alkotmánybíróság emellett megjegyzi: a kérdés megfogalmazására olyan körülmények között került sor, amikor
nyilvánosságot kapott, hogy folynak az új Munka Törvénykönyvének előkészületei. Társadalmi vita folyik a tervezett
változtatásokról, így a munkaviszony munkáltató által történő megszüntetésének feltételeiről. A népszavazási
kezdeményezés ebben a társadalmi vitában való állásfoglalásra irányul. Mivel a kérdés tartalmát képező rendelkezés
az Mt. elfogadása óta lényegében változatlan, széles körben, mind a munkáltatók, mind a munkavállalók körében
ismert szabály. Így e körülményekre figyelemmel sem helytálló a kérdés megtévesztő, illetve félrevezető jellegére
alapított érvelés.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság nem találta megalapozottnak az Nsztv. 13. § (1) bekezdésének sérelmére
alapozott kifogást.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1028/2015. (I. 30.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti programozási időszakban az európai területi együttműködés célkitűzés keretében megvalósuló „INTERACT III” interregionális együttműködési program elfogadásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  európai területi együttműködés célkitűzés keretében megvalósuló „INTERACT III” interregionális
együttműködési program (a  továbbiakban: program) célkitűzéseivel és prioritásaival, továbbá hozzájárul annak
az Európai Bizottság részére történő benyújtásához,
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy írja alá a  program tartalmával való tagállami egyetértésről és annak
végrehajtása finanszírozásához történő nemzeti hozzájárulás megfizetéséről szóló egyetértési nyilatkozatot.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2004. (III. 25.) PM rendelete a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. CXXVII. törvényben megjelölt vámtarifaszámok alkalmazásáról.
A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény
(a továbbiakban: Jöt.) 129. §-a (2) bekezdésének m) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A jövedéki adókötelezettség megállapításához kapcsolódóan alkalmazandó vámtarifaszámok
a) a Jöt. 7. §-a 9. pontjának a) alpontjában említett
termékek (a továbbiakban: ásványolajok) esetében az
e rendelet 1. számú melléklete szerinti,
b) a Jöt. 7. §-a 9. pontjának b) alpontja szerinti termékek (a továbbiakban: alkoholtartalmú termékek) esetében
az e rendelet 2. számú melléklete szerinti
áruazonosító számoknak (a továbbiakban: vámtarifaszám)
felelnek meg. (2) Az (1) bekezdés szerinti vámtarifaszám alá történő
a) besorolás általános szabályait a 3. számú melléklet,
b) besorolás általános és részletes előírásait az ásvány
olajok esetében a 4. számú melléklet, az alkoholtartalmú
termékek esetében a 6. számú melléklet,
c) besoroláshoz figyelembe veendő kapcsolódó árucsoportokat és ezen árucsoportokba való besorolás általános és részletes előírásait az ásványolajok esetében az
A rendelet mellékletét a Magyar Közlöny 2004. évi 35. számának
II. kötete tartalmazza, melyet az előfizetők kérésre megkapnak (telefon:
266-9290/237 és 238 mellék; fax: 338-4746; postacím: 1394 Budapest 62,
Pf. 357).
5. számú, az alkoholtartalmú italok esetében a 7. számú
melléklet
tartalmazza. 2. § E rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést
kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba,
azzal, hogy a Jöt. szerinti engedélykérelmek és nyilvántartásbavételi kérelmek ezen időpontot megelőzően történő benyújtásánál és elbírálásánál, teljesítésénél, valamint a Jöt. 124. § (2) bekezdésében meghatározott adatlap
benyújtásánál rendelkezéseit alkalmazni kell.
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
pénzügyminiszter


text:
29/2013. (V. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 15-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva H. K. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. április 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az általános iskolákban kötelező legyen a diákok gépírás-oktatása?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  régi Ve. 117.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII. tv. 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  §
(1) bekezdés g) pontján, 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
16/2019. (I. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Galla Éva Piroskát
a 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök