text:
52/2014. (XII. 31.) NGM rendelete a Turisztikai célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  mellékletének 14.  pontjában, valamint a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 19.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § A  rendelet hatálya a  központi költségvetésben a  turizmus támogatására szolgáló Turisztikai célelőirányzat
(a továbbiakban: TC) felhasználására és kezelésére terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. acélipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 43. pontja szerinti ipar,
 2. azonos vagy hasonló tevékenység: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 50. pontja szerinti tevékenység,
 3. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
4. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
5. bérköltség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 31. pontja szerinti költség,
 6. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb,
 7. egyedi támogatás: egyedi támogatási kérelemnek a turizmusért felelős miniszter (a továbbiakban: Támogató)
általi pozitív elbírálása esetén nyújtott, pályázaton kívüli támogatás,
 8. egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
 9. elsődleges mezőgazdasági termelés: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSz)
I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi
tulajdonságát megváltoztató tevékenységet,
10. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség,
11. ésszerű nyereség: az ágazatban jellemzően elérhető nyereség vagy olyan mértékű nyereség, amely esetében
a tőkemegtérülési ráta nem haladja meg a releváns swapkamatláb 100 bázisponttal növelt összegét,
12. foglalkoztatottak számának nettó növekedése: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 32.  pontja szerinti
növekedés,
13. független harmadik fél: olyan vállalkozás, amely nem minősül egy másik meghatározott vállalkozás
vonatkozásában a  651/2014/EU bizottsági rendelet I.  melléklet 3.  cikk (2)  bekezdése szerinti
partnervállalkozásnak vagy (3) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásnak,
14. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 4. pontja szerinti munkavállaló,
15. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
16. induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új
létesítmény létrehozatalát, meglévő létesítmény kapacitásának bővítését, létesítmény termékkínálatának
a  létesítményben addig nem gyártott termékekkel történő bővítését vagy egy meglévő létesítmény teljes
termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi, valamint a  részesedésszerzés kivételével
olyan létesítmény eszközeinek az  eladótól független harmadik fél beruházó általi felvásárlása is, amely
létesítmény bezárásra került vagy bezárásra került volna,
17. innovatív vállalkozás: az a vállalkozás, amely
a) független szakértő értékelésével alá tudja támasztani, hogy a belátható jövőben új vagy az iparági
legmodernebb technikához képest jelentős javulást eredményező, ugyanakkor technológiai vagy
ipari sikertelenség kockázatát magában hordozó terméket, szolgáltatást vagy folyamatot fejleszt ki,
vagy
b) esetén a  támogatás nyújtását megelőző három év legalább egyikében a  működési költségek
legalább 10%-át kutatás-fejlesztési költségek teszik ki,
18. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározott vállalkozás,
19. közszolgáltatás: az EUMSz 106. cikk (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
20. közvetlenül a  beruházási projekt által létrehozott munkahely: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk
62. pontja szerinti munkahely,
21. létesítmény: funkcionálisan megbonthatatlan egészet képező termelő vagy szolgáltató egység,
22. létesítmény felvásárlása: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális
javak piaci feltételek mellett történő megvásárlása, ha a  létesítmény bezárásra került vagy – ha nem
vásárolják meg – bezárásra került volna, és – annak kivételével, ha egy kisvállalkozást az eladónak a Polgári
Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója vagy korábbi munkavállalója vásárol meg – a felvásárló beruházó
a létesítmény tulajdonosától független harmadik fél,
23. megváltozott munkaképességgel élő munkavállaló: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 3. pontja szerinti
munkavállaló,
24. mezőgazdasági termék: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti termék,
25. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti tevékenység,
26. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti tevékenység,
27. nagyberuházás: az az induló beruházás vagy új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás,
amelyhez kapcsolódóan az  elszámolható költségek összege az  összeszámítási szabályt figyelembe véve
jelenértéken meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
28. nagyvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontja szerinti vállalkozás,
29. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
30. összeszámítási szabály: a  nagyberuházás elszámolható költségeinek kiszámításakor egyetlen beruházásnak
kell tekinteni az  igénybejelentésben szereplő beruházást és az  igénybejelentő beruházó, valamint
az  igénybejelentő beruházótól független harmadik félnek nem minősülő beruházó vagy beruházók által
háromszor háromszázhatvanöt napos időszakon belül az  igénybejelentésben szereplő beruházással azonos
megyében megkezdett állami támogatásban részesülő beruházást vagy beruházásokat,
31. saját forrás: a kedvezményezett által a projekthez igénybe vett, állami támogatást nem tartalmazó forrás,
32. személyi jellegű ráfordítás: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 79. § (1) bekezdése
szerinti ráfordítás,
33. szénipar: az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a  szén tekintetében megállapított
és a  versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i,
2010/787/EU tanácsi határozatban pontosított nemzetközi kodifikációs rendszer értelmében kiváló
minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A. és B. csoportba sorolt szén kitermelésével kapcsolatos
tevékenység,
34. szinten tartást szolgáló eszköz: olyan eszköz, amely a  kedvezményezett által már használt tárgyi eszközt,
immateriális javakat váltja ki anélkül, hogy a kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás, a termelési,
illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását vagy bővülését eredményezné,
35. szintetikusszál-ipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 44. pontja szerinti ipar,
36. szokásos piaci feltételek: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 89. pontja szerinti feltétel,
37. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
38. támogatási program: az Atr. 2. § 16. pontja szerinti program,
39. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
40. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz,
41. tőzsdén nem jegyzett kis- és középvállalkozás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 76.  pontja szerinti
kis- és középvállalkozás,
42. turisztikai tevékenység: idegenvezetői-, lovas szolgáltató-, az  utazásszervezői és utazásközvetítői, tartós
szálláshasználati szolgáltatási-, szálláshely szolgáltatási tevékenység, nem üzleti célú szálláshely szolgáltatás,
turisztikai információs és szolgáltató iroda működtetése, továbbá különösen az  agro-, gasztronómiai-,
egészség-, gyógy-, természeti és kulturális-, örökség-, kongresszusi és aktív turizmus során jelentkező
látogatói igényeket kielégítő egyéb szolgáltatások nyújtása,
43. új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális
javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új létesítmény létrehozatalát vagy meglévő létesítmény
tevékenységének olyan új tevékenységgel történő kibővítését eredményezi, amely nem minősül az  adott
létesítményben a korábban végzett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységnek, valamint az olyan
létesítmény eszközeinek független harmadik fél beruházó általi felvásárlása is, amely létesítmény bezárásra
került vagy bezárásra került volna, feltéve, hogy az új vagy a megvásárolt eszközökkel végzett tevékenység
nem minősül az  adott létesítményben a  korábban végzett tevékenységgel azonos vagy ahhoz hasonló
tevékenységnek.
3. A TC felhasználásának általános céljai 3. § A TC terhére nyújtott támogatás felhasználásának és a támogatások odaítélésének általános céljai a következők:
a) a magyar gazdaság turisztikai ágazatában a szakképzett munkaerő, az innováció és a tőkebevonás hármasára
támaszkodó innováció vezérelte gazdaságfejlődési modell továbbfejlesztése,
b) a  turisztikai vállalkozások humán erőforrásainak, információs kultúrájának fejlesztése, az  informatikai
eszközök és infrastruktúra felhasználásának javítása, az azokhoz való hozzáférés elősegítése,
c) a  mikro-, kis- és középvállalkozások versenyképességének, esélyegyenlőségének, valamint az  információs
gazdaságba való bekapcsolódásának elősegítése,
d) a  belföldi és a  hazánk területére irányuló beutazó turizmus fokozása, az  ágazat hatékonyságának és
bevételeinek növelése versenyképes turisztikai termékek fejlesztésével, a  turisztikai szolgáltatások
színvonalának emelésével, az  ország természeti környezetének és kulturális örökségének megőrzésével,
bemutathatóvá tételével,
e) a  turisztikai régiók belső gazdasági kohéziójának megerősítése a  közvetlen hálózatépítő programok
támogatásával,
f ) új munkahelyek megteremtése, meglévő munkahelyek megőrzése,
g) a  vidékfejlesztés, továbbá a  vidéki infrastruktúra, illetve a  vidéki lakosság munkalehetőségeinek és
életkörülményeinek javítása. 4. A TC felhasználásának jogcímei 4. § A TC fedezetet biztosít
 1. a  fejlesztést megalapozó megvalósíthatósági tanulmányok és rendezési tervek, koncepciók, projektek
kidolgozására,
 2. turisztikai terület- és termékfejlesztés támogatására,
 3. turisztikai, illetve a  turizmus szempontjából jelentős beruházások, infrastrukturális fejlesztések és
szolgáltatások támogatására,
 4. turisztikai beruházások létrehozására és a meglévő kapacitások bővítésére,
 5. a  turisztikai szakemberképzés támogatására, bármely államilag elismert vagy akkreditált turisztikai
képzést szervező és folytató szervezetnek a  képzés érdekében szükséges oktatási anyagok, segédanyagok
finanszírozására, a gyakorlati képzés támogatására,
6. szállodák és vendéglátóhelyek, valamint más turisztikai szolgáltatók környezetvédelmi és minőségbiztosítási
programjainak támogatására,
7. az  Európai Unió forrásaiból meghirdetett programokban és nemzetközi szervezetekben való részvétel
támogatására,
8. a turisztikai termékfejlesztési beruházásokhoz igénybe vett hitel kamatterhének támogatására,
 9. a  turizmussal összefüggő marketing és promóciós tevékenység, az  ehhez kapcsolódó személyi és tárgyi
kiadások finanszírozására bel- és külföldön,
10. az  országos, regionális és nemzetközi hatókörű, a  turisztikai kínálatot bővítő rendezvények, fesztiválok
(kulturális, sport, egyéb) megvalósításának és az azon való részvétel támogatására,
11. a  természeti és kulturális értékek megőrzésének támogatására, valamint az épített örökség helyreállítására,
bemutathatóvá tételére,
12. alkotóművészeti, előadó-művészeti, múzeumi, könyvtári, levéltári, közművelődési vagy örökségvédelmi
műemlékvédelmi tevékenységek tekintetében a következő célokra:
a) a  kulturális ágazat területén a  nemzeti és az  egyetemes értékek létrehozására, megőrzésére,
digitalizálására, valamint hazai és határon túli terjesztésére, hozzáférhetővé tételére,
b) a kulturális ágazatot érintő évfordulókra, fesztiválokra, hazai és külföldi rendezvényekre,
c) a nemzetközi kiállításokon, vásárokon a nemzeti kulturális jelenlét biztosítására, a hazai és külföldi
kulturális rendezvényeken, fesztiválokon történő részvételre, d) a  művészeti alkotások új irányzataira, új kulturális kezdeményezésekre, a  kultúrával kapcsolatos
tudományos kutatásokra, az épített örökséggel, az építőművészettel kapcsolatos tevékenységekre,
e) a  kultúrateremtő, kultúraközvetítő, valamint egyéni és közösségi tevékenységre, a  kiemelkedő
szakmai teljesítmények elismerésének díjazásához, valamint a  szakmai szervezetek által alapított
díjakhoz való hozzájárulásra,
f ) kulturális vidékfejlesztésre,
g) kulturális jellegű civil és nonprofit szervezetek támogatására,
h) határon túli magyar kultúra támogatására,
i) a nemzetiségek kultúrájának támogatására,
13. turisztikai tevékenységet folytató kis- és középvállalkozások részére tanácsadáshoz nyújtott támogatásra,
14. turisztikai tevékenységet folytató kis- és középvállalkozások vásárokon való részvételére,
15. turisztikai tevékenységet folytató induló vállalkozások fejlesztésére,
16. turisztikai tevékenységet folytató vállalkozások munkavállalóinak képzésére,
17. nemzeti ünnephez és nemzeti emléknaphoz kapcsolódó közszolgáltatási célú rendezvényszervezésre,
amelyek megvalósítására kiemelkedően magas látogatószámú vidéki célterületeken kerül sor,
18. regionális feladatokhoz kapcsolódó információs rendszer működtetésére és fejlesztésére,
19. a Magyar Turizmus Zártkörűen Működő Részvénytársaság marketing és működési költségeinek fedezésére,
20. szúnyoggyérítéssel kapcsolatos feladatok turisztikailag frekventált területeken történő támogatására,
21. más jogszabályban vagy a Kormány által meghatározott egyéb turizmusfejlesztési célok végrehajtására,
22. a  miniszter által vezetett minisztérium igazgatási költségvetése részére történő előirányzat-átcsoportosítás
útján az előirányzat kezelésével kapcsolatos költségek finanszírozására,
23. előirányzathoz kapcsolódó feladatok elvégzéséért járó díj kifizetésére,
24. a  TC-hez kapcsolódó peres eljárásban bírósági ítélet vagy végzés alapján kártérítés fizetési kötelezettség
kifizetésére. 5. A támogatásban részesíthetők köre és a támogatás formája
5. § A  TC-ből támogatás a  Magyarországon székhellyel, vagy az  Európai Gazdasági Térség (a  továbbiakban: EGT)
területén székhellyel és Magyarországon telephellyel rendelkező jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági
társaság és egyéni vállalkozó, továbbá a magyar állampolgárságú vagy az EGT tagállama állampolgárának minősülő
természetes személy részére nyújtható.
6. § A  TC-ből a  Támogató az  e  rendeletben meghatározott jogcímek alapján támogatásban részesíthető jogalanyok
részére vissza nem térítendő támogatást nyújthat. A  döntésről a  Támogató a  kedvezményezettet támogatói
okiratban értesíti.
6. Támogatási kategóriák 7. § (1) A 4. §
a) 1–21. pontjában megjelölt támogatási jogcímek alapján csekély összegű támogatás nyújtható,
b) 3., 4., 6., 11. és 18.  pontjában megjelölt támogatási jogcímek alapján regionális beruházási támogatás
nyújtható,
c) 16. pontjában megjelölt támogatási jogcímek alapján képzési támogatás nyújtható,
d) 10. és 11.  pontjában megjelölt támogatási jogcímek alapján az  N 39/2010 bizottsági határozat szerinti
kulturális célú támogatás nyújtható,
e) 10–12. pontjában megjelölt támogatási jogcímek alapján az SA.34770 (2012/N-2) bizottsági határozat szerinti
kulturális célú támogatás nyújtható,
f ) 17. pontjában megjelölt támogatási jogcím alapján közszolgáltatás ellentételezésére támogatás nyújtható,
g) 2., 6. és 13.  pontjában megjelölt támogatási jogcím alapján kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz
nyújtott támogatás nyújtható,
h) 9. és 14. pontjában megjelölt támogatási jogcím alapján kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez
nyújtott támogatás nyújtható,
i) 1–17. és 21.  pontjában megjelölt támogatási jogcím alapján induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás
nyújtható, j) 21. pontjában megjelölt támogatási jogcím alapján egyedi bejelentés alapján nyújtható támogatás.
 (2) Egyedi bejelentési kötelezettség alá eső támogatás esetén az egyedi bejelentési kötelezettség az Atr.-ben foglaltak
szerint áll fenn. 7. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó szabályok
8. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet
alapján Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembe vételével
–  az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
8. A regionális beruházási támogatásra vonatkozó szabályok 9. § (1) A  regionális beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) igénybevételének
feltétele, hogy a tervezett beruházás
a) olyan induló beruházásnak minősüljön, amelyet
aa) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalkozás,
vagy
ab) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen kis- és középvállalkozás, vagy
b) olyan új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházásnak minősüljön, amelyet az  Atr. 25.  §
(1) bekezdés d) pontja szerinti településen nagyvállalkozás
valósít meg.
(2) A  termelési folyamat alapvető megváltozását eredményező beruházás esetén a  támogatás akkor vehető igénybe,
ha az elszámolható költségek összege meghaladja az alapvetően megváltoztatandó eredeti termelési folyamathoz
kapcsolódó eszközökre a  kérelem benyújtásának adóévét megelőző három adóévben elszámolt terv szerinti
értékcsökkenés összegét.
(3) Meglévő létesítmény tevékenységének új tevékenységgel történő bővítését eredményező beruházáshoz
a  támogatás akkor vehető igénybe, ha az  elszámolható költségek legalább 200%-kal meghaladják az  eredeti
tevékenység keretében használt és az  új tevékenység keretében is használni tervezett eszközöknek a  beruházás
megkezdése előtti adóévben nyilvántartott könyv szerinti értékét.
10. § (1) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  támogatott vállalkozás kötelezettséget vállal arra, hogy a  beruházással
létrehozott tevékenységet az  üzembe helyezés időpontjától számított legalább öt évig, kis- és középvállalkozás
esetén legalább három évig fenntartja.
(2) A beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét, vagy ha a beruházó kis- és középvállalkozásnak
minősül.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti követelmény nem akadályozza a  gyors technológiai változások miatt a  fenntartási
időszak alatt korszerűtlenné vált vagy meghibásodott tárgyi eszköz cseréjét, ha a  fenntartási időszak alatt
a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált vagy meghibásodott és
támogatásban már részesült tárgyi eszköz cseréjére a fenntartási időszakban a beruházó állami támogatásban nem
részesülhet. Az új eszköznek a lecserélt tárgyi eszközzel azonos funkcióval és azonos vagy nagyobb kapacitással kell
rendelkeznie, továbbá a gyártási időpontja nem lehet korábbi, mint a lecserélt tárgyi eszközé.
(4) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  beruházó az  elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból
biztosítja, továbbá a  teljes beruházás megvalósításához szükséges költségek forrását a  Támogató számára
bemutatja.
11. § Nem nyújtható támogatás
a) acélipari tevékenységhez,
b) hajógyártási tevékenységhez,
c) szénipari tevékenységhez,
d) szintetikusszál-ipari tevékenységhez,
e) ellenszolgáltatásért végzett légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő személy- vagy áruszállítási
szolgáltatás nyújtásához, vagy a kapcsolódó infrastruktúrához,
f ) energiatermelési, energiaelosztási tevékenységhez és energetikai célú infrastruktúra létrehozását szolgáló
beruházáshoz,
g) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a  továbbiakban:
1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) meghatározott akvakultúra-termékek termelését,
feldolgozását és értékesítését szolgáló beruházáshoz,
h) ha a  beruházó a  kérelem benyújtását megelőző két évben azonos vagy hasonló tevékenységet szüntetett
meg az EGT, vagy a támogatási kérelem benyújtásakor – egyidejűleg benyújtott nyilatkozat alapján – tervezi,
hogy azonos vagy hasonló tevékenységet szüntet meg az EGT területén a támogatási kérelemben szereplő
beruházás befejezését követő két éven belül,
i) szélessávú internet-szolgáltatást szolgáló beruházáshoz,
j) a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti kutatási infrastruktúrához.
12. § (1) A  támogatási intenzitás legmagasabb mértéke az  egyes régiókban az  Atr. 25.  § (1)  bekezdésében meghatározott
mérték, figyelemmel a (2)–(6) bekezdésben foglaltakra.
(2) A támogatási intenzitás – a  nagyberuházások kivételével – kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal,
középvállalkozás esetén 10 százalékponttal növelhető, ha a  beruházó a  kérelem benyújtásakor, valamint a  döntés
meghozatalakor is megfelel az adott vállalkozási méret feltételeinek.
(3) A támogatási intenzitás legmagasabb mértéke nagyberuházás esetén az Atr. 25. § (3) bekezdésében meghatározott
mérték.
(4) Nagyberuházás esetén az odaítélhető összes állami támogatás összegéből le kell vonni a beruházás megkezdését
megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban a  kedvezményezett által vagy a  kedvezményezettől
független harmadik félnek nem minősülő beruházó által azonos megyében megkezdett beruházáshoz vagy
beruházásokhoz odaítélt állami támogatás jelenértéken meghatározott összegét.
(5) Ha az  összeszámítási szabály figyelembevétele nélkül az  adott beruházáshoz nyújtható állami támogatás
jelenértéken kisebb, mint a  (4)  bekezdés szerint meghatározott támogatási összeg, akkor ez  a  kisebb összeg
az  odaítélhető állami támogatás felső korlátja. Ellenkező esetben állami támogatás a  (4)  bekezdésben
meghatározott összegig nyújtható.
(6) Annak kiszámításakor, hogy egy nagyberuházás elszámolható költsége eléri-e a  jelenértéken ötvenmillió eurónak
megfelelő forintösszeget, a  beruházás elszámolható költségeibe tartozó tételek vagy a  közvetlenül a  beruházás
által létrehozott munkahelyek személyi jellegű ráfordításai közül a nagyobb értékűt kell elszámolható költségként
figyelembe venni.
13. § (1) A támogatás keretében elszámolható
a) a beruházás érdekében felmerült tárgyi eszközök és immateriális javak költsége,
b) a közvetlenül a beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltsége, vagy
c) az a) és b) pontban szereplő költségtípusok kombinációja, ha az így kapott összeg nem haladja meg az a) és
b) pont szerinti összeg közül a magasabbat.
 (2) Az elszámolható költség az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a következők szerint határozható meg:
a) a tárgyi eszköznek az Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
b) immateriális javak esetén a  vagyoni értékű jogok és a  szellemi termékek (a  továbbiakban: támogatható
immateriális javak) Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
c) létesítmény felvásárlása esetén a tárgyi eszközök és a támogatható immateriális javak vételára,
d) az ingatlan, gép, berendezés bérleti díjának a fenntartási időszak végéig elszámolt összege.
(3) Az  (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a beruházás üzembe helyezését követő háromszor háromszázhatvanöt
napon belül újonnan létrehozott munkahelyeken foglalkoztatott munkavállalók – Sztv. 79.  §-a szerint
elszámolható  – személyi jellegű ráfordításának – ide nem értve az  egyéb személyi jellegű kifizetéseket – 24 havi
összege számolható el a munkakör betöltésének napjától számítva.
(4) A tárgyi eszköz bérléséhez kapcsolódó költség elszámolható, ha
a) a  földterületre vagy épületre vonatkozó bérleti jogviszony nagyvállalkozás esetén a  beruházás üzembe
helyezését követő legalább öt évig, kis- és középvállalkozás esetén a  beruházás üzembe helyezését követő
legalább három évig fennáll, illetve
b) a  pénzügyi lízing formájában beszerzett üzemre, gépre, berendezésre vonatkozó szerződés tartalmazza
az eszköznek a bérleti időtartam lejáratakor történő megvásárlására vonatkozó kötelezettséget.
(5) Tárgyi eszköz esetén az  elszámolható költséget a  szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az  a  beruházó és
a beruházótól nem független harmadik vállalkozás között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján
merült fel.
(6) Az immateriális javak költsége elszámolható, ha
a) azokat kizárólag a támogatásban részesült létesítményben használják fel,
b) az az Sztv. előírásai szerinti terv szerinti értékcsökkenési leírás alá esik,
c) azokat szokásos piaci feltételek mellett, a vevőtől független harmadik féltől vásárolják meg,
d) azok kis- és középvállalkozás esetén legalább három évig, nagyvállalkozás esetén legalább öt évig a beruházó
eszközei között szerepelnek, és ahhoz a projekthez kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották, és
e) azok költsége nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek legfeljebb 50%-át teszik ki.
(7) Nem minősül elszámolható költségnek
a) a szinten tartást szolgáló eszköz költsége,
b) a  korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyre
a beruházó, más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe,
c) az  olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyet a  beruházó nehéz helyzetben
lévő, vagy csődeljárás, felszámolás vagy kényszertörlési eljárás alatt álló beruházótól szerzett be,
d) a kérelem benyújtásának napja előtt felmerült költség, ráfordítás,
e) a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996.  évi LXXXI.  törvény 4.  § 31/c.  pontja szerinti
személygépkocsi költsége,
f ) nagyvállalkozásnál a  korábban már bárki által használatba vett tárgyi eszköz költsége, kivéve létesítmény
felvásárlása esetén a beszerzett eszköz vételárát.
 (8) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti elszámolható költség esetén akkor nyújtható támogatás, ha
a) a beruházás a kedvezményezett vállalkozásnál foglalkoztatottak számának nettó növekedését eredményezi
a beruházás megkezdését megelőző 12 hónap átlagához képest,
b) a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül betöltik,
c) a  beruházó a  beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a  beruházással létrejött új munkahelyeket
a munkahely első betöltésétől számítva kis- és középvállalkozás esetén legalább három éven, nagyvállalkozás
esetén legalább öt éven keresztül az érintett területen fenntartja.
14. § A beruházás megkezdésének napja
a) építési munka esetén az  építési naplóba történő első bejegyzés, vagy az  építésre vonatkozó első
visszavonhatatlan kötelezettségvállalás időpontja közül a korábbi időpont,
b) tárgyi eszköz és immateriális javak beszerzése esetén
ba) a vállalkozás általi első jogilag kötelező érvényűnek tekintett megrendelés napja,
bb) – a  ba)  alpont szerinti megrendelés hiányában – az  arra vonatkozóan megkötött, jogilag kötelező
érvényűnek tekintett szerződés létrejöttének a napja,
bc) – a ba) alpont szerinti megrendelés és a bb) alpont szerinti szerződés hiányában – a beruházó által
aláírással igazolt átvételi nap az  első beszerzett gép, berendezés, anyag vagy termék szállítását
igazoló okmányon,
c) létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás időpontja,
d) az a)–c) pont közül több pont együttes megvalósulása esetén a legkorábbi időpont
azzal, hogy nem tekintendő a beruházás megkezdésének a földterület megvásárlása, ha az nem képezi a beruházás
elszámolható költségét, valamint az előkészítő munka költségének felmerülése.
9. A képzési támogatásra vonatkozó szabályok 15. § (1) A képzési támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás
a) megváltozott munkaképességű munkavállaló vagy hátrányos helyzetű munkavállaló részére nyújtott képzés
esetén 10 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 10 százalékponttal,
c) kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
(3) A támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 70%-áig növelhető.
 (4) A támogatás keretében elszámolható
a) az  oktatók személyi jellegű költsége, azokra az  órákra vonatkozóan, amikor az  oktatók részt vesznek
a képzésen,
b) az  oktatók és a  képzésben résztvevők közvetlenül a  képzési projekthez kapcsolódó működési költsége, így
különösen az útiköltség, a közvetlenül a projekthez kapcsolódó anyagok és fogyóeszközök költsége, valamint
az  eszközök és berendezések értékcsökkenése kizárólag a  képzési projekt keretében történő használatuk
mértékéig,
c) a képzési projekthez kapcsolódó tanácsadás költsége,
d) a  képzésben résztvevők személyi jellegű ráfordításai és az  általános közvetett költségek, így különösen
az  adminisztrációs költségek, a  bérleti díj, a  rezsi költségek azokra az  órákra vonatkozóan, amikor
a képzésben résztvevők részt vesznek a képzésen,
e) a képzésben résztvevő megváltozott munkaképességű munkavállalók minimálisan szükséges szállásköltsége.
 (5) Nem nyújtható támogatás a kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfeleléshez.
10. A kulturális célú támogatásokra vonatkozó szabályok 16. § (1) Kulturális célú támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) esetében kizárólag olyan
intézkedés támogatható, amely elősegíti a kultúra és kulturális örökség megőrzését, támogatja a kulturális örökség
bemutatását és széles körű hozzáférhetővé tételét. Kulturális jogcím alapján a mozgóképről szóló törvény hatálya
alá tartozó tevékenység nem támogatható.
(2) Kulturális célú támogatás esetén az  igénybe vehető támogatás mértéke nem haladhatja meg az  elszámolható
költségek 100%-át.
(3) Az SA.34770 (2012/N-2) bizottsági határozat alapján pályázaton kívüli támogatás csak akkor nyújtható, ha
a) a támogatandó cél a kultúra fejlesztésében stratégiai jelentőségű,
b) kulturális hatása országos, illetve nemzetközi,
c) a támogatás biztosításával jelentős előny érhető el, illetve jelentős hátrány hárítható el, vagy
d) a támogatandó cél másképp nem érhető el vagy az időmúlás következtében okafogyottá válna.
11. A közszolgáltatásért nyújtott ellentételezésre vonatkozó szabályok 17. § (1) A  közszolgáltatásért járó ellentételezés (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett részére nyújtható.
(2) A támogatás csak olyan mértékben korlátoztathatja a versenyt, amely mindenképpen szükséges a feladat hatékony
ellátásához.
(3) A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, ide értve az  ésszerű nyereséget is. A  támogatás mértékét a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikke
szerint kell megállapítani.
(4) Ha a  kedvezményezett a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget
meghaladó támogatásban részesül, köteles a  túlkompenzációt visszafizetni. Ha a  túlkompenzáció összege nem
haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és
levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
12. A kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás
18. § (1) A  kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatás keretében a külső szakértő által nyújtott tanácsadási szolgáltatás költsége számolható el azzal, hogy
az  érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység, és nem kapcsolódhat
a  vállalkozás szokásos működési költségeihez, így különösen folyamatos adótanácsadáshoz, rendszeres jogi
szolgáltatáshoz vagy hirdetéshez.
13. A kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás
19. § (1) A  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában
a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A  támogatás keretében a  vállalkozásnak valamely kiállításon vagy vásáron való részvételekor felmerülő, a  kiállító
helyiség bérletével, felállításával és működtetésével kapcsolatos költség számolható el.
14. Induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás 20. § (1) Az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) azon tőzsdén
nem jegyzett kisvállalkozás részére nyújtható, amely legfeljebb öt éve került bejegyzésre, nem összefonódás útján
jött létre és még nem osztott fel nyereséget. Azon vállalkozás esetén, amely nem kerül hivatalos bejegyzésre, az öt
éves periódus kezdete a  gazdasági tevékenység megkezdésének az  időpontja vagy a  gazdasági tevékenységre
vonatkozó adófizetés kezdő időpontja.
(2) A bruttó támogatási egyenérték nem haladhatja meg
a) a 0,4 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 0,6 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 0,8 millió eurót.
(3) Innovatív kisvállalkozás támogatása esetén a  (2)  bekezdésben meghatározott legmagasabb összegek
megkétszerezhetők.
15. Az állami támogatásokra vonatkozó közös szabályok 21. § (1) A Támogató egy projekthez csak egy alkalommal ítélhet meg a TC-ből nyújtandó támogatást.
 (2) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(3) A több részletben kifizetett támogatást az odaítélés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont kamatláb
alkalmazásával.
(4) Nem nyújtható támogatás törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott kizáró okokon túl annak,
a) aki a pályázat, illetve a kérelem benyújtásának időpontjában nem minősül köztartozásmentes adózónak,
b) aki a  támogatás iránti pályázat benyújtását megelőző három naptári éven belül az  államháztartás
alrendszereiből vagy az  Európai Unió forrásaiból juttatott valamely támogatással összefüggésben
a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét nem teljesítette,
c) aki az Európai Bizottság támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
d) aki – a közszolgáltatás ellentételezése és a csekély összegű támogatások kivételével, figyelembe véve a 8. §
(4) bekezdésében foglaltakat – nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül,
e) akivel szemben a pályázati felhívás által meghatározott kizáró ok áll fenn.
(5) A (4) bekezdés a) pontja szerinti kizáró ok fennállásának hiányát a kérelmező úgy igazolja, hogy
a) csatolja az erről szóló, 30 naptári napnál nem régebben kiállított közokiratot, vagy
b) szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
(6) Nem ítélhető meg támogatás a 651/2014/EU bizottsági rendelet alapján
a) az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúra-termékek
termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez a 8., 12. és 13. alcím szerint;
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez a 8., 13. és 14. alcím szerint;
c) mezőgazdasági termékek feldolgozásában és forgalmazásában tevékeny vállalkozások részére, amennyiben
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre,
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ;
d) exporttal kapcsolatos tevékenységekhez, ha az  az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat
kialakításához és működtetéséhez, vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó
kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódik;
e) ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé;
f ) ha olyan feltétellel nyújtják, amely az uniós jog megsértését eredményezi.
(7) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
napjától számított tíz évig megőrizni.
22. § A 651/2014/EU bizottsági rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a kedvezményezett a támogatási
kérelmét még a projekt megkezdése előtt a 651/2014/EU bizottsági rendelet szerinti támogatások esetében a 6. cikk
(2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemekkel írásban benyújtotta.
23. § (1) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(2) Az e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(3) Az egy projekthez igénybe vett összes állami támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós,
országos, regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós
állami támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(4) Az  induló vállalkozásnak nyújtott támogatás azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező
támogatás bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható.
Az  azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás a  csoportmentességi rendeletekben és
az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig
bármilyen más, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
24. § Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege
a) regionális beruházási támogatás esetén a  beruházáshoz igényelt összes állami támogatással együtt
–  figyelembe véve a  nagyberuházásokra vonatkozó rendelkezéseket – meghaladja azt az  összeget,
amelyet ugyanazon településen egy jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó
elszámolható költségű beruházás az adott régióban kaphat,
b) képzési támogatás esetén képzési projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
c) a  kis- és középvállalkozások részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként és
beruházási projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
d) a  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként
meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
e) induló vállalkozásnak nyújtott támogatás esetén meghaladja a 20. §-ban meghatározott mértéket.
25. § E rendelet alapján
a) regionális beruházási támogatás esetén 2020. december 31-ig,
b) a 9. és 12–14. alcím szerinti támogatás esetén 2021. június 30-ig,
c) csekély összegű támogatás esetén 2021. június 30-ig,
d) az N 39/2010 bizottsági határozat szerinti kulturális célú támogatás esetén 2015. december 31-ig,
e) az SA.34770 (2012/N-2) bizottsági határozat szerinti kulturális célú támogatás esetén 2018. szeptember 1-jéig
lehet támogatási döntést hozni.
16. A felhasználás szabályai 26. § A TC jogcímcsoportban rendelkezésre álló forrás pályázati úton vagy egyedi kérelem alapján meghozott döntéssel
támogatási szerződés vagy az  előirányzat kezelésére kötött vállalkozási vagy megbízási szerződés keretében,
valamint bírósági végzés vagy ítélet alapján használható fel.
17. Az egyedi támogatásra vonatkozó szabályok 27. § (1) A  TC forrásainak terhére pályázaton kívüli (egyedi) támogatás a  megfelelő dokumentumokkal és adatokkal
alátámasztott, valamint a támogatási igény nagyságát megjelölő kérelem mellett is csak akkor nyújtható, ha
a) a  támogatandó cél a  turizmus fejlesztési stratégiáival összhangban van, turisztikai hatása nemzetközi,
országos, regionális vagy térségi turisztikai vonzerő kialakítására vonatkozik,
b) a támogatandó cél másképp nem valósítható meg vagy az időmúlás következtében okafogyottá válna,
c) a TC terhére e témakörben nincs pályázati igény benyújtására lehetőség.
(2) Egyedi támogatás nyújtása a kedvezményezettnek a Támogató részére benyújtott kérelme alapján történik.
 (3) Támogató a kedvezményezett által benyújtott támogatási kérelmet annak beérkezésétől számított 30 napon belül
megvizsgálja, és annak eredményétől függően
a) helyt ad a támogatási kérelemnek, és intézkedik a támogatási szerződés megkötéséről,
b) a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges további adat, tény, információ közlésére vonatkozó hiányok
pótlására hívja fel a kedvezményezettet, vagy
c) indokolással elutasítja a támogatási kérelmet.
(4) Az egyedi támogatásokra – a pályázati eljárásra vonatkozó rendelkezések kivételével – e rendelet rendelkezéseit kell
alkalmazni.
18. A pályázat benyújtásának szabályai 28. § (1) A pályázati felhívásokat a Kormány honlapján is közzé kell tenni.
 (2) Ha a  pályázati felhívás eltérően nem rendelkezik, a  pályázatot magyar nyelven, a  pályázati felhívásban megjelölt
címre postai úton 1 példányban, valamint elektronikus formában (e-mailben, CD-n vagy DVD-n) kell benyújtani.
Ha az írásban benyújtott pályázat szövege eltér az elektronikusan benyújtott pályázattól, akkor az aláírt, postai úton
benyújtott szöveg tekintendő hivatalosnak.
(3) A  pályázatnak az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ávr.) 67. § (1) bekezdésében foglaltakon túl a pályázó személyétől és a pályázat jellegétől függően
tartalmaznia kell:
a) a  megvalósítás pénzügyi fedezetének megalapozását célzó egyéb pénzügyi források rendelkezésre
bocsátására vonatkozó ígérvényeket,
b) a beruházást is tartalmazó projekt esetén az annak helyszínéül szolgáló ingatlan helyrajzi számát,
c) a  fejlesztési célú támogatás révén megvalósuló projekt környezeti és társadalmi-kulturális hatásait, így
különösen a szennyezés kibocsátását, a természeti erőforrás-használatot, a területhasználatot, a közlekedési
forgalomnövekedést és tájképi hatásokat, továbbá a helyi közösségre, népességre gyakorolt hatásokat,
d) a támogatás révén elérhető gazdasági előnyök, így különösen a térségi, foglalkoztatási, turisztikai forgalomra
gyakorolt hatás bemutatását,
e) a pályázati felhívásban megjelölt, a pályázat elbírálásához feltétlenül szükséges egyéb indokolt adatot vagy
dokumentumot.
(4) A Támogató a pályázatot elutasítja, ha
a) azt a pályázati felhívás alapján pályázni nem jogosult pályázó nyújtotta be,
b) a pályázatot határidőn túl nyújtották be,
c) a pályázati felhívás nem biztosít lehetőséget hiánypótlásra, és a pályázat hiányosan került benyújtásra.
(5) A  pályázatok hiányos benyújtása esetén, ha a  pályázati felhívás másként nem rendelkezik, a Támogató a  pályázót
megfelelő határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel. A  hiánypótlásra biztosított határidő elmulasztása, valamint
a  hiánypótlás hiányos teljesítése a  pályázat elutasítását eredményezi. A  határidő elmulasztása esetén igazolásnak
nincs helye, kivéve, ha a  pályázó bizonyítja, hogy a  mulasztás neki nem felróható okra vezethető vissza.
A  pályázó a  hiányt határidőben pótolja, ha a  hiánypótlási határidő utolsó napján a  felszólításban meghatározott
dokumentumokat postára adja.
(6) Ha a  pályázat a  (4)  bekezdés szerint elutasításra kerül, erről a  Támogató az  elutasítás okának megjelölésével
a pályázat beérkezésétől számított 15 napon belül értesíti a pályázót. Az  (5) bekezdésen alapuló elutasítás esetén
a  pályázat elutasításáról és okáról a Támogató a  hiánypótlásra biztosított határidő lejártát követő 15 napon belül
értesíti a pályázót.
29. § (1) A  vissza nem térítendő támogatás igénybevételével beszerzett tárgyi eszközök a  záró jegyzőkönyv felvételéig
kizárólag a  támogatási szerződésben és a  pályázatban meghatározott céloknak megfelelően hasznosíthatók.
A  TC-ből támogatott beruházással létrehozott vagyon – ha az  a  támogatási döntés kedvezményezettjének
tulajdonába kerül – az  Ávr.-ben meghatározott feltételek mellett, a  támogatási szerződésben foglalt
kötelezettségek lejártáig csak a Támogató előzetes jóváhagyásával idegeníthető el vagy adható bérbe. Jóváhagyás
hiányában a  támogatási döntés kedvezményezettje köteles a  tárgyi eszköz értékére eső támogatás időarányos,
értékcsökkenéssel korrigált, de a mindenkori jegybanki alapkamattal növelt összegét visszafizetni.
(2) E  rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető oda, ha a  projekt megkezdése előtt a  kedvezményezett
a támogatás iránti kérelmét benyújtja, és a Támogató írásban megerősíti, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát
képező – támogatott tevékenység megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek.
(3) A  projekt kezdetének dátumát – amely nem lehet a  pályázat benyújtásának napját megelőző időpont –
a pályázatban fel kell tüntetni. Rendezvény esetében a megkezdés időpontja a rendezvény első napja. Az előzetes
megvalósíthatósági tanulmányok megrendelése, elkészítése nem minősül a  fejlesztés, beruházás megkezdésének.
A  beruházás, fejlesztés – ideértve a  vissza nem térítendő kamattámogatásokkal megvalósuló projekteket –
megkezdésének minősül
a) beruházási célú projekt esetén az  építkezési munkálatok megkezdése (az építési naplóba történt első
olyan bejegyzés időpontja, amely a  támogatott projekt részletes költségvetésében szereplő bármely
elemre vonatkozik), a  felszerelésnek a  kedvezményezett által első alkalommal, jogilag kötelező erejű
kötelezettségvállalással történő megrendelése, vagy az  építési tevékenységet és az  árubeszerzést egyaránt
tartalmazó projekt esetén ezek közül a korábbi időpont,
b) minőségfejlesztési vagy – a rendezvények kivételével – az egyéb tevékenységhez kapcsolódó pályázat esetén
a feladat elvégzésére megkötött első szerződés létrejöttének dátuma,
c) azon projektek esetén, ahol a  beruházás a  közműfejlesztési hozzájárulás befizetésével kezdődik,
a közműszerződés szerint igazolt első pénzügyi teljesítés időpontja.
(4) Ha a  fejlesztési célú támogatást a  pályázó egy olyan projekthez igényli, amely a  651/2014/EU bizottsági rendelet
értelmében a  korábbiakkal összefüggőnek minősül, és a  korábbi projektek önmagukban is működőképesek,
a  (3)  bekezdésben foglalt feltételeknek és időpontnak az  utolsó projekt tekintetében kell fennállnia, illetve
bekövetkeznie.
19. A támogatási szerződés megkötése, módosítása 30. § (1) A  támogatásban részesített pályázóval a  támogatási szerződést az  Ávr. 72.  § (1)  bekezdésében meghatározott
nyilatkozatok birtokában és a  támogatási döntés alapján, az  e  rendeletben meghatározott egyéb feltételekkel
a Támogató köti meg. A támogatások folyósítására kizárólag a támogatási szerződés megkötését követően kerülhet
sor.
(2) A támogatási szerződésnek az Ávr. 73. §-ában meghatározottakon túl tartalmaznia kell:
a) a kedvezményezett cégnevét (nevét), székhelyét (lakóhelyét), adószámát (adóazonosító jelét), számlavezető
bankjának nevét, számlaszámát és képviselőjének nevét,
b) a projekt megvalósításának helyét és turisztikai régióját,
c) a  támogatás kategóriáját és az  arra vonatkozó szabályokat, a  támogatott program vagy projekt
támogatásának jogcímét, a  felhasználás feltételeit és követelményeit, valamint a  támogatott program vagy
projekt részletes leírását.
31. § (1) A  támogatási szerződés módosítását írásban kell kezdeményezni. A  kedvezményezettnek a  támogatási szerződés
módosítására irányuló kérelmét – a  pályázati úton, a  támogatási program keretében nyújtott, valamint egyedi
támogatás esetén is – a Támogatóhoz kell benyújtania. Ha a módosítás a támogatás folyósítását érinti, a módosítás
hatálybalépéséig a támogatás folyósítását fel kell függeszteni.
(2) A  támogatási szerződés módosítása tárgyában a  Támogató a  kérelem – hiánypótlás esetében a  hiánypótlás
keretében bekért információk – kézhezvételétől számított 60 napon belül dönt, és döntéséről haladéktalanul értesíti
a kedvezményezettet, valamint szükség esetén egyidejűleg részére megküldi a szerződésmódosítás tervezetét.
(3) Ha pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén formai vagy tartalmi okokból
szükséges a  módosítási kérelem hiánypótlása, a  Támogató a  kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül,
megfelelő határidő kitűzésével hiánypótlásra szólítja fel a kedvezményezettet.
(4) Nincs helye a támogatási szerződés módosításának, ha a módosítás jogszabályba, illetve – pályázati úton, valamint
támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén – a  pályázati dokumentáció valamely rendelkezésébe
ütközik, továbbá ha a  pályázat támogatásának alapjául szolgáló értékelés során a  pályázatok összehasonlítására
és rangsorolására került sor, és a  módosítás következtében e  sorrend megváltozna, és a  sorrend megváltozása
a pályázat elutasítását eredményezné.
(5) Átalakulás esetén a kedvezményezett jogutód akkor léphet be a támogatási jogviszonyba, ha a pályázati felhívásban
foglalt feltételeknek megfelel, és ahhoz a Támogató előzetesen hozzájárul.
(6) A  projekt megvalósítását, fenntartását a  kedvezményezett másra átruházhatja, a  projekt teljesítéséhez
közreműködőt vonhat be, ha ahhoz a  Támogató előzetesen írásban hozzájárul, vagy ha az  új kedvezményezett
jogszabályon alapuló jogutódlás következtében lép be a  támogatási jogviszonyba. A  projekt átruházása során
a projekt támogatott céljai nem módosulhatnak.
20. A támogatás biztosítékai 32. § Ha a  pályázati felhívás vagy a  támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik, a  támogatás visszafizetésére
és annak kamata, illetve késedelmi kamata megfizetésére irányuló követelését a  Támogató felhatalmazó levél
alapján beszedési megbízás alkalmazásával érvényesíti. A  beszedési megbízás benyújtására vonatkozó, kizárólag
a Támogató hozzájárulásával visszavonható – az Ávr. 77. § (2) bekezdése szerinti – kedvezményezetti nyilatkozatot
mint biztosítékot legkésőbb a  támogatási szerződés megkötéséig a  Támogató rendelkezésére kell bocsátani.
Biztosíték hiányában támogatási összeg nem folyósítható a kedvezményezett részére.
21. A támogatások folyósítása 33. § A támogatás folyósítása a támogatási szerződésben meghatározott pénzügyi és időbeli ütemezés szerint történik.
22. A támogatások elszámolása 34. § (1) A támogatási szerződésben rendelkezni kell a könyvvizsgálói záradék kikötéséről vagy mellőzéséről.
 (2) Könyvvizsgálói záradék alkalmazása esetén a  pénzügyi elszámolás keretében könyvvizsgálói záradékkal ellátott,
elszámoló lapot kell benyújtani. Könyvvizsgálói záradék nélküli pénzügyi elszámolás esetén elszámoló lapot és
annak mellékleteként a  számviteli előírásoknak megfelelő, kifizetést igazoló dokumentumok eredeti vagy hiteles
másolati példányát, és a  személyi jellegű költségekre vonatkozóan személyenként nem beazonosítható módon
készített kimutatást kell csatolni. Az  elszámolás alá eső valamennyi, a  számviteli előírásoknak megfelelő számla,
illetve egyéb számviteli bizonylat eredeti példányára fel kell vezetni a  támogatásból elszámolni kívánt összeget,
a támogatási szerződés kötelezettségvállalási azonosító számát és iktatószámát.
(3) Az  elszámoló lapnak tartalmaznia kell a  kedvezményezett cégnevét (nevét), székhelyét (lakóhelyét), adószámát
(adóazonosító jelét), a  szerződés iktatószámát és kötelezettségvállalási azonosítóját, a  beszerzett eszközök
és igénybevett szolgáltatások megjelölését és egy számlaösszesítőt. A  számlaösszesítőnek tartalmaznia kell
az  elszámolni kívánt és a  kedvezményezett által kiegyenlített számlák tekintetében a  számlaszámot, a  számla
kibocsátójának pontos adatait (név, cím, adószám), a  számla kiállításának idejét, a  számla teljesítési időpontját,
a fizetési határidőt, a nettó és bruttó számlaértéket, a beszerzett eszköz, illetve igénybevett szolgáltatás statisztikai
besorolási számát és szövegszerű megnevezését, a támogatási szerződés terhére elszámolt összeget és a kifizetést
igazoló bizonylatot.
(4) A  kedvezményezett a  szakmai beszámoló részeként – a  támogatási szerződés iktatószámára való hivatkozással  –
bemutatja a támogatási szerződés céljának megvalósulását, a feladatok megvalósításához szükséges, támogatásból
beszerzett eszközök használatbavételét, valamint szolgáltatások igénybevételét.
23. A támogatások ellenőrzése 35. § (1) A  pályázat benyújtását követően, a  támogatási szerződés megkötését megelőzően a  döntés előkészítésének
folyamatában előzetes helyszíni szemlére, a  szerződéskötést követően a  költségvetésből nyújtott támogatás
igénybevétele alatt a  projekt megvalósítási időszakában megvalósítási, a  támogatott tevékenység befejezését
követően a  fenntartás időszakában fenntartási, valamint az üzemeltetési és fenntartási időszak lejáratát követően,
még a projekt lezárását megelőzően lezárást megelőző ellenőrzésre kerülhet sor.
(2) Rendkívüli helyszíni ellenőrzést a  Támogató kezdeményezhet. Rendkívüli helyszíni ellenőrzés rendelhető el, ha
a projektmegvalósítás nyomon követése során felmerülő információk ezt indokolják.
24. Záró rendelkezések 36. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
37. § E rendeletet a hatálybalépését követően nyújtott egyedi támogatásokra és meghirdetett pályázati felhívásokra kell
alkalmazni.
38. § E rendelet
a) 7.  § (1)  bekezdés a)  pontja az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet
(HL L 352., 2013.12.24., 1. o.),
b) 7.  § (1)  bekezdés b), c) és g)–i)  pontja a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási
kategóriáknak a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU
bizottsági rendelet (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) I. és II. fejezete, valamint 13., 14., 18–19., 22. és 31. cikkei,
c) 7.  § (1)  bekezdés d)  pontja a  turizmust ösztönző kulturális örökségvédelmi támogatási rendszerről szóló,
2010. március 5-i N 39/2010 bizottsági határozat,
d) 7.  § (1)  bekezdés e)  pontja az  Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezeti kezelésű előirányzatairól és
a Nemzeti Kulturális Alapról szóló, 2012. július 27-i SA.34770 (2012/N-2) bizottsági határozat,
e) 7.  § (1)  bekezdés f )  pontja az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének
az  általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára
közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló,
2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 39. § Hatályát veszti a  Turisztikai Célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes szabályairól szóló
8/2013. (II. 28.) NFM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1130/2006. (XII. 25.) Korm. határozata az Új Magyarország Fejlesztési Terv operatív programjai keretében 2007. januárban megindítandó támogatási konstrukciókról.
A Kormány egyetért azzal, hogy 1. a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség az Új Magyarország Fejlesztési Terv végrehajtásának megkezdése érdekében elindítsa az alábbi pályázatokat:
a) a Gazdaságfejlesztési operatív program keretében:
vállalati technológiafejlesztés; munkalehetőség-teremtő
beruházások hátrányos helyzetű kistérségekben;
b) a Társadalmi megújulás operatív program keretében:
„Lépj egyet előre” kiemelt program; munkahelyi képzések
támogatása;
Felelős: a fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2007. január 31. 2. a Gazdaságfejlesztési operatív program 1.a) pont
szerinti pályázatainak meghirdetésével párhuzamosan a
Közép-magyarországi régió operatív programja keretében
is kerüljön sor hasonló tartalmú pályázatok kiírására;
Felelős: a fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
a gazdasági és közlekedési miniszter,
valamint
az önkormányzati és területfejlesztési miniszter bevonásával
Határidő: 2007. január 31.
3. az akadálymentesítés tekintetében, valamint a pedagógusok foglalkoztatási nehézségeinek enyhítését szolgáló átképzési, továbbképzési pályázati kiírásokról szóló
előzetes akciótervet el kell készíteni.
Felelős: a fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2007. január 31. A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
369/2008. (HK 19.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmény nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000.
(HK 2.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 2101
TOP (11. kiadás) okmány nemzeti bevezetésére az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed az MH Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendeltségébe tartozó katonai
szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök első helyettes 4/2006.
(HK 13) HM HVKF I. h. számú közleményében hatályba
léptetett STANAG 2101 TOP (EDITION 11) – ESTABLISHING LIAISON címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A STANAG 2101 TOP (EDITION 11) a béke-, és a
békétől eltérő vezetési rendben, a nemzeti-, többnemzeti-,
összhaderőnemi-, valamint háborús- és nem háborús katonai műveletekben egyaránt alkalmazandó.
4. Az STANAG 2101 TOP (EDITION 11) – ESTABLISHING LIAISON címen kiadott NATO egységesítési
egyezmény rendelkezéseit a közlönyben való megjelenés
napjától kell alkalmazni és visszavonásig hatályos.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
25/2009. (VIII. 28.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a határokat átlépő bűnözés elleni harcban történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2009. LXVI. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2009. évi LXVI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2009. évi 92. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság
Kormánya között a határokat átlépő bűnözés elleni harcban történő együttműködésről szóló Megállapodás 38. cikk (1) bekezdése
a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A Megállapodás – a 12., 13. és 19. cikkek kivételével – azon későbbi jegyzék kézhezvételének napjától számított harmincadik
napon lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek diplomáciai úton értesítették egymást arról, hogy a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogszabályi követelményeknek eleget tettek.”
Az első értesítés időpontja: 2009. május 29.
A későbbi értesítés időpontja: 2009. július 8.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2009. augusztus 7.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi LXVI. törvény 4. §-ának (5) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Közlöny 2009. évi 92. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között
a határokat átlépő bűnözés elleni harcban történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2009. évi
LXVI. törvény 2. és 3. §-ai 2009. augusztus 7-én, azaz kettőezer-kilenc augusztus hetedikén léptek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
2017/2015. (XII. 29.) Korm. határozata az Európa Tanács 2016. Sportminiszteri Értekezletének Budapesten történő megrendezéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért az Európa Tanács 2016. évi Sportminiszteri Értekezletének (a továbbiakban: Értekezlet) Budapesten történő
megrendezésével;
 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az Értekezlet Budapesten történő sikeres megvalósítása érdekében
gondoskodjon a szükséges rendezési és logisztikai feladatok végrehajtásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatosan
3. egyetért azzal, hogy az  Értekezlet Budapesten történő megvalósítására a  2016. évi központi költségvetés terhére
– elszámolási és a  fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel – 120 millió forint összegű
költségvetési támogatás álljon rendelkezésre. Felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások
miniszterét, hogy gondoskodjanak a  támogatás fedezetének a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben
történő rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 40 millió forint tekintetében 2016. március 31-ig,
 80 millió forint tekintetében 2016. augusztus 31-ig.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2011. (X. 6.) NMHH rendelete a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 182. § (3) bekezdés 3., 5. és 8. pontjában kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendelem el: Általános rendelkezések
1. § (1) A rendelet hatálya a) a frekvenciasávok nemzeti felosztásának megállapításáról szóló 346/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. mellékletében foglalt Frekvenciasávok Nemzeti Felosztási Táblázata
(a továbbiakban: FNFT) „Polgári” és „Közös” oszlopaiban feltüntetett, kijelölhető kategóriájú vagy korlátozottan
használható, valamint azokra a fenntartott kategóriájú polgári célra használható frekvenciasávokra, amelyek
frekvenciasáv-felhasználási szabályai e rendeletben megállapításra kerültek, és az ezekben a frekvenciasávokban
meghatározott rádióalkalmazásokra, b) a frekvenciasávok felhasználási szabályaira, beleértve a rádiótávközlő hálózatok és rádióállomások
(a továbbiakban együtt: rádiórendszerek) és rádióberendezések frekvenciagazdálkodási jellemzőit,
a frekvenciaelosztás módját, a frekvenciahasználat egyedi engedélyezéstől eltérő eseteit, a rádiórendszerek
üzemben tartásával kapcsolatos műszaki követelményeket és használati feltételeket,
c) frekvenciát rádiótávközlési vagy rádiócsillagászati célból igénylő vagy használó, illetve magyarországi
felhasználás céljából rádióberendezést gyártó, forgalomba hozó, forgalmazó természetes személyekre, jogi
személyekre és jogi személyiség nélküli szervezetekre, továbbá d) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: hírközlési hatóság)
terjed ki. (2) A Korm. rendelet alapján kijelölhető frekvenciát használó és a nemzetközi forgalomban részt vevő földfelszíni és
műholdas légi, tengeri (beleértve: belvízi) mozgószolgálatok, illetve rádiónavigáció szolgálatok rádióalkalmazásaira,
valamint az ultraszéles sávú (a továbbiakban: UWB) technológiát használó berendezésekre – frekvenciasávtól
függetlenül – a 7. §-ban meghatározott feltételek érvényesek.
(3) E rendelet hatálya nem terjed ki a műsorszórási célú frekvenciák frekvenciaelosztási módjára.
Frekvenciasávok felhasználási szabályai 2. § (1) A rádiórendszerek összehangolt működését biztosító frekvenciagazdálkodási követelmények az alábbiak:
a) csatornaosztás, csatornaképzési szabály, védősáv; b) adásmód, moduláció, hozzáférés módja;
c) kisugárzott jel polarizációja és jellemzőinek határértéke; d) a jel vételéhez szükséges minimális térerősség vagy bemenőjel; vagy
e) zavarvédelmi kritériumok. (2) A rádióberendezés – az Eht. 80. § (2) bekezdése szerinti alapvető követelmény teljesítéséhez szükséges –
frekvenciagazdálkodási jellemzői az alábbiak: a) adójellemzők: frekvenciaeltérés, frekvenciastabilitás, teljesítmény, szomszédoscsatorna-teljesítmény,
mellékhullám-sugárzás, intermodulációs csillapítás, feléledési idő, tranziens viselkedés, moduláció pontossága,
kitöltési tényező; b) vevőjellemzők: legnagyobb használható érzékenység, azonoscsatorna-szelektivitás, szomszédoscsatorna
szelektivitás, mellékhullám-szelektivitás, intermodulációs szelektivitás, lefulladás vagy érzékenységcsökkenés, mellékhullám-sugárzás, többutas érzékenység;
c) antennajellemzők: nyereség, iránypontosság, keresztpolarizációs csillapítás, karakterisztika, aktív antenna
mellékhullám-sugárzása. (3) A frekvenciaengedélyezéssel és -használattal kapcsolatos sávhasználati feltételek az alábbi csoportokba sorolhatóak:
a) egyedi engedélyezési kötelezettség alóli mentesítés; b) a frekvenciaelosztás módja (érkezési sorrend, árverés, pályázat);
c) a rádióalkalmazás célja, a szolgáltatások lehetősége; d) a rádióalkalmazás távközlési jellemzői;
e) frekvenciakiosztási tervek; f) blokkgazdálkodás és szabályai; g) a rádióalkalmazás használatára vonatkozó előírások;
h) a frekvenciasáv, illetve a rádióalkalmazás harmonizáltsága; i) a nemzetközi kötelezettségek végrehajtási rendelkezései;
j) a frekvenciahasználati jogosultság megszerzésének preferenciái; k) a frekvenciahasználati jogosultság, illetve jog átruházásának esetleges lehetőségei, feltételei;
l) adatszolgáltatási és -közzétételi kötelezettségek; vagy m) a rádióberendezésre vonatkozó – az Eht. 80. § (3) bekezdése szerinti – egyes alapvető követelmények.
Szabályozási rendszer 3. § A frekvenciasávokhoz rendelt rádióalkalmazásokat, az egyes frekvenciasávok általános felhasználási szabályait
az 1. mellékletben foglalt Rádióalkalmazási Táblázat (a továbbiakban: RAT), a rádiórendszerek részletes
frekvenciagazdálkodási követelményeit és a sávhasználati feltételeket a 2., 3., 4., 5., 6. és 7. melléklet tartalmazza.
4. § A RAT „FNFT-ben meghatározott polgári célra használható frekvenciasávok és rádióalkalmazások” fejlécű része
tartalmazza: a) az FNFT vonatkozó nemzeti lábjegyzeteinek számaival együtt azokat a frekvenciasávokat, amelyekben az FNFT
alapján meghatározott polgári célra használható rádióalkalmazások részére frekvencia
aa) kijelölhető (jelölése: K), vagy ab) nem jelölhető ki, de korlátozott használattal még megengedett a rádiórendszer, rádióberendezés üzemben
tartása (jelölése: Ü); b) a frekvenciasávokhoz tartozó elsődleges vagy másodlagos rádiószolgálatokat, valamint azok keretében polgári
célra használható rádióalkalmazásokat, illetve rádióalkalmazás-csoportokat az FNFT nemzeti felosztása alapján,
a rádiószolgálati sávhatárokhoz igazodóan; c) a rádiószolgálathoz nem rendelt, illetve harmadlagos jelleggel működtethető rádióalkalmazásokat, illetve
rádióalkalmazás-csoportokat; d) a rádióalkalmazás-csoporthoz tartozó jellegzetes rádióalkalmazásokat a rovat jobb oldalára tömörítve, amelyekre
a rádióalkalmazás-csoportra vonatkozó szabályokon túlmenően különös szabályok is vonatkozhatnak.
5. § (1) A RAT „Sávhasználati szabályok” fejlécű része meghatározza az egyes rádióalkalmazásokra vonatkozó, a 2. §-ban
felsorolt, kötelező frekvenciagazdálkodási követelményeket és jellemzőket, valamint sávhasználati feltételeket az
alábbi módon: a) nemzetközi és hazai szabályozó és szabványosító szervezetek dokumentumaira való hivatkozással, ha azok
tartalmazzák azokat a frekvenciagazdálkodási követelményeket és jellemzőket, valamint sávhasználati
feltételeket, amelyek teljesítése kötelező – a (2) bekezdésben hivatkozott szabványok kivételével –
a rádiórendszerek és rádióberendezések üzemben tartásához; b) az állandóhelyű és a földi mozgószolgálatra vonatkozó két- és többoldalú nemzetközi koordinációs
dokumentumokra való hivatkozással, amelyek országonkénti és frekvenciasávonkénti felsorolását a 3. melléklet
tartalmazza; c) speciális hazai frekvenciagazdálkodási követelmények és sávhasználati feltételek megadásával – szükség szerint
a 2. mellékletben részletezetten –, amelyek az a) és a b) pont szerinti dokumentumokra történő hivatkozással nem
rendelhetők el. (2) A dokumentumok között a RAT megadja azokat a nemzeti és európai szabványokat, amelyek alkalmazása nem
kötelező, azonban útmutatást adnak az alkalmazható rádióberendezések és rádiórendszerek műszaki jellemzőiről.
A 2. § (2) bekezdés szerinti alapvető frekvenciagazdálkodási jellemzők határértékei a harmonizált szabványokban
találhatók. A hivatkozott harmonizált szabványokban, illetőleg e szabványok részeiben meghatározott műszaki
jellemzők teljesítése esetében vélelmezni kell, hogy a rádióberendezés megfelel az Eht. 80. § (2)–(3) bekezdése szerinti
egyes alapvető követelményeknek. (3) E rendeletben alkalmazott rövidítések értelmezését a 8. melléklet, a hivatkozott dokumentumok jegyzékét
a 9. melléklet tartalmazza. (4) Az 1. és 2. mellékletben hivatkozott ERC- és ECC-határozatokon kívül – a 2010–2025 MHz sávval összefüggő határozati
pontok vonatkozó részeiben nem teljesülő ECC/DEC/(06)01 Határozat kivételével – a frekvenciasávok felhasználási
szabályai tekintetében az alábbiak is teljesülnek: a) ECC/DEC/(03)03: az ECC 2003. október 17-i határozata a „Határozat a repülőgépes földfelszíni távközlő rendszerre
vonatkozó Schiever Terv kezeléséről” című (97)08 ERC-határozat visszavonásáról;
b) ECC/DEC/(03)05: az ECC 2003. október 17-i határozata a frekvenciasávok nemzeti felosztási és felhasználási
táblázatainak közzétételéről; c) ECC/DEC/(04)05: az ECC 2004. március 19-i határozata a különböző típusú rádióberendezések jóváhagyási
szabályainak elfogadásáról szóló (95)02, (96)07, (96)08, (96)09, (96)10, (96)11, (96)12, (96)13, (96)14, (96)15, (96)16,
(96)17, (96)18, (96)19, (96)20, (98)05, (98)06, (98)07, (98)08, (98)09, (98)28, (98)30, (99)04, (99)07, (99)08, (99)09,
(99)10, (99)11, (99)12, (99)13 és (99)14 ERC-határozatok visszavonásáról;
ERC/DEC/(01)06, ERC/DEC/(01)14 és az ERC/DEC/(01)21 Határozat visszavonásáról; e) ECC/DEC/(08)04: az ECC 2008. március 14-i határozata az ERC/DEC/(01)04, ERC/DEC/(01)09, ERC/DEC/(01)13,
ERC/DEC/(01)15 és az ERC/DEC(01)18 Határozat visszavonásáról. 6. § (1) Amennyiben az adott frekvenciasávra vonatkozó felhasználási szabályok másként nem rendelkeznek:
a) a frekvenciaigény kielégítése a kérelmek érkezési sorrendjében, egyedi engedélyezési eljárás keretében történik;
b) a csak vételre szolgáló rádióállomások – kivéve az állandóhelyű és mozgószolgálati állomásokat – az egyedi
engedélyezési kötelezettség alól mentesülnek; c) a frekvenciahasználati jogosultság, a frekvenciakijelölés és a rádióengedély nem ruházható át.
(2) Amennyiben a RAT „Sávhasználati szabályok” fejlécű részében az adott rádióalkalmazásra vonatkozó rovat kitöltetlen,
akkor az (1) bekezdésben meghatározottakon túl e rendelet – a gyártó, illetve a forgalomba hozó által meghatározott
műszaki jellemzőkön, valamint a Nemzetközi Rádiószabályzat és a nemzetközi szakmai szervezetek által esetleg
meghatározottakon túl – nem ír elő további követelményeket.
(3) A rádióberendezés forgalomba hozatali szándékát – külön jogszabály szerint – be kell jelenteni, kivéve, ha
a rádióberendezés harmonizált frekvenciát vagy frekvenciasávot használ. A harmonizált frekvenciahasználatú
rádióalkalmazások rádióberendezéseinek jegyzékét a 4. melléklet tartalmazza. (4) A 7. mellékletben szereplő frekvenciasávok frekvenciahasználati jogosultsága, illetve joga a hírközlési hatóság
jóváhagyása és a jogszabályban rögzített feltételek teljesítése esetén átruházható.
(5) A 7. mellékletben szereplő frekvenciasávok frekvenciahasználati jogosultsága, illetve joga akkor ruházható át,
ha a frekvenciahasználati jogosultságot, illetve jogot szerző fél teljesíti a frekvenciahasználati jogosultság eredeti
szerzésének jogszabályban foglalt valamennyi feltételét, illetve amennyiben a rádiófrekvenciák használatát
a 676/2002/EK határozat (rádióspektrum határozat) vagy más közösségi intézkedések alkalmazása útján hangolták
össze, teljesíti valamennyi vonatkozó frekvenciahasználati jogosultságot megállapító határozatban,
frekvenciakijelölésben, rádióengedélyben rögzített feltételt. 7. § (1) A tengeri mozgószolgálat és a műholdas tengeri mozgószolgálat fedélzeti és helyhez kötött rádióállomásaiban
– a Magyar Köztársaság határain kívüli használat esetében – alkalmazott rádióberendezéseknek teljesíteniük kell
az 5. mellékletben meghatározott, az Eht. 80. § (3) bekezdése szerinti egyes alapvető követelményeket.
(2) A nemzetközi forgalomban részt vevő földfelszíni és műholdas légi, tengeri (beleértve: belvízi) mozgószolgálatok,
illetve rádiónavigáció szolgálatok rádióállomásai részére kiadott rádióengedélyeknek meg kell felelniük
a 6. mellékletben felsorolt nemzetközi megállapodásoknak. (3) Az UWB technológiát használó berendezésekre vonatkozó sávhasználati szabályokat a 2. melléklet VI. fejezete
tartalmazza, amelynek táblázatára is érvényesek az 5. § (1) és (2) bekezdés rendelkezései.
Értelmező rendelkezések 8. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. állandóhelyű vezetéknélküli hozzáférési (FWA) rendszer: olyan rádiórendszer, amely felhasználói állomásokból,
valamint a felhasználói állomásokat az alaphálózathoz kapcsoló rendszerből áll, és amelyben a felhasználói
állomások csak állandó telephelyűek lehetnek; 2. anyagérzékelő eszköz: a rádiómeghatározás alkalmazását lehetővé tevő eszköz, amelyet egy szerkezetben
található tárgyak helyzetének meghatározása vagy egy anyag fizikai jellemzőinek megállapítása céljából
terveztek; 3. átlagos EIRP: a jelcsomagátvitel során mért legnagyobb EIRP, amennyiben létezik adóteljesítmény-szabályozás;
4. átlagos EIRP-sűrűség: az átlagos teljesítmény 1 MHz felbontási sávszélességgel, négyzetes középérték (RMS)
érzékelővel mérve, és 1 ms-on vagy kisebb időtartamon átlagolva;
5. beltéri használat: az épületen belüli használat, ide sorolva az épülethez hasonlatos helyeken, például légijárművön
történő használatot, ahol jellemzően az árnyékolás biztosítja a szükséges csillapítást, amely elősegíti a más
szolgálatokkal történő megosztást; 6. blokkgazdálkodás: frekvenciablokk felhasználásának frekvenciakijelölésben megadott feltételek között szabadon
történő tervezése; 7. csúcs EIRP-sűrűség: a legmagasabb átlagos kisugárzott teljesítmény frekvenciája körüli 50 MHz-es sávszélességen
belül előforduló legmagasabb adásszint; ha az értéket x MHz sávszélességen mérik, akkor ezt a szintet 20lg(50/x)
dB tényezővel kell csökkenteni; 8. D-, K- és G-rendszerek: a televízió-rendszerek osztályozása, figyelembevéve a televízió-rendszerekhez tartozó
jellemzőket, amelyeket az ITU-R BT.470-6 Ajánlás tartalmaz; 9. duplex frekvencia: frekvenciapár, amelynek rendeltetés szerinti használata alapján adási és vételi üzemmód
lehetséges egyidejűleg; 10. effektív kisugárzott teljesítmény (a továbbiakban: ERP) (egy adott irányban): az antennára juttatott teljesítmény és az
antenna félhullámú dipólra vonatkoztatott adott irányú nyereségének szorzata;
11. építőanyag-vizsgálat (BMA): az elektromágneses mezőben fellépő torzulást érzékelő olyan eszköz alkalmazása,
amelyet egy épület szerkezetében található tárgyak helyzetének meghatározása vagy egy építőanyag fizikai
jellemzőinek megállapítása céljából terveztek; 12. fedélzeti adó-vevő bázisállomás (fedélzeti BTS): a légijármű fedélzetén elhelyezett egy vagy több mobilhírközlési
állomás, amely a GSM 1800 MCA rendszerek használatát támogatja;
13. frekvenciakiosztási terv: a rádióalkalmazásra vonatkozó frekvenciasáv-használati, illetve csatornaelrendezési terv,
amelyet nemzetközi vonatkozásban az arra illetékes értekezlet, nemzeti vonatkozásban a magyar
frekvenciagazdálkodó hatóságok fogadnak el; 14. gépjármű: a vasúti járművek, mezőgazdasági és erdészeti vontatók és minden mozgó munkagép kivételével az
összes, a közúti forgalomban való részvételre szánt, kész vagy nem teljesen elkészült, legalább négy kerékkel
rendelkező és 25 km/h-t meghaladó legnagyobb tervezési sebességű, beépített erőgéppel hajtott jármű,
valamint pótkocsija; 15. gyűjtőállomás: az állandóhelyű szolgálat olyan központi állomása, amely csak vételre szolgál;
16. hálózati vezérlő egység (NCU): a légijárműveken elhelyezendő berendezés, amely a mobil vételi frekvenciasávban
a zajszint növelésével biztosítja, hogy a 2. melléklet I. fejezet 14. pont 14.1. táblázatában felsorolt földi telepítésű
elektronikus mobilhírközlő rendszerek által sugárzott jeleket ne lehessen venni a fedélzeten;
17. hatósági frekvenciajegyzék: frekvenciakiosztási terv alapján készült frekvenciakijelölési terv (jegyzék), amelyet
a hírközlési hatóság más hatóságokkal való szükség szerinti egyeztetés után közzétesz;
18. kitöltési tényező: annak a bármely egyórás időtartamon belüli időnek a százalékban kifejezett aránya, amely alatt
a rádióberendezés ténylegesen adás üzemmódban van; 19. korlátozottan használható frekvenciasáv: olyan frekvenciasáv, amelyben
a) a rádiórendszerek, illetve rádióberendezések meghatározott időpontig üzemelhetnek,
b) új frekvenciakijelölés nem adható ki az adott rádióalkalmazás részére, vagy
c) újabb rádióberendezésekkel létesített rádióállomások részére nem jelölhető ki frekvencia;
20. közös használatú frekvencia: a frekvenciakijelölés vagy rádióengedély alapján kettő vagy több jogosult, illetve
engedélyes által azonos területen, tetszőleges (megosztás nélküli) időben, a hírközlési hatóság által
meghatározott zavarvédelemmel igénybe vehető frekvencia, amelynek felhasználói forgalmi viszonyait
a hírközlési hatóság nem szabályozza; 21. levegőbe sugárzott: az ultraszéles sávú technológia egyedi alkalmazásai által kibocsátott jelek azon részei,
amelyeket nem nyel el az árnyékolás vagy a vizsgálat tárgyát képező anyag;
22. maximális EIRP-sűrűség: a meghatározott tartomány bármely frekvenciáján tetszőleges irányban mért
legmagasabb jelerősség; 23. megosztott használatú frekvencia: a frekvenciakijelölés vagy rádióengedély alapján kettő vagy több jogosult,
illetve engedélyes által azonos területen, de különböző időben, a hírközlési hatóság által meghatározott
zavarvédelemmel igénybe vehető frekvencia; 24. mozgószolgálati vezetéknélküli hozzáférési (MWA) rendszer: olyan rádiórendszer, amely felhasználói állomásokból,
valamint a felhasználói állomásokat az alaphálózathoz kapcsoló rendszerből áll, és amelyben mozgó felhasználói
állomás is lehet; 25. nomadikus vezetéknélküli hozzáférési (NWA) rendszer: olyan rádiórendszer, amely felhasználói állomásokból,
valamint a felhasználói állomásokat az alaphálózathoz kapcsoló rendszerből áll, és amelyben a felhasználói
állomások csak állandó és változó telephelyűek lehetnek; 26. szimplex frekvencia: frekvencia, amelynek rendeltetés szerinti használata alapján egyidejűleg csak egyirányú
összeköttetés valósulhat meg (vagy adási vagy vételi üzemmód);
27. vasúti jármű: a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló, az 1192/2003/EK bizottsági rendelettel módosított, 2002.
december 16-i 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (1) bekezdés 4. pontja szerinti jármű.
(2) Az e rendeletben alkalmazott egyéb frekvenciagazdálkodási fogalmakat a Korm. rendelet szerint kell értelmezni.
Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. § A frekvencialekötés és -használat díjáról szóló 1/2011. (III. 31.) NMHH rendelet 1. § (5) bekezdésében és 16. §
(3) bekezdésében a „frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló miniszteri rendeletben”
szövegrész helyébe a „frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló NMHH rendeletben” szöveg,
a 2. § (1) bekezdés k) pontjában a „frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló miniszteri
rendelet alapján” szövegrész helyébe a „frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló NMHH
rendelet alapján” szöveg lép. Az Európai Unió jogának való megfelelés
11. § Ez a rendelet 1. a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről
szóló 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikk (2) bekezdésének, 4. cikk
(1) bekezdésének, 5. cikk (1) bekezdésének és 18. cikk (1)–(2) bekezdésének;
2. az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002.
március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5., 6. cikkének és 11. cikk (1) bekezdés c) pontjának;
3. az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002.
március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikkének;
4. a 11/12/14 GHz frekvenciasávban működő kis adatsebességű műholdas mobil földi állomásokra (LMES)
vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1998. június 17 i 98/516/EK bizottsági határozatnak;
5. az 1,6/2,4 GHz frekvenciasávban, a mobil műholdas szolgálat (MSS) keretében működtetett műholdas személyi
távközlő hálózatok (S-PCN) mobil földi állomásaira (MES), a kézben hordozható földi állomásokat is beleértve,
vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1998. szeptember 3-i 98/533/EK bizottsági határozatnak;
6. a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés telefonalkalmazásainak követelményeire
vonatkozó közös műszaki szabályokról (II. fázis) (2. kiadás) szóló 1998. szeptember 4-i 98/542/EK bizottsági
határozatnak; 7. a DCS 1800-as sávban üzemelő nyilvános digitális cellás távközlő hálózatokkal (II. fázis) használható mobil
állomásokra vonatkozó telefonalkalmazások követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról (2. kiadás)
szóló 1998. szeptember 4-i 98/543/EK bizottsági határozatnak; 8. a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés (II. fázis) csatlakoztatásának általános
követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról (2. kiadás) szóló 1998. szeptember 16-i 98/574/EK
bizottság határozatnak; 9. a GSM 1800-as sávban működő nyilvános digitális cellás távközlő hálózatokkal (II. fázis) használható mobil
állomások csatlakoztatására vonatkozó általános követelményekre irányadó közös műszaki szabályokról
(2. kiadás) szóló 1998. szeptember 16-i 98/575/EK bizottsági határozatnak;
10. az 1,5/1,6 GHz frekvenciasávban üzemelő kis adatsebességű műholdas mobil földi állomásokra (LMES) vonatkozó
közös műszaki szabályokról szóló 1998. szeptember 16-i 98/578/EK bizottsági határozatnak;
11. az 1,5/1,6 GHz frekvenciasávban üzemelő műholdas mobil földi állomásokra (LMES) vonatkozó közös műszaki
szabályokról szóló 1998. november 30 i 98/734/EK bizottsági határozatnak;
12. az integrált szolgáltatású digitális hálózathoz (ISDN) történő csatlakozáshoz használt továbbfejlesztett, vezeték
nélküli digitális távközlési (DECT) berendezésekre vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1999. április 23-i
1999/310/EK bizottsági határozatnak; 13. az integrált szolgáltatások digitális hálózatához (ISDN) csatlakozó, továbbfejlesztett, vezeték nélküli digitális
távközlési (DECT) berendezésekre vonatkozó közös műszaki szabályokról (2. változat) szóló 1999. július 7 i
1999/498/EK bizottsági határozatnak; 14. a nagysebességű vonalkapcsolt adatátvitel (HSCSD) több időréses mobil állomásainak csatlakoztatási
követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1999. július 7-i 1999/511/EK bizottsági
határozatnak; 15. a rádióberendezések, a távközlési végberendezések és a vonatkozó azonosítók induló osztályozásának
megállapításáról szóló 2000. április 6 i 2000/299/EK bizottsági határozat 1. cikk (1) bekezdésének;
16. az 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdése e) pontjának a belvízi rádiótelefon-szolgáltatásra vonatkozó
regionális megállapodás hatálya alá tartozó rádiós berendezésekre történő alkalmazásáról szóló 2000.
szeptember 22 i 2000/637/EK bizottsági határozatnak; 17. az 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdése e) pontjának lavinajeladókra történő alkalmazásáról szóló 2001.
február 21-i 2001/148/EK bizottsági határozatnak; 18. az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló 2002. március 7-i 676/2002/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 5. cikkének; 19. a nem-SOLAS hajókba való beszerelésre szánt, az általános tengeri vészjelző és biztonsági rendszerben (GMDSS)
szerepeltetni kívánt tengeri rádiókommunikációs berendezésekre vonatkozó alapvető előírásokról szóló 2003.
szeptember 4-i 2004/71/EK bizottsági határozatnak; 20. a rádióspektrumnak a 79 GHz-es tartományban a gépjárművekben alkalmazott, rövid hatótávolságú
radarkészülékek közösségi harmonizálásáról szóló 2004. július 8-i 2004/545/EK bizottsági határozatnak;
21. a 24 GHz-es frekvenciasávban alkalmazott, kis hatótávolságú gépjárműradarok időben korlátozott használatára
vonatkozó közösségi harmonizálásáról szóló 2005. január 17-i 2005/50/EK bizottsági határozatnak;
22. az 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke (3) bekezdése e) pontjának az automatikus
hajóazonosítási rendszerben (AIS) történő felhasználásra szánt rádióberendezésekre való alkalmazásáról szóló
2005. január 25-i 2005/53/EK bizottsági határozatnak; 23. a rádióspektrum 5 GHz-es frekvenciasávjának a vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, beleértve a rádiós helyi
hálózatokat is (WAS/RLAN), megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról szóló 2005. július 11-i
2005/513/EK bizottsági határozatnak; 24. az 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, segélyszolgálatoknak a helymeghatározó
Cospas-Sarsat-jeladókhoz való hozzáférése biztosításának alapvető követelményeiről szóló 2005. augusztus 29 i
2005/631/EK bizottsági határozatnak; 25. a 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv Közösségen belüli összehangolásáról szóló 2005. december 20-i
2005/928/EK bizottsági határozatnak; 26. a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló 2006. november 9-i
2006/771/EK bizottsági határozatnak; 27. a rádióspektrum deciméteres (UHF) frekvenciasávban működő rádiófrekvenciás azonosító (RFID) eszközök
számára történő harmonizációjáról szóló 2006. november 23-i 2006/804/EK bizottsági határozatnak;
28. a rádióspektrum 5 GHz-es frekvenciasávjának a vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, beleértve a rádiós helyi
hálózatokat is (WAS/RLAN), megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról szóló 2005/513/EK határozat
módosításáról szóló 2007. február 12-i 2007/90/EK bizottsági határozatnak;
29. a rádióspektrum 2 GHz-es frekvenciasávjainak a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek
megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról szóló 2007. február 14-i 2007/98/EK bizottsági
határozatnak; 30. az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli,
harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007. február 21-i 2007/131/EK bizottsági
határozatnak; 31. a Közösség területén a légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCA-szolgáltatások)
spektrumhasználatának harmonizált feltételeiről szóló 2008. április 7-i 2008/294/EK bizottsági határozatnak;
32. a 3400–3800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására
alkalmas földi rendszerek javára történő harmonizálásáról szóló 2008. május 21-i 2008/411/EK bizottsági
határozat 2. cikk (1) bekezdésének és mellékletének; 33. a 2500–2690 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására
alkalmas földfelszíni rendszerek érdekében történő harmonizálásáról szóló 2008. június 13-i 2008/477/EK
bizottsági határozatnak; 34. a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MSS) kiválasztásáról és engedélyezéséről szóló 2008.
június 30-i 626/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak;
35. a rádióspektrum 5875–5905 MHz-es frekvenciasávjának az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonsággal
összefüggő alkalmazásai érdekében történő harmonizált felhasználásáról szóló 2008. augusztus 5-i 2008/671/EK
bizottsági határozatnak; 36. a 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv Közösségen belüli összehangolásáról szóló 2005/928/EK határozat
módosításáról szóló 2008. augusztus 13-i 2008/673/EK bizottsági határozatnak;
37. az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli,
harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról szóló
2009. április 21-i 2009/343/EK bizottsági határozatnak; 38. a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló 2006/771/EK határozat
módosításáról szóló 2009. május 13-i 2009/381/EK bizottsági határozatnak;
39. a páneurópai mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MSS) üzemeltetőinek kiválasztásáról szóló
2009. május 13-i 2009/449/EK bizottsági határozatnak; 40. a 900 MHz-es és az 1800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési
szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról szóló 2009. október
16-i 2009/766/EK bizottsági határozatnak; 41. a 900 MHz-es és az 1800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési
szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról szóló 2009/766/EK
határozat módosításáról szóló 2011. április 18-i 2011/251/EU bizottsági végrehajtási határozatnak és
42. a légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásoknak (MCA-szolgáltatások) az Európai Közösségben
való engedélyezéséről szóló 2008. április 7 i 2008/295/EK bizottsági ajánlás 2. és 8. pontjának
való megfelelést szolgálja. Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
1390/2019. (VI. 27.) Korm. határozata a magyar jégkorong sport eredményességét elősegítő kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Jégkorong Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) magyar jégkorong sport eredményességét
elősegítő sportszakmai programjának – ideértve a  szükséges beruházásokat és tárgyi eszköz beszerzéseket is –
(a továbbiakban: Program) összesen 800 000 000 forinttal történő állami támogatásával;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon a  Program
megvalósítása érdekében 800 000 000 forint központi költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 6. Az  olimpiai
mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a  sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok támogatására
jogcímcsoport, 1. Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai támogatása jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Program megvalósítása érdekében gondoskodjon támogatói
okirat kibocsátásáról a  Szövetség részére 2021. december 31-éig történő elszámolási kötelezettséggel, a  fel nem
használt támogatási összeg tekintetében pedig visszafizetési kötelezettség rögzítésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pontban meghatározott forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1085/2015. (III. 3.) Korm. határozata a 2014–2020 programozási időszak operatív programjai monitoring bizottságai létrehozásának előkészítéséről.
A Kormány
 1. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon
a) az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program előkészítő monitoring bizottsága taglistájának
összeállításáról,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az előkészítő monitoring bizottság elnöke kinevezését követően azonnal
b) az  a)  alpont szerinti előkészítő monitoring bizottság összehívásáról ügyrendjének megtárgyalása és
elfogadása érdekében,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az előkészítő monitoring bizottság taglistájának összeállítását követően azonnal
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon
a) a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program, a Magyar Halgazdálkodási Operatív Program,
valamint a Vidékfejlesztési Program előkészítő monitoring bizottságai taglistájának összeállításáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az előkészítő monitoring bizottságok elnökei kinevezését követően azonnal
b) az  a)  alpont szerinti előkészítő monitoring bizottságok összehívásáról ügyrendjeik megtárgyalása és
elfogadása érdekében,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az előkészítő monitoring bizottságok taglistájának összeállítását követően azonnal
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a) a  Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program, a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program,
valamint a  Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program monitoring bizottságai taglistájának
összeállításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a monitoring bizottságok elnökei kinevezését követően azonnal
b) az  a)  alpont szerinti monitoring bizottságok összehívásáról ügyrendjeik megtárgyalása és elfogadása
érdekében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a monitoring bizottságok taglistájának összeállítását követően azonnal
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon
a) az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program, valamint a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív
Program monitoring bizottságai taglistájának összeállításáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a monitoring bizottságok elnökei kinevezését követően azonnal
b) az  a)  alpont szerinti monitoring bizottságok összehívásáról ügyrendjeik megtárgyalása és elfogadása
érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a monitoring bizottságok taglistájának összeállítását követően azonnal
5. egyetért azzal, hogy minden előkészítő monitoring bizottság a  2014–2020 programozási időszak operatív
programjai elfogadását követően változatlan tagsággal monitoring bizottsággá alakul át, az  első monitoring
bizottsági ülésen jóváhagyva az előkészítő monitoring bizottság által hozott döntéseket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök