text:
3/2004. (I. 13.) GKM rendelete a polgári légiforgalmi szolgálat szakszemélyzetének szakszolgálati engedélyéről és képzéséről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
(a továbbiakban: Lt.) 30. §-ának (3) bekezdésében,
53. §-ának (6) bekezdésében és a 74. §-ának l) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a polgári légiforgalmi
szakszolgálati tevékenységet (a továbbiakban: szakszolgálat) végző személyekre, a polgári légiforgalmi szolgáltatást
nyújtó szervezetekre (a továbbiakban: légiforgalmi szolgáltató), a légiforgalmi szakszemélyzet képzését végző
szervezetekre, valamint a légiközlekedési hatóságra.
(2) Szakszolgálatot az láthat el, akinek a szakszolgálat
ellátására jogosító érvényes szakszolgálati engedélye van
(a továbbiakban: engedélyes), és akit szakszolgálat ellátására a légiforgalmi szolgáltató kijelölt.
Szakszolgálati engedély 2. § (1) A szakszolgálati engedély a benne foglalt bejegyzéseknek megfelelő (a továbbiakban együtt: szakszolgálati
engedély) szakszolgálat ellátására jogosít, a szakszolgálati
engedély érvényességi idején belül.
(2) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt
az e rendeletben meghatározott feltételek igazolása alapján megadja, meghosszabbítja és kiterjeszti (a továbbiakban együtt: szakszolgálati engedély kiadása).
(3) A szakszolgálati engedély fajtáit, valamint a megszerezhető jogosításokat és kapcsolódó kiterjesztéseket az
1. számú melléklet, a szakszolgálati engedély mintáját a
2. számú melléklet tartalmazza.
(4) A légiközlekedési hatóság a kiadott szakszolgálati
engedélyeket nyilvántartja.
3. § (1) Szakszolgálati engedély annak adható, aki megfelel
az e rendeletben meghatározott követelményeknek, és rendelkezik érvényes, külön jogszabályban1 meghatározott orvosi minősítéssel (a továbbiakban: orvosi minősítés).
(2) A szakszolgálati engedély kiadásának az életkorra,
iskolai végzettségre, nyelvismeretre, szakismeretre és gyakorlati tapasztalatra vonatkozó követelményeit a 3. számú
melléklet tartalmazza.
(3) Külföldi állampolgár részére szakszolgálati engedély
abban az esetben adható, ha rendelkezik magyar, mint
idegen nyelvből tett államilag elismert vagy azzal egyenértékű felsőfokú nyelvvizsgával.
(4) A szakszolgálati engedélyt a légiközlekedési hatóság
nem adja ki annak a személynek, aki szakszolgálatra közbiztonsági szempontból alkalmatlan, akinek a szakszolgálatra való jogosultsága szünetel, valamint annak az engedélyesnek, aki nem teljesítette a 11. § (4)—(6) bekezdésében meghatározott feltételeket.
(5) Jelen rendelet alkalmazásában közbiztonsági szempontból szakszolgálatra alkalmatlannak kell tekinteni azt
a személyt,
a) akivel szemben az Lt. 67. §-ának (5) bekezdésében
foglaltak fennállnak,
1 A polgári légiközlekedési szakszolgálati engedélyek egészségügyi
feltételeiről és kiadásuk rendjéről szóló 14/2002. (II. 26.) KöViM—EüM
együttes rendelet.
Téma Alapfeltétel b) akit a bíróság vagy a szabálysértési hatóság a szakszolgálat ellátásától jogerősen eltiltott a határozatban
meghatározott ideig,
c) akinek kényszergyógyítását, kényszergyógykezelését
a bíróság elrendelte, annak időtartama alatt,
d) akinek a szakszolgálati engedélyét a légiközlekedési
hatóság jogerős határozatával visszavonta vagy felfüggesztette, a visszavonás vagy felfüggesztés időtartama alatt,
e) akit a bíróság cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezett.
4. § (1) Az engedélyes a szakszolgálati engedélyét a szakszolgálat ellátása során köteles magánál tartani, és azt az ellenőrzést végző légiközlekedési hatósági személynek felszólításra bemutatni.
(2) Az engedélyes köteles a légiközlekedési hatóságnak
haladéktalanul bejelenteni, ha a szakszolgálati engedélye
elveszett vagy megsemmisült. Az elveszett vagy megsemmisült szakszolgálati engedélyt a légiközlekedési hatóság érvényteleníti, és kérelemre pótolja.
A szakszolgálati engedély kiadása iránti kérelem 5. §
(1) A szakszolgálati engedély kiadása iránti kérelmet
(a továbbiakban: kérelem) a légiközlekedési hatósághoz
kell személyesen vagy postai úton benyújtani.
(2) A kérelem mintáját a 4. számú melléklet tartalmazza.
(3) A kérelemhez csatolni kell
a) szakszolgálati engedély megszerzése esetén
aa) 2 darab igazolványképet az első szakszolgálati en
gedély, illetve a szakszolgálati engedély pótlása vagy cseréje esetén,
ab) az e rendeletben meghatározott képzés sikeres elvégzéséről kiállított bizonyítványt,
ac) a 3. számú mellékletben meghatározott nyelvismeret meglétéről kiállított bizonyítvány másolatát,
ad) a 3. § (3) bekezdésben meghatározott nyelvvizsgabizonyítvány másolatát,
ae) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy vele szemben
a 3. § (5) bekezdése alapján közbiztonsági alkalmatlanság
nem áll fenn,
af) külön jogszabályban2 meghatározott eljárási díj befizetését igazoló csekkszelvényt;
b) szakszolgálati engedély meghosszabbítása esetén
ba) a 3. számú mellékletben meghatározott nyelvisme
ret meglétéről kiállított bizonyítványt, 2 A légiközlekedéssel kapcsolatos hatósági eljárások díjairól szóló
3/2002. (VI. 20.) GKM rendelet.
bb) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy vele szemben
a 3. § (5) bekezdése alapján közbiztonsági alkalmatlanság
nem áll fenn.
(4) Ha a kérelmező magyar állampolgár, akkor az állandó személyazonosító igazolványát vagy a személyazonosságát igazoló más okmányát kell bemutatnia, illetőleg annak hiteles másolatát elküldenie.
(5) Külföldi állampolgárságú kérelmezőnek rendelkeznie kell érvényes úti okmánnyal és beutazásra, tartózkodásra jogosító engedéllyel3.
A szakszemélyzet képzése 6. § (1) A szakszemélyzet képzését — a (2) bekezdésben
foglalt eltéréssel — az Lt. 31. §-a alapján a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat (a továbbiakban: HungaroControl) végzi a légiközlekedési hatóság által jóváhagyott — a magyar légtérben nyújtott polgári légiforgalmi
szolgáltatások ellátásához szükséges — képzési program
alapján. A légiforgalmi irányító képzésnek meg kell felelnie az ECAC (Európai Polgári Repülési Konferencia) Közös Képzési Terv irányelveinek.
(2) Repülőtéri repüléstájékoztató tiszt esetében
a) a szakismereti képzést, tanfolyami keretek között a
légiközlekedési hatóság engedélyével és képzési programmal rendelkező szervezet,
b) a munkahelyi gyakorlati képzést a repülőtér légiforgalmi szolgáltatója
végezhet. (3) A légiközlekedési hatóság a kiadott képzési engedélyekről nyilvántartást vezet, amely nyilvános.
(4) A légiközlekedési hatóság a szakismereti képzés
elvégzése alól felmentést adhat, ha a kérelmező rendelkezett vagy rendelkezik a külön jogszabályban4 meghatározott szakszolgálati engedéllyel, és csak abból a vizsgatárgyból, amelyből hatósági vizsgát tett.
(5) A képzési program, az elvégzett képzésnek megfelelően tartalmazza a gyakornok légiforgalmi irányító és a
képzés alatt álló légiforgalmi irányítók, repüléstájékoztatók és ATM repülésüzemi tisztek szakismereti és munkahelyi gyakorlati képzésére vonatkozó programot.
3 A külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2001. évi
XXXIX. törvény.
4 Az Lt. 52. §-ának (1) bekezdése és az Lt. végrehajtásáról szóló
141/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet 23. §-a (2) bekezdése.
(6) Az 5. számú mellékletben meghatározott angol
nyelvismeret felmérésére és bizonyítvány kiállítására a
HungaroControl és a légiközlekedési hatóság engedélyével rendelkező képzést végző szerv jogosult. A felmérés
során az EUROCONTROL (Európai Szervezet a Légiközlekedés Biztonságáért) által meghatározott módszert
(EPT — English Language Placement Test) kell alkalmazni. Az engedélyezés során be kell szerezni az
EUROCONTROL véleményét az alkalmazott nyelvi teszt
megfelelőségéről.
A szakszemélyzet hatósági vizsgáztatása 7. § (1) A szakszolgálati engedély megszerzéséhez hatósági
szakismereti és — a gyakornok irányító szakszolgálati engedély kivételével — hatósági munkahelyi gyakorlati vizsgát kell tenni.
(2) A szakszemélyzet vizsgáztatását a légiközlekedési
hatóság által kijelölt, legalább két főből álló vizsgáztató
bizottság végzi, a légiközlekedési hatóság által készített
Vizsgáztatási Szabályzat szerint. A Vizsgáztatási Szabályzat hozzáférhetőségét a légiközlekedési hatóság biztosítja.
(3) A kérelmezőnek hatósági szakismereti vizsgát a
3. számú mellékletben meghatározott szakismereti tárgyakból kell tennie. A hatósági munkahelyi gyakorlati vizsga során a kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy alkalmas
a kérelmezett szakszolgálati engedélyben biztosított jogkör önálló ellátására.
(4) Vizsgáztató — az (5) bekezdésben foglaltaknak
megfelelően — a légiközlekedési hatóság erre kijelölt tagja
vagy a légiközlekedési hatóság által vizsgáztatásra kijelölt
más személy lehet.
(5) A vizsgáztató bizottság legalább egy tagjának rendelkeznie kell
a) hatósági szakismereti vizsgáztatás esetén a vizsgatárgyból kellő ismeretekkel és gyakorlattal;
b) hatósági munkahelyi gyakorlati vizsgáztatás esetén
érvényes gyakorlati oktatói kiterjesztéssel azon a munkaterületen, amelyen a vizsgáztatást végzi.
(6) A hatósági vizsgáztatáshoz szükséges tárgyi feltételeket a képzést végző intézmény biztosítja.
8. § (1) Hatósági szakismereti vizsgára — a 11. § (5) bekezdését és 11. § (6) bekezdés b) pontját kivéve — az a kérelmező bocsátható, aki
a) a képzés szakismereti részét sikeresen (a képzést
végző intézmény által igazoltan) elvégezte, vagy a 6. §
(2) bekezdésben foglaltak szerint felmentést kapott, és
b) a megszerezni kívánt szakszolgálati engedély kiadásának feltételéül e rendeletben előírt életkornál legfeljebb
három hónappal fiatalabb.
(2) Az a kérelmező, aki a hatósági vizsgán valamely
vizsgatárgyból nem felelt meg, legkorábban hét nap eltelte
után tehet újabb hatósági vizsgát.
(3) Aki a kérelmezett szakszolgálati engedély kiadásához előírt valamely szakismereti vizsgatárgyból három alkalommal sikertelenül vizsgázott, vagy a hatósági vizsgát
az előírt szakismereti tárgyból a képzési egység befejezését
követő három hónapon belül sikeresen nem tette le, további hatósági vizsgát csak a tárgyra vonatkozó újabb képzés
elvégzése után tehet.
(4) Hatósági munkahelyi gyakorlati vizsgára — a 11. §
(5) bekezdését és 11. § (6) bekezdés b) pontját kivéve — az
a kérelmező bocsátható, aki
a) valamennyi vizsgatárgyból sikeres hatósági szakismereti vizsgát tett,
b) a képzés munkahelyi gyakorlati részét igazoltan elvégezte,
c) a megszerezni kívánt szakszolgálati engedély kiadásának feltételéül e rendeletben előírt életkorra vonatkozó
rendelkezéseknek megfelel, és
d) érvényes orvosi minősítéssel rendelkezik. (5) A kérelmezett szakszolgálati engedélyhez tartozó
hatósági munkahelyi gyakorlati vizsgákat a kérelmezőnek
a sikeres hatósági szakismereti vizsga időpontjától számított 18 hónapon belül kell letennie. Ha a kérelmező nem
tette le sikeresen a kérelmezett szakszolgálati engedélyhez
tartozó hatósági munkahelyi gyakorlati vizsgát 18 hónapon
belül, a szakszolgálati engedélyhez tartozó hatósági szakismereti vizsga érvényét veszti.
9. § (1) A hatósági vizsgát a vizsgáztató köteles felfüggeszteni, ha a vizsgázó
a) személyazonossága tekintetében a vizsgáztatót megtévesztette vagy azt megkísérelte,
b) a hatósági vizsgán szeszes ital vagy más hasonlóan
ható szer hatása alatt vagy egyébként a hatósági vizsga
letételére alkalmatlan állapotban jelent meg,
c) a vizsgáztatót döntésének meghozatalában előny
adásával vagy ígéretével, illetőleg fenyegetéssel befolyásolni törekedett.
(2) A légiközlekedési hatóság az érintett vizsgázót az
(1) bekezdésben meghatározott esetekben a hatósági vizsgától hat hónapi időtartamra eltilthatja.
(3) A vizsgáztató a hatósági vizsgát felfüggesztheti, a
légiközlekedési hatóság pedig a vizsgázót a vizsgától legfeljebb két hónapi időtartamra eltilthatja, ha a vizsgázó a
hatósági vizsga rendjét megzavarja.
(4) A légiközlekedési hatóság érvénytelennek minősíti
azt a hatósági vizsgát, amelyet a légiközlekedési hatóság
félrevezetésével, hamis adatok közlésével, az e rendeletben
vagy más jogszabályban meghatározott feltételek hiányában, vagy a hatósági vizsga szabályainak megsértésével tettek le.
A szakszolgálat ellátására való jogosultság 10. § (1) A gyakornok légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély érvényességi ideje 1 év, amely egyszeri alkalommal
legfeljebb 6 hónappal meghosszabbítható; a légiforgalmi
irányító és repüléstájékoztató szakszolgálati engedély érvényességi ideje 2 év, az ATM repülésüzemi tiszti szakszolgálati engedély érvényességi ideje 3 év.
(2) Az érvényesség kezdete a kiadás dátuma. A szakszolgálati engedély meghosszabbítása esetén az újabb érvényességi időtartam kezdőnapja a meghosszabbítandó szakszolgálati engedély lejárati napja.
(3) Képzés alatt álló személy szakszolgálatot szakszolgálati engedéllyel és munkahelyi oktató jogosítással
— repülőtéri repüléstájékoztató és ATM repülésüzemi
tiszt esetében munkahelyi jogosítással és 3 éves szakmai
gyakorlattal — rendelkező, a légiforgalmi szolgáltató által
kijelölt személy felügyelete és felelőssége mellett láthat el.
11. § (1) A szakszolgálat ellátására való jogosultság szünetel
a) az alkalmatlanság időtartama alatt, ha az engedélyes
a szakszolgálatra közbiztonsági szempontból alkalmatlan
[3. § (5) bekezdés],
b) ha az engedélyes orvosi minősítésének érvényességi
ideje lejárt, vagy az alkalmatlanság időtartamára, ha az
engedélyes szakszolgálat ellátására egészségi szempontból
alkalmatlanná vált,
c) ha az engedélyes olyan, a szakszolgálat ellátására
hátrányosan ható szer (szeszes ital, kábítószer vagy pszichotróp anyag) befolyása alatt áll, amely képtelenné teheti
arra, hogy feladatát biztonságosan és megfelelően lássa el,
d) a képzési feltételeknek való megfelelésig, ha az engedélyes a légiközlekedési hatóság által jóváhagyott képzési szabályzatban szereplő feltételeket nem teljesítette,
e) ha az engedélyes — a repülőtéri repüléstájékoztató
és ATM repülésüzemi tiszt kivételével — a szakszolgálat
ellátása során bármely egybefüggő 180 napon belül 50 óránál kevesebbet töltött operatív munkahelyen, vagy bármely
egybefüggő 60 napnál hosszabb megszakítása volt. Operatív munkahelyen töltött időnek számít a munkahelyi gyakorlati oktatással töltött idő is,
f) ha a repülőtéri repüléstájékoztatónak és ATM repülésüzemi tisztnek a szakszolgálat folyamatos ellátásában
180 napnál hosszabb időtartamú megszakítása volt.
(2) A szünetelés időtartama alatt az engedélyes szakszolgálatot nem láthat el.
(3) Az engedélyes az (1) bekezdés a)—c) pontjában foglalt tényt haladéktalanul köteles a légiforgalmi szolgáltatónak bejelenteni.
(4) A szakszolgálat — a (6) bekezdésben foglalt eltéréssel — ellátásának folyamatos 60 napnál hosszabb szünetelése vagy 180 napon belül 50 óránál kevesebb operatív
szakszolgálat ellátása esetén a képzési szabályzatban előírt
szakismereti és munkahelyi gyakorlati követelmények teljesítését követően látható el újból.
(5) A szakszolgálat — a (6) bekezdésben foglalt eltéréssel — ellátásának folyamatos 180 napnál hosszabb, de
12 hónapnál rövidebb időtartamú szünetelése esetén a
képzési szabályzatban előírt szakismereti és munkahelyi
gyakorlati követelmények teljesítését követően, folyamatos 12 hónapnál hosszabb időtartamú szünetelése esetén
pedig hatósági szakismereti és hatósági munkahelyi gyakorlati vizsga sikeres letétele után látható el újból.
(6) A repülőtéri repüléstájékoztatónál és ATM repülésüzemi tisztnél a szakszolgálat
a) annak folyamatos 180 napnál hosszabb, de 12 hónapnál rövidebb időtartamú szünetelése esetén a képzési szabályzatban előírt szakismeret és munkahelyi gyakorlat
megszerzését követően látható el újból,
b) annak folyamatos 12 hónapnál hosszabb időtartamú
szünetelése esetén hatósági szakismereti és hatósági munkahelyi gyakorlati vizsga sikeres letétele után látható el újból.
A szakszolgálati engedély felfüggesztése és visszavonása 12. §
(1) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt
meghatározott időtartamra, de legfeljebb egy évre, azonnali hatállyal felfüggeszti, ha
a) a légiközlekedési baleset vagy repülőesemény vizsgálata során megállapítja, hogy az engedélyes a légiforgalmi
szakszolgálat ellátásának szabályait megsértette vagy magatartásával a légiközlekedést veszélyeztette,
b) az engedélyes akadályozza a légiközlekedési hatóságnak a szakszolgálat ellenőrzésével kapcsolatos eljárását, az ellenőrzés lehetővé tételéig,
c) az engedélyes a 11. § (2) bekezdésében foglaltakat
megszegi vagy a 11. § (3) bekezdésében foglalt kötelezettségének nem tesz eleget.
(2) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt
azonnali hatállyal visszavonja, ha az engedélyes
a) a kérelemben valótlan adatokat jelölt meg,
b) szakszolgálatra közbiztonsági szempontból alkal
matlan. A légiforgalmi szolgáltatóra vonatkozó rendelkezések 13. §
A légiforgalmi szolgáltató az általa szakszolgálat ellátására kijelölt engedélyesekről naprakész nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza az engedélyes személyi
adatait, a szakszolgálati engedély számát, a benne foglalt
jogosításokat és kiterjesztéseket, a szakszolgálati engedély
és orvosi minősítés érvényességi idejét, felfüggesztését,
visszavonását, a szakszolgálat ellátására való jogosultság
szünetelését, az engedélyes feladatkörét, valamint azokat
az elméleti, munkahelyi gyakorlati képzéseket, amelyeken
részt vett, és az azokon elért eredményeket.
14. § (1) A légiforgalmi szolgáltatónak rendelkeznie kell
olyan eljárással, amelynek segítségével a szakszemélyzet
tekintetében figyelemmel kísérheti, illetve megelőzheti a
szakszolgálat ellátására hátrányosan ható szer (szeszes ital,
kábítószer vagy pszichotróp anyag) használatát.
(2) A légiforgalmi szolgáltató az engedélyest a szakszolgálat ellátásától eltiltja, ha az egészségileg alkalmatlanná
vált, vagy ha olyan, a szakszolgálat ellátására hátrányosan
ható szer (szeszes ital, kábítószer vagy pszichotróp
anyag) befolyása alatt áll, amely képtelenné teheti arra,
hogy feladatát biztonságosan és megfelelően lássa el.
15. § (1) A légiforgalmi szolgáltatónak rendelkeznie kell a
légiközlekedési hatóság által jóváhagyott képzési szabályzattal, amely biztosítja a szakszemélyzet szaktudásának
folyamatos fenntartását.
(2) A képzési szabályzatnak tartalmaznia kell:
a) a szakszemélyzet szakképzettségének és gyakorlati
felkészültségének folyamatos szinten tartását és ellenőrzését biztosító — külön meghatározva az oktatói jogosítással rendelkezőkre vonatkozó — módszert, különösen a
vonatkozó jogszabályok, szakmai szabályok és előírások,
az angol nyelvtudás, kényszerhelyzeti intézkedések és az
operatív gyakorlati ismeretek területén, valamint az e rendelet által bevezetett angol nyelvismereti követelményeknek való megfeleléshez szükséges módszert,
b) a szakszemélyzet rendszeres (minimum évenkénti)
tudásszintjének felmérésére alkalmazott módszert és a felmérés eredményeinek archiválási rendjét,
c) azt az eljárást, amelynek útján a légiforgalmi szolgáltató értesíti az engedélyest a szaktudás felmérésének eredményéről,
d) a tartós — 60 napnál hosszabb, de 180 napot el nem
érő — távollétet követő, illetve 180 napon belül 50 óránál
kevesebb operatív szakszolgálat ellátása esetén a szakisme
reti és munkahelyi gyakorlati követelmények teljesítésének módszerét, e) a szakszemélyzet hosszabb — 180 naptól 1 évig, valamint 1 éven túli — távollétet követő szakismereti és munkahelyi gyakorlati ismeretek felfrissítésének módszerét,
f) a képzési szabályzat végrehajtásával kapcsolatban a
légiközlekedési hatóság tájékoztatásának rendjét,
g) a képzési szabályzat végrehajtásáért felelős személy
nevét és felelősségi körét.
(3) Az engedélyes köteles a képzési szabályzatban a rá
irányadó feltételeket teljesíteni.
(4) A légiforgalmi szolgáltató az engedélyest azonnali
hatállyal eltiltja a szakszolgálati tevékenység végzésétől, ha
a képzési szabályzatban szereplő követelményeknek nem
felel meg, vagy nem tesz eleget. Erről az intézkedésről a
légiközlekedési hatóságot haladéktalanul tájékoztatni
kell. A légiforgalmi szolgáltató tájékoztatja a légiközlekedési hatóságot arról, ha az engedélyes utóbb eleget tett a
képzési szabályzatban foglaltaknak.
(5) A légiközlekedési hatóság a képzési szabályzatban
foglaltak végrehajtását ellenőrzi.
Záró rendelkezések 16. § E rendelet alkalmazásában
a) ATM repülésüzemi tiszt: a légiforgalmi szolgáltatás
területén repülésüzemi szakszolgálati engedélyhez kötött
tevékenységet ellátó személy,
b) bevezető irányítás eljárás jogosítás (Approach control
procedural rating — APP): az engedélyes az APP birtokában jogosult a közelkörzetben (TMA), a repülőtéri irányító körzetben (CTR) légtérellenőrző berendezések alkalmazása nélkül az érkező, induló és átrepülő légijárművek
részére légiforgalmi irányító szolgálatot nyújtani,
c) bevezető irányítás légtérellenőrző berendezéssel jogosítás (Approach control surveillance rating — APS): az engedélyes az APS birtokában jogosult a közelkörzetben
(TMA), a repülőtéri irányító körzetben (CTR) légtérellenőrző berendezések felhasználásával az érkező, induló és
átrepülő légijárművek részére légiforgalmi irányító szolgálatot nyújtani,
d) egység (szektor, munkahely) kiterjesztés (Unit endorsement): a jogosításokra vagy a jogosítás kiterjesztésre vonatkozó olyan felhatalmazás, amely azt a légiforgalmi szolgálati egységet, egyedi szektorokat vagy szektor csoportokat
és operatív munkahelyeket jelöli, ahol az engedélyes jogosult az illetékes légiforgalmi szolgálat nyújtására. A kiterjesztés jelzi a meghatározott szektorokban, szektor csoportokban vagy operatív munkahelyeken az egység által a
légiforgalmi szolgáltatás nyújtásakor használt légtérellenőrző berendezések típusait is,
e) jogosítás (Rating): a szakszolgálati engedélybe bevezetett és annak részét képező, a szakszolgálati engedéllyel
kapcsolatos felhatalmazás, amely a szakszolgálati engedélyre vonatkozó különleges feltételeket, előjogokat vagy
korlátozásokat állapítja meg,
f) jogosítás kiterjesztés (Rating endorsement): a szakszolgálati engedélybe bevezetett és annak részét képező, a
jogosítással kapcsolatos felhatalmazás, amely az ilyen jogosításra vonatkozó különleges feltételeket, előjogokat
vagy korlátozásokat jelöli,
g) körzeti irányítás eljárás jogosítás (Area control procedural rating — ACP): az engedélyes az ACP birtokában
jogosult az egyéb irányítói körzetben (CTA) a légijárművek részére légtérellenőrző berendezések alkalmazása nélkül légiforgalmi irányító szolgálatot nyújtani,
h) körzeti irányítás légtérellenőrző berendezéssel jogosítás
(Area control surveillance rating — ACS): az engedélyes az
ACS birtokában jogosult az egyéb irányítói körzetben
(CTA) a légijárművek részére légtérellenőrző berendezések felhasználásával légiforgalmi irányító szolgálatot nyújtani,
i) légiforgalmi szolgáltatás (Air Traffic Management —
ATM): a fedélzeti és földi (a légiforgalmi szolgálatok, a
légiforgalmi áramlásszervezés és a légtérgazdálkodás) tevékenységek összessége, amelyek a működés valamennyi
fázisában a légijárművek biztonságos és hatékony üzemelésének biztosítása érdekében szükségesek,
j) légiforgalmi szolgáltató (ATM Service Provider): a
légiforgalmi szolgáltatás ellátására feljogosított, annak
végrehajtásáért felelős szervezet,
k) munkahelyi gyakorlati oktatás (On-the-Job-Training
— OJT): a már előzetesen elsajátított szakismeret gyakorlatba való átültetése egy munkahelyi gyakorlati oktató
légiforgalmi irányító/körzeti repüléstájékoztató felügyelete mellett, valós forgalmi körülmények között,
l) munkahelyi gyakorlati oktató (On-the-Job-Training
Instructor — OJTI): egy adott munkahelyen, valós forgalmi
körülmények között, gyakorlati munkát végző gyakornok
légiforgalmi irányító/körzeti repüléstájékoztató felügyeletét ellátó munkahelyi gyakorlati oktató légiforgalmi irányító/körzeti repüléstájékoztató,
m) repülőtéri irányítás látással jogosítás (Aerodrome
control visual rating — ADV): az engedélyes az ADV birtokában jogosult légiforgalmi irányító szolgálat nyújtására
olyan repülőtéren, ahol műszer szerinti megközelítési vagy
indulási eljárások nincsenek közzétéve,
n) repülőtéri irányítás műszeres jogosítás (Aerodrome
control instrument rating — ADI): az engedélyes az ADI
birtokában jogosult légiforgalmi irányító szolgálat nyújtására olyan repülőtéren, ahol műszer szerinti megközelítési
vagy indulási eljárások vannak közzétéve,
o) szakszolgálati engedély kiterjesztés (L icence endorsement): a szakszolgálati engedélybe bevezetett és annak
részét képező felhatalmazás, mely a szakszolgálati enge
délyben szereplő érvényes jogosításoknak megfelelő különleges képzettséget tanúsítja.
17. § (1) Ez a rendelet 2004. január 15-én lép hatályba.
(2) Az e rendelet hatálybalépéséig kiadott légiforgalmi
irányító, repüléstájékoztató és ATM repülésüzemi tiszt
szakszolgálati engedélyek a benne foglalt szakmai érvényességi idő lejártáig érvényesek. Azt követően a szakszolgálati engedély meghosszabbítására a jelen rendeletben
meghatározott, a szakszolgálati engedély meghosszabbítására vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(3) A légiközlekedési hatóság e rendelet hatálybalépését
követő 4 hónapon belül köteles a 2. számú mellékletben
meghatározott szakszolgálati engedélyek kiadására.
(4) A légiforgalmi szolgáltató a rendelet 14. §-ában meghatározott eljárást e rendelet hatálybalépését követő 4 hónapon belül dolgozza ki.
(5) Ez a rendelet az EUROCONTROL Ideiglenes
Bizottsága által 2002. április 11-én a 91-es Határozattal
elfogadott és kihirdetett ESARR 5 dokumentumával
összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
(6) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a légiközlekedési szakszemélyzet szakszolgálati engedélyeiről szóló
5/2001. (II. 6.) KöViM rendelet
a) 1. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,A rendelet hatálya — a légiforgalmi irányító, repüléstájékoztató és ATM repülésüzemi tiszt kivételével — a
szakszolgálati engedélyhez kötött szakszolgálatok ellátására és az ahhoz szükséges képesítések, valamint jogosítások megszerzésére terjed ki.’’
b) 4. §-a (1) bekezdésének d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(1) A szakszolgálati engedély alapján:]
,,d) földi szakszolgálat (légijárművek földi ellenőrzése,
vizsgálata, karbantartása) belföldön és a magyar légijárművek tekintetében külföldön látható el.’’
c) 10. számú mellékletének 4. pont 4.1.1.6. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
,,A repülés üzemi tiszt tevékenység ellátásához a pályázónak meg kell szereznie az alábbi képesítések valamelyikét:
— repülőtér felügyelő,
— forgalmi felügyelő,
— előtérügyeletes tiszt,
— terhelés-, súlypontszámító tiszt,
— navigációs tiszt.’’
d) 10. számú mellékletének 2—3. pontja hatályát veszti.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
358/2015. (XII. 2.) Korm. rendelete a honvédelmi foglalkoztatók vonatkozásában a munkaügyi hatósági feladatokat ellátó egyes szervek kijelöléséről.
A Kormány a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 9. § (5b) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 3.  § tekintetében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (1)  bekezdés 15.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány a  munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 9.  § (5b)  bekezdése szerinti honvédelmi
foglalkoztatók vonatkozásában a munkaügyi hatósági jogkör gyakorlójaként, országos illetékességgel
a) első fokon a Honvédelmi Minisztérium Hatósági Hivatal vezetőjét,
b) másodfokon a honvédelemért felelős minisztert
[a továbbiakban az a) és a b) pont együtt: katonai munkaügyi hatóság]
jelöli ki.
(2) A  katonai munkaügyi hatóság közigazgatási hatósági jogkörének gyakorlása során csak a  jogszabályoknak
van alárendelve, a  közigazgatási hatósági eljárás során, valamint a  közigazgatási hatósági ügyekben hozandó
döntésében nem utasítható.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
3. § Az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 82.  § (5)  bekezdés
b) pontjában a „honvédelmi szervezetek” szövegrész helyébe a „honvédelmi foglalkoztatók” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
490/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a tűzesetek vizsgálatára vonatkozó eljárási szabályokról.
A Kormány a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki mentésről és a  tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47.  § (1)  bekezdés
k) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Tűzvizsgálati eljárás 1. § (1) A  tűzvizsgálati eljárást hivatalból kell lefolytatni tűzmegelőzési, tűzoltási szakmai tapasztalatok megszerzése
érdekében a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter tűzesetek vizsgálatára vonatkozó szabályokról szóló
rendeletében meghatározott okok alapján.
(2) A tűzvizsgálati eljárásban a tűzeset keletkezési helye szerint illetékes tűzvédelmi hatóság jár el.
 (3) A  tűzvizsgálati eljárásban ügyfélnek minősül a  tűz keletkezési helyeként azonosított ingatlan vagy a  tűzzel
közvetlenül érintett ingóság tulajdonosa, használója.
 (4) A tűzvizsgálati eljárás a tűzvizsgálati jelentés kiadásával zárul.
 (5) A tűzvizsgálati jelentés az ügyfél számára jogot, kötelezettséget nem állapít meg.
 (6) A tűzvizsgálati jelentés rendelkező része rövid, tömör formában tartalmazza a tűz keletkezéséhez vezető folyamat
leírását és a tűz terjedésére vonatkozó megállapításokat. 2. Tűzeseti hatósági bizonyítvány
2. § (1) A  hivatásos katasztrófavédelmi szervnek a  tűzeset helye szerint illetékes helyi szerve a  bejelentett tűzesetről
az ügyfél kérelmére tűzeseti hatósági bizonyítványt ad ki.
(2) A tűzeseti hatósági bizonyítvány kiállításának alapja a tűzesettel összefüggésben, a katasztrófák elleni védekezésért
felelős miniszter tűzesetek vizsgálatára vonatkozó szabályokról szóló rendeletében meghatározott kötelezően
gyűjtött adat.
(3) Az  ügyfél kérelmének tartalmaznia kell a  tűz keletkezési helyét, idejét, valamint azt az  indokot, amely miatt
a hatósági bizonyítvány kiadását kezdeményezi.
(4) A tűzeseti hatósági bizonyítvány tartalmazza:
a) a tűzjelzés idejét,
b) a tűzeset helyét és idejét,
c) a tűzoltói beavatkozás megtörténtét, valamint
d) a  kötelező adatgyűjtéssel megszerzett adatok közül azokat, melyek a  tűzeseti hatósági bizonyítvány
felhasználása szempontjából szükségesek.
 (5) A tűzeseti hatósági bizonyítvány kiadását meg kell tagadni, ha a tűzeset ténye a helyszín megtekintése alapján nem
állapítható meg. 3. Záró rendelkezések 3. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2011. CLV. törvény a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról.
A nemzetgazdaság és a munkaerőpiac követelményeihez, a társadalmi folyamatokhoz és az információs társadalom igényeihez
igazodó rugalmas és differenciált, a gazdaság dinamikus fejlődését segítő szakképzési és felnőttképzési rendszer fejlesztési
forrásainak, valamint az európai uniós társfinanszírozási kötelezettség teljesítéséhez szükséges forrás biztosítása céljából
az Országgyűlés a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A szakképzési hozzájárulás célja
1. § A szakképzés költségeihez való hozzájárulást (a továbbiakban: szakképzési hozzájárulás) e törvény szerint kell
teljesíteni. A szakképzési hozzájárulás célja
a) a szakképzésről szóló törvény hatálya alá tartozó, iskolai rendszerű képzések támogatása,
b) a felsőoktatásról szóló törvényben meghatározott, az államilag támogatott létszám tekintetében
a gyakorlatigényes alapképzési szak keretében folytatott gyakorlati képzés támogatása (a továbbiakban:
gyakorlatigényes alapképzési szak),
c) a nemzeti felsőoktatási rendszerről szóló törvényben meghatározott, az államilag támogatott létszám
tekintetében a gyakorlatigényes alapképzési szak keretében szervezett szakmai gyakorlat támogatása
(a továbbiakban: gyakorlatigényes alapképzési szak),
d) az a)–b) pont szerinti képzés fejlesztésének támogatása,
e) az a) és c) pont szerinti képzés fejlesztésének támogatása,
f) az iskolarendszeren kívüli felnőttképzésnek a felnőttképzésről szóló törvény alapján történő támogatása.
2. A szakképzési hozzájárulásra kötelezettek köre 2. § (1) Szakképzési hozzájárulásra kötelezett – a (3)–(4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a belföldi székhelyű
a) gazdasági társaság, kivéve a szakképzésről szóló törvény szerinti, szakképzési feladatot ellátó nonprofit gazdasági
társaságot, a felsőoktatási intézmény által alapított társaságot, valamint az olyan társaságot, amelyben
a felsőoktatási intézmény részesedést szerzett,
b) szövetkezet, kivéve a lakásszövetkezetet, a szociális szövetkezetet, valamint az iskolaszövetkezetet,
c) állami vállalat, tröszt, tröszti vállalat, közös vállalat, erdőbirtokossági társulat, vízgazdálkodási társulat – kivéve
a víziközmű-társulatot –, egyes jogi személyek vállalata és a leányvállalat,
d) ügyvédi iroda, végrehajtó iroda és szabadalmi ügyvivő iroda,
e) közjegyzői iroda,
f) a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározott egyéni vállalkozó,
g) egyéni cég.
(2) Szakképzési hozzájárulásra kötelezett a belföldön vállalkozási tevékenységet folytató, külföldi székhelyű jogi személy,
jogi személyiséggel nem rendelkező társas cég, személyi egyesülés, egyéb szervezet is, ha belföldön telephellyel,
fiókteleppel rendelkezik [az (1) és (2) bekezdésben foglaltak a továbbiakban együtt: hozzájárulásra kötelezett].
(3) Annak a hozzájárulásra kötelezettnek, aki adófizetési kötelezettségének átalányadó megfizetésével tesz eleget
(a továbbiakban: átalányadózó), szakképzési hozzájárulás tekintetében e törvény alapján nem keletkezik bevallási és
elszámolási kötelezettsége, fizetési kötelezettségét az átalányadó megfizetésével teljesíti.
(4) Az egyszerűsített vállalkozói adó hatálya alá tartozó adóalany az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló törvényben
meghatározott módon teljesíti a szakképzési hozzájárulás-fizetési kötelezettségét.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. november 21-i ülésnapján fogadta el.
(5) Nem köteles szakképzési hozzájárulásra
a) a büntetés-végrehajtásnál a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdálkodó szervezet,
b) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eü. tv.) 3. § f) pontjában meghatározott
egészségügyi szolgáltató – feltéve, hogy az egészségbiztosítási szervvel szerződést kötött és nem költségvetési
szervként működik – az egészségügyi közszolgáltatás ellátásával összefüggésben őt terhelő egészségbiztosításiés munkaerő-piaci járulékalap után,
c) az egyéni vállalkozó az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékalapja után, ide nem értve az általa
foglalkoztatottra tekintettel őt terhelő egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapját,
d) az egyéni cég, végrehajtó iroda, szabadalmi ügyvivő iroda, ügyvédi iroda, közjegyzői iroda tevékenységében
a személyesen közreműködő tag az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékalapja után, ide nem értve
az általa foglalkoztatottra tekintettel őt terhelő egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapját, valamint
e) a közhasznú nonprofit gazdasági társaság a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény
6. számú melléklet E) fejezete alapján megállapított kedvezményezett tevékenység ellátásával összefüggésben
a társaságot terhelő egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapja után.
3. Értelmező rendelkezések 3. § E törvény alkalmazásában:
a) gyakorlati képzés:
1. a szakképzésről szóló törvényben meghatározott gyakorlati oktatási tevékenység,
2. a gyakorlatigényes alapképzési szak keretében folytatott gyakorlati képzés részeként szervezett minden
olyan oktatási forma, amely a hallgatókat valamely munkakör ellátásához szükséges készségek, képességek
és ismeretek megszerzésére készíti fel, és amelyeket a hallgatók az intézményben vagy azon kívül,
a munkavégzéshez hasonló feltételek között, a szükséges eszközökön sajátítanak el, azzal, hogy a szükséges
eszközök minimumát a szakmai és vizsgakövetelmények, a képzési és kimeneti követelmények
tartalmazzák, és a képzés az ehhez szükséges képzési programok alapján folyik;
b) egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékalap: a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra
jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 4. §
k) pontjában, 20. §-ában, 27. § (1) bekezdésében, 28. §-ában, továbbá a 31. § (1), (4)–(6) bekezdésében
meghatározott járulékalap, ide nem értve a Tbj. 21. §-ában meghatározott bevételeket, a felszolgálási díjat,
a borra valót és a tanulószerződésben meghatározott díjat.
c) egészségügyi közszolgáltatás: az Eü. tv. 3. § e) pontjában meghatározott, részben vagy egészben az államháztartás
terhére támogatott szolgáltató tevékenység.
II. FEJEZET
A SZAKKÉPZÉSI HOZZÁJÁRULÁS TELJESÍTÉSE 4. A szakképzési hozzájárulás alapjának megállapítása és mértéke
4. § (1) A szakképzési hozzájárulás alapja a hozzájárulásra kötelezettet terhelő egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék
alapja.
(2) A szakképzési hozzájárulás mértéke az egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékalap 1,5 százaléka
(a továbbiakban: bruttó kötelezettség).
(3) A hozzájárulásra kötelezett a szakképzési hozzájárulást a naptári évre állapítja meg.
(4) A szakképzési hozzájárulás kiszámításához
a) a számviteli törvény hatálya alá tartozó egészségügyi szolgáltatónak az őt terhelő egészségbiztosítási- és
munkaerő-piaci járulék alapját a számvitelről szóló törvény szerint megállapított éves árbevétele és
az egészségbiztosítási szervtől származó árbevétele arányában,
b) az a) pont alá nem tartozó egyéb hozzájárulásra kötelezettnek az őt terhelő egészségbiztosítási- és
munkaerő-piaci járulék alapját az éves bevétele és az egészségbiztosítási szervtől származó bevétele arányában,
c) a közhasznú nonprofit gazdasági társaságnak az őt terhelő egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék alapját
a számvitelről szóló törvény szerint megállapított éves árbevételéből a 2. § (5) bekezdés e) pontjában
meghatározott kedvezményezett tevékenysége és a vállalkozási tevékenysége árbevétele arányában
kell megosztania. 5. A szakképzési hozzájárulás teljesítésének módja
5. § A szakképzési hozzájárulás teljesíthető
a) a szakképzésről szóló törvényben foglaltak szerint
aa) a szakközépiskola vagy szakiskola (a továbbiakban együtt: szakképző iskola) és a hozzájárulásra kötelezett
között létrejött együttműködési megállapodás alapján vagy
ab) a szakképző iskola tanulója és a hozzájárulásra kötelezett között létrejött tanulószerződés alapján
folytatott gyakorlati képzés – ideértve a szorgalmi idő befejezését követő összefüggő szakmai gyakorlatot is –
szervezésével,
b) a gyakorlatigényes alapképzési szak keretében folytatott gyakorlati képzés szervezésével, amennyiben
a gyakorlati képzésre a felsőoktatási intézmény és a hozzájárulásra kötelezett a felsőoktatásról szóló törvény 31. §
(1) bekezdése alapján együttműködési megállapodást kötött,
c) a gyakorlatigényes alapképzési szak keretében szervezett szakmai gyakorlattal, amennyiben a szakmai
gyakorlatra külső képzőhelyen, a hallgatóval kötött hallgatói munkaszerződés alapján kerül sor.
6. § Az a hozzájárulásra kötelezett, aki hozzájárulási kötelezettségének nem vagy részben vagy időszakosan tesz eleget
az 5. § szerinti gyakorlati képzés szervezésével, a bruttó kötelezettségét vagy a 9. § (1) bekezdés c) pontja szerinti nettó
kötelezettségét az állami adóhatóságnál vezetett számlára történő befizetéssel teljesíti.
7. § A szakképzési hozzájárulási kötelezettség teljesítésének módját – e törvény keretei között – a hozzájárulásra kötelezett
maga választja meg.
6. A szakképzési hozzájárulás teljesítésének részletes szabályai
Bevallás és visszatérítés
8. § (1) A szakképzési hozzájárulást az 5. § szerinti gyakorlati képzés szervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezett a bruttó
kötelezettsége mértékét
a) 2012. évre vonatkozóan 440 000 Ft/fő/év összegben meghatározott alapnormatíva alapján,
b) a 2012. évet követően a mindenkori éves költségvetési törvényben meghatározott alapnormatíva alapján,
az erről szóló kormányrendeletben meghatározott, gyakorlati képzési normatívák szerint számított összeggel
(a továbbiakban: csökkentő tétel) csökkentheti.
(2) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki hozzájárulási kötelezettségét kizárólag az 5. § a) pont ab) alpontja alapján gyakorlati
képzés szervezésével teljesíti, és a csökkentő tétel összege meghaladja a bruttó kötelezettsége mértékét, az azt
meghaladó részt a 9. § (1) és (3) bekezdése szerinti eljárás során az állami adóhatóságtól visszaigényelheti. Az állami
adóhatóság a visszatérítés tekintetében az adózás rendjéről szóló törvény (a továbbiakban: Art.) szerint jár el. A kapott
visszatérítést egyéb bevételként kell elszámolni.
(3) A gyakorlati képzést szervező átalányadózó hozzájárulásra kötelezettet nem illeti meg a (2) bekezdés szerinti
visszatérítés.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint nem csökkentheti bruttó kötelezettsége mértékét az a hozzájárulásra kötelezett,
aki a szakképző iskolával kötött együttműködési megállapodásban az 5. § a) pont aa) alpontjától eltérően,
a szakképzésről szóló törvény együttműködési megállapodásra vonatkozó szabályaiban meghatározott időtartamot
meghaladó mértékben vállal kötelezettséget és tanulószerződéssel nem rendelkezik.
(5) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki az 5. § a) pont ab) alpontja szerint kötött tanulószerződés alapján gyakorlati képzés
szervezésével teljesíti hozzájárulási kötelezettségét és csak részben rendelkezik a szakképzésről szóló törvényben
meghatározott és a tanulószerződésben rögzített, a gyakorlati képzés teljesítéséhez szükséges feltételekkel,
megállapodást köthet egy másik, gyakorlati képzés folytatására jogosult szervezettel vagy szakképző intézménnyel
(a továbbiakban együtt: teljesítési megbízott), akihez gyakorlati képzésre átirányíthatja a tanulószerződéses tanulóját.
Az átirányítás időtartama a tanulószerződésben meghatározott gyakorlati képzési idő legfeljebb 50%-a lehet, azzal,
hogy a teljesítési megbízott a gyakorlati képzéssel kapcsolatosan költségei fedezetére díjat jogosult felszámítani
a hozzájárulásra kötelezettel szemben. A teljesítési megbízott az általa végzett gyakorlati képzésre vonatkozóan nem
érvényesítheti az (1) bekezdésben foglaltakat.
(6) Az átirányítással meg valósuló gyakorlati képzésre vonatkozó megállapodás tartalmazza:
a) a hozzájárulásra kötelezett és a teljesítési megbízott (a továbbiakban együtt: együttműködési megállapodást
kötő felek)
aa) nevét (cégnevét),
ab) székhelyét,
ac) adószámát,
ad) statisztikai számjelét,
ae) cégjegyzékszámát vagy nyilvántartási számát,
af) kamarai nyilvántartási számát,
b) a hozzájárulásra kötelezettnél azon gyakorlati képzésben részesülő tanulószerződéses tanulók
szakképesítésenkénti, évfolyamonkénti létszámát, akiket másik gyakorlati képzést szervezőhöz, teljesítési
megbízotthoz átirányítanak,
c) a szakképző iskola szakmai programjában szereplő gyakorlati képzés időtartamát, a hozzájárulásra kötelezettnél
a tanulószerződés keretében végzett gyakorlati képzés időtartamát, valamint az átirányítás időtartamát, annak
arányát tanévenként,
d) a gyakorlati képzés tárgyi feltételrendszerének leírását, e feltételek biztosítását az együttműködési
megállapodást kötő felek részéről,
e) az együttműködési megállapodást kötő feleknek a gyakorlati képzés végrehajtásával kapcsolatos jogait és
kötelezettségeit,
f) a gyakorlati képzésre átirányított tanulókat a szakképzésről szóló törvény szerint megillető természetbeni
juttatások biztosításának a rendjét, a tanuló felelősségbiztosításának a költségviselőjét,
g) a gyakorlati képzéssel összefüggésben a teljesítési megbízottat megillető díjazást,
h) a gyakorlati képzés időtartama alatt a tanuló felügyeletéről gondoskodni köteles személy megnevezését.
(7) Amennyiben a hozzájárulásra kötelezett a megkötött tanulószerződésben rögzített gyakorlati képzés teljesítéséhez
a gyakorlati képzési idő 50%-át meghaladó mértékben vesz igénybe teljesítési megbízottat, akkor az adott
tanulószerződéses tanulóra vonatkozóan nem érvényesítheti az (1) bekezdésben foglaltakat.
(8) Ha a hozzájárulásra kötelezett az általa megkötött tanulószerződést az abban foglalt határidő lejárta előtt jogellenesen
felmondja, a tanulószerződés alapján e törvény szerint a szakképzési hozzájárulási kötelezettsége terhére
a tanulószerződés felmondásáig elszámolt csökkentő tétel teljes összegét az Art. önellenőrzésre vonatkozó
szabályainak megfelelően a szerződés felmondását követő 15 napon belül köteles az állami adóhatóságnál vezetett
számlára visszatéríteni.
9. § (1) A hozzájárulásra kötelezett
a) a szakképzési hozzájárulás alapját és az éves bruttó kötelezettségét,
b) a 8. § (1) bekezdés szerinti csökkentő tétel éves összegét,
c) az éves bruttó kötelezettség és a b) pont szerinti összeg különbözeteként megállapított éves nettó
kötelezettségét
maga állapítja meg, elektronikus úton vallja be és fizeti meg a tárgyévet követő év február 25. napjáig az állami
adóhatóságnak.
(2) A hozzájárulásra kötelezett az év 1–11. hónapjára vonatkozóan havonta szakképzési hozzájárulási előleget fizet.
(3) Az előleg mértéke a tárgyhavi bruttó kötelezettség, azzal, hogy a 8. § (1) bekezdése szerinti csökkentő tétel
időarányosan az előleg befizetésénél figyelembe vehető és a 8. § (2) bekezdésében foglalt feltétel teljesülése esetén
visszaigényelhető.
(4) Az előleg összegét havonta a hozzájárulásra kötelezett maga állapítja meg, elektronikus úton vallja be és fizeti meg
a tárgyhót követő hónap 12. napjáig az állami adóhatóság által vezetett számlára, vagy visszaigényli a (3) bekezdés
szerinti összeget.
(5) A befizetett előleg és az éves nettó kötelezettség különbözetét a tárgyévet követő év február 25. napjáig kell befizetni
vagy a többletbefizetést ettől az időponttól lehet visszaigényelni.
(6) A kettős könyvvitelt vezető, eltérő üzleti éves egészségügyi szolgáltató vagy a közhasznú nonprofit társaság
a fizetendő szakképzési hozzájárulás alapjának a 2. § (5) bekezdés b) pontja, valamint e) pontja szerinti
meghatározásához szükséges, az üzleti évet követő év ötödik hónap utolsó napjáig az árbevétele összetételének
alakulásában bekövetkezett – az (1) bekezdés szerinti éves bevallásában figyelembe nem vett – változása esetén
a szakképzési hozzájárulás különbözetét az üzleti évet követő év ötödik hónap utolsó napjáig a társasági adóról
készítendő bevallásában vallja be, fizeti meg vagy igényli vissza.
(7) A hozzájárulásra kötelezett a visszajáró összeg kiutalását vagy átvezetését legkorábban a bevallás esedékességének
napjától kezdeményezheti.
10. § (1) Az állami adóhatóság a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot megillető szakképzési hozzájárulást havonta, a tárgyhónapot
követő hónap 20. napjáig átutalja a Nemzeti Foglalkoztatási Alap Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára.
(2) Az állami adóhatóság a hozzájárulásra kötelezett szakképzési hozzájárulási alapjáról és mértékéről, az e törvény
szerinti csökkentő tételről a bevallási időszakot követően, a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot megillető hozzájárulások
átutalásáról az alapkezelővel kötött megállapodása alapján adatot szolgáltat az alapkezelőnek.
11. § (1) A hozzájárulásra kötelezettnek a szakképzési hozzájárulás bevallási, befizetési és elszámolási kötelezettsége e törvény
által nem szabályozott kérdéseiben, valamint a kötelezettség teljesítésének ellenőrzése tekintetében az Art.
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt ellenőrzés végrehajtásának céljából a gazdasági kamara közvetlen hozzáférési lehetőséget
biztosít az állami adóhatóság részére az általa vezetett, a szakképzésről szóló törvényben meghatározott, a gyakorlati
képzés szervezésére jogosult hozzájárulásra kötelezettekről, valamint a tanulószerződésekről vezetett
nyilvántartásaihoz.
III. FEJEZET
A KÉPZÉS, VALAMINT A KÉPZÉSI RENDSZER FEJLESZTÉSÉNEK TÁMOGATÁSA
12. § A Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészének (a továbbiakban: alaprész) éves költségvetési törvényben
meghatározott „Szakképzési és felnőttképzési támogatások” elnevezésű eredeti kiadási előirányzata tartalmazza:
a) a Kormány döntésén alapuló,
aa) a 14. § szerinti támogatásra,
ab) a szakképzéssel, illetve a felnőttképzéssel összefüggő, központi program teljesítésére szolgáló
keretösszeget,
b) a hozzájárulásra nem kötelezett, a szakképzésről szóló törvény szerint tanulószerződés kötésére jogosult egyéb
szerv, szervezet normatív támogatását szolgáló keretösszeget,
c) a közoktatási intézményben nappali rendszerű iskolai oktatásban szakképzési évfolyamon szakiskolai képzésben
részt vevő, tanulói jogviszonyban álló, a gazdaság által az adott megyében igényelt szakképesítést tanulókat
megillető – a szakiskolai tanulmányi ösztöndíjról szóló kormányrendeletben meghatározott – szakiskolai
tanulmányi ösztöndíj és az ezzel összefüggésben felmerült költségek támogatására a költségvetési évre
megállapított keretösszeget,
d) a költségvetési törvény által előírt európai uniós társfinanszírozási kötelezettség keretében a szakképzési és
felnőttképzési intézkedésekre biztosított keretösszeget,
e) a decentralizált keretösszeget, amely az a)–d) pont levonását követően fennmaradó összeg 75%-a,
f) a központi keretösszeget, amely az a)–e) pont levonását követően fennmaradó összeg.
13. § (1) Az alaprész feletti rendelkezési jogot a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter gyakorolja.
(2) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter – a 12. § a) pontjában szereplő támogatási döntések
figyelembevételével – meghatározza a 12. § szerinti keretösszegek mértékét.
(3) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter – a (2) bekezdésben foglaltakon túl –
a) dönt – a 18. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltak figyelembevételével – az alaprész központi keretének
elosztásáról, szakképzési és – miniszteri rendeletben meghatározott – felnőttképzési célú felhasználásáról,
a decentralizált keret megyénkénti felosztásáról, a decentralizált keret terhére kiírandó pályázati célok
prioritásairól, a központi és decentralizált keret terhére nyújtandó támogatásokról,
b) felelős az alaprész
ba) pénzeszközei nyilvántartásáért, felhasználásának jogszerűségéért és ellenőrzéséért,
bb) bevételei beszedésének elrendeléséért,
bc) követeléseinek behajtásáért, a pénzügyi garanciák érvényesítéséért,
c) határoz az alaprész felhasználására vonatkozó döntések nyilvánosságra hozatalának módjáról,
d) kezdeményezi az alaprész pénzeszközeinek felhasználásával kapcsolatos szakértői vizsgálatokat,
e) ellátja az alaprésszel kapcsolatos, külön törvényben meghatározott egyéb feladatokat.
14. § A Kormány döntése alapján – erre irányuló kérelem esetén –
a) képzési célú támogatás nyújtható a legalább 50 fő részére munkahelyet teremtő, Magyarország területén
székhellyel, fiókteleppel rendelkező befektető jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság számára,
b) támogatás nyújtható a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös
piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet
1. mellékletében meghatározott vállalkozások körébe nem tartozó hozzájárulásra kötelezett részére olyan
tanműhely létesítéséhez, amelyben a hozzájárulásra kötelezett az iskolai rendszerű szakképzés keretében az 5. §
a) pont ab) alpontjában meghatározottak szerint gyakorlati képzés folytatását tervezi,
c) a b) pont alapján támogatásban részesített hozzájárulásra kötelezett részére a tanműhelyben folytatott gyakorlati
képzés tárgyi feltételeinek fejlesztésére irányuló beruházáshoz, valamint a vagyoni értékű jogok közé sorolható
szoftver felhasználási jogának a megszerzéséhez, és a szellemi jogvédelem alatt álló szoftvertermék
beszerzéséhez.
15. § Az alaprész pénzeszközeiből támogatás nyújtható a szakképzésről szóló törvényben meghatározott tanulószerződés
kötésére jogosult egyéb szerv, szervezet részére, az általa kötött tanulószerződés alapján folytatott gyakorlati képzésre
a 12. § b) pontjában meghatározott keretösszeg mértékéig.
16. Az állam az alaprész pénzeszközeiből a közoktatási intézményben nappali rendszerű iskolai oktatásban szakképzési
évfolyamon szakiskolai képzésben részt vevő, tanulói jogviszonyban álló, a gazdaság által az adott megyében igényelt
szakképesítést tanulók részére szakiskolai tanulmányi ösztöndíj biztosításával a 12. § c) pontja szerint rendelkezésre
álló költségvetési évre megállapított keretösszeg mértékéig támogatást nyújthat. A szakiskolai tanulmányi ösztöndíj
folyósításával összefüggő feladatokat az iskola látja el.
17. § A 12. § e) pontja szerinti decentralizált keret
a) a 19. § (1)–(3) bekezdése szerinti célokra,
b) 50%-a a 19. § (1)–(3) bekezdése szerinti célokra,
c) 50%-a a 19. § (2) bekezdése a)–c) pontja szerint beruházási célú támogatásra jogosultnál az iskolai tanműhelyben
folyó gyakorlati képzés működtetési költségeire, valamint a szakképzés korszerűsítéséhez szükséges tananyag- és
taneszköz-fejlesztés, továbbá az elméleti, gyakorlati tantárgyakat oktató tanárok, szakoktatók, gyakorlati oktatók
továbbképzésének támogatására használható fel.
18. § (1) Az alaprész központi kerete
a) a 19. §-ban meghatározott szakképzési célokra,
b) a felnőttképzésről szóló törvényben meghatározott iskolarendszeren kívüli felnőttképzési célokra, valamint
c) az oktatásért felelős miniszter szakképzéssel összefüggő, a (2) bekezdésben meghatározott feladatai ellátásához
– az oktatásért felelős miniszter és a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által évente megkötött
külön megállapodás alapján – szükséges forrás biztosítására, illetve támogatás nyújtására
használható fel.
(2) Az oktatásért felelős miniszter (1) bekezdés c) pontja szerinti feladatai:
a) a köznevelésről szóló törvényben szabályozott pályaorientáció, a szakiskolai és szakközépiskolai általános
műveltséget megalapozó oktatás kerettanterveinek kialakítása és fejlesztése, valamint ezen feladatok ellátásához
kapcsolódó kutatási, monitoringtevékenység,
b) a középfokú beiskolázás központi írásbeli felvételi vizsgájának előkészítéséhez, szervezéséhez kapcsolódó,
valamint a szakképző iskolákat érintő hatósági ellenőrzéssel kapcsolatos fejlesztési feladatok ellátása,
c) a szakképző iskolai tanulói létszámarány alapján az alapkészségek teljes körű mérése,
d) a szakképző iskolákra vonatkozó adatfeldolgozás tekintetében a közoktatási információs rendszer fejlesztése.
19. § (1) Az alaprész központi keretéből az iskolai rendszerű képzéssel összefüggésben támogatható a tanulószerződéssel
a hozzájárulásra kötelezettnél az 5. § a) pont ab) alpontjában foglaltak szerint folyó gyakorlati képzés azon tanulók
esetében, akiknek a (2) bekezdés a) pontjában felsorolt intézményekben folyik az elméleti képzése.
(2) Az alaprész központi keretéből az iskolai rendszerű képzéssel összefüggésben – az (1) bekezdésben foglaltakon túl –
támogatható
a) a térségi integrált szakképző központ iskolai rendszerű szakképzést folytató intézményeiben,
b) a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszterrel szakképzési feladatellátásra megállapodással rendelkező
szakképzést folytató intézményben,
c) a speciális szakiskolában és készségfejlesztő speciális szakiskolában,
d) a szakképző iskola fenntartójával kötött megállapodás alapján az iskolai rendszerű gyakorlati képzésben részt
vevő állami felnőttképzési intézménynél,
e) a felsőoktatási intézményben a gyakorlatigényes alapképzési szak keretében
folytatott szakképesítést, illetve szakképzettséget és végzettséget nyújtó képzés tárgyi feltételeinek a fejlesztésére
irányuló beruházás.
(3) Az alaprész központi keretéből az iskolai rendszerű képzéssel összefüggésben támogatás nyújtható vagyoni értékű
jogok közé sorolható szoftver felhasználási jog megszerzésére, illetve szellemi termékek közé sorolható szellemi
jogvédelemben részesülő szoftvertermék beszerzésére is [az (1)–(3) bekezdésben foglaltak a továbbiakban együtt:
beruházási célú támogatás].
(4) Az (1)–(3) bekezdés, valamint a 17. § szerinti támogatás odaítélése nyilvános pályázat alapján történik.
(5) Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható a szakképesítésért felelős miniszter által a szakképzésről szóló
törvény alapján működtetett kutató és fejlesztő-szolgáltató intézetnek a szakképzés korszerűsítéséhez szükséges
tananyag- és taneszköz-fejlesztéshez és központi programok kidolgozásához, valamint az általa szervezett szakmai
elméleti és gyakorlati tantárgyakat oktató tanárok, szakoktatók, gyakorlati oktatók továbbképzéséhez, az országos
szakmai tanulmányi versenyek szervezéséhez. Az intézet a szakképzés fejlesztése érdekében nyilvános pályázatot
írhat ki.
(6) Az alaprész központi keretéből beruházási célú támogatás nyújtható az állami szakképzési és felnőttképzési szervnek.
(7) Az alaprész központi keretéből támogatás nyújtható a gazdasági kamaráknak – a gazdasági kamaráknak nyújtott
támogatási kereten belül, a gazdasági kamarák szakképzési feladatellátásában megállapodás alapján együttműködő
országos gazdasági érdek-képviseleti szervezeteknek – a gazdasági kamarákról szóló törvényekben, valamint
a szakképzésről szóló törvényben meghatározott feladataik, továbbá a szakképesítésért felelős miniszterrel kötött
megállapodásban foglalt szakképzési feladatok ellátására.
(8) Az (5)–(7) bekezdés alapján kapott támogatásokat egyéb bevételként kell elszámolni.
(9) Az alaprész központi keretéből – kérelemre – támogatás nyújtható az országos gazdasági érdekképviseletek,
a szakképzés fejlesztésében közreműködő közalapítványok és szakmai szervezetek részére a szakképzésfejlesztéssel
összefüggő feladataik ellátásához, valamint – nyilvános pályázat útján – országos szakmai tanulmányi versenyek
szervezéséhez.
(10) Az alaprész központi keretéből támogatható az (1)–(3) bekezdés szerint beruházási célú támogatásra jogosultnál
a szakképzés korszerűsítéséhez szükséges tananyag- és taneszköz-fejlesztés, továbbá az elméleti, gyakorlati
tantárgyakat oktató tanárok, szakoktatók, gyakorlati oktatók akkreditált továbbképzése.
20. § (1) Az alaprészből nyújtott támogatások részletes feltételeiről – ha jogszabály másként nem rendelkezik – szerződésben
kell megállapodni. A szerződést – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel, az alaprész kezelésére vonatkozó
eljárásrendben meghatározottak szerint – az állami szakképzési és felnőttképzési szerv köti meg.
(2) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter felügyelete, irányítása alá tartozó költségvetési szerveknek
nyújtott támogatásra vonatkozóan – a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter döntése alapján –
a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagy az állami szakképzési és
felnőttképzési szerv köti meg a szerződést.
(3) Az alaprészből nyújtott támogatásról kötött támogatási szerződés tartalmazza:
a) a támogatásban részesülő
aa) nevét,
ab) székhelyét,
ac) adószámát,
ad) statisztikai számjelét,
ae) cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozó esetén nyilvántartási számát, önkormányzat vagy önkormányzati
társulás esetén törzskönyvi nyilvántartási számát, szakképző iskola, valamint felsőoktatási intézmény
esetében az intézmény OM azonosítóját,
b) a támogatásban részesülő állami adóhatóságnál bejelentett pénzforgalmi számlaszámát (a fenntartó elszámolási
számlájához kapcsolódó alszámlaszámot) és a számlavezető pénzforgalmi szolgáltató megnevezését, ahova
a támogatás összege átutalható,
c) a támogatás célját, a felhasználás részletes leírását,
d) a támogatás összegét, folyósításának módját és ütemezését,
e) a támogatásban részesülőnek a támogatott programhoz rendelkezésre álló, elkülönített saját és egyéb
pénzeszköz összegét,
f) a beruházás, illetve a program megkezdésének és befejezésének tervezett időpontját, valamint a támogatás
felhasználásáról történő szakmai és pénzügyi elszámolás módját és időpontját,
g) a beruházási célú támogatásoknál a fejlesztéssel közvetlenül érintett tanulói, illetve hallgatói létszámot,
h) a szerződésszegés, illetve a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználásának jogkövetkezményeit,
i) a beruházási célú támogatásoknál a jelzálogjog megszűnésének feltételeit,
j) azon körülményeket, amelyek fennállása esetén a támogatást nyújtó a szerződéstől való elállás jogát gyakorolja,
k) mindazt, amit az államháztartás működési rendjéről szóló kormányrendelet előír.
(4) Az alaprészből nyújtott támogatások felhasználásának ellenőrzését az állami szakképzési és felnőttképzési szerv,
a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által vezetett minisztérium, valamint a jogszabályokban
meghatározott egyéb szervek végzik.
21. § (1) Az alaprész központi kerete terhére nyújtott támogatások kedvezményezettjeinek a támogatási program
végrehajtásával összefüggésben felmerülő működtetési költségei finanszírozására a támogatási összeg legfeljebb
5 százaléka használható fel.
(2) Az alaprészből kifizetések az adott naptári évben csak a ténylegesen befolyt bevételek erejéig teljesíthetők.
(3) Tárgyéven túli fizetési kötelezettséget a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter az alaprész 40 százaléka
mértékéig vállalhat. 22. § (1) A hozzájárulásra kötelezett az alaprészből a 19. § (1) bekezdése alapján pályázat útján kapott beruházási célú
támogatást a tőketartalékba helyezi, majd azt lekötött tartalékként mutatja ki. A lekötött tartalékba helyezés
időtartamáról a támogatási szerződésben kell rendelkezni.
(2) Az alaprészből kapott beruházási célú támogatásból vásárolt és a támogatással létrehozott ingatlanra legalább tízéves
időtartamra jelzálogjogot, valamint elidegenítési és terhelési tilalmat kell bejegyezni a támogatást nyújtó szerv javára
a támogatás mértékéig. A jelzálogjog megszűnésének feltételeiről a támogatási szerződésben kell rendelkezni.
(3) Ha a támogatásban részesülő a támogatást nem a támogatási szerződésben meghatározott célra fordítja, vagy
a kapott támogatásból beszerzett eszközt, illetve meg valósított létesítményt nem a támogatási szerződésben
meghatározott rendeltetésének megfelelően használja, továbbá a beszerzett eszköz a támogatási szerződésben
meghatározott idő előtt kikerül a kedvezményezett birtokából, illetve a létesítményt megszünteti, a kapott összeget
visszafizetendő kölcsönként kell kezelni, és azt a támogatás folyósításától a mindenkori jegybanki alapkamat
kétszeresével növelt összegben a Nemzeti Foglalkoztatási Alap Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára
az alaprész javára vissza kell fizetni. A visszafizetett támogatás összegével a tőketartalékot – a lekötött tartalék
megszüntetése után – csökkenteni kell.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 7. Felhatalmazó rendelkezések 23. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a 8. § (1) bekezdése szerinti gyakorlati képzési normatívák mértékét és a csökkentő tétel számításának szabályait,
b) a szakiskolai tanulmányi ösztöndíjjal, az ösztöndíj folyósításával kapcsolatban felmerült költségek térítésével,
valamint az ösztöndíjban részesülő és tanulási nehézségekkel küzdő tanulók felzárkóztató oktatását végző
tanárok díjazásával kapcsolatos szabályokat,
c) az alaprészből a 14. § alapján nyújtott támogatások mértékére, feltételeire, folyósítására, elszámolására és
ellenőrzésére vonatkozó szabályokat.
(2) Felhatalmazást kap a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, hogy – az államháztartásért felelős
miniszterrel és az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben, az oktatásért felelős miniszter és a szakképesítésért
felelős miniszter véleményének kikérésével – rendeletben állapítsa meg
a) az alaprészből nyújtott támogatásokkal összefüggésben – a 14. §-ban meghatározott támogatások kivételével –
a támogatás mértékére, feltételeire, folyósítására, valamint a támogatás felhasználásáról történő elszámolásra és
ellenőrzésre, továbbá a támogatásra irányuló pályázatok kiírására és elbírálására vonatkozó szabályokat,
b) az alaprészből felnőttképzési célra nyújtott támogatások részletes szabályait,
c) a 31. § (2) bekezdése szerinti adatszolgáltatás részletes szabályait.
8. Hatályba léptető rendelkezések 24. § (1) Ez a törvény – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1. § c) és e) pontja, valamint az 5. § c) pontja 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
(3) A 17. § b) és c) pontja 2013. január 1-jén lép hatályba.
(4) A 37. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
9. Átmeneti rendelkezések 25. § A Munkaerő-piaci Alap fejlesztési és képzési alaprésze javára fennálló követelések és terhére vállalt kötelezettségek
a Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészét illetik meg és terhelik, ideértve az aktív és passzív elszámolásokat is.
26. § (1) A hozzájárulási kötelezettség 2011. évre vonatkozó teljesítésénél, ideértve a bevallás alapján kimutatott visszatérítést
is, a (2) bekezdés figyelembevételével az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályokat kell alkalmazni.
(2) A 2011. évben kezdődő üzleti évre vonatkozó hozzájárulási kötelezettségét a naptári évtől eltérő üzleti évet választó
hozzájárulásra kötelezett
a) az üzleti év első napjától december 31. napjáig időarányosan az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos
szabályok szerint,
b) e törvény hatálybalépését követően e törvény szerint
teljesíti.
(3) A 2011. évben kezdődő üzleti év esetén a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott időszakban
a) a gyakorlati képzés szervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezett a hozzájárulási kötelezettségét az állami
szakképzési és felnőttképzési szerv felé,
b) a gyakorlati képzést nem szervező hozzájárulásra kötelezett a hozzájárulási kötelezettségét az állami adóhatóság
felé
2012. február 25-ig benyújtandó soron kívüli bevallásban teljesíti.
(4) A 2011. évben kezdődő üzleti év esetén, ha a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott időszakban a hozzájárulásra
kötelezett a kötelezettségét részben a saját munkavállalói számára a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény
20. §-ában meghatározott felnőttképzési szerződés és a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény szerinti
tanulmányi szerződés, vagy a tanulmányok folytatására történő munkáltatói kötelezés alapján megszervezett képzés
külön jogszabályban meghatározott költségei elszámolásával teljesíti, 2012. február 25-ig a jogszabályban előírt
adatszolgáltatási kötelezettségét is teljesítenie kell a fővárosi, megyei kormányhivatal munkaügyi központja részére.
(5) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter a 12. § szerinti keretösszegeket a (2)–(4) bekezdésre, valamint
a 32. § (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel tervezi.
27. § (1) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki az e törvény hatálybalépése előtt felsőfokú szakképzés keretében gyakorlati képzés
szervezésével teljesítette hozzájárulási kötelezettségét, és a gyakorlati képzésre
a) együttműködési megállapodás alapján került sor, e törvény hatálybalépését követően az együttműködési
megállapodás szerinti időtartamból még hátralevő időre a hozzájárulási kötelezettsége teljesítésénél a 8. §
(1) bekezdését kell alkalmazni,
b) hallgatói szerződés alapján került sor, e törvény hatálybalépését követően a hallgatói szerződésben
meghatározott időtartamból még hátralevő időre a hozzájárulási kötelezettsége teljesítésénél a 8. §
(1)–(2) bekezdését kell alkalmazni.
(2) A felsőfokú szakképzés keretében folyó gyakorlati képzésre akár együttműködési megállapodás, akár hallgatói
szerződés alapján került sor, a képzésből az e törvény hatálybalépését követően még hátralevő időre a hozzájárulási
kötelezettség teljesítésénél a 8. § (3)–(7) bekezdését is megfelelően alkalmazni kell.
28. § (1) E törvény hatálybalépése előtt a Munkaerő-piaci Alap képzési alaprészéből, valamint annak jogelődjétől, a fejlesztési
és képzési alaprészből kapott beruházási célú támogatással meg valósított gyakorlati képzést szolgáló létesítményt, ha
a támogatási szerződésben meghatározott időtartam még nem telt el, az eredeti rendeltetéstől eltérő céllal
működtetni nem lehet.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti gyakorlati képzést szolgáló létesítmény eredeti rendeltetésének megfelelően
tovább nem működtethető, a létesítmény szükségessé váló elidegenítése esetén elővásárlási jog illeti az érintett
szakképző iskola fenntartóját, feltéve, hogy a létesítményt szakképző iskolai tanulók gyakorlati képzésére kívánja
továbbműködtetni. Amennyiben a szakképző iskola fenntartója elővásárlási jogával nem él, akkor az azt
a hozzájárulásra kötelezettet illeti meg, aki a legelőnyösebb vételi ajánlatot teszi, feltéve, hogy a létesítményt
szakképző iskolai tanulók gyakorlati képzésére kívánja továbbműködtetni. A vételi ajánlatok elbírálásáról
a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter dönt. Ha az elővásárlási jog jogosultjai e jogukkal nem élnek,
akkor az ingatlan vételárából a 22. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint az ingatlanhoz nyújtott támogatást
vissza kell fizetni.
29. § Ha a hozzájárulásra kötelezett az általa e törvény hatálybalépése előtt megkötött tanulószerződést vagy hallgatói
szerződést az abban foglalt határidő lejárta előtt, e törvény hatálybalépését követően jogellenesen felmondja,
a szerződés felmondását követő 15 napon belül köteles a szakképzési hozzájárulási kötelezettsége terhére a szerződés
alapján annak felmondásáig
a) az elszámolt költségek teljes, az igénybevételi kamattal növelt összegét az állami szakképzési és felnőttképzési
szervnek a Magyar Államkincstárnál vezetett Nemzeti Foglalkoztatási Alap területi előirányzat-felhasználási
keretszámlájára (a továbbiakban: EFK számla) befizetni,
b) a 8. § (1) bekezdés szerinti csökkentő tétel teljes összegét az Art. önellenőrzésre vonatkozó szabályainak
megfelelően az állami adóhatóságnál vezetett számlára visszatéríteni.
30. § (1) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok szerint a szakképzési
hozzájárulási kötelezettségét gyakorlati képzés szervezésével teljesítette és a csoportos gyakorlati képzést közvetlenül
szolgáló tárgyi eszköz beszerzésére fordított kiadását, költségét a szakképzési hozzájárulás terhére legkésőbb 2011.
december 31-ig elszámolta, a tárgyi eszközt köteles elkülönítetten nyilvántartani és 5 évig – ha a tárgyi eszköz ingatlan,
10 évig – gyakorlati képzés céljaira használni.
(2) Ha a hozzájárulásra kötelezett a gyakorlati képzés szervezését vagy az adott szakképesítés gyakorlati képzésének
a szervezését megszünteti, az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok szerint a szakképzési
hozzájárulási kötelezettség terhére beszerzett tárgyi eszköznek és beruházásnak – a képzés megszűnése
időpontjában fennálló – az (1) bekezdés szerint még hátralévő használati kötelezettség idejével arányos bekerülési
értékét legkésőbb a megszüntetéssel egyidejűleg be kell fizetnie az EFK számlára.
(3) Mentesül a (2) bekezdés szerinti befizetési kötelezettség alól
a) a jogutóddal megszűnő gyakorlati képzést szervező hozzájárulásra kötelezett, ha jogutódja hozzájárulásra
kötelezett és a gyakorlati képzést azonos feltételekkel jogszerűen folytatja, továbbá
b) a jogutód nélkül megszűnő vagy a gyakorlati képzést jogutód nélkül megszüntető gyakorlati képzést szervező
hozzájárulásra kötelezett, ha a csoportos gyakorlati képzést közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök tulajdonjogát
a szakképzésről szóló törvényben meghatározott térségi integrált szakképző központ keretében működő nappali
iskolai rendszerű szakképzést folytató intézménynek térítésmentesen átadja.
(4) A (3) bekezdés b) pontja szerinti eszközátadást más adókötelezettség nem terheli.
31. § (1) Az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok szerint a 2011. évben nyújtott fejlesztési támogatás
a támogatási szerződésben meghatározott célokra legkésőbb 2012. december 31. napjáig használható fel; az ezen
időpontig fel nem használt fejlesztési támogatási összeget 2013. január 30-ig be kell fizetni az EFK számlára.
(2) A fejlesztési támogatásban részesített e törvény hatálybalépését megelőzően 5 évre, ingatlan esetén 10 évre
vonatkozóan köteles elszámolást készíteni és 2013. március 15. napjáig adatot szolgáltatni az állami szakképzési és
felnőttképzési szerv részére az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok szerint fogadott fejlesztési
támogatásból meg valósult fejlesztésekről. Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv az elszámolást 60 napon belül
ellenőrzi, a fejlesztési támogatásban részesített elszámolását elfogadja vagy a jogszerűtlen felhasználás miatti
befizetési kötelezettségét megállapítja. A megállapított összeget a fejlesztési támogatásban részesített 30 napon
belül köteles befizetni az EFK számlára.
32. § (1) Az Art.-ban meghatározott elévülés időtartama alatt a hozzájárulási kötelezettségét az e törvény hatálybalépését
megelőzően hatályos szabályok szerint gyakorlati képzés szervezésével teljesítő kötelezettnek
a) e kötelezettsége teljesítését a benyújtott elszámolás alapján továbbra is az állami szakképzési és felnőttképzési
szerv ellenőrzi, valamint
b) az önellenőrzést is az állami szakképzési és felnőttképzési szervhez kell benyújtania.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzésre és az önellenőrzésre, továbbá az ezen eljárások alapján a hozzájárulásra
kötelezettet terhelő befizetésre vagy a visszatérítési igény érvényesítésére értelemszerűen az e törvény
hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok az irányadók.
(3) Az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok szerint nyújtott fejlesztési támogatások, valamint
a Munkaerő-piaci Alap képzési alaprészéből nyújtott támogatások felhasználásának az elszámoltatását és ellenőrzését
az állami szakképzési és felnőttképzési szerv végzi.
33. § Az e törvény hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok szerint a régiónként meghatározott
hiány-szakképesítések a régiókba tartozó megyékben is hiány-szakképesítésnek minősülnek.
10. Hatályon kívül helyező rendelkezések 34. § (1) Hatályát veszti
a) a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2003. évi LXXXVI. törvény,
b) a szak- és felnőttképzést érintő reformprogram végrehajtásához szükséges törvények módosításáról szóló
2007. évi CII. törvény,
c) a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2003. évi LXXXVI. törvény és az ezzel
összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2009. évi XLIV. törvény.
(2) Hatályát veszti a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény
a) 21. § (5) bekezdése,
b) 25. §-a és az azt megelőző alcím.
(3) Hatályát veszti a saját munkavállalók részére szervezett képzés költségeinek a szakképzési hozzájárulás terhére
történő elszámolásáról szóló 15/2009. (VII. 24.) SZMM rendelet azzal, hogy a rendeletet a Szerződés 87. és 88. cikke
alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008.
augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatásokra vonatkozóan kiírt pályázatok
keretében meg valósuló képzésekre 2013. december 31-ig alkalmazni kell.
(4) A Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek
nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatásokra
vonatkozóan 2009. szeptember 1-ig kiírt pályázatok keretében meg valósuló képzésekre – a saját munkavállalók
részére szervezett képzés költségeinek a szakképzési hozzájárulás terhére történő elszámolásáról szóló 15/2009.
(VII. 24.) SZMM rendelettel hatályon kívül helyezett – a szakképzési hozzájárulást a saját munkavállalói részére
szervezett képzéssel teljesítő hozzájárulásra kötelezett költségei elszámolásának feltételeiről és az elszámolás
szabályairól szóló 13/2006. (XII. 27.) SZMM rendelet szabályait kell alkalmazni.
35. § Az 1. § b) és d) pontja, valamint az 5. § b) pontja 2012. szeptember 1-jén hatályát veszti.
36. § A 17. § a) pontja 2013. január 1-jén hatályát veszti.
37. § A 34. § (3) és (4) bekezdése 2014. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
420/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a STRABAG-MML Magas- és Mérnöki Létesítmény Építő Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a STRABAG-MML Magas- és Mérnöki Létesítmény Építő Korlátolt Felelősségű Társaság [Cg. 01-09-884487,
székhely: 1117 Budapest, Gábor Dénes utca 2. (Infopark D épület)] gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
155/2017. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Makszin Viktóriát
2017. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1211/2015. (IV. 10.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program keretében megvalósuló egyes projektek likviditásának biztosítása érdekében a kedvezményezett részére nyújtható támogatási előleg összegének megemeléséről.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  mellékletben meghatározott konstrukciók keretében megvalósuló projektek és kiemelt projektek
esetében alkalmazott támogatási előleg összegének megemelésével,
 2. hozzájárul az  1.  melléklet 2.  pontjában meghatározott projektek támogatási szerződésének az  1.  melléklet
2. pontjában foglalt táblázat C–F oszlopa szerinti módosításához.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2013. (I. 8.) VM utasítása a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésére figyelemmel a
következő utasítást adom ki: 1. § A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal szervezetének és működésének, valamint a Nemzeti Élelmiszerlánc
biztonsági Hivatal, mint szakmai irányító szerv és a megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szervei
közötti szakmai irányítási viszonyok általános szabályozása érdekében a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal
Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás Mellékleteként kiadom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Mezőgazdasági Szakigazgatási
Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 13/2011. (VIII. 4.) VM utasítás, valamint a Magyar
Élelmiszer-biztonsági Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 3/2010. (IV. 28.) FVM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1489/2012. (XI. 13.) Korm. határozata a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya és Magyarország Kormánya között a jövedelem és vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya és Magyarország Kormánya között a jövedelem- és vagyonadók
területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának
a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
70/2010. (HK 14.) HM KÁT–HM HVKF e g y ü t t e s intézkedése a hivatali munkavégzéshez kapcsolódó egyes szabályokról és a 2010. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3), (4) bekezdései, a 101. §
(4) és (5) bekezdései és a 110. § (2) bekezdése alapján, a
2010. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló
87/2009. (XI. 6.) HM utasítással összhangban a hivatali
munkavégzéshez kapcsolódó egyes szabályokról és a
2010. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről az
alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: minisztérium) terjed ki.
2. A minisztériumban folytatott munkavégzés során valamennyi, a minisztérium által foglalkoztatott kormánytisztviselő hivatali munkaidejében köteles külső megjelenésében (öltözet, hajviselet, ékszerezés, ápoltság) megfelelni annak az elvárásnak, amelyet az állampolgárok, a
közmegítélés a közfeladatot ellátó személyekkel, és szervezetekkel szemben támasztanak.
3. Az öltözködési követelményektől a kormánytisztviselők az ÁNTSZ által elrendelt hőségriasztás időtartama
alatt, illetve egyéb indokolt esetben (külső helyszínen történő terepbejárás, pakolás) térhetnek el. A hőségriasztásra
tekintettel könnyített nyári ruhaviselet – a köz- vagy protokolláris szereplést ide nem értve – engedélyezett (nyakkendő, harisnyanadrág mellőzése, ujjatlan blúz felvétele)
azzal a feltétellel, hogy ez a viselet sem lehet olyan, amely
munkatársakban megbotránkoztatást vált ki, illetve a
minisztérium megítélését rontja.
4. A minisztériumban dolgozó hivatásos és szerződéses
állományú katonák vonatkozásában a 9/2005. (III. 30.)
HM rendelettel kiadott Öltözködési Szabályzat előírásai
irányadóak.
5. Hőségriasztás idején az irodák, tárgyalótermek hőmérsékletének csökkentését elsősorban fokozott árnyékolással kell elérni. Amennyiben így sem érhető el a zavartalan munkavégzéshez szükséges megfelelő hőmérséklet az
energiatakarékossági és a környezetvédelemi szabályokat
figyelembe véve a klíma berendezések használata megengedett. A klíma berendezéseket használó szobák esetében
a javasolt beállítási hőmérséklet 24–26 C°.
6. Hőségriasztás idején a minisztériumi vezetés gondoskodik arról, hogy a klímával nem ellátott irodában dolgozó
munkatársak számára térítésmentesen álljon rendelkezésre
a szükséges mennyiségű ivóvíz.
7. A nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek
fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló
1999. évi XLII. törvény, valamint a dohányzásról, a dohányzóhelyek kijelöléséről és a dohánytermékek forgalmazásáról szóló 14/1999. (X. 27.) HM rendelet rendelkezéseinek megfelelően a minisztérium területén – az erre a
célra kijelölt dohányzási hely kivételével – tilos a
dohányzás.
8. A minisztérium bejárati előterében jól látható magyar
nyelvű felirattal és egyéb jelzéssel (piktogram) kell felhívni a figyelmet a dohányzási tilalomra és a dohányzásra
kijelölt helyre.
9. A minisztériumban a naptár szerinti munkarendtől
való eltérésekre a 2010. évi munkaszüneti napok körüli
munkarendről szóló 87/2009. (XI. 6.) HM utasítás rendelkezései irányadóak azzal a kiegészítéssel, hogy
a) december 10-én, pénteken csütörtöki munkarendet,
b) december 23-án, csütörtökön pénteki munkarendet
kell alkalmazni. 10. A HM Honvéd Vezérkar főnöke – figyelemmel a
2010. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló
87/2009. (XI. 6.) HM utasítás 6. §-ára – alárendelt szervezetei vonatkozásában a 9. pontban foglaltaktól eltérő
munkarendet állapíthat meg.
11. Felkérjük a Honvédelmi Minisztérium hivatalainak
és háttérintézményeinek vezetőit, hogy az alárendeltségükbe tartozó szervezet vonatkozásában gondoskodjanak
a jelen intézkedéssel azonos tárgyú intézkedés kiadásáról.
11. A szabadságolások és az ügyeleti rend kialakítása
során az egyes szervezeti egységek vezetőinek gondoskodni kell arról, hogy a hatékony és zavarmentes kormányzati munka folyamatosan ellátható legyen.
12. Jelen intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
417/2017. (XII. 19.) Korm. rendelete a közvetítői névjegyzék vezetéséről.
A Kormány a  közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény 40/A.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A közvetítői névjegyzék vezetése és tartalma 1. § A közvetítői névjegyzéket (a továbbiakban: névjegyzék) elektronikus formában kell vezetni.
2. § (1) A  névjegyzék a  természetes személynek a  közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 6. § (1) bekezdésében felsorolt adatait és a következő adatokat együttesen tartalmazza:
a) státusz
aa) névjegyzékbe bejegyzett,
ab) névjegyzékbe történő bejegyzés folyamatban,
ac) névjegyzékbe bejegyzett, a tevékenység szünetel,
ad) névjegyzékből törölt;
b) nyilvántartási szám;
c) az igazgatási ügyiratok ügyszáma.
(2) A szakterület a következő bontásban szerepel a névjegyzékben:
a) a névjegyzékbe bejegyzett szakterület és a bejegyzés időpontja,
b) a névjegyzékbe bejegyzett szakterület törlésének időpontja.
3. § (1) A névjegyzék a jogi személynek a Kvtv. 6. § (2) bekezdésében felsorolt adatait és a következő adatokat együttesen
tartalmazza:
a) státusz
aa) névjegyzékbe bejegyzett,
ab) névjegyzékbe történő bejegyzés folyamatban,
ac) névjegyzékből törölt;
b) nyilvántartási szám;
c) az igazgatási ügyiratok ügyszáma.
(2) Az  igazságügyért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) a névjegyzékben a  jogi személy elnevezése mellett
a rövidített elnevezést is feltünteti.
2. A névjegyzék adatainak közzététele 4. § (1) A  miniszter félévenként, a  névjegyzékben ezen időszak alatt történt bejegyzésekről és törlésekről a  következő
adatokat teszi közzé a kormányzati portálon:
a) a természetes személy családi és utóneve, a jogi személy elnevezése,
b) a természetes személy által megjelölt szakterület,
c) a természetes személy irodájának címe, a jogi személy székhelye és
d) a névjegyzékbe vétel és a névjegyzékből történő törlés időpontja.
(2) A miniszter a kormányzati portálon annak tényét is közzéteszi, hogy a névjegyzékből történő törléssel egyidejűleg
a közvetítő igazolványát is bevonta.
3. A névjegyzékbe történő felvétel iránti bejelentés 5. § (1) A természetes személy bejelentőnek a bejelentéskor igazolnia kell:
a) a felsőfokú végzettségét,
b) a szakmai gyakorlatának időtartamát,
c) a névjegyzékbe vételi eljárás igazgatási szolgáltatási díjának megfizetését és
d) a közvetítői szakmai képzés teljesítését.
(2) A bejelentő az (1) bekezdés d) pontja szerinti feltétel teljesítését az alábbiakra kiterjedően köteles igazolni:
a) annak a csoportnak a létszámát, amelyben a bejelentő a képzés során részt vett,
b) az a) pont szerinti csoportban közreműködő oktatók számát,
c) a közreműködő oktatók gyakorlatának tartalmát, továbbá időtartamát,
d) a képzés elméleti részének időtartamát,
e) a képzésben oktatott ismeretekre és készségekre vonatkozó tematikát és a gyakorlati rész során alkalmazott
gyakorlatszerzési módozatokat.
 (3) Külföldön elvégzett képzés esetében az  (1)  bekezdés d)  pontja, valamint a  (2)  bekezdés szerinti adatokat magyar
nyelvű fordításban is igazolni kell.
 (4) A  (2)  bekezdésben foglalt adatok közül nem kell a  képzést szervező intézmény igazolását beszerezni azokról,
amelyek a  képzésről vagy a  képzési programról vezetett hatósági nyilvántartásban rendelkezésre állnak. Ilyenkor
a bejelentőnek a képzés, képzési program azonosításához szükséges adatokat (a nyilvántartó hatóság megnevezése,
a  képzés, képzési program megnevezése és nyilvántartási száma) kell megadnia, amelyek alapján a  szükséges
adatok közlése iránt a miniszter hivatalból keresi meg a nyilvántartást vezető hatóságot.
(5) A  legalább hároméves közvetítői oktatói gyakorlattal rendelkező oktató esetében a  szakmai képzés igazolásának
minősül az is, ha a képzést szervező intézmény nyilatkozik – ideértve a képzési programról vezetett nyilvántartásba
vételi kérelmet is – arról, hogy az oktató a szakmai képzésben oktatóként közreműködött.
(6) A  felsőoktatási intézmény oktatási alaptevékenysége keretében közvetítést oktató, vagy a  közvetítés
jogintézményével kapcsolatos tudományos fokozatot megszerző személy e  tevékenységéről szóló igazolásnak
a miniszter számára történő bemutatásával is igazolhatja szakmai képzettségét.
(7) A szakmai gyakorlatot a munkáltató által kiállított igazolás másolatával, munkaviszonyt és munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyt igazoló szerződés vagy kinevezési okirat másolatával kell igazolni.
(8) A  bejelentés megtételekor a  bejelentőnek igazolnia kell a  nyelvismeretet, egyéb szakirányú végzettséget,
szakvizsga, tudományos fokozat és szakmai testületi tagság meglétét, amennyiben ezeket az adatokat bejelentette.
6. § A bejelentés mellékleteként a jogi személy bejelentőnek igazolnia kell az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését.
4. A közvetítő szakmai továbbképzési kötelezettsége teljesítésének igazolása
7. § (1) A közvetítő a szakmai továbbképzési kötelezettség teljesítését
a) valamely elméleti képzési modul, gyakorlati képzés valamely gyakorlatszerzési módozata, vagy a  képzést
szervező intézmény oktatójával együtt közvetítői eljárás lefolytatása esetén a képzést szervező intézmény,
b) közvetítői tárgyú szakmai konferencián való részvétel esetén a  részvételről és a  konferencia programjáról
a konferencia szervezője
által kiállított okirat másolatával igazolja.
(2) Az  igazolásokat a  továbbképzési időszak utolsó napjáig, az  50 kreditpont elérését követően összegyűjtve kell
megküldeni a miniszter részére.
5. Közvetítői adatszolgáltatással kapcsolatos teendők 8. § A Kvtv. 15. §-ában előírt éves adatszolgáltatási kötelezettség körében a miniszter a természetes személytől és a jogi
személytől beérkezett adatokat összesíti és feldolgozza.
6. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
10. § E rendeletet a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
11. § Ez a  rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelvnek való megfelelést
szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Pordány László rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország ottawai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1002/2014. (I. 17.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti, oktatási, tudományos és kulturális
együttműködésről szóló Egyezmény (a továbbiakban: szerződés) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt a szerződés bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  szerződés szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  szerződés kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  szerződés szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök