type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
495/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Magyarics Tamás rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország dublini nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. május 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2013. (IV. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. április 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva A. T. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. A beadványozó 2013. március 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kérem a Tisztelt Országgyűlést, hogy új jogszabály alkotásával, vagy egy már meglévő jogszabály módosításával, teljes
mértékben számolja fel az összes rablóhitelt, ismertebb nevén a „deviza”-hitelt.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a  népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a  megtárgyalásra javasolt
kérdést. A népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem egyértelmű, mert nem állapítható meg, hogy beadványozó
mit ért a rablóhitel és a „deviza”-hitel fogalma alatt, mit jelent a „számolja fel” kifejezés. Ezáltal a kezdeményezés sem
a választópolgár sem a jogalkotó számára nem egyértelmű, hiszen a kérdés megfogalmazásából nem derül ki, hogy
pontosan milyen tárgyra vonatkozik.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ezért ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án, 18. § b) pontján, a Ve. 3. § d) pontján és 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. § (1) bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. §
(3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
5/2017. (I. 6.) ME határozata kormánymegbízottak felmentéséről.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és
a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi CXXVI.  törvény 10.  § (2)  bekezdése
alapján, a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára
Gajda Róbertet, a Békés Megyei Kormányhivatalt és
Kozma Pétert, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat e tisztségéből
– 2017. január 15-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2010. CXXXI. törvény a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről.
Az Alkotmány azon rendelkezésével összhangban, miszerint a Kormány a feladatának ellátása során együttműködik az érdekelt
társadalmi szervezetekkel, továbbá annak előmozdítása érdekében, hogy a jó kormányzás keretében a társadalom legszélesebb
rétegei kapcsolódhassanak be a jogszabályok előkészítésébe, elősegítve ezzel a közjó érdekében a jogi szabályozás sokoldalú
megalapozását, ezzel pedig a jogszabályok minőségének és végrehajthatóságának javítását, amelyek együtt a jó állam
elengedhetetlen feltételei, a jogalkotásról szóló törvénnyel összhangban az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény hatálya
1. § (1) E törvény hatálya a miniszterek által előkészített jogszabálytervezetek természetes személyek, valamint nem állami és
nem önkormányzati szervek, szervezetek által történő véleményezésére terjed ki (a továbbiakban: társadalmi
egyeztetés). E törvény hatálya kiterjed a miniszterek által előkészített jogszabálytervezetek megalapozását szolgáló
szabályozási koncepciókra is (a továbbiakban: koncepció).
(2) E törvény rendelkezései nem érintik az egyéb jogszabályokban, illetve közjogi szervezetszabályozó eszközökben
meghatározott véleményezési és egyeztetési jogosultságokat.
(3) E törvény hatálya nem terjed ki a rendkívüli állapot, a szükségállapot, a veszélyhelyzet, a megelőző védelmi helyzet és
az Alkotmány 19/E. §-a szerinti eset idején az Alkotmány szerint kiadható jogszabályok előkészítésére.
2. Alapelvek 2. § (1) A társadalmi egyeztetés során biztosítani kell, hogy a véleményezési folyamatban a véleményeknek – különös
tekintettel a hátrányos helyzetű, társadalmi-gazdasági szempontból marginalizált csoportok véleményére – a lehető
legszélesebb köre jelenjen meg.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. november 22-i ülésnapján fogadta el.
(2) A jogszabályok előkészítése során biztosítani kell az egyeztetések átláthatóságát, azok minél teljesebb körű
nyilvánosságát.
(3) A társadalmi egyeztetés során az abban részt vevők kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.
II. FEJEZET
A JOGALKOTÁS TERVEZÉSE 3. A Kormány jogalkotási terve
3. § A Kormány jogalkotási tervét – a nemzetközi kötelezettségvállalásokra, az európai uniós kötelezettségekkel való
összhang megteremtésére vonatkozó követelményekre, az Országgyűlés és az Alkotmánybíróság döntéseire,
valamint a kormányprogram célkitűzéseire figyelemmel, a felelősök megjelölésével –, az Országgyűlés rendes
ülésszakaihoz igazodóan, határozattal állapítja meg.
4. A miniszter jogalkotási tájékoztatója 4. § A jogszabály előkészítéséért felelős miniszter közzéteszi az erre kijelölt honlapon (a továbbiakban: honlap) a Kormány
jogalkotási tervezési időszakára vonatkozó jogalkotási tájékoztatóját. A jogszabály előkészítéséért felelős miniszter
jogalkotási tájékoztatója tartalmazza az általa előkészítendő jogszabálytervezetek címét, a szabályozás rövid tartalmi
összefoglalását és a jogszabálytervezet közzétételének tervezett időpontját. A közzétett miniszteri jogalkotási
tájékoztatók a közzétételtől számított egy évig nem távolíthatók el a honlapról.
III. FEJEZET
A TÁRSADALMI EGYEZTETÉS 5. A társadalmi egyeztetésre vonatkozó közös szabályok
5. § (1) Társadalmi egyeztetésre kell bocsátani
a) a törvény,
b) a kormányrendelet,
c) a miniszteri rendelet
tervezetét és indokolását (a továbbiakban együtt: tervezet).
(2) A tervezet társadalmi egyeztetésre bocsátását megelőzően a jogszabály előkészítéséért felelős miniszter döntése
alapján társadalmi egyeztetésre lehet bocsátani a tervezet koncepcióját is.
(3) Nem kell társadalmi egyeztetésre bocsátani
a) a fizetési kötelezettségekről,
b) az állami támogatásokról,
c) a költségvetésről, a költségvetés végrehajtásáról,
d) az európai uniós, illetve nemzetközi forrásokból nyújtott támogatásokról,
e) a nemzetközi szerződés kihirdetéséről, valamint
f) a szervezet és intézmény alapításáról,
szóló jogszabályok tervezeteit.
(4) Nem bocsátható társadalmi egyeztetésre a tervezet, koncepció, ha az egyeztetés a Magyar Köztársaság különösen
fontos honvédelmi, nemzetbiztonsági, pénzügyi, külügyi, természetvédelmi, környezetvédelmi vagy örökségvédelmi
érdekeinek védelmét veszélyeztetné.
(5) Nem kell társadalmi egyeztetésre bocsátani a jogszabály tervezetét, ha annak sürgős elfogadásához kiemelkedő
közérdek fűződik.
6. § (1) A társadalmi egyeztetésre bocsátásért, annak lefolytatásáért és a beérkezett vélemények feldolgozásáért a jogszabály
előkészítéséért felelős miniszter tartozik felelősséggel.
(2) Ha a közzétett törvénytervezet más törvény szakaszai több mint egyötödének módosítására irányul, a módosítani
kívánt hatályos törvényszöveget a honlapon a tervezett módosításokkal egységes szerkezetben, a tervezett
módosításokat külön is megjelölve kell közzétenni.
6. A társadalmi egyeztetés formái 7. § (1) A társadalmi egyeztetés formái a következők:
a) a honlapon megadott elérhetőségen keresztül biztosított véleményezés (a továbbiakban: általános egyeztetés),
és
b) a jogszabály előkészítéséért felelős miniszter által bevont személyek, intézmények és szervezetek által történő
közvetlen véleményezés (a továbbiakban: közvetlen egyeztetés).
(2) A jogszabály előkészítéséért felelős miniszter az (1) bekezdésben meghatározott egyeztetési formákon kívül más
formákat is igénybe vehet az egyeztetés lefolytatásához. 7. Általános egyeztetés
8. § (1) Társadalmi egyeztetés keretében általános egyeztetés tartása minden esetben kötelező.
(2) Az 5. §-ban meghatározottak alapján közzé kell tenni a honlapon a társadalmi egyeztetésre bocsátott tervezetet,
koncepciót.
(3) A tervezettel együtt közzé kell tenni a jogalkotásról szóló törvényben meghatározott elő zetes hatásvizsgálat
összefoglalóját.
(4) E törvény 5. § (5) bekezdése alapján a társadalmi egyezetésre nem bocsátott tervezeteket is közzé kell tenni
a honlapon. 9. § (1) A honlapon megadott elektronikus levélcímen keresztül bárki véleményt nyilváníthat a társadalmi egyeztetésre
bocsátás céljából közzétett tervezetről, koncepcióról. A vélemények beérkezéséről visszaigazolást kell küldeni.
(2) A névtelenül beérkezett véleményeket azok figyelembevétele nélkül törölni kell.
(3) A jogszabály előkészítéséért felelős miniszter a beérkezett véleményeket, a véleményező nevét és elektronikus
levélcímét – visszaigazolás küldése, a 11. § szerint elkészítendő összefoglaló és a véleményezők listájának közzététele,
valamint a 12. §-ban meghatározott utólagos véleményezés céljából – legkésőbb a véleményezett jogszabály
hatálybalépésétől számított másfél évig kezeli. Amennyiben a véleményezett jogszabály nem lép hatályba,
a véleményező nevét és elektronikus levélcímét legkésőbb a vélemény beérkezését követő egy éven belül törölni kell.
(4) A véleményező adatainak kezeléséhez szükséges hozzájárulást a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló törvényben foglalt vélelem szerint a jelen paragrafus (2) bekezdésében foglalt adatkezelések
tekintetében megadottnak kell tekinteni. E tényre és a véleményező adatait érintő adatkezelés szabályaira a vélemény
megadása előtt a véleményező figyelmét megfelelően fel kell hívni.
(5) A közzétett tervezeteket a közzétételtől számított egy évig nem lehet a honlapról eltávolítani.
10. § (1) A tervezetet a kormányzati szervekkel való egyeztetésre bocsátással egyidejűleg úgy kell közzétenni, hogy a tervezet
céljához és hatálybalépéséhez igazodóan megfelelő idő álljon rendelkezésre a tervezet érdemi megítéléséhez és
a vélemények kifejtéséhez, továbbá a jogszabály előkészítőjének arra, hogy a beérkezett véleményeket, javaslatokat
érdemben mérlegelhesse.
(2) A véleményezési határidő megegyezik a kormányzati szervekkel való egyeztetésre bocsátás során megállapított
határidővel, kivételes esetben a jogszabály előkészítéséért felelős miniszter ettől eltérő időtartamot is meghatározhat.
11. § (1) A jogszabály előkészítéséért felelős miniszter mérlegeli a beérkezett véleményeket és azokról, valamint az elutasított
vélemények esetében az elutasítás indokairól tipizált összefoglalót készít, amelyet a honlapon a véleményezők
listájával együtt közzétesz. A jogszabály előkészítéséért felelős minisztert egyedi válaszadási kötelezettség nem
terheli.
(2) Az (1) bekezdés alapján elkészítendő összefoglalót törvény esetén az Országgyűléshez történő benyújtást,
kormányrendelet és miniszteri rendelet esetén a kihirdetést követően kell közzétenni.
(3) A közzétett törvénytervezethez beérkezett véleményeket a törvényjavaslatot tárgyaló országgyűlési bizottság
kérésére a bizottság részére hozzáférhetővé kell tenni.
12. § (1) A honlapon legalább hatvan napon keresztül megfelelő elérhetőséget kell biztosítani
a) a jogszabály előkészítéséért felelős miniszter döntése alapján a jogalkotásról szóló törvényben meghatározott
utólagos hatásvizsgálattal egyidejűleg, valamint b) a hatálybalépést követően
ba) törvény esetében szükség szerint, de legalább egy év elteltével,
bb) kormányrendelet és miniszteri rendelet esetében a jogszabály előkészítéséért felelős miniszter döntése
alapján
arra, hogy a jogszabály hatályosulásával kapcsolatos észrevételeket, problémákat, valamint a jogszabály módosítására
vonatkozó javaslatokat bárki jelezhesse a jogszabály előkészítőjének.
(2) A jogszabályok hatályosulásával kapcsolatos vélemények megtételének lehetőségéről – kivéve az utólagos
hatásvizsgálattal egyidejűleg történő véleményezést – elektronikus úton értesíteni kell mindazokat, akik
a jogszabálytervezet elő zetes egyeztetése során véleményt nyilvánítottak.
(3) A jogszabályok hatályosulásával kapcsolatos vélemények esetében a 9. § és 11. § rendelkezéseit megfelelően kell
alkalmazni.
8. Közvetlen egyeztetés 13. § (1) A jogszabály előkészítéséért felelős miniszter stratégiai partnerségi megállapodásokat alakít ki. A jogszabály
előkészítéséért felelős miniszter e megállapodások révén szoros együttműködést alakíthat ki azon szervezetekkel,
amelyek készek a kölcsönös együttműködésre, és amelyek az adott jogterületek szabályozásának előkészítésében
széles társadalmi érdeket jelenítenek meg vagy az adott jogterületen tudományos tevékenységet végeznek
(a továbbiakban: stratégiai partner).
(2) Stratégiai partnerség alakítható ki különösen
a) a civil szervezetekkel,
b) egyházakkal,
c) szakmai, tudományos szervezetekkel,
d) országos kisebbségi önkormányzatokkal,
e) érdek-képviseleti szervezetekkel,
f) köztestületekkel, valamint
g) a felsőoktatási intézmények képviselőivel.
(3) Az együttműködés feltételeit és kereteit a stratégiai partner és a miniszter között határozott idejű, de legkésőbb
a Kormány megbízatásának megszűnéséig tartó megállapodásban kell rögzíteni.
(4) A megállapodásban rögzíteni kell különösen
a) az együttműködés célját,
b) azokat a tárgyköröket, amelyekkel kapcsolatos jogszabályok előkészítésében együttműködnek,
c) a kapcsolattartás módját,
d) a véleményalkotáshoz szükséges információkhoz való hozzáférés szabályait,
e) a megállapodás időtartamát.
(5) A megállapodást a honlapon mindenki számára hozzáférhetővé kell tenni.
(6) A jogszabály előkészítéséért felelős miniszter stratégiai partneri megállapodást alakít ki azokkal az egyházakkal,
amelyekkel korábban az együttműködés kereteit a Kormány jogszabályban vagy közjogi szervezetszabályozó
aktusban meghatározta.
14. § (1) A stratégiai partner kötelessége, hogy a közvetlen egyeztetés során az adott jogterülettel foglalkozó, stratégiai
partnerséggel nem rendelkező szervezetek véleményét is megjelenítse.
(2) A jogszabály előkészítéséért felelős miniszter a stratégiai partnereken kívül mást is bevonhat az érintett tervezet
közvetlen egyeztetésébe, illetve kérelemre lehetőséget biztosíthat meghatározott jogszabály véleményezésében való
részvételre.
(3) A közvetlen egyeztetés során a stratégiai partner által írásban megtett véleményeket a törvényjavaslatot tárgyaló
országgyűlési bizottság kérésére a bizottság részére hozzáférhetővé kell tenni.
15. § (1) A személyes részvétellel történő egyeztetés tartása esetén, a tárgyalás előtt a felkészüléshez szükséges, megfelelő
időben kell értesíteni a feleket a találkozó időpontjáról.
(2) A személyes részvétellel történő egyeztetésről összefoglalót kell készíteni, amelyet a honlapon közzé kell tenni.
Az összefoglalónak tartalmaznia kell a stratégiai partner által képviselt indokolt álláspontokat.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. § (1) E törvény a (2) bekezdésben foglalt kivétellel 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 17. § (1) bekezdése 2011. július 1-jén lép hatályba.
17. § (1) A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény a következő 103/B. §-sal egészül ki:
„103/B. § Felhatalmazást kap a helyi önkormányzat képviselő-testülete, hogy a helyi sajátosságoknak megfelelően
az általa megalkotott rendeletek előkészítésében való társadalmi részvétel szabályait rendeletben állapítsa meg.”
(2) A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény a következő 103/C. §-sal egészül ki:
„103/C. § (1) A 102. § (2) bekezdés alkalmazásában azokat a szervezeteket kell országos önkormányzati
érdekképviseleti szervezeteknek tekinteni, amelyek közül
a) a megyei önkormányzatok érdekképviseletét ellátó szövetségnek legalább 13 tagja megyei önkormányzat,
b) a megyei jogú városok érdekképviseletét ellátó szövetségnek legalább 15 tagja megyei jogú város önkormányzata,
c) a fővárosi és a fővárosi kerületi önkormányzatok érdekképviseletét ellátó szövetségnek egyik tagja a főváros
önkormányzata, továbbá tagja legalább 15 fővárosi kerület önkormányzata,
d) a körzetközponti szerepet betöltő helyi önkormányzatok érdekképviseletét ellátó szövetségnek tagja az ilyen
szerepet betöltő helyi önkormányzatok legalább 2/3 része, továbbá
e) minden más olyan önkormányzati érdekképviseleti szervezet (szövetség), amelynek tagja legalább 800 helyi
önkormányzat, és legalább 11 területi (megyei) szervezetük működik.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt arányszámok számításánál egy helyi önkormányzatot csak egy érdekszövetség
tagjaként lehet figyelembe venni.”
18. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg az e törvényben foglalt jogszabálytervezetek és
koncepciók elektronikus úton történő közzétételének és véleményezésének részletszabályait.
19. § E törvény hatálybalépésével hatályát veszti
a) az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény 9–10. §-a, és az azt megelőző alcím,
b) a lobbitevékenységről szóló 2006. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Ltv.),
c) a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény 5. § (2) bekezdés
f) pontja,
d) a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény 25. §
(2) bekezdése, és
e) az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 5. § (3) bekezdés j) pontja.
20. § (1) A lobbista és a lobbitevékenységgel érintett közhatalmi döntést hozó szerv az Ltv. szerinti, 2010. utolsó negyedévére
vonatkozó tájékoztatót 2011. január 31-ig juttatja el a nyilvántartást vezető szervnek.
(2) A nyilvántartást vezető szerv 2011. február 15-ig közzéteszi az (1) bekezdés szerinti tájékoztatót. Az így közzétett
tájékoztatónak 2014. január 1-jéig elérhetőnek kell maradnia.
(3) A nyilvántartást vezető szerv az Ltv. szerinti nyilvántartást e törvény hatálybalépésével egyidejűleg lezárja,
a folyamatban lévő nyilvántartásba vételi és törlési eljárást pedig megszünteti. Az e törvény hatálybalépésekor
folyamatban lévő bírságolási eljárást le kell folytatni. A nyilvántartásban foglalt adatokat a nyilvántartást vezető szerv
2014. január 1-jén törli.
Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1246/2016. (V. 18.) Korm. határozata a Nemzeti Közszolgálati Egyetemnek a Ludovika-projekt keretében érintett ingatlanjai helyzetének rendezéséről, valamint az ehhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. továbbra is támogatja a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a  Ludovika Campusban állami beruházás
egyes programelemeinek megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről és a  források biztosításáról szóló
1512/2015. (VII. 23.) Korm. határozatban foglaltakat;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (2) bekezdésében foglalt jogkörében
eljárva a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem vagyonkezelésében lévő, Budapest XI. kerület, Ménesi út 5. szám alatti
ingatlant terhelő, a  Budapest Főváros Önkormányzata javára biztosított használati jog megváltása érdekében
45,2  millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló
2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és
kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások
alcím, 3.  Egyéb vagyonkezelési kiadások jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
14. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 3. támogatja a  Budapesti Vendéglátóipari és Humán Szakképzési Centrum Raoul Wallenberg Szakközépiskolája
és Szakiskolája Budapest VI. kerület, Rippl-Rónai u. 22. szám alatti ingatlanban (a  továbbiakban: Ingatlan) történő
elhelyezését és ennek érdekében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon
aa) a szükséges hozzájárulások Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság részére történő kiadásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal ab) a felújítási munkálatok elvégzéséről azzal, hogy azok beszerzése a  műemléki közbeszerzési
keret-megállapodás keretében történjen,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
ac) az Ingatlan Budapesti Vendéglátóipari és Humán Szakképző Centrum részére történő
vagyonkezelésbe adásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Ingatlan felújításának befejezéséig
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a beruházás forrásigényének
végleges meghatározását követően gondoskodjanak az Ingatlan felújításához szükséges forrás rendelkezésre
bocsátásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: kiviteli tervek jóváhagyásához igazodva
4. egyetért a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban” beruházás megvalósítása kapcsán
a  projekt megvalósításának helyszínéül kijelölt Budapest 36030 helyrajzi számú ingatlan (a  továbbiakban: 36030
helyrajzi számú ingatlan) idegen tulajdonban lévő 13817/263460 tulajdoni hányadának állami tulajdonba
kerülésével és ennek érdekében
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. bevonásával kezdje meg a tárgyalásokat az idegen
tulajdonban lévő ingatlanrész tulajdonjogának megszerzése érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  tárgyalások eredményétől függően
a tulajdonszerzéshez szükséges forrás biztosításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
c) a tárgyalások eredménytelensége esetén a  beruházás megvalósítása érdekében a  nemzeti fejlesztési
miniszter tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  vonatkozó jogszabályi rendelkezésekkel összhangban
az állam tulajdonszerzése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont végrehajtásával összhangban
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  36030 helyrajzi számú ingatlanon a  Budapesti
Közlekedési Vállalat Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: BKV Zrt.) fennálló tulajdoni
hányada kapcsán lebonyolítandó ingatlancsere vonatkozásában a  BKV Zrt. részéről felmerült kártalanítási igény
megtérítéséhez 80,1 millió forint biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 6. felhívja az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy a  36030 helyrajzi
számú ingatlanon történő beruházási munkálatok vonatkozásában a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem bevonásával
intézkedjen a  Budapest Főváros Önkormányzata mint a  BKV Zrt. tulajdonosa, illetve a  BKV Zrt. mint a  Ludovika
Campus Ingatlan résztulajdonosa részéről együttes, az  érintett tulajdoni hányadnak a  Nemzeti Közszolgálati
Egyetem általi megszerzése előtti fejlesztési munkálatok elvégzése érdekében szükséges tulajdonosi hozzájárulás
megszerzéséről, és ennek birtokában a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem kezdje meg a  beruházást az  érintett
területen;
Felelős: egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján kezdje meg a  tárgyalásokat a  Balassa János
Rendelőintézetet terhelő használati jog jogosultjaival, annak megszüntetése és az  épület Nemzeti Közszolgálati
Egyetem javára történő mielőbbi vagyonkezelésbe adása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
395/2015. (IX. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/14320-2/2015. számú előterjesztésére – Backovic Danilo (születési hely, idő: Újvidék
[Jugoszlávia], 1976. március 22.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. szeptember 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1514/2018. (X. 17.) Korm. határozata a Siketek és Nagyothallók Országos Szövetségének 2017. kiegészítő támogatása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1267/2017. (V. 29.) Korm. határozat alapján biztosított forrás felhasználásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Siketek és Nagyothallók Országos Szövetségének 2017. évi kiegészítő támogatása érdekében
történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1267/2017. (V. 29.) Korm. határozat 1.  melléklete szerint – az  egyszeri
előirányzat-átcsoportosítás összegének változatlanul hagyása mellett – a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 20. Társadalmi kohéziót erősítő tárcaközi integrációs szociális
programok alcím, 6. Fogyatékos személyek esélyegyenlőségét elősegítő programok támogatása jogcímcsoport
javára átcsoportosított 500 000 000 forintból 2 200 000 forint a  K3. Dologi kiadások kiemelt előirányzaton,
212 200 000 forint a K5. Egyéb működési célú támogatások kiemelt előirányzaton, 285 600 000 forint a K8. Egyéb
felhalmozási célú támogatások kiemelt előirányzaton kerüljön felhasználásra és elszámolásra;
2. a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő, valamint a  szociális hozzájárulási adóhoz
kapcsolódó megtakarítások terhére történő előirányzat-átcsoportosításról, a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezeten belüli átcsoportosításról, egyes kormányhatározatok módosításáról szóló
1601/2017. (VIII. 31.) Korm. határozat 1. pont h) alpontját visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2022/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a SERVIER HUNGÁRIA Kft., a Leier Hungária Kft., a HAMBURGER Hungária Kft., a Hamburger Hungária Erőmű Kft., a Dunapack Kft. és a DUPAREC Kft. magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány
 1. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyarország Kormánya és a SERVIER HUNGARIA Kereskedelmi
Korlátolt Felelősségű Társaság (1062 Budapest, Váci út 1–3., cégjegyzékszám: 01-09-360574) között kötendő
stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhatalmazza a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági ügyekért felelős államtitkárát, hogy
a) a Magyarország Kormánya és a Leier Hungária Építőanyaggyártó Korlátolt Felelősségű Társaság (9024 Győr,
Baross Gábor út 42., cégjegyzékszám: 08-09-004486),
b) a Magyarország Kormánya és a Prinzhorn Csoport magyarországi leányvállalatai:
a HAMBURGER Hungária Korlátolt Felelősségű Társaság (2400 Dunaújváros, Papírgyári út 42–46., cégjegyzékszám:
07-09-017523),
a Hamburger Hungária Erőmű Korlátolt Felelősségű Társaság (2400 Dunaújváros, Papírgyári út 42–46.,
cégjegyzékszám: 07-09-016826),
a Dunapack Papír és Csomagolóanyag Korlátolt Felelősségű Társaság (1215 Budapest, Duna u. 42., cégjegyzékszám:
01-09-966589) és
a DUPAREC Papírbegyűjtő és Feldolgozó Korlátolt Felelősségű Társaság (1215 Budapest, Duna u. 42.,
cégjegyzékszám: 01-09-269129)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági ügyekért felelős államtitkára
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1672/2014. (XI. 20.) Korm. határozata az egyszerűsített honosítási eljáráshoz kapcsolódó többletfeladatok finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  korábbi határozataiban az  egyszerűsített honosításhoz, az  ehhez kapcsolódó, jelentős
mértékben megnövekedett egyéb konzuli feladatok ellátásához, valamint a  külföldön élő magyar állampolgárok
konzuli ügyeinek gyors és hatékony intézéséhez a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal, valamint a Külgazdasági
és Külügyminisztérium részére biztosított személyi és tárgyi-informatikai feltételeket hosszú távon is biztosítani kell;
2. egyetért azzal, hogy a  Miniszterelnökség Nemzetpolitikáért Felelős Államtitkárság létszáma az  egyszerűsített
honosítással összefüggő nemzetpolitikai feladatok ellátása érdekében 2015. január 1-jétől 2 fővel megemelésre
kerüljön;
3. egyetért azzal, hogy a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal számára az egyszerűsített honosítással összefüggő
feladatok ellátása érdekében határozott időre engedélyezett 169 fő státusz 2015. január 1-jétől határozatlan idejű
státusszá kerüljön átalakításra;
4. egyetért azzal, hogy a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala számára az egyszerűsített
honosítással összefüggő feladatok ellátása érdekében határozott időre engedélyezett 40 fő státusz 2015. január
1-jétől határozatlan idejű státusszá kerüljön átalakításra;
5. egyetért azzal, hogy 2014. november 1-jétől a  Külgazdasági és Külügyminisztérium központi igazgatásának
engedélyezett létszáma 4 fővel, a  Külképviseletek igazgatásának engedélyezett létszáma 23 fővel megemelésre
kerüljön, és ennek megfelelő számú ügyintézői, konzuli és konzuli adminisztrátori álláshely kerüljön létrehozásra;
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítse elő a  Miniszterelnökségen, a  minisztériumokban,
az  igazgatási és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak
létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat módosítását a  Miniszterelnökségnél, a  Bevándorlási és
Állampolgársági Hivatalnál, a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalánál, illetve
a  Külgazdasági és Külügyminisztérium Központi és Külképviseletek igazgatása mindenkori engedélyezett
létszámának a 2–5. pontokban meghatározottak szerinti módosítása érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  2–5.  pontokban meghatározott létszámbővítéshez
szükséges működési költségek fedezetének 2015. évtől történő tartós biztosításához szükséges intézkedések
megtételéről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. január 1. 8. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az  egyszerűsített honosítási eljáráshoz kapcsolódó többletfeladatokhoz szükséges források biztosítása érdekében
389,6 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
 belügyminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. június 30.
9. jóváhagyja, hogy az  egyszerűsített honosítási eljáráshoz kapcsolódó többletfeladatok ellátása érdekében
az  informatikai és egyéb tárgyi eszközök amortizációja miatt szükségessé vált beszerzések tekintetében
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
354/2013. (X. 7.) Korm. rendelete a belső piaci információs rendszer hazai működéséről és az abban való részvételnek a szabályairól, valamint a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti bejelentési kötelezettség teljesítéséről.
A Kormány a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
53. § e), f ) és h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva, a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet határozza meg a  belső piaci információs rendszer (a továbbiakban: IMI-rendszer) hazai működése és
az abban való részvétel, továbbá a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól
szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) 32. §-a szerinti központi kapcsolattartón keresztül történő
adatszolgáltatás iránti megkeresések és adatszolgáltatás részletes szabályait.
(2) A  Szolgtv. 51.  §-a szerinti bejelentési kötelezettség alá tartozó követelményt előíró jogszabály előkészítése
és megalkotása során az  e  rendelet 3. alcímében foglalt rendelkezések szerint kell eljárni. E  rendelet 3. alcíme
alkalmazásában szakminiszter az  a  miniszter, akinek a  bejelentési kötelezettség alá tartozó követelmény vagy
a  más EGT-állam által bejelentett követelménnyel érintett szolgáltatási tevékenység a  jogszabály-előkészítési
feladatkörébe tartozik.
2. § Az  IMI-koordinátorok és a  hatóságok a  közvetlenül az  IMI-rendszerben való részvétellel és az  IMI-rendszer
használatával összefüggő ügyekben egymással, valamint az  Európai Bizottsággal elektronikus úton,
az IMI-rendszeren belül vagy – ha az IMI-rendszeren belül erre nincs mód – erre a célra rendszeresített elektronikus
levélcímen keresztül tartanak kapcsolatot.
3. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) a Szolgtv. IV. fejezetében meghatározott igazgatási együttműködésre és a Szolgtv. 51. §-ában meghatározott
bejelentési eljárásra; kivéve, ha a bejelentés az e rendelet 23. §-a alapján történik,
b) a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvényben foglalt, az  európai közösségi jog
hatálya alá tartozó elismerési eljárásra,
c) a Bizottság 2001. december 7-i ajánlása a „SOLVIT” – belső piaci problémamegoldó hálózat alkalmazásának
alapelveiről szóló bizottsági ajánlás I. és II. fejezete szerinti eljárásokra,
d) a  határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011. március 9-i
2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikk (4) bekezdése szerinti információcserére.
4. § E rendelet alkalmazásában
a) hatóság: a Szolgtv. 40. § (1) bekezdésével és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási
együttműködésről és a  2008/49/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1024/2012/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: IMI rendelet) 5. cikk f ) pontjával összhangban a 3. § szerinti
eljárások tekintetében hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság és annak felügyeleti szerve
vagy köztestület, továbbá az  állami adóhatóság, a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos
feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank, a céginformációs és az elektronikus cégeljárásban közreműködő
szolgálat, valamint az  egyéni vállalkozói tevékenységgel kapcsolatos ügyekben országos illetékességgel
eljáró hatóság és az  egyéni vállalkozók nyilvántartását vezető szerv, amelyeket az  IMI-rendszerben
regisztráltak.
b) riasztás: a Szolgtv. 47. §-a szerinti értesítés.
2. A belső piaci információs rendszer hazai működése
IMI-koordinátorok kijelölése
5. § A Kormány az IMI rendelet 6. cikke szerinti IMI-koordinátorként
a) mint nemzeti IMI-koordinátor az európai integrációs ügyekért felelős minisztert,
b) mint delegált IMI-koordinátor az  irányításuk és felügyeletük alá tartozó hatóságok, a  törvényességi
felügyeletük alá tartozó, 3.  § szerinti eljárások tekintetében hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
köztestületek, továbbá a  jogszabály-előkészítési feladatkörükbe tartozó hatósági eljárásokban eljáró, adott
jogterület felügyeletét ellátó egyéb hatóságok vagy szervek tekintetében a minisztereket jelöli ki.
A nemzeti IMI-koordinátor
6. § (1) A nemzeti IMI-koordinátor
a) gondoskodik az  IMI-rendszerben a  rá mint nemzeti IMI-koordinátorra és a  felhasználóira vonatkozóan
regisztrált adatok naprakészen tartásáról, ellenőrzi az IMI-rendszer alkalmazását a szervezetén belül,
b) folyamatosan figyelemmel kíséri az IMI-rendszer megfelelő működését, és ezzel összefüggésben kapcsolatot
tart az Európai Bizottsággal,
c) javaslatot tesz a delegált IMI-koordinátornak az IMI-rendszerbe még nem regisztrált hatóság regisztrálására,
illetve szükség esetén maga is regisztrálhatja a hatóságot,
d) figyelemmel kíséri az  IMI-rendszerben a  hatóságok regisztrációját, továbbá a  más EGT-államból érkező
megkeresések, valamint a  hatóságok által más EGT-államokba küldött megkeresések teljesítését, és –  ha
szükséges – a  megkeresések megfelelő teljesítése érdekében kezdeményezi a  hatáskörrel rendelkező
IMI-koordinátornál vagy más EGT-állam nemzeti IMI-koordinátoránál a  szükséges intézkedések megtételét,
továbbá
e) az IMI-rendszer megfelelő alkalmazásához szükséges ismeretek elsajátítása és naprakészen tartása érdekében
gondoskodik a  delegált IMI-koordinátorok felhasználóinak rendszeres képzéséről, és segítséget nyújt
a hatóságok felhasználóinak képzéséhez
f ) közvetít a  más EGT-állam illetékes hatósága és az  általa koordinált hatóság között felmerülő, egy adott
megkeresés teljesítésével összefüggő vitás kérdésben a vita rendezése érdekében
g) ellátja a regisztrálással és a riasztási mechanizmussal összefüggő, az e rendelet 2. alcímében meghatározott
feladatokat.
(2) A  nemzeti IMI-koordinátor az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatok közül egyet vagy többet jogterületi
IMI-koordinátor útján is elláthat.
A delegált IMI-koordinátor
7. § A delegált IMI-koordinátor
a) gondoskodik az  IMI-rendszerben a  rá mint delegált IMI-koordinátorra és a  felhasználóira vonatkozóan
regisztrált adatok naprakészen tartásáról, ellenőrzi az IMI-rendszer alkalmazását a szervezetén belül,
b) felügyeli az  általa koordinált hatóságokhoz más EGT-államból érkező megkeresések határidőben való
teljesítését, és szükség esetén a  megkeresések megfelelő teljesítése érdekében – ha felügyeleti eljárás
keretében arra maga nem jogosult – kezdeményezi a hatóság felügyeleti szervénél a megfelelő intézkedések
megtételét,
c) közvetít a  más EGT-állam illetékes hatósága és az  általa koordinált hatóság között felmerülő, egy adott
megkeresés teljesítésével összefüggő vitás kérdésben a vita rendezése érdekében,
d) ellátja a regisztrálással és a riasztási mechanizmussal összefüggő, az e rendelet 2. alcímében meghatározott
feladatokat,
e) az IMI-rendszer megfelelő alkalmazásához szükséges ismeretek elsajátítása és naprakészen tartása érdekében
gondoskodik az általa koordinált hatóságok felhasználóinak rendszeres képzéséről.
8. § Az  IMI-rendszerben valamennyi IMI-koordinátor köteles az  általa koordinált hatóságok által küldött és fogadott
megkeresések figyelemmel kísérésére és áttekintő adatainak megismerésére. Az  IMI-rendszerben a  személyes
adatokhoz az IMI-koordinátor csak akkor fér hozzá, ha hatóságként jár el az ügyben.
A hatóság
9. § (1) A hatóság – az IMI-rendszerben a megkeresések intézésén túlmenően –
a) gondoskodik az  IMI-rendszerben a  rá mint hatóságra és felhasználóira vonatkozóan regisztrált adatok
naprakészen tartásáról, ellenőrzi az IMI-rendszer alkalmazását szervezetén belül,
b) együttműködik az  IMI-koordinátorokkal és az  Európai Bizottsággal az  IMI-rendszer megfelelő működése
érdekében, ennek keretében részükre az  IMI-rendszer alkalmazásáról – az  általuk igényeltek szerint,
a  szükséges körben – adatot szolgáltat, és jelez bármilyen, az  IMI-rendszer alkalmazásával összefüggésben
felmerült problémát,
c) rögzíti a  Szolgtv. 42.  § (4)  bekezdése szerinti nyilvántartásokat, azok általános tartalmát és elektronikus
elérhetőségét az IMI-rendszerben, továbbá
d) naprakészen tartja az általa vezetett nyilvántartásokat.
 (2) A  hatóság egy más EGT-államból érkező megkeresést akkor utasíthat vissza, ha a  megkeresés megválaszolására
magyar hatóságnak nincsen joghatósága, nincs olyan hatóság, amely a  megkeresés megválaszolására
hatáskörrel rendelkezne, vagy a  megkeresés megtagadásának van helye, és előzetesen konzultált a  delegált
IMI-koordinátorával. A megkeresés visszautasítását indokolni kell.
Az IMI-koordinátorok és a hatóságok regisztrációja
10. § (1) A delegált IMI-koordinátort az IMI-rendszerben a nemzeti IMI-koordinátor regisztrálja.
 (2) A hatóságot az  IMI-rendszerben – az  (5) bekezdésben meghatározott eset kivételével – hivatalból vagy a hatóság
kérelme alapján az a delegált IMI-koordinátor regisztrálja,
a) amelynek a hatóság az irányítása és felügyelete alá tartozik,
b) amelynek a köztestület esetén a törvényességi felügyelete alá tartozik, vagy
c) – az a) és b) pont hatálya alá nem tartozó esetben – amelynek az adott szerv eljárása a jogszabály-előkészítési
feladatkörébe tartozik.
 (3) Az  IMI-rendszerben az  IMI-koordinátorok az  e  kormányrendeletben meghatározottak szerint rendelkeznek
regisztrálói jogosultsággal. Az  IMI-koordinátor regisztrálja az  IMI-koordinátor vagy hatóság elsőként kijelölt
felhasználóját, a további regisztrációra az elsőként kijelölt felhasználó jogosult.
(4) A nemzeti IMI-koordinátor valamennyi hatóság és koordinátor regisztrálására rendelkezik jogosultsággal.
 (5) Ha a nemzeti IMI-koordinátor feladatai ellátása során azt észleli, hogy az IMI-rendszeren keresztül
a) olyan megkeresés érkezett, amelynek a megválaszolására, vagy
b) olyan riasztás érkezett, amelynek tekintetében az eljárásra
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság még nincsen az  IMI-rendszerben regisztrálva, haladéktalanul
felhívja az adott hatóság delegált IMI-koordinátorát a hatóság regisztrálására.
(6) A  hatóság az  IMI-koordinátor felhívására köteles a  regisztráláshoz szükséges adatokat – ha a  felhívásra
az  IMI-rendszeren keresztül kerül sor, az  adatoknak az  IMI-rendszerben való rögzítése útján – rendelkezésre
bocsátani.
Az IMI-rendszer felhasználói
11. § Az IMI-koordinátor és az IMI-rendszerben regisztrált hatóság jelöli ki szervezetén belül az IMI-rendszer használatára
jogosult természetes személyt vagy személyeket, meghatározva az egyes felhasználók felhasználói jogosultságát, és
– az első felhasználó kivételével – regisztrálja a felhasználókat.
Riasztási mechanizmus
12. § (1) Ha a  Szolgtv. 47.  §-a szerint feltételek fennállnak, a  szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság az  IMI-rendszerben
haladéktalanul kezdeményezi a riasztás küldését.
 (2) A  hatáskörrel rendelkező delegált IMI-koordinátor, ha megállapítja, hogy a  riasztás megküldésének feltételei
valóban fennállnak, a  riasztásnak az  IMI-rendszerben való jóváhagyásával haladéktalanul intézkedik a  riasztásnak
a  többi érintett EGT-állam riasztás fogadására kijelölt riasztáskoordinátorként regisztrált szervéhez való
továbbításáról. Ha a delegált IMI-koordinátor nem ért egyet a riasztás megküldésével, erről indokai megjelölésével
tájékoztatja a riasztást kezdeményező hatóságot és annak felügyeleti szervét.
(3) Ha a riasztás küldését kezdeményező hatóság utóbb megállapítja, hogy a riasztást tévesen küldték ki, mert annak
feltételei eredetileg sem álltak fenn, az IMI-rendszerben haladéktalanul kezdeményezi a riasztás visszavonását.
13. § (1) A  másik EGT-államból beérkező riasztást a  jogterületi IMI-koordinátor fogadja, és haladéktalanul továbbítja
a hatáskörrel rendelkező delegált IMI-koordinátornak és a riasztással összefüggésben eljárásra jogosult hatóságnak.
(2) A riasztással összefüggésben eljárásra jogosult hatóság a riasztásban foglaltak alapján ellenőrzi, hogy a riasztásban
megjelölt veszélyhelyzet fennáll-e, és adott esetben megteszi a  veszélyhelyzet elhárításához szükséges
intézkedéseket.
14. § A  kapott vagy küldött riasztással összefüggésben eljárásra jogosult hatóság és a  riasztással összefüggésben
hatáskörrel rendelkező delegált IMI-koordinátor a riasztás megküldése után az  IMI-rendszeren keresztül a  riasztást
megkapó valamennyi hatóságot, valamint más EGT-állambeli illetékes hatóságot és IMI-koordinátort tájékoztatja
minden, a  riasztás megküldése után a  tudomására jutott olyan jelentős tényről vagy körülményről, amely
a riasztással összefüggésben megteendő intézkedéseket befolyásolhatja.
Az információs segítségnyújtó szolgálat
15. § A nemzeti IMI-koordinátor bármely regisztrált felhasználó számára telefonon, elektronikus levél útján és interneten
keresztül elérhető információs segítségnyújtó szolgálatot működtet. Ennek keretében
a) tájékoztatást ad az  IMI-rendszer használatának szabályairól és technikai részleteiről, megválaszolja az  ezzel
kapcsolatban felmerülő kérdéseket,
b) segítséget nyújt a  felhasználók számára az  IMI-rendszer használata során felmerülő technikai problémák
megoldásában,
c) folyamatosan figyelemmel kíséri az  IMI-rendszer számítógépes alkalmazásának és felhasználói felületének
alakulását, nyilvántartja az  alkalmazás során felmerülő technikai problémákat, és gyűjti a  felhasználóktól
érkező, a  rendszer vagy a  felhasználói felület fejlesztésére irányuló javaslatokat, és ezekről rendszeres
időközönként tájékoztatja az Európai Bizottságot, és
d) kapcsolatot tart az Európai Bizottság nemzeti IMI-koordinátorokat segítő ügyfélszolgálatával.
Központi kapcsolattartó
16. § (1) A Kormány a Szolgtv. 32. §-a szerinti központi kapcsolattartóként az európai integrációs ügyekért felelős minisztert
jelöli ki.
 (2) A  központi kapcsolattartó az  őt megkereső, illetve részére adatot szolgáltató hatóságokkal és egyéb szervekkel
elektronikus úton, az erre a célra rendszeresített elektronikus levélcímen keresztül tart kapcsolatot.
17. § (1) A Szolgtv. 15. § (2) bekezdése szerinti megkeresés esetében a központi kapcsolattartó
a) haladéktalanul megadja a  kért tájékoztatást, ha a  megkeresés megválaszolásához szükséges információk
rendelkezésére állnak, vagy
b) a  megkeresés megválaszolása érdekében haladéktalanul megkeresi a  megkeresésben megjelölt
EGT-államnak a megkeresés megválaszolására jogosult központi kapcsolattartóját.
 (2) A  más EGT-államok központi kapcsolattartójától a  megkeresésre adott választ a  központi kapcsolattartó
haladéktalanul továbbítja a megkereső szervnek.
 (3) A  központi kapcsolattartó az  egyes szolgáltatási tevékenységek tekintetében más EGT-államban alkalmazandó
követelményekre és a  kapcsolódó jogalkalmazási gyakorlatra vonatkozó, a  más EGT-államok központi
kapcsolattartóitól beérkező válaszokat nyilvántartja.
18. § (1) A  központi kapcsolattartó a  más EGT-államból érkezett, a  Szolgtv. 32.  §-a szerinti megkeresés megválaszolása
érdekében adatközlés iránt megkeresi
a) az adott szolgáltatási tevékenység tekintetében a jogszabály-előkészítésért felelős minisztert, vagy
b) – ha a  megkeresés a  Szolgtv. 33.  §-a szerinti törvénnyel kötelező szabályok elfogadására feljogosított
köztestület vagy egyéb szerv által elfogadott követelményeket érint – az  érintett köztestület vagy egyéb
szerv törvényességi felügyeletét ellátó minisztert
[az a) és b) pontban megjelöltek továbbiakban együtt: adatközlő szerv].
 (2) Az  adatközlő szerv az  adatközlés iránti megkeresés beérkezésétől számított 7 munkanapon belül tájékoztatást
ad a  Szolgtv. 32.  §-ában foglalt követelményeket előíró jogszabályban vagy – az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti
esetben  – jogszabály alapján szabályzatban előírt rendelkezésekről és a  vonatkozó jogalkalmazási gyakorlatról.
Az  adatközlő szerv az  adott követelményre vonatkozó jogalkalmazási gyakorlat tekintetében a  tájékoztatás
megadása előtt egyeztet az  adott szabályozás alkalmazásáért felelős hatósággal vagy egyéb hatósági jogkör
gyakorlására feljogosított szervvel.
(3) Az adatközlő szerv a tájékoztatást – ha az nem jár aránytalan nehézséggel vagy késedelemmel – angol nyelven is
megküldi a központi kapcsolattartó számára.
(4) Ha a megkeresés megválaszolása nem az adatközlő szerv feladatkörébe tartozik, ezt haladéktalanul jelzi a központi
kapcsolattartónak, megjelölve a megkeresés megválaszolására jogosult szervet.
(5) Amennyiben a központi kapcsolattartó úgy ítéli meg, hogy az adatközlő szerv által adott tájékoztatás nem alkalmas
a megkeresés kielégítő megválaszolására, a tájékoztatás kiegészítésére hívhat fel. Az adatközlő szerv a felhívásnak
3 munkanapon belül köteles eleget tenni.
(6) A központi kapcsolattartó a hozzá beérkezett tájékoztatást továbbítja a megkereső más EGT-állambeli hatóságnak.
3. A belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti
bejelentési kötelezettség teljesítése
19. § (1) A  3. alcím szerinti bejelentést és észrevételt – a  szakminiszter által meghatározott tartalommal – az  európai
integrációs ügyekért felelős miniszter által működtetett Szolgáltatási Notifikációs Központ (a továbbiakban:
Központ) az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) az IMI-rendszeren keresztül küldi meg.
(2) A  bejelentésre vonatkozóan a  Bizottság által elfogadott határozatot és a  más EGT-állambeli tervezetet
a  Központ az  IMI-rendszeren keresztül haladéktalanul továbbítja a  szakminiszternek. Amennyiben a  továbbítás
az IMI-rendszeren keresztül nem lehetséges, a Központ a szakminiszterrel elektronikus levél útján tart kapcsolatot.
(3) A  Központ és az  érintett miniszterek az  e  rendelet 3. alcímében meghatározott eljárás során egymással
az  IMI-rendszeren keresztül vagy – amennyiben az  IMI-rendszeren keresztül nem lehetséges – elektronikus levél
útján tartanak kapcsolatot.
(4) A  3. alcím végrehajtása érdekében a  szakminiszterek kapcsolattartó személyt és szervezeti egységet jelölnek
ki, amiről értesítik a  Központot. A  szakminiszter által kijelölt kapcsolattartó személyt a  Központ regisztrálja
az IMI-rendszerben a 3. alcímben meghatározott eljárás IMI-rendszeren keresztüli teljesítésének érdekében.
A korlátozó követelményt tartalmazó tervezet bejelentése
20. § (1) Ha a  tervezet a  Szolgtv. 51.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti bejelentési kötelezettség alá tartozó követelményt,
a Szolgtv. 52. §-a szerinti korlátozó követelményt vagy mindkettőt tartalmaz, a szakminiszter a tervezet kihirdetését
megelőzően köteles intézkedni – a  tervezetnek a  Bizottságnak történő bejelentése céljából – a  bejelentéshez
szükséges adatoknak és a tervezet szövegének az IMI-rendszerben történő rögzítéséről, valamint azoknak a Központ
részére jóváhagyás végett történő megküldéséről.
(2) A  bejelentési kötelezettség a  Központ jóváhagyását követően a  bejelentésnek az  IMI-rendszerben a  Központ által
történő továbbításával teljesül.
(3) A tervezet kihirdetésére a (2) bekezdésben említett bejelentést követően kerülhet csak sor.
21. § (1) Ha a bejelentett tervezetre vonatkozóan a Bizottság a bejelentés kézhezvételétől számított három hónapon belül
olyan határozatot hoz, amelyben az  abban foglalt korlátozó követelmény megszüntetésére szólít fel, a  Bizottság
határozatának megfelelően módosított illetőleg átdolgozott jogszabályt a Kormány döntését, illetve a szakminiszter
általi aláírást követően haladéktalanul meg kell küldeni a Bizottságnak.
(2) Ha a szakminiszter nem ért egyet a Bizottság határozatában jelzett indokolással, – az európai integrációs ügyekért
felelős miniszter és az  igazságügyért felelős miniszter egyetértése esetén és bevonásával – a Központon keresztül
egyeztetést kezdeményezhet a Bizottsággal a kifogásolt korlátozó követelmény elfogadtatása céljából.
22. § (1) A tervezetnek a bejelentést követő olyan módosítása esetén, amely további korlátozó követelményekkel egészíti azt
ki, illetve a már meglévő korlátozó követelmények szigorításával jár, a módosított tervezet tekintetében a 20. § és
a 21. § megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
(2) Ha a Kormány által előterjesztett törvényjavaslatot a módosító indítványok az (1) bekezdés szerint érintik, a Kormány
a módosító indítványokról történt szavazást követően az ismételt bejelentés érdekében – ha a bejelentés másként
nem biztosítható – a törvényjavaslatot visszavonja.
Bejelentés a műszaki tartalmú jogszabálytervezetekre vonatkozó eljárás szerint
23. § Ha a  Szolgtv. 52.  §-a szerinti korlátozó követelményt tartalmazó tervezet az  áruk és egyes szolgáltatások szabad
áramlásának biztosításával összefüggésben egyes európai uniós jogi aktusokban előírt bejelentési, értesítési,
tájékoztatási és jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló 102/2009. (V. 11.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
102/2009. (V. 11.) Korm. rendelet] 2.  § (1)  bekezdés f )  pontja értelmében vett műszaki tartalmú jogszabály
tervezetének minősül, az  e  rendelet szerinti bejelentési kötelezettséget a  tervezetnek a  102/2009. (V. 11.)
Korm.  rendelet I. fejezete szerinti eljárásban történő bejelentésével kell teljesíteni azzal, hogy ebben az  esetben
a  102/2009. (V. 11.) Korm. rendelet 3.  mellékletében foglalt formanyomtatványt – annak 7.  pontja helyett –
az 1. mellékletben foglalt kiegészítéssel kell alkalmazni.
Más EGT-államok által bejelentett jogszabályok, illetve jogszabálytervezetek észrevételezése
24. § (1) A  más EGT-állam által a  2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15.  cikk (7)  bekezdése vagy 39.  cikk
(5)  bekezdése alapján a  Bizottságnak az  IMI-rendszeren keresztül bejelentett jogszabályi vagy közigazgatási
rendelkezést, illetve ezek tervezetét (a továbbiakban együtt: más EGT-állambeli tervezet) a  Központ
az  IMI-rendszeren keresztül haladéktalanul megküldi a  szakminiszternek, aki az  abban foglalt követelmény
szempontjából a bejelentés kézhezvételétől számított három hónapon belül az IMI-rendszeren keresztül észrevételt
tehet.
(2) Az észrevételezésbe a szakminiszter köteles bevonni a más EGT-állambeli tervezetben foglalt szabályozással érintett
szolgáltatási tevékenység tekintetében szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságokat és az érintett országos szakmai,
illetve érdekképviseleti szervezeteket.
(3) A  más EGT-állambeli tervezetre vonatkozó információk bizalmas kezelésére vonatkozó kérés esetén az  érintett
tervezetre vonatkozó információk megismerésére csak az  jogosult, akinek ez az észrevételezés ellátása érdekében
indokolt. A megismerés indokoltságáról a szakminiszter dönt. Az információk bizalmas kezelésének kötelezettsége
nem érinti a független szakértők bevonásának lehetőségét.
(4) Ha a  más EGT-állambeli tervezetben foglalt követelmény több szakminiszter feladatkörébe tartozik, és az  érintett
szakminiszterek álláspontja eltér egymástól, az  európai integrációs ügyekért felelős miniszter – az  igazságügyért
felelős miniszter bevonásával – haladéktalanul egyeztet az  érintett szakminiszterekkel az  egységes álláspont
kialakítása érdekében.
(5) A más EGT-állambeli tervezetben foglalt (1) bekezdés szerinti követelményt az európai uniós jogi követelményekkel
való összeegyeztethetőség szempontjából kifogásoló, valamennyi érintett egyetértését bíró észrevételt az érintett
szakminiszterek elektronikus úton továbbítják a  Központnak, amely azt az  IMI-rendszeren keresztül megküldi
a Bizottságnak.
Hivatkozás a jogszabályban a bejelentés megtörténtére
25. § A  korlátozó követelményt tartalmazó jogszabályban, annak záró rendelkezései között hivatkozni kell
a  2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15.  cikk (7)  bekezdése, illetve 39.  cikk (5)  bekezdése szerinti
bejelentés megtörténtére. A hivatkozás formáját a 2. melléklet tartalmazza.
4. Záró rendelkezések 26. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
 (2) E rendelet 3. § d) pontja 2013. október 25-én lép hatályba.
27. § (1) Az  IMI-koordinátorok és az  IMI-rendszerben regisztrált hatóságok szervezeti és működési szabályzatukban vagy
külön utasításban meghatározzák az IMI-rendszer használatának szabályait.
(2) A hatóságok – a hozzárendelt delegált IMI-koordinátoruk útján – minden év június 15-éig tájékoztatják a nemzeti
IMI-koordinátort az  általuk vezetett, a  Szolgtv. 42.  § (4)  bekezdése szerinti nyilvántartások köréről, általános
tartalmáról és elektronikus elérhetőségéről.
28. § Ez a rendelet
a) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelvnek és
b) a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VI. fejezete alapján
a  tagállamok közötti, elektronikus úton történő információcserével kapcsolatos gyakorlati intézkedések
megállapításáról szóló, 2009. október 2-i 2009/739/EK bizottsági határozatnak való megfelelést szolgálja, és
c) a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a 2008/49/EK bizottsági
határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1024/2012/EU európai parlamenti és a  tanácsi rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
29. § Hatályát veszti a Belső Piaci Információs Rendszer hazai működésének és az abban való részvételnek a szabályairól
szóló 342/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet, valamint a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv szerinti bejelentési kötelezettség teljesítéséről 341/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet.
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2015. (HK 3.) HVKF intézkedése egyes főnökségi kiadványok hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
11. § (3) bekezdése alapján – figyelemmel a szolgálati
könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről
szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasításra – a következő
intézkedést adom ki: 1. Hatályát veszti
a) a „Magyar Honvédség Térképészeti és Katonaföld
rajzi Doktrína” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről szóló 108/2004. (HK 17.) MH TSZF intézkedés,
b) a „Magyar Honvédség Meteorológiai Támogató
Doktrína” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről
szóló 21/2008. (HK 19.) HM HKF intézkedés,
c) a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Elektronikai
Hadviselési Doktrína című főnökségi kiadvány hatályba
léptetéséről szóló 122/2004. (HK 3/2005.) HVKF intézkedés.
2. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Ez az intézkedés a hatályba lépését követő napon hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
1083/2014. (II. 26.) Korm. határozata a Világörökség részét képező tokaj-hegyaljai borvidékhez tartozó települések fejlesztéséről szóló 1991/2013. (XII. 29.) Korm. határozat végrehajtásáról, és a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és a XI. Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Tokaj-Hegyalja borvidék településeinek fejlesztési támogatására rendelkezésre álló forrásból
az érintett települések az 1. mellékletben foglaltak szerint részesüljenek támogatásban,
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
2172,1 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi
CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 25. Önkormányzatok átmeneti támogatása jogcímcsoport
javára a 3. melléklet szerint,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 25. Önkormányzatok átmeneti támogatása jogcímcsoporton rendelkezésre álló – a 2. pont
szerint megnövelt – forrásból az érintett települések a 2. mellékletben foglaltak szerint részesüljenek támogatásban.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2014. (VI. 11.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek hivatásos állományú tagjainak 2014. ruházati utánpótlási ellátmánya felhasználási rendjéről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 6. és
11. pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
21. § 4., 7., 10., 21., 22. és 25. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A belügyminiszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek hivatásos állományú tagjai a  tárgyévi ruházati
utánpótlási ellátmány terhére – a  4.  §-ban meghatározott kivétellel – 2014. évben a  3.  §-ban meghatározott
termékek ellátásában részesülnek.
2. § A 3. § (1)–(6) bekezdés szerinti természetbeni ellátmány, valamint a korábbi évek ellátása miatti esetleges túlellátás
fedezetére, 2014. évben a jóváírt éves ruházati utánpótlási ellátmány mértékéből legfeljebb
a) 80% tartható vissza
aa) a  Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság, a  Békés Megyei Rendőr-főkapitányság,
a  Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság, a  Csongrád Megyei
Rendőr-főkapitányság, a  Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság, a  Győr-Moson-Sopron Megyei
Rendőr-főkapitányság, a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság, a  KomáromEsztergom Megyei Rendőr-főkapitányság, a  Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányság, a  Somogy
Megyei Rendőr-főkapitányság, a  Vas Megyei Rendőr-főkapitányság, a  Veszprém Megyei
Rendőr-főkapitányság, a Zala Megyei Rendőr-főkapitányság egyenruhás állománya,
ab) a hivatásos katasztrófavédelmi szervek katasztrófavédelmi egyenruhás és vegyes ruhás állománya,
kivéve a tűzoltási, műszaki mentési tevékenységet végző, beavatkozó állományt,
ac) a büntetés-végrehajtás hivatásos állománya;
b) 70% tartható vissza a hivatásos katasztrófavédelmi szervek tűzoltási, műszaki mentési tevékenységet végző,
beavatkozó állománya;
c) 45% tartható vissza a Készenléti Rendőrség egyenruhás állománya;
d) 40% tartható vissza
da) az  Országos Rendőr-főkapitányság, a  Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság, a  Budapesti
Rendőr-főkapitányság, a  Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság, a  Hajdú-Bihar Megyei
Rendőr-főkapitányság, a Heves Megyei Rendőr-főkapitányság, a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság,
a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Rendőr-főkapitányság, a  Tolna Megyei Rendőr-főkapitányság,
a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság, az  Adyligeti Rendészeti Szakközépiskola, a  Körmendi Rendészeti
Szakközépiskola, a  Miskolci Rendészeti Szakközépiskola, a  Szegedi Rendészeti Szakközépiskola
egyenruhás állománya,
db) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv – kivéve Készenléti Rendőrség – vegyes
ruhás állománya;
e) 20% tartható vissza a Készenléti Rendőrség vegyes ruhás állománya
tekintetében.
3. § (1) A 2. § a) pont aa) alpontjában meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 12M e.r. szolgálati nyári pantalló 1 db,
b) 12M e.r. szolgálati nyári dzseki 1 db.
(2) A 2. § a) pont ab) alpontjában meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 12M e.r. szolgálati nyári pantalló 1 db,
b) 12M e.r. szolgálati nyári dzseki 1 db.
(3) A 2. § a) pont ac) alpontjában meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 12M e. r. szolgálati nyári pantalló 1 db,
b) 12M e. r. szolgálati bakancs (könnyített) 1 pár,
c) 12M e. r. szolgálati nyári dzseki 1 db.
(4) A 2. § b) pontjában meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 10M e.r. könnyített gyakorló nadrág 1 db,
b) 10M e.r. könnyített gyakorló zubbony 1 db,
c) gyakorló póló sötétkék 4 db,
d) tépőzáras acélbetétes félcipő 1 pár,
e) derékszíj, fekete 1 db.
(5) A 2. § c) pontjában meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) KR köznapi teniszing, sötétkék 2 db,
b) 10M e. r. könnyített gyakorló nadrág 1 db,
c) 10M e. r. könnyített gyakorló zubbony 1 db.
(6) A  2.  § d)  pont da) és db)  alpontjában meghatározott állománykategóriák természetbeni ellátása a  következő
cikkekből áll:
a) 12M e. r. szolgálati nyári pantalló 1 db,
b) 12M e. r. szolgálati nyári dzseki 1 db.
4. § Nem részesül természetbeni ellátásban
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv tábornoki és polgári ruhás állománya,
b) az Országos Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Ellátó Igazgatóságnál szolgálatot teljesítő
állománya,
c) a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Irodánál, a Készenléti Rendőrség Különleges Szolgálatok Igazgatósága
Tanúvédelmi Szolgálat törzsnél, a  Készenléti Rendőrség Különleges Szolgálatok Igazgatósága Tanúvédelmi
Szolgálat Védelemszervező és Információs Osztálynál, a Készenléti Rendőrség Különleges Szolgálatok Igazgatósága
Tanúvédelmi Szolgálat Nemzetközi Műveletek Osztálynál szolgálatot teljesítő állomány,
d) a Terrorelhárítási Központ állománya,
e) a Miniszterelnökségnél, a  minisztériumokban, külszolgálaton, a  Nemzeti Védelmi Szolgálatnál, a  Bűnügyi
Szakértői és Kutatóintézetnél, a  Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központnál, az  Alkotmányvédelmi
Hivatalnál, és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatnál szolgálatot teljesítő állomány,
f ) a BM Nemzetközi Oktatási Központba, a  BM Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatóságra,
valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetemhez vezényelt hivatásos állomány,
g) a rendelkezési állományban lévő állomány,
h) aki szülési szabadságon van, a várandós nő, ha a várandósságot orvos igazolta,
i) aki felmentési idejét tölti,
j) aki 2014. december 31-ig nyugállományba vonul,
k) a szenior állomány.
5. § Aki e rendelet alapján természetbeni ellátásban részesül, annak 2014. június 30-ig a ruházati utánpótlási ellátmány
maradványrészét
a) a 2. § a) pontja szerinti állomány esetében legkevesebb 19 325 Ft-ot,
b) a 2. § b) pontja szerinti állomány esetében legkevesebb 28 988 Ft-ot,
c) a 2. § c) pontja szerinti állomány esetében legkevesebb 53 144 Ft-ot,
d) a 2. § d) pontja szerinti állomány esetében legkevesebb 57 975 Ft-ot,
e) a 2. § e) pontja szerinti állomány esetében legkevesebb 77 300 Ft-ot
kell kifizetni.
6. § Ha az  állomány részére a  belügyminiszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek hivatásos állományú
tagjainak 2013. évi ruházati utánpótlási ellátmánya felhasználási rendjéről szóló 9/2013. (III. 29.) BM rendeletben
meghatározott természetbeni ellátás cikkösszetétele 2013. év során nem került kiadásra, és az  állomány részére
a  visszatartott ruházati utánpótlási illetmény kifizetésre került, a  terméket a  2014. évi ellátmány terhére pótlólag
biztosítani kell.
7. § A természetbeni ellátás fedezetéül visszatartott összeg 2014. október 31-ig fel nem használt részét, az igényjogosult
állomány részére 2014. november 30-ig kell kifizetni.
8. § (1) A természetbeni ellátás cikkösszetételének méretbesorolásához szükséges méretfelvételt és az igények összesítését
az állományilletékes parancsnok köteles megszervezni.
(2) Az igényjogosult köteles a méretek pontos besorolására.
 (3) A gyártáshoz szükséges személyre szóló és összesített méretek közlése a méreteket megadó szerv állományilletékes
parancsnok kötelessége.
 (4) A  természetbeni ellátásban érintett hivatásos állomány tagjait írásban tájékoztatni kell az  egyenruházati cikkek
áráról, legkésőbb az ellátás időpontjáig. 9. § (1) Ha a  2011–2013. évben szolgálati jogviszonyt létesítő állomány, az  alapellátás, vagy alapellátás-kiegészítés
során az  alapellátási normájának megfelelő kiváltásra kerülő szolgálati ruházat cikkeit nem kapta meg, akkor
az ellátást az újonnan bevezetett és rendszeresített termékekből kell biztosítani. Az alapellátásban vagy alapellátás
kiegészítésben részesülő állományt az  éves utánpótlási ellátmány terhére nem kell a  már kiadott termékből
ismételten ellátni.
(2) Ha a  2011–2013. évben szolgálati jogviszonyt létesítő állomány az  alapellátás vagy alapellátás-kiegészítés során
a  kiváltásra kerülő szolgálati ruházat cikkeit kapta meg, akkor részére az  újonnan bevezetett és rendszeresített
termékeket az utánpótlási ellátmány terhére kell biztosítani.
10. § (1) Az  időarányos ruházati utánpótlási ellátmány összegét a  ruházati utánpótlási ellátmányra jogosult
részére ki kell fizetni, ha az  nem haladja meg az  éves ruházati utánpótlási ellátmány összegének 20%-át.
A  természetben kiadásra kerülő ruházat ellenértékét a  következő évi ruházati utánpótlási ellátmány terhére
túlellátásként kell előjegyezni.
(2) Ha az időarányos ruházati utánpótlási ellátmány összege a 19 325 Ft-ot meghaladja, akkor a természetben kiadásra
kerülő ruházat ellenértékét az éves ellátmány 20%-át meghaladó összegből kell kiegyenlíteni. Ha ez a természetben
kiadásra kerülő ruházat ellenértékét nem fedezi, akkor a maradványt a következő évi ruházati utánpótlási ellátmány
terhére túlellátásként kell előjegyezni.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben túlellátásként előjegyzett összeget a teljes kiegyenlítésig kell göngyölíteni.
11. § (1) Ha a természetbeni ellátásra vonatkozó jogosultság – az átminősítés kivételével – a 2014. év során megváltozik, és
az igényjogosult a természetbeni ellátásra kötelezetté válik, részére a ruházati termékeket ki kell adni, és a termékek
ellenértékét az éves ruházati utánpótlási ellátmányból vissza kell tartani. Ha a ruházati ellátmány kifizetésre került,
a termékek ellenértékét túlellátásba kell helyezni.
(2) Ha az igényjogosult természetbeni ellátásra szóló jogosultsága az 4. § alapján megszűnik, részére a természetbeni
ellátás visszatartott ellenértékét ki kell fizetni, továbbá a kiadott ruházati termékeket be kell vonni.
(3) Amennyiben év közben az  igényjogosult természetbeni ellátásra való jogosultsága megváltozik, részére a  3.  §
(1)–(6)  bekezdés szerinti besorolásának megfelelő a  korábbiaktól eltérő ruházatot kell kiadni, továbbá a  korábbi
besorolásának megfelelő már kiadott ruházati termékeket be kell vonni.
12. § A hivatásos szolgálati viszony 2014. évben történő megszűnése esetén, ha az  érintett 2014. évben természetbeni
ellátásban részesült, a  biztosított ruházatot vissza kell venni és részére a  ruházati utánpótlási ellátmányt
a visszatartott összeggel együtt
a) a  belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátására jogosult személyi állományának
ruházati és öltözködési szabályzatáról, valamint a különleges foglalkoztatási állomány ruházati-, fegyverzeti-,
kényszerítőeszköz és világítástechnikai felszereléséről szóló 71/2011. (XII. 31.) BM rendelet (a  továbbiakban:
RUSZ) 27. § (3) és (4) bekezdésében, valamint
b) az örökös részére a RUSZ 27. § (5) bekezdésében
foglaltaknak figyelembevételével kell biztosítani.
13. § A belügyminiszter irányítása alá tartozó belügyi szervek közötti áthelyezés esetén, ha a természetbeni ellátás még
nem történt meg, az áthelyezett felmért méretadatait az átadásra kerülő ruházati ellátási dokumentáció részeként
kell átadni, valamint a megrendelt termékeket tovább kell küldeni a fogadó szervhez.
14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
188/B/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a köztisztviselői teljesítményértékelés és jutalmazás szabályairól szóló 301/2006.
(XII. 23.) Korm. rendelet 2. melléklete alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványok alapján indult eljárást megszünteti.
Az indítványozók együttesen előterjesztett beadványukban a köztisztviselői teljesítményértékelés és jutalmazás szabályairól szóló 301/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 2. melléklete alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérték. Álláspontjuk szerint az egyéni teljesítményalapú jutalomnak a
kifogásolt mellékletben foglalt kötelező eloszlási táblázat
szerinti megállapítása folytán sérül az Alkotmány 70/B. §
(1) és (2) bekezdése, valamint a jogállamiság követelménye, mert nem a tényleges teljesítménytől, hanem az egyes
teljesítmény-szintekhez tartozó, a munkavállalók százalékában előre meghatározott keretszámoktól függ, hogy milyen szintű elismerésben részesül a munkavállaló. Így ezen
értékelési mód nem teszi lehetővé a megkülönböztetés
nélküli elbírálást.
Az R. az egyes közszolgálati jogviszonnyal összefüggő
kormányrendeletek módosításáról szóló 207/2010.
(VI. 30.) Korm. rendelet 10. § g) pontja értelmében hatályát vesztette. Az Alkotmánybíróság utólagos normakontroll keretében a hatályos jogszabályok alkotmányosságát
vizsgálja, hatályon kívül helyezett jogszabályok alkotmányellenességének vizsgálatára csak kivételesen, az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és a 48. § szerinti
alkotmányjogi panasz esetében [10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.; 335/B/1990. AB végzés, ABH
1990, 261, 262.], továbbá akkor kerül sor, ha a hatályát
vesztett jogszabály helyébe lépő jogszabály tartalmilag a
korábbival azonos és ezáltal azonos a vizsgálandó alkotmányossági probléma. (137/B/1991. AB határozat, ABH
1992, 456, 457.)
A vizsgált ügyben előterjesztett indítvány nem bírói
kezdeményezés és nem alkotmányjogi panasz, erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről
szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. §
a) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2010. november 9. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1794/2013. (XI. 7.) Korm. határozata a megyei önkormányzat hivatala által feladatai ellátásához használt, jelenleg állami tulajdonba tartozó ingatlanok üzemeltetésében bekövetkezett szervezeti változáshoz kapcsolódóan a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  megyei önkormányzat hivatala által feladatai ellátásához 2011. december 31-ig használt, jelenleg állami
tulajdonba tartozó ingatlanok, ingatlanrészek, illetve az  ezen ingatlanokhoz, ingatlanrészekhez kapcsolódó
ingó vagyon üzemeltetéséhez szükséges pénzügyi fedezet biztosítására figyelemmel 1  244  833 ezer forint
tartós átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 2. Szociális és
gyermekvédelmi intézményrendszer cím, 3. Szociális és gyermekvédelmi, gyermekjóléti feladatellátás és irányítás
intézményei alcím terhére 581  336 ezer forint, 4. Egyéb kulturális intézmények cím terhére 14  377 ezer  forint,
18. Köznevelési feladatellátás és irányítás intézményei cím terhére 649  120 ezer forint összegben, a  Kvtv.
1.  melléklet X.  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási
kormányhivatalok cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak
a 2012. évben a megyei intézményfenntartó központok és a megyei kormányhivatalok közt a megyei önkormányzat
hivatala által feladatai ellátásához 2011. december 31-ig használt, jelenleg állami tulajdonba tartozó ingatlanok,
ingatlanrészek, illetve az  ezen ingatlanokhoz, ingatlanrészekhez kapcsolódó ingó vagyon üzemeltetéséhez
szükséges pénzügyi fedezet biztosítására megkötött megállapodások, valamint az  1.  melléklet szerint
átcsoportosított előirányzatok összhangjának megteremtéséről.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
53/2013. (VI. 28.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés úgy módosítsa, a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és
a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV törvény 15. paragrafusában meghatározott kiskereskedelmi
árrés mértékét, hogy a  legnagyobb kereskedelmi árrés mértéke a  dohánytermék – adókkal nem csökkentett
kiskereskedelmi eladási árának négy százaléka legyen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
A beadványozó a  népszavazásra feltenni kívánt kérdésében a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és
a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV. törvény (a továbbiakban: Fdvtv.) „15. paragrafusában
meghatározott kiskereskedelmi árrés” mértékét kívánja csökkenteni. Az Fdvtv. 15. §-a azonban sem kiskereskedelmi
árrésről, sem annak mértékéről nem rendelkezik.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  népszavazásra feltenni kívánt kérdés tehát fentiek
miatt megtévesztő, ugyanis azt a  téves látszatot kelti, mintha a  jelenleg hatályos Fdvtv. 15.  §-a rendelkezne
a kiskereskedelmi árrés mértékéről.
Ezért a feltenni kívánt kérdés sérti az Nsztv. 13. § (1) bekezdésben foglalt egyértelműség követelményét.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Fdvtv. 15.  §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve.
130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén,
39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
151/2014. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pesti Brigittát
2014. április 15. napjától 2017. április 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. április 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2016. (II. 9.) ME határozata a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagjainak felkéréséről.
A Kossuth-díj, a  Széchenyi-díj adományozásának rendjéről, valamint a  Magyar Köztársaság Kiváló Művésze,
a Magyar Köztársaság Érdemes Művésze, a Magyar Köztársaság Babérkoszorúja díj alapításáról és adományozásáról
szóló 271/2008. (XI. 18.) Korm. rendelet 9.  § (3)  bekezdés e)  pontjában foglalt jogkörömben eljárva a  Kossuth- és
Széchenyi-díj Bizottság tagsági teendőinek ellátására – egyéves időtartamra – felkérem
Bitskey István irodalomtörténészt, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, a  Debreceni Egyetem professor
emeritusát,
Bogsch Erik Széchenyi-díjas vegyészmérnököt, a  Richter Gedeon Vegyészeti Gyár Nyilvánosan Működő  Rt.
vezérigazgatóját,
Freund Tamás Széchenyi-díjas neurobiológust, a  Magyar Tudományos Akadémia alelnökét, a  Magyar Tudományos
Akadémia Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézetének igazgatóját,
Granasztói György történészt, a  Magyar Tudományos Akadémia doktorát, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
professor emeritusát,
Hámori József Széchenyi-díjas biológust, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, a  Semmelweis Egyetem
kutatóprofesszorát,
Jókai Anna Kossuth-nagydíjas és Kossuth-díjas írót, a  Nemzet Művészét, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes
tagját,
Kalász Márton Kossuth-díjas költőt, műfordítót, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagját,
Palkovits Miklós Széchenyi-díjas orvost, agykutatót, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, a Semmelweis
Egyetem professor emeritusát,
Sánta Ferenc Kossuth-díjas hegedűművészt,
Vékás Lajos Széchenyi-díjas jogászt, a  Magyar Tudományos Akadémia alelnökét, az  Eötvös Loránd
Tudományegyetem professor emeritusát.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök