text:
13/2012. (VIII. 13.) EMMI rendelete a Biztos Kezdet Gyerekházak támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, felhasználásának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 11. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § o) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter, továbbá az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró belügyminiszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A Társadalmi Megújulás Operatív Program (a továbbiakban: TÁMOP) és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
keretében (a továbbiakban együtt: európai uniós forrás) létrejött Biztos Kezdet Gyerekházat (a továbbiakban:
Gyerekház) működtető települési önkormányzat a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 11. pont e) alpontja szerinti, egyedi elbírálás alapján nyújtható támogatást
(a továbbiakban: támogatás) az e rendeletben meghatározottak szerint veheti igénybe.
2. § (1) A támogatást az a települési önkormányzat és az a többcélú kistérségi társulás (a továbbiakban együtt: támogatást
igénylő) igényelheti, amely a) határozatban rendelkezett a Gyerekház működtetéséről mint önként vállalt önkormányzati feladatról,
b) európai uniós forrásból létrehozott Gyerekházat működtet saját fenntartásban vagy feladat-ellátási szerződés
keretében civil vagy egyházi fenntartó bevonásával, c) az európai uniós forrásból társfinanszírozott projekt támogatási időszaka e rendelet hatálybalépésekor már lejárt
vagy 2012. november 30-áig lejár, és d) az általa fenntartott vagy feladat-ellátási szerződéssel működtetett Gyerekház tekintetében vállalja a Gyerekház
3. mellékletben meghatározott feltételek szerinti további működtetését. (2) A támogatás igénybevételének feltétele a Gyerekház működtetésének olyan megszervezése, hogy a támogatás
időtartama alatt a) a szolgáltatást rendszeresen igénybe vevő 0–5 éves gyermekek száma legalább 10 fő, a pályázat benyújtásának
időpontjában 1000 fő alatti lakosságszámmal rendelkező településen legalább 7 fő legyen,
b) rendszeres szakmai szolgáltatásként legalább képesség-kibontakoztató foglalkozás, állapotfelmérés és fejlesztés,
étkeztetés, és a szülők ezen szolgáltatásokban való részvétele biztosított legyen,
c) a szülők számára személyiség- és kompetenciafejlesztés, valamint preventív programok megszervezésére
kerüljön sor, d) legalább havi egy közösségi rendezvény megszervezésre kerüljön.
3. § (1) A Gyerekház működtetője többlettámogatást igényelhet a (2) bekezdésben meghatározott feladatokon túl a helyi
szükségleteknek megfelelően és kellően indokoltan vállalt további tevékenységhez:
a) a szülők részére védőnői, orvosi, dietetikusi, egészségügyi alapfeladatokon túli tanácsadás biztosítása,
b) havi egy alkalomnál sűrűbb szülői csoportos beszélgetések szervezése külső szakemberrel,
c) fogyatékossággal élő vagy eltérő fejlődésű gyerekek szülei számára szervezett beszélgetések biztosítása külső
szolgáltatóval, d) vizuális eszközök alkalmazása a szülőknek való visszajelzés segítésében külső szolgáltatóval,
e) a környező aprófalvakban, tanyás területen élő célcsoport számára heti rendszerességgel játékos foglalkozások
biztosítása, f) a környező aprófalvakban, tanyás területen élő gyermekek megfelelő szakemberhez való hozzáférésének
biztosítása fejlődési elmaradás gyanúja esetén. (2) Az (1) bekezdés alapján többlettámogatás akkor igényelhető, ha a tevékenységet nem a Gyerekház alkalmazásában
álló személyek végzik. 4. § (1) Támogatás a 2012. január 1. és 2012. december 31. közé eső, olyan egybefüggő időszakra igényelhető, amelyre
a támogatást igénylő európai uniós forrásból támogatásban nem részesül.
(2) Feladat-ellátási szerződéssel működtetett Gyerekház tekintetében a támogatás a feladat-ellátási szerződés
hatálybalépésének napjától a 7. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidőig igényelhető.
(3) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, amely működtetett Gyerekházanként igényelhető.
5. § (1) A támogatás összegét a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter a beérkező támogatási kérelmek, a rendelkezésre
álló forrás és a (2) bekezdésben meghatározott szempontok figyelembe vételével határozza meg.
(2) A támogatási kérelmek elbírálása során előnyt élvez az a támogatást igénylő, aki a 2. § (2) bekezdésében és
a 3. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységet alacsonyabb költségből biztosítja, az egyes költségtípusokból
több szolgáltatást biztosít, vagy több gyermeket, családot von be a Gyerekház tevékenységi körébe.
6. § (1) A támogatásból Gyerekházanként a következő költségtípusok számolhatók el:
a) illetmények legfeljebb 300 000 Ft/hó mértékig és azok járulékai,
b) szakmai szolgáltatások vásárlása ba) a 2. § (2) bekezdésében meghatározott tevékenységekhez kapcsolódóan legfeljebb összesen 80 000 Ft/hó
mértékben, bb) a 3. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységekhez kapcsolódóan összesen legfeljebb 100 000 Ft/hó
mértékben, tevékenységenként legfeljebb 20 000 Ft/hó mértékben, c) étkeztetés maximum 300 Ft/gyermek/nap mértékben,
d) a szakmai munkához kapcsolódó, a 3. mellékletben meghatározott eszközök, berendezések beszerzése, cseréje
legfeljebb 500 000 Ft mértékig, e) rezsiköltség legfeljebb 80 000 Ft/hó mértékig,
f) a vezető munkakörben és a nem vezető munkakörben foglalkoztatottak szakmai képzéséhez kapcsolódó utazási
és szállás költség legfeljebb 300 000 Ft mértékben.
(2) Nem számolhatóak el olyan költségek, amelyeket más hazai támogatásból legalább részben finanszíroztak.
2. A támogatás igénylése 7. § (1) A támogatást az 1–3. melléklet szerinti nyomtatványoknak az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 103. § (2) bekezdése alapján a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által
üzemeltett elektronikus rendszeren keresztül kitöltött és kinyomtatott két eredeti példányának a Kincstár támogatást
igénylő székhelye szerint illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) postai úton 2012. augusztus 22-éig
történő benyújtásával lehet igényelni. (2) A benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a támogatást igénylő az informatikai rendszerben a támogatási
kérelmet 2012. augusztus 22-én éjfélig rögzítette, és azt legkésőbb 2012. augusztus 23-án postára adta. A határidő
elmulasztása jogvesztő. A kizárólag postai úton benyújtott támogatási kérelem érvénytelen.
8. § A támogatási kérelemhez csatolni kell: a) – feladat-ellátási szerződéssel működtetett Gyerekház esetében – a feladat-ellátási szerződés, és
b) a támogatást igénylőnek a Gyerekház működtetésére mint önként vállalt feladatra vonatkozó határozatának
másolatát. 3. A támogatási döntés 9. § Az Igazgatóság a támogatási kérelmek egy eredeti példányát 2012. szeptember 6-áig megküldi a társadalmi
felzárkózásért felelős miniszternek. 10. § A társadalmi felzárkózásért felelős miniszter a kérelmek alapján 2012. szeptember 20-áig dönt a támogatás
igénylőnkénti összegéről és időpontjáról. 11. § (1) A támogatásban részesült támogatást igénylő (a továbbiakban: kedvezményezett) nevét, KSH-kódját és a megítélt
támogatás összegét a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter utalványozás céljából 2012. szeptember 27-éig
megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek. (2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter 2012. október 4-éig rendelkezik a Kincstár felé a támogatás
kedvezményezettek részére történő utalásáról. (3) A megítélt támogatást a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Kincstár Gyerekházanként
egy összegben az utalvány beérkezését követő öt napon belül folyósítja a kedvezményezett részére.
(4) A kedvezményezett a támogatást a fizetési számláján való jóváírást követő öt napon belül egy összegben az erre
a célra létrehozott olyan elkülönített fizetési számlájára vezeti át, amely felett a Gyerekház vezető rendelkezési jogot
gyakorol. 12. § A támogatási döntés alapján a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter támogatói okiratot ad ki.
4. Az elszámolás és az ellenőrzés rendje 13. § (1) A támogatás 2012. december 31-éig használható fel. A támogatás fel nem használt maradványát a központi
költségvetésbe vissza kell fizetni. (2) Ha a kedvezményezett tudomására jut, hogy a hazai támogatási időszak az európai uniós forrásból finanszírozott
projekt befejezésének elhúzódása miatt lerövidül, e változásról az Igazgatóságot haladéktalanul értesíti, és ha
a támogatás kifizetése már megtörtént, a jogosulatlanul igénybe vett támogatásrészt visszautalja.
14. § (1) Az igénybe vett támogatásról a kedvezményezett
a) az éves költségvetési beszámoló keretében az Igazgatóság, és
b) a 4. melléklet szerinti szakmai beszámolónak a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter
részére történő benyújtásával számol el. (2) A beszámolóban kimutatott adatok valódiságát analitikus nyilvántartásokkal kell alátámasztani.
(3) A társadalmi felzárkózásért felelős miniszter a benyújtott szakmai beszámolót – egyszeri hiánypótlás lehetősége
mellett – 2013. március 16-áig megvizsgálja és véleményét az esetleges visszakövetelés összegének megjelölésével
a szakmai teljesítés és támogatás mértékének összhangjáról megküldi a Kincstár részére.
(4) A Kincstár az elszámolás felülvizsgálata során figyelembe veszi a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter
(3) bekezdés szerinti véleményét. 5. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba és 2013. december 31-én hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1581/2013. (VIII. 28.) Korm. határozata a Nemzeti Kézilabda Akadémia működési és utánpótlás-fejlesztési feladatainak támogatására a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Nemzeti Kézilabda Akadémia működési és utánpótlás-fejlesztési feladatainak támogatására 200,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység
támogatása alcím, 5. Országos sportági szakszövetségek akadémia rendszerének kialakításával, továbbá
az  MLSZ utánpótlás-neveléssel összefüggő feladatainak támogatása jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
248/2018. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Domonkos
Gyöngyit 2018. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
44/2012. (XII. 22.) NGM rendelete a munkaügyi központok, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala munkaügyi kirendeltségének illetékességéről.
A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 47. § (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § m) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről
szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 1. mellékletében meghatározott megyei munkaügyi központok illetékessége
az adott megyére, a fővárosi munkaügyi központ illetékessége a fővárosra terjed ki.
(2) A megyei kormányhivatal járási hivatalai, valamint a fővárosi kormányhivatal kerületi hivatalai munkaügyi
kirendeltségeinek illetékességét az 1. melléklet tartalmazza. (3) A hajléktalan álláskeresők ügyeiben – az ügyfél nyilatkozata alapján – a főváros egészére kiterjedően a Budapest Főváros
Kormányhivatala IX. Kerületi Hivatal II. Munkaügyi Kirendeltsége (Székhelye: 1096 Budapest IX. Haller u. 6.) eljárhat.
2. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 4. § és a 2. melléklet 2013. július 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a megyei (fővárosi) munkaügyi központok illetékességéről, valamint a felnőttképzési tevékenység
megkezdésének és folytatásának részletes szabályairól szóló 2/2010. (II. 16.) SZMM rendelet módosításáról szóló
42/2011. (XII. 2.) NGM rendelet. 4. § Az 1. melléklet helyébe a 2. melléklet lép.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
56/2012. (IV. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. április 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. C. Gy.
magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. április 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal , hogy a pénzintézetek a fogyasztói kölcsönszerződéseket utólag egyoldalúan ne módosíthassák?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a
választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és
kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az
Országgyűlés — az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint — el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 210. §
(3) bekezdése értelmében a fogyasztóval kötött kölcsönszerződésben az ügyfél számára kedvezőtlenül kizárólag a
kamatot, díjat vagy költséget lehet egyoldalúan módosítani. Egyéb feltétel – ideértve az egyoldalú módosításra okot
adó körülmények felsorolását is – egyoldalúan nem módosítható az ügyfél számára kedvezőtlenül. Az egyoldalú
módosítás jogát a hitelező akkor jogosult gyakorolni, ha a módosításra okot adó objektív körülmények tételes
meghatározását a szerződés tartalmazza, valamint a hitelező árazási elveit írásban rögzítette.
E szabályokat figyelembe véve az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés alapján a választópolgárok
nem tudják egyértelműen eldönteni, hogy milyen jogalkotást támogatnak szavazataikkal. Azt sem tudják eldönteni,
hogy törvény feltétel nélkül tiltsa meg az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét, illetve azt sem, hogy a törvény
zárja ki azt, hogy a szerződő felek a kölcsönszerződésben megállapodjanak a pénzpiaci változások esetére az
egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségében. Nem egyértelmű a kérdés alapján az sem, hogy a kérdésben
megfogalmazott tilalom, csak az ügyfelek számára terhes szerződésmódosítást zárja ki, vagy a számukra kedvező
módosítást is. A választópolgárok az eredményes népszavazás következményeinek ismerete hiányában kell, hogy
döntsenek a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről. Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a Hpt. 210. § (3) bekezdésén, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény
37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1011/2006. (II. 3.) Korm. határozata a külföldi megfigyelőknek a 2006. országgyűlési választásokra történő meghívásáról.
A Kormány az Európai Biztonsági és Együttműködési
Értekezlet – hazánk által is elfogadott – 1990. évi koppenhágai dokumentuma I. fejezetének 8. pontjával összhangban
1. egyetért azzal, hogy a 2006. évi országgyűlési választásokra a Magyar Köztársaság Magyarországon és ha
zánk külképviseletein nemzetközi megfigyelőket fogadjon; 2. felhatalmazza a külügyminisztert és a belügyminisztert vagy az általuk kijelölt személyeket, hogy a megfigyelésben érdekelt nemzetközi szervezeteknek az erre szóló
felkérést juttassák el.
Felelős: külügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
39/2010. (VII. 16.) KüM határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság Kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodást módosító jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2009. CVII. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2009. évi CVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 157. számában kihirdetett, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről
a Kínai Népköztársaság Kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodást módosító jegyzőkönyv 3. cikke
a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik: „A szerződő felek értesítik egymást a jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások lezárultáról. Ez
a jegyzőkönyv az utolsó írásbeli értesítés beérkezésének napján lép hatályba.”
Az utolsó írásbeli értesítés: 2009. október 27. A jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja: 2009. október 27.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi CVII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy az egyrészről
az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság Kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló
megállapodást módosító jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2009. évi CVII. törvény 2. és 3. §-ai 2009. október 27-én, azaz
kettőezer-kilenc október huszonhetedikén léptek hatályba. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1658/2013. (IX. 17.) Korm. határozata az egészségügyi gazdasági társaságok volt foglalkoztatottjai 2013. kompenzációjához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 5.  §
(1) bekezdése szerinti céltartaléknak a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2013. évi kompenzációja
finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 562 808 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyító-megelőző ellátás szakintézetei cím,
2. Gyógyító-megelőző ellátás intézetei alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
fejezet, 24. Céltartalékok cím, 2. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére, az  1.  melléklet
szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2003. (VI. 24.) IM rendelete az Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői Szolgálat egységes iratkezeléséről.
A közokiratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári
anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Ltv.) 10. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — az Ltv. 10. §-ának (5) bekezdésében
meghatározott kérdésekben a Magyar Országos Levéltár
egyetértésével — a minisztériumok és az országos hatáskörű államigazgatási szervek iratkezelési mintaszabályzatáról szóló 40/1998. (III. 6.) Korm. rendeletben foglaltak és
a Miniszterelnöki Hivatal előzetes állásfoglalására figyelemmel, a következőket rendelem el:
I. Fejezet A RENDELET HATÁLYA 1. § (1) A rendelet hatálya az Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői Szolgálat Országos Hivatalára (a továbbiakban: Országos Hivatal) és az Országos Hivatal megyei (fővárosi) hivatalaira (a továbbiakban: megyei hivatal) terjed ki.
(2) A rendelet rendelkezéseit az Országos Hivatal és a
megyei hivatal (a továbbiakban együtt: Hivatal) az általa
folytatott eljárások során — a hatáskörébe tartozó ügyek
sajátosságaihoz igazodóan — külön jogszabály eltérő rendelkezése hiányában alkalmazza.
(3) Az iratkezelés során gondoskodni kell az államtitokról és a szolgálati titokról szóló 1995. évi LXV. törvény, a
személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény, ezekkel öszszefüggésben a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.), valamint a büntetések és az
intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Bvtvr.) rendelkezéseinek
megtartásáról.
II. Fejezet ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 2. § A rendelet alkalmazása során
1. alszám: a kezdőiratot követően érkezett és keletke
zett iratok folyamatosan emelkedő arab számjeggyel történő jelölése, a kezdőirat az 1-es alszámot kapja;
2. átadókönyv: az irat és az ügyirat átadását, átvételét
igazoló, bekötött és lapszámozással ellátott könyv;
3. beadvány: a Hivatalhoz érkező irat, amit rendeltetésszerűen az ügyirathoz kell szerelni;
4. csatolás: valamely ügyiratnak más ügyirattal való átmeneti vagy végleges összekapcsolása;
5. érkeztetés: a Hivatalhoz érkezett minden beadványon
(az irat valamennyi példányán és mellékletein) a beadvány
beérkezése keltének rögzítése;
6. hivatkozási szám: más szervtől érkezett iraton a megküldő szerv által alkalmazott azonosító szám;
7. igazgatói ügy: olyan ügy, amelyben a főigazgató (igazgató), illetőleg jogszabályban vagy utasításban meghatározott esetben más hivatali vezető a Hivatal igazgatására
tartozó kérdésben, a pártfogó felügyelői ügykörön kívül
jár el;
8. intézkedés: az ügy tartalmi (érdemi) és formai (alaki)
elintézésére adott utasítás;
9. iktatás: az érkeztetett beadvány, illetve a saját keletkeztetésű irat ügyszámmal történő ellátása;
10. irat: minden olyan szöveg, számadatsor, térkép,
tervrajz és vázlat, amely valamely szerv működésével, illetőleg személy tevékenységével kapcsolatban bármilyen
anyagon, alakban, bármely eszköz felhasználásával és bármely eljárással keletkezett;
11. iratkezelés: az irat készítését (előállítását), nyilvántartását, rendszerezését és a selejtezhetőség szempontjából történő válogatását, segédletekkel való ellátását, szakszerű és biztonságos megőrzését, használatra bocsátását,
selejtezését, illetve levéltárba adását együttesen magában
foglaló tevékenység;
12. irattár: megfelelően kialakított és felszerelt, az irattári anyag szakszerű és biztonságos őrzésére alkalmas helyiség;
13. irattári anyag: a Hivatal működése során keletkezett
vagy hozzá érkezett és rendeltetésszerűen az irattárába
tartozó iratok összessége;
14. irattározás: az iratkezelés része, az a tevékenység,
amelynek során a Hivatal a működése során keletkező és
hozzá kerülő, rendeltetésszerűen hozzá tartozó és nála
maradó iratok irattári rendezését, kezelését és őrzését végzi;
15. irattári terv: a közokiratok rendszerezésének és a
selejtezhetőség szempontjából történő válogatásának
alapjául szolgáló jegyzék, amely az irattári anyagot tételekre (tárgyi csoportokra, indokolt esetben iratfajtákra) tagolva, a Hivatal feladat- és hatásköréhez, valamint szervezetéhez igazodó rendszerezésben sorolja fel, s meghatározza
a kiselejtezhető irattári tételekbe tartozó iratok ügyviteli
célú megőrzésének időtartamát, továbbá a nem selejtezhető iratok levéltárba adásának határidejét;
16. kezdőirat: olyan irat, amelynek a Hivatalnál nincs
előzménye, továbbá amely jogszabály értelmében érdemben vagy ügyviteli szempontból befejezett ügyben új eljárás
lefolytatását vagy a már befejezett üggyel kapcsolatban
önálló intézkedést, valamely kérelem önálló elintézését
igényli;
17. kiadmány: az eredeti iratról készített olyan másolat,
amelyet az arra feljogosított személy ,,a kiadmány hiteléül’’
záradékkal, aláírásával és a Hivatal körbélyegzőjének lenyomatával lát el, vagy elektronikus irat esetében a külön
jogszabályban meghatározott módon hitelesít;
18. küldemény: a beérkezett, illetve továbbításra előkészített irat, elektronikus úton érkezett, illetve küldött
elektronikus irat;
19. láttamozás: az elintézési (intézkedési) tervezet (javaslat) felülvizsgálatát, véleményezését (javítását, tudomásul vételét, jóváhagyását) biztosító aláírás vagy kézjegy,
illetve ezt helyettesítő elektronikus művelet;
20. levéltár: a maradandó értékű iratok tartós megőrzésének, levéltári feldolgozásának és rendeltetésszerű használatának biztosítása céljából létesített intézmény;
21. melléklet: valamely irat (beadvány) szerves tartozéka, annak kiegészítő része, amely elválaszthatatlan az irattól;
22. nyilvántartó könyv: az iratokról ügycsoportonkénti
bontásban, elektronikus úton vezetett nyilvántartás;
23. nyilvántartó lap: a pártfogolt ügyéről és adatairól
(a közérdekű munka végzéséről) elektronikus úton vezetett nyilvántartás vagy papír alapú nyomtatvány;
24. pártfogó felügyelői könyv: a pártfogó felügyelőre kiosztott ügyekről pártfogó felügyelőnként vezetett könyv;
25. pártfogó felügyelői ügy: jogszabály alapján a Hivatalhoz utalt ügy;
26. számítástechnikai adathordozó: számítástechnikai
eljárással adatokat rögzítő, tároló adathordozó (mágnesszalag, hajlékony- és merevlemez, CD stb.), amely az
adatok nyilvántartását, azonosítását, kezelését és visszakeresését szolgálja;
27. szerelés: az ugyanahhoz az ügyirathoz tartozó kezdőés utóiratok végleges jellegű összekapcsolása;
28. szervezeti és működési szabályzat: a Hivatal tevékenységének alapdokumentuma, amely rögzíti a Hivatal,
azon belül a szervezeti egységek feladatait és a feladatokhoz rendelt hatásköröket;
29. utóirat: olyan irat, amely a Hivatalnál már megindult ügyre vonatkozik, ha egyébként nem tekinthető kezdőiratnak;
30. ügycsoport: a Hivatal ügyeinek tárgyuk, valamint az
alkalmazandó szabályok azonossága, különbözősége vagy
specialitása szerinti csoportosítása;
31. ügyelosztás: az ügyben intézkedni, eljárni jogosult
személy kijelölése;
32. ügyintézés: a Hivatal feladat- és hatáskörébe tartozó
ügyben a jogszabályok által meghatározott eljárás, ennek
során a tartalmi (érdemi) és formai (alaki), illetve szóbeli,
írásbeli és elektronikus munkamozzanatok összessége;
33. ügyirat: a Hivatal rendeltetésszerű működése, illetve ügyintézése során keletkezett, az azonos ügyre vonatkozó papír alapú vagy elektronikus iratok összessége, amelyeket az ügyintézés valamennyi szakaszában együtt kell
kezelni;
34. ügyszám: az ügy azonosítására szolgáló megjelölés:
az ügycsoport betűjele, törve a nyilvántartási számmal,
törve az érkezés évszámával, törve a kezdő- vagy utóirat
számával;
35. ügyvitel: a Hivatal eljárására vonatkozó jogszabályok, utasítások, szabályzatok által meghatározott, az ügyintézés egymás utáni résztevékenységeinek (mozzanatainak) sorozata, illetve összessége, amely az ügyintézés formai és technikai feltételeit, a feladatok teljesítését célozza.
III. Fejezet AZ IRATKEZELÉS SZERVEZETE Az iroda 3. §
(1) A pártfogó felügyelői ügy iratát a Hivatal irodája
kezeli, melyet az irodavezető vezet.
(2) A megyei hivataltól külön helyen (épületben) működő pártfogó felügyelők és más szervezeti egységek mellett
részirodák működhetnek.
Az irattár 4. § Az irattári anyagot — amíg azt a levéltárnak át nem
adják, illetve selejtezésére nem kerül sor — a megyei hivatalban működő irattár kezeli, ahol külön jogszabályban
meghatározott képesítéssel rendelkező irattárost kell alkalmazni.
Az iratkezelés irányítása és felügyelete 5. § A megyei hivatalok iratkezelési feladatainak országos
felügyeletét az Országos Hivatal főigazgatója (a továbbiakban: főigazgató) látja el, aki
a) az elektronikus iratkezelési rendszer kialakítását és
továbbfejlesztését közvetlenül irányítja,
b) az iratkezelési szabályok alkalmazását folyamatosan
figyelemmel kíséri, annak aktuális kérdéseiről szükség szerint tájékoztatja az Igazságügyi Minisztériumot, illetve javasolja a szabályok módosítását,
c) koordinálja az együttműködést a levéltárakkal, illetve folyamatos kapcsolatot tart a Magyar Országos Levéltárral.
6. § (1) A megyei hivatal iratkezelési feladatainak közvetlen
irányítását és felügyeletét a megyei hivatal igazgatója
(a továbbiakban: igazgató) gyakorolja.
(2) Az irányítást, illetve a felügyeletet ellátó igazgató
feladatai különösen:
a) irányítja a megyei hivatalban évente elvégzendő iratkezelési ellenőrzést, kezdeményezi az ellenőrzés során feltárt szabálytalanságok megszüntetését, és szükség esetén
kezdeményezi az ellenőrzések tapasztalatai alapján a szabályzat módosítását,
b) az irattári tervnek megfelelően elrendeli és ütemezi
az iratok selejtezését, továbbá a nem selejtezhető, már
levéltárba adható iratok átadását.
IV. Fejezet AZ ÜGYKEZELÉS Tájékoztatás a félfogadásról, a beadványok átvételéről
és a pártfogó felügyelő elérhetőségéről
7. § (1) Az igazgató által meghatározott időszakban és meghatározott rendben a megyei hivatal minden munkanap
félfogadást tart az ügyfelek részére.
(2) Az ügyfélfogadásról a megyei hivatalban hozzáférhető helyen tájékoztató táblát kell kifüggeszteni arról,
hogy az ügyfelek hol, mikor és kinél adhatják elő kérelmeiket, panaszaikat, felvilágosításért mikor, hova fordulhatnak, a beadványt ki, mikor és melyik helyiségben jogosult
átvenni.
(3) A Hivatal a (2) bekezdésben meghatározott tartalommal telefonon vagy más elektronikus úton is adhat
tájékoztatást, és azt a világhálón is közzé teheti.
(4) Ha jogszabály a beadvány más módon (telefaxon,
elektronikus úton) történő benyújtását is lehetővé teszi, az
ügyfeleket ennek feltételeiről is tájékoztatni kell.
(5) Az ügyben eljárni jogosult pártfogó felügyelő a pártfogoltat tájékoztatja elérhetősége lehetőségeiről.
A felvilágosítás 8. § (1) A Hivatal törvényben meghatározott személyeknek
és képviselőjüknek ad felvilágosítást, lehetővé teszi az iratok megtekintését, másolatok vagy jegyzetek készítését
(a továbbiakban együtt: felvilágosítás). Az eljárásban részt
nem vevő személy részére az igazgató engedélyezheti a
felvilágosítást, ha ahhoz az érintett hozzájárult, vagy azt
törvény egyébként lehetővé teszi.
(2) Az egészségügyi intézet (orvos) által a Hivatal megkeresésére megküldött iratról az eljáró pártfogó felügyelő
engedélyével adható felvilágosítás az (1) bekezdésben
megjelölt személyeknek.
(3) A környezettanulmány és a pártfogó felügyelői vélemény tervezetéről, a pártfogó felügyelő és a pártfogó felügyelői asszisztens feljegyzéseiről felvilágosítás nem adható. A közérdekű munkával és a pártfogó felügyelettel kapcsolatos felvilágosítás a büntetés (intézkedés) végrehajtását nem veszélyeztetheti.
9. § (1) A Hivatal a felvilágosításra vonatkozó jogosultságot
az ügyiratok alapján állapítja meg. A felvilágosítást kérő
személy azonosságát személyazonosító igazolvánnyal
— ügyész, ügyvéd, jogtanácsos esetében ügyészi, ügyvédi,
jogtanácsosi igazolvánnyal (a foglalkoztatást igazoló okirattal) — kell igazolni. Az ügyvédi irodával (ügyvéddel)
munkaviszonyban álló dolgozó akkor jogosult a fentiekre,
ha az ügyvédi iroda (ügyvéd) képviseleti jogosultsága az
ügy irataiból kitűnik, és a munkaviszonyát igazolja.
(2) A felvilágosítás során gondoskodni kell az iratok
megőrzéséről, épségük védelméről.
(3) A felvilágosításra jogosult személynek a meghallgatás, a lakókörnyezet megtekintésének helyéről és időpontjáról távközlési eszközön is adható felvilágosítás, ha az ügy
és a felvilágosítást kérő személy azonosításához szükséges
adatokat közli.
Intézkedés távközlési és elektronikus eszközök
igénybevételével 10. §
(1) Az ügyintézés gyorsítása érdekében az intézkedés
megtételére, tudakozódásra és felvilágosításra távközlési
és elektronikus eszköz vehető igénybe, ha
a) a hívott (megkeresett) kiléte nem kétséges (beazonosítható),
b) a közlés tudomásul vételére a hívott, megkeresett
jogosult, és
c) az ügyintézés ilyen módja nem ütközik jogszabályba.
(2) Távközlési vagy elektronikus eszköz igénybevétele
esetén az intézkedésről hivatalos feljegyzést kell készíteni,
illetve a telefax, e-mail szövegét vagy igazoló példányát
csatolni kell az irathoz.
A beadványok átvétele és az átvétel elismerése 11. §
(1) Az ügyféltől a beadványt a felvilágosításra megállapított időben az e feladattal megbízott személy, más esetben a pártfogó felügyelő vagy a pártfogó felügyelői asszisztens veszi át.
(2) A postán érkezett vagy más hatóságtól kézbesítővel
(hivatali kézbesítés) küldött iratot — munkaidőben — az
igazgató által kijelölt személy veszi át.
(3) A küldeményt átvevő személy sérült küldemény átvétele esetén a sérülés tényét mind az átvételi elismervényen, mind a borítékon megjelöli. A postai úton érkező,
sérültként könyvelt küldemény átvételéről jegyzőkönyvet
kell készíteni, és azt a küldemény tartalmához kell csatolni.
(4) Az átvevő az átvételt a kézbesítő okmányon olvasható aláírásával és az átvétel dátumának feltüntetésével ismeri el, az ,,azonnal’’ és a ,,sürgős’’ jelzésű küldemények átvételi idejét óra-perc pontossággal jelöli meg a kézbesítő
okmányon és a borítékon is.
(5) A személyesen benyújtott (átadott) beadványt átvevő személy a beadvány felzetén vagy a megszövegezett
elismervényen az érkezés megjelölésére szolgáló bélyegzővel igazolja az átvételt, és ha már rendelkezésre áll, rájegyzi
az ügyszámot is. Az ügyfél kívánságára szóban előterjesztett kérelem jegyzőkönyvbe foglalásáról elismervényt kell
adni, vagy átadni részére a felvett jegyzőkönyv egy hitelesítetlen, másolati példányát.
12. § (1) A postán érkezett ajánlott, expressz és a tértivevényes iratokat a postán vezetett könyvben egyenként kell
átvenni, míg az egyéb iratok számolás és bejegyzés nélkül
is átvehetők. Ajánlott küldemény esetében a bizonylatot az
annak átvételére jogosult személy az átvételkor aláírva
visszaadja a postahivatalnak. A tértivevényes küldeményekkel külön-külön teljes névaláírással kell elszámolni, és
a tértivevényeket vissza kell juttatni a feladóhoz. A postabélyeggel ellátott válaszlapon bemutatott elismervényt
postán kell a félnek elküldeni.
(2) A telefax, e-mail átvételére az igazgató által kijelölt
személy és a pártfogó felügyelő jogosult. Az elektronikus
úton érkezett telefaxot fénymásolatban kell az ügyirathoz
szerelni.
(3) A küldeményt csak az annak átvételére jogosult
személy veheti át, aki ellenőrzi a kézbesítő okmányon és a
küldeményen lévő azonosítási jel megegyezőségét, az iratot tartalmazó boríték, illetve egyéb csomagolás sértetlenségét.
(4) A postán érkezett iratokat — a levélborítékkal
együtt — nyomban el kell juttatni az irodához (részirodához).
(5) A Hivatal a hozzá nyilvánvalóan tévesen küldött
iratot érkeztető-bélyegzővel látja el és a levélborítékkal
együtt — iktatás nélkül — továbbítja a címzetthez. A továbbítás tényét és a címzettet a továbbított iratra fel kell
jegyezni.
Az irat érkezési időpontjának feltüntetése 13. § (1) A Hivatalhoz érkezett iraton — az irat valamennyi
példányán és mellékletén, az irat felzetén vagy az első
oldalán, elektronikus úton érkezett irat kinyomtatott példányán — az érkezés napján bélyegzővel, jól olvashatóan
fel kell tüntetni a Hivatalt, az ügyszámot, a hivatkozási
számot, az érkezés évét, hónapját és napját. Az iraton meg
kell jelölni a példányok és a mellékletek számát; az eredeti
okiratot külön kell megjelölni. Ha a beadványban jelzett
valamely melléklet, irat stb. hiányzik, ennek tényét is fel
kell tüntetni.
(2) A Hivatalhoz érkezett iraton az érkezés időpontjának feltüntetésekor az érkezés módját (pl. postán, közvetlen beadás stb.) is fel kell tüntetni.
(3) Közvetlenül a munkaidő vége előtt átvett iratokon
az érkezés évét, hónapját és napját még aznap fel kell
tüntetni. Az egyéb iratkezelési tennivalókat a következő
munkanapon is el lehet végezni.
(4) Ha a levélborítékot nem kell a beadványhoz csatolni,
a postabélyeggel ellátott levélborítékokat össze kell gyűjteni és három hónapos őrzést követően meg kell semmisíteni.
Az írásbeli bizonyítékok és fontos iratok kezelése, őrzése
14. § (1) Ha az irathoz olyan okiratot vagy más iratot mellékeltek, amelynek szakértői megvizsgálása válhat szükségessé, az okiratot (iratot) zárt borítékban kell az iratok
között őrizni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott módon kell őrizni az egészségügyi intézet (orvos) által a Hivatal megkeresésére megküldött iratot, valamint azokat az iratokat, melyeket a pártfogó felügyelő fontosnak minősített.
(3) Páncélszekrényben — indokolt esetben külön helyiségben is — kell őrizni az iratot, ha jogszabály vagy a
pártfogó felügyelő az őrzésnek ezt a módját rendelte el.
A kezdőirat 15. § Kezdőirat különösen:
a) a környezettanulmány beszerzését elrendelő hatá
rozat,
b) a pártfogó felügyelői vélemény beszerzését elrendelő
határozat,
c) a közérdekű munka végrehajtásának szervezését és
ellenőrzését elrendelő irat, értesítőlap,
d) a pártfogó felügyelet végrehajtását elrendelő irat,
értesítőlap,
e) utógondozás megkezdésére vonatkozó megkeresés a büntetés-végrehajtási intézettől, javítóintézettől, elítélttől, szabadulótól, más személytől vagy szervtől.
A nyilvántartások vezetése 16. § (1) A nyilvántartó könyvet elektronikus úton, a főigazgató által jóváhagyott számítógépes program használatával
kell vezetni. Egyéb iratkezelési cselekményeket akkor lehet
elektronikus úton végezni, ha azt jogszabály megengedi.
(2) A nyilvántartó lap, a pártfogó felügyelői könyv, a
körbélyegzők és a nyomtatványok nyilvántartása, valamint
egyéb, kisegítő jellegű nyilvántartások elektronikus úton
vagy papíralapon egyaránt vezethetők.
(3) Az átadókönyvet papíralapon kell vezetni. Az iktatás
17. § Az iroda — ha e rendelet másként nem rendelkezik —
a Hivatalhoz érkezett minden beadványt, illetve iratot bejegyez az ügycsoportja szerinti nyilvántartó könyvbe [21. §
(2) bekezdés].
Az ügycsoportok és az ügycsoportok jelölése 18. §
(1) A pártfogó felügyelői eljárásokban az alkalmazandó
jogszabályok alapján az egyes ügycsoportok a következők:
a) környezettanulmány,
b) pártfogó felügyelői vélemény,
c) közérdekű munka,
d) pártfogó felügyelet,
e) utógondozás,
f) egyéb ügy.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt ügycsoportok megjelölésére a következő rövidítéseket kell használni:
a) Kt — környezettanulmány,
b) Pfv — pártfogó felügyelői vélemény,
c) Km — közérdekű munka,
d) Pf — pártfogó felügyelet,
e) Ug — utógondozás,
f) E — egyéb ügy.
Az ügyszám 19. § (1) Az ügy száma az ügycsoport betűjele, törve a nyilvántartási számmal, törve az érkezés évszámával. Az ügyszámot egy sorba kell írni (pl. Kt/135/2003.).
(2) Az igazgató elrendelheti, hogy az ügyszám előtt az
eljáró pártfogó felügyelő számát — 1-gyel kezdődő folyamatos számozással — arab számmal is tüntessék fel (pl.
5.Pfv/158/2003.).
(3) Az eljáró pártfogó felügyelő sorszáma után pontot
kell tenni, ugyancsak pont kerül az öt számjegyű ügyszámoknál a második számjegy után (pl. 3.Km/10.002/2004.).
(4) Az ügyszám csak a törtvonalnál választható el, ezt a
jelet az elválasztás sorában fel kell tüntetni és a következő
sor ezen írásjel megismétlése után folytatható.
(5) A betűjelzések, a számok és az írásjelek között szóköz nincs.
Az alszám 20. § (1) Az utóiratokat, így különösen a jegyzőkönyveket,
feljegyzéseket, javaslatokat, jelentéseket és az egyéb intézkedéseket az ügyszám feltüntetésén kívül alszámmal is el
kell látni. Az alszámot — az ügyszámmal egy sorban és
ahhoz törtvonallal kapcsolva — arab számmal kell feltüntetni (pl. 4.Pf/102/2003/8.). Az iratokat az alszámozza, akinél az előiratok vannak.
(2) Az 1-es alszámot a kezdőirat kapja, a következő
— az (1) bekezdésben felsorolt irat — eggyel magasabb
alszámot kap.
(3) Az elintézés annak az iratnak az alszámát kapja,
amelyikre vonatkozik.
(4) A mellékletet (csatolt iratot) az ügyszámmal, a kezdő- vagy utóirat alszámával kell ellátni, melyet kötőjellel
kell elválasztani a mellékletek 1-től kezdődő folyószámával (pl. 6.Ug/436/2003/7-2.).
(5) Az újra iktatott ügy korábbi iratai a kezdőiratként
kezelendő irattal együtt az 1-es alszámot kapják. A csatolt
iratcsomó — átkötve — egy alszámot kap.
A nyilvántartó könyv 21. § (1) A kezdőiratokat a nyilvántartó könyv soron következő ügyszámánál kell nyilvántartásba venni. A kezdőiratok nyilvántartásba vételekor az ügyben keletkezett korábbi iratrészeket az iroda az új ügyhöz szereli.
(2) Az iroda a 18. §-ban írtak szerint
a) a környezettanulmányok ügyeit a környezettanul
mányok nyilvántartó könyvébe,
b) a pártfogó felügyelői vélemények ügyeit a pártfogó
felügyelői vélemények nyilvántartó könyvébe,
c) a közérdekű munka ügyeket a közérdekű munka
nyilvántartó könyvébe,
d) a pártfogó felügyelet ügyeit a pártfogó felügyelet
nyilvántartó könyvébe,
e) az utógondozások ügyeit az utógondozás nyilván
tartó könyvébe,
f) az egyéb ügyeket az egyéb ügyek nyilvántartó köny
vébe
jegyzi be. (3) Ha az utóiratot tévesen iktatták kezdőiratként, azt
az ügyben érkezett kezdőirathoz kell utóiratként iktatni, a
tévesen adott nyilvántartási számnál pedig fel kell tüntetni
a helyes ügyszámot. Az átiktatásra az ügy kiosztása előtt az
ügyek elosztására jogosult vezető, ezt követően a kijelölt
pártfogó felügyelő adhat írásban utasítást.
22. § (1) A nyilvántartó könyv elektronikus úton történő vezetéséhez a megfelelő számítógépes programot a Hivatal
bocsátja rendelkezésre. Az elektronikus úton vezetett nyilvántartó könyvnek képesnek kell lennie az ügy tárgya,
alanya stb. szerinti keresésre, az ügyforgalmi, ügyintézői,
statisztikai szempontú feldolgozásra is.
(2) A kezdőirat iktatásakor a pártfogolt nevét és az ügy
tárgyát is fel kell tüntetni. A házassági nevet viselő pártfogolt esetén zárójelben fel kell jegyezni a születési nevet is.
(3) Az utóirat érkezésének napját és az utóirat tárgyát
— úgy, hogy a bejegyzés egyértelműségét ne veszélyeztesse — rövidített formában kell feltüntetni. Az érkezés
évét csak akkor kell kiírni, ha az utóirat nem a kezdőirat
érkezésének évében érkezett.
(4) A nyilvántartó könyvben fel kell tüntetni az ügy
befejezésének időpontját és módját, az intézkedés írásba
foglalásának napját. Ha a megyei hivatal az eljárást áttétel
lel fejezte be, a nyilvántartó könyvbe be kell jegyezni az
elküldés időpontját.
(5) Az ,,észrevételek’’ rovatban minden esetben fel kell
tüntetni:
a) az iratokat mely hatóságnak küldték meg,
b) az irat csatolásának megtörténtét mindkét ügy szá
mánál,
c) az irat teljes vagy részleges eltűnését (megsemmisü
lését),
d) a c) pont szerinti esetben az irat rekonstruálását el
rendelő intézkedés számát,
e) az esetleg szükséges egyéb adatokat, különösen azo
kat a tényeket vagy körülményeket, amelyeknek a nyilvántartó könyvben történő feltüntetésére az igazgató, a pártfogó felügyelő utasítást adott, illetve amely adatnak a feltüntetésére a nyilvántartó könyvet vezető szerint szükség
van.
23. § (1) A nyilvántartó könyv számítógépes programjának
szolgáltatnia kell a pártfogoltak neve szerinti betűrendes
nyilvántartást is. A pártfogolt neve mellett fel kell tüntetni
az ügy tárgyát és az ügyszámot.
(2) Ha a befejezettként kezelt ügy újból megindul, a
korábbi ügyszám mellett fel kell jegyezni az új ügyszámot is.
(3) A folyó év nyilvántartó könyvét az év utolsó munkanapján, az utolsó iktatást követően, de legkésőbb a következő év március 31-éig ki kell nyomtatni és az elvégzett
hitelesítés után az irattári tervben meghatározottak szerint
kell tárolni. A kinyomtatott nyilvántartó könyvet az igazgató aláírásával és a Hivatal körbélyegzőjének lenyomatával kell hitelesíteni.
A pártfogó felügyelői könyv vezetése 24. § (1) A pártfogó felügyelőre kiosztott ügyekről a pártfogó
felügyelő pártfogó felügyelői könyvet vezet.
(2) A pártfogó felügyelői könyvbe az ügyszámot, a pártfogolt nevét, az ügy tárgyát, az iratok első bemutatásának
időpontját, valamint az ügy befejezésének időpontját be
kell jegyezni.
(3) Az ügy befejezésére vonatkozó rovat kitöltése után
az adott ügyre vonatkozó teljes rovatot úgy kell áthúzni,
hogy valamennyi bejegyzés olvasható maradjon. Ha a pártfogó felügyelői könyvet elektronikus úton vezetik, a teljes
rovatot — megőrizve az eredeti bejegyzéseket — törölve
jelzéssel kell ellátni, feltüntetve a törlés időpontját.
A nyilvántartó lap vezetése 25. § (1) A pártfogó felügyelő a pártfogoltjáról nyilvántartó
lapot állít ki.
(2) A nyilvántartó lapon fel kell jegyezni a nyilvántartásba vétel időpontját.
(3) A nyilvántartó lap a pártfogoltról a következő adatokat tartalmazza:
a) személyi adatok (név, születési hely, idő, anyja neve,
lakóhelye, tartózkodási helye),
b) befejezett iskolai végzettsége,
c) tanulmányok megszakítása esetén ennek indoka,
d) foglalkozása, szakképesítése,
e) munkahelye,
f) beosztása,
g) ha van, a törvényes képviselő adatai (név, tartózko
dási helye, a törvényes képviselet jellege). (4) A nyilvántartó lap a bűncselekmény(ek) elkövetésével kapcsolatban a következő adatokat tartalmazza:
a) a bűncselekmény megnevezése,
b) az elkövetés éve,
c) az esetleges társtettesek száma,
d) a nyomozóhatóság, ügyészség vagy bíróság megneve
zése (határozatának száma, kelte, jogerejének napja),
e) az elrendelt intézkedés, kiszabott büntetés megnevezése,
f) folyamatban lévő más büntetőeljárások.
(5) A nyilvántartó lap a családi körülményekre vonatkozóan a következő adatokat tartalmazhatja:
a) a pártfogolt kivel él együtt,
b) a pártfogolt gyermekeinek száma,
c) szülei élnek-e, együtt élnek-e,
d) az apa neve, iskolai végzettsége, foglalkozása, mun
kaköre,
e) az anya neve, iskolai végezettsége, foglalkozása,
munkaköre,
f) a pártfogolttal együtt élő házastárs, élettárs iskolai
végzettsége, foglalkozása, munkaköre. (6) A nyilvántartó lap a pártfogolt egyéb adataiként
tartalmazhatja:
a) a baráti körre, kisközösségi kapcsolatokra vonatkozó adatokat,
b) az esetleges káros szenvedélyek adatait,
c) a gyermekvédelmi gondoskodásra vonatkozó adatokat
(a hatósági intézkedés megnevezése, a határozat száma, kelte,
jogerejének napja, az intézkedés elrendelésének oka).
Az iratboríték 26. § (1) A pártfogolási ügy iratait az Igazságügyi Minisztérium által nyomtatványként rendszeresített iratborítékba
kell helyezni.
(2) Az iratokat emelkedő alszám szerint rendben kell
tartani. Az intézkedést igénylő utóiratot elintézéséig a kezdőirat elé (fölé) kell tenni.
(3) Ha a Hivatal az ügy összes iratát időlegesen más
hatóságnak küldi meg, pótborítékot kell készíteni. A pótborítékon fel kell tüntetni az ügy számát és a legmagasabb
alszámot, valamit azt, hogy az iratot mikor és hová küldték
meg. A pótborítékban el kell helyezni az időközi ügyintézéshez szükséges iratokat.
(4) Az iratok visszaérkezése után a visszaérkezett iratokat és a pótborítékban keletkezett iratokat alszámaiknak
megfelelő sorrendben az iratok közé kell visszahelyezni. A
pótborítékot a legutolsó alszám után kell elhelyezni.
27. § (1) Az iratborítékot a rendszeresített nyomtatvány adatainak megfelelően kell kitölteni. Az iratborítékon fel kell
tüntetni ezen kívül:
a) a csatolt ügyiratok ügyszámát, b) az ügy soron kívüli elintézésének elrendelését,
c) mindazt a tényt, körülményt vagy adatot, amelynek
feltüntetésére az igazgató vagy más illetékes vezető egyedileg vagy általánosan, illetve a pártfogó felügyelő egyedileg utasítást adott.
(2) Az iratboríték első oldalán fel kell tüntetni a selejtezési jelet és a selejtezés időpontját, illetve azt, hogy az irat
nem selejtezhető.
(3) Az iratborítékon az adatokat tintával, gépírással vagy
bélyegzővel, rendszerint az iroda tünteti fel. Az intézkedés
eredményeként szükségessé váló feljegyzést (pl. soron kívül) az ügyben eljáró pártfogó felügyelő, pártfogó felügyelői asszisztens köteles feltüntetni.
V. Fejezet AZ ÜGYINTÉZÉS A kezdőirat bemutatása az eljáró pártfogó felügyelő
kijelölése céljából
28. § A kezdőiratot az esetleges előzményi iratokkal felszerelve a nyilvántartó könyvbe bejegyzés napján, de legkésőbb
az érkezést követő munkanapon az irodavezető bemutatja
az igazgatónak vagy az igazgató által az ügyelosztásra feljogosított más vezetőnek.
Az ügyelosztás módszerei 29. § (1) Ügyelosztási módszerként alkalmazni kell, hogy
a) a fiatalkorú pártfogoltak ügyét — párhuzamosan
lehetőség szerint 45 ügynél nem többet — az ilyen ügyek
intézésére szakosodott, a felnőtt korú pártfogoltak ügyét
— párhuzamosan lehetőség szerint 65 ügynél nem többet — pedig az ilyen ügyek intézésére szakosodott pártfogó
felügyelő intézze,
b) a más jogszabályban börtönpártfogolásként meghatározott ügyeket legalább három éve intéző pártfogó felügyelő az ilyen ügyek intézése alól — kérelmére — legalább
egy évig mentesüljön,
c) a pártfogó felügyelői véleményt készítő pártfogó felügyelő ugyanazon pártfogolt ugyanazon vagy más büntetőeljárás alapján vagy eredményeként elrendelt pártfogó felügyeleti ügyét — lehetőség szerint — ne intézze.
(2) Ügyelosztási módszerként alkalmazható különösen:
a) a megyei hivatal illetékességi területének felosztása
a pártfogó felügyelők között (városok, kerületek, egyéb
települések szerint),
b) a páros-páratlan ügyszámok,
c) a meghatározott számcsoportok,
d) a pártfogolt nevének kezdőbetűje,
e) az ügycsoportonkénti, az ügy tárgya szerinti szakosodás,
f) a pártfogó felügyelői gyakorlat időtartama,
g) több ügyelosztási módszer együttesen.
(3) Ha az ügyek elosztását számítógépes program segíti,
a számítógépes javaslatot az ügyet elosztó hivatali vezetővel közölni kell.
(4) A kijelölést, a kijelölés módosítását [30. §] és annak
időpontját az iratborítékon az ügyet elosztó hivatali vezető
aláírásával együtt fel kell tüntetni.
A kijelölés módosítása 30. § Az igazgató, illetve az ügyelosztásra jogosult más hivatali vezető az ügy intézésére másik pártfogó felügyelőt jelöl
ki a Be.-ben a pártfogó felügyelőre is vonatkozó kizárás, a
pártfogó felügyelő igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszonyának megszűnése, a tartós távolléte, az ügy jellegére
is figyelemmel távolléte, az egyenletes munkateher biztosítása vagy az ügyhátralék feldolgozása esetén.
A soron kívüli eljárás 31. § (1) Az ügy soron kívüli intézése alapulhat
a) jogszabály rendelkezésén,
b) a nyomozóhatóság, az ügyész, a bíróság rendelkezésén,
c) az Országos Hivatal határozatán,
d) az igazgató rendelkezésén.
(2) Az igazgató a soron kívüli eljárást a pártfogolt vagy
képviselője kérelmére írásban elrendelheti.
Az irat bemutatása a pártfogó felügyelő részére 32. §
(1) Az iroda az eljáró pártfogó felügyelő kijelölése után
a nyilvántartó könyvbe bejegyzi az eljáró pártfogó felügyelő nevét vagy sorszámát, majd az iratot a pártfogó felügyelőnek bemutatja, illetve megküldi.
(2) A nyilvántartásban lévő iratot a lejárat napján, az
utóiratot — az előirathoz szerelve — nyomban be kell
mutatni vagy meg kell küldeni a pártfogó felügyelő részére.
(3) Ha bármely irat kézbesítetlenül érkezik vissza az
irodához, a visszaérkezett küldeményt az iratokkal együtt
haladéktalanul be kell mutatni vagy meg kell küldeni a
pártfogó felügyelőnek.
33. § (1) Az iratokat a pártfogó felügyelőnek, a pártfogó felügyelői asszisztensnek, a leírási feladatot végző írnoknak
és az irodának rendszerint átadókönyvvel kell átadni.
(2) Az iroda az utolsó alszámú iraton feltünteti az irodába érkezés napját.
Az ügyintézés iratkezelési módszerei 34. § (1) A pártfogó felügyelő az ügy intézése során — a
nyilvántartó lap kiállításán túl — jegyzőkönyvet, jelentést,
javaslatot, feljegyzést, környezettanulmányt, pártfogó felügyelői véleményt, pártfogó felügyelői tervet készít, előtte
történő megjelenésre felhívást ad ki, melyeket az ügyirathoz kell szerelni.
(2) A környezettanulmány, a pártfogó felügyelői vélemény és a pártfogó felügyelői terv tartalmi és formai szabályait külön jogszabály tartalmazza.
A jegyzőkönyv 35. § (1) A pártfogó felügyelő jegyzőkönyvet készít
a) közérdekű munkával kapcsolatos ügyben az elítélt
meghallgatásáról, ebben a személyes adatai továbbításához szükséges nyilatkozatáról,
b) a pártfogó felügyelettel kapcsolatos ügyben a pártfogolt első, valamint a magatartási szabályokat és kötelezettségeket érintő meghallgatásáról,
c) utógondozási ügyben az elítélt első meghallgatásáról. (2) A jegyzőkönyvben semmit sem szabad a sorok közé
írni. Az esetleges kiegészítéseket és módosításokat a jegyzőkönyv szélére vagy aljára kell írni. A módosítás folytán
szükségtelenné vált szövegrészeket áthúzással oly módon
kell törölni, hogy a törölt szövegrész az áthúzás után is
olvasható maradjon.
(3) A jegyzőkönyvet a pártfogó felügyelő, a pártfogolt és a
fiatalkorú pártfogolt jelenlévő törvényes képviselője, a kiegészítéseket és a módosításokat a pártfogó felügyelő aláírja.
(4) Ha a jegyzőkönyv szövege több ívre terjed, az egyes
íveket össze kell fűzni, illetve kapcsolni.
(5) A jegyzőkönyvhöz az eljárási cselekmény alkalmával
szerelt iratokat mellékelni kell. A mellékletet a jegyzőkönyv
ügyszámával, alszámával el kell látni, melyet törni kell a
mellékletek 1-től kezdődő folyószámával. A mellékleten
jelezni kell az azt benyújtó személy nevét és jogállását is.
A jelentés 36. § A pártfogó felügyelő jelentést készít
a) közérdekű munkával kapcsolatos ügyben
1. a közérdekű munka befejezéséről az első fokú
bíróság, a büntetés-végrehajtási bíró és az ügyész
részére,
2. a közérdekű munka szabadságvesztésre történő
átváltoztatásának lehetőségéről az ügyész részére
(összefoglaló jelentés),
b) a pártfogó felügyelettel kapcsolatos ügyben
1. a magatartási szabályok megszegéséről az ügyész
részére,
2. a pártfogó felügyelet szabályainak megszegése szabálysértés gyanúja esetén a rendőrség részére,
3. a pártfogó felügyelet leteltéről, megszűnéséről az
azt elrendelő ügyész vagy bíróság, ideiglenes elbocsátás esetén a javítóintézet és a büntetés-végrehajtási bíró részére,
c) utógondozással kapcsolatos ügyben az utógondozás
eredményéről a büntetés-végrehajtási intézet részére.
A javaslat 37. § A pártfogó felügyelő javaslatot készít
a) közérdekű munkával kapcsolatos ügyben
1. lakcímfigyelés, rendőri elővezetés, elfogatóparancs kiadása és visszavonása érdekében a büntetés-végrehajtási bíró részére,
2. más munkahely kijelölése esetében az ügyész részére,
3. a végrehajtást gátló körülményekről az ügyész
részére,
4. a végrehajthatóság megszűntének megállapítása érdekében a büntetés-végrehajtási bíró részére,
5. a büntetés félbeszakítása érdekében a büntetés
végrehajtási bíró részére;
b) pártfogó felügyelettel kapcsolatos ügyben
1. ha a pártfogolt a pártfogó felügyelet magatartási
szabályait a vádemelés elhalasztása során súlyosan megszegi, az illetékes megyei főügyészség részére (vádemelési javaslat),
2. a szabadságvesztés végrehajtásának elrendelésére, ha a felfüggesztett szabadságvesztésre ítélt a
magatartási szabályokat súlyosan megszegi, az
illetékes megyei főügyészség részére,
3. ha a próbára bocsátott a magatartási szabályokat
megszegi, a próbára bocsátás időtartama meghosszabbítására, illetve, ha súlyosan megszegi, javítóintézeti nevelés elrendelésére vagy büntetés kiszabására az illetékes megyei főügyészség részére,
4. ha a feltételes szabadságra bocsátott a magatartási szabályokat megszegi, a feltételes szabadság
megszüntetésére az illetékes megyei főügyészség
részére,
5. ha a javítóintézetből ideiglenesen elbocsátott a
magatartási szabályokat megszegi, az ideiglenes
elbocsátás megszüntetésére az illetékes megyei
főügyészség részére,
6. a feltételes szabadság mellett elrendelt pártfogó
felügyelet megszüntetésére a büntetés-végrehajtási bíró részére,
7. a magatartási szabályok súlyos megszegésén kívüli esetekben a magatartási szabályok megváltoztatására a büntetés-végrehajtási bíró részére,
8. a rendőrség segítségének kérésére, ha a pártfogó
felügyelet ellátása a pártfogolt vagy környezete
magatartása miatt akadályba ütközik;
c) utógondozással kapcsolatos ügyben
1. a büntetés-végrehajtási intézet részére a szaba
dulók pártfogó felügyeletének előkészítésére,
2. a gyermekjóléti szolgálat, a gyámhatóság, állami
vagy önkormányzati szerv, egyház, civil szervezet,
munkáltató részére intézkedés kezdeményezésére, együttműködési megállapodás, szerződés
megkötésére.
A feljegyzés 38. § A pártfogó felügyelő feljegyzést készít
a) közérdekű munkával kapcsolatos ügyben
1. a munkaügyi központtól kért és kapott tájékoztatásról,
2. a munkáltatóktól kért és kapott tájékoztatásról,
3. a helyszíni ellenőrzésről,
4. a munkáltató értesítéséről a közérdekű munka új
időpontja, illetve befejezése kérdésében,
5. a büntetés-végrehajtási bírónak megküldött ira
tokról és a megküldés időpontjáról;
b) pártfogó felügyelettel kapcsolatos ügyben
1. a pártfogolt meghallgatásáról — a 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott eset kivételével —,
2. valamely szervtől vagy személytől kért és kapott
tájékoztatásról,
c) utógondozással kapcsolatos ügyben a b) pontban
foglaltakról, valamint az elítélt családjával a visszafogadás
érdekében folytatott megbeszélésről;
d) belső hivatali ügyben az áttételről, a Hivatal szervezeti egységei és személyei közötti megkeresésekről, közreműködésről;
e) a Bvtvr. 5/A. §-a szerint megkeresésről, tájékozódásról.
Felhívás a pártfogó felügyelő előtti megjelenésre 39. §
(1) A pártfogó felügyelő azt hívja fel az előtte történő
megjelenésre, akinek a jelenléte az eljárási cselekménynél
szükséges.
(2) A felhívás rendszerint írásban, illetőleg a pártfogó
felügyelő előtti (általa megjelölt helyen történő) személyes
megjelenés alkalmával szóban történik. A felhívásnak tartalmaznia kell, hogy az érintett hol, mikor, milyen minőségben jelenhet meg.
(3) Minden esetben közölni kell, hogy az érintettet melyik megyei hivatal hívja fel megjelenésre; a felhívás tényét
az ügyiratban rögzíteni kell. A felhívást zárt iratban kell
megküldeni.
(4) Katonát [Btk. 122. § (1) bekezdés] rendszerint az
elöljárója útján kell felhívni a pártfogó felügyelő előtti
megjelenésre.
A nyomtatványok 40. § (1) Ha külön jogszabály előírja, illetve anélkül is a gyakrabban előforduló intézkedések megtételére, valamint a
nyilvántartások vezetésére — kivéve az elektronikus úton
vezetendőket — általában nyomtatványt kell használni.
(2) Jogszabályon kívül a főigazgató rendszeresíthet a
Hivatal részére nyomtatványt.
(3) A nyomtatványokat az igazgató által kijelölt személy
tartja nyilván.
A körbélyegző és használata 41. § (1) Az Országos Hivatal körbélyegzője: középen a
Magyar Köztársaság címere, körben felül az Országos
Hivatalnak, alul a székhelyének a megjelölése (Igazságügyi
Minisztérium Pártfogó Felügyelői Szolgálat Országos
Hivatala — Budapest).
(2) A megyei hivatal körbélyegzője: középen a Magyar
Köztársaság címere, körben felül a megyei hivatal, alul a
székhelyének a megjelölése (pl. Igazságügyi Minisztérium
Pártfogó Felügyelői Szolgálat Zala Megyei Hivatala —
Zalaegerszeg).
(3) Az azonos szövegű bélyegzőket a lenyomatukon is
látható sorszámmal kell ellátni.
(4) A körbélyegző elvesztését az igazgató részére jelenteni kell, aki gondoskodik arról, hogy a körbélyegző elvesztésének és érvénytelenítésének ténye az Igazságügyi Közlönyben közzétételre kerüljön.
(5) A nyilvántartó könyvet az igazgató, a környezettanulmányt és a pártfogó felügyelői véleményt az igazgató és
a pártfogó felügyelő, a nyilvántartó lapot, a jegyzőkönyvet,
a jelentést, a javaslatot, a kiadmányt, a pártfogó felügyelő
előtti megjelenésre vonatkozó felhívást a pártfogó felügyelő aláírásán kívül a Hivatal körbélyegzőjének a lenyomatával is el kell látni.
42. § (1) A Hivatal körbélyegzőiről olyan nyilvántartást kell
vezetni, amelyből megállapítható, hogy melyik sorszámú
bélyegzőt, mely időponttól ki jogosult használni, illetve
meddig volt jogosult használni.
(2) A bélyegzőket úgy kell őrizni (elzárni), hogy ahhoz
illetéktelen személyek ne férhessenek hozzá.
A befejezett ügy 43. § (1) Befejezett az az ügy, amelyben a megyei hivatal
(a pártfogó felügyelő)
a) elkészítette a környezettanulmányt,
b) elkészítette a pártfogó felügyelői véleményt,
c) megállapította a közérdekű munka végrehajtásának
befejeződését, illetve tájékoztatást kapott a végrehajthatóság megszűnéséről, a végrehajtást kizáró vagy megszüntető
okról, vagy a szabadságvesztésre történt átváltoztatásról,
d) megállapította a pártfogó felügyelet tartamának leteltét, megszűnését, illetve tájékoztatást kapott a pártfogolt e folyamatban lévő ügyében elrendelt szabadságvesz
tése foganatba vételéről, javítóintézeti neveléséről, a próbára bocsátás megszüntetéséről vagy a felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtásának elrendeléséről,
e) az utógondozott elítélt pártfogó felügyelet elrendelése nélkül szabadult a büntetés-végrehajtási intézetből
vagy a javítóintézetből, és pártfogó felügyelői segítséget
nem kér.
(2) Az (1) bekezdésben említett ügyön kívül befejezett
az az ügy is (befejezettként kezelendő ügy), amelyben
a) a környezettanulmány, pártfogó felügyelői vélemény
beszerzését elrendelő (kérő) nyomozóhatóság, ügyész, bíróság az elrendelő határozatát (kérését) visszavonja,
b) a közérdekű munka foganatba vétele céljából a büntetés-végrehajtási bíró elfogatóparancsot bocsátott ki,
c) a közérdekű munka vagy a pártfogó felügyelet végrehajtása félbeszakadt,
d) a közérdekű munka vagy a pártfogó felügyelet végrehajtását felfüggesztették vagy elhalasztották,
e) az utógondozott az utógondozás folytatatását nem
kéri (erre utal — az utógondozott kifejezett kérésén
túl — a pártfogó felügyelő utolsó intézkedésének a végrehajtása, illetve az a körülmény, ha a pártfogolt a pártfogó felügyelőt három hónapon belül nem keresi meg,
vagy nem értesíti),
f) az ügy áttételéről rendelkeztek. 44. § (1) A befejezett és a befejezettként kezelendő ügy iratát
— kivéve a 45. §-ban felsoroltakat — az irattárba kell
helyezni.
(2) Az irattárba helyezés előtt ellenőrizni kell: a) a kézbesítések szabályszerűségét,
b) a kézbesítésekre vonatkozó tértivevények szerelését, c) a pártfogó felügyelő utasításainak végrehajtását,
d) a Hivatal a hatóságok, más szervek részére szükséges
iratokat megküldte, illetve visszaküldte-e.
45. § (1) A befejezettként kezelendő ügyek közül a felfüggesztett, félbeszakadt és elhalasztott ügyeket a törvényben
meghatározott, vagy egyébként szükséges ideig nyilvántartásba kell helyezni.
(2) Ha az irattárba helyezett iratot más hatóság megkeresésére kell megküldeni, azt az irodavezető küldi
meg.
A csatolás 46. § (1) Folyamatban lévő vagy befejezett ügyiratot más ügyirathoz csatolni, vagy a csatolást megszüntetni csak a pártfogó felügyelő utasítására lehet, az iratborítékkal együtt.
(2) A hivatali nyilvántartásokban a csatolást oly módon
kell feltüntetni, hogy annak időpontja megállapítható legyen.
(3) A pártfogó felügyelő, illetve a megyei hivatal a folyamatban lévő másik ügyről tájékoztatást kérhet.
(4) Ha a csatolás fennállása alatt olyan érdemi intézkedés történt, amely a csatolt ügyben hozott intézkedést érinti, az ügy iratai között el kell helyezni az intézkedésről egy
feljegyzést, vagy az írásbeli intézkedés egy példányát.
A kézbesítés 47. § (1) A hivatali irat kézbesítése — ha jogszabály másként
nem rendelkezik — általában posta útján történik.
(2) Az igazgató elrendelheti, hogy a kézbesítést hivatali
alkalmazott végezze.
(3) A fogvatartásban lévő személy részére a fogvatartást
foganatosító szerv parancsnoka útján kell kézbesíteni a
hivatali iratot.
(4) A címzett a részére szóló iratot — személyazonosságának igazolása után — a Hivatalban is átveheti.
(5) A Hivatal az olyan iratot, amely átvételének igazolására szükség van, tértivevénnyel postázza; személyes kézbesítés esetén az átvevő az átvétel tényét keltezéssel ellátott aláírásával igazolja. Ha az átvételre nyomtatványt
rendszeresítettek, az átvétel tényét ezen kell elismerni.
Tértivevényes postázás esetén a tértivevényt az intézkedés
eredeti példányához kell kapcsolni.
(6) A hivatali szervezeten belül az iratokat általában az
e feladatra kijelölt személy útján átadókönyvvel kell kézbesíteni.
A felterjesztés 48. § (1) A panaszt, kérelmet, bejelentést — ha meghatározott pártfogó felügyelői ügyre vonatkozik — az alszám
szerint rendezett iratokkal együtt kell az Országos Hivatalhoz, illetve az Igazságügyi Minisztériumhoz felterjeszteni.
(2) Ha a megyei hivatal (a pártfogó felügyelő) a panasz,
kérelem, bejelentés felterjesztése mellett az eljárást foly
tatja, csak azokat az iratrészeket kell felterjeszteni, amelyek a panasz, kérelem, bejelentés megítéléséhez szükségesek. A résziratról a megyei hivatalnál másolatot kell
visszatartani.
Az irat elküldése 49. § (1) A folyamatban lévő vagy a befejezett ügy iratát vezetői vagy pártfogó felügyelői utasítás alapján lehet más hatósághoz (szervhez) elküldeni.
(2) Az iroda az iratot ajánlott vagy csomagküldeményként adja postára. Ha az iratot a címzett az irodában veszi
át, az átvétel tényét és idejét a pótborítékon aláírásával
igazolja, vagy arról elismervényt ad.
(3) Az elküldést és annak időpontját az irat utolsó alszámának feltüntetésével a nyilvántartó könyv ,,észrevételek’’
rovatába be kell jegyezni. A pótborítékon fel kell jegyezni,
hogy az iratokat mikor és hová küldték el. Az elküldés
alapjául szolgáló megkeresését és az elküldésre vonatkozó
utasítást a pótborítékban kell elhelyezni. A pótborítékban
bármely iratrész egy-egy példánya visszatartható.
A kiadmány 50. § (1) A kiadmányon fel kel tüntetni a Hivatal megnevezését, az ügyszámot, szükség esetén a pártfogó felügyelő által
megjelölt szöveget, a pártfogó felügyelő nevét az ,,s. k.’’
toldattal, az eredeti keltezést, továbbá azt el kell látni a
Hivatal körbélyegzőjének lenyomatával.


text:
48/2007. (HK 11.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény Kockázatkezelési Szabályzata kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium
szervezeti elemeire, a HM közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség feladat
ellátásában érintett katonai szervezeteire.
2. § A Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény – folyamatba épített előzetes és utólagos vezetői ellenőrzési rendszer (FEUVE) részét képező – Kockázatkezelési Szabályzatát a jelen utasítás mellékleteként kiadom.
3. § 3. Jelen utasítás a közzététele napján lép hatályba.
Ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény Kockázatkezelési Szabályzata kiadásáról szóló 48/2006. (HK 11.) HM KÁT szakutasítás.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
89/2003. (VII. 24.) FVM rendelete a feldolgozott tejtermékek minőségmegőrzése és a minőségi termék előállítás javítása érdekében igénybe vehető támogatásról.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény
32. § (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján — figyelemmel az agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló
290/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet rendelkezéseire —
a következőket rendelem el:
1. § (1) A feldolgozott tejtermékek minőségmegőrzése és
javítása érdekében a 2003. január 1. és 2003. szeptember
30. közötti időszakban felmerült, a 2. §-ban meghatározott
költségek csökkentése érdekében — pályázat útján — a Tej
Terméktanács (a továbbiakban: Terméktanács) tagjai
támogatást vehetnek igénybe.
(2) A támogatás összege: 2 milliárd forint. 2. §
A támogatást az alábbi költségekre lehet igényelni:
a) a csomagolóanyag költségei (karton, címke, fólia
stb.),
b) a tevékenység végzésével összefüggő élelmiszer higiéniai költségek, illetve az élelmiszer-higiénia megőrzését és biztosítását szolgáló fenntartási költségek,
c) a szennyvízkezeléssel kapcsolatos költségek, energia
költség, továbbá a vízfelhasználás költségei,
d) a minőségvizsgálat költségei,
e) a munkaruha, takarítás költségei.
3. § (1) Az 1. §-ban meghatározott támogatásra jogosult az
a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság (tejfeldolgozó),
aki/amely:
a) a Terméktanács tagja,
b) a terméktanácsi tagságból eredő kötelezettségének
időarányosan eleget tett,
c) a Terméktanács küldöttgyűlési és elnökségi határo
zatainak időben és folyamatosan eleget tett,
d) eleget tesz a nyers tej, a hőkezelt tej és a tej alapú
termékek előállításának, forgalomba hozatalának élelmi szer-higiéniai feltételeiről szóló 1/2003. (I. 8.)
FVM—ESZCSM együttes rendeletben foglaltaknak,
e) tejfeldolgozó tevékenységgel foglalkozik,
f) kizárólag a tehéntej termékpálya szabályozásáról
szóló 5/1997. (I. 30.) FM rendelet 2. § (2) bekezdése szerint
2003. évre érvényes, a Terméktanács által visszaigazolt
kvótával rendelkező tejtermelőtől — termelőnként az önkéntes termelési önkorlátozásról szóló 25/2003. (II. 11.)
FVM rendelet, valamint tehéntej termékpálya szabályozásáról szóló 5/1997. (I. 30.) FM rendelet 5/A. §-ának figyelembevételével rendelkezésre álló kvótamennyiség alapján
értékesíthető tejmennyiség erejéig — vásárol fel tejet.
(2) A pályázatot havonta a tárgyhót követő hónap
25. napjáig kell benyújtani az e rendelet melléklete szerinti
pályázati lapon. A 2003. január 1. és 2003. június 30. közötti
időszakban felmerült, a 2. §-ban meghatározott költségekre a támogatást 2003. augusztus 15-ig lehet igényelni.
A pályázatot a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) részére a Terméktanács ellenjegyzésével kell eljuttatni.
(3) Amennyiben a pályázat nem felel meg az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek, vagy az más okból kiegészítésre vagy javításra szorul,
az MVH a pályázót a hiányok megjelölése mellett 15 napos
határidő kitűzésével a hibák kijavítására, illetve hiánypótlásra szólítja fel, egyben figyelmezteti, hogy amennyiben a
pályázatot ismét hiányosan adja be, azt az MVH elutasítja,
illetőleg hiányos tartalma szerint bírálja el. A (2) bekezdésben meghatározott határnap elmulasztása esetén igazolási
kérelem benyújtásának nincs helye.
(4) Amennyiben a pályázat megfelel a rendeletben és az
egyéb jogszabályokban meghatározott feltételeknek,
az MVH — legfeljebb a Terméktanács által ellenjegyzett
támogatási összeg mértékéig — igazolást bocsát ki a pályázó részére az 1. § (2) bekezdésében meghatározott támogatási összeg kimerüléséig.
4. § (1) A támogatást az illetékes adóhatóságtól a 0311 számú igénylőlappal lehet igényelni, amelyhez mellékelni kell
az MVH által kiadott igazolást. Az igénylésre az adózás
rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény rendelkezéseit kell
alkalmazni. Az igazolás alapján az illetékes adóhatóság a
10032000-01905630 számú APEH Piacrajutást elősegítő
támogatások folyósítási számláról teljesíti a kifizetéseket.
(2) A pályázatban foglalt adatok valódiságát az MVH
szükség szerint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium), és a
Terméktanács bevonásával jogosult ellenőrizni. Amennyiben az MVH ellenőrzése során megállapítja, hogy az igénylő
a támogatás összegének megállapításához valótlan tényeket közölt, adatokat eltitkolt, illetve az igénylő a támogatás
igénybevételével vagy céljának megvalósulásával kapcsola
tos vizsgálatot vagy ellenőrzést akadályozza, a támogatás
jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, amelyre az agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 290/2002. (XII. 27.) Korm.
rendeletben foglaltakat kell alkalmazni. A jogosulatlanul
igénybe vett támogatás visszafizetését az MVH kezdeményezi az adóhatóságnál, amelyet az (1) bekezdésben megjelölt számlára kell visszafizetni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1910/2015. (XII. 11.) Korm. határozata a mintagazdaságok kialakításáról.
1. A Kormány a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara, valamint a  Magyar Gazdakörök és
Gazdaszövetkezetek Szövetsége kezdeményezését mérlegelve – a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló
2013. évi CXXII. törvényben meghatározott 300 hektár mértékű földszerzési maximum alkalmazásával – lehetővé
tette a földművesek számára az állami tulajdonú földterületek megvásárlását.
2. A magyar mezőgazdaság teljesítményének növelése, a meglévő növekedési tartalékok kiaknázása a rendelkezésre
álló erőforrások hatékonyabb felhasználásával, az  integrációs kapcsolatok erősítésével, a  magasabb hozzáadott
értékű termékek előállításával, a  technológia fejlesztésével és a  genetikai erőforrások minél magasabb szintű
megőrzésével, használatával lehetséges. A  magyar mezőgazdaságban működnek olyan gazdaságok és
intézmények, amelyek e  célok elérését szolgáló és a  felsorolt eszközök alkalmazásával folytatott értékteremtő
munkája indokolttá teszi mintagazdaságként történő kijelölésüket.
3. A „Földet a  Gazdáknak!” programhoz kapcsolódóan a  Kormány a  mintagazdaság kijelölésénél irányadó szakmai
kritériumrendszerre, valamint a kijelölés eljárási rendjére vonatkozóan a következő elvi döntéseket hozta.
4. Mintagazdaság lehet magántulajdonú gazdálkodó szervezet, valamint állami ménesgazdaság.
 5. Magántulajdonú mintagazdaság állami és nem állami földön egyaránt gazdálkodhat.
 6. Mezőgazdasági termelőszervezet magántulajdonú mintagazdasággá a  következő feltételek együttes teljesítése
esetén jelölhető ki:
a) több megyére kiterjedő, mikro- és kisvállalkozásokat is magában foglaló, az  alapanyag piaci árkockázatát
kiegyenlítő mechanizmust is tartalmazó, legalább öt éve működtetett termékpálya szintű integráció
keretében abból a  célból tenyészt, tart, illetve vásárol fel állatot, hogy azokat a  részvételével működő és
egységes irányítás alatt álló vállalatcsoport keretében kiskereskedelmi forgalomba kerülő termékként
feldolgozzák;
b) közvetlenül vagy egységes irányítás alatt álló vállalatcsoport tagjaként részt vesz a  termékpálya szintű
integráció keretében előállított termékek piacbővítésében, azaz ennek érdekében szorosan együttműködik
a  termékeit feldolgozó vállalkozással a  stratégia meghatározásában, napi üzemszervezésben, logisztikában,
minőségpolitikában;
c) közvetlenül vagy egységes irányítás alatt álló vállalatcsoport tagjaként a  hosszú távú gazdasági fejlesztés
megalapozása érdekében a Kormánnyal stratégiai megállapodást köt vagy kötött;
d) a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény szerinti átlátható szervezetnek minősül;
e) tudományos, kutatás-fejlesztési tevékenységben vesz részt;
f ) tevékenysége bekapcsolható a közép- és a felsőfokú agrárszakmai oktatás legalább egy szintjébe.
7. Állami ménesgazdaság mintagazdasággá a következő feltételek együttes teljesítése esetén jelölhető ki:
a) magas színvonalon tenyészti a tevékenységi körébe utalt védett őshonos és egyéb lófajtákat, fenntartja azok
állami tulajdonban álló méneseit, a fajta tenyésztési céljának és az állam érdekének megfelelően gazdálkodik
a rábízott lóállománnyal, megőrzi és javítja e fajták genetikai értékét;
b) egészben vagy részben állami tulajdonban lévő földeken való gazdálkodással biztosítja a  mindenkori
lóállomány magas szintű fenntartásához szükséges takarmány előállítását;
c) ápolja a hazai lovassport és lovas kultúra hagyományait;
d) részt vesz a magyar lótenyésztés és lovaskultúra idegenforgalmi célú bemutatásában.
8. A mintagazdaságokat a földművelésügyi miniszter javaslata alapján a Kormány jelöli ki.
 9. A Kormány felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére
a mintagazdaságként kijelölni javasolt szervezetekről.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2016. január 15.
10. A mintagazdaság által használt, állami tulajdonban lévő föld tartósan a Nemzeti Földalap részét képezi.
 11. A Kormány felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy intézkedjen arról, hogy a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet
kössön szerződést a mintagazdasággal a rá háruló kötelezettségekről és az őt megillető kedvezményekről.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: a mintagazdaságok kijelölését követően
12. Az állami földet használó magántulajdonú mintagazdaság és általa integrált kis- és középvállalkozások a számukra
elérhető európai uniós pályázatok vagy nemzeti költségvetési forrásból megvalósuló fejlesztési támogatások
esetében – amennyiben az  adott támogatás igénybevételének keretfeltételei lehetővé teszik – előnyben
részesíthetőek a  pályázatok értékelési szempontjainak kialakításánál és lehetőség szerint figyelembe kell venni
a konzorciumokra vonatkozó feltételek kialakításánál.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: jelen kormányhatározat kihirdetését követően
13. A Kormány felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  mintagazdaságnak minősülő állami ménesgazdaságok
esetében készítsen javaslatot a  Kormány számára azok létesítményeinek, működési infrastruktúrájának és
feltételeinek fejlesztésére vonatkozóan.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: a mintagazdaságok kijelölését követően
14. A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsen előterjesztést annak a  lehetőségnek
megvizsgálásáról, hogy a mintagazdaság
a) minden 1 milliárd forint feletti forint teljes költségigényű beruházása nemzetgazdasági szempontból kiemelt
jelentőségű beruházásnak minősüljön;
b) számára az  integrációs szerződés alapján megtermelt termény, termék, termeléséhez, betakarításához, állat
tartásához, valamint az ezek szállításához, feldolgozásához általa nyújtott gépi szolgáltatást az Elektronikus
Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer működése szempontjából a mintagazdaság saját maga által termelt
termény, termék, termeléséhez, előállításához, állat tartásához végzett tevékenységnek lehessen tekinteni;
c) számára milyen adókedvezmények nyújtása lehetséges (különösen helyi iparűzési adó, társasági adó), ezen
belül külön azt, hogy
ca) miként lehet az  adózás előtti eredményt csökkentő tételként figyelembe venni az  integráció
keretében általa felvásárolt termék után nettó árbevétele meghatározott százalékának megfelelő
összegben képzett és elkülönítetten kezelt kockázati alapot, melyet az  integrációs szolgáltatás
teljesítésével összefüggő piaci kockázatok átvállalása miatti, valamint kutatási és fejlesztési célú
kifizetésekre kíván felhasználni;
cb) miként vehető figyelembe a  mintagazdaság által fizetendő helyi iparűzési adó esetében a  nettó
árbevétel számításakor értékhatártól függetlenül az eladott áruk és közvetített szolgáltatások teljes
összege.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. december 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1623/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 27. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva a Margitszigeti Szabadtéri Színpad és Víztorony baleset- és életveszélyes
épületrészeinek megújítása, a Margitszigeti Szökőkút átépítése, valamint a Belvárosi Főplébánia templom homlokzatának
rekonstrukciója finanszírozásához 1. elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezetben a 83. Margitszigeti Szabadtéri Színpad megújítása cím, a 84. Margitszigeti Szökőkút átépítése cím, valamint
a 85. Belvárosi Főplébánia templom rekonstrukciója cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal 2. elrendeli – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján – a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére 950,0 millió forint 1. melléklet
szerinti egyszeri átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó
személyi jövedelemadója fejezet, 83. Margitszigeti Szabadtéri Színpad megújítása cím, 84. Margitszigeti Szökőkút
átépítése cím, 85. Belvárosi Főplébánia templom rekonstrukciója cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal 3. felhívja a belügyminisztert, hogy a 2. pont szerinti támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának
feltételeiről Budapest Főváros Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön; Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2013. január 31. 4. felhívja a belügyminisztert, hogy a 2. pont szerinti támogatást – utólagos, legkésőbb 2013. december 31-éig történő
elszámolási kötelezettséggel – soron kívül folyósítsa Budapest Főváros Önkormányzata részére.
Felelős: belügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
59/2015. (VII. 23.) ME határozata az Addisz-Abebában tartandó, Harmadik Nemzetközi Fejlesztésfinanszírozási Konferencián történő részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint a nemzetgazdasági miniszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy az  Addisz-Abebában tartandó, Harmadik Nemzetközi Fejlesztésfinanszírozási Konferencián
(a továbbiakban: Konferencia) Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen rész;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a küldöttség tagjait kijelölje;
 3. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot a Konferencia előtt adja ki. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök