type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
25/2015. (VI. 15.) BM rendelete az Országgyűlési Őrség hivatásos állományú tagjainak szolgálatképes állapota megállapítása érdekében a befolyásoltság kiszűrése céljából elvégezhető vizsgálatok köréről és a vizsgálat végrehajtásának szabályairól.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI.  6.)
Korm.  rendelet 21.  § 22.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341. § (2) bekezdésében biztosított véleményezési
jogkörében eljáró Országgyűlés elnöke véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában kábítószer a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvényben meghatározott
kábítószer és új pszichoaktív anyag.
2. Az alkoholos befolyásoltság vizsgálatának eszközei 2. § Az Országgyűlési Őrség hivatásos állományú (a  továbbiakban: hivatásos állomány) tagja esetében az  alkoholos
befolyásoltság vizsgálata kizárólag elektromos alkoholteszterrel (a továbbiakban: alkoholteszter), ennek hiányában
alkoholszondával vagy hiteles elektromos légalkoholmérő berendezéssel (a  továbbiakban: hiteles mérőeszköz)
hajtható végre.
3. Az alkoholteszter és az alkoholszonda alkalmazása 3. § (1) Az  alkoholos befolyásoltság vizsgálatát a  feltételezhetően alkoholfogyasztás okozta szolgálatképes állapot
– vélelmezhető – hiányának felismerését követő legrövidebb időn belül kell végrehajtani. Ennek érdekében
az  alkoholos befolyásoltság ellenőrzése megkezdésekor szóban lehetőség szerint nyilatkoztatni kell a  hivatásos
állomány vizsgálat alá vont tagját, hogy
a) mikor fogyasztott utoljára szeszes italt,
b) fogyasztott-e kábítószert vagy a központi idegrendszer működését befolyásoló gyógyszert, és ha igen, mikor.
(2) Alkoholteszter a mérési eredményt számszerűen kijelző úgynevezett „aktív” üzemmódban vagy a mérési eredményt
számszerűen ki nem jelző úgynevezett „passzív” üzemmódban alkalmazható. Ha az  alkoholteszterrel „passzív”
üzemmódban végzett mérés eredménye pozitív, a mérést „aktív” üzemmódban haladéktalanul meg kell ismételni.
(3) Az  alkoholteszter 0,10 mg/l légalkohol értéket meg nem haladó mérési eredménye orvosszakértői szempontból
nem értékelhető, ezért ilyen esetben további mintavételre csak akkor kerülhet sor, ha korábban a  hivatásos
állomány vizsgálat alá vont tagja a szeszesital fogyasztásának tényéről nyilatkozott.
(4) Ha az  alkoholteszterrel végzett mérés eredménye a  0,25 mg/l légalkohol értéket nem haladja meg, szóban
nyilatkoztatni kell a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagját, hogy tüdőbetegségben szenved-e, vagy van-e
testhőmérséklet emelkedése. Ha nem áll fenn a vér- és vizeletminta vétel esete, a hivatásos állomány vizsgálat alá
vont tagját nyilatkoztatni kell arról, hogy a mérési eredményt elfogadja-e. Ha a hivatásos állomány vizsgálat alá vont
tagja úgy nyilatkozik, hogy elfogadja, akkor az  előző nyilatkozatait és a  mérés eredményét az  1. melléklet szerinti
dokumentum (a  továbbiakban: Nyilatkozat) kitöltésével rögzíteni kell. A  Nyilatkozat rögzítését követően további
mintavételre intézkedni nem kell.
(5) Ha a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja a  (4) bekezdés szerinti mérési eredményt nem fogadja el, szóban
nyilatkoztatni kell arról, hogy hajlandó-e magát alávetni hiteles mérőeszközzel történő vizsgálatnak. Ha hivatásos
állomány vizsgálat alá vont tagja úgy nyilatkozik, hogy erre hajlandó, hiteles mérőeszközzel történő mérésre kell
intézkedni.
(6) Ha az  alkoholteszterrel végzett mérés eredménye a  0,25 mg/l légalkohol-értékeket meghaladja, a  hivatásos
állomány vizsgálat alá vont tagját szóban nyilatkoztatni kell arról, hogy hajlandó-e magát alávetni hiteles
mérőeszközzel történő vizsgálatnak, továbbá arról, hogy szenved-e tüdőbetegségben, vagy van-e testhőmérsékletemelkedése. Ha a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja hajlandó magát a vizsgálatnak alávetni, és nyilatkozata
szerint nem szenved tüdőbetegségben és nincs testhőmérséklet-emelkedése, hiteles mérőeszközzel történő
mérésre kell intézkedni.
(7) Ha az  alkoholszondával végzett ittasság ellenőrzés eredménye pozitív, a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont
tagját szóban nyilatkoztatni kell arról, hogy szenved-e tüdőbetegségben vagy van-e testhőmérséklet emelkedése.
Ha a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja nyilatkozata szerint nem szenved tüdőbetegségben és nincs
testhőmérséklet emelkedése, a (6) bekezdés szerint kell eljárni.
(8) Alkoholteszterrel vagy alkoholszondával végzett ittasság ellenőrzés esetén az  ellenőrzés időpontját és a  mérés
számszerű eredményét, illetve az  elszíneződés mértékét a  vizsgálatról készült jegyzőkönyvben minden esetben
rögzíteni kell.
(9) Eseti jelleggel szúrópróbaszerűen is ellenőrizhető a hivatásos állomány tagjának szolgálatképes állapota.
4. A hiteles mérőeszköz alkalmazása 4. § (1) A  hiteles mérőeszközzel történő mérés végrehajtása előtt a  mérést végrehajtó köteles meggyőződni arról,
hogy az  eszköz alkalmas-e hiteles mérés végzésére, azaz a  mérőeszköz hitelesítése a  mérésügyről szóló törvény
végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelet 13.  §-ában foglaltak szerint nem vesztette hatályát. Ha
a mérőeszköz nem minősül hitelesnek, azzal mérés nem hajtható végre.
(2) A  hiteles mérőeszközzel folytatott vizsgálat megkezdése előtt a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagját
a hiteles mérőeszközzel végzett vizsgálatról készült, a 2. mellékletben meghatározott jegyzőkönyv (a továbbiakban:
Jegyzőkönyv) megfelelő rovataiban nyilatkoztatni kell esetleges tüdőbetegségére, testhőmérséklet emelkedésére,
továbbá a vezetési képességre hátrányosan ható szer fogyasztására vonatkozóan.
(3) Ha a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja
a) a (2) bekezdésben foglaltakra vonatkozó nyilatkozat megtételét megtagadja,
b) nyilatkozata szerint tüdőbetegségben szenved,
c) úgy nyilatkozik, hogy testhőmérséklet emelkedése van, illetve
d) a szervezetében kábítószer, a  központi idegrendszer működését befolyásoló gyógyszer jelenléte
valószínűsíthető
a hiteles mérőeszközzel mérés nem hajtható végre, ezért vér- és vizeletminta vételre kell intézkedni.
 (4) A  hiteles mérőeszközzel – a  használati útmutatójában előírt módon – 15 perc különbséggel két mérést kell
elvégezni úgy, hogy az első mérés lehetőség szerint a szolgálatképes állapot vélelmezhető hiányának felismerésétől
számított 30 percen belül megtörténjen.
(5) A  hiteles mérőeszköz alkalmazása után a  vizsgálati eredményt mindkét mérés alkalmával két példányban
kell kinyomtatni, és azokat a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagjával alá kell íratni. A  Jegyzőkönyvet két
példányban kell felvenni. A  kinyomtatott vizsgálati eredmény és Jegyzőkönyv egyik példányát az  intézkedésről
készült jelentéshez kell csatolni. A  vizsgálati eredmény és a  Jegyzőkönyv másik példányát a  hivatásos állomány
vizsgálat alá vont tagjának át kell adni.
(6) A  mérés végrehajtásánál és a  Jegyzőkönyv felvételénél a  mérőeszköz kezelőjén kívül legalább egy, a  hivatásos
állomány vizsgálat alá vont tagja szolgálati elöljárójának jelen kell lennie, és a  Jegyzőkönyvet a  jelenlévők
mindegyikének alá kell írnia.
(7) A hiteles mérőeszköz eredményes alkalmazását követően – az 5. § (1) bekezdés d), f ) és g) pontja kivételével – vérés vizeletminta vételről intézkedni nem kell.
(8) Ha a hiteles mérőeszközzel végzett első mérés eredménye a 0,10 mg/l légalkohol értéket nem haladja meg, a 3. §
(3) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
5. Vér- és vizeletminta vétel 5. § (1) Az  alkoholfogyasztásra vonatkozó szakértői vizsgálathoz szükséges vérvételre és lehetőleg közel azonos időben
végzett vizeletminta vételre kell intézkedni, amelyet a  cselekményt követően a  legrövidebb időn belül végre kell
hajtani, ha a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja
a) az alkoholszondával, az alkoholteszterrel vagy a hiteles mérőeszközzel végzett ellenőrzést megtagadja,
b) olyan állapotban van, amely meggátolja az  alkoholszonda, az  alkoholteszter vagy a  hiteles mérőeszköz
eredményes alkalmazását,
c) nyilatkozata szerint tüdőbetegségben szenved vagy testhőmérséklet emelkedése van, és az  ittasság
ellenőrzés eredménye, illetve az  ittasság érzékelhető külső jegyei alapján a  szeszes ital fogyasztás gyanúja
fennáll,
d) az egészségi állapotára – így különösen tüdőbetegségére, testhőmérséklet emelkedés esetleges fennállására –
vonatkozó nyilatkozat megtételét vagy annak aláírását megtagadja,
e) hiteles mérőeszközzel történő első mérés foganatosítása a  szolgálatképes állapot vélelmezhető hiánya
felismerésének időpontjától számított 30 percen belül nem hajtható végre,
f ) a Jegyzőkönyv aláírását megtagadja,
g) a hiteles mérőeszköz mérési eredményét kétségbe vonja és véralkohol-vizsgálatot kér,
h) nyilatkozata vagy az  ez  irányú ellenőrzés eredménye alapján szervezetében a  kábítószer vagy a  központi
idegrendszer működését befolyásoló gyógyszer jelenléte valószínűsíthető, és az  ittasság ellenőrzés
eredménye, illetve az ittasság érzékelhető külső jegyei alapján a szeszes ital fogyasztás gyanúja is fennáll.
(2) Ha a  vizeletminta biztosítása nem lehetséges, kétszeri vérvételre kell intézkedni úgy, hogy a  második vérvételre
az első mintavételt követő 30–45 perc között kerüljön sor.
(3) A  vér- és vizeletvételre kizárólag az  erre a  célra rendszeresített, ép zárcímkével ellátott, bontatlan – a  mintavételi
eszközöket magába foglaló – egységdoboz alkalmazható. A mintavételi egységdoboz felnyitása és alkalmazása csak
a  hivatásos állomány mintavétellel érintett tagja, a  hivatásos állomány vizsgálatot foganatosító tagja, a  szolgálati
elöljáró és a mintát vevő orvos jelenlétében történhet.
(4) A  minta levételét az  egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai
alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a  szolgálat-, illetve
keresőképtelenség megállapításáról, valamint az egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.) IRM–ÖM–PTNM
együttes rendelet 2. § c) pontja szerinti alapellátó orvos (a  továbbiakban: alapellátó orvos) végzi. Ha az alapellátó
orvos igénybe vétele akadályba ütközik, mintavétel érdekében a  területileg illetékes egészségügyi szolgáltató
ügyeletes orvosát kell igénybe venni.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott esetben, ha a  mintavételt a  szolgálatteljesítés helye szerint illetékes
(a  továbbiakban: egészségügyi szolgáltató) ügyeletes orvosa végzi, akkor ennek költségét az Országgyűlési Őrség
téríti meg.
6. A kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltság vizsgálata során a biológiai mintavételt megalapozó
körülmények
6. § (1) A hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagjának kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltsága feltételezhető, ha
a) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagján a kábítószer okozta bódult állapotra jellemző testi és pszichikai
tünetek észlelhetőek,
b) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagján az  egyes kábítószerek fogyasztása okozta jellemző elvonási
tünetek észlelhetőek, vagy
c) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja kimutatható időn belüli kábítószer-fogyasztásról nyilatkozik.
(2) A kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltság gyanúját erősíti, ha az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően
a) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagjánál vagy közvetlen környezetében kábítószer gyanúját keltő
anyag,
b) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagjánál vagy közvetlen környezetében az  egyes kábítószerek
élvezetéhez használatos eszköz, tárgy vagy
c) a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagjánál a kábítószer-fogyasztás egyéb testi jelei (például tűszúrások
nyomai)
fedezhetőek fel. (3) A vizsgálat során tapasztaltakat összességükben kell megítélni. Mivel egyes testi és pszichikai tünetek előidézésére
egyéb állapotok – különösen fáradtság, esetleges betegség – is alkalmasak, illetve egyéb testi jelnek oka lehet
más beavatkozás – így különösen egészségügyi kezelés – is, ezért a  hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagját
mindezekre vonatkozóan nyilatkoztatni kell.
7. A kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltság vizsgálata során a biológiai mintavétel végrehajtása
7. § (1) Kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltság gyanúja esetén
a) ha az  a  6.  § (1)  bekezdés a)  alpontja alapján merül fel, vér- és vizeletminta vételére kell intézkedni
a rendszeresített „A kábítószeres befolyásoltság (élő személynél) megállapítására alkalmas vér- és vizeletvételi
– II. számú – egységdoboz” (a továbbiakban: II. számú egységdoboz);
b) ha az kizárólag a 6. § (1) bekezdés b) vagy c) pontja alapján merül fel, egyszeri vizeletvételre kell intézkedni
a rendszeresített „A kábítószer-fogyasztás (élő személynél) megállapítására alkalmas vizeletvételi – I. számú –
egységdoboz” (a továbbiakban: I. számú egységdoboz)
alkalmazásával.
 (2) Ha nyálminta előszűrésére alkalmas rendszeresített eszköz áll rendelkezésre, a hivatásos állomány vizsgálat alá vont
tagja általi kábítószer-fogyasztás okozta befolyásoltság gyanúja esetén őt nyálminta adására kell kötelezni. Ezen
gyanú hiányában viszont a hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja a minta adására nem kötelezhető.
(3) A biológiai mintavétel alapját képező körülmények észlelését követő lehető legrövidebb időn belül kell végrehajtani
a mintavételezést.
(4) Ha az  I. és II. számú egységdoboz mintavételi eszközöket magába foglaló doboza címkével lezárt, akkor
a  mintavételezésre kizárólag olyan egységdoboz alkalmazható, amely bontatlan. A  mintavételi egységdoboz
felnyitása és alkalmazása csak a  hivatásos állomány mintavétellel érintett tagja, a  hivatásos állomány vizsgálatot
foganatosító tagja, a szolgálati elöljáró és a mintát vevő orvos jelenlétében történhet.
(5) A  minta levételét az  alapellátó orvos végzi. Ha az  alapellátó orvos igénybe vétele akadályba ütközik, mintavétel
érdekében az egészségügyi szolgáltató ügyeletes orvosát kell igénybe venni.
(6) A  vér- és vizeletvétel végrehajtását azzal egy időben az  I. és II. számú egységdobozban erre a  célra elhelyezett
jegyzőkönyvben is dokumentálni kell. A jegyzőkönyvet pontosan és hiánytalanul kell kitölteni, amely során ügyelni
kell arra, hogy az  időpontokra vonatkozó adatok 24 órás időbeosztás szerint kerüljenek rögzítésre. A  kábítószerfogyasztás okozta befolyásoltság bizonyíthatósága érdekében kiemelt figyelmet kell fordítani a  mintavételkor
fennálló klinikai tünetek orvos általi jegyzőkönyveztetésére is.
(7) Ha vizelet előszűrésére alkalmas rendszeresített eszköz áll rendelkezésre, el kell végezni a  vizeletminta előszűrő
vizsgálatát.
(8) A hivatásos állomány vizsgálat alá vont tagja a vizeletminta adását megelőzően nagy mennyiségű folyadékot nem
fogyaszthat.
(9) A mintavételezés után a minta hőmérsékletét, színét és kémhatását – az egységdoboz részét képező kémhatásmérő
tesztcsíkkal – a vételezés helyén ellenőrizni kell.
(10) A  vizeletminta adását a  hivatásos állomány vizsgálatot foganatosító – a  hivatásos állomány mintavétellel érintett
tagjával azonos nemű – tagjának az emberi méltóságot nem sértő módon figyelemmel kell kísérnie, amit úgy kell
végrehajtania, hogy a mintahamisítás lehetősége kizárható legyen.
8. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
173/2011. (VIII. 18.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának a) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter és a fenntartó javaslatára, a Debreceni Református Hittudományi
Egyetemen dr. Fekete Károly egyetemi tanárt 2011. augusztus 1-jétől 2014. július 31-éig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával. Budapest, 2011. július 14.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
166/2009. (XII. 9.) FVM rendelete a telekalakítási engedélyezési eljárás igazgatási szolgáltatási díjáról.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. §-ának (5) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el: 1. § (1) A telekalakítás engedélyezésére irányuló első fokú eljárás során érintett ingatlanonként 14 000 forint összegű
igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni.
(2) Az engedélyezési eljárásban érintett ingatlanként: a) telekegyesítés, telekhatár-rendezés esetén a kiinduló állapot szerinti földrészletek számát,
b) telekfelosztás, telekcsoport újraosztása esetén a kialakuló földrészletek számát
kell figyelembe venni. (3) A telekalakítási engedélyezési eljárásban hozott döntés ellen benyújtott fellebbezés díja 30 000 forint.
2. § (1) A díjat annak kell megfizetnie, aki a telekalakítási engedélyezési eljárás lefolytatását kéri.
(2) A telekalakítási engedély jogerőre emelkedését követően a telek adataiban, továbbá a bejegyzett jogok és feljegyzett
tények vonatkozásában a telekalakítással bekövetkező változásnak az ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetésére
irányuló eljárás igazgatási szolgáltatási díját és megfizetésének módját külön jogszabály határozza meg.
3. § (1) A díjfizetési kötelezettség kizárólag a kérelem előterjesztésével egyidejűleg a körzeti földhivatal pénztárába történő
készpénzbefizetéssel vagy a megyei, fővárosi földhivatalnak (a továbbiakban együtt: megyei földhivatal)
a mellékletben meghatározott előirányzat-felhasználási keretszámlája javára történő készpénz-átutalási vagy átutalási
megbízással teljesíthető. A díjnak a megyei földhivatal előirányzat-felhasználási keret számlája javára történő
készpénz-átutalási megbízással vagy átutalási megbízással történő megfizetése esetén a kérelem előterjesztésekor
mellékelni kell a díj megfizetését igazoló okiratot vagy annak másolatát.
(2) A díj megfizetésének elmulasztása esetén a kérelmező a hiánypótlási felhívás kézhezvételétől számított
10 munkanapon belül köteles a díj megfizetését igazolni.
4. § (1) Ha a kérelem és a befizetést igazoló okiratok alapján megállapítható, hogy az ügyfél az e rendeletben meghatározott
mértéket meghaladó összegű díjat fizetett, a többletet vissza kell téríteni. A visszatérítést hivatalból a többletbefizetés
megállapítását követően haladéktalanul, de legfeljebb 5 munkanapon belül, amennyiben pedig a többletbefizetést
a kérelmező jelzi a földhivatalnak, a visszatérítésre vonatkozó kérelem beérkezését követően haladéktalanul, de
legfeljebb 5 munkanapon belül kell elrendelni, és a visszatérítés teljesítése iránt a visszatérítés elrendelését követő
22 munkanapon belül intézkedni kell. (2) A jogorvoslati eljárásban megfizetett díjat az ügyfélnek vissza kell téríteni, ha a közigazgatási hatóság vagy a bíróság
által felülvizsgált döntés az ügyfél hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult. A visszatérítést
5 munkanapon belül hivatalból kell elrendelni, és annak teljesítéséről 22 munkanapon belül intézkedni kell.
(3) Ha megfizetett igazgatási szolgáltatási díj – részleges vagy teljes – visszatérítése válik szükségessé, a földhivatal
a vonatkozó bizonylatot megküldi az ügyfélnek és egyidejűleg felhívja annak a bankszámlaszámnak a megadására,
melyre az ügyfél a visszatérítést kéri. Ha az ügyfél bankszámlaszámot nem ad meg, a visszatérítés készpénz-átutalási
megbízással történik. 5. § E rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba, és a hatálybalépését követően megindult közigazgatási
ügyekben, valamint a megismételt eljárásokban kell alkalmazni. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1594/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata az „M70 autóút Letenye–Tornyiszentmiklós közötti szakasz 2×2 sávra történő bővítése” című projekt megvalósításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerint az  „M70 autóút Letenye–Tornyiszentmiklós közötti szakasz 2×2 sávra történő
bővítése” című, az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből (a  továbbiakban: CEF) finanszírozni tervezett projekt
(a  továbbiakban: projekt) műszaki tartalma azon részének az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program
forrásai terhére történő megvalósításával, amelynek a  CEF forrásai terhére történő megvalósítását az  Európai
Bizottság nem támogatta,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  projekt 1.  pont szerinti, a  CEF-ből nem
finanszírozható műszaki tartalmának az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program éves fejlesztési keretének
megállapításáról szóló 1247/2016. (V. 18.) Korm. határozatban (a  továbbiakban: éves fejlesztési keret) kiemelt
projektként történő szerepeltetésére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az éves fejlesztési keret soron következő módosítása alkalmával haladéktalanul
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program terhére
finanszírozandó forrás rendelkezésre állásáig a  projekt megvalósításához szükséges forrást biztosítsa
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 60. Európai uniós fejlesztési programok alcím,
1. Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) projektek jogcímcsoport terhére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
90/2007. (XI. 17.) GKM rendelete a fontos és bizalmas munkakörökről, valamint a biztonsági ellenőrzés szintjének megállapításáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény 78. § (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 37. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 177/2007. (VII. 1.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró polgári
nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya
a) a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumban
(a továbbiakban: minisztérium), valamint
b) a gazdasági és közlekedési miniszter irányítása, il
letve felügyelete alá tartozó kormányhivatalokban és központi hivatalokban fontos és bizalmas munkakörben foglalkoztatott személyekre
terjed ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szerveknél fontos és bizalmas munkakörnek minősülő munkaköröket
a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV.
törvény 2. számú mellékletében felsoroltakon kívül e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) Hatályát veszti a fontos és bizalmas munkakörökről,
valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről szóló 19/2003.
(IV. 9.) GKM rendelet, a fontos és bizalmas munkakörökről, valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről szóló
14/2003. (XI. 11.) IHM rendelet. Ez a bekezdés a rendelet
hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
7/2008. (I. 23.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országgyűlés országos népszavazás elrendeléséről szóló határozata ellen benyújtott kifogások tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság az Országgyűlés 111/2007.
(XII. 19.) OGY határozatát helybenhagyja.
2. Az Alkotmánybíróság az Országgyűlés 111/2007.
(XII. 19.) OGY határozata ellen benyújtott, a népszavazási
kérdés ellen irányuló kifogásokat, valamint a határidőn túl
előterjesztett kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 474/2007. (XII. 5.) határozata ellen benyújtott kifogásokat visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. Az Országgyűlés 111/2007. (XII. 19.) OGY határozatával (a továbbiakban: OGY határozat) úgy döntött,
hogy elrendeli az országos ügydöntő népszavazást a következő kérdésben:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az államilag támogatott felsőfokú tanulmányokat folytató hallgatóknak ne kelljen
képzési hozzájárulást fizetniük?”
A határozat a Magyar Közlöny 2007. évi 178. számában, 2007. december 19-i dátummal jelent meg.
A határozat ellen több magánszemély nyújtott be kifogást.
A kifogások egy részét az Országos Választási Bizottsághoz nyújtották be. Ezeket 2007. december 20-án,
21-én, 27-én 16 óra előtt, valamint december 28-án terjesztették elő.
Van olyan, december 17-én keltezett kifogás is, amelyet
a Legfelsőbb Bírósághoz nyújtottak be, és azt a Legfelsőbb Bíróság továbbította 2008. január 3-án az Országos
Választási Bizottsághoz.
Más kifogásokat közvetlenül az Alkotmánybírósághoz
2007. december 17-én, december 21-én, december 27-én
16 óra előtt nyújtottak be.
A kifogásokat a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §-ának (2) bekezdésében meghatározott, a határozat közzétételétől számított
nyolc napon belül lehetett előterjeszteni.
A Ve. 4. § (3) bekezdése szerint az e törvényben meghatározott határidők jogvesztők, azok – ha a törvény másképpen nem rendelkezik – a határidő utolsó napján 16 órakor
járnak le.
A (4) bekezdés szerint a napokban megállapított határidőket a naptári napok szerint kell számítani.
A kifogás benyújtására nyitva álló határidő a határidő
utolsó napján, 2007. december 27-én 16 órakor járt le. Az
Alkotmánybíróság az ügyet a Ve. 130. §-a (3) bekezdésének megfelelően soron kívül bírálta el.
2. A kifogások tartalma az alábbiak szerint foglalható
össze:
2.1. Egyes kifogások szerint a fenti kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani. Ezek közül több kifogás
hivatkozott arra, hogy a népszavazás kezdeményezésére
vonatkozó politikai alapjog csak természetes személyeket
illet meg, pártokat nem. Álláspontjuk szerint mivel a kezdeményezők az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítésére irányuló eljárásban és azt követően politikai pártok képviseletében jártak el, nem lehet népszavazást elrendelni. Hivatkoztak arra is, hogy a kezdeményezők az eljárás során nem bizonyították, hogy jogosultak voltak a pártok képviseletére.
Az egyik kifogás szerint a kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének, mert az abban használt fogalmak „pontatlanok, nem fedik a tényleges, objektív valóságot”, ezért a kérdés félrevezető a választópolgárok
számára.
Több kifogás arra hivatkozott, hogy az Országgyűlés a
határozat meghozatalánál nem vette figyelembe a
27/2007. (V. 17.) AB határozatban foglaltakat, amelyben
az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapított meg. Álláspontjuk szerint a
mulasztás teljes körű pótlásáig a kérdésben nincs helye
népszavazás tartásának. Egy másik kifogás szerint pedig
az képezi az elrendelés akadályát, hogy nem állapítható
meg, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazás
mikortól kötelezi az Országgyűlést.
Hivatkoztak arra is, hogy a fenti kérdésben nemcsak az
Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés f) pontja, hanem az Alkotmány 28/B. §-a is kizárja a népszavazást: a kormányprogram egészéről az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés
f) pontja, részeiről az Alkotmány 28/B. §-a tiltja a népszavazást; a kormányprogram egyes részleteit illetően az Országgyűlésnek nincs döntési jogköre, következésképpen a
kormányprogram egyes elemei sem lehetnek a népszavazás tárgyai.
2.2. Más kifogások szerint az Országgyűlés népszavazást elrendelő határozata nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 14. § (2) bekezdése,
valamint a Ve. 29/B. § (2) és (3) bekezdései szerinti tartalmi követelményeknek.
Eszerint az nem tartalmazza az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) döntést megalapozó határozatainak a megjelölését, a jogorvoslati eljárások eredményére történő utalást, a jogerő napját, az OGY határozattal
szembeni jogorvoslati lehetőségeket, a választópolgári
kezdeményezés számszerűsítését, a népszavazás költségvetésére és annak részelemeire valamint fedezetére való
utalást, a megállapított tényállást, az elfogadott és mellőzött bizonyítékok megjelölését, és a döntés alapját képező
jogszabályhelyeket. A kifogást tevő értelmezésében e hiá
nyosságok önmagukban is az OGY határozat megsemmisítésére kell vezessenek.
Előadták azt is, hogy mivel az Országgyűlés külön határozott a kórházi napidíj, vizitdíj és a képzési hozzájárulás
eltörlésére irányuló népszavazások elrendeléséről, ezért
nincs formai akadálya annak, hogy e népszavazások különböző napokra kerüljenek kitűzésre. Ez viszont indokolatlanul növelné a népszavazás költségeit.
A kifogások – az országgyűlési határozat törvényellenességének indokaként – hivatkoztak arra is,
hogy az Országgyűlésnek az elrendeléskor nem volt hivatalos tudomása az aláírásokat hitelesítő OVB határozat
jogerőre emelkedéséről, az OVB J/4646. számú jelentése
ugyanis nem tartalmazza, hogy az a Legfelsőbb Bíróság
melyik határozatával emelkedett jogerőre.
2.3. Több kifogás az aláírások hitelesítése során történő törvénysértésekre alapozva kéri az országgyűlési határozat megsemmisítését. Álláspontjuk szerint az OVB nem
vizsgálta, hogy az aláírásgyűjtés során volt-e visszaélés,
továbbá nem állapította meg számszerűen, hogy hány aláírás hitelesíthető, így az Országgyűlés nem volt olyan
helyzetben, hogy a népszavazási kezdeményezésről döntsön. E kifogások egyike szerint a Ve. 119. § (1) bekezdésében foglalt „statisztikai és matematikai módszerek” szabályait nem állapítják meg jogszabályok, ezáltal sérül az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből levezethető jogbiztonság
követelménye, sérti továbbá a Ve. 3. § a) és d) pontjaiban
rögzített alapelveket, hogy e módszereket a választópolgárok és a döntésre jogosult országgyűlési képviselők nem
ismerhették meg.
2.4. A kifogások egy része – jogi érvek részletes kifejtése nélkül – azt állítja, hogy a kérdés igazságtalan és célszerűtlen, így abban nem tartható népszavazás.
2.5. Van olyan kifogás is, amelyben kérték, hogy az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat
(a továbbiakban: Ügyrend, ABH 2003, 2065.) 30. §-ában
foglaltak alapján az előtte folyó eljárást függessze fel.
3. A jelen ügy előzményéhez tartozik, hogy az OVB a
154/2007. (VI. 25.) OVB határozatban megállapította: a
képzési hozzájárulásra vonatkozó kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív a hatályos törvényi rendelkezésekben meghatározott formai, valamint a feltett kérdésre vonatkozó tartalmi – alkotmányossági és törvényességi – követelményeknek megfelel, ezért az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítette.
Az OVB-nek a népszavazást kezdeményező aláírásgyűjtő íven szereplő kérdést hitelesítő döntését magában
foglaló határozata ellen számos kifogást nyújtottak be. A
benyújtott kifogások részben arra hivatkoztak, hogy a kér
dések hitelesítését az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdése
alapján meg kellett volna tagadni, részben pedig azt állították, hogy az Alkotmánybíróság gyakorlatában a népszavazási kérdésekkel szemben támasztott más alkotmányi és
törvényi követelmények a jelen kérdés hitelesítésének
akadályát képeznék. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatát helybenhagyta [60/2007. (X. 17.) AB határozat,
ABK 2007. október, 930.].
4. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat az Ügyrend
28. § (1) bekezdése alapján egyesítette, és egy eljárásban
bírálta el.
II. A kifogások elbírálásánál figyelembe vett jogszabályok: 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„2. § (...)
(2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé,
amely a népszuverenitást választott képviselői útján, valamint közvetlenül gyakorolja. (...)
28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. (...)
28/C. § (...)
(2) Országos népszavazást kell tartani legalább 200 000
választópolgár kezdeményezésére.
(3) Ha az országos népszavazást el kell rendelni, az
eredményes népszavazás alapján hozott döntés az Országgyűlésre kötelező.”
2. A Ve. érintett rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az alá
írásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint
kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
Az Országos Választási Bizottság a kifogás benyújtásáról
haladéktalanul tájékoztatja az Országgyűlés elnökét, a
népszavazást elrendelő határozat elleni kifogásról a köztársasági elnököt is.
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja
vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
3. Az Nsztv. érintett rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tar
tani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény
ben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül
eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárás
ról szóló törvényben foglalt követelményeknek. (...)
13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy
kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. (2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.
14. § (1) A népszavazás elrendelésére irányuló kezdeményezésről a 6. § szerinti bejelentést követően
a) kötelező népszavazás esetén 15,
b) fakultatív népszavazás esetén 30
napon belül kell dönteni.
(2) Az Országgyűlésnek a népszavazás elrendeléséről
szóló határozata tartalmazza, hogy a népszavazás ügydöntő vagy véleménynyilvánító, a népszavazásra bocsátott
konkrét kérdést, továbbá rendelkezik a népszavazás költségvetéséről.”
4. A vizsgált OGY határozat szövege szerint:
„Az Országgyűlés az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény rendelkezései szerint megtárgyalta a Fidesz Magyar Polgári Szövetség nevében dr. Orbán Viktor és a Kereszténydemokrata
Néppárt nevében dr. Semjén Zsolt által benyújtott országos népszavazási kezdeményezést, és arról a 2007. december 17-i ülésén a következők szerint döntött:
Az Országgyűlés az »Egyetért-e Ön azzal, hogy az államilag támogatott felsőfokú tanulmányokat folytató hallgatóknak ne kelljen képzési hozzájárulást fizetniük?« kérdésben az országos ügydöntő népszavazást elrendeli.
Az országos ügydöntő népszavazás költségvetésére – az
egy naptári napon szavazásra bocsátott kérdések számától
függetlenül – 4470,00 millió forint fordítható.”
III. Valamennyi kifogás megalapozatlan. A kifogások két nagy csoportra oszthatók: az egyik csoportba tartozó kifogások az OGY határozat törvényességi
vizsgálatára irányulnak, a másik csoportba tartozók pedig
más érveket hoznak fel.
1. Az Alkotmánybíróság elsőként azzal a kérdéssel
foglalkozott, hogy a jelen eljárásban, a népszavazási kezdeményezésnek ebben a szakaszában, a kérdést érintő kifogások elbírálásánál hogyan kell eljárnia.
Ennek során alapul vette egy másik, alkotmányjogi
szempontból hasonló ügyben hozott, kötelezően elrendelendő népszavazást elrendelő országgyűlési határozattal
kapcsolatban, a 33/2004. (IX. 28.) AB határozatban (ABH
2004, 457., a továbbiakban: Abh.), kifejtetteket.
Ebben az ügyben született első alkalommal döntés
olyan kifogásról, amelyet már a hitelesítést elrendelő OVB
határozat ellen benyújtott kifogások alapján hozott alkotmánybírósági határozat ismeretében, az eredményes aláírásgyűjtés után, a népszavazás elrendelését követően
nyújtottak be.
Az említett ügyben a kifogások egyebek között a népszavazásra feltett kérdés időszerűségét, ezzel kapcsolatban értelmezhetőségét vitatták.
Az Alkotmánybíróság az Abh.-val lezárt ügyben a népszavazás, a népszavazási eljárás jellegzetességeiből indult
ki és – az adott ügyben felmerült egyértelműségi kifogással kapcsolatban – megállapította: az alkotmánybírósági
vizsgálat minden esetben arra irányul, hogy az OVB, illetve az Országgyűlés határozata megfelel-e az Alkotmánynak és a vonatkozó jogszabályoknak. Ennek során alapvető szempont az, hogy az Országgyűlésnek végrehajtó, a
népszuverenitás érvényre juttatását szolgáló szerepe van a
kötelezően elrendelendő népszavazással kapcsolatban a
folyamatnak abban a szakaszában, amikor már a népszavazás elrendeléséről kell dönteni.
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben is azt állapította
meg, hogy a népszavazásra bocsátandó kérdés alkotmányossága, törvényessége az OVB által vizsgálandó és
vizsgálható a hitelesítési eljárásban, az Alkotmány és az
Nsztv. szabályai szerint.
Az OVB döntését követően – a törvényben meghatározott, jogvesztő határidő alatt – bárki számára nyitva áll a
lehetőség, hogy a kérdéssel kapcsolatban alkotmányossági
és törvényességi aggályait kifejtse, jogorvoslati eljárást
kezdeményezzen.
A kezdeményezésben foglalt kérdés megengedhetőségét – törvényességét és alkotmányszerűségét – illetően az
Alkotmánybíróság foglal állást, mindenkire kötelezően,
erre irányuló kifogás alapján.
Az Alkotmánybíróság döntése a kérdés hitelesítéséről
állást foglaló OVB határozatot illetően szükségképpen a
döntés meghozatalakor fennálló helyzethez igazodik. Az
Alkotmánybíróság azt vizsgálhatja a hitelesítés tárgyában
hozott OVB határozat ellen benyújtott kifogás alapján,
hogy az OVB döntése a hitelesítésről az Alkotmánynak és
a figyelembe veendő más törvénynek, az Nsztv.-nek megfelel-e.
Az Alkotmánybíróság jogosultságainak értelmezésével
kapcsolatban – most már a népszavazást elrendelő határozat ellen benyújtható kifogásokról szóló döntése kereteit
illetően, állampolgárok által kezdeményezett népszavazás
esetében – jelentősége van annak, hogy az OVB-nek a kérdést hitelesítő döntését lényegében bárki kifogással támadhatja meg az Alkotmánybíróság előtt. Ez más megfogalmazásban azt jelenti, hogy ilyen esetben a kérdésre irányuló, de a nyitva álló jogvesztő határidő után előterjesztett, újabb kifogások – elkésettség miatt – nem vizsgálhatók érdemben.
Ennek a megállapításnak hatással kell lennie az elrendelésről szóló országgyűlési határozat ellen benyújtott
kifogások elbírálásával kapcsolatos alkotmánybírósági
hatáskör értelmezésére is, a jelen esetben kötelezően elrendelendő népszavazással összefüggésben. A kifogások tartalma az, amelynek alapján azokat minősíteni lehet ilyenkor aszerint, hogy azok változatlanul a hitelesítés ellen irányulnak-e vagy az elrendelés alkotmányszerűségét, törvényességét vitatják. Kötelezően elrendelendő népszavazási kezdeményezésnél az olyan kifogásokat, amelyeket tartalmuk szerint a hitelesítés szakaszában lehetett volna előterjeszteni, az Alkotmánybíróságnak vissza kell utasítania, az országgyűlési határozatot helyben kell hagynia a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján.
Ezzel azonosan foglalt állást az Alkotmánybíróság a
40/2004. (X. 27.) AB határozatban (ABH 2004, 512.).
A népszavazás elrendelését vagy a kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelésének elutasítását követően
benyújtott azokról a kifogásokról, amelyek nem az állampolgárok által kezdeményezett népszavazási kérdésre vonatkoznak, hanem más érveket hoznak fel az Országgyűlés
határozata ellen, az Alkotmánybíróság dönt érdemi, tartalmi vizsgálat alapján. Esetről esetre foglal állást az Országgyűlés elrendelő vagy elrendelést elutasító döntéséről, a
kifogásokban foglalt tartalomhoz kötötten, a kifogás érveinek vizsgálata alapján.
Ebből az következik, hogy a népszavazási kérdéssel
kapcsolatban – a népszavazás kötelező elrendelését
követően benyújtható kifogások alapján – nem vizsgálható érdemben olyan kifogás, amelyet a hitelesítés után
is elvben már előterjeszthettek volna, és ez független attól, hogy a kérdést magában foglaló aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya hitelesítéséről szóló OVB döntést kifogással az Alkotmánybíróság előtt annak idején megtámadták-e.
Az ilyen kifogások a tartalmuk szerint változatlanul a
kérdés népszavazásra bocsáthatóságát illetően fogalmaznak meg alkotmányossági vagy törvényességi kétségeket
– márpedig ezeket a kifogásokat a hitelesítésről szóló
OVB döntést követően lehet csak előterjeszteni, meghatá
rozott, jogvesztő határidő alatt, az eljárás jelen szakaszában már nem. Ebben az eljárásban – ha nem merül fel új
körülmény – már csak az OGY határozat törvényessége
vizsgálható.
2. Minthogy a kifogások egy része szerint az Országgyűlés népszavazást elrendelő határozata nem felel meg az
Nsztv. 14. § (2) bekezdése, valamint a Ve. 29/B. § (2) és
(3) bekezdései szerinti tartalmi követelményeknek, mert
nem tartalmazza a döntést megalapozó OVB határozatok
megjelölését, a jogorvoslati eljárások eredményére történő
utalást, a jogerő napját, az OGY határozattal szembeni jogorvoslati lehetőségeket, a választópolgári kezdeményezés
számszerűsítését, a népszavazás költségvetésére való utalást, a megállapított tényállást, az elfogadott és mellőzött
bizonyítékok megjelölését, és a döntés alapját képező jogszabályhelyeket, az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kellett e kifogások elbírálásakor az elrendelésig tartó eljárást,
a kifogásokban foglaltak szempontjából.
Az Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (2) bekezdésében
meghatározott hatáskörében nem az OVB, hanem az Országgyűlés határozatát vizsgálja, esetlegesen az Országgyűlést utasíthatja új eljárásra. Ebből következően az Alkotmánybíróság e döntés-felülvizsgálati jogköre alapján
abban a kérdésben dönthet, hogy az Országgyűlés határozata tartalmazza-e az Nsztv. 14. § (2) bekezdése szerinti
kötelező tartalmi elemeket, és hogy 1. az Országgyűlés helyesen állapította-e meg, hogy a népszavazás ügydöntő
vagy véleménynyilvánító-e; 2. a kérdés megegyezik-e az
aláírásgyűjtő íven szereplő kérdéssel; 3. az Országgyűlés
megfelelően rendelkezett-e a népszavazás költségvetéséről. Az Alkotmánybíróság vizsgálhatja továbbá az Országgyűlés konkrét döntéshozatali eljárásának a törvényességét. Az Alkotmánybíróság – megfelelő kifogás
alapján – a Ve. 130. § (2) bekezdésében biztosított hatáskörében eljárva arról határozhat tehát, hogy az Országgyűlés eljárása és maga a meghozott határozat – a fenti szempontok alapján – törvényes-e. Így például azt vizsgálhatja,
hogy időben döntött-e az Országgyűlés, vagy történt-e az
OGY határozat megítélését befolyásoló eljárási szabálysértés.
A Ve. 29/B. § (1) bekezdése szerint a választási bizottság határozattal dönt. A határozatot – meghozatala napján – írásba kell foglalni. A (2) bekezdés kimondja, hogy a
határozatnak tartalmaznia kell
a) a választási bizottság megnevezését, a határozat számát,
b) a kérelmező nevét és lakóhelyét (székhelyét),
c) az ügy tárgyának megjelölését,
d) a rendelkező részben a választási bizottság döntését,
a fellebbezés (bírósági felülvizsgálat iránti kérelem) lehetőségéről való tájékoztatást,
e) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat, a kérelmező által
megjelölt, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait,
valamint azokat a jogszabályhelyeket, amelyek alapján a
választási bizottság a határozatot hozta.
A (3) bekezdés szerint, ha a határozatban név-, számvagy más elírás van, a választási bizottság a hibát kérelemre vagy hivatalból kijavíthatja. A számítási hibát tartalmazó határozat kijavítására csak akkor kerülhet sor, ha a számítási hiba kijavítása nem hat ki az ügy érdemére.
A Ve. 116. §-a szerint „Az I–X. fejezet, valamint a 89. §,
a 99/O. § rendelkezéseit az országos népszavazáson a jelen
fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.”
A Ve. 124. §-a sorolja fel azokat a szerveket, amelyek
a népszavazáson mint választási bizottságok működnek.
Ez a felsorolás az Országgyűlést nem tartalmazza. Ezért
az Országgyűlés népszavazást elrendelő határozatának
tartalmára nem a Ve. 29/B. §-át kell alkalmazni, hanem az
Nsztv. 14. § (2) bekezdését.
Az Nsztv. 14. § (2) bekezdése szerint az Országgyűlésnek a népszavazás elrendeléséről szóló határozata
tartalmazza, hogy a népszavazás ügydöntő vagy véleménynyilvánító, a népszavazásra bocsátott konkrét kérdést, továbbá rendelkezik a népszavazás költségvetéséről.
Az Nsztv. nem tartalmaz szabályozást arról, hogy a népszavazás költségvetéséről – így a költségvetés részelemeiről valamint az előirányzott összeg forrásáról – miként kell
rendelkezni; továbbá arról, hogy ha több kérdésben egyidőben hitelesítették az összegyűjtött aláírásokat, akkor
külön-külön kell-e határozni a népszavazás elrendeléséről,
vagy egyetlen határozatban.
Az Alkotmánybíróság a fentiekre tekintettel megállapítja, hogy az Országgyűlés a határozatban helyesen állapította meg, hogy a népszavazás ügydöntő; a kérdés megegyezik az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdéssel; az Országgyűlés az Nsztv.-nek megfelelően rendelkezett a népszavazás költségvetéséről, amikor arról döntött, hogy az
országos ügydöntő népszavazás költségvetésére – az egy
naptári napon szavazásra bocsátott kérdések számától függetlenül – 4470,00 millió forint fordítható.
Megállapítható, hogy az Országgyűlés 111/2007.
(XII. 19.) OGY határozata az Nsztv. 14. § (2) bekezdése
szerinti követelményeknek eleget tesz, és nem sérti a Ve.
29/B. § (2) és (3) bekezdéseit sem.
3. A jelen ügyben azt lehetett megállapítani, hogy a kifogások egy része – részben már elbírált, részben új, de
olyan érvek alapján, amelyeket a hitelesítésről szóló döntést követően is előterjeszthettek volna – változatlanul a
népszavazási kérdés ellen irányul.
Ezért azokat a kifogásokat, amelyek szerint a fenti
kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani
– mert a népszavazás kezdeményezésére vonatkozó politikai alapjog csak természetes személyeket illet meg,
pártokat nem; továbbá azt a kifogást, amely szerint nem
lehet népszavazást elrendelni, mert a kezdeményezők az
eljárás során nem bizonyították, hogy jogosultak voltak
a pártok képviseletére; valamint azt a kifogást, amely
szerint a kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének, mert az abban használt fogalmak „pontatlanok, nem fedik a tényleges, objektív valóságot”, ezért
a kérdés félrevezető a választópolgárok számára; illetve
azt a kifogást, amely szerint a 27/2007. (V. 17.) AB határozatban foglaltakat is figyelembe kell venni a népszavazás megengedhetőségéről szóló döntésnél, továbbá
azt a kifogást, amely szerint a kérdést az Alkotmány
28/B. §-ára tekintettel nem lehet népszavazásra bocsátani –, már elő lehetett volna terjeszteni a kérdés hitelesítéséről szóló OVB határozat ellen, bárki által benyújtható kifogásokban.
A népszavazási kezdeményezés és eljárás ezen szakaszában azonban ezek a kifogások már nem vizsgálhatók,
az Alkotmánybíróság ezért ezeket a kifogásokat a fentiek
alapján visszautasította.
4. Azzal a kifogással kapcsolatban, amely az országgyűlési határozat törvényellenességének indokaként állította, hogy az Országgyűlésnek az elrendeléskor nem volt
hivatalos tudomása az aláírásokat hitelesítő OVB határozat jogerőre emelkedéséről, az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Nsztv. és Ve. szabályai nem biztosítanak
önálló jogorvoslatot az OVB ama nem érdemi döntése ellen, amely a határozata jogerejének megállapításáról szól,
márpedig a kifogás a tartalma szerint ennek a döntésnek a
jogszerűségét vitatja.
Az Országgyűlés népszavazást elrendelő határozata ellen irányuló ez a kifogás ezért nem alkalmas arra, hogy az
Alkotmánybíróság az Országgyűlés határozatát a kifogásban állított okból megsemmisítse, és az Országgyűlést új
eljárásra utasítsa.
5. Azokkal az állításokkal kapcsolatban, hogy az aláírások hitelesítése során számos törvénysértés történt, és a
vizsgált OGY határozatot ebből az okból kell megsemmisíteni, az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az aláírások hitelesítésével összefüggésben – az ilyen tartalmú
OVB határozat, jelen esetben a 474/2007. (XII. 5.) határozat ellen – jogszabálysértésre hivatkozva felülvizsgálat
iránti kérelmet lehet benyújtani az OVB-nél, a Ve. 82. §
(1) és (2) bekezdése, valamint a Ve. 83. §-a (2) bekezdése
alapján, a megadott határidőn belül.
A népszavazás elrendeléséről szóló határozat ellen benyújtható kifogásokban előterjesztett ilyen kérelmeket
ezért az Alkotmánybíróság visszautasította.
6. Az Alkotmánybírósághoz az egyik kifogás a kifogás
előterjesztésére nyitva álló határidő – december 27-e,
16 óra – után, december 28-án érkezett.
Az Alkotmánybíróság ezt a kifogást ezért – a Ve. 77. §
(5) bekezdése alapján – érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
7. A népszavazási kezdeményezések alkotmányjogi
vonatkozásai vizsgálhatók az Alkotmánybíróság által, az
Alkotmány és az Nsztv. valamint a Ve. szabályai szerint,
más – ezek között az az állítás, hogy a népszavazásra feltett kérdés igazságtalan és célszerűtlen – nem.
8. A népszavazást elrendelő határozat ellen benyújtott
kifogások elbírálására irányuló eljárás felfüggesztésére
sem az Nsztv., sem a Ve. nem ad lehetőséget; felfüggesztés
kéréséhez való jogot pedig – szemben egyes más állami
szervek eljárására vonatkozó szabályozással – sem az
Abtv., sem az Ügyrend nem biztosít az eljárást kezdeményező személyeknek. Ilyen rendelkezések hiányában az
eljárás felfüggesztésének nincs helye.
Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az OGY
határozatát helybenhagyta.
9. Az Alkotmánybíróság – tekintettel az Országgyűlés
határozatának Magyar Közlönyben való megjelenésére –
elrendelte e határozatának a Magyar Közlönyben való
közzétételét.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
144/2012. (VI. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, valamint a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar tudomány és művészet, valamint a magyar oktatás és művelődés fellendítése terén szerzett kimagasló
érdemeik elismeréseként
Bor Zsolt Széchenyi-díjas fizikus, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, egyetemi tanár részére,
Jelenits István Széchenyi-díjas teológus, író részére,
Kocsis Zoltán kétszeres Kossuth-díjas zongoraművész, karmester, zeneszerző, Kiváló Művész, a Nemzeti Filharmonikus
Zenekar főzeneigazgatója részére,
Marton Éva Kossuth-díjas operaénekes, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem tanszékvezető egyetemi tanára részére,
Vizi E. Szilveszter Széchenyi-nagydíjas orvos, kutatóprofesszor, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja részére a
MAGYAR CORVIN-LÁNC kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. május 29.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
35/2016. (VIII. 31.) NFM rendelete a nemzeti fejlesztési miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 90.  § a) és f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 6., 11. és 13. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. §
16. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Az 1. melléklet tartalmazza a nemzeti fejlesztési miniszter ágazatába tartozó szakképesítések felsorolását, amelyek
szakmai és vizsgakövetelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A  3.  melléklet tartalmazza az  egyes szakmacsoportok tekintetében a  szakképzés megkezdéséhez szükséges
bemeneti kompetenciák felsorolását.
(3) A 4. melléklet tartalmazza az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendeletben [a továbbiakban:
37/2003. (XII. 27.) OM rendelet], az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos
Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendeletben [a továbbiakban:
1/2006. (II. 17.) OM rendelet], az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának
eljárásrendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet] és
az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012.
(VII. 6.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet] szereplő szakképesítések tekintetében
megszerzett jogosultságok megfeleltetését.
2. § A 2.  mellékletben kiadásra kerülő egyes szakmai és vizsgakövetelmények 2. Egyéb adatok pontjában feltüntetett
szakmai előképzettségen túl az adott szakképesítés tekintetében szakmai előképzettségnek kell tekinteni
a) a korábban kiadott azonos megnevezésű, állam által elismert szakképesítéseket, szakmunkás képesítéseket,
technikus képesítéseket, valamint b) a  2.  melléklet 2.  pontjában rögzített szakmai előképzettségként nevesített szakképesítéseknek megfelelő
munkakör betöltésére képesítő, jogszabály alapján korábban kiadott képesítéseket is.
3. § Ez a rendelet 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
4. § Az e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő képzéseket a  megkezdésükkor hatályos szakmai és
vizsgakövetelményeket megállapító rendelet alapján kell befejezni.
5. § Hatályát veszti a nemzeti fejlesztési miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről,
valamint egyes, szakmai és vizsgakövetelmények kiadásáról szóló miniszteri rendeletek hatályon kívül helyezéséről
szóló 12/2013. (III. 29.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
120/2006. (HK 23.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §-ában, az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 10. §-ában, a honvédelmi
szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.), valamint az államháztartás hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és az azokat megalapozó
intézkedésekről szóló 2118/2006. (VI. 30.) Korm. határozatban foglaltakra – az alábbi alapító okiratot adom ki:
1.1 A honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében 2007. január 1-jei hatállyal költségvetési szervet alapítok.
2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Honvédelmi Minisztérium Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség.
Rövidített megnevezése: HM FLÜ 3.3 A költségvetési szerv székhelye: 1135 Budapest XIII., Lehel u. 35–37.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. Telephelyei: 1125 Budapest XII., Szilágyi Erzsébet fasor 20.
2381 Táborfalva, Tarcsay út 82. 1101 Budapest X., Salgótarjáni út 18.
1145 Budapest XIV., Jávor u. 9/A. 4.4 5 A költségvetési szerv közvetlen jogelődjei és azok székhelye:
– HM Központi Logisztikai Hivatal Előkészítő Törzs, 1135 Budapest XIII., Lehel u. 35–37.;
– HM Technológiai Hivatal, 1125 Budapest XII., Szilágyi Erzsébet fasor 20.;
– HM Beszerzési és Biztonsági Beruházási Hivatal, 1101 Budapest X., Salgótarjáni út 18.;
– HM Nemzetközi és Rendezvényszervező Hivatal, 1145 Budapest XIV., Jávor u. 9/A;
– MH Összhaderőnemi Logisztikai és Támogató Parancsnokság, 1101 Budapest X., Zách u. 4.
5.6 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) önállóan működő és gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított
végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő
költségvetési szerve; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és
a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési
szerve végzi. 6.7 A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751450 HM (MH) hivatalok és háttérintézmények tevékenysége. 7.8 9 A költségvetési szerv jogi személy, önálló munkaköri jegyzékkel rendelkező szervezet.
1 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
2 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
3 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
4 Módosította: 101/2007. (HK 15.) HM határozat 1–2. pont
5 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
6 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
7 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
8 Módosította: 101/2007. (HK 15.) HM határozat 3. pont
9 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
8.10 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.11 12 A költségvetési szerv feladatait a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében, a védelmi tervezési és
infrastrukturális szakterületért felelős szakállamtitkár irányítása alatt végzi. 10.13 A költségvetési szerv illetékessége: országos.
11.14 15 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
a) a Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása;
b) a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 5–7. §, valamint 16. § és a 29. § alapján beszerzési tevékenység
végzése; c) a 164/2002. (VIII. 2.) Korm. rendelet alapján, a NATO NSIP program keretében a cégek pályázatának vizsgálata és
minősítése, illetőleg a 40/2005. (III. 10.) Korm. rendelet alapján a NATO NSIP keretében megvalósuló beszerzési
tevékenység végzése; d)16 a katonai minőségbiztosítási feladatok végrehajtásáról szóló 10/2005. (IV. 14.) HM rendelet alapján
minőségbiztosítási tevékenység végzése, rendszertanúsítási eljárások lefolytatása. 12.17 18 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
749032 Minőségbiztosítási tevékenység; 749033 Rendszertanúsítás; 842202 Védelmi képességek fenntartása;
842203 Védelmi képességek fejlesztése; 842207 Honvédelmi K+F politika és a hozzá kapcsolódó források igazgatása és szervezése;
842144 Nemzetközi katasztrófavédelemi segítségnyújtás; 842149 M.n.s. tevékenységek nemzetközi fejlesztési együttműködés keretében;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem);
842191 Katonai diplomáciai tevékenység; 842192 Nemzetközi katonai és rendészeti szerepvállalás béketámogató és válságkezelő műveletekben;
721972 Műszaki tudományi alkalmazott kutatás; 721973 Műszaki tudományi kísérleti fejlesztés;
842152 Nemzetközi oktatási együttműködés; 842543 Katasztrófavédelmi helyreállítási tevékenység (kivéve ár- és belvíz esetén).
13.19 20 A költségvetési szerv vezetője, kinevezési rendje:
a) a vezető megnevezése: vezérigazgató; b) a vezérigazgatót a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
10 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
11 Módosította: 101/2007. (HK 15.) HM határozat 4–9. pont
12 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
13 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
14 Módosította: 101/2007. (HK 15.) HM határozat 10. pont
15 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
16 Módosította: 58/2009. (IX. 18.) HM határozat 4. pont
17 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
18 Módosította: 58/2009. (IX. 18.) HM határozat 4. pont
19 Módosította: 59/2008. (HK 10.) HM határozat 1. pont
20 Módosította: 16/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
14.21 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 15.22 A költségvetési szerv vállalkozási tevékenységei arányának felső határa 10% a szerv kiadásaiban.
16.23 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.”
17.24 25 A költségvetési szerv részletes szervezeti és működési rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza.
A Szervezeti és Működési Szabályzatot a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója ezen határozat
hatályba lépését követő 30 napon belül módosítja, és azt jóváhagyásra felterjeszti a honvédelmi miniszterhez.
18.26 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2009. október 1-jétől. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1379/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban állami beruházás második ütemének előkészítésével kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. a Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a  Ludovika Campusban állami beruházás egyes programelemeinek
megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről és a  források biztosításáról szóló 1512/2015. (VII. 23.) Korm.
határozat 1.  pont b)  alpontjában meghatározottakra figyelemmel egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Közszolgálati
Egyetem egységes elhelyezését biztosítva, a  Ludovika Campus állami beruházás (a  továbbiakban: Beruházás)
második üteme keretében a Ludovika Campus területén kerüljön elhelyezésre
a) a hadtudományi és honvédtisztképző speciális bentlakásos képzési központ, amely a  következő funkciók
elhelyezését, illetve ellátását biztosítja:
aa) a Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar alap-, mester- és doktori képzése és oktatása,
ab) a Magyar Honvédség bentlakásos tiszti továbbképzési központja,
ac) a Magyar Honvédség Ludovika Zászlóalj és az azt szolgáló speciális katonai igények,
ad) a Magyar Honvédség vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár ac) ponthoz kapcsolódó
feladatellátása;
b) a katasztrófavédelmi speciális képzési központ, amely a  következő funkciók elhelyezését, illetve ellátását
biztosítja:
ba) katasztrófavédelmi szak és szakirányok tantárgyainak általános oktatása alap-, mester- és doktori
képzés keretében,
bb) szakma-specifikus gyakorlati foglalkozások megtartása, különösen a  katasztrófavédelmi gyakorló
őrs, valamint speciális képzést szimuláló oktatóhelyek, továbbá
bc) igényjogosult hallgatók kollégiumi elhelyezése;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti célok érdekében az  egyéb felszabaduló ingatlanok kapacitásainak
figyelembevételével gondoskodni kell a hadtudományi és honvédtisztképző speciális bentlakásos képzési központ,
valamint a  katasztrófavédelmi speciális képzési központ megvalósításáról a  Beruházás második üteme keretében
a következő funkciók biztosításával:
a) a hadtudományi és honvédtisztképző speciális bentlakásos képzési központ:
aa) 700 fős kollégium,
ab) 66 speciális terem,
ac) 52 tanterem,
ad) 454 fő irodai elhelyezése (oktatók-kutatók, Ludovika Zászlóalj, funkcionális),
ae) 500 ezer kötetes könyvtár,
af ) speciális és egyéb termek (minősített, katonai, egészségügyi, nemzetbiztonsági),
ag) alakulótér;
b) a katasztrófavédelmi speciális képzési központ:
ba) 220 fős kollégium,
bb) gyakorló őrs és speciális tantermek,
bc) 60 fő irodai elhelyezése,
bd) speciális és egyéb termek;
3. felhívja az  egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy az  1. és a  2.  pontban foglaltak
alapján nyújtson be előterjesztést a  Kormány részére a  hadtudományi és honvédtisztképző speciális bentlakásos
képzési központnak, valamint a  katasztrófavédelmi speciális képzési központnak a  Beruházás második ütemében
történő megvalósítását szolgáló beruházás részletes programjáról, ütemezéséről és forrásigényéről;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2016. szeptember 30.
4. a Beruházás második ütemének részét képező 1. és 2. pont szerint programelemek megvalósítása érdekében
a) egyetért azzal, hogy szükséges biztosítani a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem egységes elhelyezéséhez
a Ludovika Campus területe vonatkozásában az egységes tulajdoni jogállást, vagyonkezelést és használatot
biztosító feltételeket a 2. pont szerinti területigény figyelembevételével;
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon
a  Beruházás helyszínéül szolgáló valamennyi érintett ingatlan vonatkozásában az  egységes tulajdoni és
használói jogviszonyok, valamint a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem egységes vagyonkezelői jogállása
biztosításához szükséges intézkedések megtételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
73/2012. (X. 18.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján, a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. §
(2) bekezdés b) pontja alapján Hudák Katalint a Honvédelmi Minisztérium Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) átvilágításáért felelős miniszteri
biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2012. október
1-jétől 2013. március 31-ig terjedő időtartamra látja el.
(3) A miniszteri biztos tevékenységét a honvédelmi miniszter a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban:
HM KÁT) útján irányítja.
2. § (1) A miniszteri biztos irányítja és koordinálja a HM
FHH
a) szervezeti felépítésének,
b) költségvetési gazdálkodásának,
c) személyzeti működésének,
d) feladatellátása hatékonyságának
vizsgálatát.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vizsgálat eredményére fi
gyelemmel a miniszteri biztos irányítja és koordinálja a
vizsgálat tárgyává tett területek racionalizálására vonatkozó
javaslatok kidolgozását.
3. § (1) A miniszteri biztos a feladatainak végrehajtása érdekében valamennyi érintett honvédelmi szervezettel folyamatos és közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá
adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A miniszteri biztos megkeresését a honvédelmi szervezetek feladat- és hatáskörükben eljárva, határidőre teljesítik.
4. § (1) A miniszteri biztos feladatainak végrehajtásáról a
HM KÁT útján havonta jelentést terjeszt fel a honvédelmi
miniszternek.
(2) A miniszteri biztos az összefoglaló jelentését 2013.
március 31-ig terjeszti fel a HM KÁT útján a honvédelmi
miniszter részére.
5. § (1) A miniszteri biztos díjazására és juttatására a Ksztv.
38. § (7) bekezdését kell alkalmazni.
(2) A miniszteri biztos munkáját – a Ksztv. 38. §
(10) bekezdés b) pontjára figyelemmel a miniszteri kabinetben működő titkárság helyett – erre kijelölt szakértők
segítik.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről
szóló 47/2012. (VII. 16.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
497/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Nagy
Gábort kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2015. május 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
29/2017. (XI. 24.) NFM utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. §
(1) bekezdés d) pontjában és 73. § (1) bekezdésében foglalt hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára –, valamint a  Magyar Bányászati és Földtani Szolgálatról szóló 161/2017. (VI. 28.)
Korm. rendeletre a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat Szervezeti és Működési Szabályzatát a  Mellékletben foglaltak szerint
határozom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 10/2010. (III. 3.)
KHEM utasítás. Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
95/2007. (V. 21.) KE határozata nyugállományú vezérőrnagy nyugállományú altábornagyi előléptetéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének
a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr.
Lindner Miklós nyugállományú vezérőrnagyot 2007. május
21-ei hatállyal nyugállományú altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2007. április 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
17/2014. (III. 7.) VM rendelete az Európai Halászati Alapból a 3. prioritási tengely szerinti közös érdekeket célzó intézkedések támogatásának részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – az  egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya, értelmező rendelkezések
1. § A rendelet hatálya az  Európai Halászati Alap társfinanszírozásában megvalósuló Halászati Operatív Program
(a  továbbiakban: HOP) 3. prioritási tengelyében meghatározott intézkedések megvalósítását segítő támogatások
igénybevételére terjed ki.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. halfeldolgozói tevékenység: a  gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a  3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre
vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és
tanácsi rendeletben (a továbbiakban: 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) meghatározott
1020 (Halfeldolgozás, -tartósítás) szakágazatba tartozó tevékenység, valamint az  1085 (Készétel gyártása)
szakágazatba tartozó tevékenységek közül a  fagyasztott halétel gyártása, az  1089 (M.n.s. egyéb élelmiszer
gyártása) szakágazatba tartozó tevékenységek közül a  hal levét és kivonatát tartalmazó készítmények
gyártása;
2. halgazdálkodási vízterület hasznosítási tevékenység: a  halgazdálkodásról és a  hal védelméről szóló 2013.  évi
CII. törvény (a továbbiakban: Hhvtv.) alapján folytatott halgazdálkodási tevékenység a  halgazdálkodási
vízterületeken;
3. haltermelési tevékenység: az  1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
0322 (Édesvízi halgazdálkodás) szakágazatba tartozó tevékenység;
4. horgászat: a Hhvtv. 2. § 16. pontja szerinti fogalom;
 5. intenzív üzemi haltermelés: állandó vízátfolyással, vagy vízvisszaforgató technológiával, vagy a  kettő
kombinációjával rendelkező és azt használó haltermelő rendszer, vagy haltermelő egység, amelyben
a halneveléshez kizárólag teljes értékű haltakarmányt használnak;
6. intézkedés: az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban:
EHA rendelet) 3. cikk j) pontja szerinti intézkedés;
7. konvergencia régió: az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra
vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletben meghatározott konvergencia cél elérésére kijelölt,
legkevésbé fejlett régiók, amely Magyarországon a  Közép-Magyarországi Régió kivételével minden régió
területe;
8. közcélú kiadás: az EHA rendelet 3. cikk m) pontja szerinti közkiadás;
 9. művelet: az EHA rendelet 3. cikk k) pontja szerinti projekt;
10. nem konvergencia régió: a 7. pontban foglaltak szerint Magyarországon a Közép-Magyarországi Régió területe;
11. részteljesítés: egy pályázati eljáráson belül műszakilag vagy logikailag lehatárolható tevékenységek
megvalósítása;
12. támogatásigénylési csomag: a  teljesítést alátámasztó és a  kifizetéshez kapcsolódó dokumentumok
összessége;
13. támogatási intenzitás: a  támogatási összeg és a  jelenértéken számított elszámolható költség hányadosa,
százalékos formában kifejezve;
14. teljesítési igazolás: a projekt elszámolásakor annak megvalósításáról vagy részmegvalósításáról kiállított igazolás;
15. tógazdaság: a  Hhvtv. alapján halastavakból és az  azokat kiszolgáló infrastruktúrából álló haltermelő
vállalkozás.
 (2) Az  (1)  bekezdésben nem szereplő fogalmakat a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 9. §-ában és az EHA rendelet 3. cikkében meghatározottak szerint kell értelmezni.
2. A támogatás jellege, célterületei 3. § (1) A támogatás a Tv. V. fejezete alapján pályázati eljárás keretében igényelhető vissza nem térítendő jellegű támogatás.
 (2) A támogatási feltételek teljesítése nem jelent alanyi jogosultságot a támogatás igénybevételére.
4. § Pénzügyi kötelezettségvállalás csak a rendelkezésre álló támogatási keret mértékéig történhet.
5. § A támogatás a HOP-ban meghatározott intézkedések, azaz
a) kollektív intézkedések,
b) a vízben élő növény- és állatvilág védelmét és fejlesztését célzó intézkedések,
c) új piacok kialakítása és promóciós kampányok szervezése, illetve
d) kísérleti projektek
megvalósításához vehető igénybe.
II. FEJEZET
A PÁLYÁZATRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK 3. A támogatás igénybevételének feltételei
6. § (1) Támogatás igénybevételére jogosultak
a) a haltermelési, halfeldolgozói, halgazdálkodási vízterület hasznosítási vagy marketing tevékenységet folytató
természetes személyek, jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli szervezetek;
b) a  halászati kutatással, illetve oktatással foglalkozó természetes személyek, jogi személyek, valamint jogi
személyiség nélküli szervezetek, különösen felsőoktatási intézmények és kutatóintézetek;
c) a halászati, halgazdálkodási ágazat, valamint a horgászat szakmai, érdekképviseleti, érdekvédelmi szervezetei.
(2) Az 5. § c) pontja szerinti intézkedés támogatásának további feltétele, hogy megfeleljen az EHA rendelet 40. cikkében
foglaltaknak.
4. A támogatás forrása és mértéke 7. § (1) Az  egy pályázat benyújtásával igénybe vehető támogatás legmagasabb összegét a  pályázati felhívások
tartalmazzák. A pályázati felhívások intézkedésenként kerülnek kiírásra.
(2) Az igényelhető támogatás intenzitása:
a) közcélú kiadás esetén az  összes jogosult (elszámolható) költség legfeljebb 80%-a, amennyiben a  pályázó
megfelel a 6. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltaknak;
b) közcélú kiadás esetén az  összes jogosult (elszámolható) költség legfeljebb 100%-a, amennyiben a  pályázó
megfelel a 6. § (1) bekezdés b) vagy c) pontjában foglaltaknak.
 (3) Az igényelhető támogatás pénzügyi fedezete:
a) az EHA hozzájárulása a konvergencia régióban az összes jogosult költség 75%-a;
b) az EHA hozzájárulása a nem-konvergencia régióban az összes jogosult költség 50%-a.
5. A pályázat benyújtása 8. § (1) A  pályázati felhívásokat a  vidékfejlesztésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) jóváhagyását követően
a Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: VM) és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban:
MVH) honlapján kell közzétenni.
(2) A  pályázatokat a  pályázati felhívásban megadott címre és határidőben kell benyújtani. A  pályázat benyújtására
nyitva álló határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
(3) A  benyújtott pályázatnak tartalmaznia kell a  támogatni kívánt célt, a  megvalósítás tervezett módját, részletes
költségkalkulációt, az igényelt támogatás összegét, valamint a pályázati felhívásban foglaltakat.
(4) A  forinttól eltérő, a  Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) által jegyzett pénznemben kiállított árajánlatot
az  árajánlat keltét megelőző hónap utolsó banki munkanapján érvényes – az  MNB által közzétett – hivatalos
középárfolyamon kell átszámítani forintra.
(5) Az ügyfél az általa benyújtott pályázatban nem szereplő, a Tv. által lehetővé tett hiányok pótlására csak a miniszter
felhívása alapján jogosult. Az  ügyfél önkéntes hiánypótlása – a  benyújtás dátumától függetlenül – nem kerül
feldolgozásra.
(6) Egy pályázat azonos intézkedésen belül több tevékenységre irányulhat.
 (7) A  pályázat benyújtásának, tartalmának, elbírálásának részleteit, valamint a  támogatásigénylési csomag elemeit
a pályázati felhívások tartalmazzák.
 (8) A műveletet a pályázat benyújtása után az ügyfél saját felelősségére megkezdheti, a teljes műveletet azonban nem
fejezheti be a szerződéskötést megelőzően.
 (9) A  pályázati felhívásban előírt feltételeket és a  pályázatnak a  támogatási döntés alapján elfogadott részét
a támogatási döntés közlésétől számított 18 hónapon belül kell teljesíteni azzal, hogy a pályázati felhívás ettől eltérő
határidőt állapíthat meg.
(10) Támogatásigénylési csomag 2015. november 30-át követően nem nyújtható be.
6. A pályázat elbírálása 9. § (1) A  pályázatok értékelését és a  Tv. 32.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti rangsor felállítását a  miniszter
az 1. mellékletben meghatározott szempontok alapján végzi.
(2) A  támogatási döntést a  miniszter a  benyújtási időszak zárónapját követő 60 napon belül hozza meg azzal
a  feltétellel, hogy a  pályázatokat csak a  pályázati felhívásban meghatározott benyújtási időszak záró napját
követően lehet elbírálni.
10. § A nyertes pályázóval a  miniszter – a  támogatási döntésről szóló értesítés megküldését követő 60 napon belül –
szerződést köt, majd a  szerződés példányait megküldi az  MVH-nak. Az  MVH a  szerződés egy példányát megküldi
a nyertes pályázónak.
7. A támogatás elszámolása és kifizetése 11. § (1) A  pályázat megvalósítását vagy részmegvalósítását követően a  nyertes pályázó támogatásigénylési csomagot
állít össze, és megküldi a  miniszternek. Támogatásigénylési csomag csak a  pályázat megvalósítását vagy
részmegvalósítását követően nyújtható be.
(2) A  kifizetésről és annak mértékéről vagy a  kifizetési kérelem elutasításáról szóló határozatot a  miniszter
– a bizonylatok megvizsgálása után – hozza meg.
(3) A kifizetést a nyertes pályázónak az MVH-n keresztül, az MVH-nál az ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott
bankszámlájára történő átutalással, forintban kell teljesíteni a kifizetésről szóló határozat meghozatalától számított
30 napon belül.
(4) A  nyertes pályázó részére engedélyezett kifizetések teljes összege nem haladhatja meg a  szerződésben rögzített
támogatási összeget.
(5) A  támogatás kiszámítása a  nettó költségek alapján történik, kivéve, ha a  nyertes pályázó általános forgalmi adó
(a továbbiakban: ÁFA) visszaigénylési jogot nem érvényesít, és ezt a pályázata benyújtásakor igazolja.
(6) A  kifizetés alapját csak a  nyertes pályázónál felmerült kiadások képezhetik, amelyeket a  műveletek megvalósítása
érdekében teljesített gazdasági eseményről a nyertes pályázó nevére kiállított kiadásigazoló bizonylat igazol.
(7) A  (6)  bekezdésben foglalt kiadásokat a  művelet megkezdése utáni gazdasági eseményről kiállított bizonylatok
igazolják. Ez  a  korlátozás nem vonatkozik a  pályázat előkészítése során közvetlenül felmerült egyéb kiadásokra,
amelyek esetében a pályázati felhívásban szereplő beadási időszak első napját megelőző 24 hónapon belül kiállított
bizonylat kerülhet elszámolásra.
(8) A  nyertes pályázónak a  bizonylatra legkésőbb a  támogatásigénylési csomag benyújtásának napján el nem
távolítható módon rá kell írnia az ügyfél-regisztrációs számát, a szerződés azonosító számát, valamint a „Támogatás
elszámolására benyújtásra került” rájegyzést.
(9) A  kifizetési kérelemhez egyéb kiadások elszámolása esetén csak a  Termékek és Szolgáltatások Osztályozási
rendszere szerinti kódot tartalmazó bizonylat fogadható el.
(10) Amennyiben a  vizsgálatra kiválasztott bizonylat nem felel meg a  (8) és (9)  bekezdésben foglaltaknak,
az elszámoláshoz nem fogadható el.
(11) Egy bizonylat csak egy kifizetéshez számolható el.
 (12) A forinttól eltérő pénznemben kiállított számla vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylat
esetén, azt a  bizonylaton szereplő (gazdasági) teljesítés időpontját megelőző hónap utolsó banki munkanapján
érvényes, az  MNB által közzétett hivatalos középárfolyamon kell átszámítani forintra. Az  MNB által nem jegyzett
pénznemben kifejezett összegeket a (gazdasági) teljesítés időpontját megelőző hónap utolsó banki munkanapján,
az Európai Központi Bank által közzétett hivatalos középárfolyamon kell euróra, majd az MNB hivatalos árfolyamán
kell forintra átszámítani.
(13) Idegen nyelven kiállított dokumentum benyújtása esetében a  nyertes pályázónak csatolnia kell az  aláírásával
igazolt magyar nyelvű fordítást is. Amennyiben a tényállás tisztázása szükségessé teszi, az MVH a nyertes pályázót
a dokumentum hiteles magyar fordításának benyújtására hívhatja fel.
8. Jogkövetkezmények 12. § (1) Amennyiben a nyertes pályázó a 10. § szerinti szerződésben foglalt érték 50%-áig nem valósítja meg a pályázatot,
kifizetési kérelme elutasításra kerül, és a  már igénybe vett teljes támogatási összeget az  intézkedésben való
jogosulatlan részvétel szabályai szerint vissza kell fizetnie.
(2) Amennyiben a  nyertes pályázó a  támogatási döntéssel jóváhagyott elszámolható kiadások összegének legalább
80%-át nem teljesíti a  8.  § (9)  bekezdésében meghatározott időn belül, a  kifizetési kérelmekkel jóváhagyható
támogatást 10%-kal csökkenteni kell.
(3) Részteljesítés esetén az  (1) és (2)  bekezdésben foglalt feltételeknek az  utolsó kifizetési kérelem alapján kell
megfelelni.
(4) A  nyertes pályázó a  miniszter által a  jogosulatlan részvételt megállapító döntés meghozatalát követően a  Tv.
72. § (1) bekezdése alapján az e rendelet hatálya alá tartozó támogatások igénybevételéből kizárásra kerül.
III. FEJEZET
A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS KERETÉBEN TÖRTÉNŐ KIVÁLASZTÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
13. § (1) A  közbeszerzési eljárás keretein belül kiválasztott nyertes ajánlattevő esetében az  igényelhető támogatás
intenzitása az összes jogosult (elszámolható) költség 100%-a.
(2) Az igényelhető támogatás pénzügyi fedezete:
a) az EHA hozzájárulása a konvergencia régióban az összes jogosult költség 75%-a;
b) az EHA hozzájárulása a nem-konvergencia régióban az összes jogosult költség 50%-a.
14. § Az 5. § c) pontja szerinti intézkedés támogatásának további feltétele, hogy megfeleljen az EHA rendelet 40. cikkében
foglaltaknak.
15. § (1) A  kifizetésről és annak mértékéről vagy a  kifizetési kérelem elutasításáról szóló határozatot a  miniszter
– a bizonylatok megvizsgálása után – hozza meg.
(2) A  kifizetést a  nyertes ajánlattevőnek az  MVH-n keresztül, az  MVH-nál az  ügyfél-nyilvántartási rendszerben
nyilvántartott bankszámlájára történő átutalással, forintban kell teljesíteni.
(3) Kifizetési kérelem csak a projekt megvalósítását vagy részmegvalósítását követően nyújtható be.
 (4) A nyertes ajánlattevő részére engedélyezett kifizetések teljes összege nem haladhatja meg a szerződésben rögzített
támogatási összeget. 16. § (1) A  nyertes ajánlattevő írásbeli teljesítési jelentést köteles összeállítani a  szerződésben meghatározott feladatok
teljesítéséről az  ajánlatkérő részére. Szerződésszerű teljesítés esetén az  ajánlatkérő ennek elismeréséről írásbeli
teljesítési igazolást állít ki, vagy az elismerés megtagadásáról írásban nyilatkozik.
(2) A nyertes ajánlattevő a teljesítési igazolás alapján jogosult számlát kiállítani. A számlát a VM nevére és címére kell
kiállítani.
17. § A nyertes ajánlattevő részére az  ÁFA összege szerződésszerű teljesítés esetén a  szerződésben meghatározott
mértékben kerül megfizetésre.
18. § (1) A  teljesítési igazolás birtokában a  nyertes ajánlattevő jogosult a  kifizetési kérelem összeállítására és az  MVH-hoz
történő benyújtására.
(2) A  benyújtott kifizetési kérelmet alátámasztó bizonylatoknak – amelyeket a  nyertes ajánlattevő elkülönítetten tart
nyilván és megőriz – meg kell felelniük a számvitelről szóló törvény bizonylatokra vonatkozó előírásainak.
(3) A  nyertes ajánlattevőnek a  bizonylatra legkésőbb a  támogatásigénylési csomag benyújtásának napján el nem
távolítható módon rá kell írnia az ügyfél-regisztrációs számát, a szerződés azonosító számát, valamint a „Támogatás
elszámolására benyújtásra került” rájegyzést.
(4) Egy bizonylat csak egy kifizetéshez számolható el.
19. § E rendelet 1.  mellékletét a  közbeszerzési eljárás keretein belül kiválasztott nyertes ajánlattevő esetében nem kell
alkalmazni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
21. § Ez a  rendelet az  Európai Halászati Alapból nyújtandó támogatásról szóló 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi
rendelet 37., 38., 40. és 41. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
22. § Hatályát veszti az Európai Halászati Alap társfinanszírozásában megvalósuló Halászati Operatív Program 3. prioritási
tengelye szerinti közös érdekeket célzó intézkedések támogatásának feltételeiről szóló 54/2012. (VI. 21.)
VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
199/2019. (V. 31.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – az  Óbudai Egyetemen Kovács Levente
Adalbert egyetemi tanárt a 2019. július 15. napjától 2024. július 14. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori
feladatok ellátásával.
Budapest, 2019. május 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1753/2018. (XII. 20.) Korm. határozata a Magyar Posta Zártkörűen Működő Részvénytársaság által az állam részére nyújtott egyes szolgáltatások ellentételezéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány a  Magyar Posta Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Magyar posta Zrt.) által az  állam részére
nyújtott egyes szolgáltatások ellentételezéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) 906 730 572 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet,
2.  Nyugdíjbiztosítási ellátásokhoz kapcsolódó kiadások cím, 4. Nyugdíjbiztosítás egyéb kiadásai alcím,
4. Egyéb, ellátáshoz kapcsolódó kiadások jogcímcsoport, 2. Postaköltség jogcím javára,
b) 175 800 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs
szolgáltatások jogcímcsoport javára,
c) 589 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs
szolgáltatások jogcímcsoport javára,
a Kvtv. 1. melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Az NVTNM
tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 6. Az  NVTNM tulajdonosi joggyakorlása alá
tartozó társaságok bérfejlesztésének ellentételezése jogcímcsoport terhére, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal
 2. felhívja a  pénzügyminisztert és a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az  1.  pont
a)  alpontjában foglalt forrás ez  évi felhasználása érdekében gondoskodjon a  Magyar Államkincstár és a  Magyar
Posta Zrt. közötti, a  nyugellátások kézbesítéséért fizetendő díjat meghatározó tarifamegállapodás 2018.  évre
vonatkozó módosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 3. felhívja a belügyminisztert, hogy az 1. pont b) alpontjában foglalt forrás ez évi felhasználása érdekében – az egyes
informatikai tárgyú európai uniós kiemelt projektekben meghatározott feladatok végrehajtásának felelőseiről szóló
1146/2012. (V. 10.) Korm. határozat 3.  pontjára figyelemmel – kösse meg a  Magyar Posta Zrt.-vel a  Postai Agora
projekt tekintetében szükséges közszolgáltatási szerződést;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. december 31. 4. felhívja a belügyminisztert, hogy az 1. pont c) alpontjában foglalt forrás ez évi felhasználása érdekében – az egyes
informatikai tárgyú európai uniós kiemelt projektekben meghatározott feladatok végrehajtásának felelőseiről szóló
1146/2012. (V. 10.) Korm. határozat 3.  pontjára figyelemmel – kösse meg a  Magyar Posta Zrt.-vel a  Posta hibrid,
inverz hibrid és biztonságos kézbesítési szolgáltatás tekintetében szükséges közszolgáltatási szerződést.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1046/2019. (II. 18.) Korm. határozata a vallásos alkotó közösségek, zenei együttesek és zenészek hosszú távú működését biztosító forrásbiztosításról.
A Kormány
 1. egyetért a  kárpát-medencei vallási hagyományok megőrzésével, valamint életben tartása és élővé tétele
szükségességével, ennek érdekében támogatja a vallásos könnyűzene
a) alkotói kiteljesedését elősegítő rendszerek kialakítását és fenntartását, valamint
b) társadalmi kiteljesedését elősegítő rendszerek kialakítását és fenntartását;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – az  1.  pont a)  alpontjában
meghatározott feladatok megvalósítása érdekében gondoskodjon
a) a 2019. évben egyszeri jelleggel a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelési előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti
feladatok támogatása jogcímcsoport javára 905 000 000 forint többletforrás,
b) a 2020. évben beépülő jelleggel a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára
905 000 000 forint forrás
rendelkezésre állásáról;
Felelős: pénzügyminiszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében 2019. március 31.
a b) alpont tekintetében a 2020. évtől az adott év központi költségvetésének tervezése során
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – az  1.  pont b)  alpontjában
meghatározott feladatok megvalósítása érdekében gondoskodjon
a) a 2019. évben egyszeri jelleggel a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelési előirányzatok cím, 26. Alapítványok, közalapítványok által ellátott feladatok és általuk fenntartott
intézmények támogatása alcím 2. Kulturális alapítványok, közalapítványok jogcímcsoport, 10. Egyéb
kulturális alapítványok működési és programtámogatása jogcím javára legfeljebb 800 000 000 forint
többletforrás,
b) a 2020. évben egyszeri jelleggel a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára
legfeljebb 755 000 000 forint forrás,
c) a 2020. évben beépülő jelleggel a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára
5 000 000 forint forrás,
d) a 2021. évben beépülő jelleggel a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára
40 000 000 forint forrás
rendelkezésre állásáról.
Felelős: pénzügyminiszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében 2019. március 31.
a b) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
a c) alpont tekintetében a 2020. évtől az adott év központi költségvetésének tervezése során
a d) alpont tekintetében a 2021. évtől az adott év központi költségvetésének tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
286/2017. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga Vivien Édát
2017. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. július 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök