text:
41/2014. (XI. 28.) ORFK utasítása a gazdálkodási szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Belügyminisztérium fejezet költségvetési gazdálkodásának rendjéről
szóló 18/2012. (IV. 27.) BM utasítás 2. § (5) bekezdésében foglaltak végrehajtására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség cím) költségvetési
szerveire, valamint
b) a Belügyminisztérium fejezethez tartozó egyes költségvetési szervek középirányító szervként történő
kijelöléséről, az irányítói jogok gyakorlásának módjáról szóló 13/2011. (V. 23.) BM utasítás (a továbbiakban:
BM utasítás) 1. melléklet d) pontjában felsorolt rendészeti szakközépiskolákra
(a továbbiakban együtt: költségvetési szervek). 2. A költségvetési szervek a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) gazdálkodási tevékenységet irányító szervezeti
egységeivel – a gazdálkodással összefüggő kérdésekben – az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK)
útján tartják a kapcsolatot.
II. FEJEZET
A KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁS 1. A költségvetési tervezés
[a Belügyminisztérium fejezet költségvetési gazdálkodásának rendjéről szóló
18/2012. (IV. 27.) BM utasítás (a továbbiakban: BM GSZ) 9. § (3)–(7) bekezdéseihez]
3. Az ORFK gazdasági főigazgatója (a továbbiakban: gazdasági főigazgató) gazdálkodási köriratban rögzíti a tervezés
során alkalmazott módszereket és nyomtatványokat, ezektől eltérni nem lehet.
4. A költségvetési szerv – a keretszámok alapján – a költségvetésben tervezi meg mindazokat a bevételeket és
kiadásokat, amelyek a feladataival kapcsolatosak, jogszabályon, közjogi szervezetszabályozó eszközön, szerződéses
kötelezettségen, megállapodáson alapulnak, a tapasztalatok alapján rendszeresen előfordulnak, eseti jelleggel
várhatóak és eszközei hasznosításával függnek össze.
5. A központi tervezésű termék-, illetve szolgáltatáskörön kívül eső tervezésre a költségvetési szervek költségvetési
tervjavaslatot (a továbbiakban: tervjavaslat) állítanak össze. A költségvetési szervek a feladatrendszerekben
bekövetkezett változásokat és azok költségvonzatát a tervjavaslat szöveges indokolásában tételesen kötelesek
bemutatni. A tervjavaslatokat az ORFK szakfeladattal érintett főosztályának, osztályának küldik meg, amely azokat
felülvizsgálja, és összesítve megküldi az ORFK Gazdasági Főigazgatóság (a továbbiakban: ORFK GF) Közgazdasági
Főosztálynak (a továbbiakban: ORFK GF KF).
6. A Rendőrség cím költségvetését a költségvetési szervek szükségleti tervei, javaslatai és adatszolgáltatásai alapján,
az ORFK GF Műszaki Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF MF), az ORFK GF Informatikai Infrastruktúra Üzemeltetési
Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF IIÜF), az ORFK GF Informatikai Alkalmazás és Rendszerfejlesztési Főosztály
(a továbbiakban: ORFK GF IARF), az ORFK GF Igazgatási Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF IF), valamint az ORFK GF KF
(a továbbiakban együtt: szakirányítást végző gazdasági szervek) állítják össze.
7. A költségvetés tervezése során az ORFK GF KF
a) előkészíti a költségvetési szervek tervezési feladatait, meghatározza a tervezési követelményeket;
b) a költségvetési szervek részére tájékoztatást ad a kiadási, a támogatási, a bevételi keretszámokról, a kiemelt
előirányzatokról és a költségvetési létszámról;
c) az irányító szervvel egyeztetve rögzíti a báziskorrekciókat, valamint a tervezés évében megvalósult előirányzat
változásoknak a tervezés irányszámaiban való számbavételi lehetőségét, illetve módját;
d) az országos rendőrfőkapitány rendelkezéseinek megfelelően intézkedik a költségvetési szervek közötti
feladatok és a feladatokhoz kapcsolódó előirányzatok átcsoportosításáról;
e) az irányító szerv által meghatározott szempontok szerint szöveges indokolást készít;
f ) lefolytatja a szükséges egyeztetéseket, elkészíti az előírt összesítéseket;
g) felülvizsgálja és ellenőrzi a költségvetési szervek javaslatait;
h) folyamatosan kapcsolatot tart az irányító szervvel és a költségvetési szervekkel;
i) gondoskodik az előírt nyomtatványok és számítástechnikai programok továbbításáról, elérhetőségéről;
j) összeállítja a Rendőrség cím költségvetési javaslatát.
8. Az ORFK GF KF, az ORFK GF MF, az ORFK GF IIÜF, valamint az ORFK GF IARF a tervezési időszakban a költségvetési
szervek által felterjesztett javaslatok alapján
a) megvizsgálja a szakmai koncepciók megvalósításához, illetve az intézmények működéséhez rendelkezésre álló
szervezeti, anyagi és személyi feltételeket, valamint azok bővítésének és szűkítésének lehetőségeit;
b) valamennyi költségvetési szerv igényeinek figyelembevételével előzetesen megtervezi a szakmai
prioritásokhoz, valamint az esetleges feladatváltozásokhoz kapcsolódva a várható többletforrások eloszlását;
c) javaslatot dolgoz ki a költségvetési kiadásokat és a bevételeket befolyásoló szervezeti intézkedésekre,
tekintettel a jogszabályi környezet változásából eredő eseményekre is.
9. A költségvetés tervezése során az ORFK GF kapcsolatot tart a BM Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztállyal
(a továbbiakban: BM PEF), előzetes egyeztetést és költségvetési tárgyalást folytat.
10. Az ORFK GF KF – a BM PEF-fel történt egyeztetés után – véglegesíti a Rendőrség cím költségvetési javaslatát, és azt
szöveges indokolással együtt megküldi a BM PEF részére.
11. Az ORFK költségvetési előirányzatait, a Rendőrség központi kezelésű előirányzataival együtt – a Központi GEI
bevonásával – a szakirányítást végző gazdasági szervek állítják össze.
2. Kincstári költségvetés, elemi költségvetés
[a BM GSZ 11. § (1)–(9) bekezdéseihez]
12. AZ ORFK GF KF összeállítja a Rendőrség cím kincstári költségvetését, és azt a BM PEF-nek az általa előírt határidőre
megküldi.
13. Az ORFK GF KF – a BM PEF-től kapott információk alapján – tájékoztatja az érintett költségvetési szerveket a tervezett
előirányzatok alakulásáról.
14. A kincstári költségvetést a gazdasági főigazgató a költségvetési szervek részére visszaigazolja.
15. A gazdasági főigazgató a költségvetési szervek részére a tárgyévi gazdálkodásra iránymutatást (a továbbiakban:
tervezési körirat) ad ki, amely kötelező erővel bír és tartalmazza:
a) a pénzügyi, anyagi, technikai, gazdálkodási feladatokat;
b) a beszerzésekre vonatkozó irányelveket;
c) a szakmai feladatokhoz rendelt kiadások rangsorolását;
d) a váratlan feladatok költségeinek finanszírozásához tartalékolt keretet és felhasználásának módját, továbbá
e) az év során jelentkező speciális finanszírozási módokat.
16. A Rendőrség cím kincstári költségvetéssel rendelkező költségvetési szervei elemi költségvetésüket a tervezési körirat
és a visszaigazolt előirányzatok alapján készítik el, amelyet a tárgyév február 10. napjáig elektronikus formában
(KGR K11 rendszerben), valamint a gazdasági főigazgató intézkedésének megfelelően nyomtatott formában is
megküldenek az ORFK GF KF részére.
17. AZ ORFK GF KF felülvizsgálja a költségvetési szervek által megküldött, nyomtatott formátumú elemi költségvetés
garnitúrákat, valamint elkészíti a Rendőrség cím nyomtatott formátumú elemi költségvetés garnitúráját, és azokat
a BM PEF-nek az általa előírt határidőre megküldi.
18. Az ORFK GF KF a BM PEF által megküldött, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: MÁK) által visszaigazolt elemi
költségvetés garnitúrákat soron kívül továbbítja a költségvetési szervek részére.
3. Előirányzat-felhasználás, előirányzatok módosítása, átcsoportosítása,
a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalék felhasználása
[a BM GSZ 12. § (2)–(4) bekezdéseihez, 13–14. §-ához]
19. Az intézményi működési támogatások időarányostól eltérő igénybevétele a költségvetési szerv számszaki és szöveges
indokolással alátámasztott kérelmének és a BM GSZ 12–13. §-aiban előírt dokumentumoknak a megküldésével
kezdeményezhető az alábbiak szerint:
a) előirányzati felhasználási keret előrehozása esetén az ORFK GF KF-re kell benyújtani az EG-02A „Előirányzat
felhasználási keret (támogatás) előrehozása időarányos havi visszapótlással” elnevezésű nyomtatványt és
mellékletét, a MÁK honlapján elérhető adatlapot és annak szöveges indokolását;
b) felhalmozási támogatások rendelkezésre bocsátása a költségvetési szerv szöveges indokolással alátámasztott
kérelmének és a BM PEF által előírt dokumentumok megküldésével kezdeményezhető a BM PEF vezetőjénél;
c) a teljesítésarányos támogatási előirányzat megnyitási kérelem esetén a költségvetési szervnek az ORFK GF MF,
az ORFK GF IIÜF, az ORFK GF IARF részére kell benyújtania a szöveges indokolást, valamint a vállalkozási
szerződést és a teljesítést igazoló dokumentumok másolati példányát.
20. Az ORFK GF KF intézményi működési támogatások időarányostól eltérő igénybevételét, illetve a felhalmozási
támogatások teljesítésarányos rendelkezésre bocsátását a benyújtott dokumentációk alapján, a javaslatával ellátott
ügyiratban kezdeményezi a BM PEF-nél.
21. A költségvetési szerv az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
35. §-ában meghatározott bevételi rovatokon keletkezett többletbevétel felhasználására vonatkozó kérelmét az
ORFK GF KF-nek küldi meg, amit a gazdasági főigazgató jóváhagyását követően az ORFK GF KF – a soron következő
előirányzat-módosítási kérelem részeként – felterjeszt a BM PEF részére. A felsoroltakon túli rovatokon keletkezett
többletbevételek irányító szervi engedély nélkül, saját hatáskörben felhasználhatóak.
22. A költségvetési szerv a felterjesztett kérelemben az ORFK GF KF-nek nyilatkozik arról, hogy a kérelemben foglalt
többletbevétel felhasználásához – annak mértéke alapján – szükséges-e az államháztartásért felelős miniszterrel
történő engedélyeztetés.
23. Az elrendelésre jogosult személy a költségvetési szervek hatáskörébe tartozó előirányzat-módosításokról
– a www.allamkincstar.gov.hu/intezmenyek/nyomtatvany/ címen található – EG03I adatlap MÁK részére történő
megküldésével egyidejűleg, de legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig a középirányító szervet – az EG03I
adatlap továbbításával – tájékoztatja.
24. Az előirányzatok fejezeten belüli, címek közötti átcsoportosítására vonatkozó megállapodások tervezetét a felek
aláírását megelőzően – a középirányító szerv közreműködésével – az átadásra kerülő előirányzatok összegszerűségének
a BM PEF, illetve a BM gazdasági helyettes államtitkár (a továbbiakban: BM GHÁT) részére jóváhagyásra fel kell
terjeszteni.
25. A BM PEF hatáskörében végrehajtható előirányzat-módosítások felterjesztésére és a címen belüli átcsoportosítások
kezdeményezésére a gazdasági főigazgató jóváhagyását követően az ORFK GF KF jogosult.
26. A költségvetési szervek, valamint az ORFK GF MF, az ORFK GF IIÜF és az ORFK GF IARF a tárgyhónap első munkanapjáig
megküldik a dokumentumokkal, számításokkal, szöveges indokolással alátámasztott, irányító szervi hatáskörbe
tartozó előirányzat-módosítási, illetve póttámogatási igényüket az ORFK GF KF részére.
27. Az ORFK GF KF felülvizsgálja a benyújtott igényeket, majd az összesített és a gazdasági főigazgató által jóváhagyott
javaslatot a tárgyhónap 8. napjáig felterjeszti a BM PEF részére.
28. A visszaigazolt előirányzat-módosításokat az ORFK GF KF átvezeti az előirányzat-nyilvántartáson. A visszaigazolt
előirányzat-módosításokról a gazdasági főigazgató írásban tájékoztatja a költségvetési szervek vezetőit.
4. Beszámoláshoz, zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás
[a BM GSZ 15–16. §-ához]
29. A költségvetési szerveknek a főkönyvi könyvelést megfelelő részletezettséggel, a számlarendben előírt analitikus
nyilvántartással kell alátámasztani olyan mértékben, amellyel biztosítható az időközi mérlegjelentések, valamint az
éves költségvetési beszámoló összeállítása. A költségvetési beszámoló készítésére kötelezett költségvetési szervek
gazdálkodásukról és az előirányzatok felhasználásáról december 31-ei fordulónappal éves költségvetési beszámolót
készítenek.
30. A költségvetési szervek éves beszámolójukat, valamint időközi mérlegjelentésüket a gazdasági főigazgató által
előírt határidőre elektronikus formában (KGR K11 rendszerben), valamint írásban is az ORFK GF KF-nek küldik meg.
A megküldött beszámolókat és mérlegjelentéseket az ORFK GF KF középirányító szervi jogkörében felülvizsgálja,
címszinten összesíti, és azt, valamint az ORFK beszámolóját, illetve mérlegjelentését a BM által meghatározott
határidőre megküldi a BM PEF részére.
31. A BM PEF – az éves beszámoló elfogadásáról, valamint a számszaki beszámoló belső, illetve az előírt adatszolgáltatással
való összhangjáról megküldött – írásbeli tájékoztatása alapján, a beszámoló jóváhagyását követő 15 napon belül az
ORFK GF KF gondoskodik a költségvetési szervek értesítéséről, a beszámoló visszaigazolásáról, elfogadásáról.
32. A BM PEF által megküldött felhívásnak megfelelően, az ORFK GF KF középirányítói minőségében intézkedik
– a BM utasítás alapján – az irányítása alá tartozó intézmények felé azoknak a mérlegjelentéseivel és beszámolóival
kapcsolatos javítások, helyesbítések, hiánypótlások rendezésére. Gondoskodik továbbá a címszintű mérlegjelentést
és beszámolót alátámasztó adatszolgáltatások és kimutatások összesítéséről, azok hiánytalan formában és határidőre
történő megküldéséről.
33. A költségvetési beszámoló teljesítésére kötelezettek zárszámadását a BM PEF által megadott szempontok alapján kell
elkészíteni, és a gazdasági főigazgató által megjelölt határidőig az ORFK GF KF részére megküldeni. A zárszámadásokat
az ORFK GF KF felülvizsgálat után – címszinten összesítve – a megadott határidőig megküldi a BM PEF-nek.
34. Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv, a Nemzeti Védelmi Szolgálat, és a Terrorelhárítási
Központ titkos információgyűjtési tevékenységének részletes szabályairól szóló B2/2013. (I. 31.) BM utasításban
foglaltakra figyelemmel, az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Ellátó Igazgatóság (a továbbiakban: ORFK
BF BEI)  mint az ORFK  speciális működési kiadások előirányzatával gazdálkodó egysége, a BM GSZ „Beszámolás,
zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás” alcímében foglaltakat, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
68/A. §-ának alapulvételével alkalmazza. Ennek megfelelően az ORFK BF BEI a speciális működési kiadásait, terv- és
tényadatait – az általános számviteli szabályoktól eltérően – összevontan egy összegben kell szerepeltetni az ORFK
könyvvezetésében.
35. A költségvetési szervek a számlájukra érkező bírságokról, a RobotZsaru integrált ügyviteli és ügyfeldolgozó rendszer
NOVA Közgazdasági Információs Rendszer útján részletes – a számviteli szabályoknak megfelelő – analitikus
nyilvántartást kötelesek vezetni. A költségvetési szervek az analitikus nyilvántartás folyamatos karbantartását és
ellenőrzését követően, havonta a gazdasági főigazgató által előírt határidőre és részletezésben az ORFK GF KF részére
adatot szolgáltatnak. A nemzetgazdasági elszámolások mérlegjelentéséhez a Rendőrség cím szintű adatszolgáltatást
a MÁK által megadott formában és határidőre az ORFK GF KF készíti el.
36. A költségvetési szervek a kiszabott bírságok befizetéseit és azok esetleges visszafizetéseit tételesen nyomon
követik, az analitikus nyilvántartásokban rögzítik, a központi bírságnyilvántartások részére a megfelelő befizetési és
visszafizetési adatokat – a 35. pontban meghatározott rendszerek útján – biztosítják.
37. A Rendőrség cím által kiszabott és beszedett bírság a Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet javára elszámolandó
költségvetési bevétel, annak késedelmi kamata és pótléka a költségvetési szervnél és területi szerveinél nem
használható fel. A tárgyhónapot megelőző hónap utolsó napjával számolt göngyölített bírságbevételek továbbítását
tárgyhónap 27-éig kell teljesíteni.
5. Költségvetési-maradvány
[a BM GSZ 17. §-ához] 38. A költségvetési szervek költségvetési-maradványukat az éves költségvetési beszámoló elkészítésekor állapítják meg,
amelyet az ORFK GF KF felülvizsgálat után – jóváhagyásra javasolva – megküld a BM PEF-nek.
6. Számvitel
[a BM GSZ 18. §-ához] 39. A költségvetési szervek önálló számviteli politikáját, valamint az ahhoz kapcsolódó szabályzatokat saját hatáskörben
– az alapító okiratukban, illetve a szervezeti és működési szabályzatukban meghatározott szakmai feladataik és
sajátosságaik figyelembevételével – kell kialakítani.
40. A számviteli politika kiadásáról szóló tervezetet véleményezés céljából a költségvetési szerv vezetője – szöveges
indokolással együtt – megküldi az ORFK GF KF részére.
41. A címszintű számlatükör megegyezik a központi fejezeti számlatükörrel. Annak igény szerinti alábontását a KGR
Forrás SQL integrált ügyviteli rendszer egyedi gyűjtőkódjainak kialakításával – a költségvetési szervek sajátosságait
figyelembe véve – az ORFK GF KF végzi.
42. A költségvetési szervek – a KGR Forrás SQL integrált ügyviteli rendszerben – a könyvelési naplókat kötelesek
naprakészen vezetni. A feladást, a naplók zárását, valamint az időszak havi zárását a következő hónap 15-éig végre
kell hajtani.
7. Költségvetési szervek törzskönyvi adatainak nyilvántartása
[a BM GSZ 19. §-ához]
43. A költségvetési szervek a kincstári számláikhoz kapcsolódó aláírás-bejelentő karton egy példányát a bekövetkező
változások nyilvántartása céljából – a MÁK ellenjegyzésének kézhezvételét követően 5 munkanapon belül – kötelesek
elektronikus úton, szkennelt formában az ORFK GF KF-nek megküldeni.
8. Kontrolling
[a BM GSZ 20. §-ához] 44. A költségvetési szervek kontrolling jelentése az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az eredeti előirányzatokat és azok hatáskörönkénti módosítását;
b) az eredeti és módosított előirányzatok teljesítésének adatait;
c) az éves és az éven túli kötelezettségvállalásokat;
d) a havi felhasználási terveket;
e) a devizában történő kifizetések adatait;
f ) a rendelkezésre álló szabad keretek, illetve a várható bevételek alakulását;
g) az állománytábla szerinti, költségvetési és tényleges létszámhelyzet alakulását állománycsoport, azon belül
fizetési osztály szerinti bontásban. 45. Az adatszolgáltatásokat az ORFK GF érintett főosztályai felülvizsgálják, összesítéseket, elemzéseket végeznek,
amelyeket figyelembe vesznek a gazdálkodást érintő döntések meghozatalánál. A BM PEF által kért kontrolling
jelentéseket az ORFK GF KF a megadott határidőig továbbítja a BM PEF-nek.
46. Az ORFK GF KF a költségvetési szervek likviditási helyzetét folyamatosan figyelemmel kíséri, elemzi, értékeli, likviditási
problémák esetén megteszi a szükséges intézkedéseket, és tájékoztatja a BM-et.
47. A rendkívüli feladatok ellátása során felmerülő többletkiadásokkal kapcsolatos adatszolgáltatásokat az ORFK GF KF
vezetője által meghatározott formában és határidőre – kizárólag elektronikus úton – kell teljesíteni.
9. Behajthatatlan követelések 48. Az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletben foglaltak teljesülése esetén a követelés
behajthatatlanná nyilvánítására az ORFK-n a gazdasági főigazgató, a költségvetési szervnél annak vezetője, illetve az
általa kijelölt személy(ek) jogosult(ak).
49. A költségvetési szerv vezetője a beszámolójában szereplő követelésállomány behajthatatlanságára vonatkozóan
határoz meg rendelkezést, a nemzetgazdasági mérlegbeszámoló mérlegjelentésében szereplő követelésállomány
– a központi költségvetés központosított bevételét képező „Adósok” mérlegérték – értékelésére külön rendelkezések
vonatkoznak.
III. FEJEZET
EGYÉB GAZDÁLKODÁSI ELŐÍRÁSOK 10. Közalapítvány, alapítványok feletti alapítói jogok gyakorlása
[a BM GSZ 23. §-ához]
50. A költségvetési szervek civil szervezetet nem hozhatnak létre, és ahhoz nem csatlakozhatnak.
11. Személyi juttatás és létszámgazdálkodás
[a BM GSZ 27. §-ához]
51. A személyi állomány nem rendszeres juttatások körébe tartozó járandóságait, illetve az állományba nem tartozók
részére kifizetett juttatásokat teljes körűen rögzíteni kell a Központosított Illetmény-számfejtési Rendszerben
(a továbbiakban: KIR).
52. A központosított illetményszámfejtés szabályairól szóló Korm. rendeletben foglaltaknak megfelelően a költségvetési
szerv illetményszámfejtésre vonatkozó munkáltatói rendelkezési okiratai kötelezettségvállalásnak minősülnek.
A humánigazgatási szervezeti elemek ezeket a kötelezettségvállalási bizonylatokat minden esetben kötelesek
ellenjegyeztetni az arra jogosult személlyel.
53. A költségvetési szervek a működésükhöz szükséges személyi juttatások kiemelt előirányzat folyamatos
biztosításához, a szükségletek és a lehetőségek összhangjának fenntartásához kötelesek havonta valamennyi bérés létszámváltozásról – az országos rendőrfőkapitány által meghatározott tartalommal, formában és határidőben –
adatot szolgáltatni az ORFK GF KF részére.
54. A személyi juttatások előirányzatainak átcsoportosítását a középirányító szerv további feltételekhez kötheti.
55. A költségvetési szervek a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig – első alkalommal a tárgyév május 15-éig – az ORFK
GF KF-re megküldik a személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok aktuális, illetve várható előirányzatáról,
a  tényleges, illetve várható felhasználásról – a költségvetési intézményi beszámoló űrlapjának megfelelő
formátumban  – készített jelentést. Az űrlap adatait az ORFK GF KF előírásainak megfelelően tovább kell bontani,
illetőleg bővíteni.
56. A költségvetési szervek a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig az ORFK GF KF-re megküldik a meglévő számfejtési
létszámról szóló kimutatást.
12. Adatszolgáltatások
[a BM GSZ 31. §-ához] 57. A szakirányítást végző gazdasági szervek az ellenőrzések előkészítése, végrehajtása, a gazdálkodás hatékonyságának
vizsgálata és a szükséges operatív beavatkozások előkészítése, valamint ügyintézése érdekében eseti adatigénylésre
jogosultak.
58. A BM GSZ-ben felsorolt szervezetek által kért adatszolgáltatásokat a költségvetési szervek kizárólag a középirányító
szerv útján, a középirányító szerv ellenőrzése és jóváhagyása esetén teljesítik.
59. A költségvetési szervek az általuk elismert, lejárt tartozásállományról – nemleges adat esetén is – havonta,
a  tárgyhónap utolsó napi állapotának megfelelően, a tárgyhónapot követő hónap ötödik napjáig a MÁK részére,
illetve – a középirányító szerven keresztül – a BM PEF felé adatszolgáltatást teljesítenek.
60. A költségvetési szervek – a MÁK-nak megküldött adattartalommal, az ORFK GF KF által meghatározott formában
elektronikus úton – a tárgyhónapot követő hónap 3. napjáig megküldik adatszolgáltatásukat az ORFK GF KF részére.
Az ORFK GF KF ellenőrzést és összegzést követően, a tárgyhónapot követő hónap ötödik napjáig továbbítja az
adatszolgáltatást a BM PEF, valamint – elektronikus úton – az ORFK Költségvetési Ellenőrzési Iroda részére.
61. A költségvetési szervek a tárgyhóban esedékes kincstári nyitást megelőző munkanapon fennálló adósságról
– a hónapvégi adósságjelentésekkel megegyező formátumban, elektronikus úton – a kincstári nyitást követő második
munkanapig az adatszolgáltatásukat megküldik az ORFK GF KF részére.
13. Energiaracionalizálás 62. A BM Műszaki Főosztály által működtetett – energiaracionalizálási fejlesztések megvalósítását támogató – pályázati
rendszer keretében benyújtani tervezett pályázatokról az ORFK főenergetikusát előzetesen tájékoztatni kell.
A főenergetikus a költségvetési szerv igénye esetén a benyújtásra tervezett pályázatot véleményezi.
14. Építési beruházás, felújítás 63. A Rendőrség cím beruházási tervjavaslatának összeállításához a költségvetési szervek a tervjavaslatukat a tárgyévet
megelőző év október 31. napjáig küldik meg írásban és elektronikus formában az ORFK GF MF részére. A beérkezett
tervjavaslatokat az ORFK GF MF felülvizsgálja, összesíti.
64. A költségvetési szervek a felújítási előtervüket a tárgyévet megelőző év október 31. napjáig küldik meg írásban és
elektronikus formában is az ORFK GF MF részére.
65. A költségvetési szervek a felújítási keretek felhasználásáról a negyedévet követő hónap 20. napjáig, illetve a
beruházások megvalósításáról, a felhasznált forrásokról és a felújítások tényleges éves teljesítéséről január 31. napjáig
beszámoló jelentést kötelesek megküldeni írásban és elektronikus formában is az ORFK GF MF részére.
66. A költségvetési szervek – felülvizsgálatot és összesítést követően – minden negyedévet követő hónap nyolcadik
napjáig megküldik írásban és elektronikus formában is a pályázati forrásokból finanszírozandó ingatlanokkal
összefüggő projektekről szóló beszámolót az ORFK GF MF részére, amely teljesíti az adatszolgáltatást a BM Műszaki
Főosztálya felé.
15. Közbeszerzések
[a BM GSZ 28. §-ához] 67. A költségvetési szervek között a beszerzések tekintetében irányadó feladatmegosztásról, valamint a költségvetési
szervek beszerzései során alkalmazandó egyes feladatokról a Rendőrség Beszerzési Szabályzatáról szóló 12/2012.
(VII. 30.) ORFK utasítás (a továbbiakban: Beszerzési Szabályzat) rendelkezik. Az egyes költségvetési szervek beszerzési
szabályzataikat a Beszerzési Szabályzat keretei között adják ki.
16. A szerződéskötések rendje 68. A költségvetési szerv költségvetése terhére történő szerződések megkötésénél a kötelezettségvállalásra jogosult
személyeknek a kötelezettségvállalás, a pénzügyi és jogi ellenjegyzés, az utalványozás, az érvényesítés és a
teljesítésigazolás rendjének meghatározásáról szóló 47/2013. (XI. 29.) ORFK utasítás és a mindenkor hatályos Polgári
Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezései mellett az alábbi szempontokat kell figyelembe venniük:
a) a költségvetési szerv szakmai szervezeti egységei (pl. főosztályai, osztályai) szerződő félként nem szerepelhetnek;
b) a szerződés írásban való előkészítése a kezdeményező költségvetési szerv feladata;
c) a kötelezettségvállalásnak minden esetben megfelelően indokolt és a szakmai vezető (főigazgató) által
jóváhagyott szolgálati igényen kell alapulni;
d) a szerződések előkészítésénél, megkötésénél és teljesítése során – ha azok minősített adatot tartalmaznak –
a minősített adat védelmére vonatkozó jogszabályi előírásokat be kell tartani;
e) a költségvetési szerv által árubeszerzés, szolgáltatás vagy építési beruházás megrendelésére irányuló
visszterhes szerződés esetében szerződési feltételként – a költségvetési szerven kívüli felet késedelmes
teljesítés esetére terhelő – kötbér kikötése kötelező;
f ) a szerződéses érték (vételár, munkadíj stb.) meghatározásakor mind a bruttó végösszeg, mind a nettó összeg
és az általános forgalmi adó (a továbbiakban: ÁFA) – ez utóbbi százalékosan és összegszerűen – kerüljön
feltüntetésre. Az ÁFA-mentes szolgáltatás esetében ennek tényét kell a szerződésben egyértelműen rögzíteni.
IV. FEJEZET
VAGYONGAZDÁLKODÁS, VAGYONKEZELÉS (INGATLAN, INGÓSÁG) 17. Költségvetési szervek elhelyezése
[a BM GSZ 33. § (1)–(2) bekezdéseihez]
69. A költségvetési szerv az elhelyezése körében a felügyeletet ellátó szerv vezetője egyetértése iránti kérelmét
az ORFK GF-re küldi meg.
70. Amennyiben a BM Műszaki Főosztálya a döntésről közvetlenül a vagyonkezelőt értesíti, úgy a vagyonkezelő köteles
az ORFK GF MF-et tájékoztatni.
18. Ingatlan vagyonkezelésbe vétele
[a BM GSZ 34. § (2)–(3), (5)–(6) és (8)–(9) bekezdéseihez]
71. Az állami tulajdonba kerülő ingatlant – a tulajdonszerzést eredményező jogügylet létrejöttétől számított 30 napon
belül – a jogügyletben szerző félként eljáró költségvetési szerv köteles az ORFK GF MF-nek bejelenteni.
72. A költségvetési szerv az ORFK GF, valamint a felügyeletet ellátó szerv vezetőjének egyetértésével kérelmezheti az
ingatlanra vonatkozó vagyonkezelői jogának megszerzését.
73. A leendő vagyonkezelő költségvetési szerv a felügyeletet ellátó szerv vezetője egyetértésének beszerzése érdekében
készített előterjesztést az ORFK GF útján küldi meg a BM Műszaki Főosztály részére.
74. Amennyiben a BM Műszaki Főosztály az ingatlan belügyi vagyonkezelésbe vételéről szóló döntésről közvetlenül a
vagyonkezelőt értesíti, úgy a vagyonkezelő köteles az ORFK GF MF-et tájékoztatni.
75. A vagyonkezelő költségvetési szerv – a BM Műszaki Főosztályra történő megküldéssel egyidejűleg – a jogügyletet
követő 30 napon belül köteles megküldeni a vagyonkezelési szerződés módosításának egy másolati példányát az
ORFK GF MF-re is.
76. Az egy példányban aláírt, ingatlan vagyonkezelői jogának két központi költségvetési szerv között történő rendezését
célzó háromoldalú megállapodás tervezetét az átadó központi költségvetési szerv az ORFK GF útján küldi meg a BM
Műszaki Főosztály részére.
19. Ingatlanok vagyoni körből történő kikerülése (vagyonkezelői jog megszüntetése, elidegenítés, csere)
[a BM GSZ 36. § (3) és (8) bekezdéseihez]
77. A vagyonkezelő költségvetési szerv az ingatlangazdálkodással összefüggő javaslatát az ORFK GF részére terjeszti fel.
Az ORFK GF a javaslatot megvizsgálja – ennek során az uniós forrásból létesített, fejlesztett, illetve felújított ingatlanok
esetében az ORFK GF IF Nemzetközi Támogatások Osztálya (a továbbiakban: ORFK GF IF NTO) vezetőjének véleményét
is ki kell kérni –, majd egyetértése esetén intézkedik annak továbbítására.
78. A vagyonkezelő költségvetési szerv – a BM Műszaki Főosztályra történő megküldéssel egyidejűleg – a vagyonkezelési
szerződés módosításának egy másolati példányát a szerződés megkötését követő 30 napon belül köteles megküldeni
az ORFK GF MF részére is.
20. Ingatlan tulajdonjogának ingyenes átruházása
[a BM GSZ 37. § (2)–(3) és (6) bekezdéseihez]
79. A vagyonkezelő költségvetési szerv a hozzá benyújtott kérelmet az ORFK GF útján, 15 napon belül küldi meg a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak (a továbbiakban: MNV Zrt.). Ezt megelőzően az ORFK
GF a kérelmet megvizsgálja – ennek során az uniós forrásból létesített, fejlesztett, illetve felújított ingatlanok esetében
az ORFK GF IF NTO vezetőjének véleményét is ki kell kérni –, majd egyetértése esetén intézkedik a kérelemnek – a BM
Műszaki Főosztály közreműködésével – az MNV Zrt. felé történő megküldése iránt.
80. Az MNV Zrt. megkeresése alapján, a vagyonkezelő költségvetési szerv az ORFK GF útján az ingatlan átadására
vonatkozó javaslatát a BM Műszaki Főosztály részére terjeszti fel. Az ORFK GF a javaslatot véleményezi – ennek során az
uniós forrásból létesített, fejlesztett, illetve felújított ingatlanok esetében az ORFK GF IF NTO vezetőjének véleményét
is ki kell kérni –, majd a javaslatot továbbítja a BM Műszaki Főosztály részére.
81. A vagyonkezelő költségvetési szerv a vagyonkezelési szerződésmódosítás egy másolati példányát – a BM Műszaki
Főosztályra történő megküldéssel egyidejűleg – a szerződés megkötését követő 30 napon belül, illetve az ingatlannyilvántartás változásáról szóló földhivatali határozat másolatát annak kézhezvételét követő 30 napon belül az
ORFK GF MF részére is továbbítja.
82. Ingatlan ingyenesen történő használatbavételére csak az országos rendőrfőkapitány egyetértése mellett kerülhet sor,
az erre vonatkozó kérelmet a költségvetési szerv az ORFK GF-re terjeszti fel.
21. Nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségek
[a BM GSZ 39. § (1)–(3) bekezdéseihez]
83. Amennyiben a BM Műszaki Főosztály, az MNV Zrt. vagy a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA)
a vagyonkezelőtől közvetlenül kér adatszolgáltatást, a vagyonkezelő az adatszolgáltatással egyidejűleg, annak
megküldésével köteles tájékoztatni az ORFK GF MF-et.
84. A vagyonkezelő költségvetési szerv az ingatlangazdálkodásával összefüggésben, a tárgyévben tervezett
intézkedésekről, valamennyi lényeges körülményről április 15. napjáig szöveges összefoglaló jelentést küld az
ORFK GF MF-re. Az ORFK GF a szöveges összefoglaló jelentéseket megvizsgálja, majd egyetértés esetén a BM Műszaki
Főosztály részére továbbítja.
85. A vagyonkezelő költségvetési szerv az ingatlanait érintő változásokra vonatkozó anyagokat – így különösen
megosztási vázrajz, telekalakítási, építési, használatbavételi engedély, földhivatali, önkormányzati határozatok  –
a  BM  Műszaki Főosztályra történő megküldéssel egyidejűleg, a változás bekövetkezését követő 30 napon belül
az ORFK GF MF részére is továbbítja, amely a változásokról, ingatlanokról nyilvántartást vezet.
22. Ingóvagyonnal való gazdálkodás
[a BM GSZ 40. § (2)–(5) bekezdéseihez]
86. A BM egyetértő nyilatkozat nélkül végrehajtott vagyonkezelői jog átruházásáról az átadó vagyonkezelő 15 napon
belül – az MNV Zrt. értesítésével egyidejűleg – a megkötött megállapodás másolati példányának csatolásával
köteles az ORFK GF – vagyonkezelői jog tárgya szerint – szakirányú főosztályát (a továbbiakban: ORFK GF szakirányú
főosztálya), valamint az európai uniós forrásból beszerzett eszközök tekintetében az ORFK GF IF NTO-t is tájékoztatni.
87. A középirányító szerv képviseletében eljáró ORFK GF MF vezetőjének előzetes egyetértése szükséges a költségvetési
szervek közötti vagyonkezelői jog átadásához, az alábbi eszközök vonatkozásában:
a) lőfegyverek;
b) hőkamerás rendszerek és éjjellátó figyelő-felderítő eszközök;
c) gépjárművek, vízijárművek, légijárművek;
d) ruházati termékek és felszerelési cikkek.
88. A középirányító szerv képviseletében eljáró ORFK GF IIÜF vezetőjének előzetes egyetértése szükséges a költségvetési
szervek közötti vagyonkezelői jog átadáshoz, az alábbi eszközök vonatkozásában:
a) informatikai eszközök;
b) távközlési eszközök.
89. A 87. és 88. pontban meghatározott azon eszközök esetében, amelyek európai uniós forrásból kerültek beszerzésre,
az ORFK GF IF NTO vezetőjének egyetértése is szükséges mindazon esetben, amikor ezen eszközök vagyonkezelési
jogának átruházásakor az ORFK GF szakirányú főosztálya vezetőjének egyetértése szükséges.
90. Amennyiben a vagyonkezelői jog átruházásakor a Rendőrség cím az átadó fél, az előzetes egyetértési kérelmet az
érintett költségvetési szervek együttesen – a 87. pontban meghatározott eszköz vonatkozásában az ORFK GF MF
és a BM Műszaki Főosztály útján, illetve a 88. pontjában meghatározott eszköz esetében az ORFK GF IIÜF és a BM
Informatikai Főosztály útján – terjesztik fel a BM szakirányú helyettes államtitkársága felé.
91. A 90. pont alapján az ORFK GF MF, illetve az ORFK GF IIÜF a hozzá felterjesztett kérelmeket – a 89. pontra is figyelemmel –
felülvizsgálja, és egyetértése esetén felterjeszti a BM 90. pontban megjelölt főosztályára.
92. Amennyiben a Rendőrség cím az átvevő fél, a jogügylet létrejöttét követő 15 napon belül – az MNV Zrt. értesítésével
egyidejűleg – a belügyi engedély és a megkötött megállapodás másolatának csatolásával a vagyonkezelő költségvetési
szerv köteles az ORFK GF szakirányú főosztályát, illetve a 89. pont alapján az ORFK GF IF NTO-t tájékoztatni.
93. A vagyonkezelői jog átruházásával kapcsolatos előzetes egyetértés iránti kérelmet az érintett költségvetési
szerv az ORFK GF szakirányú főosztálya, valamint a BM – vagyonkezelői jog tárgya szerint – szakirányú főosztálya
(a továbbiakban: BM szakirányú főosztály) útján terjeszti fel a BM GHÁT felé.
94. A 93. pont esetében az ORFK GF szakirányú főosztálya a hozzá megküldött kérelmeket – a 89. pontra is figyelemmel –
felülvizsgálja, és egyetértése esetén felterjeszti a BM szakirányú főosztályára.
95. Az ingó vagyonelem ingyenes tulajdonba adásáról szóló lemondó és befogadó nyilatkozatot a vagyonkezelő
az ORFK GF szakirányú főosztálya útján terjeszti fel a BM szakirányú főosztályára.
96. Az ORFK GF szakirányú főosztálya a javaslatot véleményezi, majd – amennyiben a javaslat a Rendőrség cím érdekeivel
összeegyeztethető, úgy – továbbítja a BM szakirányú főosztálya részére.
97. A vagyonkezelői jogok átruházásának tényéről az ORFK GF szakirányú főosztálya nyilvántartást vezet.
23. Európai uniós forrás felhasználásával végrehajtott fejlesztésből származó ingó vagy ingatlan vagyon
fenntartása
[a BM GSZ 41–42. §-ához]
98. Az európai uniós forrásból beszerzett ingó és ingatlanvagyon vagyonkezelői jogának átadása során – figyelemmel
a támogatással beszerzett eszközök sajátos fenntartási szabályaira is – a követendő eljárásrend kiegészül az ezen
alcímben meghatározott feltételekkel.
99. Az európai uniós forrásból végrehajtott fejlesztésből származó ingó vagy ingatlan vagyon felhasználása esetén a
BM GSZ 41. §-ában meghatározottak irányadóak.
100. A Schengen Alap (a továbbiakban: SA) vonatkozásában az indikatív programban meghatározottal azonos célra kell
használni:
a) a vásárlás napja után legalább három évig az informatikai és hírközlési technológiai felszereléseket;
b) a vásárlás napja után legalább öt évig az olyan másfajta felszereléseket, mint például a működést szolgáló
felszerelések és közlekedési eszközök, kivéve a 100. pont c) alpontban felsoroltakat;
c) a vásárlás napja után legalább tíz évig a helikoptereket, hajókat és repülőgépeket;
d) a támogatási szerződésben előírtak szerint – a Felelős Hatóság által a projekt záró értékelésében foglalt projekt
záró időpontját követően – legalább tíz évig az ingatlanokat.
101. A Miniszterelnökség előzetes hozzájárulása szükséges, ha a Rendőrség cím a projektcélhoz kötött fenntartási időszak
leteltét megelőzően SA végrehajtása során megfogalmazott céltól eltérő feladatra kíván nagyértékű tárgyi eszközt,
járművet felhasználni, átcsoportosítani, illetve ingatlant hasznosítani. Ebben az esetben a kérelmet a BM Európai
Uniós és Nemzetközi Helyettes Államtitkárságra kell felterjeszteni. A kérelem a következő adatokat tartalmazza:
a) a tárgyi eszköz, jármű, ingatlan megnevezése;
b) eszköz és jármű esetén azok mennyisége;
c) eljárásazonosító (például: SA-XX);
d) új felhasználási terület, valamint
e) indokolás.
102. Az ORFK GF IF NTO – a Miniszterelnökség tájékoztatása érdekében – minden év március 31-éig tájékoztatót köteles
készíteni, amelyet felterjeszt a BM Európai Uniós és Nemzetközi Helyettes Államtitkárságra. Ennek keretében
tájékoztatást kell adni:
a) a projektcélhoz kötött fenntartási időszak leteltét megelőzően a beszerzett nagyértékű tárgyi eszköz, jármű
eredeti célnak megfelelően – eltérő helyszínen történő üzemeltetése esetén – az átcsoportosítandó eszköz
megnevezéséről, mennyiségéről, az eljárásazonosítóról, az átcsoportosítás indokáról;
b) a nagyértékű tárgyi eszköz, jármű használatból történő kivonásáról az érintett tárgyi eszközök tételes
felsorolásával, a kivonás indokával, valamint a kiváltásukra (képességcsökkenés megakadályozására) tett
intézkedés ismertetésével;
c) a nagyértékű tárgyi eszköz, gépjármű projektcélhoz kötött fenntartási időszak leteltét követően eltérő feladatra
történő átcsoportosításáról az érintett eszközök tételes felsorolásával, az átcsoportosítás indokával, valamint a
kiváltására tett intézkedés ismertetésével.
103. A használatból kivont nagyértékű tárgyi eszköz, jármű (a projektcélhoz kötött fenntartási időszak leteltétől
függetlenül):
a) nem értékesíthető;
b) csak a Miniszterelnökség előzetes engedélyével adható át térítésmentesen más szerv részére;
c) megsemmisítéséről (megsemmisüléséről) a 102. pontban leírt módon és tartalommal tájékoztatni kell a
Miniszterelnökséget. 104. A használatból kivont eszközök, készletek értékesítésére vonatkozó tilalom alól történő egyedi felmentésre vonatkozó
kérelmet a BM Európai Uniós és Nemzetközi Helyettes Államtitkárság útján kell felterjeszteni a Miniszterelnökségre.
105. Nem szükséges tájékoztatni a Miniszterelnökséget készletek, kis értékű tárgyi eszközök használatból történő
kivonásáról, megsemmisítéséről, megsemmisüléséről.
106. Az európai uniós forrásból beszerzett eszközök átadása során a kapcsolódó vagyonkezelői szerződés módosításában
rögzíteni kell a következőket:
a) mely forrásból, milyen feladatra került az érintett eszköz beszerzésre;
b) milyen fenntartási kötelezettség terheli az átvevőt;
c) a nyomon követhetőség érdekében tett intézkedések.
V. FEJEZET
ADOMÁNYOZÁS 107. A kétmillió forintos értékhatárt meghaladó, de a tízmillió forintos értékhatárt meg nem haladó adományok esetében
– az országos rendőrfőkapitány jóváhagyását követően – az adományozó és a kedvezményezett által kötendő írásbeli
megállapodásban (a továbbiakban: megállapodás) utalni kell a jóváhagyó nyilatkozatra.
108. A belügyminiszter irányítása alatt álló egyes rendvédelmi szervek és oktatási intézmények részére felajánlott
adományok elfogadásának rendjéről szóló szabályzat kiadásáról szóló 26/2010. (XII. 29.) BM utasítás (a továbbiakban:
Adomány utasítás) 1. melléklet 6. pontjában meghatározott adományok elfogadásáról kötött megállapodásban
utalni kell a BM GHÁT előzetes jóváhagyásának meglétére.
109. Gépjármű, valamint az informatikai eszköz adományként történő elfogadása előtt – az adomány értékhatárától
függetlenül – be kell szerezni a gazdasági főigazgató előzetes támogató véleményét (a továbbiakban: támogató
vélemény).
110. Az adományként elfogadható eszközök, tárgyak támogathatóságának műszaki követelményeit az utasítás
1. melléklete (a továbbiakban: műszaki követelmények) tartalmazza. Ezen műszaki követelményektől csak a gazdasági
főigazgató előzetes engedélyével lehet eltérni.
111. A 107–110. pontokban meghatározott adományok esetében az ORFK GF részére kérelmet (a továbbiakban: kérelem)
kell előterjeszteni a támogató vélemény, illetve előzetes vélemény, valamint a jóváhagyó nyilatkozat beszerzése iránt.
112. A kérelemben az adományokhoz kapcsolódó jogok, kötelezettségek, valamint egyéb lényegesnek ítélt körülmények
közül, különösen az alábbiakra kell kitérni:
a) milyen fontosabb, a kedvezményezett jogszerzését korlátozó jogosultságok állnak fenn az adományon;
b) az adomány lényeges tulajdonságait tartalmazó dokumentumokra;
c) milyen jogállású az adományozó;
d) milyen célt szolgál az adomány az adományozó nyilatkozata szerint;
e) milyen közterhek terhelik az adományt;
f ) az adomány az elfogadást követően keletkeztet-e többletköltséget;
g) a kedvezményezett az adományt milyen módon tudja a tevékenységéhez felhasználni;
h) az adományozó által támasztott feltételek teljesíthetőségére és annak következményeire;
i) az adomány rendszerbe illeszthetőségére, alkalmasságára és gazdaságos működtetési feltételeinek meglétére;
j) azokra a körülményekre, amelyek nélkülözhetetlenek az adomány elfogadásának mérlegelésekor.
113. A kérelemhez csatolni kell:
a) az adományozásról szóló megállapodás (szerződés) – Adomány utasításban meghatározottaknak megfelelő
tartalmú – tervezetét;
b) az adomány odaítéléséről szóló, a rendelkezésre jogosulttól származó döntést;
c) azon iratokat, amelyek az adományozó és a kedvezményezett közös szándékát tartalmazzák;
d) az adomány értékét igazoló iratot, nyilatkozatot vagy annak hiteles másolatát;
e) tárgyi eszköz esetében, az annak azonosítására szolgáló adatokat (különösen gyári, sorozat-, motor-, alvázszám,
forgalmi rendszám, a forgalomba helyezés időpontja);
f ) az adomány lényeges tulajdonságait igazoló okiratot és dokumentációt, valamint
g) amennyiben az adományozó önkormányzat és szerepel a Nemzeti Adó- és Vámhivatal köztartozásmentes
adózói adatbázisában, az onnan letölthető igazolást az adományozó köztartozás mentességéről.
114. Gépjármű adomány esetében a 113. pontban meghatározottakon felül csatolni kell:
a) a gépjármű forgalmi engedélyének másolatát;
b) a kedvezményezett arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy
ba) a jármű típusa a rendőrségi járműparkba illeszthető, valamint
bb) a járőr gépkocsi a Rendőrség szolgálati járműveinek és a rendőri szolgálati feladatok ellátásához
használt, a rendőri szerv tulajdonában lévő, bérelt, lízingelt, valamint adományozott gépjárművek
rendőri jellegének kialakításáról szóló 11/2010. (OT 7.) ORFK utasítás szabályainak megfelel.
115. Az adomány elfogadására vonatkozó előterjesztést (a továbbiakban: előterjesztés) döntésre az ORFK GF IF készíti elő
– az adomány tárgyától függően – az ORFK GF MF, illetve az ORFK GF IIÜF véleményének kikérésével.
116. Az ORFK GF IF a 115. pontban meghatározott előkészítő tevékenysége során – a kérelem egyéb mellékleteire
figyelemmel is – véleményezi a megállapodástervezetet, valamint – az ORFK GF MF-fel, illetve az ORFK GF IIÜF-fel
együttműködve – vizsgálja a kérelemben az adományhoz kapcsolódó jogokra, kötelezettségekre, valamint a
lényegesnek ítélt körülményekre vonatkozó adatokat, a kérelemhez csatolt, az adományra vonatkozó iratokat,
nyilatkozatot.
117. Az ORFK GF IF a 116. pont alapján elkészíti az előterjesztést, és azt felterjeszti a jóváhagyásra jogosultnak.
Az  előterjesztésben meg kell határozni az adomány elfogadásának indokoltságát, továbbá csatolni kell hozzá a
megállapodástervezetet.
118. Az adomány elfogadása tárgyában hozott döntésről – a dokumentáció visszaküldésével egyidejűleg – a döntéstől
számított 8 napon belül az ORFK GF IF írásban tájékoztatja a kedvezményezettet. Az adományt ezen tájékoztatás
kézhezvétele előtt csak indokolt esetben lehet birtokba venni, amely okot a kérelemben, valamint az előterjesztésben
szerepeltetni kell.
119. A 109. és 110. pontban meghatározott esetben a benyújtott kérelmet – az adomány tárgyától függően – az ORFK
GF MF, illetve az ORFK GF IIÜF előzetesen véleményezi. A gazdasági főigazgató döntéséről – a dokumentáció
visszaküldésével egyidejűleg – az ORFK GF IF írásban tájékoztatja a kedvezményezettet.
120. A kedvezményezett gazdasági, pénzügyi vezetője a megállapodás időpontjában, valamint – rendszeres adományok
esetében – minden befogadást megelőzően köteles ellenőrizni a Nemzeti Adó- és Vámhivatal köztartozásmentes
adózói adatbázisában az adományozó önkormányzat köztartozás-mentességét.
121. A megállapodás aláírására – értékhatártól függetlenül – csak a kedvezményezett gazdasági, pénzügyi vezetője és
jogtanácsosa által történő ellenjegyzését követően kerülhet sor.
122. A kedvezményezett köteles a megállapodás felek által történő aláírását követő 8 napon belül az adományozás
tényét – az adomány értékhatárától függetlenül – a http://10.9.80.50:8080/adomany/belepes.aspx portálon
található adományok nyilvántartásában átvezetni, valamint az aláírt megállapodás másolatát – ide értve a módosító
megállapodást is – az ORFK GF IF részére megküldeni.
123. A kedvezményezett köteles az elfogadott adományok jellegéről és értékéről a részletezett, összegszerű éves
kimutatást (a továbbiakban: éves kimutatás) – az adomány értékhatárától függetlenül – elkészíteni, és az ORFK GF IF
részére a tárgyévet követő február 28-áig megküldeni. A kimutatást az ORFK GF IF köteles összegezni, és az összegzett
kimutatást a gazdasági főigazgató a BM GHÁT részére a tárgyévet követő április 30-áig felterjeszteni.
124. A kedvezményezett – értékhatártól függetlenül – köteles az adott negyedévben általa nyilvántartott adományokról
minden negyedévet követő hónap 20-áig az ORFK GF IF felé adatot szolgáltatni (a továbbiakban: negyedéves
kimutatás).
125. A negyedéves és az éves kimutatást a 2. melléklet kitöltésével kell elkészíteni.
126. A kedvezményezett az Adomány utasítás 14. pontjában meghatározott közzétételi kötelezettségét a
3.  melléklet kitöltésével és annak – a Rendőrség honlapján való közzététel céljából – az ORFK GF IF részére
– a gazdalkodasiadatok@orfk.police.hu e-mail címre – történő megküldésével köteles teljesíteni.
VI. FEJEZET
INGATLANHOZ ÉS LAKÁSOKHOZ KAPCSOLÓDÓ VAGYONI ÉRTÉKŰ JOG INGYENES FELAJÁNLÁSA
127. Ingatlanhoz és lakáshoz kapcsolódó vagyoni értékű jog költségvetési szervek részére történő ingyenes felajánlása
(a továbbiakban: felajánlás) esetében a felajánlás elfogadásáról a felajánló és a kedvezményezett – az országos
rendőrfőkapitány jóváhagyását követően – írásbeli megállapodást köt, amelyben utalni kell a jóváhagyó nyilatkozatra.
A jóváhagyó nyilatkozat a felajánlás értékhatárára tekintet nélkül, minden esetben szükséges.
128. A felajánlások esetében az ORFK GF részére kérelmet kell előterjeszteni a jóváhagyó nyilatkozat beszerzése iránt.
129. A kérelem tartalmára a 112. pont, a kérelem mellékleteire a 113. pont alkalmazandó.
130. A felajánlás elfogadására vonatkozó előterjesztést (a továbbiakban: előterjesztés) az ORFK GF IF – az ORFK GF MF
véleményének kikérésével – döntésre előkészíti.
131. Az ORFK GF IF a 130. pontban meghatározott előkészítő tevékenysége során – a kérelem mellékleteire figyelemmel –
véleményezi a szerződés (megállapodás) tervezetet, valamint – az ORFK GF MF-fel együttműködve – vizsgálja a
kérelemben a felajánláshoz kapcsolódó jogokra, kötelezettségekre, valamint a lényegesnek ítélt körülményekre
vonatkozó adatokat, a kérelemhez csatolt felajánlásra vonatkozó iratokat, nyilatkozatot.
132. Az ORFK GF IF a 131. pont alapján elkészíti az előterjesztést, és azt felterjeszti az országos rendőrfőkapitánynak.
Az  előterjesztésben meg kell határozni a felajánlás elfogadásának indokoltságát, továbbá csatolni kell hozzá az
írásbeli megállapodás tervezetét.
133. A felajánlás elfogadása tárgyában hozott döntésről, annak meghozatalától számított 8 napon belül – a dokumentáció
visszaküldésével egyidejűleg – az ORFK GF IF írásban tájékoztatja a kedvezményezettet. A felajánlás tárgyát képező
ingatlant ezen tájékoztatás kézhezvétele előtt csak indokolt esetben lehet birtokba venni, amely okot a kérelemben,
valamint az előterjesztésben szerepeltetni kell.
134. A megállapodás időpontjában a kedvezményezett gazdasági, pénzügyi vezetője, a felajánló önkormányzat
köztartozás-mentességét a Nemzeti Adó- és Vámhivatal köztartozásmentes adózói adatbázisában ellenőrizni köteles.
135. A megállapodás aláírására – értékhatártól függetlenül – csak a kedvezményezett gazdasági, pénzügyi vezetője és
jogtanácsosa által történő ellenjegyzést követően kerülhet sor.
136. A kedvezményezett köteles a megállapodás felek által történő aláírását követő 8 napon belül az aláírt megállapodás
másolatát – ide értve a módosító megállapodást is – az ORFK GF MF részére megküldeni. Ezen megállapodásokról az
ORFK GF MF nyilvántartást vezet.
VII. FEJEZET
ÉLELMEZÉSI TEVÉKENYSÉG 137. Az élelmezési tevékenység megszervezésével, ellátásával – ide értve a különleges feladatot ellátók térítésmentes
étkeztetésével, külső szervek és személyek étkezésével – kapcsolatos részletes feladatokat a helyi sajátosságokra és
adottságokra tekintettel:
a) a Rendőrségi Igazgatási Központban elhelyezett rendőrségi szervek személyi állománya részére a BRFK;
b) a költségvetési szervek személyi állománya részére a költségvetési szerv vezetője, illetve a fenntartó
költségvetési szerv vezetője határozza meg. 138. A költségvetési szervek az élelmezést saját konyhai étkeztetés keretében, továbbá külső vagy belső szolgáltatások
igénybevételével oldhatják meg.
139. A költségvetési szerv vezetőjének a helyi sajátosságok és beszerzési lehetőségek figyelembevételével kell az egyes
élelmezési tevékenységekhez a 140–155. pontokban szereplő iránynormák felszámíthatóságát és konkrét összegét
meghatározni.
140. Térítés nélküli étkezés (a továbbiakban: I/a. norma) igénybevételére jogosultak:
a) a különleges feladatokban – különösen a harckészültségi feladat és gyakorlat, biztosítási és tömegkezelési
feladat, visszatartás, berendelés, közbiztonsági akció –, a határőrizeti akcióban, a menekültügyi veszély,
válságkezelés-végrehajtás feladatainak ellátásában részt vevő személyi állomány;
b) az elemi csapások, az ipari és környezeti katasztrófák terület elzárási, mentési, rendfenntartási feladataiban
részt vevő személyi állomány;
c) a nem ügyeleti munkakörben foglalkoztatottak, ha ügyeleti szolgálatot látnak el a rendes munkaidőt
meghaladó időtartamra eső étkezésre;
d) amennyiben a parancsnok másképpen nem rendelkezik és a vezényeltek napidíjban nem részesülnek az egész
napos – hat órát meghaladó – értekezleten, tanfolyamon, továbbképzésen nem vezénylés alapján részt vevő
személyi állomány;
e) a sportversenyre felkészülés és a verseny idejére a versenyzőként részt vevő kérelmére a költségvetési szerv
vezetője vagy az általa kijelölt vezető döntése alapján a résztvevő;
f ) nemzetközi rendezvények szervezőbizottsága, egyéb közreműködői a költségvetési szerv vezetője döntése
alapján.
141. Az I/a. norma szerinti ellátás szolgálati jegyen, a feladat (esemény) és létszám meghatározásával igényelhető. A teljes
napi normaérték részétkezésekre oszlik az alábbiak szerint:
a) reggeli 300 Ft;
b) ebéd 600 Ft;
c) vacsora 300 Ft.
142. Térítés ellenében étkezés (a továbbiakban: I/b. norma) igénybevételére jogosult:
a) teljes térítéssel – a nyersanyag- és rezsiköltség, valamint az általános forgalmi adó figyelembevételével –
a költségvetési szervek hivatásos, kormánytisztviselői és közalkalmazotti, munkavállalói, közfoglalkoztatotti,
igazságügyi alkalmazotti állományának tagja, valamint nyugállományú tagja;
b) a teljes térítési díj 50%-ának felszámításával az élelmezési ellátásban közvetlenül részt vevő konyhai és
élelmezést szervező állomány – kivéve a közfoglalkoztatottak – a munkaidejére eső részétkezés kötelező
igénybevételével.
143. Az I/a. norma 141. pont a) és b) alpontjában meghatározott részétkezés igénybevétele előzetes igényléssel, a 141. pont
c) alpontja szerinti részétkezés igénybevétele a munkarendi beosztás alapján történhet.
144. A Rendőrség cím által fogvatartott, előállított és őrizetbe vett személyek szervezett, térítés nélküli étkezése
(a továbbiakban: II/a. norma) részétkezésekre oszlik, az alábbiak szerint:
a) reggeli 200 Ft;
b) ebéd 350 Ft;
c) vacsora 230 Ft.
145. A Rendőrség cím által fogvatartott, előállított és őrizetbe vett fiatalkorúak szervezett, térítés nélküli étkezése
(a továbbiakban: II/b. norma) részétkezésekre oszlik, az alábbiak szerint:
a) reggeli 230 Ft;
b) ebéd 350 Ft;
c) vacsora 240 Ft.
146. A II/a. és a II/b. norma szerinti ellátás szolgálati jegyen igényelhető a létszám meghatározásával.
147. Kiegészítő éjszakai pótélelmezési ellátás (a továbbiakban: III/a. norma) igénybevételére a I/a. norma 140. pont
a)–c) alpontjaiban megjelölt feladatot ellátó állomány tagja akkor jogosult, ha az igénybevételre 22 óra és 6 óra között
előreláthatóan legalább három órát elérő vagy meghaladó időtartamban került sor. A III/a. norma szerinti ellátás
a feladat és létszám meghatározásával, szolgálati jegyen igényelhető, mértéke 300 Ft/fő.
148. Az I/a. normára jogosultak részére a normán felül, azt kiegészítő ünnepi élelmezést feljavító ellátás (a továbbiakban:
III/b. norma) jár az alábbi munkaszüneti napokon:
a) január 1.;
b) március 15.;
c) április 24.;
d) május 1.;
e) húsvéthétfő;
f ) pünkösdhétfő;
g) augusztus 20.;
h) október 23.;
i) november 1., valamint
j) december 25–26.
149. A III/b. norma az étkezési létszám alapján – naponta egy étkezéshez – számítható fel, a norma mértéke 200 Ft/fő.
150. Védőital-ellátásra (a továbbiakban: III/c. norma), azaz
a) (palackozott) hűsítő italra jogosult a szabad téren, valamint a vezetékes ivóvíz-szolgáltatással nem rendelkező
épületben, építményben munkát végző állomány, ha az igénybevétel a három óra időtartamot meghaladja
és  az  átlagos napi középhőmérséklet eléri vagy meghaladja a +24 C°-ot, vagy 6 óra és 22 óra között
a hőmérséklet meghaladja a +28 C°-ot;
b) melegítő italra jogosult a szabad téren, valamint a tartósan hidegnek minősülő épületben, építményben munkát
végző állomány, ha az igénybevétel a három óra időtartamot meghaladja, és a várható napi középhőmérséklet
a +4 C°-ot nem haladja meg, vagy 22 óra és 6 óra között a hőmérséklet nem éri el a 0 C°-ot.
151. A III/c. norma keretében a 150. pont a) alpont esetében hűsítő ital, a 150. pont b) alpont esetében melegítő ital
jár, amely a létszám szerint szolgálati jegyen igényelhető, mértéke melegítő ital esetében 80 Ft/fő/nap, hűsítő ital
esetében 100 Ft/fő/nap.
152. Hőségriasztás elrendelésekor, vagy amennyiben a napi átlaghőmérséklet –10 C° alatt van, a III/c. norma szerinti
mérték kétszerese számolható el.
153. Biztosítási és tömegkezelési, válságkezelési, valamint az elemi csapások, az ipari és természeti katasztrófák miatti
területelzárási, mentési és rendfenntartási feladatban részt vevők esetében igény szerint kell a III/c. norma szerinti
védőital-ellátást biztosítani.
154. Szervezett területi, országos, nemzetközi kiképzési, illetőleg sportversenyeken részt vevő számára – elöljárója
intézkedése alapján, bármely részétkezéshez felszámítható – I/a. norma szerinti ellátást kiegészítő sportellátás
(a továbbiakban: III/d. norma) adható, amelynek mértéke egész napra 150 Ft/fő.
155. Az I/a. normára jogosultak számára – létszámuk alapján – hidegélelmezési kiegészítés (a továbbiakban: III/e. norma)
számítható fel, amennyiben egész napos élelmezésük hideg étel biztosításával valósul meg, amelynek mértéke
100 Ft/fő/nap.
156. A normák mértéke – az I/b. kivételével – nettó összegben a nyersanyagköltségre vonatkozik.
157. Az állomány tagjai a térítéses normát, illetve közétkeztetést akkor is igénybe vehetik, ha fizetett vagy fizetés nélküli,
egészségügyi szabadságon, továbbá szülési, gyermekgondozási, illetőleg táppénzes állományban vannak.
158. Az I/a. norma szerinti ellátást természetben és készpénzben egyaránt, az I/b., II/a–b. és III/a–e. norma szerinti
ellátásokat csak természetben lehet biztosítani.
159. Amennyiben az élelmezési ellátást nem saját élelmezési szolgálattal, hanem vásárolt szolgáltatásként biztosítják,
a pályáztatás során a normák nettó összegét a pályázatban szerepeltetni kell, az nem változtatható. A pályázatok
elbírálása a nettó értékre számított rezsiköltség alapján történik.
160. A Készenléti Rendőrség Különleges Szolgálatok Igazgatósága Légirendészeti Parancsnokság helikoptervezető,
fedélzeti szolgálattevő, helikoptermérnök, helikopterszerelő állomány tagja részére élelmezési ellátás (a továbbiakban:
IV. norma) jár, amelyet élelmiszer-utalvány formájában kell biztosítani.
161. A IV. norma mértéke:
a) a helikoptervezetők számára: 54 000 Ft/fő/hónap;
b) a fedélzeti szolgálattevők számára: 27 000 Ft/fő/hónap;
c) a helikopterszerelők, a javításban és a műszaki ellenőrzésben közvetlenül részt vevő helikoptermérnökök
számára: 16 500 Ft/fő/hónap. 162. A helikoptervezetőknek és fedélzeti szolgálattevőknek járó ellátást
a) szüneteltetni kell
aa) a repüléstől 3 hónapnál hosszabb időre bármilyen okból eltiltott vagy saját kérésre 3 hónapnál
hosszabb ideig nem repülő vagy a repülést saját elhatározásából abbahagyó igényjogosult esetében,
ab) 30 napot meghaladó egészségügyi szabadság, kórházi, rehabilitációs intézeti ápolás, kezelés esetén,
ac) külföldi kiküldetés esetén, ha nem a beosztással összefüggő tevékenységet végez az igényjogosult;
b) meg kell szüntetni
ba) a beosztás betöltésének megszűnése esetén (a felmentési idejét töltő igényjogosult esetében a
munkára kötelezett időtartam lejártával),
bb) a repüléstől egészségügyi okok miatt véglegesen letiltott igényjogosult esetében, a letiltásról szóló
orvosi döntés napjától. 163. Az újbóli igényjogosultság a 162. pont a) alpont aa) alpont esetében a repülés megkezdése előtt 15 nappal, míg
a 162. pont a) alpont ab) és ac) alpontok esetében az ellátásszünetelési ok megszűnésének napjától kezdődik.
164. A helikopterszerelőknek, valamint a javításban és a műszaki ellenőrzésben közvetlenül részt vevő
helikoptermérnököknek járó ellátást
a) szüneteltetni kell
aa) 30 napot meghaladó egészségügyi szabadság, kórházi, rehabilitációs intézeti ápolás, kezelés esetén,
ab) külföldi kiküldetés esetén, ha nem a beosztással összefüggő tevékenységet végez az igényjogosult;
b) meg kell szüntetni a beosztás betöltésének megszűnése esetén (a felmentési idejét töltő igényjogosult
esetében a munkára kötelezett időtartam lejártával).
165. A IV. norma szerinti ellátás folyósítására, szüneteltetésére és megszüntetésére az állományilletékes parancsnok
intézkedik.
166. A térítésmentes élelmezésre jogosító szolgálatteljesítési időtartamok, valamint az élelmezési normák konkrét
összegének – az iránynormától történő eltérítés indoklásával kiegészített – meghatározása és felülvizsgálata évente
egy alkalommal, a fenntartó költségvetési szerv vezetőjének kötelezettségét képezi.
VIII. FEJEZET
BELFÖLDI KIKÜLDETÉSEK 167. A belföldi hivatalos kiküldetés (a továbbiakban: belföldi kiküldetés) elrendelésére és a költségtérítés elszámolására
menetlevelet kell kiállítani. Amennyiben a belföldi kiküldetés során a célállomás elérése a kiküldetést teljesítő vagy
házastársa tulajdonában álló, de a kiküldetést teljesítő által üzemeltetett személygépjárművel (a továbbiakban: saját
tulajdonú személygépjármű) történik, úgy kiküldetési rendelvényt is ki kell állítani.
168. A költségtérítés kifizetése után a menetlevél, a kiküldetési rendelvény hiteles másolatát a kiküldetést teljesítőnek át
kell adni, melyet az adó megállapításához való jog elévüléséig meg kell őriznie.
169. A belföldi kiküldetés során a kiküldetést elrendelő és a kiküldést teljesítő a gazdaságosság szempontjának
figyelembevételével köteles eljárni.
170. A belföldi kiküldetés során felmerülő kiadásokra az alábbi költségtérítések folyósíthatók:
a) belföldi napidíj (étkezési költségtérítés);
b) szállásköltség;
c) utazási költség.
24. Belföldi napidíj (étkezési költségtérítés) 171. A belföldi kiküldetést teljesítők élelmezéssel kapcsolatos többletköltségeinek fedezésére a kiküldetés időtartamára
élelmezési költségtérítés (a továbbiakban: napidíj) jár.
172. A 171. pont alapján a napidíjat:
a) a hivatásos állomány részére a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény szerint;
b) a kormánytisztviselői állomány részére a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény szerint;
c) az igazságügyi alkalmazottak részére az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi
LXVIII. törvény szerint;
d) a közalkalmazotti, illetve a munkavállalói állomány tekintetében a belföldi hivatalos kiküldetést teljesítő
munkavállaló élelmezési költségtérítéséről szóló 278/2005. (XII. 20.) Korm. rendelet szerinti mindenkori
minimum napi átalányösszegben
kell biztosítani. 25. Szállásköltség 173. Ha a kiküldetést teljesítő a kiküldetés napján lakóhelyére visszatérni nem tud, a kiküldő szerv nevére, címére kiállított
készpénzfizetési számla ellenében a tényleges szállásköltséget a kiküldött részére meg kell téríteni.
26. Utazási költség 174. A belföldi kiküldetés során a célállomás elérése történhet:
a) vasút;
b) távolsági autóbusz;
c) helyi közösségi közlekedés;
d) hivatali személygépjármű;
e) saját tulajdonú személygépjármű
igénybevételével.
175. Vasúton történő utazásnál a II. osztályú menetjegy díja számolható el. Az I. osztályú menetjegy igénybevétele csak
különösen indokolt esetben engedélyezhető.
176. A vasúti, autóbusz-, valamint a helyi közlekedési költségek elszámolása az elrendelő szerv nevére kiállított számla
és – amennyiben a számla mellett külön menetjegy, IC-pótjegy is kiállításra került – a hozzá csatolt menetjegy és
IC-pótjegy ellenében történhet.
177. A saját tulajdonú személygépjármű használatára költségtérítés ellenében akkor kerülhet sor, ha azt a kiküldetést
elrendelő előzetesen engedélyezi. Az engedély akkor adható meg, ha a személygépjármű megfelel a forgalomban
tartási követelményeknek (érvényes műszaki vizsga, kötelező felelősségbiztosítás), valamint a gépjármű tulajdonosa
a járműre érvényes teljes körű casco- és balesetbiztosítással rendelkezik, és az erről szóló igazolásokat a kiküldetést
elrendelő részére bemutatta.
178. A 177. pont alapján a saját tulajdonú személygépjármű használata esetén fizetendő költségtérítés a jogszabályokban
meghatározott üzemanyag alapnorma és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal által közzétett üzemanyagár alapján
megállapított üzemanyagköltség és a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. számú melléklet
IV/3. pont szerinti általános személygépkocsi-normaköltség összege.
179. Saját tulajdonú személygépjármű használata esetén az autópályadíj, valamint a parkolási díj a kiküldetést elrendelő
szerv nevére, címére kiállított számla ellenében fizethető ki, amennyiben azok felmerülése a gazdaságosság és
racionalitás elveit figyelembe véve is elkerülhetetlen. A kiküldetés engedélyezése során e két kiadás várható
összegét is be kell mutatni, és a saját tulajdonú gépjármű használatára vonatkozó engedély megadásakor
– kötelezettségvállaláskor – azokat figyelembe kell venni.
180. Baleset, káresemény bekövetkeztekor, amennyiben az a kiküldetést teljesítő hibájából következett be, a káreseményhez
kapcsolódó valamennyi költség a kiküldetést teljesítőt terheli.
181. A közlekedésrendészeti bírságok és a közlekedési szabálysértésből eredő minden költség kizárólag a gépkocsi
vezetőjét terheli. Az így felmerült költségek nem számolhatók el.
182. A belföldi kiküldetés költségei elszámolásának további részletes eljárási szabályait szükség szerint a szerv saját belső
szabályzatában rögzíti.
IX. FEJEZET
INFORMATIKAI SZOFTVERFEJLESZTÉS 183. A költségvetési szervek az általuk használt és tervezett szoftverekről, külső fejlesztésekről készült listát minden
év október 31. napjáig – írásban és elektronikus formában – küldik meg az ORFK GF IARF részére. A beérkezett
dokumentumokat az ORFK GF IARF felülvizsgálja és összesíti.
184. A költségvetési szervek kötelesek a használatukban lévő szoftverekről nyilvántartást vezetni.
185. Az informatikai szoftverek belső erőforrásból történő megvalósítására való törekvésre figyelemmel, amennyiben
a fejlesztés nem belső erőforrásból kerül megvalósításra, a megbízás elkészítése előtt vizsgálni szükséges a
megvalósításhoz kapcsolódó költségeket is.
186. Az önálló fejlesztések megkezdése előtt legalább 60 nappal a fejlesztés megrendelője köteles megküldeni az ORFK
GF részére a megrendelni kívánt fejlesztés dokumentumait. A beérkezett dokumentumok alapján – a gazdasági
főigazgató utasítása szerint – az ORFK GF szakirányú főosztálya felülvizsgálja a megrendelni kívánt alkalmazást,
amelynek során
a) előzetesen megtervezi a várható többletforrások elosztását;
b) javaslatot dolgoz ki a kiadásokat, illetve a bevételeket befolyásoló intézkedésekre, ide értve a jogszabályok
változásából eredő eseményeket is;
c) javaslatot tesz egy már meglévő alkalmazás továbbfejlesztésére vagy az önálló fejlesztés megkezdésére.
X. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 187. Ez az utasítás 2015. január 1-jén lép hatályba.
188. Hatályát veszti a Rendőrség Gazdálkodási Szabályzatáról szóló 4/2003. (III. 31.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1175/2011. (V. 31.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság és Ausztrália között a szociális biztonságról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság és Ausztrália között a szociális biztonságról szóló Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a külpolitikáért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
felhatalmazási okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat országgyűlési
előadójaként a Kormány az egészségügyért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
85/2018. (II. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Faragó Andreát
2018. február 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. február 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
293/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Komlódy Tibort
a 2018. július 1. napjától 2021. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
76/2016. (XII. 30.) NFM rendelete az országos közutak használatáért fizetendő útdíjak beszedésére alkalmas elektronikus díjszedési rendszer, a tengelysúly-rendszer és az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer jármű ellenőrzéshez szükséges informatikai eszközei felett az államot megillető tulajdonosi jogokat gyakorló és kötelezettségeket teljesítő szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2a) bekezdés b) pontja alapján:
a) az  országos közutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos útdíjak beszedésére alkalmas,
az  ellenőrzést is magában foglaló integrált elektronikus díjszedési rendszer (a  továbbiakban: ED-rendszer)
kiépítése és működtetése során az állam tulajdonába kerülő vagyonelemek;
b) a  „Nemzeti tengelysúly- és kapcsolódó ellenőrzéseket támogató hálózat (a  továbbiakban: TSM-rendszer)
kialakítása” elnevezéssel lefolytatott beszerzés során az  ED-rendszerben és az  elektronikus útdíjszedési és
díjellenőrzési létesítményekhez kapcsolódóan létrejövő vagyonelemek, ideértve a  TSM-rendszer kiépítése
során az ED-rendszerben kialakításra kerülő szoftver- és hardverelemek, valamint újonnan kialakítandó, fixen
telepített ellenőrző keresztmetszetek és azok eszközei;
c) az  Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer fejlesztése keretében beszerzett HU-GO hardver
alapinfrastruktúra és jármű adatgyűjtő modul
felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének gyakorlójaként 2026. október 31-ig
a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaságot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az  országos közutak használatáért fizetendő útdíjak beszedésére alkalmas elektronikus díjszedési
rendszer eszközei felett az  államot megillető tulajdonosi jogokat gyakorló és kötelezettségeket teljesítő szervezet
kijelöléséről szóló 19/2013. (V. 9.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
17/2012. (HK 3.) HVKFH s z a k utasítása NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról és hazai alkalmazásba vételéről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés c)–d) pontjában biztosított jogkörömben eljárva az alábbi
szakutasítást adom ki: Az MH Műveleti Szabványosítási és Doktrinális Bizottság 2012. január 26-i ülésén kialakított javaslata alapján a
következő NATO dokumentumok kerülnek elfogadásra és
bevezetésre:
Elfogadás és bevezetés;
A bevezetés időpontja: 2013. március 31. a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél. Tekintettel arra, hogy a dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, az egységesítési, szabványosítási
tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok
feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008.
(HK 19.) HM utasítás 4. § (2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva egyúttal elrendelem az alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
1. Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság 2. Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Haditechnikai Főnökség
3. A bevezetés tényleges időpontja: 2013. március 31.
4. A bevezetés szintje: szárazföldi haderő és légierő
5. A bevezetés módja: az egységesítési egyezmény ki
Elfogadás és bevezetés;
A bevezetés időpontja: 2013. március 31. a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél. Tekintettel arra, hogy a dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, az egységesítési, szabványosítási
tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok
feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008.
(HK 19.) HM utasítás 4. § (2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva egyúttal elrendelem az alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
1. Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság 2. Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Haditechnikai Főnökség
3. A bevezetés tényleges időpontja: 2013. március 31.
4. A bevezetés szintje: szárazföldi haderő és légierő
5. A bevezetés módja: A Tűzszerész Szakutasítás
(MŰ/31) átdolgozásakor a STANAG elemeinek a beillesztésével főnökségi kiadványba történő bedolgozása
III. STANAG 2389 MC EOD (EDITION 2) – MINIMUM STANDARDS OF PROFICIENCY FOR TRAINED EXPLOSIVE ORDNANCE DISPOSAL PERSONNEL / Minimális szakmai követelmények a kiképzett tűzszerész szakemberekkel szemben
Elfogadás és jövőbeni bevezetés; A bevezetés időpontja: 2015. május 31. a szárazföldi
haderőnél.
Tekintettel arra, hogy a dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, az egységesítési, szabványosítási
tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok
feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008.
(HK 19.) HM utasítás 4. § (2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva egyúttal elrendelem az alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
1. Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság 2. Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Haditechnikai Főnökség
3. A bevezetés tényleges időpontja: 2015. május 31.
4. A bevezetés szintje: szárazföldi haderő
5. A bevezetés módja: A Tűzszerész Szakutasítás (MŰ/31)
Elfogadás és bevezetés;
A bevezetés időpontja: 2012. szeptember 30. a száraz
földi haderőnél. Tekintettel arra, hogy a dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, az egységesítési, szabványosítási
tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok
feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008.
(HK 19.) HM utasítás 4. § (2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva egyúttal elrendelem az alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
1. Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság 2. Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Haditechnikai Főnökség
3. A bevezetés tényleges időpontja: 2012. szeptember 30.
4. A bevezetés szintje: szárazföldi haderő
5. A bevezetés módja: főnökségi kiadvány kiadása
Elfogadás és bevezetés fenntartással; A bevezetés időpontja: 2012. március 01. a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél.
Fenntartás: A Magyar Honvédség a „B” mellékletet
nem vezeti be.
Tekintettel arra, hogy a dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, az egységesítési, szabványosítási
tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok
feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008.
(HK 19.) HM utasítás 4. § (2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva egyúttal elrendelem az alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
1. Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság 2. Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Szárazföldi Hadműveleti és Kiképzési Főnökség
3. A bevezetés tényleges időpontja: 2012. március 01.
4. A bevezetés szintje: szárazföldi haderő, légierő
5. A bevezetés módja: Az egységesítési egyezmény ki
Elfogadás és bevezetés;
A bevezetés időpontja: 2012. március 01. a szárazföldi
haderőnél. Tekintettel arra, hogy a dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, az egységesítési, szabványosítási
tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok
feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008.
(HK 19.) HM utasítás 4. § (2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva egyúttal elrendelem az alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
1. Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság 2. Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság, Szárazföldi Hadműveleti és Kiképzési Főnökség
3. A bevezetés tényleges időpontja: 2012. március 01.
4. A bevezetés szintje: szárazföldi haderő
5. A bevezetés módja: Az egységesítési egyezmény ki
Elfogadás és bevezetés;
A bevezetés időpontja: NATO hatályba léptetést követő
6. hónap (DOP+6 m.) a szárazföldi haderőnél. Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság
Elfogadás és bevezetés;
A bevezetés időpontja: 2012. március 01. a szárazföldi
haderőnél. Tekintettel arra, hogy a dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, az egységesítési, szabványosítási
tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok
feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008.
(HK 19.) HM utasítás 4. § (2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva egyúttal elrendelem az
alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
1. Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság 2. Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Szárazföldi Hadműveleti és Kiképzési
Főnökség
3. A bevezetés tényleges időpontja: 2012. március 01.
4. A bevezetés szintje: szárazföldi haderő
5. A bevezetés módja: Az egységesítési egyezmény ki
Tekintettel arra, hogy a Magyar Honvédség a STANAG
3970 ASP EDITION 4-et a 2011. HK 6. HVKFH közle
ményben már ratifikálta és a NATO kihirdette, ezúton elrendelem az alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
1. Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság 2. Témakezelő: Magyar Honvédség Légi Vezetési és
Irányítási Központ
3. A bevezetés tényleges időpontja: 2012. április 01.
4. A bevezetés szintje: légierő
5. A bevezetés módja: Az egységesítési egyezmény ki
Tekintettel arra, hogy a Magyar Honvédség a STANAG
7199 ASP EDITION 2-t a 3/2010 (IV.9.) HK 6. HVKFH
közleményben már ratifikálta és a NATO kihirdette, ezúton elrendelem az alkalmazásba vételét az alábbiak
szerint:
1. Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság 2. Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Légierő Hadműveleti és Kiképzési
Főnökség
3. A bevezetés tényleges időpontja: 2012. április 01.
4. A bevezetés szintje: szárazföldi haderő és légierő
5. A bevezetés módja: Az egységesítési egyezmény és
kiadása teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
219/2010. (VIII. 6.) KE határozata egyetemi tanárok kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszternek – a fenntartóval egyetértésben tett – javaslatára
Almási Tamás DLA-t, a Színház- és Filmművészeti Egyetem egyetemi docensét,
Ambrus Attiláné dr. Kéri Katalint, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
Bélafiné dr. Bakó Katalint, a Pannon Egyetem tudományos főmunkatársát,
dr. Anton Pelinka-t, a Közép-európai Egyetem egyetemi docensét,
dr. Bagdy Györgyöt, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Baranyi Bélát, az MTA Regionális Kutatások Központja Alföldi Tudományos Intézetének osztályvezetőjét,
a Debreceni Egyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Barkai Lászlót, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház és Egyetemi Oktatókórház osztályvezető főorvosát,
a Miskolci Egyetem további jogviszonyban alkalmazott főiskolai tanárát,
dr. Béda Balázst, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Benyó Zoltánt, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Bérczi Viktort, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Berki Tímeát, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Bollobás Enikőt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Dankó Katalint, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Dobó Nagy Csabát, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Erdődy Gábort, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Faragó Istvánt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Fazekas Istvánt, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Fekete Károlyt, a Debreceni Református Hittudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Finszter Gézát, az Országos Kriminológiai Intézet osztályvezetőjét, az Eötvös Lóránd Tudományegyetem további
jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Fodor Lászlót, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Frei Zsoltot, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. G. Tóth Lászlót, az MTA Balatoni Limnológiai Kutató Intézet tudományos tanácsadóját,
dr. Gábos Juditot, az Eszterházy Károly Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Gallyas Ferencet, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Gát Györgyöt, a Nyíregyházi Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Gaul Emilt, a Nyíregyházi Főiskola egyetemi docensét,
dr. Gulácsi Lászlót, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Gyarmati Györgyöt, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára főigazgatóját, a Pécsi Tudományegyetem
további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
Gyöngyösiné dr. Kiss Enikőt, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Hársfai Katalint, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hegedűs Csabát, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Horváth Zsolt Józsefet, az MTA Műszaki Fizikai és Anyagtudományi Kutató Intézet tudományos tanácsadóját,
az Óbudai Egyetem további jogviszonyban alkalmazott főiskolai tanárát,
dr. Illés Zsolt Lászlót, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Ivics Zoltánt, a Berlini Max Delbrück Center for Molecular Medicine kutató csoport vezetőjét, a Debreceni Egyetem
további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Janszky József Vladimir-t, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Jedlovszky Pált, az Eszterházy Károly Főiskola egyetemi docensét,
dr. Jiøi Klemeš-t, a Pannon Egyetem egyetemi docensét,
dr. Jordán Tibort, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Juhász Imrét, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kálmán Jánost, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kéki Sándort, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kéri Szabolcs Gyulát, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kiss Edit Évát, az MTA Földtudományi Kutató Intézet tudományos tanácsadóját, a Nyugat-magyarországi Egyetem
további jogviszonyban alkalmazott főtanácsadóját,
dr. Kiss Istvánt, a Fővárosi Önkormányzat Szent Imre Kórház intézetvezető főorvosát, a Semmelweis Egyetem további
jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Komenczi Bertalant, az Eszterházy Károly Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Koncsos Lászlót, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kordos Lászlót, a Magyar Állami Földtani Intézet igazgatóját,
dr. Kovács Józsefet, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kovács Pétert, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kovács Terézt, az MTA Regionális Kutatások Központja tudományos tanácsadóját, a Kaposvári Egyetem további
jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Langer Róbertet, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Less Györgyöt, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. Lévai Imrét, a Zsigmond Király Főiskola egyetemi docensét,
dr. Lőrinc Barnabást, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Lukács Lászlót, a Fejér Megyei Múzeumok Igazgatósága néprajzi osztályvezetőjét, a Kodolányi János Főiskola
további jogviszonyban alkalmazott, határozott időre kinevezett egyetemi tanárát,
dr. Maár Juditot, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Magas Istvánt, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Mang Bélát, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. Markus Mau-t, a Nyugat-magyarországi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Menyhei Gábort, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Michalkó Gábort, az MTA Földrajztudományi Kutató Intézet tudományos osztályvezetőjét, a Kodolányi János
Főiskolán további jogviszonyban alkalmazott főiskolai tanárát,
M. Tóth Géza DLA-t, a Színház- és Filmművészeti Egyetem egyetemi docensét,
dr. Nagyné dr. László Krisztinát, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Nyerges Mihályt, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Pálfy Józsefet, a Magyar Természettudományi Múzeum tárigazgatóját,
dr. Papp Zoltánt, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Pasinszky Tibort, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Pavel Stekauer-t, a Károli Gáspár Református Egyetem egyetemi docensét,
dr. Péley Bernadettet, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Perecz László Istvánt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Peszeki Zoltánt, a Szent István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Pethő Gábort, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Pongor Sándort, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Rainer M. Jánost, az 1956-os Intézet kutatóprofesszorát, az Eszterházy Károly Főiskola további jogviszonyban
alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Reiczigel Jenőt, a Szent István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Róbert Pétert, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Ruszinkó Miklóst, az MTA Számítástechnikai Kutató Intézet tudományos tanácsadóját, a Pázmány Péter Katolikus
Egyetem megbízási szerződéses oktatóját,
dr. Simándi Bélát, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Siptár Pétert, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Somody Pétert, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
Sugár János DLA-t, a Magyar Képzőművészeti Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szabó Pétert, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szírmai Viktóriát, a Kodolányi János Főiskola határozott időre kinevezett egyetemi tanárát,
dr. Szlivka Ferencet, a Dunaújvárosi Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Szűcs Pétert, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. Törkenczy Miklóst, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Tretter Lászlót, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Varga Lászlót, a Nyugat-magyarországi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Várkonyi Péternét, az Óbudai Egyetem kutatóprofesszorát,
dr. Vidnyánszky Zoltánt, az MTA Neuró-Infobionikai Kutató Csoport tudományos tanácsadóját, a Pázmány Péter
Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Vörös Gábor Miklóst a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Zarándi Mártát, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét
2010. szeptember 1. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2010. augusztus 2.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
45/2017. (XI. 24.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Kirgiz Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 234/2017. (VIII. 18.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 234/2017. (VIII. 18.) Korm. rendelettel, a Magyar Közlöny 2017. augusztus 18-ai 131. számában kihirdetett,
a Magyarország Kormánya és a Kirgiz Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás
7. cikk 1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás a hatályba lépéshez a Felek belső joga szerint szükséges követelmények teljesüléséről szóló
későbbi írásos diplomáciai értesítés kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. október 27.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. november 26.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 234/2017. (VIII. 18.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és a Kirgiz Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás
kihirdetéséről szóló 234/2017. (VIII. 18.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2017. november 26-án, azaz kettőezer-tizenhét
november huszonhatodik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
109/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Illés Mihály rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság jakartai nagykövetségének
vezetésére, valamint a Magyar Köztársaságnak Kelet-Timorban és a Fülöp-szigeteki Köztársaságban való képviseletére kapott
megbízása alól. Budapest, 2009. július 2. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök