text:
110/2013. (IV. 9.) Korm. rendelete a lófélék egyedeinek azonosításáról.
A Kormány az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76.  § (1)  bekezdés h)  pontjában,
az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (2) bekezdés b) pontjában, valamint a 15. § (6) bekezdése tekintetében
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a  Magyarország területén született vagy a  Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992.
október  12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet szerint Magyarország területén szabad forgalomba bocsátott lófélék
azonosítására, a Magyarország területére behozott lófélék bejelentésére, az azonosító okmány használatára, valamint
a lófélék tenyésztési és tartási adatainak nyilvántartására terjed ki.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. állattartó: az 504/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdés a) pontjában meghatározott állattartó;
 2. alternatív jelölés: az 504/2008/EK bizottsági rendelet 12. cikkében meghatározott, a transzponderrel történő
megjelöléstől eltérő jelölés forró vassal, fagyasztással, tetoválással vagy egyéb, a tenyésztési programokban
a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) által jóváhagyott és honlapján közzétett
módon;
3. azonosítás: a  lófélék 504/2008/EK bizottsági rendelet szerinti egyedi, tartós megjelölését, valamint ezen
egyedek azonosító adatainak adatbázisban történő rögzítését, továbbá a lóútlevél kiállítását magába foglaló
tevékenységek együttese;
4. azonosító szám: e rendelet hatálybalépését megelőzően az egyed azonosítására és nyilvántartására szolgáló,
a  lóféle nemével, születési dátumával, valamint jelölésével kapcsolatos információkat kódolva tartalmazó,
tizenöt jegyű, az életszámtól eltérő betű és számkombináció;
5. csikójelölési jegyzőkönyv: a  lóféle egyedi jelölésekor a  kibocsátó szerv által kitöltendő dokumentum, amely
a lóútlevél kiváltásának feltétele;
6. életszám: az  504/2008/EK bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdés d)  pontja szerinti, a  lovat egész életében
azonosító, a kibocsátó szerv által kiadott alfanumerikus egyedi azonosító kód;
7. kancafedeztetési állomás: a NÉBIH által nyilvántartott telephely, amelyen saját tulajdonú, illetve idegen kancákat
fedeztetési engedéllyel rendelkező fedezőménnel fedeztetnek, illetve ahol termékenyítésre szaporítóanyagot
előkészítenek, felhasználnak;
8. kancafedeztetési jegyzőkönyv: a  kancafedeztetési és mesterséges termékenyítő állomásokra a  kibocsátó
szerv által kiadott, egyedi sorszámmal ellátott nyomtatvány, amely a kancafedeztetések és termékenyítések
nyilvántartását szolgálja;
9. kibocsátó szerv: a lóútlevél kiadására jogosult szervezet;
10. kibocsátó szerv adatbázisa: az 504/2008/EK bizottsági rendelet 21. cikke, valamint e rendeletben meghatározott
és törzskönyvezési adatokat is tartalmazó, a  kibocsátó szerv által létrehozott és működtetett elektronikus
adatbázis;
11. kibocsátó szerv megbízottja: az  e  rendelet 5.  § (2)  bekezdése szerinti, a  lófélék azonosításával kapcsolatos
technikai feladatok megvalósításával a kibocsátó szerv által megbízott szervezet;
12. központi adatbázis: az 504/2008/EK bizottsági rendelet 21. cikke, valamint az állattenyésztésről szóló 1993. évi
CXIV. törvény 16. § a) pontja által előírt adatokat tartalmazó, a NÉBIH által működtetett országos adatbázis,
amely a törzskönyvezés és a támogatás-kifizetés ellenőrzéséhez szükséges, az állattenyésztési és a támogatási
jogszabályok alapján kezelt adatokat is tartalmazza;
13. lótulajdonos nyilvántartó betétlap: a  lóútlevél kiadásakor, illetve minden bejelentett tulajdonosváltozáskor
a  lótulajdonos részére a  központi adatbázis alapján a  kibocsátó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány,
amely a  lóútlevélben szereplő tulajdonosbejegyzéssel együtt igazolja a  tulajdonjogot, és amellyel
a tulajdonosváltozás bejelenthető;
14. lótartási hely bejelentő lap: a  lóféle tartási helyének központi adatbázisba történő bejelentésére szolgáló
nyomtatvány, amelyen az állattartó bejelenti az egyedileg megjelölt lóféle Tenyészet Információs Rendszerben
(TIR) nyilvántartott tartási helyét, valamint annak változását, feltüntetve a lóféle egyedi jelölésére vonatkozó
adatokat;
15. lóútlevél: az  504/2008/EK bizottsági rendelet I.  mellékletében meghatározott adatokat tartalmazó hatósági
bizonyítvány;
16. lóútlevél-igénylő lap: az állattartó által a lóféle egyedi jelölésével egyidejűleg kitöltendő dokumentum, amellyel
a lóféle azonosító okmányának kiadását kérelmezi a kibocsátó szervtől;
17. nem törzskönyvezett lóféle: minden olyan, a  lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára
irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 2009. november 30-i 2009/156/EK tanácsi irányelv
(a  továbbiakban: 2009/156/EK tanácsi irányelv) 2.  cikk e)  pontja szerinti lóféle, amely államilag elismert
tenyésztő szervezet törzskönyvében nem szerepel;
18. törzskönyvezett lóféle: az  állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 3.  § 26.  pontja szerinti, valamely
elismert tenyésztő szervezet által vezetett törzskönyvben szereplő, a  tenyésztő szervezet által a  tenyésztési
programjába befogadott lóféle;
19. transzponder: olyan elektronikus azonosító eszköz, amely megfelel az 504/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk
(2) bekezdés b) pontja szerinti követelményeknek.
(2) E rendelet alkalmazásában az 504/2008/EK bizottsági rendelet fogalom-meghatározásait is alkalmazni kell.
2. A lófélék egyedi jelölésének engedélyezett módszerei 3. § (1) A  nem törzskönyvezett lóféléket transzponderrel meg kell jelölni. Ezen lófélék esetében az  alternatív jelölés
a transzponderrel történő jelölés mellett kiegészítő jelleggel végezhető.
(2) A  törzskönyvezett lófélék esetében az  alternatív jelölés egyedüli jelölési módszerként alkalmazható, a  NÉBIH által
jóváhagyott tenyésztési program alapján. Az alternatív jelölés mellett a transzponderrel történő megjelölés kiegészítő
jelleggel végezhető. Amennyiben a törzskönyvezett lóféléket alternatív módon nem jelölik meg, a transzponderrel
történő megjelölés kötelező.
3. A lófélék azonosításának megkezdésére vonatkozó szabályok, az egyedi jelölés
4. § (1) Azonosítatlan lóféle egyede forgalomba nem hozható. Az  504/2008/EK bizottsági rendelet 5.  cikk (6)  bekezdése
alapján az állat tulajdonosának, vagy a tulajdonos megbízásából az állattartónak a lóféle egyedi azonosítását saját
költségén el kell végeztetnie a lóféle hat hónapos koráig vagy születése évének december 31. napjáig, attól függően,
hogy melyik a későbbi időpont.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt időponttól függetlenül a jelöletlen lóféle azonosítását el kell végezni, ha a születési tartási
helyét az anyjától elválasztva hagyja el.
(3) Az állattartó kérésére
a) a  transzponder beültetését a  kibocsátó szerv megbízásából a  Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint
az állatorvosi szolgáltatói tevékenység végzéséről szóló törvény szerinti szolgáltató-állatorvos (a továbbiakban:
állatorvos) vagy a törvény szerinti állatorvosi asszisztens,
b) a lófélék alternatív jelölését a kibocsátó szerv
végzi.
(4) A  transzponderes, illetve az  alternatív jelöléssel egyidejűleg a  transzponder beültetését végző állatorvos vagy
állatorvosi asszisztens, illetve a  kibocsátó szerv kitölti a  nyilvántartásba vételhez, valamint a  lóútlevél kiadásához
szükséges adatokat tartalmazó csikójelölési jegyzőkönyvet, valamint kitölteti az  állattartóval a  lóútlevél-igénylő
lapot. Az  állattartó átadja a  transzponder beültetését végző állatorvosnak vagy állatorvosi asszisztensnek, illetve
a  kibocsátó szervnek a  tulajdonosnak a  tulajdonjogára vonatkozó nyilatkozatát (a továbbiakban: tulajdonosi
nyilatkozat). A transzponder beültetését végző állatorvos vagy állatorvosi asszisztens továbbítja a kibocsátó szervnek
a csikójelölési jegyzőkönyvet, a lóútlevél-igénylő lapot, valamint a tulajdonosi nyilatkozatot.
(5) A  lóútlevéllel már rendelkező lóféle másodlagos, transzponderes vagy alternatív jelölése esetén a  transzponder
beültetését végző állatorvos vagy állatorvosi asszisztens, illetve a  kibocsátó szerv csikójelölési jegyzőkönyvet tölt
ki. A transzponder beültetését végző állatorvos vagy állatorvosi asszisztens a csikójelölési jegyzőkönyvet megküldi
a kibocsátó szervnek a kibocsátó szerv adatbázisába és a központi adatbázisba történő rögzítés céljából. A kibocsátó
szerv az alternatív jelölés, illetve a beültetett transzponder adatait bejegyzi a lóútlevélbe.
(6) Az 504/2008/EK bizottsági rendelet 7. cikke szerinti eltérést az azonosításra vonatkozó előírásoktól minden szabadon
vagy félszabad körülmények között élő lófélére alkalmazni kell. Ezen egyedeket csak akkor kell azonosítani az e §-ban
meghatározott módon, ha elszállítják vagy állattartó telepen háziállatként tartják tovább őket.
5. § (1) A kibocsátó szerv
a) törzskönyvezett lófélék esetében a törzskönyvet (méneskönyvet) vezető elismert tenyésztő szervezet,
b) nem törzskönyvezett lófélék esetében a NÉBIH.
(2) A kibocsátó szerv a lófélék azonosításával kapcsolatos technikai feladatok megvalósításával más elismert tenyésztő
szervezetet, továbbá a NÉBIH-et vagy a Magyar Lótenyésztők Országos Szövetségét is megbízhatja. Ez a megbízás
nem érinti a kibocsátó szervnek a lóútlevél kiállítása tekintetében fennálló felelősségét.
(3) A lófélék egyedeinek jelölése során felhasználható transzponderek igénylésének módját a törzskönyvezett egyedek
esetében az  adott fajta NÉBIH által jóváhagyott tenyésztési programja tartalmazza, a  nem törzskönyvezett lófélék
esetében pedig a kibocsátó szerv határozza meg.
(4) A lófélék életszámát – törzskönyvezett lófélék esetében a tenyésztési programmal összhangban – a kibocsátó szerv
adja meg.
(5) A  transzponder által továbbított kód a  kibocsátó szerv által – törzskönyvezett lófélék esetében a  tenyésztési
programmal összhangban – meghatározott kód, amely minden esetben az országkóddal kezdődik.
(6) A  transzponder felhasználását az  ellenőrzés érdekében a  központi adatbázisban kell nyilvántartani. A  kibocsátó
szerv az erre vonatkozó adatokat (a felhasznált transzponderek típusa, darabszáma, az általuk hordozott kód) köteles
bejelenteni a NÉBIH-nek. A NÉBIH a honlapján közzéteszi a transzponder-gyártók listáját, valamint a kibocsátó szerv
által megrendelhető jelölőeszköz típusokat.
4. A lóútlevél 6. § (1) A  lóféle tulajdonosa, vagy annak megbízásából az állattartó, a  lóféle jelölésekor kitölti a  lóútlevél-igénylő lapot és
megtéríti
a) az állatorvosnak vagy az állatorvosi asszisztensnek a transzponder behelyezés ellenértékét,
b) a kibocsátó szervnek az adatok felvétele és a  lóútlevél, valamint – amennyiben történt ilyen – az alternatív
jelölés ellenértékét.
 (2) A lóútlevelet a lóféle tulajdonosa, vagy annak megbízásából az állattartó, a lóféle megjelölésekor igényli a lóútlevél
igénylő lapnak a  transzponder beültetését végző állatorvosnak vagy állatorvosi asszisztensnek, illetve a kibocsátó
szervnek történő átadásával, a 4. § (4) bekezdésében foglaltak szerint.
(3) A lóútlevél-igénylő laphoz csatolni kell a tulajdonosi nyilatkozatot, valamint a csikójelölési jegyzőkönyv egy példányát
vagy hiteles másolatát, amely tartalmazza legalább
a) a lóútlevélnek az 504/2008/EK bizottsági rendelet I. melléklete I. szakaszának A. és B. részében meghatározott
adatait,
b) a lóféle faját,
c) az állattartó, illetve ha az állattartó személye eltér az állat tulajdonosától, az állat tulajdonosának nevét, címét,
d) a lóféle tartási helyének megnevezését és címét,
e) a lóféle nemét, színét,
f ) a lóféle jelölésére vonatkozó adatokat (bélyegzés a testtáj meghatározásával, illetve transzponder kódja),
g) a  lóféle ismertető jegyeinek szöveges leírását testtájankénti bontásban (fej, elülső bal láb, elülső jobb láb,
hátulsó bal láb, hátulsó jobb láb, test, egyéb jegy),
h) a lóféle ismertető jegyeinek lórajzon (lódiagramon) történő feltüntetését,
i) a lóféle életszámát és azonosító számát,
j) a lóféle jelölését és azonosítását végző személy vagy személyek aláírását és bélyegzőjét,
k) a jegyzőkönyv sorszámát és kitöltési dátumát,
l) regisztrált fedeztetés esetén a  fedeztetési jegyzőkönyv sorszámát és a  jelölt lóféle származási adatait (apa
törzskönyvi száma és neve, anya azonosító száma és neve),
m) a tenyésztési program alapján esetlegesen elrendelt származás-ellenőrzésre vonatkozó adatokat,
n) törzskönyvezett lóféle esetében a lóféle fajtáját,
o) regisztrált fedeztetésből született lóféle esetén
oa) a lóféle pontos születési dátumát,
ob) a lóféle tenyésztőjének nevét, címét.
(4) Az 504/2008/EK bizottsági rendelet I. melléklete szerinti lóútlevél
a) I. szakasza A. és B. részébe, II. és III. szakaszába a kibocsátó szerv vagy megbízottja,
b) IV. szakaszába az ellenőrzést végző hatóság, a NÉBIH, és a fővárosi és megyei kormányhivatal élelmiszerlánc
biztonsági és állategészségügyi igazgatósága (a továbbiakban: élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság), a  kezelő állatorvos, valamint az  ellenőrzés helyéül szolgáló rendezvény rendezéséért felelős
szakmai szervezet,
c) V. és VI. szakaszába a kezelést végző állatorvos,
d) VII. szakaszába a laboratóriumi vizsgálatot megrendelő állatorvos,
e) VIII. szakaszába az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság,
f ) IX. szakaszába a tulajdonos, illetve a tulajdonos megbízásából az állat tartója és az eljáró állatorvos,
g) X. szakaszába az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság
jogosult bejegyzést tenni.
5. Az állattartó, a vágóhíd, az állatorvos, a kancafedeztetési állomás és a kibocsátó szerv
kötelezettségei
7. § (1) Amennyiben az  állat tulajdonosa és tartója nem azonos, az  állattartó az  e  rendeletben foglalt kötelezettségek
elvégzése tekintetében köteles a tulajdonost tájékoztatni, illetve annak megbízásából eljárni.
(2) A lófélék egyedeinek azonosítása keretében az állat tulajdonosa, illetve annak megbízásából az állattartó köteles
a) a lóféle elhullása esetén az állat lóútlevelét a kibocsátó szervnek, vágóhídra történt szállítás esetén a lótulajdonos
nyilvántartó betétlapot – az elhullás vagy az elszállítás napját követő tíz napon belül – a NÉBIH-nek megküldeni,
b) állata lóútlevelének megsemmisülése, elvesztése vagy betelése esetén öt napon belül a kibocsátó szervnél
másodlatot vagy helyettesítő azonosító okmányt igényelni,
c) megakadályozni a lófélék egyedei azonosító jeleinek eltávolítását, azok megrongálását, továbbá olvashatatlanná
tételét,
d) saját költségén 30 napon belül pótoltatni az eltávolított vagy olvashatatlanná vált azonosító jeleket,
e) nyilvántartást vezetni a  tartási helyen lévő, továbbá az azt elhagyó és oda beérkező lófélékről az azonosító
szám vagy életszám, a mozgatás dátuma, valamint az indulási vagy célállomás feltüntetésével,
f ) úgy feltüntetni a harmadik országból vagy az Európai Gazdasági Térség valamely szerződő államból behozott
vagy korábban más jelölési rendszer szerint megjelölt állat adatait az állomány nyilvántartásában, hogy a régi
és az új azonosító jel közötti kapcsolat bármikor egyértelműen megállapítható legyen,
g) a lóféle új tartási helyre érkezését a megérkezést követő tíz napon belül a NÉBIH-nek bejelenteni a lótartási hely
bejelentő lapon, a központi adatbázisban való rögzítés céljából,
h) a kancafedeztetési jegyzőkönyvet megőrizni és a lóféle azonosításakor bemutatni,
i) gondoskodni az 504/2008/EK bizottsági rendelet 13. cikkében foglaltak betartásáról,
j) tulajdonosváltás esetén tíz napon belül a  lótulajdonos nyilvántartó betétlapot az adott lóútlevél kiadásáért
felelős kibocsátó szervnek megküldeni,
k) a  lóútlevelet az  állat tartási helyén tartani, és a  kezelő állatorvos rendelkezésére bocsátani az  elvégzett
kezelések bejegyzése érdekében.
 (3) A kibocsátó szerv tulajdonosváltás esetén köteles a lóútlevélbe is bejegyezni az adatváltozást. A 12. § (3) bekezdés
h)  pontja szerinti adatokat a  kibocsátó szerv az  adatrögzítéssel egyidejűleg továbbítja a  központi adatbázisba.
A  kibocsátó szerv az  adatbázisokba történő adatrögzítést követően köteles az  adatváltozás bejelentését szolgáló
lótulajdonos nyilvántartó betétlapot a NÉBIH-nek megküldeni.
8. § (1) A  vágóhíd ellenőrzi a  lóféléket kísérő dokumentumokat, és nyilvántartást vezet a  vágóhídon levágott lófélék
egyedeiről, amely tartalmazza azok életszámát, illetve életszámot még nem tartalmazó lóútlevelek esetében
a lóútlevél számát és az állat levágásának időpontját.
(2) A vágóhíd másolatban megküldi a kibocsátó szerv részére a tárgyhónapot követő hónap tizenötödik napjáig
a) az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás adatait,
b) a levágott egyedek lóútleveleit érvénytelenítésre a vágóhíd azonosító kódjának megjelölésével.
(3) A vágóhíd biztosítja, hogy a  lóútlevéllel nem rendelkező lófélék egyedei rendes vágásra ne kerülhessenek. Ebben
az esetben a vágóhíd az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság által kiadott engedély birtokában
végzi el a nem rendes vágást.
(4) A vágóhíd biztosítja a transzponderrel megjelölt állatok azonosításának ellenőrzéséhez szükséges eszközöket, illetve
gondoskodik az így jelölt állatok levágását követően a transzponderek dokumentált megsemmisítéséről. A vágóhíd
két évig köteles megőrizni a transzponder által hordozott kódra, a lóféle életszámára, a levágás dátumára, valamint
a megsemmisítés módjára vonatkozó adatokat.
9. § A lófélék egyedeinek azonosítása keretében a kezelő állatorvos
a) a  kezelést megelőzően azonosítja a  lóféle egyedét és ellenőrzi a  lóféle státuszát az  504/2008/EK bizottsági
rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerinti szempontok alapján,
b) bejegyzi az  állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001/82/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvvel összhangban, a  lófélék kezelése szempontjából fontos anyagokat tartalmazó jegyzék
összeállításáról szóló, 2006. december 13-i 1950/2006/EK bizottsági rendelet szerinti kezeléseket a lóútlevélnek
az 504/2008/EK bizottsági rendelet I. melléklete szerinti IX. szakaszának III. részébe,
c) megállapítja a  lóféle emberi fogyasztásra való alkalmatlanságát az 504/2008/EK bizottsági rendelet 20. cikk
(2)  bekezdésével összhangban, és azt a  lóútlevélnek az  504/2008/EK bizottsági rendelet I.  melléklete
szerinti IX.  szakaszába bejegyzi, amennyiben a  lófélét a  farmakológiai hatóanyagokról és az  állati eredetű
élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló, 2009.
december 22-i 37/2010/EU bizottsági rendelet előírásaival összhangban élelmiszertermelő állatnak nem
adható hatóanyagot tartalmazó állatgyógyászati készítménnyel kezeli,
d) értesíti az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságot, illetve bejelenti a  lóútlevélbe
bejegyzett tartási hely esetleges változását a központi adatbázisba, amennyiben a  lóféle állatorvosi ellátása
vagy a más jogszabály által előírt kötelező vizsgálatok elvégzése során jelöletlen egyedet észlel.
10. § A lófélék egyedeinek azonosítása keretében a kancafedeztetési állomás
a) minden fedeztetéskor kitölti a kancafedeztetési jegyzőkönyvet,
b) ellátja az állattartót a fedeztetési jegyzőkönyv egy példányával,
c) megküldi a kancafedeztetési jegyzőkönyveket a kibocsátó szerv részére.
11. § (1) A kibocsátó szerv
a) elvégzi, illetve elvégezteti – az állat tulajdonosa, vagy a tulajdonos megbízásából az állattartó kérelmére és
költségére – a lófélék azonosítását,
b) kiadja az életszámot és nyilvántartásba veszi az egyedeket,
c) a csikójelölési jegyzőkönyv egy példányát átadja az állattartónak,
d) ellátja a kancafedeztetési állomást kancafedeztetési jegyzőkönyvvel.
(2) A  lóútlevelet a kibocsátó szerv a kérelem beérkezésétől számított negyvenöt napon belül állítja ki, a  lótulajdonos
nyilvántartó betétlappal és a lótartási hely igazoló lappal együtt.
(3) Szükség esetén a kibocsátó szerv kiállítja a másodlatot, illetve a helyettesítő azonosító okmányt, valamint érvényteleníti
a hozzá visszajuttatott lóútleveleket.
(4) A tenyésztési programban előírt származás-ellenőrzés elvégzésére vonatkozó információt a kibocsátó szerv vezeti be
a lóútlevélbe, az állat tulajdonosa, vagy annak megbízásából az állattartó kérelmére.
6. A kibocsátó szerv adatbázisa és a központi adatbázis
12. § (1) A kibocsátó szerv köteles az általa nyilvántartott lófélék egyedeiről adatbázist létrehozni és működtetni.
 (2) A kibocsátó szerv fogadja és rögzíti az adatbázisában
a) a vágóhídról beérkezett jelentéseket,
b) a vágásra került vagy elhullott lófélék lóútlevelét,
c) a külföldre történő értékesítésről beérkezett jelentéseket.
(3) A kibocsátó szerv az 504/2008/EK bizottsági rendelet 21. cikk (3) bekezdése alapján az adatrögzítésekkel egyidejűleg
továbbítja a központi adatbázisba legalább a következő adatokat:
a) életszám,
b) faj,
c) nem,
d) szín, jegyleírás,
e) születési dátum,
f ) a  transzponder által hordozott kód utolsó 15 számjegye, vagy az  504/2008/EK bizottsági rendelet 2.  cikk
(2) bekezdés b) pontja szerinti szabványnak nem megfelelő azonosító készülékkel továbbított kód, valamint
– ha van ilyen – az alternatív jelölésre vonatkozó információ (a jelölés módja, helye és az általa továbbított
információk),
g) az állat elhullásának bejelentett időpontja,
h) az állattartó, és ha az állattartó személye eltér az állat tulajdonosától, az állat tulajdonosának neve, címe,
i) a lóféle tartási helyének pontos megnevezése és címe,
j) a fedeztetési jegyzőkönyv sorszáma és a jelölt lóféle származási adatai (apa törzskönyvi száma, neve, korábbi
azonosítója, életszáma, anya korábbi azonosító száma, életszáma és neve),
k) törzskönyvezett lóféle esetében a származás-ellenőrzés elrendelésének, illetve elvégzésének ténye,
l) törzskönyvezett lóféle esetében a lóféle fajtája,
m) a lóféle pontos születési dátuma, valamint tenyésztőjének neve és címe.
(4) A Magyarország területére behozott lóféle esetében alkalmazni kell e rendeletnek a tartási hely és a tulajdonosváltozás
bejelentésére vonatkozó előírásait, és az ilyen lófélét haladéktalanul be kell jelenteni. Az állat tulajdonosa vagy annak
megbízásából az állattartó köteles
a) a  Magyarország területére az  Európai Unió valamely tagállamából behozott lóféle esetében – az  adatok
központi adatbázisban történő rögzítése céljából – a lóféle útlevelét,
b) a  harmadik országból behozott lóféle esetében – a  központi adatbázisba való felvétel és szükség szerint
a lóútlevél kiállításának érdekében – a lóféle (3) bekezdése szerinti adatait
bejelenteni a NÉBIH-nek. A központi adatbázisban a 2009/156/EK tanácsi irányelv 2. cikk i) pontja szerinti ideiglenes
behozatal tényét is rögzíteni kell.
13. § (1) A  központi adatbázis legalább a  12.  § (3)  bekezdése szerinti adatokat tartalmazza. A  központi adatbázist a  NÉBIH
működteti, és ellenőrzi a kibocsátó szervek által vezetett adatbázis és a központi adatbázis adatainak egyezőségét.
(2) A NÉBIH a központi adatbázis adataihoz hozzáférést biztosít
a) a kibocsátó szervek vagy megbízottaik,
b) az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság,
c) a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
számára, az adott szervezetet érintő adatok tekintetében.
(3) A NÉBIH honlapján közzéteszi
a) a kancafedeztetési jegyzőkönyv, a csikójelölési jegyzőkönyv, a lóútlevél-igénylő lap, a lótartási hely bejelentő
lap, a lótulajdonos nyilvántartó betétlap formanyomtatványának mintáit,
b) az 504/2008/EK bizottsági rendelet 22. és 23. cikkének megfelelően a lóútlevelet kibocsátó szerv nevét, címét,
telefonos és elektronikus elérhetőségét, adatbázisának hat számjegyű UELN-kompatibilis azonosító kódját,
valamint a központi adatbázis nevét, címét és hatjegyű UELN-kompatibilis azonosító kódját,
c) a 2. § (1) bekezdés 2. pontja szerinti alternatív jelölési módokat,
d) az 504/2008/EK bizottsági rendelet 23. cikk (4) bekezdése szerinti kapcsolattartó nevét és elérhetőségét,
e) az 5. § (6) bekezdése szerinti adatokat.
(4) A kibocsátó szerv a lóútlevelet a központi adatbázis adatai alapján állítja ki. A kibocsátó szerv az állattartó, illetve ha
az állattartó személye eltér az állat tulajdonosától, a tulajdonos adatait a központi adatbázisban nyilvántartott adatok
alapján igazolja.
(5) Az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság rögzíti a  központi adatbázisban az  élelmiszerláncbiztonsággal, járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos adatokat.
(6) A  kibocsátó szervek, valamint a  NÉBIH biztosítják, hogy a  kibocsátó szervek adatbázisa és a  központi adatbázis
lehetővé tegye a  lófélék eredete, tartási helye, állattartója, tulajdonosa, illetve az  ezen adatokban bekövetkezett
változás nyomonkövetését.
7. Hatósági ellenőrzések, szankciók 14. § (1) A NÉBIH ellenőrzi a lófélék azonosításával kapcsolatos adatok helyességét, egyezőségét a törzskönyvi adatokkal, és
az adatbázisok működtetését a kibocsátó szerveknél és megbízottaiknál.
(2) Az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság ellenőrzi a  szállítás során a  lófélék egyedeinek
azonosságát, lóútlevelének meglétét, indokolt esetben megtiltja vagy a  feltételek teljesítéséig felfüggeszti
a szállítóeszközön történő elhelyezést, és elrendeli az egyed forgalmi korlátozás alá helyezését.
(3) A NÉBIH és az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság ellenőrzi a kibocsátó szerv, a vágóhíd és
az állattartók 504/2008/EK bizottsági rendeletben és e rendeletben meghatározott kötelezettségeinek betartását.
(4) Amennyiben a hatósági ellenőrzés során a NÉBIH vagy az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság
jelöletlen vagy lóútlevéllel nem rendelkező lófélét észlel, az  egyedet forgalmi korlátozás alá helyezi és elrendeli
a lóféle megjelölését, az állattartót pedig az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény
vagy az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény alapján bírsággal sújtja.
(5) A (4) bekezdésben foglaltak végrehajtása érdekében az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság
szükség szerinti mennyiségben transzponder-leolvasó készüléket köteles készleten tartani.
8. Átmeneti és záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 7. napon lép hatályba.
 (2) A 2009. július 1. után, de e rendelet hatálybalépését megelőzően született, egyedileg megjelölt lófélék akkor hozhatók
forgalomba, ha a lóféle azonosítása e rendeletben foglaltakkal összhangban megtörtént.
 (3) A 2009. július 1. előtt született egyedeket csak akkor kell e rendelet szerint azonosítani, amennyiben azok azonosítása
az  egyes állatfajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 29/2000. (VI. 9.) FVM
rendelet [a továbbiakban: 29/2000. (VI. 9.) FVM rendelet] szerint nem történt meg.
(4) A  kibocsátó szervek adatbázisának és annak a  központi adatbázissal történő adatkapcsolatának a  kialakításáig
a lóútlevelek kiadását a NÉBIH végzi.
(5) Ez  a  rendelet a  90/426/EGK és a  90/427/EGK tanácsi irányelvnek a  lófélék azonosítási módszereinek tekintetében
történő végrehajtásáról szóló, 2008. június 6-i 504/2008/EK bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapítja meg.
(6) Hatályát veszti
a) a 29/2000. (VI. 9.) FVM rendelet, valamint
b) a marhalevél kiváltásáról és kezeléséről szóló 21/1996. (VII. 9.) FM rendelet
ba) 1. § (4) bekezdés e) pontja,
bb) 1. § (5) bekezdésében az „– a (4) bekezdés e) pontjában leírt Lóútlevél kivételével –” szövegrész,
bc) 2. §-ában az „– az 1. § (4) bekezdés e) pontjában leírt Lóútlevéllel ellátott ló kivételével –” szövegrész,
bd) 2. § a) és c) pontja,
be) 3. §-ában az „– az 1. § (4) bekezdés e) pontjában leírt Lóútlevéllel ellátott ló kivételével –” szövegrész,
bf ) 7. § (2) bekezdése,
bg) 14. § (1) bekezdésében a „ló esetében hat hónapos korban tartós megjelölés” szövegrész.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
178/2009. (IX. 4.) Korm. rendelete a borászati termékek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek közösségi oltalmára irányuló eljárásról, valamint ezen termékek ellenőrzéséről.
A Kormány a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 121. §-a (1) bekezdésének b) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
I. Fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet elő írásait a borászati termékek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek közösségi oltalmára és
a termékleírásnak való megfelelés, valamint az eredetmegjelölés és a földrajzi jelzés használatának ellenőrzésére kell
alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazása során a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény ben
(a továb biak ban: Vt.), a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény ben (a továb biak ban:
bortörvény), a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október 22-i
1234/2007/EK tanácsi rendeletben (a továb biak ban: 1234/2007/EK rendelet), valamint a 479/2008/EK tanácsi
rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések,
hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására
vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 14-i 607/2009/EK bizottsági rendeletben
(a továb biak ban: 607/2009/EK rendelet) foglalt fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell.
II. Fejezet
A KÖZÖSSÉGI OLTALOM IRÁNTI KÉRELEM ÉS A TERMÉKLEÍRÁS
A kérelem 2. § (1) A bor eredetmegjelölésének vagy földrajzi jelzésének közösségi oltalma iránti kérelmet a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszterhez (a továb biak ban: miniszter) kell benyújtani. A kérelem mellékletei elektronikus
adathordozón is benyújthatók. A kérelemhez csatolni kell:
a) az 1234/2007/EK rendelet 118c. cikkének (1) bekezdésben, valamint a 607/2009/EK rendelet 3. cikkében és
I. mellékletében meghatározott adatokat, illetve egyetlen kérelmező termelő esetében a 607/2009/EK rendelet
2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott adatok részletes bemutatását, továbbá a termékleírást,
b) az 1234/2007/EK rendelet 118c. cikke (1) bekezdésének d) pontja és a 607/2009/EK rendelet II. melléklete szerinti,
a termékleírást összefoglaló dokumentumot,
c) a Földmérési és Távérzékelési Intézet által készített VINGIS térképet a lehatárolt termőhelyről és a feltüntethető,
a lehatárolt termőhelynél kisebb földrajzi egységeknek (a továb biak ban: feltüntethető kisebb földrajzi egység) az
érintett településeket és azok borszőlő termőhelyi kataszterbe sorolt területeinek meghatározását tartalmazó
lehatárolásáról.
(2) A termékleírásnak az 1234/2007/EK rendelet 118c. cikkének (2) bekezdésében foglaltakon kívül tartalmaznia kell:
a) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel jelölhető borok esetében feltüntethető kisebb földrajzi egységek nevét,
b) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel jelölhető az 1234/2007/EK
rendelet XIb. mellékletében felsorolt szőlőből készült termékek kategóriáit (a továb biak ban: termékkategória),
c) a hagyományos kifejezéssel vagy a bortörvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott
korlátozottan használható kifejezéssel vagy jogszabályban nem meghatározott kifejezéssel jelölt borászati
termékeket (a továb biak ban együtt: bortípusok),
d) a szőlőfeldolgozás és a borkészítés földrajzi területének meghatározását, a szőlőtermesztésre vonatkozó
technológiai elő írásokat,
e) a borászati termék előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó jogszabályban meghatározott
korlátozásokat, továbbá az Európai Unió kötelező jogi aktusai, valamint a bortörvény és a felhatalmazása alapján
kiadott jogszabályok szerint a termelők által meghatározott elő írásokat (a továb biak ban: különös szabályok),
f) a termékleírás betartása ellenőrzésének elemeit és módszerét,
g) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borászati termékekkel
kapcsolatos hegyközségi feladatok ellátásának rendjét, ideértve a borvidékbe nem sorolt települések esetében
a hegyközségi feladatok ellátására a bortörvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban kijelölt
hegyközségi szervezet feladatai ellátásának módját.
(3) A kérelemhez csatolni kell annak igazolását, hogy a termékleírást a hegyközségi tagok, illetve több hegyközséget
érintő kérelem esetén az érintett hegyközségek tagjai megismerték, és azt szabályszerűen összehívott közgyűlésen
véleményezték. A kérelemhez csatolni kell a kisebbségi véleményt is tartalmazó közgyűlési jegyzőkönyveket is.
3. § (1) A termékleírásban az egyes borászati termékek előállítási feltételeit a termék jelölésének és a termékleírásnak való
megfelelés ellenőrzése szempontjából egyértelműen kell meghatározni.
(2) A feltüntethető kisebb földrajzi egység nevét a VINGIS-ben foglalt írásmód szerint kell meghatározni.
(3) A termékleírást termékkategóriánként és bortípusonként szín szerinti bontásban, részletezve kell elkészíteni.
(4) A termékleírásban meg kell határozni a szőlőparcellára, az egyes termékkategóriákra, a hagyományos kifejezések
használatára, a jogszabályban nem szabályozott egyéb kifejezések használatára, a palackozásra, a borok
visszaminősítésére vonatkozó bejelentési, ellenőrzési, illetve adatszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó
jogszabályban nem szabályozott elő írásokat.
(5) A termékleírásban rendelkezni kell az ellenőrző jegy használatára vonatkozó feltételekről is, ha a 11. §-ban foglaltak
szerint a termékleírás benyújtója az ellenőrző jegy használatáról dönt.
A termőhely meghatározása 4. § (1) Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés és az oltalom alatt álló földrajzi jelzés esetében a szőlőtermesztés területe csak
I. vagy II. termőhelyi kataszterbe sorolt terület lehet.
(2) A feltüntethető kisebb földrajzi egység (település, dűlő, vagy egyéb földrajzi egység) esetében a termékleírásban kell
meghatározni a 607/2009/EK rendelet 67. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknál szigorúbb szabályokat és az
esetleges további termelési korlátozásokat.
Feldolgozási területek 5. § (1) Amennyiben a termékleírás lehetővé teszi a termőhelyen kívüli feldolgozást és borkészítést, a termékleírásban meg
kell nevezni a borvidéket, megyét, illetve települést, ahol lehetőség van az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy
az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borászati termék előállítására. A termékleírásnak tartalmaznia kell
a lehatárolt termőhelyen kívüli feldolgozás és borkészítés feltételeit, továbbá az ellenőrzés és a származás igazolására
vonatkozó részletes szabályokat.
(2) A termékleírás benyújtójának kezdeményeznie kell a miniszternél az ellenőrzésre vonatkozó megállapodás
megkötését a szomszédos tagállam, vagy harmadik ország ille té kes hatóságával, ha a lehatárolt termőhelyen kívüli
feldolgozás szomszédos tagállam, vagy harmadik ország területén történik. A megállapodásnak tartalmaznia kell
a) a termékleírásban foglalt ellenőrzési és származás igazolási kötelezettségek teljesítésének vállalását,
b) az érintett hatóságok együttműködésének módját és formáját, ideértve az arra vonatkozó kötelezettségvállalást,
hogy a szomszédos területen végzett ellenőrzések eredményéről, a termékleírásban megnevezett hatóságok
részére a tájékoztatást megadják.
A feldolgozható szőlőfajták meghatározása 6. § (1) A termékleírásban termékkategóriánként, illetve bortípusonként kell meghatározni a borszőlőfajtákat, amelyből
a termék készülhet.
(2) A borszőlőfajta nevének feltüntetése esetén a termékleírásban kell meghatározni a 607/2009/EK rendelet 62. cikke
(1) bekezdése c) pontjának (i) alpontjában foglaltaknál szigorúbb szabályokat.
(3) A termékleírásban kell meghatározni a fajtajelöléssel forgalomba hozható borászati termékekre vonatkozó
szabályokat.
A borászati termékek előállítására vonatkozó szabályok 7. § (1) A termékleírásban meg kell határozni:
a) a szőlőfajtákra vonatkozóan a művelésmódot, az ültetvénysűrűséget, a térállást, a tőkeformát, valamint
a művelésmódra vonatkozó esetleges átmeneti intézkedéseket,
b) az új ültetvények telepítésére vonatkozó elő írásokat,
c) a maximális terméshozamot hl/ha-ban meghatározva
ca) termékkategóriánként, valamint bortípusonként vagy
cb) fajtánként vagy
cc) a termékleírásban elfogadott, feltüntethető kisebb földrajzi egységenként,
d) a szüret módjára, a szőlő minőségére vonatkozó különös szabályokat, valamint
e) a szüret időpontjának meghatározására vonatkozó szabályokat.
(2) A termékleírásban legalább termékkategóriánként kell meghatározni az előállításra vonatkozó különös szabályokat.
Analitikai és érzékszervi paraméterek 8. § A termékleírásban legalább bortípusonként kell meghatározni a borászati termék sajátosságát adó analitikai
és érzékszervi jellemzőket.
Borbíráló bizottság 9. § A termékleírásban meg kell jelölni az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel
ellátott borászati termékeknek a bortörvény szerinti érzékszervi vizsgálatát végző helyi borbíráló bizottságot, ideértve
azt az esetet is amikor a lehatárolt termőhelyen kívüli előállítás szomszédos tagállam vagy harmadik ország területére
terjed ki.
Kiszerelés és címkézés 10. § (1) A termékleírásnak legalább bortípusonként tartalmaznia kell a kiszerelésre vonatkozó, különös szabályokat.
(2) A jelölésre a következő különös szabályok vonatkozhatnak:
a) a borászati termék címkéjén az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés
feltüntetésének módjára,
b) a feltüntethető kisebb földrajzi egység nevére,
c) az évjárat feltüntetésére, valamint
d) a fajta feltüntetésére és annak módjára.
11. § (1) A termékleírás benyújtója az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott
borászati termékek esetében a termékleírásnak való megfelelést tanúsító ellenőrző jegy alkalmazásáról dönthet.
(2) Az ellenőrző jegynek biztonsági jelzetet és egyedi azonosítható számot kell tartalmaznia. A termékleírás benyújtója
készíti el a termelői ellenőrző jegy használatra vonatkozó szabályzatot, továbbá kiadja és nyilvántartja a termelői
ellenőrző jegyet.
III. Fejezet
A KÉRELEM ELBÍRÁLÁSÁNAK NEMZETI SZAKASZA A kérelem elbírálása
12. § (1) A miniszter a kérelmet a benyújtását köve tően megvizsgálja abból a szempontból, hogy az tartalmazza-e a 2–11. §
szerinti kötelező tartalmi elemeket, megfelel-e az Európai Unió kötelező jogi aktusaiban előírt követelményeknek,
valamint a bortörvény ben és a felhatalmazása alapján kiadott rendeletben foglaltaknak.
(2) A miniszter a részletes vizsgálat keretében vizsgálja különösen a technológiai elő írásokat, valamint a termőhely és
a termék közti összefüggés bizonyítottságát. A kérelmet a vizsgálat során a Bor Eredetvédelmi Tanács (a továb biak ban:
BET) véleményezi. A miniszter Magyar Szabadalmi Hivatalnak (a továb biak ban: MSZH) a Vt. 116/A. §-ának
(7) bekezdése szerinti nyilatkozatát köve tően haladéktalanul megküldi a kérelmet a BET-nek. A részletes vizsgálat
keretében – a BET véleményére figyelemmel – a kérelmező a termékleírást módosíthatja, illetve kiegészítheti. A BET
a kérelem megalapozottságának megítélésére nézve javaslatot tesz a miniszter részére.
13. § (1) A miniszter a Vt. 116/A. § (8) bekezdésének meg fele lően a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
(a továb biak ban: Minisztérium) hivatalos lapjában és honlapján közzéteszi a kérelmet, ha a részletes vizsgálat során
megállapítást nyer, hogy azt az arra jogosult nyújtotta be, és a termékleírás, valamint az egységes dokumentum
megfelel a jogszabályokban előírt feltételeknek.
(2) Az arra jogosult személyek a kérelemmel szemben a Vt. 116/A. § (8) bekezdése szerint a közzétételtől számított két
hónapon belül kifogást nyújthatnak be a miniszterhez.
(3) A kifogás elbírálása előtt a miniszter a meg fele lően indokolt kifogással kapcsolatban nyilatkozattételre hívja fel
a kérelmezőt. A miniszter a technológiai elő írásokat, valamint a termőhely és a termék közti összefüggést érintő
kifogást megküldi a BET-nek. A kifogásra vonatkozó javaslatot a BET haladéktalanul megküldi a miniszternek.
(4) Ha az előírt határidőn belül kifogás nem érkezik, a miniszter a Vt. 116/A. §-ának (9) bekezdésében foglaltaknak
meg fele lően jár el.
A termékleírás módosítása 14. § A termékleírás módosításának jóváhagyása iránti kérelmet az 1234/2007/EK rendelet 118q. cikkében, valamint
a 607/2009/EK rendelet 20. cikkében és IV. mellékletében foglaltak szerint a miniszterhez kell benyújtani.
A termékleírás módosításának jóváhagyása iránt benyújtott kérelmek esetében a 12–13. §-ban foglaltak megfelelő
alkalmazásával kell eljárni.
A törlés 15. § Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés, illetve földrajzi jelzés bejegyzésének törlése iránti kérelmet az 1234/2007/EK
118r. cikkében, valamint a 607/2009/EK rendelet 21. cikkében és V. mellékletében foglaltak szerint a miniszterhez kell
benyújtani. A törlés iránti kérelmet a miniszter nyújtja be az Európai Bizottságnak (a továb biak ban: Bizottság).
A benyújtást megelőzően a 12–13. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával vizsgálni kell, hogy a törlés iránti kérelem
megfelel-e az előírt követelményeknek.
Átalakítás földrajzi jelzéssé 16. § A 607/2009/EK rendelet 28. cikkében foglaltaknak meg fele lően a termékleírás benyújtója kezdeményezheti
a miniszternél az eredetmegjelölés földrajzi jelzéssé történő átalakítását. A 607/2009/EK rendelet VI. mellékletében
foglaltak szerinti átalakítás iránti kérelmet a miniszter nyújtja be a Bizottságnak. A benyújtást megelőzően
a 12–13. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával vizsgálni kell, hogy az átalakítás iránti kérelem megfelel-e az előírt
követelményeknek.
IV. Fejezet
HAGYOMÁNYOS KIFEJEZÉSEK OLTALMA 17. § (1) A Hegyközségek Nemzeti Tanácsa kezdeményezheti a hagyományos kifejezések oltalma iránti bejelentést. A
Bizottsághoz való benyújtást megelőzően a 13. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával vizsgálni kell, hogy
a hagyományos kifejezés megfelel-e az 1234/2007/EK rendelet 118u. cikkében foglaltaknak. A hagyományos
kifejezések oltalma iránti kérelmet a 607/2009/EK rendelet 29–31. cikkeiben foglaltaknak meg fele lően a 607/2009/EK
rendelet VII. mellékletében lévő minta szerint a miniszter nyújtja be a Bizottságnak.
(2) A hagyományos kifejezések törlése iránti kérelmet a 607/2009/EK rendelet 45. cikkében és IX. mellékletében foglaltak
szerint a miniszterhez kell benyújtani. A törlés iránti kérelmet a miniszter nyújtja be a Bizottságnak. A benyújtást
megelőzően a 12–13. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával vizsgálni kell, hogy a törlés iránti kérelem megfelel-e az
előírt követelményeknek.
V. Fejezet
A KIFOGÁSOKKAL KAPCSOLATOS VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK A kifogás és a nyilatkozatok továbbítása
18. § (1) A Magyarország által a Bizottságnak továbbított bejegyzés iránti, módosítási, illetve törlési kérelemre az Európai
Közösség más tagállamától vagy harmadik országból a Bizottságon keresztül érkezett kifogást a miniszter továbbítja
a termékleírás benyújtójának, majd a kifogásra vonatkozó nyilatkozatot megküldi a Bizottságnak.
(2) Más tagállam vagy harmadik ország által benyújtott eredetmegjelölés, vagy földrajzi jelzés oltalma iránti kérelemmel
szemben az 1234/2007/EK rendelet 118h. cikkében, valamint a 607/2009/EK rendelet 14. cikkében és
III. mellékletében, a hagyományos kifejezés oltalma iránti kérelemmel szemben pedig a 607/2009/EK rendelet
37. cikkében és VIII. mellékletében foglaltaknak meg fele lően lehet a kifogást benyújtani.
VI. Fejezet
A TERMÉKEK ELLENŐRZÉSE Az ellenőrzés 19. § (1) A Vt. 121. §-a (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott ellenőrző hatóságként a Kormány a Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal létrehozásáról és működéséről szóló 274/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 13. §-a szerint
a Mezőgazdasági és Szakigazgatási Hivatal Központját (a továb biak ban: borászati hatóság) jelöli ki.
(2) Az átmeneti, illetve végleges oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borászati
termékekre vonatkozó jogszabályok és a termékleírás betartásának ellenőrzését és a jogkövetkezmények
megállapítását a borászati hatóság végzi.
20. § (1) A 607/2009/EK rendelet 25. cikkének (2) bekezdése szerint a termékleírásnak való megfelelés ellenőrzését a borászati
hatóság kockázatelemzésen alapuló szúrópróbaszerű vizsgálat alapján, éves ellenőrzési tervnek meg fele lően végzi.
(2) A borászati hatóság az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott
borászati termékekre vonatkozó bejelentést köteles haladéktalanul kivizsgálni és a bejelentőt a vizsgálat, illetve
a megtett intézkedés tényéről értesíteni.
21. § A 607/2009/EK rendelet 24. cikkében foglaltak szerint bejelentésre kötelezett természetes személyeknek és jogi
személyeknek, vagy jogi személyiség nélküli szervezeteknek az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy az oltalom
alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek előállítására, az előállítás megszüntetésére és az előállítással kapcsolatos
változásokra vonatkozó, adatszolgáltatási kötelezettséget a bortörvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban
meghatározott szabályok szerint kell teljesíteniük.
VII. Fejezet
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 22. § (1) A 1234/2007/EK rendelet 118s. cikkének (1) bekezdése szerint oltalom alatt álló eredetmegjelölés, illetve oltalom alatt
álló földrajzi jelzés esetében a 2–10. §-ban foglaltaknak megfelelő termékleírást a miniszterhez kell benyújtani
legkésőbb 2010. december 31. napjáig.
(2) A kérelemhez csatolni kell annak igazolását, hogy a termékleírást a hegyközségi tagok, illetve több hegyközséget
érintő bejelentés esetén az érintett hegyközségek tagjai megismerték, és azt szabályszerűen összehívott közgyűlésen
véleményezték. A kérelemhez csatolni kell a kisebbségi véleményt is tartalmazó közgyűlési jegyzőkönyveket.
(3) A termékleírás benyújtója
a) a hegyközségi tanács, amennyiben az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megegyezik
a borvidék nevével,
b) a borvidéki régiót alkotó hegyközségi tanácsok együttesen, amennyiben az oltalom alatt álló eredetmegjelölés
vagy földrajzi jelzés a borvidéki régió neve,
c) hegyközségi tanácsok együttesen, amennyiben több borvidéket fed le a lehatárolt termőhely vagy a borvidéken
kívüli területek is részét képezik a lehatárolt termőhelynek,
d) az érintett hegyközség vagy a hegyközségek együttesen a borvidéken belüli, annál kisebb lehatárolt termőhely
esetén.
(4) A (3) bekezdés b)–d) pontjaiban foglalt esetekben a kérelemben meg kell jelölni a képviseletre jogosult hegyközségi
tanácsot vagy hegyközséget.
(5) Ha a (3) bekezdés szerint, a termékleírás benyújtására jogosult szervezetek a 607/2009/EK rendelet 28. cikkében
foglaltak szerint az oltalom alatt álló eredetmegjelölést az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssé kívánják átalakítani, akkor
az átalakítás iránti kérelmet a földrajzi jelzésre vonatkozó termékleírással együtt kell benyújtaniuk a miniszterhez.
A 607/2009/EK rendelet VI. mellékletében foglaltak szerinti átalakítás iránti kérelmet a miniszter nyújtja be
a Bizottságnak. A benyújtást megelőzően a 12–13. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával vizsgálni kell, hogy az
átalakítás iránti kérelem megfelel-e az előírt követelményeknek.
(6) A miniszter az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelő termékleírást, valamint az átalakítás iránti kérelmet
haladéktalanul megküldi a BET-nek. A BET-nek két hónapon belül javaslatot kell tennie a miniszter részére
a termékleírás elfogadhatóságáról.
(7) A miniszter a termékleírást és a nemzeti jóváhagyásról szóló határozatot, valamint a (4) bekezdés szerinti átalakítás
iránti kérelmet 8 munkanapon belül a Bizottsághoz továbbítja.
23. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 24. § Ez a rendelet megállapítja a következő uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket:
a) az egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről
szóló rendelet”) szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet 118a.–118zb. Cikkei,
b) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló
eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése
tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 14-i
607/2009/EK bizottsági rendelet.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
25/2017. (X. 31.) OGY határozata a Magyar Nemzeti Bank 2016. évről szóló üzleti jelentése és beszámolója elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Magyar Nemzeti Bank 2016. évről szóló üzleti jelentését és beszámolóját.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
111/2007. (HK 16.) HM határozata a Magyar Honvédség Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 10. §-ában,
valamint a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot a d o m k i :
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 1992. szeptember 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1967. szeptember 1.
2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ.
Rövidített megnevezése: MH KIAK 3.3 A költségvetési szerv székhelye: 1134 Budapest XIII., Dózsa György út 51.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. 4.4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
MH Információs és Katonai Igazgatási Központ, 1145 Budapest XIV., Gyarmat u. 42.
5.5 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, a
pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai gazdálkodási
feladatait az MH kijelölt önállóan működő költségvetési szerve; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az
épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és
anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok
központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi. 6.6 A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751416 Magyar Honvédség parancsnoksága és katonai igazgatási tevékenysége.
7.7 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, ezred jogállású katonai szervezet.
Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére
biztosított létszámkeretbe tartozik. 8.8 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.9 A költségvetési szerv a HM Honvéd Vezérkar főnök szolgálati alárendeltségébe tartozik, aki e jogkörét – a
munkáltatói és a fegyelmi jogkör gyakorlása, valamint az állomány tagjának szolgálati beosztásból való felfüggesztése
kivételével – az MH központi személyügyi szervének vezetőjére ruházta át. Az MH központi személyügyi szervének
vezetője e jogkörét a Hvt. 103. § (1)–(2) bekezdésében foglalt követelmények szerint – szolgálati elöljárói minőségben
gyakorolja. 1 Módosította: 28/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
2 Módosította: 28/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
3 Módosította: 28/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
4 Módosította: 28/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
5 Módosította: 28/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
6 Módosította: 28/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
7 Módosította: 28/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
8 Módosította: 28/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
9 Módosította: 28/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
10.10 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.11 12 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 7-9. §-aiban előírt, a Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott,
továbbá a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
225. §-ában, a hivatásos és szerződéses katonai szolgálat létesítéséről, módosításáról, megszüntetéséről, tartalmáról,
valamint az integrált személyügyi igazgatás és egységes nyilvántartás rendjéről szóló 10/2002. (III. 5.) HM rendelet
132. §-ában, a hivatásos, szerződéses és nyugállományú katonák, valamint a honvédelmi ágazatban foglalkoztatott
köztisztviselők és közalkalmazottak igazolványairól szóló 24/2002. (IV. 10.) HM rendelet 11. §-ában rögzített feladatok
ellátása. 12.13 14 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842201 Védelmi feladatok központi igazgatása;15 842202 Védelmi képességek fenntartása;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem);
842203 Védelmi képességek fejlesztése. 13.16 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: parancsnok; b) a parancsnokot a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14.17 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 15.18 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
16. 19 A költségvetési szerv szervezeti felépítését, vezetési rendjét, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot az MH KIAK parancsnoka ezen határozat
hatálybalépését követő 60 napon belül módosítja és azt jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökhöz.
17. 20 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba, egyidejűleg a Magyar Honvédség Katonai Igazgatási és
Adatfeldolgozó Központ alapításáról szóló 50/1996. HM határozat és az azt módosító 74/2003. (HK 17.) HM határozat,
119/2005. (HK 17.) HM határozat, 171/2005. (HK 1/2006.) HM határozat és 114/2006. (HK 23.) HM határozat hatályát
veszti. A határozat szövege hatályos 2009. október 1-jétől.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1297/2016. (VI. 13.) Korm. határozata a Magyar Honvédség terrorellenes intézkedések megvalósításához szükséges beszerzéseinek a védelem terén alapvető biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk beszerzésére, illetőleg szolgáltatások megrendelésére vonatkozó sajátos szabályokról szóló 228/2004. (VII. 30.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdés d) pontja szerinti minősítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Honvédelmi Minisztérium a Magyar Honvédség terrorellenes intézkedései megvalósításához
szükséges – a  védelem terén alapvető biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti
célokra szánt áruk beszerzésére, illetőleg szolgáltatások megrendelésére vonatkozó sajátos szabályokról
szóló 228/2004. (VII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) hatálya alá tartozó – beszerzéseit
a Korm. rendelet 2. § (3) bekezdés d) pontja alapján folytassa le;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal 2. a Korm. rendelet 74/B. §-a szerint lefolytatott vizsgálat alapján egyedi feltételek meghatározását nem írja elő.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
389/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. április 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés hozzon létre vizsgálóbizottságot annak kivizsgálására, hogy a Legfelsőbb Bíróság
2/2010. (III.23.) jogegységi határozat meghozatalával összefüggésben a hatáskörileg illetékes állami szervek követtek-e el
mulasztást vagy jogsértést a tekintetben, hogy – az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 19 év utáni hatálybalépését
követően – a Legfelsőbb Bíróság az említett a 2010. évi általános országgyűlési képviselőválasztások közepén – jogegységi
határozattal előírhatta a választási bírósági jogorvoslati eljárás illetékfizetési kötelezettségét.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya
nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
153/2018. (IV. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Szántay Bernadettet a 2018. április 15. napjától 2021. április 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1789/2016. (XII. 19.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
500,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2004. (III. 26.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére lemondására tekintettel dr. Déri Mária Magdolnát
2004. június 30-i hatállyal, nyugállományba helyezés iránti kérelmükre
dr. Turbán Jakabot 2004. június 30-i hatállyal, dr. Udvaros Máriát
2004. augusztus 31-i hatállyal, bírói tisztségéből felmentem. Dr. Felföldi Anikót,
dr. Hegedűs Balázst, dr. Huszti Tündét, dr. Kertész Zsuzsannát,
Kispálné dr. Józsa Adriennt, dr. Laki Zitát, dr. Mázor Róbertet,
dr. Skrabski Luca Máriát és Szalai Csabáné dr. Horváth Katalin Szilviát
2004. április 1. napjától határozatlan időtartamra
bíróvá, dr. Csóti Tamásnak
az 1997. évi LXVII. törvény 3. §-a (1) bekezdésének e) és
— a 2001. évi XXXVI. törvény 93. §-ának (1) bekezdése
alapján jelölésében módosított — g) pontjaiban előírt
képesítési feltételek alól a (8) bekezdése alapján felmentést adok és a 2004. április 1. napjától 2007. március 31.
napjáig terjedő időtartamra bíróvá,
dr. Fuér Angéla Máriát, dr. Kazinczi Ildikó Máriát,
dr. Kánitz Judit Erzsébetet, dr. Kovács Krisztinát, dr. Kun Zoltánt,
dr. Nagy Erikát, dr. Németh Leona Juditot, dr. Pethő Melittát,
dr. Raczky Katalint és dr. Szrapkó Ágnes Ritát
a 2004. április 1. napjától 2007. március 31. napjáig
terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem. Budapest, 2004. év március hó 22. napján.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
76/2010. (IV. 22.) KE határozata rendőr dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben az igazságügyi és rendészeti miniszter
előterjesztésére Nagy Péter rendőr ezredest 2010. április 24-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. április 14. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1474/2018. (IX. 27.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2018. júniusi és júliusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletekről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügylet 2018. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1296/2012. (VIII. 13.) Korm. határozata a Fejér Megyei Autifarm működési fedezetének biztosítása érdekében az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján a Fejér Megyei
Intézményfenntartó Központ által átvett Fejér Megyei Autifarm szociális intézmény Fejér Megyei Integrált Szociális
Intézmény telephelyeként történő működtetése érdekében 14,2 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását
rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és
Megyei intézményfenntartó szervek, átvett intézmények cím, 2. Megyei intézményfenntartó szervek, átvett
intézmények alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 19. Szociális célú humánszolgáltatások alcím, 1. Szociális célú humánszolgáltatások normatív állami
támogatása jogcímcsoport, és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
20. Társadalmi kohéziót erősítő tárcaközi integrációs szociális programok alcím, 6. Fogyatékos személyek
esélyegyenlőségét elősegítő programok támogatása jogcímcsoport terhére. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
43/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a szociális és munkaügyi miniszter elő ter jesz tésére
Daróczi Lászlónak, a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság Szakigazgatási Főosztálya vezetőjének,
dr. Kathi Attilának, a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Társadalmi Kapcsolatok Főosztálya vezetőjének,
dr. Kiglicsné Pataki Margitnak, az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Humánpolitikai és Képzési Főosztálya
vezetőjének,
Kleinhans Teréziának, az ajkai Térségi Családsegítő és Gondozási Központ igazgatójának,
Lihótzkyné Láng Ildikónak, a Szeged Megyei Jogú Város Bölcsődéi igazgatójának,
Németh Ferencnek, az Idegenforgalmi és Kulturális Vidék-Falusi Érdekképviseleti Hálózat alelnökének,
Soós Rolandnak, az Észak-magyarországi Regionális Képző Központ igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; dr. Baracskai Józsefnének, a Magyar Vöröskereszt Zala Megyei Szervezete igazgatójának,
Dettre Erzsébetnek, a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet Gyermekjóléti és Gyermekvédelmi Főosztálya
szakreferensének,
Gila Andrásnénak, a Kovács-Küry Időskorúak Otthona szakmai vezető-helyettesének,
Huszti Györgynének, a Nyugdíjasok Országos Képviselete Programbizottsága elnökének,
Jékli Sándornak, az egri Családsegítő Intézet igazgatójának,
dr. Szilágyiné dr. Erdős Erikának, az Autisták Országos Szövetsége elnökségi tagjának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; Bacs Józsefnek, a Tolna Megyei Önkormányzat Hivatal Humán Főosztálya szakképzési referensének,
Varga Gézánénak, a Siklós Kistérségi Szociális Szolgáltató Központ Idősek Otthona csoportvezető ápoló-gyógyszeres
nővérének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 1. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1323/2012. (VIII. 30.) Korm. határozata a sertéságazat helyzetét javító stratégiai intézkedésekről.
1. A Kormány támogatja a sertéságazat helyzetének javítását, ennek érdekében felhívja:
1.1. az érintett minisztereket, hogy az általuk kezelt pályázati rendszerekben a beruházási és fejlesztési támogatások
tervezése során kezeljék kiemelt prioritásként az állattenyésztés és húsfeldolgozás, különösen a sertéságazat és
sertéshús-feldolgozás helyzetének javítását támogató intézkedéseket; Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos 1.2. az agrárpolitikáért felelős minisztert, hogy
a) a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter bevonásával a 2014. év utáni időszakra vonatkozó tervezés során kezelje
prioritásként azokat a fejlesztéspolitikai eszközöket és intézkedéseket, amelyek bevonásával lehetőség van az
állattenyésztés és húsfeldolgozás, különösen a sertéságazat és sertéshús-feldolgozás fejlesztési céljainak
megvalósítására; Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos
b) mérje fel a hazai sertéságazat termelői és feldolgozói kapacitásait (állattartó telepek, vágóhidak, stb.);
Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. október 31. c) a külgazdaságért felelős miniszter bevonásával mérje fel a meglévő és a potenciális külföldi piaci igényeket
(termékkör, minőség, ár), a jelenlegi értékesítési csatornákat és azok fejlesztési lehetőségeit, új értékesítési
csatornák kialakításának lehetőségeit, továbbá dolgozzon ki programot a magyar sertéshús-termékek külpiaci
megjelenésének támogatására; Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. december 31.
d) hogy tekintse át és fejlessze a „Minőségi Magyar Sertéshús” védjegyet és terméktanúsítási rendszert, továbbá
a fejlesztéspolitikáért felelős minisztert, hogy a Magyar Turizmus Zrt. a biztonságos, jó minőségű magyar
hústermékek iránti fogyasztói bizalom erősítése érdekében dolgozzon ki kiemelt közösségi marketing programot
annak támogatására; Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a terméktanúsítási rendszer áttekintésére 2012. október 15.,
a közösségi marketing program indítására 2013. március 1.
e) az állami tulajdonú termőföldek hasznosítása során kiemelten érvényesítse az állattenyésztés működéséhez
szükséges termőföldek biztosításának birtokpolitikai irányelvét; Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos f) dolgozzon ki fa) az Állattenyésztési és Takarmányozási Kutatóintézet számára kiemelt szakmai programot a sertésgenetikai
és takarmányozási kutatások területén, fb) tenyésztési, termelési integrációs és kutatás-fejlesztési programot a hazai genetikai állományra, különös
tekintettel a mangalica és magyar sertésfajtákra (magyar nagyfehér sertés, magyar lapály sertés, stb.)
alapozott termékfejlesztésre, a belőlük készült termékek minőségbiztosítására és piacra jutására az
Állattenyésztési és Takarmányozási Kutatóintézet, az érintett elismert tenyésztő szervezetek és a Magyar
Turizmus Zrt. közreműködésével; Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. október 31.
g) dolgozza ki a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért felelős miniszter és a fejlesztéspolitikáért felelős
miniszter bevonásával az f) pontban rögzített kutatás-fejlesztési program pénzügyi megvalósítási tervét;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. november 30. h) dolgozzon ki fejlesztési ütemtervet az Állattenyésztési és Takarmányozási Kutatóintézet számára a központi
teljesítményvizsgáló állomás fejlesztésére, továbbá a hazai törzstenyészetek, mesterséges termékenyítő
állomások fejlesztésére az Állattenyésztési és Takarmányozási Kutatóintézet koordinálásával megvalósuló
program keretében; Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. szeptember 30.
i) tekintse át – az európai uniós előírások teljes körű figyelembevételével – a vágóhídi húsminősítés szabályait és
működését abból a szempontból, hogy hogyan lehet azt a minőségi magyar sertéshús érdekében
továbbfejleszteni; Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. október 31.
j) dolgozza ki a sertéságazati termelési és piaci információs rendszer fejlesztésének, működtetésének koncepcióját;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. október 31. k) az állattenyésztő vállalkozások finanszírozásának javítása érdekében a pénz-, tőke- és biztosítási piac
szabályozásáért felelős miniszter bevonásával vizsgálja meg a hitelezés bővítéséhez szükséges új fedezetek
bevonhatóságát (így különösen termőföld, közraktárjegy); Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. október 31. l) az állattartók terheinek csökkentése érdekében készítsen előterjesztést a Kormány részére az európai uniós
szabályozásnál szigorúbb vagy eljárásukat tekintve ésszerűtlen, állattartást érintő környezetvédelmi szabályok
felülvizsgálatáról; Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. december 31.
m) az adópolitikáért felelős miniszter és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal bevonásával, a rendelkezésére álló hatósági
eszközökkel, a sertéshús tekintetében az élelmiszer nagy- és kiskereskedelemben az adóhatósági és
élelmiszerbiztonsági ellenőrzések fokozásával, az illegális élőállat behozatallal, az illegális vágóhídi beszállítással
és feldolgozással szembeni erőteljes fellépéssel segítse a tisztességes ágazati szereplőket;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos n) biztosítsa a sertéságazat sikeres működéséhez szükséges állategészségügyi programok – különösen a PRRS
mentesítési program – feltételeit; Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: folyamatos
1.3. az adópolitikáért felelős minisztert, hogy az agrárpolitikáért felelős miniszter bevonásával – az őszi
adótörvény-módosítások előkészítése során – vizsgálja meg van-e lehetőség a termelői szövetkezések (termelői
csoportok, szövetkezetek és más együttműködési formák) fejlődését ösztönző adózási szabályok megalkotására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. október 15.
1.4. a fejlesztéspolitikáért felelős minisztert, hogy az agrárpolitikáért felelős miniszter bevonásával tekintse át
a Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság által működtetett, a sertés termékpályához
kapcsolódó vállalkozásokat érintő egyedi hitelkonstrukciókat és szükség szerint tegyen javaslatot a Kormány
számára azok fejlesztésére, átalakítására. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. október 31. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
24/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Fejér Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Fejér Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása
érdekében a Fejér Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a
továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom. 2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Fejér Megyei Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal 2007. február 7-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
4/2011. (III. 16.) PSZÁF rendelete a pénzforgalmi intézmény, az Európai Unió másik tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepe, valamint a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény által a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére szolgáltatandó adatok köréről és az adatszolgáltatás módjáról.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A pénzforgalmi intézmény, az Európai Unió másik tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepe
(a továbbiakban: fióktelep), valamint a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény (a továbbiakban: PEKMI)
(a továbbiakban együttesen: intézmény) a rendszeres felügyeleti ellenőrzés érdekében az e rendeletben foglaltak
szerint felügyeleti jelentést készít, amelyet megküld a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban:
Felügyelet) részére. (2) Az intézmény – a (3) és (4) bekezdésekben foglalt eltérésekkel – a Felügyelet által kiadott tevékenységi engedélyről
szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától a felügyeleti engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre
emelkedésének napjáig köteles az e rendelet szerinti adatszolgáltatás teljesítésére.
(3) A PEKMI e rendelet hatálybalépésének napjától a pénzforgalmi szolgáltató jogállásának megszűnéséig köteles
az e rendelet szerinti adatszolgáltatás teljesítésére. (4) A fióktelep a működése megkezdésének napjától a tevékenysége befejezésének napjáig köteles az e rendelet szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére. 2. § (1) Az intézmény a felügyeleti jelentését az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában,
a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint, a titokvédelmi rendelkezések megtartásával köteles
elkészíteni és a Felügyelet részére megküldeni. A felügyeleti jelentések elkészítésének alapját a magyar számviteli
jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus nyilvántartások képezik.
(2) Az e rendeletben előírt kötelezettséget – az előkészített napi, napi, negyedéves és az éves jelentéseket, továbbá
a törzsadat jelentéseket – a Felügyelet a 2. mellékletben meghatározott elektronikus formában, fokozott biztonságú
vagy minősített elektronikus aláírással ellátva (a továbbiakban: elektronikus úton), a Felügyelet Kihelyezett Adatküldő
Program rendszerén (a továbbiakban: adatfogadó rendszer) keresztül kell teljesíteni.
(3) A Felügyelet a (2) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az megfelel a 2. melléklet
3. pontjában foglalt feltételeknek. (4) Az intézmény biztosítja, hogy az (5) bekezdésben meghatározott őrzési időtartam alatt mindenkor, ellenőrizhető
módon rendelkezésre álljon a rendszeres adatszolgáltatás, a rendszeres adatszolgáltatást alátámasztó iratok és
a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információk. (5) Az iratokat és a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat a rendszeres
adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell megőrizni.
3. § (1) Az intézmény a) az előkészített napi jelentést a tárgynapot követő 3. munkanap 11 óráig,
b) a hónap utolsó munkanapjára vonatkozó napi jelentést a tárgynapot követő 5. munkanapig,
c) a negyedéves jelentést a beszámolás napját követő hónap 20. munkanapjáig,
d) a törzsadatairól szóló jelentés esetében da) első alkalommal – a PEKMI és a fióktelep kivételével – a Felügyelet által kiadott tevékenységi engedélyről
szóló határozat jogerőre emelkedését követő 15 munkanapon belül,
db) azt követően a tárgyév június 30-i állapotot tükröző éves jelentést a második negyedévre vonatkozó
negyedéves jelentéssel egyidejűleg a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjáig,
dc) a törzsadatban történt időközi változást pedig a változást követő tizenöt munkanapon belül
köteles a Felügyelet részére elektronikus úton megküldeni. (2) A fióktelep a törzsadatairól szóló jelentést első alkalommal a működésének megkezdésétől számított 15 munkanapon
belül köteles a Felügyelet részére elektronikus úton megküldeni.
(3) Az intézmény – a PEKMI kivételével – a könyvvizsgáló által hitelesített, az intézmény arra jogosult döntéshozó szerve
által elfogadott éves beszámoló alapján készített éves auditált jelentést magyar nyelven, elektronikus úton,
a beszámoló elfogadását követő 15 munkanapon belül, de legkésőbb tárgyévet követő év május 31-ig kötelesek
a Felügyelet részére megküldeni. (4) Az éves auditált jelentéssel egy időben, a (3) bekezdésben meghatározott módon
a) a pénzforgalmi intézmény a cégszerű aláírással ellátott éves beszámolót a jogszabályban meghatározottak
szerinti könyvvizsgálói záradékkal, az adózott eredmény felhasználására vonatkozó határozattal, a közgyűlési
határozattal vagy jegyzőkönyvvel együtt, valamint az üzleti jelentést,
b) a fióktelep az a) pontban felsorolt dokumentumokat az adózott eredmény felhasználására vonatkozó határozat
kivételével köteles a Felügyelet részére megküldeni. (5) A felügyeleti díj fizetésére kötelezett intézmény a felügyeleti alapdíj számításáról szóló
a) éves bevallást tárgyév január 31. napjáig, b) a felügyeleti változó díj számításáról szóló negyedéves jelentést a Felügyeletnek küldendő negyedéves
adatszolgáltatási jelentéssel egy időben, a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjáig,
c) a tárgyévre számított felügyeleti változó díj auditálás utáni esetleges különbözetét a tárgyévet követő év második
negyedévére vonatkozó bevallásban – külön korrekciós tételként – köteles elektronikus úton eljuttatni
a Felügyelet részére. 4. § (1) A pénzforgalmi intézmény a 3. § (1) bekezdésben felsorolt, a rendelet 1. mellékletében meghatározott jelentéseket,
a megjelölt rendszeresség figyelembevételével köteles a Felügyelet részére teljesíteni a (2) és (3) bekezdésekben
foglalt kivételekkel. (2) A PEKMI és a fióktelep adatszolgáltatási kötelezettsége nem terjed ki az 1. melléklet 84A Pénzforgalmi intézmény –
Szavatoló tőke számítása és 84B Pénzforgalmi intézmény – Tőkekövetelményének számítása és teljesítés című
táblákra. (3) A PEKMI a 83PNA tábla benyújtásával teljesíti az ügyfélpénzek védelmének ellenőrzését célzó adatszolgáltatási
kötelezettséget. 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba azzal, hogy
a) rendelkezéseit először a 2011. március utolsó munkanapjára vonatkozó napi jelentés, illetve az első negyedévi
jelentés esetében kell alkalmazni, b) az előkészített napi jelentéseket 2011. április 1-jétől kell elkészíteni,
c) a PEKMI esetében a törzsadatairól szóló jelentést első alkalommal e rendelet hatálybalépésének napját követő
15 munkanapon belül kell szolgáltatni. Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
136/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély
(továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozó 2011. március 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy büntetőeljárásokban a büntethetőség alsó korhatára 12 év legyen?”
Az Országos Választási Bizottság a 34/2011. (IV. 12.) számú határozatával hitesítette az aláírásgyűjtő ívet, amely ellen
kifogásokat nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 60/2011. (VII. 7.) AB számú határozatával az Országos Választási Bizottság 34/2011. (IV. 12.)
számú határozatát megsemmisítette és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban az
Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392,
396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360-361.;
84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 22. § a) pontja szerint büntethetőséget
kizáró ok a gyermekkor. Ennek megfelelően nem büntethető, aki a cselekmény elkövetésekor tizennegyedik életévét
nem töltötte be (Btk. 23. §). A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) az alapvető
rendelkezések között rögzíti, hogy nem lehet büntetőeljárást indítani, ha büntethetőséget kizáró ok áll fenn [Be. 6. §
(3) bekezdés c) pont]. E törvényi rendelkezések tükrében értelmezhetetlen a kérdésnek a „büntetőeljárásokban”
kitétele. A megfogalmazás alapján feltételezhető, hogy többféle büntetőeljárás létezik, vagy kellene, hogy létezzen,
vagy esetleg a büntetőeljárás mellett irányadó ez pl. a szabálysértési eljárásra. Kérdéses továbbá, hogy a
kezdeményezés a büntetőeljárási szabályok módosítására irányul-e. Ebből következően azt akarja-e a kezdeményező,
hogy büntetőeljárás indulhasson már 12 éves gyermek ellen a büntethetőséget kizáró ok ellenére és
büntetőeljárásban alkalmazzák a gyermekvédelmi rendszer szankcióit, vagy pedig azt szeretné elérni, hogy a Btk.
módosításával a büntethetőséget kizáró gyermekkor felső határát szállítsa le a törvényalkotó 12 évre.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az egyértelműség
követelményének: a választópolgárok nem tudják megítélni, hogy milyen jogalkotást támogatnak, és eredményes
népszavazás esetén a törvényhozó sem tudná meghatározni jogalkotási kötelezettsége tartalmát.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja. II. A határozat a Btk. 22. § a) pontján és 23. §-án, a Be. 6. § (3) bekezdés c) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke