text:
56/2006. (VIII. 3.) GKM rendelete a tőzsdei bevezetésre készülő vállalkozások támogatása fejezeti kezelésű előirányzatból nyújtható támogatások felhasználásával kapcsolatos eljárási rendről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
24. §-ának (9) bekezdésében, valamint 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján az államháztartás
működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. ren
delet (a továbbiakban: Ámr.) előírásainak figyelembevételével – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A rendelet alkalmazási köre a Magyar Köztársaság
2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. számú mellékletének XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet Tőzsdei bevezetésre készülő vállalkozások támogatása (25. cím, 3. alcím, 4. jogcímcsoport) fejezeti kezelésű előirányzat
(a továbbiakban: előirányzat) felhasználására terjed ki.
2. § (1) Az előirányzat célja a vállalkozások tőzsdei bevezetésének ösztönzése, a tőkevonzó képesség javítása és a
vállalkozói szektor átláthatóságának ösztönzése.
(2) Az előirányzat forrásai:
a) a Kvtv.-ben e célra jóváhagyott támogatási elő
irányzat,
b) az előirányzat javára teljesített közérdekű kötelezett
ségvállalás (Ptk. 593. §). 3. § (1) A kedvezményezettek köre az Európai Gazdasági
Térség valamely tagállamában székhellyel rendelkező
gazdasági társaságok.
(2) Az előirányzatból támogatás folyósítható a tőzsdei bevezetés számlával igazolt jogi, szakértői költségeinek fedezésére (ideértve a marketing, a kommunikációs
és a befektetési szolgáltatások igénybevételével összefüggő költségeket is), de a folyósított támogatás nem haladhatja meg a tőzsdei bevezetés ezen költségeinek
50%-át.
4. § (1) Az előirányzat terhére éven túli kötelezettség nem
vállalható.
(2) Az előirányzat terhére az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de
minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001.
január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet 2. cikke szerinti támogatás nyújtható. A támogatás visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás.
(3) A támogatás folyósítása számlákon és kifizetési dokumentumokon alapuló elszámolás szerint utólagosan történik.
(4) Az előirányzat felhasználása pályáztatás útján történik. (5) Nem nyújtható támogatás azon pályázó részére:
a) amely csőd-, felszámolási eljárás vagy végelszámo
lás alatt áll, illetve amelynek bírósági nyilvántartásból
való törlése folyamatban van;
b) amely a támogatás iránti pályázat benyújtását megelőző 3 naptári éven belül az államháztartás alrendszereiből, az Európai Unió előcsatlakozási eszközeiből vagy a
strukturális alapokból juttatott valamely támogatással
összefüggésben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettséget nem vagy csak részben teljesítette;
c) amelynek lejárt esedékességű, 60 napot meghaladó
adó- vagy adók módjára behajtható köztartozása van, kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy
részletfizetést engedélyezett;
d) amely részére a pályázat benyújtását megelőző 3 évben folyósított csekély összegű támogatások összege meghaladja a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget;
e) amelynél a pályázati dokumentációban (pályázati
felhívás, pályázati útmutató és pályázati formanyomtatvány) részletezett egyéb kizáró feltételek bármelyike fennáll;
f) amely a rendezett munkaügyi kapcsolatoknak az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
15. §-ában meghatározott feltételeit nem teljesítette, illetve azok teljesülését nem vagy nem a külön jogszabályban
meghatározott módon igazolta;
g) amellyel szemben a cégnyilvánosságról, a bírósági
cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (Ctv.) 89–93. §-aiban szabályozott speciális törvényességi felügyeleti eljárás van folyamatban;
h) amellyel szemben olyan eljárás van folyamatban,
amelyben büntetőjogi intézkedésnek lehet helye, illetve
amellyel szemben a bíróság büntetőjogi intézkedésként tevékenységének korlátozását rendelte el.
5. § (1) A pályázati dokumentációt a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) hivatalos honlapján teszi közzé.
(2) A támogatási forrás időközi kimerülése esetén a minisztérium hivatalos honlapján hirdetményt tesz közzé.
(3) A pályázóknak a pályázat benyújtásakor pályázati
díjat kell fizetniük, amelynek összege az igényelt támogatás összegének 0,2%-a, de legalább 10 000 forint. Abban
az esetben, ha a támogatás odaítélésére a támogatási forrás
időközi kimerülése miatt nem kerül sor, a pályázati díjat a
minisztérium a forráshiányról szóló hirdetmény megjelenésétől számított 30 napon belül köteles visszautalni. A
pályázati díj egyéb okból történő visszaigénylésére, illetve
visszautalására nincs lehetőség.
(4) A pályázatokat a minisztérium pályázati dokumentációban megjelölt szervezeti egységéhez kell benyújtani.
(5) A pályázathoz az Ámr. 83. §-ában foglalt adatok és
dokumentumok mellett mellékelni kell:
a) a pályázó és tulajdonosainak, vezetőinek, tulajdonosi szerkezetének rövid bemutatását, főbb gazdálkodási
adatait;
b) a megpályázott támogatás összegére vonatkozó
igényt; c) a pályázati díj befizetésének igazolását;
d) a pályázati felhívásban megjelölt, a pályázat elbí
rálásához feltétlenül szükséges egyéb indokolt adatot
vagy dokumentumot, továbbá az arról szóló nyilatkozatot, hogy az e rendelet 4. § (5) bekezdésben szereplő, támogatás nyújtását kizáró okok a pályázó esetében nem
állnak fenn.
(6) A pályázati anyag beérkezését követően a minisztérium megvizsgálja, hogy a pályázat megfelel-e a benyújtási, a jogosultsági és a formai feltételeknek. A benyújtási és jogosultsági feltételeknek meg nem felelő
pályázatok elutasításra kerülnek. Formai hiányos pályázat benyújtása esetén a minisztérium a pályázót írásban,
kizárólag egy alkalommal és megfelelő határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel. A hiánypótlásra biztosított
határidő elmulasztása, valamint a hiánypótlás hiányos
teljesítése a pályázat elutasítását eredményezi. A pályázót a minisztérium írásban értesíti a pályázat elutasításáról és az elutasítás okairól. A benyújtási, a jogosultsági
és a formai feltételeknek megfelelő pályázatok befogadásra kerülnek, a befogadásról a minisztérium a pályázót írásban értesíti.
(7) A befogadott pályázatok tartalmi elemzése annak
megállapítására irányul, hogy a pályázatban szereplő információk az elbírálásához szükséges részletességgel és
tartalommal rendelkezésre állnak-e. Amennyiben a pályázat további részletezése, pontosítása szükséges, akkor a minisztérium a pályázót írásban, kizárólag egy alkalommal és megfelelő határidő kitűzésével kiegészítésre hívja fel. A kiegészítésre biztosított határidő elmulasztása, valamint a kiegészítés hiányos teljesítése a pályázat elutasítását eredményezi. A pályázót a minisztérium írásban értesíti a pályázat elutasításáról és az elutasítás okairól.
(8) A pályázatok elbírálása a befogadás sorrendjében
folyamatosan történik. A minisztérium a pályázatok elbírálására bírálóbizottságot hoz létre. A bírálóbizottság
elnökét és tagjait a gazdasági és közlekedési miniszter
(a továbbiakban: miniszter) nevezi ki. A bírálóbizottság
ügyrendjét maga állapítja meg.
(9) A pályázatokról a bírálóbizottság döntési javaslatának ismeretében a miniszter vagy az általa meghatalmazott
személy dönt. A minisztérium a pályázókat a támogatási
döntésről 15 munkanapon belül, írásban értesíti.
6. § (1) A támogatásról és ennek elszámolási feltételeiről a
minisztérium és a kedvezményezett szerződésben állapodik meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatási szerződésnek
legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a támogatás összegét, a támogatás csekély összegű
támogatásnak minősülését, a felhasználás feltételeit és követelményeit;
b) a támogatás folyósításának módját;
c) az ellenőrzési jogosultság elfogadását;
d) a szerződésszerű teljesítést biztosító mellékkötele
zettségeket, az elállás jogát;
e) a pályázati dokumentációban megjelölt egyéb felté
teleket és rendelkezéseket;
f) a támogatási szerződés lezárásával és az elszámolás
sal kapcsolatos kötelezettségeket és kellékeket;
g) a felek megnevezését és az aláírási jogosultsággal
rendelkezők előnyomtatott nevét és aláírását, a szerződés
keltét;
h) a felek által lényegesnek tartott egyéb rendelkezéseket.
7 § (1) A minisztérium az előirányzatból nyújtott támogatások rendeltetésének megfelelő felhasználását ellenőrzi.
(2) Amennyiben a minisztérium ellenőrzése során a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználását állapítja meg,
a támogatás jogtalanul igénybe vett részét visszavonja.
(3) A támogatottnak a jogtalanul igénybe vett támogatást az igénybevétel napjától a visszafizetés időpontjáig
számítva a – visszafizetéskor érvényes mértékű – jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő kamattal növelt
összeggel kell visszafizetnie.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően meghirdetett pályázatokra kell alkalmazni.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
36/2016. (XII. 19.) OGY határozata a keresztényüldözés és a közel-keleti és afrikai népirtás elítéléséről és az üldözöttek támogatásáról.
1. A  magyar Országgyűlés együttérzését fejezi ki a  világ összes vallási alapon üldözött kisebbségével, jelen
helyzetben pedig különösen azokkal a  közel-keleti és afrikai keresztény közösségekkel, melyek tagjai áldozatul
estek a  terroristák pusztító cselekményeinek, vagy pedig létükben vannak veszélyeztetve. Az  önmagát Iszlám
Államnak nevező valamint más terrorszervezetek és milíciák által elkövetett barbár és embertelen bűncselekmények
eredményeként az  elmúlt évtizedek legsúlyosabb emberi jogi és humanitárius jogi jogsértései zajlanak
a polgárháború sújtotta Szíriában és Irakban, melynek a keresztényeken kívül más vallási és etnikai kisebbségek is
elszenvedőjévé váltak.
2. Az  Országgyűlés elítéli az  önmagát Iszlám Államnak nevező, valamint más terrorszervezetek és milíciák által
a Közel-Keleten folyamatosan elkövetett számos terrorista bűncselekményt, a polgári lakosság elleni támadásokat,
az okozott vagyoni károkat, és a stabilitás aláásását. Elfogadhatatlan, hogy emberek azért vesztik el életüket, mert
hitükhöz hűek maradnak, vagy nem értenek egyet egy terrorszervezet ideológiájával.
3. Az  Országgyűlés üdvözli Magyarország Kormányának részvételét a  humanitárius segítségnyújtásban, valamint
minden olyan támogató lépését, mely a béke és a rend helyreállítását szolgálja a térségben.
4. Az  Országgyűlés felhívja a  Kormányt, hogy használjon fel minden elérhető fórumot annak érdekében, hogy
a  keresztényeket, valamint más vallási közösségeket és kisebbségeket üldöző szervezetekkel szemben hatékony
fellépést sürgessen.
5. Az Országgyűlés felhívja a világ összes nemzetét és különösen a keresztény hagyományokkal rendelkező országokat
az üldözöttek melletti bátor és tetterős kiállásra.
6. A  terrorizmus minden formája a  békét és a  biztonságot veszélyezteti. Minden terrorcselekmény annak indítékára,
elkövetőjére, időpontjára és helyszínére való tekintet nélkül bűncselekmény, és semmivel sem indokolható.
7. Az  Országgyűlés kifejezi súlyos aggodalmát a  jelenlegi helyzet miatt. Az  önmagát Iszlám Államnak nevező
és más terrorszervezetek szélsőséges követői folyamatos emberi szenvedést okoznak brutális és erőszakos
cselekményeikkel. Tevékenységük nyomán országok destabilizálódhatnak, humanitárius katasztrófát eredményezve.
Az  önmagát Iszlám Államnak nevező és más terrorszervezetekhez csatlakozó terroristák száma növekszik,
a  felekezeti megosztottság pedig egyre nagyobb. Az  Országgyűlés ismételten megerősíti aggodalmát a  helyzet
romlása miatt, amennyiben nem születik mielőbb átfogó megoldás a  problémák helyszínen történő kezelése
érdekében.
8. Az  Országgyűlés a  leghatározottabb módon elítél minden olyan bűncselekményt, melyet az  önmagát Iszlám
Államnak nevező, valamint más terrorszervezetek és milíciák tagjai, a  hozzájuk kapcsolódó egyének és csoportok
követnek el, így különösen a  gyilkosságokat, a  jogtalan bebörtönzést, kínzást, nők elrablását, a  gyermekek
kizsákmányolását és a  bántalmazását, a  szexuális erőszakot, továbbá a  rabszolgaságra kényszerítést, deportálást,
a lakosság erőszakos áttelepítését, a kényszerházasságot. Az Országgyűlés továbbá elítél minden, a kulturális javak,
vallási műemlékek, régészeti értékek ellen intézett tudatos és jogtalan támadást.
9. Az Országgyűlés elítél minden olyan cselekményt, amely mások vallásának erőszakos megváltoztatására irányul.
 10. Az  Országgyűlés a  leghatározottabb módon elítéli a  Szíriában és Irakban élő keresztény, jezidita és más vallási
csoportok lemészárlását.
 11. Az  önmagát Iszlám Államnak nevező és más terrorszervezetek fenyegetést jelentenek a  nemzetközi békére és
biztonságra.
 12. Az önmagát Iszlám Államnak nevező, valamint más terrorszervezetek és egyes milíciák által elkövetett atrocitások
népirtásnak, emberiesség elleni bűncselekményeknek és háborús bűncselekményeknek minősülnek, ezért a  világ
országainak felelőssége, hogy véget vessenek ezeknek a bűncselekményeknek, és bíróság elé állítsák a felelősöket.
13. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1004/2016. (VI. 22.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság öttagú tanácsai tanácsvezetőinek személyéről.
1. Az Alkotmánybíróság teljes ülése az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 49. § (1) és (7) bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva – az  Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1001/2013. (II. 27.) AB Tü. határozat
6. § (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel – a tanácsvezetők személyéről a következő határozatot hozta:
Az 1. öttagú tanács vezetője:
Dr. Sulyok Tamás alkotmánybíró.
A 2. öttagú tanács vezetője:
Dr. Szívós Mária alkotmánybíró.
A 3. öttagú tanács vezetője:
Dr. Szalay Péter alkotmánybíró.
2. Ez a határozat 2016. június 20-án lép hatályba.
 3. Az  Alkotmánybíróság ezt a  határozatát a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 26.  § (2)  bekezdése alapján
a Magyar Közlönyben közzéteszi. Budapest, 2016. június 20.
Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnökhelyettese


text:
10/2013. (IV. 9.) BM rendelete az Országgyűlési Őrség katonai nyomozó hatóságáról és a parancsnoki nyomozás részletes szabályairól.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási
és igazságügyi miniszterrel egyetértésében, a  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604.  § (4)  bekezdés c)  pontjában
biztosított véleményezési jogkörében eljáró Országgyűlés elnöke véleményének kikérésével a következőket rendelem el:
1. A katonai nyomozó hatóság 1. § (1) Az  Országgyűlési Őrség hivatásos állományának tagja (a továbbiakban: országgyűlési őr) ellen indított katonai
büntetőeljárásban – ha a nyomozást nem a katonai ügyész vagy a  legfőbb ügyész által a katonai büntetőeljárásra
kijelölt ügyész (a továbbiakban együtt: katonai ügyész) végzi – a  katonai nyomozó hatóságként eljáró illetékes
parancsnok (a továbbiakban: parancsnok) az Országgyűlési Őrség parancsnoka.
(2) A parancsnok a nyomozóhatósági jogkörét személyesen vagy az e feladat ellátásával megbízott nyomozótiszt útján
gyakorolja.
2. § Nem tartozik a parancsnok hatáskörébe a nyomozás, és az eljárás során keletkezett iratokat a katonai ügyésznek kell
megküldeni:
a) ha a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) IX. Fejezetének V. Címe szerinti bírói
engedélyhez kötött titkos adatszerzés szükséges,
b) ha a büntetőeljárásban résztvevők személyi védelme, a tanú különösen védetté nyilvánítása, vagy a tanúvédelmi
programban való részvétel miatt a Be. 98/A. §-ának alkalmazása szükséges,
c) az Országgyűlési Őrség parancsnoka vagy helyettese által elkövetett katonai vétség miatt folytatott nyomozás
esetén,
d) ha a terhelt mellett a bűncselekmény elkövetésével – társtettesként vagy részesként – más, a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény hatálya alá tartozó fegyveres szerv hivatásos
állományának tagja, vagy a Magyar Honvédség tényleges katonai állományú tagja, vagy polgári személy is
megalapozottan gyanúsítható,
e) ha a katonai ügyész a nyomozást magához vonta,
f ) ha a parancsnok tekintetében kizáró ok áll fenn.
3. § Ha a parancsnok a nyomozás során észleli, hogy a terhelt bűncselekménye vagy több bűncselekmény esetén azok
valamelyike nem tartozik a  nyomozási hatáskörébe, a  feljelentést, továbbá az  eljárás során keletkezett iratokat
haladéktalanul, de legkésőbb három napon belül megküldi a katonai ügyésznek.
2. A nyomozótiszt 4. § (1) Nyomozótiszt lehet a  fegyelmi ügyek vizsgálatát önálló munkaköri feladatként ellátó országgyűlési őr, valamint
az arra alkalmas, érdemi ügyintézői munkakört betöltő országgyűlési őr.
(2) A  parancsnok a  nyomozótisztet az  ügyészség előzetes egyetértésével, határozattal bízza meg. A  határozat egy
példányát a katonai ügyésznek meg kell küldeni.
(3) A nyomozótiszti megbízás megszűnik, ha azt a parancsnok visszavonta. A parancsnok erről a katonai ügyészt nyolc
napon belül értesíti.
(4) Ha a nyomozótiszt a feladata ellátásában akadályozott vagy az eljárásból kizárt, a nyomozást a parancsnok személyesen
végzi.
5. § (1) A nyomozótiszt rendszeres, szervezett szakmai képzéséről a parancsnok, valamint az ügyészség gondoskodik.
 (2) Az  (1) bekezdés szerinti képzéshez, továbbá a nyomozói feladat végzéséhez szükséges időbeli, személyi, valamint
dologi feltételeket a parancsnok biztosítja. 6. § Nyomozótisztként – a Be. 38. §-ában meghatározott kizáró okokon túl – nem járhat el az, akinek a terhelt a szolgálati
elöljárója.
7. § A nyomozótiszt a nyomozás során a parancsnok utasítása szerint jár el, aki irányítja a nyomozást és maga is ellenőrzi
annak törvényességét. A  nyomozótiszt köteles a  parancsnokot a  nyomozás minden lényeges körülményéről
tájékoztatni.
8. § A nyomozótiszt a nyomozás megindulásától folyamatosan végzi azokat a nyomozati cselekményeket, amelyek nem
a parancsnok kizárólagos döntési hatáskörébe tartoznak. A 9. § (1) és (2) bekezdése szerinti határozatok, valamint
előterjesztések tervezeteit a nyomozótiszt készíti el.
3. A parancsnoki nyomozás 9. § (1) A parancsnoki nyomozás során kizárólag a parancsnok döntési hatáskörébe tartozik:
 1. a nyomozótiszt kizárása,
 2. a nyomozás elrendelése,
 3. a feljelentés-kiegészítés elrendelése,
 4. a feljelentés áttétele,
 5. a feljelentés elutasítása,
 6. a nyomozás felfüggesztése,
 7. a nyomozás megszüntetése,
 8. a védő kirendelése, a védő kirendelésének visszavonása, a védő kirendelés alóli felmentése,
 9. a kirendelt védő díjának és költségtérítésének megállapítása,
10. a szakértő kirendelése, kizárása, felmentése,
11. a szakértő díjának megállapítása,
12. a tanú és a szakértő mentességre történt hivatkozásának elbírálása,
13. az igazolási kérelem elbírálása,
14. a terhelt őrizetbe vétele és az őrizet megszüntetése,
15. a házkutatás és a motozás elrendelése,
16. a lefoglalás elrendelése és megszüntetése,
17. a számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok megőrzésére kötelezés elrendelése,
18. a biztosítási intézkedés alkalmazása és feloldása,
19. az elővezetés elrendelése,
20. a  nyomozás befejezése és az  iratok ismertetése után a  gyanúsított vagy a  védő indítványával kapcsolatos,
a Be. 193. § (3) bekezdése szerinti határozat meghozatala,
21. az  iratoknak a  katonai ügyészhez – vádemelési vagy parancsnoki fegyelmi hatáskörben történő elbírálási
javaslattal – való megküldése,
22. a panasz benyújtásától számított három napon belül a panasznak történő helyt adás, vagy a panasz elbírálás
végett történő felterjesztése,
23. a Be. 195. § (3) bekezdése alapján a határozat végrehajtásának felfüggesztése.
(2) A Be. 165. § (2) bekezdésében meghatározott, a bíróság vagy az ügyészség hatáskörébe tartozó eljárási cselekmény
elvégzésének vagy határozat meghozatalának szükségessége esetén a  katonai ügyészt a  parancsnok tájékoztatja,
a döntés meghozatalára irányuló indokolt előterjesztéssel.
10. § A parancsnok a nyomozása során a katonai ügyész szakmai segítségét kérheti.
11. § Ha a  nyomozást a  megindulásától számított két hónapon belül nem fejezik be, a  parancsnok e  határidő lejárta
előtt legalább tíz nappal a  nyomozás határidejének meghosszabbítására a  katonai ügyészhez előterjesztést tesz.
Az előterjesztéshez mellékelni kell a még szükséges, de el nem végzett nyomozási cselekmények részletes tervét is.
12. § (1) A nyomozótiszt a  jelentősebb tárgyi súlyú vagy bonyolultabb, előreláthatóan két hónapon túli nyomozást igénylő
ügyben a  nyomozás megindulását követően haladéktalanul nyomozási tervet készít, és azt jóváhagyás végett
bemutatja a parancsnoknak.
(2) A  nyomozási terv tartalmazza a  nyomozás eredményes lefolytatásához szükséges feladatokat és azok tervezett
ütemezését. Az eljárás során feltárt új adatok és szempontok figyelembevételével a nyomozási tervet szükség szerint
módosítani kell.
13. § Az újabb bűncselekmények megelőzése végett a nyomozás során fokozott figyelmet kell fordítani a bűncselekmény
elkövetését elősegítő, illetve megkönnyítő okok, körülmények felderítésére. Az  ennek érdekében megtett
intézkedéséről, vagy azzal kapcsolatos javaslatáról, továbbá a  Be. 63/A.  § (1)  bekezdése szerinti tájékoztatási
kötelezettsége teljesítéséről a parancsnok a katonai ügyészt értesíti.
14. § Az eljárás során az  egyes nyomozási cselekményekről készült iratokat három példányban, az  érdekelteknek a  Be.
szabályai szerint kézbesítendő határozatokat a szükséges példányszámban kell elkészíteni.
15. § (1) Ha a parancsnok a hatáskörébe nem tartozó kényszerintézkedés elrendelését tartja szükségesnek, a katonai ügyészt
erről haladéktalanul értesíti, egyben – az addig keletkezett iratokat mellékelve – arra írásban előterjesztést tesz.
(2) Ha az őrizetbe vételkor már megállapítható, hogy indokolt az előzetes letartóztatás elrendelésének kezdeményezése,
az előterjesztést haladéktalanul, de legkésőbb az őrizetbe vétel elrendelését követő huszonnégy órán belül meg kell
küldeni a katonai ügyészhez.
(3) A  parancsnok haladéktalanul előterjesztést tesz a  katonai ügyésznek, ha az  előzetes letartóztatás, az  ideiglenes
kényszergyógykezelés vagy a lakhelyelhagyási tilalom megszüntetését látja szükségesnek.
(4) A parancsnok az előzetes letartóztatás meghosszabbítására vonatkozó javaslatát – a nyomozási iratok egy példányával
együtt – a  letartóztatás határidejének lejárta előtt legalább tíz nappal köteles megküldeni a  katonai ügyésznek.
Az előterjesztéshez mellékelni kell a még végrehajtásra váró nyomozási cselekmények tervét is.
16. § A parancsnoki nyomozás során elrendelt őrizetet rendőrségi fogdában kell végrehajtani.
17. § (1) A nyomozás során hozott határozat elleni panaszt, valamint a tett intézkedés vagy annak elmulasztása miatt bejelentett
panaszt – amennyiben annak három napon belül nem ad helyt – a parancsnok a nyomozás során keletkezett iratokkal,
valamint a panasszal kapcsolatos nyilatkozatával együtt küldi meg a katonai ügyésznek.
(2) A terhelt vagy más érdekelt által a nyomozás során szóban tett panaszt írásba kell foglalni.
18. § (1) A  nyomozás befejezését követően a  parancsnok az  eljárás során keletkezett iratok két példányát a  nyomozás
határidejének lejárta előtt, de legkésőbb a  nyomozás befejezését követő három napon belül megküldi a  katonai
ügyésznek, az iratok harmadik példányát pedig irattárazza.
(2) A nyomozási iratok részeként továbbítani kell
a) a bűnügyi nyilvántartás terheltre vonatkozó értesítését,
b) a terhelt minősítését, szolgálati jellemzését, a dicséreteiről és fenyítéseiről szóló kimutatást,
c) a pénzügyi szervnek a terhelt illetményéről szóló igazolását, továbbá
d) a bűnjeljegyzéket és a bűnügyi költségjegyzéket.
(3) A bűnjelet a nyomozási iratokkal együtt kell megküldeni. Amennyiben a bűnjel csatolása – annak jellegénél fogva –
nem lehetséges vagy más fontos ok azt indokolja, a bűnjelnek a bűncselekménnyel kapcsolatos egyedi tulajdonságait
rögzítő iratot vagy fényképet kell a nyomozási iratokhoz csatolni.
19. § Ha a  parancsnok az  általános megelőzés, a  katonai rend és fegyelem megszilárdítása érdekében indokoltnak
tartja, hogy a  bíróság a  tárgyalást a  Be. 278.  § (2)  bekezdése alapján ne a  bíróság hivatalos helyiségében, hanem
az Országgyűlési Őrségnél tartsa meg, ennek indítványozására a katonai ügyésznek javaslatot tesz.
20. § A nyomozás során keletkezett iratokat a szervezeti egység egyéb irataitól elkülönítve, külön iktatási csoportszámon
kell iktatni, kezelni és irattárazni.
21. § A parancsnoki nyomozás során a sajtó részére a Be. 74/A. §-a alapján a parancsnok vagy a parancsnok engedélye
alapján az ügyben eljáró nyomozótiszt adhat tájékoztatást.
4. Záró rendelkezések 22. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 23. § 2013. július 1-jén lép hatályba.
23. § Hatályát veszti a 18. § (2) bekezdés b) pontjában a „szolgálati jellemzését,” szövegrész.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
6/2019. (I. 31.) HM utasítása a kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Parancsnokságára (a továbbiakban:
MHP), valamint az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek)
terjed ki.
2. § A  NATO Biztonsági Beruházási Program magyarországi megvalósításához kapcsolódó kötelezettségvállalások
pénzügyi ellenjegyzésének szabályait az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti
feladatainak végrehajtásáról szóló HM utasítás tartalmazza.
3. § Az utasítás alkalmazásában gazdasági szerv és annak vezetője alatt
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 9. § (1) bekezdése szerinti feladatokat ellátó,
b) amennyiben a honvédelmi szervezet logisztikai és pénzügyi gazdasági feladatait – a honvédelmi szervezetek
működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 8. § (1)–(2) bekezdése szerint – megosztva, külön szervezeti egységek látják
el, a pénzügyi gazdasági feladatokat ellátó, és
c) ha a honvédelmi szervezetek pénzügyi gazdasági feladatait a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban:
HM VGH) állományából kikülönített szervezeti egység látja el, úgy ezen
szervezeti egységet és annak vezetőjét kell érteni. 4. § Honvédelmi szervezet kötelezettséget az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.)
37. § (1) bekezdésében és az Ávr. 53. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint vállalhat.
5. § Amennyiben a  pénzügyi ellenjegyzés (a továbbiakban: ellenjegyzés) utasításra történik, a  kötelezettségvállalásra
vonatkozó dokumentumra „Az ellenjegyzés utasításra történt!” záradékot kell rávezetni.
6. § A kötelezettségvállalás aláírt dokumentumának egy példányát minden esetben a gazdasági szerv megfelelő pénzügyi
gyűjtőjében kell iktatni és tárolni.
7. § A honvédelmi szervezet a dologi és felhalmozási előirányzatokat érintő kötelezettségvállalásokról az államháztartás
számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 14. melléklete szerinti tartalommal nyilvántartást vezet.
8. § A  honvédelmi szervezet a  15–17.  § szerinti kötelezettségvállalások adatait azok ellenjegyzése végrehajtásával
egyidejűleg, a  18.  § szerinti kötelezettségvállalások adatait azok ellenjegyzését megelőzően a  HM Logisztikai
Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM aLOGIR) rögzíti.
2. Az ellenjegyzési jog- és hatáskörök 9. § (1) A kötelezettségvállalások – ideértve az előirányzat-átcsoportosításokat is – ellenjegyzésére
a) a gazdasági szerv vezetője,
b) a HM VGH főigazgatója vagy
c) a pénzügyi gazdasági feladatok ellátására kijelölt személyek közül az a) és b) pont szerinti vezetők által írásban
kijelölt, és az Ávr. 55. § (3) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelő képesítéssel rendelkező személy
jogosult.
 (2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti kijelölés tartalmazza a felhatalmazás területeit és összeghatárát.
10. § A  gazdasági szerv vezetője vagy az  általa kijelölt személy azon kötelezettségvállalások ellenjegyzésére jogosult,
amelyek
a) foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez,
b) ha ez  az utasítás eltérően nem rendelkezik, a  személyi állomány illetményéhez és egyéb pénzbeli
járandóságaihoz,
c) megbízási szerződésekhez,
d) reprezentációs kiadásokhoz,
e) saját hatáskörű előirányzat-átcsoportosításokhoz,
f ) a nemzeti közbeszerzési értékhatárt el nem érő értékű beszerzésekhez és
g) az  ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítő állomány külszolgálattal kapcsolatos járandóságainak
megállapításáról rendelkező okmányokhoz
kapcsolódnak. 11. § Az  MHP pénzügyi és számviteli ellátásáért felelős szervezeti egységének vezetője vagy az  általa kijelölt személy
jogosult azon kötelezettségvállalások ellenjegyzésére, amely az MHP parancsnoka és a központi személyügyi szerv
illetménymegállapítási jogkörébe tartozó személyi állomány illetményének megállapításához, továbbá az  ezen
személyek illetménymegállapításának nem minősülő illetményváltozásáról szóló értesítéshez kapcsolódnak.
12. § A KNBSZ és az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) gazdasági szervének vezetője vagy az általa kijelölt
személy jogosult a  nemzeti közbeszerzési értékhatárt meghaladó értékű beszerzésekhez kapcsolódó
kötelezettségvállalások ellenjegyzésére.
13. § Az  MHP pénzügyi és számviteli feladatok ellátásáért felelős szervezeti egységének vezetője vagy az  általa kijelölt
személy azon előirányzat-átcsoportosítások ellenjegyzésére jogosult, amelyek az MHP alárendelt katonai szervezetek
közötti dologi kiadások kiemelt előirányzathoz és felhalmozási költségvetés kiemelt előirányzat-csoporthoz
kapcsolódnak.
14. § (1) A HM VGH főigazgatója vagy az általa kijelölt személy azon kötelezettségvállalások ellenjegyzésére jogosult, amelyek
a) a 12. § kivételével, a védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló 2016. évi XXX. törvény (a továbbiakban:
Vbt.), valamint a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.), és az  azok
felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletek szerinti eltérő szabályok alapján végrehajtott
beszerzésekhez,
b) a középirányítói jogkörrel rendelkező katonai szervezetek parancsnokának hatáskörébe tartozó előirányzatátcsoportosítások kivételével az Áht. 33. § (3) bekezdése szerinti előirányzat-átcsoportosításokhoz,
c) a Korm. rendelet 27. §-a szerinti pályázatokhoz,
d) a barterügyletekhez,
e) a fejezeti kezelésű előirányzatok terhére nyújtott támogatásokról szóló megállapodásokhoz,
f ) a miniszter, a HM közigazgatási államtitkár illetménymegállapítási jogkörébe tartozó
fa) dandártábornok vagy magasabb rendfokozattal rendszeresített beosztást betöltő,
fb) miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó honvédelmi szervezetek vezetője,
fc) államtitkár, miniszteri biztos, közigazgatási államtitkár, helyettes államtitkár, főosztályvezető,
titkárságvezető vagy
fd) magasabb vezetőnek minősülő honvédelmi alkalmazott
rendszeres illetményének – ide nem értve az  eseti pótlékot, valamint az  eseti kiegészítő illetményt –
megállapításához, továbbá az  e  személyek illetménymegállapításnak nem minősülő illetményváltozásáról
szóló értesítéshez,
g) a  tartós külföldi szolgálatot teljesítő állomány külszolgálattal kapcsolatos rendszeres járandóságainak
megállapításáról rendelkező parancsokhoz, valamint határozatokhoz és
h) teljesítményjuttatásra, jutalomra vagy pénzjutalomra vonatkozó miniszteri döntésekhez
kapcsolódnak.
(2) Az  (1)  bekezdés f )  pontja szerinti ellenjegyzési jogosultság nem terjed ki a  KNBSZ főigazgatója és helyettesei
rendszeres illetményének megállapításához, továbbá az  e  személyek illetménymegállapításnak nem minősülő
illetményváltozásáról szóló értesítéshez kapcsolódó kötelezettségvállalásokra.
(3) Az (1) bekezdés g) pontja szerinti ellenjegyzési jogosultság nem terjed ki a KNBSZ tartós külföldi szolgálatot teljesítő
állományának külszolgálattal kapcsolatos rendszeres járandóságainak megállapításáról rendelkező parancsokhoz,
valamint határozatokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokra.
3. A gazdasági szerv vezetőjének hatáskörébe tartozó ellenjegyzések végrehajtásának rendje
15. § (1) A  10.  § a)  pontja szerinti foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez kapcsolódó kötelezettségvállalás
dokumentuma
a) hivatásos és szerződéses katona esetében – a  szolgálati viszony létesítésére vonatkozó parancs kiadását
követően – az illetménymegállapítási parancs vagy határozat,
b) kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő, közalkalmazott és honvédelmi alkalmazott esetében a kinevezési
okirat és
c) munkavállalók, közfoglalkoztatottak esetében a munkaszerződés.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti dokumentumot a  személyügyi szerv állítja össze, és az  Áht. 37.  § (1)  bekezdése szerinti
feltételek megléte esetén az  ellenjegyző a  dokumentumot az  1.  melléklet 1.  pont a)  alpontja szerinti mintának
megfelelő ellenjegyzési záradékkal látja el.
(3) A honvédelmi szervezet személyi állományának egyéb pénzbeli járandóságai vonatkozásában készített parancsot,
határozatot vagy illetménymegállapodásnak nem minősülő illetményváltozásról szóló értesítést az  ellenjegyző
az 1. melléklet 1. pont a) alpontja szerinti mintának megfelelő ellenjegyzési záradékkal látja el.
(4) Az ellenjegyző a megbízási szerződéseket az 1. melléklet 1. pont b) alpontja szerinti mintának megfelelő ellenjegyzési
záradékkal látja el.
(5) A (2)–(4) bekezdés szerinti kötelezettségvállalások ellenjegyzett dokumentumának egy-egy példánya a honvédelmi
szervezet vezetőjének aláírását követően a gazdásági szerv részére átadásra kerül.
16. § (1) A nemzeti közbeszerzési értékhatárt el nem érő értékű kötelezettségvállalások ellenjegyzését a 2. melléklet szerinti
„Szerződéskivonat az  ellenjegyzési eljáráshoz” (a továbbiakban: szerződéskivonat) okmányon kell végrehajtani
a következők szerint:
a) a logisztikai és a gazdasági vezető megvizsgálja a szerződéskivonatok és azok mellékleteinek, így különösen
a döntési okmány tartalmi, valamint formai megfelelőségét. Megfelelőség esetén a logisztikai vezető ellenőrzi
az Áht. 36. § (1) bekezdésében meghatározott szabad keret meglétét, a kötelezettségvállaló aláírását követően
kitölti a  pénzügyi és számviteli záradékot a  szerződéskivonat valamennyi példányán és leköti a  szükséges
előirányzatot a  tervezett teljesítéseknek megfelelő időpontokra, az  adatok helyességének ellenőrzését
követően a gazdasági vezető a számviteli záradékot aláírja,
b) a gazdasági vagy a logisztikai szerv a hatáskörébe tartozó szerződéskivonat adatait a HM aLOGIR-ben rögzíti,
a  logisztikai szerv a  HM aLOGIR-be történő rögzítéssel egyidejűleg a  szerződéskivonatot és mellékleteit,
így különösen a döntési okmányt a gazdasági szerv részére átadja,
c) az ellenjegyző
ca) a  szerződéskivonat és a  háttéranyagok adatait az  Áht. 37.  § (1)  bekezdésében felsorolt feltételek
szerint megvizsgálja és megfelelés esetén a  szerződéskivonatot az  „Ellenjegyzem!” záradék
alkalmazásával ellenjegyzi, és annak tényét a  HM Költségvetési Gazdálkodási és Információs
Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR) rögzíti, és
cb) a  szerződéskivonat első példányát nyilvántartásba veszi, a  többi példányt a  beszerzést végrehajtó
szervezeti egység részére átadja.
(2) A  kötelezettségvállalás teljesítése során az  egy kötelezettségvállaláshoz tartozó számlákhoz csatolt
utalványrendeleteken a szerződéskivonat HM aLOGIR-ból kapott számát kell feltüntetni.
(3) Az ellenjegyzést megelőző vizsgálat során feltárásra kerülő, de az ellenjegyzést érdemben nem befolyásoló számszaki
hiba vagy elírás esetén annak javítása a  helyes adat egyértelmű feltüntetésével, a  szerződéskivonatot készítő
ügyintéző által aláírva történhet. Egyéb hiba esetén annak javítása érdekében új szerződéskivonatot kell készíteni.
17. § (1) A válságkezelő és béketámogató műveletekben részt vevő kontingensek (a továbbiakban: kontingens) a műveleti
területen a  honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjét szabályozó HM utasításban (a továbbiakban:
Beszerzési utasítás) foglaltak alapján végrehajtott beszerzések esetében a 3. melléklet szerinti Nemzetközi ellenjegyzési
tanúsítvány okmányon (a továbbiakban: nemzetközi tanúsítvány) kell a kötelezettségvállalást ellenjegyezni.
(2) Az ellenjegyző az ellenjegyzést a (3) és (5) bekezdés szerinti záradékokat figyelembe véve végzi.
 (3) A nemzetközi tanúsítványon
a) a beszerzés szükségességét a kontingens parancsnoka igazolja és
b) a kontingens pénzügyi részlegvezetője a kontingens logisztikai részlegvezetőjével együttműködve ellenőrzi
az Áht. 37. § (1) bekezdése szerinti feltételek meglétét, és azt aláírásával igazolja.
 (4) A  kontingens pénzügyi részlege a  (3)  bekezdés szerint aláírt nemzetközi tanúsítványt legalább öt munkanappal
a  kötelezettségvállalás tervezett időpontja előtt egy példányban felterjeszti az  ellátásért felelős katonai szervezet
parancsnoka részére.
(5) Az ellátásért felelős katonai szervezet logisztikai szakállománya összehasonlítja a nemzetközi tanúsítványon szereplő
beszerzési javaslatot a kontingens beszerzési tervével, és végrehajtja az Áht. 37. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzést.
Az  ellenőrzés után a  kötelezettségvállalást az  ellátásért felelős katonai szervezet logisztikai gazdasági vezetője
engedélyezi.
(6) Az ellátásért felelős katonai szervezet gazdasági szerve
a) végrehajtja az engedélyezést követően részére megküldött nemzetközi tanúsítvány Áht. 37. § (1) bekezdése
szerinti ellenőrzését, majd azt az ellenjegyző ellenjegyzi,
b) az ellenjegyzett nemzetközi tanúsítványt az ügyviteli szabályoknak megfelelően gyűjtőben tárolja, és
c) a  nemzetközi tanúsítványt telefaxon vagy elektronikus úton, szkennelt formában eljuttatja a  kontingens
pénzügyi részlege részére.
 (7) A  kötelezettségvállalás teljesítése során a  nemzetközi tanúsítványhoz tartozó számlához kapcsolódó
utalványrendeleten a (6) bekezdés b) pontja szerinti gyűjtőből kapott nyilvántartási számot kell feltüntetni.
18. § (1) A  HM irányítása alá tartozó külképviseletek (a továbbiakban: külképviseletek) által külföldön, a  Beszerzési utasítás
szerinti beszerzések esetében – a (7) bekezdésben foglaltak kivételével – a kötelezettségvállalást a 3. melléklet szerinti
nemzetközi tanúsítványon kell ellenjegyezni.
(2) Az ellenjegyző az ellenjegyzést a (3)–(4) bekezdés szerinti záradékokat figyelembe véve végzi.
 (3) A  nemzetközi tanúsítványon a  beszerzés szükségességét a  külképviselet vezetője igazolja és azt egy példányban,
legalább öt munkanappal a  kötelezettségvállalás tervezett időpontja előtt megküldi az  ellátásért felelős katonai
szervezet részére.
(4) Az ellátásért felelős katonai szervezet logisztikai szakállománya összehasonlítja a nemzetközi tanúsítványon szereplő
beszerzési javaslatot a külképviselet beszerzési tervével, és végrehajtja az Áht. 37. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzést.
Az  ellenőrzés után a  kötelezettségvállalást az  ellátásért felelős katonai szervezet logisztikai gazdasági vezetője
engedélyezi.
(5) Az ellátásért felelős katonai szervezet gazdasági szerve
a) végrehajtja az engedélyezést követően részére megküldött nemzetközi tanúsítvány Áht. 37. § (1) bekezdése
szerinti ellenőrzését, majd azt az ellenjegyző ellenjegyzi,
b) az ellenjegyzett nemzetközi tanúsítványt az ügyviteli szabályoknak megfelelően gyűjtőben tárolja, és
c) a  nemzetközi tanúsítványt telefaxon vagy elektronikus úton, szkennelt formában eljuttatja a  külképviselet
vezetője részére.
 (6) A  kötelezettségvállalás teljesítése során a  nemzetközi tanúsítványhoz tartozó számlához kapcsolódó
utalványrendeleten az (5) bekezdés b) pontja szerinti gyűjtőből kapott nyilvántartási számot kell feltüntetni.
 (7) A KNBSZ által az (1) bekezdés szerint végrehajtott beszerzések esetében a nemzetközi tanúsítvány formai és tartalmi
követelményeit, valamint az ellenjegyzés eljárásrendjét a főigazgató gazdálkodási intézkedésben szabályozza.
4. A HM VGH főigazgatójának hatáskörébe tartozó ellenjegyzések végrehajtásának rendje
19. § (1) A Vbt., a Kbt. vagy a felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletek szerinti eltérő szabályok alapján végrehajtott
beszerzésekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásokat egyedileg, a  2.  melléklet szerinti szerződéskivonaton kell
ellenjegyezni a következők szerint:
a) a  szerződéskivonat a  szerződéstervezet alapján három példányban készül, melynek első két példánya
a  kötelezettségvállaló honvédelmi szervezetet (a továbbiakban: kötelezettségvállaló) illeti meg – melyből
az első példány a gazdasági szervé –, harmadik példánya a Beszerzési utasítás szerinti ajánlatkérő honvédelmi
szervezeté (a továbbiakban: ajánlatkérő),
b) az ajánlatkérő valamennyi szerződéskivonatot és azok mellékleteit aláírásával ellátva megküldi – igény esetén
elektronikus formában is – a kötelezettségvállaló részére, a szerződéskivonathoz mellékelni kell az ajánlatkérői
döntési okmány másolatát,
c) a  szerződéskivonatok kézhezvételétől számított negyedik munkanapig a  Korm. rendelet 8.  § (2)  bekezdése
szerinti
ca) logisztikai és gazdasági vezető megvizsgálja a szerződéskivonatok és azok mellékleteinek tartalmi,
valamint formai megfelelőségét,
cb) logisztikai vezető ellenőrzi az  Áht. 36.  § (1)  bekezdésében meghatározott szabad keret meglétét,
majd a  kötelezettségvállaló aláírását követően kitölti a  pénzügyi és számviteli záradékot
a  szerződéskivonat valamennyi példányán, és leköti a  szükséges előirányzatot a  tervezett
teljesítéseknek megfelelő időpontokra,
cc) gazdasági vezető a szerződéskivonatok ca)–cb) alpont szerinti vizsgálatának megfelelősége esetén
a pénzügyi és számviteli záradékot aláírja, és
cd) a gazdasági vagy logisztikai szerv a hatáskörébe tartozó szerződéskivonat adatait a HM aLOGIR-ben
rögzíti, a logisztikai szerv a HM aLOGIR-ben történő rögzítéssel egyidejűleg a szerződéskivonatot és
mellékleteit a  gazdasági szerv részére átadja, és a  gazdasági szerv a  HM aLOGIR-be rögzített
szerződéskivonatokról, az  ajánlatkérői döntési okmányról a  mellékletekkel együtt egyidejűleg
telefaxon vagy elektronikus úton, szkennelt formában másolatot küld a HM VGH részére,
d) a  HM VGH a  c)  pont cd)  alpontja szerinti rögzítés és értesítés érkezésétől számított második munkanapig
a  szerződéskivonat és a  mellékletek adatait az  Áht. 37.  § (1)  bekezdése szerinti kritériumok szerint
megvizsgálja, és
da) megfelelés esetén az  ellenjegyző a  HM KGIR-ből kinyomtatott és ügyviteli nyilvántartásba vett
szerződéskivonatot egy példányban az „Ellenjegyzem” záradék alkalmazásával ellenjegyzi, annak
tényét a HM KGIR-ben rögzíti és igény esetén telefaxon megküldi az ajánlatkérő részére,
db) amennyiben a szerződéskivonat és a mellékletek adatai nem felelnek meg az Áht. 37. § (1) bekezdése
szerinti követelményeknek, úgy írásban tájékoztatja a  kötelezettségvállalót, aki az  ellenjegyzés
végrehajtásához szükséges intézkedéseket megteszi,
dc) a megállapított számszaki hibák vagy elírások javítása során a 16. § (3) bekezdése szerint jár el,
e) a  gazdasági szerv vezetője a  HM aLOGIR-ból kapott azonosítószámra történő hivatkozással az  ellenjegyzés
megtörténtét az eredeti szerződéskivonat valamennyi példányán az ellenjegyzői záradék aláírásával igazolja,
f ) a  gazdasági szerv az  eredeti szerződéskivonat első példányát nyilvántartásba veszi, a  többi példányt egy
munkanapon belül, az ügyviteli záradék szerint megküldi az érintetteknek,
g) a gazdasági szerv a szerződéskivonat első példányát az ügyviteli szabályoknak megfelelően gyűjtőben tárolja,
h) amennyiben a  kötelezettségvállalás módosítása a  korábban megállapított fizetési kötelezettség összegét
változtatja meg, az  eltérés összegére vonatkozóan a  b)–g)  pont szerint kell eljárni, a  kötelezettségvállalás
tartalmát és értékét nem módosító címrendkód-változások és belső fedezetbiztosítás miatti átcsoportosítások
esetén a  változások HM aLOGIR-ben történő átvezetésére az  azt alátámasztó bizonylat alapján a  logisztikai
szerv vagy a gazdasági szerv saját hatáskörben intézkedik, és az átvezetést alátámasztó bizonylat a cd) alpont
szerint kerül továbbításra.
(2) A  kötelezettségvállalás teljesítése során az  egy kötelezettségvállalás számláihoz csatolt utalványrendeleteken
a szerződéskivonat HM aLOGIR-ból kapott számát kell feltüntetni.
(3) A szerződés csak az ellenjegyzés megtörténtét igazoló, ellenjegyzői záradékot tartalmazó szerződéskivonat megléte
esetén köthető meg.
(4) A kötelezettségvállalás teljesítését követően a honvédelmi szervezet érintett szakága haladéktalanul írásban értesíti
a  gazdasági szervezetet, amely alapján az  gondoskodik a  HM aLOGIR-ben rögzített kötelezettségvállalás
felszabadításáról, lezárásáról.
20. § (1) A  14.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti előirányzat-átcsoportosítások és a  14.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti
megállapodások ellenjegyzését az  ellenjegyző az  előirányzat-átcsoportosítás jóváhagyására vonatkozó
felterjesztésben, valamint a megállapodás tervezeten az 1. melléklet 2. pont a) és b) alpontja szerint rögzíti.
(2) A Korm. rendelet 27. § (1) bekezdése szerinti pályázatokat az előirányzat-fedezetre vonatkozó likviditási vizsgálatot
követően az ellenjegyző az 1. melléklet 2. pont c) alpontja szerint ellenjegyzi.
21. § A barterügyletek ellenjegyzését az ellenjegyző az 1. melléklet 2. pont d) alpontja szerint hajtja végre.
22. § (1) Az MHP Személyzeti Csoportfőnökség által a KNBSZ-en kívüli honvédelmi szervezetek állománya vonatkozásában
összeállított és a  HM VGH részére ellenjegyzés céljából megküldött, teljesítményjuttatásra, jutalomra vagy
pénzjutalomra vonatkozó miniszterihatározat-tervezet, döntésilap-tervezet ellenjegyzését az  ellenjegyző
az 1. melléklet 1. pont a) alpontja szerinti formában hajtja végre.
(2) A  KNBSZ által összeállított, a  személyi állománya kimagasló teljesítményét elismerő teljesítményjuttatásra vagy
jutalomra vonatkozó miniszterihatározat-tervezet, döntésilap-tervezet alapján elkészített és a  HM VGH részére
ellenjegyzés céljából megküldött – minősített adatokat nem tartalmazó – kivonat ellenjegyzését az  ellenjegyző
„a szükséges előirányzat-fedezet rendelkezésre áll” megjegyzéssel hajtja végre. Az ellenjegyzett kivonatot a KNBSZ
a miniszterihatározat-tervezethez, döntésilap-tervezethez csatolja.
5. Egyéb rendelkezések 23. § Saját hatáskörű előirányzat-átcsoportosítás esetén a  javaslatot az  ellenjegyző az  1.  melléklet 1.  pont c)  alpontja,
a  2.  pont vagy a  3.  pont a)  alpontja szerinti mintának megfelelő ellenjegyzési záradékkal látja el. Az  ellenjegyző
az  ellenjegyzés során meggyőződik az  Áht. 37.  § (1)  bekezdésében felsorolt kritériumoknak való megfelelésről,
különösen a szabad keret rendelkezésre állásáról. Amennyiben a szabad keret nem áll rendelkezésre, az átcsoportosítás
ellenjegyzése nem hajtható végre.
24. § Az MH EK a beszerzési eljárásokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalások ellenjegyzése során
a) az általa használt analitikus nyilvántartó rendszerből elkészíti a szakági megrendelést, amelyet szerződéskivonat
formájában a HM KGIR-ben rögzít, a kötelezettségvállalás könyvelése és az ellenjegyzés végrehajtása érdekében
és
b) az ellenjegyzést a HM KGIR által készített szerződéskivonaton végzi.
25. § A  több évet felölelő, valamint a  tárgyévet követő évre vonatkozó kötelezettségvállalás ellenjegyzését
a kötelezettségvállalás aktuális éveiben ismételten végre kell hajtani.
26. § A  tárgyévre ellenjegyzett, de a  tárgyévben részben vagy egészében nem teljesülő áthúzódó kötelezettségvállalás
ellenjegyzését az átnyúló kötelezettségvállalás összegével ismételten végre kell hajtani.
6. Záró rendelkezések 27. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
28. § Hatályát veszti a kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről szóló 83/2012. (XI. 16.)
HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
33/2014. (IV. 8.) ME határozata a Magyar Nyelvstratégiai Intézet igazgatójának kinevezéséről.
A Magyar Nyelvstratégiai Intézet létrehozásáról szóló 55/2014. (III. 4.) Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdésében, és
a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 73/A. § (2) bekezdésének c) pontjában foglalt jogkörömben
dr. Bencze Lórántot a Magyar Nyelvstratégiai Intézet igazgatójává
– 2014. április 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2013. (I. 22.) Korm. rendelete sík- és dombvidéki tározók létesítéséhez és rekonstrukciójához kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben felsorolt, az aszály kezelését szolgáló sík- és
dombvidéki tározók létesítését és rekonstrukcióját, valamint üzemszerű működését szolgáló beruházásokkal
összefüggő, a 2. mellékletben megjelölt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként a 2. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Ha a 2. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben szakhatóság közreműködését
rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró szakhatóságként
a 3. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a beruházás megvalósításához, használatba vételéhez és működéséhez közvetlenül szükségesek.
2. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés – a környezetvédelmi és
természetvédelmi hatósági eljárások során hozott döntés kivételével – fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
(2) Az eljáró hatóság az általa meghozott döntéseket – az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton kézbesíti. A döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik
nap.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
33/2009. (III. 15.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Csák Gábor mérnök dandártábornokot 2009. március 15-ei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2009. március 3. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1858/2013. (XI. 19.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Tanács kiemelt programjainak megvalósításához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Magyar
Nemzeti Tanács kiemelt programjainak megvalósítása céljából 365,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnöki fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási
és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Határon túli magyarok programjainak
támogatása alcím, 3. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. június 30.
2. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, valamint a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Nemzeti
Tanács kiemelt programjainak megvalósításához 2014. évben szükséges további 365,0 millió forintnak a  2014.
évi központi költségvetési törvény keretében a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetben történő
biztosításáról gondoskodjanak.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök