text:
2015. CXXIV. törvény a nemzeti akkreditálásról.
Az Országgyűlés annak érdekében, hogy biztosítsa az  európai és a  nemzetközi gyakorlatnak megfelelő hazai akkreditálási
rendszer működését, az  akkreditálás, mint közhatalmi tevékenység ellátását, a  megfelelőségértékelésre vonatkozó
nemzetközi megállapodások végrehajtását, valamint elősegítse a  magyar nemzetgazdaság szereplői versenyképességének
növelése és a  kereskedelem indokolatlan műszaki akadályainak elhárítása érdekében a  termékek és szolgáltatások többszöri
megfelelőségértékelésének kiküszöbölését, a nemzeti akkreditálásról a következő törvényt alkotja:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában:
1. akkreditálás: a  termékek forgalmazása tekintetében az  akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak
megállapításáról és a  339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. július 9-i 765/2008/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet)
2.  cikk 10.  pontjában meghatározott fogalom és az  üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó adatokat
tartalmazó jelentések és a tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentések tekintetében a 2003/87/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az  üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó adatokat
tartalmazó jelentések és a tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentések hitelesítéséről, valamint a hitelesítők
akkreditációjáról szóló 2012. június 21-i 600/2012/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 600/2012/EU
bizottsági rendelet) 3. cikk 2. pontjában meghatározott fogalom,
2. megfelelőségértékelés: a  765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2.  cikk 12.  pontjában
meghatározott eljárás.
2. Az akkreditáló szerv feladata 2. § (1) Az akkreditáló szerv akkreditálással kapcsolatos feladatai:
a) akkreditálási eljárás lefolytatása, az  akkreditált szervezetek és természetes személyek tevékenységének és
alkalmasságának felügyeleti vizsgálata az  akkreditált státusz fenntartása, felfüggesztése vagy visszavonása
céljából, valamint a külföldi akkreditált státusz elismerése,
b) részvétel és képviselet az európai és a nemzetközi akkreditálási szervezetekben,
c) két- és többoldalú együttműködési és kölcsönös elismerési megállapodások kezdeményezése és megkötése
az akkreditálás területén,
d) közreműködés az  akkreditálással összefüggő nemzeti, európai és nemzetközi szabványosítási
tevékenységben,
e) részvétel az  akkreditálással kapcsolatos iskolarendszerű és az  iskolarendszeren kívüli képzés tartalmi
követelményeinek kidolgozásában, továbbá az iskolarendszeren kívüli képzés szervezésében,
f ) tájékoztatás akkreditálási kérdésekben, így különösen az  akkreditálással összefüggő szabványokról,
jogszabályokról, útmutatókról és egyéb hazai és nemzetközi dokumentumokról, az  akkreditálással
összefüggő nemzetközi gyakorlatról és eseményekről,
g) az akkreditálással kapcsolatos hazai és nemzetközi dokumentáció gyűjtése és tárolása, valamint az azokhoz
történő hozzáférés biztosítása.
(2) Az akkreditáló szerv együttműködik a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikke szerinti elismert
testület által végzett szakértői értékelés során az elismert testülettel, valamint annak szakértőivel, és rendelkezésre
bocsátja az értékeléshez szükséges adatokat, dokumentumokat.
3. Az akkreditálási eljárás 3. § Az akkreditálási eljárásra, a  felügyeleti vizsgálati eljárásra, az  akkreditált szervezet, illetve természetes személy
akkreditált tevékenységével kapcsolatos panasz intézésére a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvény rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. július 6-i ülésnapján fogadta el.
4. § Az akkreditáló szerv által lefolytatott eljárásokban a következő alapelveket kell érvényesíteni:
a) pártatlanság,
b) gyors, egyszerű és hatékony eljárás,
c) függetlenség a  különböző érdekcsoportok túlsúlyától és az  akkreditálásban érdekeltek kiegyensúlyozott
képviselete,
d) szakszerűség és az objektivitás,
e) az igénybevétel önkéntessége,
f ) az eljárás átláthatósága és nyilvánossága,
g) a  kérelmező által az  akkreditált státusz megszerzése érdekében elfogadott szabványoknak, valamint
a  jogszabályoknak és az  Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusainak való
megfelelés,
h) az akkreditálás európai és nemzetközi eljárási rendjével való összhangja.
5. § (1) Akkreditálás iránti kérelmet
a) vizsgálólaboratórium,
b) mintavevő szervezet,
c) kalibrálólaboratórium,
d) jártassági vizsgálatot szervező szervezet,
e) terméktanúsító szervezet,
f ) irányítási rendszereket tanúsító szervezet,
g) személyzettanúsító szervezet,
h) ellenőrző szervezet, a hatóságok kivételével,
i) referenciaanyag-gyártó szervezet,
j) a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszert hitelesítő szervezet vagy természetes személy,
k) az  üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló törvény szerinti hitelesítő szervezet
nyújthat be az akkreditáló szervhez.
(2) Az  akkreditálást – a  (3)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – az  a  szervezet és természetes személy kérheti,
amely vagy aki a  kérelem benyújtását megelőzően legalább három hónapig az  adott szervezet vagy természetes
személy tevékenységére vonatkozó jogszabályok, az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi
aktusai, nemzeti szabványként közzétett európai és nemzetközi szabványok és a  rá vonatkozó szakmai szabályok
szerint működik.
(3) Az akkreditálást az (1) bekezdés k) pontja szerinti azon hitelesítő szervezet kérheti, amely megfelel a tevékenységére
vonatkozó jogszabályoknak és az  Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusainak,
különösen az  üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló törvényben, a  600/2012/EU bizottsági rendelet III. fejezetében és
a  Kormány e  törvény végrehajtására kiadott rendeletében meghatározott szervezeti, pénzügyi biztosítékra
vonatkozó és személyi követelményeknek.
6. § (1) Az akkreditálási eljárás értékelési és döntéshozatali szakaszból áll.
 (2) Az értékelési szakasz ügyintézési határideje három hónap, amely egy alkalommal húsz nappal meghosszabbítható.
 (3) A döntéshozatali szakasz ügyintézési határideje húsz nap, amely egy alkalommal húsz nappal meghosszabbítható.
 (4) A  döntéshozatali szakaszban az  akkreditáló szerv határoz az  akkreditációról vagy az  akkreditálás iránti kérelem
elutasításáról. Az akkreditált státusz 4 évre szól.
 (5) Az akkreditáló szervnek az akkreditált státuszra vonatkozó határozata elismeri és igazolja, hogy egy szervezet vagy
természetes személy alkalmas meghatározott megfelelőségértékelési feladat elvégzésére.
 (6) Az  akkreditáló szerv e  § szerinti határozatával szemben fellebbezésnek nincs helye. Az  akkreditálási eljárásban
újrafelvételi eljárásnak nincs helye. 7. § Az akkreditálási eljárásáért, az akkreditált státusz területének bővítési eljárásáért, az akkreditált státusz területének
szűkítési eljárásáért, továbbá a  kizárólag adminisztrációs tevékenységet igénylő adatmódosulás bejelentésének
kivételével nyilvántartási adat módosításáért, a  külföldi akkreditált státusz elismerési eljárásáért igazgatási
szolgáltatási díjat kell fizetni.
4. Az akkreditált szervezet és természetes személy felügyeleti vizsgálata
8. § (1) Az  akkreditált státusz alapjául szolgáló körülmények fennállását, valamint az  akkreditált szervezet, illetve
természetes személy alkalmasságát felügyeleti vizsgálat keretében, indokolt esetben rendkívüli felügyeleti vizsgálat
keretében ellenőrizni kell.
(2) A  felügyeleti vizsgálatot az  akkreditáló szerv az  akkreditált szervezetnél vagy természetes személynél hivatalból
folytatja le. Rendkívüli felügyeleti vizsgálatra panaszbejelentés, az  akkreditálás alapjául szolgáló körülmények
megváltozása, valamint – az  5.  § (1)  bekezdés k)  pontja szerinti hitelesítő szervezetek esetében – a  600/2012/EU
bizottsági rendelet 51. cikke szerint kerülhet sor.
(3) A felügyeleti vizsgálati eljárás értékelési és döntéshozatali szakaszból áll. Az értékelési szakasz ügyintézési határideje
ötven nap, amely egy alkalommal húsz nappal meghosszabbítható. A döntéshozatali szakasz ügyintézési határideje
tíz nap, amely egy alkalommal tíz nappal meghosszabbítható.
(4) Az akkreditáló szerv a felügyeleti vizsgálat eredményétől függően az akkreditált státuszt
a) fenntartja,
b) részlegesen vagy teljes körűen felfüggeszti, vagy
c) részlegesen vagy teljes körűen visszavonja.
(5) Az  akkreditáló szerv felügyeleti vizsgálati eljárásban hozott határozatával szemben fellebbezésnek nincs helye.
Az akkreditálási eljárásban újrafelvételi eljárásnak nincs helye.
(6) Ha az  akkreditáló szerv az  akkreditált státuszt részlegesen vagy teljes körűen felfüggeszti, visszavonja vagy
az  akkreditált területet szűkíti, erről a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló törvényben
meghatározott, feladatkörrel rendelkező kijelölő hatóságot értesíti. A  felügyeleti vizsgálat, illetve a  rendkívüli
felügyeleti vizsgálat eredményeit az akkreditáló szerv a feladatkörrel rendelkező kijelölő hatóságnak megküldi.
(7) Az  5.  § (1)  bekezdés k)  pontja szerinti hitelesítő szervezet akkreditált státuszának időtartama alatt az  akkreditáló
szerv a  felügyeleti vizsgálatok során – a  bűnügyi nyilvántartó szerv bevonásával – ellenőrzi, hogy a  hitelesítő
szervezet vezető tisztségviselője, munkavállalóként vagy egyéb foglalkoztatásra irányuló jogviszony keretében
foglalkoztatott hitelesítő szakértője (a  továbbiakban: hitelesítő szakértő), vezető hitelesítő szakértője büntetlen
előéletű-e, nem áll-e a  hitelesítési vagy hitelesítői szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás
hatálya alatt. A  felügyeleti vizsgálat lefolytatása céljából az  akkreditáló szerv adatot kér annak igazolására, hogy
a  vezető tisztségviselő vagy a  hitelesítő szakértőként, vezető hitelesítő szakértőként foglalkoztatott személy
büntetlen előéletű és nem áll a  hitelesítési vagy hitelesítő szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól
eltiltás hatálya alatt. A  bűnügyi nyilvántartó szervtől kapott adatot az  akkreditáló szerv addig kezelheti, amíg
az  érintett személy a  hitelesítő szervezettel vezető tisztségviselői, munkavállalói vagy egyéb foglalkoztatásra
irányuló jogviszonyban áll.
(8) A  (7)  bekezdés szerinti adatkérés céljából az  akkreditált szervezet az  akkreditáló szerv rendelkezésére bocsátja
a  vezető tisztségviselő, a  hitelesítő szakértő és a  vezető hitelesítő szakértő a  bűnügyi nyilvántartási rendszerről,
az  Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról,
valamint a  bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény 69.  §
(2) bekezdés a) pontja szerinti adatait. Az adatokat az akkreditáló szerv addig kezelheti, amíg az akkreditált hitelesítő
szervezet szerepel a 12. § szerinti nyilvántartásban.
9. § (1) Az akkreditáló szerv az akkreditált szervezet vagy természetes személy akkreditált státuszát részlegesen vagy teljes
körűen felfüggeszti, ha
a) az  akkreditált szervezet vagy természetes személy tevékenységével kapcsolatban megalapozott kifogás
merül fel, de annak súlyossága a  vonatkozó európai, illetve nemzetközi szabványok szerint nem indokolja
az akkreditált státusz visszavonását,
b) az  akkreditált szervezet vagy természetes személy a  felügyeleti vizsgálathoz szükséges dokumentumokat
határidőben nem bocsátja az akkreditáló szerv rendelkezésére,
c) a felügyeleti vizsgálat felfüggesztést indokoló eredménnyel zárul,
d) az akkreditált szervezet vagy természetes személy a felfüggesztést maga kéri.
(2) Az  akkreditáló szerv az  akkreditált szervezet vagy természetes személy akkreditált státuszát részlegesen vagy
teljes körűen felfüggesztheti, ha az akkreditált szervezet vagy természetes személy a jelentős változás bejelentését
elmulasztja.
(3) Az akkreditáló szerv az akkreditált szervezet vagy természetes személy akkreditált státuszát részlegesen vagy teljes
körűen felfüggesztheti, ha a  felügyeleti vizsgálat során megállapítja, hogy az  akkreditált státusz alapjául szolgáló
körülményekben olyan változás következett be, amelynek következtében az  akkreditálás alapvető követelményei
csak részben teljesülnek.
(4) Az  akkreditáló szerv a  felfüggesztő határozatban a  felfüggesztés megszüntetésének feltételeiről és a  feltételek
teljesítésének határidejéről is dönt. Ha az  akkreditált szervezet vagy természetes személy az  előírt feltételeknek
határidőben eleget tesz, az akkreditáló szerv a felfüggesztő határozatot visszavonja.
10. § Az akkreditáló szerv az akkreditált szervezet vagy természetes személy akkreditált státuszát részlegesen vagy teljes
körűen visszavonja, ha
a) az  akkreditált szervezet vagy természetes személy tevékenységével kapcsolatban megalapozottan,
a vonatkozó európai, illetve nemzetközi szabványok szerinti súlyos kifogás merül fel,
b) az  akkreditált szervezet vagy természetes személy az  esedékes felügyeleti vizsgálatot nem teszi lehetővé
vagy akadályozza,
c) az  akkreditálás alapjául szolgáló körülményekben olyan változás következett be, amelynek következtében
az akkreditálás alapvető követelményei nem teljesülnek,
d) az  akkreditált szervezet vagy természetes személy akkreditált státuszát felfüggesztették és a  felfüggesztés
megszüntetése feltételeinek határidőben nem tett eleget,
e) az akkreditált szervezet jogutód nélkül megszűnik, illetve az akkreditált természetes személy meghal,
f ) az akkreditált státusz visszavonását a szervezet vagy természetes személy maga kéri.
5. A külföldi akkreditált státusz elismerése 11. § (1) Az akkreditáló szerv a külföldi akkreditált szervezet kérelme alapján a külföldi akkreditált státuszt a (2) bekezdésben
meghatározott esetben elismeri. Az elismeréssel a saját akkreditálási eljárásával egyenértékűnek minősíti a külföldi
akkreditáló szervezet által lefolytatott akkreditálási eljárást és az annak alapján odaítélt akkreditált státuszt.
(2) Az akkreditáló szerv a külföldi akkreditált státuszt a megfelelőségértékelési tevékenység területén elismeri, ha azt
a következő feltételek valamelyikének megfelelő akkreditáló szervezet ítélte oda:
a) az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam nemzeti akkreditáló testülete, amely
a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikke szerinti szakértői értékelésen megfelelt,
b) az  Európai Akkreditálási Együttműködés Kölcsönös Elismerési Megállapodásának tagja, illetve az  Európai
Akkreditálási Együttműködéssel Kétoldalú Elismerési megállapodást kötött a  megfelelőségértékelés
tevékenység területén,
c) a Nemzetközi Laboratóriumakkreditálási Együttműködés vagy a Nemzetközi Akkreditálási Fórum Kölcsönös
Elismerési Megállapodásának tagja a megfelelőségértékelés tevékenység területén, vagy
d) az  akkreditáló szerv kétoldalú elismerési megállapodást kötött, amelynek feltételeit a  megállapodás
tartalmazza.
(3) A  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti nemzeti akkreditáló testület által lefolytatott akkreditálási eljárás és odaítélt
akkreditált státusz tekintetében az  egyenértékűség hatóságok általi elismeréséhez nincs szükség az  e  § szerinti
eljárás lefolytatására.
6. Az akkreditált szervezetek és természetes személyek nyilvántartása
12. § (1) Az akkreditáló szerv nyilvántartást vezet az akkreditált szervezetekről és természetes személyekről, ami tartalmazza
a) az akkreditált szervezetek és természetes személyek nyilvántartási számát,
b) az akkreditált szervezetek, szervezeti egységek cégnevét és természetes személyek nevét,
c) az akkreditált szervezetek, szervezeti egységek székhelyét, telephelyeit és természetes személyek lakóhelyét,
d) az akkreditált tevékenységet és tevékenységi területet,
e) az akkreditált státusz kezdeti és lejárati időpontját,
f ) az  5.  § (1)  bekezdés k)  pontja szerinti hitelesítő szervezet akkreditált státuszának részleges vagy teljes
felfüggesztésére, részleges vagy teljes körű visszavonására vonatkozó információkat,
g) az 5. § (1) bekezdés k) pontja szerinti hitelesítő szervezetek tekintetében azokat a tagállamokat, amelyekben
a hitelesítő szervezet hitelesítést végez és
h) az  5.  § (1)  bekezdés k)  pontja szerinti hitelesítő szervezetek által foglalkoztatott hitelesítő szakértők nevét,
lakcímét, nyilvántartási számát, szaktudását, minősítését, jogosultságának korlátozottságára vonatkozó
adatokat.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartás az  (1)  bekezdés a) és d)–h)  pontjában meghatározott adatok tekintetében
közhiteles nyilvántartásnak minősül. A nyilvántartást az akkreditáló szerv a honlapján közzéteszi.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott adatokat az akkreditáló szerv az akkreditált státusz visszavonását követő 10. év
utolsó napjáig kezeli. Ezt követően a nyilvántartásból az adatokat az akkreditáló szerv visszaállíthatatlanul törli.
7. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–12. §, a 17–20. § 2016. január 1-jén lép hatályba.
14. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az akkreditáló szervet kijelölje.
 (2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) az  akkreditálási eljárásnak, a  felügyeleti vizsgálat eljárásának, a  külföldi akkreditált státusz elismerésére
vonatkozó eljárásnak, és az  akkreditált státusz alapjául szolgáló körülményekben bekövetkezett változás
bejelentésének részletes szabályait, valamint
b) az  5.  § (1)  bekezdés k)  pontja szerinti hitelesítő szervezetek akkreditálása személyi, szervezeti feltételeit,
a hitelesítő szervezet részére előírt biztosítéktartási kötelezettség részletes szabályait
rendeletben határozza meg.
 (3) Felhatalmazást kap az  iparügyekért felelős miniszter, hogy az  államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben
az akkreditálási eljárásáért, az akkreditált státusz területének bővítési eljárásáért, az akkreditált státusz területének
szűkítési eljárásáért, a  kizárólag adminisztrációs tevékenységet igénylő adatmódosulás bejelentésének kivételével
nyilvántartási adat módosításáért, továbbá a  külföldi akkreditált státusz elismerési eljárásáért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díj mértékét, a díjak beszedésének, kezelésének részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
15. § A Nemzeti Akkreditáló Testület 2015. december 31-én megszűnik.
16. § (1) A  Nemzeti Akkreditáló Testület által ellátott feladatokat 2016. január 1-jén a  központi költségvetési szervként
működő akkreditáló szerv veszi át.
(2) A 15. §-ban meghatározott határnapon folyamatban lévő eljárásokat az akkreditáló szerv folytatja le.
 (3) A  Nemzeti Akkreditáló Testület az  e  törvény hatálybalépésének napján fennálló magánjogi szerződéseit
a  15.  §-ban meghatározott határnapig megszünteti vagy gondoskodik az  ilyen jogviszonyból származó jogok és
kötelezettségek összességének az  akkreditáló szerv mint a  szerződésbe belépő fél részére történő átruházásáról.
Azok a szerződések, amelyeket a Nemzeti Akkreditáló Testület nem szüntetett meg vagy amelyekbe az akkreditáló
szerv nem lépett be, a 15. §-ban meghatározott határnapot követő napon megszűnnek.
(4) A Nemzeti Akkreditáló Testülettel munkaviszonyban álló személy munkaviszonya 2016. január 1-jével az akkreditáló
szervvel fennálló kormányzati szolgálati jogviszonnyá alakul át. A  jogviszony átalakulására az  államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény 11/F. § (2)–(13) bekezdését kell alkalmazni azzal, hogy átvevő költségvetési szerv alatt
az akkreditáló szervet, társaság alatt a Nemzeti Akkreditáló Testületet kell érteni.
(5) A  Nemzeti Akkreditáló Testület vagyona, az  állam által átvett feladatok ellátásához szükséges forrás biztosítása
érdekében 2016. január 1-jével az  állam tulajdonába kerül. A  Nemzeti Akkreditáló Testület vagyonának állam
általi átvételével összefüggő eljárásokban az  államot az  iparügyekért felelős miniszter képviseli. Az  iparügyekért
felelős miniszter és a  Nemzeti Akkreditáló Testület elnöke az  e  bekezdés szerinti vagyon átadás-átvételéről
2015. december 15-éig szerződést köt. A szerződés alapjául az aláírás napjáig mint fordulónapig felvett és a Nemzeti
Akkreditáló Testület által hitelesített vagyonleltár szolgál. A  szerződés aláírását követően a  Nemzeti Akkreditáló
Testület a  szerződésben meghatározott vagyont nem idegenítheti el, nem terhelheti meg, nem adhatja bérbe.
A szerződés aláírását követően a Nemzeti Akkreditáló Testület elnöke felel a vagyonleltárban foglalt vagyonelemek
megtartásáért. A vagyonátadás adó- és illetékmentes.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti szerződés megkötéséig a  Nemzeti Akkreditáló Testület tulajdonában álló vagyon
tekintetében az  államot elővásárlási és előbérleti jog illeti meg. Az  elővásárlási és előbérleti jog gyakorlása
tekintetében az államot az iparügyekért felelős miniszter képviseli.
(7) A Nemzeti Akkreditáló Testület köteles együttműködni az akkreditáló szervvel, az iparügyekért felelős miniszterrel,
és a  feladat ellátásával összefüggő adatokat, iratokat, valamint az  akkreditált szervezetekről és természetes
személyekről vezetett nyilvántartást 2015. december 31-éig az akkreditáló szerv rendelkezésére bocsátani.
(8) A  2016. január 1-jén folyamatban lévő peres és nemperes eljárásokban a  Nemzeti Akkreditáló Testület helyébe
az akkreditáló szerv lép.
(9) A 2016. január 1-jét megelőzően kiadott, az akkreditálás odaítéléséről szóló határozatok a bennük foglalt időpontig,
illetve az e törvény szerinti visszavonásukig érvényesek.
17. § (1) Ez  a  törvény az  Unió polgárainak és családtagjaiknak a  tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és
tartózkodáshoz való jogáról, valamint az  1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a  64/221/EGK, a  68/360/EGK,
a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 24. cikkének való megfelelést
szolgálja.
(2) Az 1. §, a 2. § (2) bekezdése, az 5. §, a 11. § (2) bekezdés a) pontja és (3) bekezdése a 765/2008/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet 2. cikk 10. és 12. pontja, 4. cikk (8) bekezdése, 6. cikk (1) bekezdése, 9. cikk (2) bekezdése, 10. cikk
(1)  bekezdése, 11.  cikk (2)  bekezdése és 12.  cikk (3)  bekezdése végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít
meg.
(3) Ez a törvény – a végrehajtására kiadott jogszabályokkal együtt – a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
értelmében a 600/2012/EU bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
18. § A mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény 11. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„11.  § A  mérésügyi szerv az  akkreditáló szervvel együttműködve – a  nemzeti akkreditálásról szóló jogszabályok
rendelkezéseivel összhangban – részt vesz a kalibráló és a vizsgáló laboratóriumok akkreditálásában.”
19. § A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 326. § (12) bekezdés k) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
[Az illetékesség megállapításánál a  (2) és (5)  bekezdés szabályait kell alkalmazni a  következő törvények alapján indult
felülvizsgálati eljárásokban:]
„k) a nemzeti akkreditálásról szóló törvény,”
20. § Hatályát veszti a  Nemzeti Akkreditáló Testület szervezetéről, feladat- és hatásköréről, valamint eljárásáról szóló
2005. évi LXXVIII. törvény.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
422/2014. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy Barbara Zitát
2014. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1597/2012. (XII. 17.) Korm. határozata a Miniszterelnökség és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
a Miniszterelnökség és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek között, Roskovics Ignác: II. Endre király és Szent
Margit című festmények restaurálására szükséges fedezetnek a Szépművészeti Múzeum költségvetésében történő
biztosítása érdekében 1200 ezer forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország
2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Fejezeti általános tartalék alcím terhére,
a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Miniszterelnökséget vezető államtitkár emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
192/2010. (VI. 23.) KE határozata nyugállományú határőr vezérőrnagy hivatásos állományba visszavételéről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjára tekintettel, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére
dr. Bakondi György nyugállományú határőr vezérőrnagyot 2010. június 15-ei hatállyal a Katasztrófavédelem hivatásos
állományába tűzoltó vezérőrnagy rendfokozattal visszaveszem.
Budapest, 2010. június 14. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
5/2016. (I. 7.) NGM rendelete a nemzetgazdasági miniszter irányítása alá tartozó központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 1.  alpont a)  pontjában, 10.  alpont
b) pontjában, 13. alpontjában, 16. alpont b) pontjában, 19. alpont a) pontjában, 25. és 26. alpontjában és a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § A Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  mellékletébe sorolt olyan központi kezelésű előirányzatok felhasználási szabályait, amelyek a  nemzetgazdasági
miniszter irányítása alá tartoznak, az 1–7. melléklet tartalmazza.
2. § Ha az  e  rendelet alapján kijelölt kezelő szerv az  e  rendelet hatálya alá tartozó központi kezelésű előirányzatok
vonatkozásában e rendelet hatálybalépését megelőzően tett kötelezettségvállalást és teljesített kifizetést, azt az arra
jogosult kezelő szerv által tett kötelezettségvállalásnak és kifizetésnek kell tekintetni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a  nemzetgazdasági miniszter irányítása alá tartozó központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és
felhasználásáról szóló 6/2015. (III. 18.) NGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
75/2007. (VIII. 17.) GKM rendelete a földgáz biztonsági készlet felhasználására vonatkozó egyes szabályokról.
A földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi
XXVI. törvény (a továbbiakban: Fbkt.) 13. §-ának a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának g) pontjában foglalt
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet szabályait kell alkalmazni a földgáz, illetve a
földgáz-helyettesítő tüzelési célra felhasználható kőolajtermékek biztonsági készletének (a továbbiakban: biztonsági készlet) felhasználásával kapcsolatos eljárásra.
2. § E rendelet alkalmazásában irányadó fogalmakat az
Fbkt. 2. §-a és a földgázellátásról szóló 2003. évi XLII.
törvény 3. §-a, valamint a végrehajtására kiadott jogszabályok rendelkezései tartalmazzák.
3. § (1) Amennyiben bármely rendszerhasználó tudomást
szerez saját földgáz forrása várható tartós kieséséről, köteles azt haladéktalanul, de legfeljebb 24 órán belül az esemény jellegének, a kiesés várható időtartamának és a csökkenés mértékének megjelölésével bejelenteni a rendszerirányítónak.
(2) A rendszerirányító köteles megvizsgálni a rendszeregyensúly fenntartása érdekében szükséges – külön jogszabályban meghatározott – fogyasztást korlátozó intézkedések elrendelésének szükségességét és – külön jogszabályban meghatározott feltételek teljesülése esetén – elrendelni azokat a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) elnökének egyidejű tájékoztatása mellett. A
rendszerirányító köteles a Hivatal elnökét az egyensúly
megbomlásának várható súlyosságáról, a rendszeregyensúly fenntartása érdekében várható, illetve már megtett intézkedéseiről tájékoztatni.
4. § (1) A Hivatal elnöke, amennyiben a rendszerirányító tájékoztatása alapján az Fbkt. 5. §-ának (1) bekezdésében
meghatározott krízishelyzet bekövetkezése valószínűsíthető, összehívja a Földgázellátási Krízis Bizottságot
(a továbbiakban: Bizottság).
(2) A Bizottság állandó tagjai:
a) a gazdasági és közlekedési miniszter (a továbbiak
ban: miniszter),
b) a Hivatal,
c) a Magyar Szénhidrogén Készletező Szövetség
(a továbbiakban: Szövetség),
d) a rendszerirányító és
e) a Kormányzati Koordinációs Bizottság Titkársága
képviselői. (3) A Hivatal elnöke szükség esetén más érintett hatóság vagy gazdálkodó szervezet képviselőjét is meghívhatja a Bizottságba.
(4) A Bizottság ügyrendjét a Hivatal elnöke határozza
meg. A Bizottság elnökét a Hivatal elnöke jelöli ki.
(5) A Bizottság tanácsadó, döntés-előkészítő testület. A
Bizottság feladata
a) a krízishelyzet értékelése és
b) az (1) bekezdésben leírtak fennállása esetén teendő
intézkedésekre vonatkozó javaslat kialakítása. (6) A Bizottság a krízishelyzet megállapítására és a biztonsági készlet felhasználásának kezdeményezésére szóló
javaslatát a Hivatal elnöke részére teszi meg.
(7) Amennyiben a krízishelyzet elhúzódása vagy egyéb
ok miatt szükséges a biztonsági készlet felhasználásáról
szóló rendelet módosítása vagy új rendelet megalkotása, a
Hivatal elnöke ismét összehívja a Bizottságot az új javaslat elkészítése érdekében.
5. § (1) A Bizottság a helyzetértékelés alapján a földgáz, illetve tüzelési célra felhasználható kőolajtermék biztonsági
készlet felhasználása kezdeményezésének esetére kidolgozott javaslatában részletezi:
a) a felhasználás okát és célját,
b) a krízishelyzetet okozó körülményeket és a várható
következményeket,
c) a szükséges intézkedéseket, azon belül a földgáz biz
tonsági készlet felhasználásra javasolt maximális mennyiségét (m3/óra, m3/nap), figyelembe véve a krízishelyzet
feltételezett időtartama – kezdő és várható megszűnési
időpont megjelölésével – alatt igénybe vehető hazai termelői, import átvételi és tárolói földgáz lehetőségeket,
d) a felhasználásra javasolt biztonsági készletet tároló
földgáztároló megnevezését,
e) a felhasználásra javasolt kőolajterméket tároló telep
megnevezését,
f) a felhasználásra javasolt kőolajtermék mennyiséget,
minőséget (ktonna/nap tárolótelepenként, szabványkövetelmények),
g) a földgáz, illetve a kőolajtermék biztonsági készlet
felhasználóját, a felhasználásra javasolt készlet tervezett
mennyiségét az Fbkt. 8. §-ának (2) bekezdése szerinti értékesítésre, illetve felhasználásra kijelölt tagonként,
h) az értékesítés javasolt árát, az áralkalmazás feltételeit, a tagok és a Szövetség közötti elszámolás és a fizetés
módját, határidejét,
i) a visszapótlás rendjét és a kötelezetteket. (2) A tüzelési célra felhasználható kőolajtermékre és
földgázra megkötött adásvételi szerződéseket a Szövetség
megküldi a Hivatal részére is. A Szövetség az általa készített és közzétett mintaszerződés felhasználásával – átlátható, megkülönböztetés-mentes feltételekkel – köt szerződést a felekkel.
6. § (1) A biztonsági készletből történő értékesítésre vonatkozó, a miniszternek készített árjavaslatát a Bizottság – az
Fbkt. 5. §-ának (3) bekezdésben foglaltakkal összhangban – a földgáznak, illetve a tüzelési célra felhasználható
kőolajterméknek az árjavaslat elkészítésekor ismert tényleges ára alapján készíti elő. A Szövetség, valamint a Bizottság 4. § (3) bekezdés szerint meghívott tagjai kötelesek
a szükséges ár- és pénzügyi információkat, illetve a javaslat előkészítéséhez szükséges egyéb információkat a Bizottság rendelkezésére bocsátani.
(2) A Szövetség készlet-visszapótlással kapcsolatos kötelezettsége úgy valósul meg, hogy a felhasználásra kijelölt tag és a Szövetség olyan kereskedelmi szerződést köt,
amely szerint a kijelölt tag az általa átvett mennyiséggel
megegyező készletmennyiséget köteles visszapótolni a
biztonsági készletet tároló földalatti gáztárolóba legkésőbb a visszapótlás határidejéig. A visszapótolt biztonsági
készletért a Szövetség a miniszter által megállapított árat
fizeti. A szerződésben a felhasználásra kijelölt tag – a
visszapótlás nem szerződésszerű teljesítése esetére – a
Szövetség nevére kiállított bankgaranciát köteles nyújtani,
melynek összege biztonsággal fedezetet nyújt a készlet
miniszter által megállapított árának és a más forrásból történő Szövetség általi megvásárlásának ára közötti különbözetre.
(3) A Szövetség által kötött adásvételi szerződésekben a
teljesítés helye mindenkor a biztonsági készletet tároló
földalatti gáztároló kiadási pontja, így a rendszerhasználat
mennyiségarányos tarifáit (szállítási forgalmi díj, betárolási és kitárolási díj), valamint szagosítási díjat a tag fizeti.
(4) A szállító nem köteles befogadni a miniszter által
engedélyezett mennyiség feletti nominálást.
(5) A felhasznált stratégiai földgáz pénzügyi elszámolása a tagok és a Szövetség között a szállítói jegyzőkönyv
alapján történik, a Szövetség és a tagok közötti értékesítési
szerződés és teljesítés figyelembevételével.
(6) A tag köteles nyilvántartásában a biztonsági készletből értékesített földgáz árát, mennyiségét, és az erre eső
rendszerhasználati díjakat elkülönítve feltüntetni és elszámolni.
7. § A biztonsági készlet visszapótlásának várható költségeinél alacsonyabb áron értékesített kőolajtermék nem
használható fel más jogszabályban előírt tartalékok helyettesítésére, kivéve a krízishelyzet megoldása céljából felhasznált saját tulajdonú készlet visszapótlását.
8. § A rendeletben foglaltak teljesítését a Hivatal ellenőrzi,
és az előírások megszegőivel szemben a külön jogszabályokban előírt szankciókat alkalmazza.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 4. § (4) bekezdésében meghatározott ügyrendet a
Hivatal elnöke az e rendelet hatálybalépését követő 20 napon belül készíti el.
(3) Az 5. § (2) bekezdésében meghatározott mintaszerződést a Szövetség az e rendelet hatálybalépését követő
20 napon belül készíti el és teszi közzé honlapján.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
356/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Tar Attilát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország bagdadi
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2016. április 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
305/2009. (XII. 23.) Korm. rendelete a köztisztviselők cafetéria-juttatásának részletes szabályairól.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/F. § (8) bekezdésében és a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 76. § (2) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. § A rendelet hatálya a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továb biak ban: Ktv.) 1. § (8) bekezdés
c) pontjában meghatározott szervekre (a továb biak ban: közigazgatási szervek) és az ott foglalkoztatott
köztisztviselőkre, ügykezelőkre, valamint a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló
2004. évi CXXII. törvény hatálya alatt álló közszolgálati jogviszonyban állókra (a továb biak ban együtt: köztisztviselők)
terjed ki.
2. § (1) A cafetéria-juttatás éves összegét (a továb biak ban: keretösszeg) a Ktv. 49/F. § (4) bekezdésben meghatározottak
szerint legkésőbb tárgyév január 5-éig, helyi önkormányzatnál legkésőbb tárgyév február 15-éig kell meghatározni.
(2) Amennyiben a hivatali szervezet vezetője a közszolgálati szabályzatban előírja, hogy a helyi utazásra szolgáló bérlet
választására vonatkozó nyilatkozatot a köztisztviselőnek a Ktv. 49/F. § (3) bekezdésében meghatározott időpontnál
korábban kell megtenni, akkor a cafetéria-juttatás éves keretösszegéről is ezzel egyidejűleg kell tájékoztatni
a köztisztviselőt.
(3) Az éves keretösszeg az adott évben az utasításban, illetve a közszolgálati szabályzatban meghatározott
cafetéria-juttatás igénybevételére használható fel. A tárgyévben igénybe nem vett összeg a következő évre nem
vihető át. A köztisztviselő a tárgyévben igénybe nem vett, összeg felhasználásáról – az utasításban, illetve
a közszolgálati szabályzatban meghatározott eljárási rendben – november 30-ig írásban nyilatkozik. Amennyiben
a keretösszegből ezer forintot meg nem haladó összeg marad, azt a köztisztviselő nem veheti igénybe.
(4) Az egyes cafetéria-juttatásokhoz kapcsolódó közterhek a köztisztviselő éves keretösszegébe beleszámítanak.
(5) Az éves keretösszeget ezer forintra kerekítve kell megállapítani, kivéve, ha a keretösszeg megfelel a Ktv. 49/F. §
(4) bekezdésében meghatározott legalacsonyabb, illetve legmagasabb összegnek. 3. § (1) A miniszter által kiadott utasítás és a hivatali szervezet vezetője által kiadott közszolgálati szabályzat a szervezet
személyi állományának egyes csoportjai tekintetében nem állapíthat meg valamely szempont alapján eltérő mértékű
keretösszeget, illetve eltérő választható juttatásokat.
(2) A hivatali szervezet vezetője által kiadásra kerülő közszolgálati szabályzat megalkotásakor ki kell kérni a közigazgatási
szervnél működő munkavállalói érdek-képviseleti szerv véleményét.
(3) Az (1) bekezdés rendelkezéseit a Ktv. 1. § (2) bekezdésében meghatározott szervekre nem kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérően a honvédelemért felelős miniszter – az általa vezetett minisztérium, illetve az általa
irányított szerv vonatkozásában – utasításában rendelkezhet úgy, hogy a Magyar Honvédség hivatásos állományú
katonájával is betölthető munkakörrel azonos szintű álláshelyen foglalkoztatott köztisztviselőt megillető keretösszeg
– a hivatásos állományú katonát megillető béren kívüli juttatások értékéhez, továbbá a köztisztviselő munkaköréhez,
 illetve közszolgálati jogviszonya időtartamához igazodóan – differenciált legyen.
4. § (1) A köztisztviselő – a keretösszeg, illetve a cafetéria-juttatások meghatározását köve tően – a Ktv.-ben megállapított
határidőig nyilatkozik az általa választott juttatásokról, valamint azok mértékéről.
(2) Ha a köztisztviselő a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továb biak ban: Szja tv.) 70. §
(5) bekezdésben szereplő juttatások közül választ, akkor a keretösszegből legalább akkora összeget kell felhasználnia,
amekkora összegű az adott pénztár, intézmény által előírt minimum tagdíj összege. E követelmény olyan módon is
teljesíthető, hogy a köztisztviselő a minimum tagdíj összegére kiegészíti a felhasznált cafetéria-juttatás összegét.
(3) Ha a juttatások év közbeni módosításának lehetőségét biztosítja a közigazgatási szerv a köztisztviselő számára, akkor
annak módját, feltételeit az utasításban, illetve a közszolgálati szabályzatban meg kell állapítani. A módosítás névre
 szóló utalvány esetében csak akkor lehetséges, ha a közigazgatási szerv még nem rendelte meg a köztisztviselő részére
annak korábbi nyilatkozata alapján.
(4) Ha a köztisztviselő jogviszonya év közben keletkezik, vagy a köztisztviselő áthelyezésére kerül sor, akkor az első
munkában töltött napot követő 10 munkanapon belül nyilatkozik az általa választott cafetéria-juttatásról.
(5) Ha a köztisztviselői jogviszony év közben keletkezik, a köztisztviselő a keretösszeg időarányos részére jogosult.
A keretösszeget ezer forintra kerekítve kell megállapítani. A jogosultsági idő számításakor az adott év naptári
napjainak számát kell figye lembe venni.
(6) Ha a köztisztviselő a juttatásról való nyilatkozat határidőben történő megtételét önhibájából elmulasztja, akkor
a hivatali szervezet vezetője által meghatározott juttatásra jogosult.
5. § (1) A köztisztviselő év közben történő áthelyezése esetén az áthelyező közigazgatási szerv igazolást állít ki a köztisztviselő
által az időarányos részt meghaladó mértékben igénybe vett cafetéria-juttatás összegéről.
(2) A juttatás elszámolásakor figye lembe kell venni a köztisztviselő nevére szóló, a szerv által már megrendelt utalvány
összegét is. Továbbá igénybe vett juttatásnak kell tekinteni az elszámolás során az Szja tv. 70. § (5) bekezdése szerinti
juttatások esetében a tárgyhavi munkáltatói hozzájárulást.
6. § (1) A minisztérium, a Miniszterelnöki Hivatal köztisztviselői számára a miniszter utasításában az alábbi
cafetéria-juttatásokat állapítja meg választható juttatásként:
a) az Szja tv. 70. § (2) bekezdés a) és b), valamint d) és e) pontjaiban, továbbá (5) bekezdésében felsorolt juttatások,
b) az Szja tv. 1. számú melléklet 7.11 pontjában,
c) az Szja tv. 3. §. 72. t) alpontjában,
d) az Szja tv. 3. § 27. pontjában,
e) az Szja tv. 1. számú melléklet 6.3 pontjában meghatározott juttatás.
(2) A miniszter az (1) bekezdésben meghatározott juttatásokon túl az alábbi juttatásokat állapíthatja meg választható
juttatásként:
a) ajándékutalvány,
b) iskolarendszerű képzés,
c) akkreditált nyelvi képzés,
d) albérleti hozzájárulás.
7. § A hivatali szervezet vezetője a tárgyévet követő év március 31-ig adatot szolgáltat a Miniszterelnöki Hivatalt vezető
miniszter részére a szervezet köztisztviselője által igénybe vehető cafetéria-juttatások fajtájáról, mértékéről, az éves
keretösszegről, valamint a köztisztviselők által a tárgyévben választott juttatások fajtájáról, mértékéről.
8. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 1–7. §-a, 8. § (4) bekezdése, 9. § (2)–(5) bekezdése 2010. január 1-jén lép hatályba.
(3) A miniszter, illetve a hivatali szervezet vezetője rendelkezhet úgy, hogy a közigazgatási szerv által 2009-ben
megrendelt és a köztisztviselőnek átadott, 2010. évben érvényes helyi utazásra szolgáló bérlet cafetéria-juttatás
keretében történő választása esetén annak összege a köztisztviselő 2010. évi keretösszegét csökkenti.
(4) 2010. évben a hivatali szervezet vezetője a 7. §-ban megállapított adatszolgáltatáson kívül, adatot szolgáltat
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter részére a szervezet köztisztviselőit megillető cafetéria-juttatások fajtájáról,
mértékéről, az éves keretösszegről 2010. március 31-éig.
9. § (1) Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény végrehajtásának egyes szabályairól szóló 323/2007. (XII. 11.) Korm. rendelet módosításáról szóló
121/2009. (VI. 11.) Korm. rendelet 23. §-ában a „2009. december 31-én” szövegrész helyébe a „2010. március 31-én”
szöveg lép.
(2) A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter feladat- és hatásköréről szóló 29/2008. (II. 19.) Korm. rendelet 13. § d) pontja
hatályát veszti.
(3) A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 1. számú mellékletében
a X. Miniszterelnökség fejezet 8. cím ECOSTAT Kormányzati Gazdaság- és Társadalom-stratégiai Kutató Intézet
besorolása XXXI. Központi Statisztikai Hivatal fejezet 2. címre változik.
(4) Felhatalmazást kap a Magyar Államkincstár 2010. január 1-jei határnappal a címrendi változás átvezetésére,
egyidejűleg az átrendezés időpontjáig végrehajtott évközi előirányzat módosítások, teljesítési adatok,
kötelezettségvállalások és a kapcsolódó előirányzat maradványok átrendezésére.
(5) Az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 7. §-a a következő
(4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A miniszter által irányított Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató Intézet a jogszabályokban, valamint
alapító okiratában meghatározott feladatait közvetlenül vagy jogi személyiségű szervezeti egységein keresztül látja el.
A Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató Intézet jogi személyiségű szervezeti egysége
az Utánpótlás-nevelési Igazgatóság, valamint a Testnevelési és Sportmúzeumi Igazgatóság.”
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2018. (III. 12.) MNB rendelete az „Albert aranyforintja” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – az  Albert király által kibocsátott aranyforint emlékére – „Albert aranyforintja”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. március 13. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz, 4% nikkel és 21% cink ötvözetéből készült, súlya 2,7 gramm, átmérője 20 mm, széle sima.
 (2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a  „MAGYARORSZÁG”, alsó köriratban a  „2000” értékjelzés
és a  „FORINT” felirat olvasható. A  felső és az  alsó köriratot középen, bal oldalon a  „BP.” verdejel, jobb oldalon
a „2018”  verési évszám választja el egymástól. A  középmezőben, gyöngysor-szegéllyel határolva, az  Albert király
által kibocsátott aranyforint előlapján megjelenő négyrészű címerpajzs alapján készült ábrázolás látható, melyet
öt, korabeli aranyérmék hátlapján megtalálható verde- és mesterjegy vesz körül. Az emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén, felső köriratban az „ALBERT 1437–1439”, alsó köriratban az „ARANYFORINTJA”
felirat olvasható. A felső és az alsó köriratot középen, bal oldalon egy rombusz alakú díszítőmotívum, jobb oldalon
Király Fanni tervezőművész mesterjegye választja el egymástól. A  gyöngysor-szegéllyel határolt középmezőben
egy Albert király által kibocsátott aranyforint hátlapjának ábrázolása látható. Az  emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2018. március 13-án lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
1669/2014. (XI. 20.) Korm. határozata a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program, valamint az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program elfogadásáról és az Európai Bizottság részére történő benyújtásáról.
A Kormány – a  2014–2020-as európai uniós támogatásokból megvalósítani tervezett energetikai, környezetvédelmi és
közlekedési fejlesztések minél gyorsabb megkezdését szem előtt tartva –
 1. megtárgyalta és jóváhagyta az  Európai Bizottsággal folytatott egyeztetések eredményeként elkészült,
a  2014–2020  közötti Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program tervezetét, valamint az  Integrált
Közlekedésfejlesztési Operatív Program tervezetét,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pont szerinti operatív programok tervezeteit hivatalos formában
nyújtsa be az Európai Bizottság részére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
359/2011. (XII. 30.) Korm. rendelete a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. XLIX. törvény szerinti stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté nyilvánítás eljárási szabályairól.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. § és 68. §
(2) bekezdése szerinti rendelet kiadását célzó előterjesztést az adós gazdálkodó szervezet főtevékenysége szerinti
ágazati miniszter – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, a gazdaságpolitikáért felelős
miniszter, a belgazdaságért felelős miniszter, továbbá a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter
(állami részesedéssel működő gazdálkodó szervezet esetén továbbá az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter)
véleményét kikérve – készíti el, és terjeszti a Kormány elé. Az előterjesztés részét képező kormányrendelet-tervezet
előkészítésénél figyelembe kell venni a kormányrendelet kihirdetésére a Cstv. 65. § (2) bekezdésében meghatározott
határidőt is. (2) Az ágazati miniszter – a nyilvános adatbázisok figyelésével és a hivatalosan tudomására jutott információk alapján –
haladéktalanul jelzi az (1) bekezdésben említett minisztereknek, amennyiben olyan stratégiai szempontból jelentős
gazdálkodó szervezet gazdasági-pénzügyi nehézségeiről szerez tudomást, amelyek ellen a Cstv. IV. fejezete szerinti
eljárások indulhatnak, és ezzel egyidejűleg javaslatot tesz a Cstv. IV. fejezetének alkalmazására vagy arra, hogy
indokoltnak tart-e – kiemelt közérdekből, gazdaságpolitikai vagy foglalkoztatáspolitikai érdekből – más kormányzati
intézkedéseket a gazdálkodó szervezet piaci helyzetének javítására, kiemelt stratégiai jelentőségű feladatai
ellátásának támogatására. 2. § (1) Amennyiben az 1. § szerinti együttműködés eredményeképpen az érintett miniszterek szerint a gazdálkodó szervezet
fizetésképtelenségének megelőzése nem lehetséges vagy ebből a célból nem indokolt kormányzati intézkedéseket
hozni, a Cstv. IV. fejezet szerinti eljárásba vonás tárgyában készítendő kormány-előterjesztésnek tartalmaznia kell
a Kormány döntéséhez szükséges azon információkat, amelyek a csődhelyzetben lévő vagy fizetésképtelen
gazdálkodó szervezettel szemben indított eljárások esetében indokolják a stratégiailag kiemelt szervezetté történő
minősítést. (2) Ha az előterjesztő hitelt érdemlő információval rendelkezik, az előterjesztésben tájékoztatást kell adni arról, hogy
a gazdálkodó szervezet ellen kezdeményeztek-e csődeljárást vagy felszámolási eljárást, és ezek elrendelésére sor
került-e, és milyen dátummal. 3. § (1) Az előterjesztésben be kell mutatni
a) a gazdálkodó szervezet tulajdonosi szerkezetét és azt, hogy a társaság tagja-e elismert vagy tényleges
vállalatcsoportnak; b) ki kell térni arra, hogy a gazdálkodó szervezet milyen okból képtelen – akár saját forrásaiból, akár a tulajdonosok
által biztosított forrásokból – a veszteséges gazdálkodás okainak, illetve vagyonhiányának megszüntetésére,
részesült-e az Európai Bizottság által jóváhagyott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban.
(2) Az előterjesztésben tájékoztatni kell arról, hogy a) a gazdálkodó szervezet lát-e el jogszabályban meghatározott közfeladatot, közszolgáltatást, tevékenysége
országos vagy több országra kiterjedő-e, végez-e hatósági engedélyhez kötött vagy koncesszióköteles
tevékenységet, és a csődeljárás, illetve a felszámolási eljárás elrendelése ennek folytatását hogyan befolyásolja;
b) – amennyiben a gazdálkodó szervezet a lakosság széles körét érintő közszolgáltatást lát el – ezt a szolgáltatást
az érintett területen más szolgáltató is ellátja-e. (3) Az előterjesztésben
a) be kell mutatni a gazdálkodó szervezet főbb gazdasági és pénzügyi adatait;
b) ismertetni kell – legalább hozzávetőlegesen – az adósságállomány legfontosabb összetevőit (így különösen
köztartozás-állomány, tulajdonosok felé fennálló tartozások, banki és szállítói hitelállomány, közműtartozások,
foglalkoztatottakkal szemben fennálló tartozások); c) tájékoztatást kell adni arról, hogy a gazdálkodó szervezet részesül-e nemzetközi vagy hazai pénzügyi
támogatásban; d) – amennyiben már rendelkezésre állnak az ezzel összefüggő, legalább hozzávetőleges adatok – be kell mutatni
a lejárt tartozásállománynak a gazdálkodó szervezet saját tőkéjéhez viszonyított arányát.
(4) Az előterjesztésben ismertetni kell a) – legalább hozzávetőlegesen – a gazdálkodó szervezet foglalkoztatotti létszámát, továbbá azt is, hogy
foglalkoztat-e megváltozott munkaképességűeket; b) azt, hogy az ország mely megyéiben, mely településein lévő telephelyeken történik foglalkoztatás, továbbá
a foglalkoztatás megszűnése hogyan befolyásolja az adott települések vagy megyék munkaerőpiaci helyzetét.
(5) Az előterjesztésben meg kell jelölni, hogy a gazdálkodó szervezet a Cstv. 65. § (3) bekezdése szerinti milyen okból
minősíthető stratégiailag kiemelt jelentőségűnek. (6) Az előterjesztésben javaslatot kell tenni arra, hogy a gazdálkodó szervezetre a Cstv. 65–67. §-a, vagy ezen túlmenően
a Cstv. 68–70. §-a szerinti eljárásrend is alkalmazandó legyen. Amennyiben az előterjesztő a Cstv. 68–70. §-a szerinti
sajátos eljárási szabályok alkalmazását tartja indokoltnak, ismertetnie kell a Cstv. 68. § (2) bekezdése szerinti
körülményeket is, továbbá meg kell jelölnie az ott meghatározott közérdeket és ennek megfelelően kell előkészítenie
az előterjesztés részét képező kormányrendelet tervezetét. 4. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény szerinti nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté nyilvánítás eljárási szabályairól szóló 150/2011. (VIII. 10.)
Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
31/2011. (III. 17.) Korm. rendelete a népi iparművészettel kapcsolatos állami feladatokról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotó hatáskörében és a 40. § (2) bekezdésében foglalt
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A népi iparművészet területén jelentkező állami feladatokat a kultúráért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
a Hagyományok Háza útján látja el.
2. § (1) A népi iparművészet területén jelentkező állami feladatok a következők:
a) a népi iparművészeti alkotások minősítése (zsűrizése);
b) a „Népi Iparművész” minősítő cím adományozása;
c) A Magyar Népi Iparművészeti Múzeumnak, mint országos szakmúzeumnak a fenntartása, állománygyarapítása;
d) az országos népi iparművészeti pályázatok kiírása, a pályamunkák értékelése, a pályamunkákból készült
kiállítások rendezése, a népi iparművészeti értékek belföldi népszerűsítése;
e) népi kézműves szakmák oktatásának elméleti és gyakorlati segítése, módszertani tanácsadás, szolgáltatás;
f) a magyar népi iparművészet értékeinek megőrzése és népszerűsítése érdekében a nemzetközi kapcsolatok
kialakítása és ápolása.
(2) Az (1) bekezdés a)–b) pontban, és a 3. §-ban szabályozott eljárásokban a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szabályai alkalmazandók azzal, hogy az eljárások során
az elektronikus kapcsolattartás lehetősége kizárt.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott eljárásokban a Hagyományok Háza országos hatáskörben eljáró elsőfokú hatóság.
A fellebbezés elbírálására a miniszter jogosult.
3. § (1) A Hagyományok Háza a „Népi Iparművész” minősítő címről szóló hatósági igazolvány kiállítására jogosult.
(2) Az igazolvány tartalmazza:
a) az igazolvány számát,
b) a jogosult nevét,
c) a jogosult anyja születési családi és utónevét,
d) a jogosult lakóhelyét,
e) a foglalkozási ágat,
f) a „Népi Iparművésznek” való elismerés tényét,
g) a minősítés megszerzésének dátumát,
h) a Hagyományok Háza főigazgatójának aláírását és Hagyományok Háza hivatalos pecsétjének lenyomatát,
i) az igazolvány hatályosságának dátumát.
4. § Felhatalmazást kap a miniszter arra, hogy rendeletben állapítsa meg a 2. §-ban foglalt feladatokra vonatkozó részletes
szabályokat, a „Népi Iparművész” minősítő címről szóló hatósági igazolvány kiállításával, meghosszabbításával,
valamint a népi iparművészeti alkotások minősítésével (zsűrizésével) kapcsolatos eljárás rendjét.
5. § E rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a népi iparművészettel kapcsolatos állami feladatokról szóló 114/2004. (IV. 28.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
31/2013. (VIII. 5.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv tűzvédelmi feladatainak ellátásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
tűzvédelmi feladatainak egységes végrehajtására vonatkozó szabályok meghatározása érdekében kiadom az alábbi utasítást.
I. Fejezet
Általános rendelkezés 1. Az utasítás hatálya kiterjed az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban:
Rendőrség) és az általa üzemeltetett létesítményekre.
II. Fejezet
Részletes rendelkezések 2. A Rendőrség – ide nem értve az  Országos Rendőr-főkapitányságot (a továbbiakban: ORFK) – tűzvédelmi
tevékenységének szakirányítását az  ORFK gazdasági főigazgatója látja el a  felsőfokú tűzvédelmi képesítéssel
rendelkező, közvetlen irányítása alatt álló tűzvédelmi ügyintéző útján, ennek keretében:
a) szakmailag irányítja és segíti, valamint évente legalább egy alkalommal ellenőrzi a  tűzvédelmi előadók és
a tűzvédelmi feladatokat ellátó szervezeti elemek tevékenységét, amelynek során vizsgálja
aa) a tűzvédelmi feladatokat ellátó szervezeti elemek működését,
ab) a tűzmegelőzéssel, tűz elleni védekezéssel és a tűzkárok elhárításával kapcsolatos munkát;
b) évente – jelentés formájában – értékeli a Rendőrség szerveinek tűzvédelmi helyzetét;
c) szervezi és irányítja a tűzvédelmi felvilágosítással, oktatással és a tűzvédelmi előadók szakmai továbbképzésével
kapcsolatos feladatok ellátását;
d) kapcsolatot tart a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság kijelölt munkatársával;
e) szakmai segítséget nyújt a tűzvédelmi megbízott és a tűzvédelmi előadó munkájához.
3. Az ORFK azon szervezeti elemei vonatkozásában, amelyek nem a Rendőrségi Igazgatási Központban (a továbbiakban:
RIK) kerültek elhelyezésre, az elhelyezésül szolgáló objektum üzemeltetéséért felelős vezető objektumonként 1 főt
kijelöl a tűzvédelmi feladatok ellátására.
4. A RIK tűzvédelmi feladatainak ellátását a  Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság (a továbbiakban: Központi GEI)
biztosítja.
5. A tárgyévet követő év január 20. napjáig az ORFK Gazdasági Főigazgatóság részére:
a) a Készenléti Rendőrség parancsnoka;
b) a Központi GEI igazgatója;
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság igazgatója;
d) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet igazgatója;
e) a megyei rendőrfőkapitány, valamint
f ) Budapest rendőrfőkapitánya
megküldi az irányítása alatt álló szerv és az annak elhelyezésére szolgáló objektum – a Központi GEI igazgatója a RIK
értékelésére is kiterjedő – tűzvédelmi helyzetéről szóló jelentését.
6. Az ORFK Gazdasági Főigazgatóság – az 5. pont alapján megküldött jelentések alapján – elkészíti az összegző jelentést,
és azt
a) az országos rendőrfőkapitánynak a tárgyévet követő év február 10. napjáig, valamint
b) a rendészetért felelős miniszter által vezetett minisztérium részére a tárgyévet követő év február 15. napjáig
felterjeszti.
III. Fejezet
Záró rendelkezések 7. Az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba
8. Hatályát veszti a Rendőrség tűzvédelmi feladatainak ellátásáról szóló 48/2009. (OT 29.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
3/2004. (I. 8.) Korm. rendelete az Európai Atomenergia Közösség (EURATOM) és az Európai Unió nem-tagállamai között, az utóbbiaknak a Közösség radiológiai veszélyhelyzeti korai információcsere (ECURIE) rendszerében való részvételéről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Magyar Köztársaság Kormánya e rendelettel hirdeti
ki az Európai Atomenergia Közösség (EURATOM) és az
Európai Unió nem-tagállamai között, az utóbbiaknak a
Közösség radiológiai veszélyhelyzeti korai információcsere (ECURIE) rendszerében való részvételéről szóló
Megállapodáshoz való csatlakozását. (A Megállapodás
2003. szeptember 18-án hatályba lépett.)
2. § A Megállapodás hiteles angol szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Margot WALLSTRÖM
Member of the Commission MEGÁLLAPODÁS
az Európai Atomenergia Közösség (EURATOM)
és az Európai Unió nem-tagállamai között,
az utóbbiaknak a Közösség radiológiai veszélyhelyzeti
korai információcsere (ECURIE) rendszerében való
részvételéről A Megállapodás felei, mivel a Tanács 87/600/EURATOM Határozata az
ECURIE rendszer formájában keretet hozott létre a korai
információcseréhez radiológiai veszélyhelyzet esetén,
mivel az ECURIE rendszer hatékonysága javul, ha
harmadik országok, különösen az Európai Unióval szomszédos országok együttműködnek,
mivel Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország,
Magyarország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország,
Románia, a Szlovák Köztársaság, Szlovénia, Svájc és
Törökország (a továbbiakban: Résztvevő Országok) meghívást kell, hogy kapjanak e Megállapodáshoz való csatlakozásra,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk Célok és alkalmazási kör
A Megállapodás értesítési intézkedésekre és információcserére vonatkozik minden olyan esetben, amikor egy
Résztvevő Ország vagy az EURATOM egyik tagállama a
lakosság védelmét célzó nagy jelentőségű intézkedésről
dönt, az alábbi eseményekből származó radiológiai
veszélyhelyzet valamelyikében:
a) saját területén bekövetkező baleset, mely az alábbi
létesítményeket érinti, vagy az alábbi tevékenységi területekkel van kapcsolatban:
— bármilyen, bárhol található nukleáris reaktor;
— bármilyen más nukleáris üzemanyagciklusba tartozó
létesítmény;
— bármilyen radioaktív-hulladék kezelő létesítmény;
— radioaktív hulladék vagy nukleáris üzemanyag szál
lítása vagy tárolása;
— radioaktív izotópok termelése, használata, tárolása,
elhelyezése és szállítása mezőgazdasági, ipari, orvosi és
ezzel kapcsolatos tudományos és kutatási célokra;
— radioaktív izotópok használata energiatermelés céljára űrlétesítményekben; vagy
b) bármely egyéb baleset, melynek eredményeként
jelentős mennyiségű radioaktív anyag szabadul vagy szabadulhat fel;
vagy
c) saját területén vagy azon kívül a természetestől elté
rő olyan sugárzási szint észlelése, mely a közegészségre
káros lehet.
2. Cikk Információcsere az 1. Cikkben leírt, egy EURATOM
tagállam vagy egy Résztvevő Ország területén meghozott
intézkedések esetén 1. Amennyiben a Résztvevő Országok egyike az
1. Cikkben hivatkozott intézkedések valamelyikét be
kívánja vezetni, akkor haladéktalanul tájékoztatnia kell az
Európai Unió Bizottságát (a továbbiakban: Bizottságot)
mindenről, ami releváns lehet az előrelátható radiológiai
következmény minimalizálása szempontjából. A Bizottságnak haladéktalanul tájékoztatnia kell az EURATOM
Tagállamait és a többi Résztvevő Országot.
2. Ha egy EURATOM tagállam kíván ilyen intézkedéseket hozni, és erről tájékoztatta a Bizottságot, a Bizottságnak
haladéktalanul tájékoztatnia kell a Résztvevő Országokat.
3. Cikk A 2. Cikkben megadott információk A 2. Cikknek megfelelően szolgáltatott információknak,
amennyiben azok megvalósíthatók és helyénvalók, az alábbiakat kell tartalmazniuk:
a) az esemény jellegét és idejét, pontos helyét és az
érintett létesítmény vagy tevékenység megnevezését;
b) a baleset feltételezett vagy megállapított okát, valamint előrelátható kimenetelét a radioaktív anyagok kibocsátása tekintetében;
c) a radioaktív kibocsátás általános jellemzőit, beleértve
annak jellegét, feltételezett fizikai és kémiai formáját,
mennyiségét, összetételét és a kibocsátás effektív magasságát;
d) a radioaktív kibocsátás diszperziójának, szétszóródásának előrejelzéséhez szükséges aktuális és előrejelzett
meteorológiai és hidrológiai adatokat;
e) a környezeti monitorozás eredményét;
f) a radioaktivitás szintjének mérési eredményeit élel
miszerekben, takarmányokban és ivóvízben;
g) a megtett vagy tervezett óvintézkedéseket;
h) a lakossági tájékoztatása céljából megtett vagy terve
zett intézkedéseket;
i) a radioaktív kibocsátás előrebecsült alakulását.
Ezt követően megfelelő időközönként az érintett Részt
vevő Országnak el kell látnia a Bizottságot minden egyéb
olyan információval, mely hasznos lehet a helyzet további
alakulása szempontjából, figyelembe véve a veszélyhelyzet
előrelátható alakulását vagy aktuális megszűnését.
4. Cikk Az információcsere feltételei 1. Miután a Bizottság megkapta a 2. és 3. Cikk szerinti
információkat, az EURATOM Tagállamaitól kapott
információkat figyelembe véve:
a) haladéktalanul értesíti a Résztvevő Országokat az
ilyen információ megszerzése után tett intézkedésekről és
ajánlásokról;
b) megfelelő időközönként értesíti a Résztvevő Országokat az EURATOM Tagállamai és a Résztvevő Országok
monitorozó állomásain az élelmiszerekben, a takarmányokban, az ivóvízben és a környezetben mért radioaktivitás szintjéről.
2. A Résztvevő Országok, miután megkapták a fenti
2. és 3. Cikk szerinti információkat:
a) haladéktalanul értesítik a Bizottságot az ilyen információ megszerzése után tett intézkedésekről és kiadott
ajánlásokról;
b) megfelelő időközönként értesítik a Bizottságot monitorozó állomásaikon az élelmiszerekben, a takarmányokban, az ivóvízben és a környezetben mért radioaktivitás szintjéről.
5. Cikk Korlátozások A Résztvevő Országok nem adnak át a Bizottságnak a
nemzet biztonságát veszélyeztető információkat, és a
Bizottság sem adhat tovább a Résztvevő Országoknak egy
EURATOM Tagállamtól vagy az Egyezmény más tagjától
kapott információt, ha azt bizalmas közlésként kapta.
6. Cikk Technikai rendelkezések 1. A 2., 3. és 4. Cikkben leírt információcserére vonatkozó, meglévő részletes ECURIE intézkedéseket a Résztvevő Országokban e Megállapodásnak az adott Ország
általi aláírásától számított három hónapon belül kell bevezetni.
2. Ezt követően a Bizottság, a Résztvevő Országok és
az EURATOM Tagállamai közös Megállapodásban határozzák meg a 2., 3. és 4. Cikkben írt információcserére
vonatkozó részletes intézkedéseket, és ezeket rendszeres
időközönként ellenőrzik. Az intézkedések bevezetésének
tekintetében minden fél a saját költségeit viseli.
7. Cikk Illetékes hatóságok és kapcsolattartási pontok 1. A Résztvevő Országok tájékoztatják a Bizottságot a
2., 3. és 4. Cikkben leírt információk továbbítására és fogadására kijelölt illetékes hatóságokról és kapcsolattartási
pontokról, valamint ezek elérhetőségéről. A Bizottság
tájékoztatja a Résztvevő Országokat arról, hogy melyik
részlege az illetékes hatóság, illetve a kapcsolattartási
pont.
2. A Résztvevő Országok kapcsolattartási pontjainak
és a Bizottság érintett részlegének napi 24 órán át elérhetőnek kell lenniük.
8. Cikk Találkozók 1. A Résztvevő Országok meghívást kapnak annak a
csoportnak a találkozóira, melyeket a Bizottság hív össze
az ECURIE rendszer irányítására.
2. A csoport meghívhatja a Résztvevő Országok képviselőit munkacsoportjainak összejövetelire.
3. A Résztvevő Országok képviselői megfigyelői
státuszt kapnak, és az ezzel kapcsolatban felmerülő költséget nemzeti hatóságaik fedezik.
9. Cikk Az ECURIE rendszer és más hasonló vonatkozású
nemzetközi egyezmények
E Megállapodás nem érintheti a Résztvevő Országok és
az EURATOM Közösség azon jogait és kötelességeit,
melyek a jelenleg hatályos, vagy megkötésre kerülő kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokból vagy egyezményekből erednek, az e Megállapodással szabályozott területekre vonatkoznak, és összhangban vannak e Megállapodással.
10. Cikk Hatálybalépés 1. Az EURATOM által történő aláírását követően
e Megállapodás megerősítésre nyitva áll a Bolgár Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Lett Köztársaság, a
Litván Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel
Köztársaság, Románia, a Szlovák Köztársaság, a Szlovén
Köztársaság, a Svájci Konföderáció és a Török Köztársaság
számára. E célból az EURATOM a Megállapodás hitelesített példányait aláírás végett megküldi ezeknek az országoknak. Az EURATOM más országokat is meghívhat
e Megállapodáshoz történő csatlakozásra.
2. E Megállapodás letéteményese a Bizottság. 3. E Megállapodás három hónappal azután lép hatályba, hogy a fent nevezett országok közül legalább egy csat
lakozott hozzá. Minden ország számára, amely e Megállapodáshoz a hatálybalépése után csatlakozott, a Megállapodás 3 hónappal később lép hatályba.
4. Minden csatlakozó ország tájékoztatja a Bizottságot
e Megállapodás megkötésével kapcsolatos belső eljárásainak befejezéséről. A Bizottság tájékoztatja a Megállapodás
többi tagját egy új tag felvételéről, beleértve azt az időpontot is, amikor a Megállapodás az adott ország számára
hatályba lép.
5. Minden csatlakozó ország az ECURIE rendszer
ideiglenes tagja lesz attól az időponttól kezdve, amikor a
Bizottság megkapja a jelen Megállapodás teljes végrehajtása céljából e Megállapodás hitelesített és kellő hatáskörrel felruházott nemzeti hatóság által megfelelően aláírt
másolatát, a 7. Cikkben írt kapcsolattartási információkkal
együtt.
11. Cikk A Megállapodás felmondásának feltételei 1. Ha egy résztvevő tag e Megállapodás felmondásáról
dönt, arról a többi résztvevőt írásban értesíteni kell.
Az értesítés időpontját követő három hónapos időszak
után e Megállapodás minden jogi hatálya megszűnik a
felmondás mellett döntő résztvevő és e Megállapodás többi résztvevője között. A megszűnés időpontja a Bizottság
értesítésének időpontjától függ. Az adott időpontról a
Bizottság tájékoztatja e Megállapodás többi résztvevőjét is.
2. Egy Résztvevő Ország Európai Uniós csatlakozását
követően a Tanács 87/600/EURATOM Határozata lesz
irányadó, és e Megállapodás egyedi hatásai megszűnnek az
adott országra nézve.
3. E Megállapodás megszűnik létezni, ha az EURATOM
e Megállapodás felmondása mellett dönt az 1. bekezdésben
leírt feltételek szerint.
12. Cikk Svájcra vonatkozó rendelkezések A Svájc és az EURATOM között levélváltás formájában
1995. június 21-én megkötött Megállapodás (OJ C 335,
13.12.95, p. 4.) hatálya megszűnik Svájcnak e Megállapodáshoz történő csatlakozásával.
Brüsszel, 2003. január 29. Az Európai Atomenergia Közösség Bizottságának
nevében
Margot WALLSTRÖM
A Bizottság tagja’’ 3. § (1) A rendelet végrehajtásáról az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója az érdekelt miniszterekkel
egyetértésben gondoskodik, összhangban az Országos
Nukleárisbaleset-elhárítási Rendszerről szóló kormányrendelettel.
(2) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, a
Megállapodás rendelkezéseit azonban 2003. szeptember
18-tól kell alkalmazni.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1306/2014. (V. 5.) Korm. határozata a KÖzOP-5.5.0-09-11-2011-0015 azonosító számú („Budai fonódó villamosközlekedés megteremtése, Bem rakparti ág” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0015 azonosító számú, „Budai fonódó villamosközlekedés megteremtése,
Bem rakparti ág” című projekt támogatásának legfeljebb bruttó 240 125 797 forinttal történő megemelését
az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2015. (I. 12.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezésének visszavonásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII.  törvény 38. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján dr. Pörzse Gábor Ferenc 10/2014. (X.  17.)
KKM utasítással adott miniszteri biztosi kinevezését 2014. december 15-ei hatállyal visszavonom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter