text:
2015. XXVII. törvény a Szlovén Köztársaság Kormánya, Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a Többnemzeti Szárazföldi Kötelékről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Szlovén Köztársaság Kormánya, Magyarország Kormánya és
az Olasz Köztársaság Kormánya között a Többnemzeti Szárazföldi Kötelékről szóló Megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. március 17-i ülésnapján fogadta el.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Signatures: …………………………
Date: ……………… MEGÁLLAPODÁS A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS AZ OLASZ
KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT A TÖBBNEMZETI SZÁRAZFÖLDI KÖTELÉKRŐL
A Szlovén Köztársaság Kormánya, Magyarország Kormánya, valamint az  Olasz Köztársaság Kormánya,
a továbbiakban: a Felek;
Figyelemmel arra, hogy a  Szlovén Köztársaság Kormánya, Magyarország Kormánya, valamint az  Olasz Köztársaság
Kormánya a Többnemzeti Szárazföldi Kötelék (MLF) alapító nemzetei;
Tekintettel arra, hogy az említett államok az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO) és az Európai Unió (EU) tagjai,
így a NATO és az EU biztonsági és védelmi rendszerének részét képezik;
Megerősítve teljes elkötelezettségüket az együttműködés, a biztonság és a stabilitás javítása és fejlesztése iránt, a 21.
századi kihívásoknak való megfelelés érdekében;
Megerősítve elkötelezettségüket a „nyitott ajtó” politika iránt, amely lehetővé teszi más országok részvételét, illetve
együttműködését az MLF keretében;
Figyelemmel a  hadműveleti elgondolás és a  hadműveleti képességek megújításának szükségességére, valamint
ebből fakadóan az  MLF jogi keretei felülvizsgálatának szükségességére, törekedve az  új körülményekhez való
alkalmazkodásra;
Tekintettel a  Politikai-Katonai Irányító Testület 2010. szeptember 21-én Budapesten megtartott 5. találkozóján
meghozott arra vonatkozó döntésére, hogy felülvizsgálják a  meglevő megállapodásokat, és az  MLF-et
az NDRC-ITA-hoz (NATO Gyorstelepítésű Hadtest – Olaszország) csatolják;
Szem előtt tartva az MLF kialakult hagyományait
a következőkben állapodnak meg:
1. cikk
Az Egyezmény célja 1. A  jelen Egyezmény célja az  1998. április 18-án Udinében megkötött „A Szlovén Köztársaság Kormánya, a  Magyar
Köztársaság Kormánya és az  Olasz Köztársaság Kormánya között Többnemzeti Szárazföldi Kötelék létrehozásáról
szóló Megállapodás által meghatározott MLF hadműveleti elgondolás és hadműveleti képességei által
körvonalazott feladatrendszer megújítása.
2. A  Felek megerősítik az  MLF 1998. április 18-án Udinében megkötött „A Szlovén Köztársaság Kormánya, a  Magyar
Köztársaság Kormánya és az  Olasz Köztársaság Kormánya között Többnemzeti Szárazföldi Kötelék létrehozásáról
szóló Megállapodás” által definiált alaprendeltetését, amely a következő:
– egy készen rendelkezésre álló, jelentős hadműveleti képességgel bíró Kötelék létrehozása, amely hatékony
katonai választevékenység végrehajtására képes újonnan felmerülő kihívások esetén;
– az MLF-ben részt vevő Felek közötti interoperabilitás szintjének javítása a kölcsönös ismeretek fejlesztése és
a közösen elfogadott hadműveleti eljárások adaptálása útján.
 3. Ennek keretében a fő cél a nemzetközi biztonsághoz való hozzájárulás, a következők útján:
– békeidőszaki többnemzeti kiképzés feltételeinek és képességének kialakítása;
– hatékony és megfelelő képességekkel rendelkező katonai erő alkalmazásával a  lehetséges ellenségek
elrettentése;
 4. A fenti célok teljesítése érdekében az MLF-nek képesnek kell lennie:
– a megfelelő készenléti szint, fenntartási képesség, műveleti hatékonyság elérését és fenntartását célzó,
az interoperabilitás fejlesztését szolgáló többnemzeti kiképzési tevékenységek tervezésére és végrehajtására;
– ENSZ, EU, NATO által vezetett feladatok végrehajtására;
– a Felek kölcsönös megállapodása szerinti egyéb feladatok végrehajtására.
2. cikk
Alkalmazás területei 1. Az MLF háromoldalú vagy többnemzeti keretek között alkalmazható a jelen Egyezmény és a végrehajtására kiadott,
a „Többnemzeti Szárazföldi Kötelék szervezetéről szóló” Egyetértési Megállapodás (MOU) vonatkozó előírásainak
megfelelően.
2. Az  MLF az  Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányában foglalt alapelvek szerint, az  ENSZ Biztonsági
Tanács mandátuma alapján létrehozott kötelék vagy egy nemzetközi szervezet által vezetett kötelék részeként
alkalmazható.
3. Az  MLF alkalmazásáról szóló döntést a  Felek egyhangúlag hagyják jóvá, az  ezzel kapcsolatos további szabályokat
a „Többnemzeti Szárazföldi Kötelék szervezetéről szóló” MOU tartalmazza.
4. Valamely Fél nemzeti joga által megállapított esetleges korlátozásoktól, valamely Fél felsőszintű politikai
döntéseitől, vagy a  Felek kijelölt alakulatainak hadműveleti képességeitől függően az  MLF kevesebb Fél által is
alkalmazható, a jelen cikk 2. bekezdése szerint, a 3. bekezdésben meghatározott döntés alapján.
3. cikk
Az MLF döntéshozó szervei 1. Az  MLF részére a  Felek védelmi minisztériuma és vezérkara magas szintű képviselőiből álló felsőszintű PolitikaiKatonai Irányító Testület (a  továbbiakban: PMSG) ad utasításokat, általában hadműveleti szolgálati úton. Az  MLF
hadműveleti alkalmazásának és teljesítésének feltételeit a  PMSG teremti meg. Emellett a  PMSG biztosítja
a kölcsönös tájékoztatást és koordinációt a Felek között minden, az MLF-hez kapcsolódó kérdésben.
2. A  PMSG-t többnemzeti törzs szintű Politikai-Katonai Munkacsoport (PMWG) támogatja, amely a  védelmi
minisztériumok és szolgálati ágak szakértő képviselőiből áll, akik szükség szerint üléseznek. E  struktúrák az  MLF
további fejlődéséről szóló tárgyalások kereteit is biztosítják.
3. A PMWG javaslatára a PMSG szakértőkből álló ideiglenes munkacsoportokat (WG) is alakíthat az MLF döntéshozatali
folyamatának támogatására. Ezek a  munkacsoportok szükség szerint üléseznek, és a  PMWG részére tesznek
jelentést.
4. cikk
Szervezeti és vezetési struktúra 1. Az  MLF békeállomány-táblás vezetési struktúrából, kijelölt alakulatokból, valamint válságidőszaki állománytáblás
struktúrákból álló kötelék, a „Vezető Nemzet” koncepció alapján.
2. A  békeidőszaki felépítésben a  Vezető Nemzet koncepciónak megfelelően az  erőket nem állomásoztatják állandó
jelleggel a kijelölt nemzeti elhelyezési körletükön kívül. A megfelelő szintű integráció a Felek személyi állományának
az MLF parancsnokságra történő vezénylésével kerül biztosításra. Ez hozzájárul továbbá egy művelet vagy gyakorlat
kezdetén a különböző komponensek megfelelő integrálódásához is.
3. Az Olasz Köztársaság, mint „Vezető Nemzet” szolgáltatja az MLF parancsnokság székhelyét, az MLF parancsnokság
parancsnokát, valamint az  MLF parancsnokság szervezetének zömét, amelyet a  többi Fél által biztosított állandó
személyi állomány egészít ki, s amelyet veszélyhelyzetekben a  megfelelő mértékben kiegészítenek. A  többi Féltől
az  MLF parancsnokságra állandóan vezényelt személyi állomány létszámának arányosnak kell lennie az  MLF
kötelékbe kijelölt erőik létszámával.
4. A Felek által kijelölt képességeket a „Többnemzeti Szárazföldi Kötelék szervezetéről szóló” MOU-ban kell rögzíteni.
 5. A  kijelölt képességeket nem rendelik állandóan a  kötelékhez, ezek készültségben vannak, a  feltöltés és
összpontosítás megkönnyítése érdekében. Mindegyik Fél az  év végén határozza meg a  következő évre érvényes
felajánlott képességeket.
5. cikk
Az MLF kiképzése és aktiválása 1. Ha az  MLF-et kiképzési vagy műveleti célból aktiválják, az  MLF parancsnokság parancsnokát nevezik ki
a Többnemzeti Szárazföldi Kötelék parancsnokává (a továbbiakban: COMMLF).
2. A  műveletek és a  kiképzés tervezéséhez és végrehajtásához az  MLF parancsnokságot kiegészítik a  válságidőszaki
állománytáblába tartozó személyi állománnyal, a  vonatkozó MOU-ban foglaltak szerint. A  nemzetek által
biztosítandó csapatokat azonban a PMSG-nek vissza kell igazolnia.
3. A COMMLF feladatait a „Többnemzeti Szárazföldi Kötelék szervezetéről szóló” MOU-ban kell meghatározni.
 4. Műveletek és gyakorlatok során a  hadműveleti alárendeltségi rendet a  nemzeti hatóságok közösen alakítják ki,
az MLF adott alkalmazása figyelembe vételével.
 5. Műveletek esetén, a  jogkörátadás (TOA) után az  MLF alegységeit a  Felek az  elfogadott alapelveknek megfelelően
a  COMMLF hadműveleti irányításába (OPCON), illetve különleges körülmények esetén egy magasabb szintű
parancsnok hadműveleti irányításába adják át.
6. A  Felek felelősek az  MLF-be kijelölt erők felszereléséért, kiképzéséért és fenntartásáért az  MLF-re meghatározott
szabványok szerinti hadműveleti és készültségi szinten.
7. Az MLF által végrehajtandó kiképzések, aktiválás, illetve hadműveletek részleteit a „Többnemzeti Szárazföldi Kötelék
szervezetéről szóló” MOU-ban kell meghatározni.
6. cikk
Hivatalos- és munkanyelv
Az MLF hivatalos nyelvei a  Felek nemzeti nyelvei. A  munkanyelv az  angol, és minden műveleti dokumentumot is
ezen a nyelven kell kiadni.
7. cikk
Pénzügyi és logisztikai kérdések 1. Az  MLF parancsnokság létrehozásának költségeit, valamint adminisztrációs- és működési kiadásait többnemzeti
költségvetésből kell fedezni, a „Többnemzeti Szárazföldi Kötelék szervezetéről szóló” MOU-ban meghatározottak
szerint.
2. A többnemzeti költségvetés által nem fedezett költségeket a Felek „Többnemzeti Szárazföldi Kötelék szervezetéről
szóló” MOU-ban vagy egyéb vonatkozó megállapodásokban meghatározottaknak megfelelően viselik.
3. Az MLF létrehozásához és működtetéséhez kapcsolódó részletes logisztikai feladatokat a „Többnemzeti Szárazföldi
Kötelék szervezetéről szóló” MOU-ban vagy egyéb vonatkozó megállapodásokban kell meghatározni.
8. cikk
Jogi kérdések
Az MLF személyi állományára az Észak-atlanti Szerződés Feleinek a Fegyveres erők jogállásáról szóló megállapodása
(az 1951. június 19-én megkötött NATO SOFA) vonatkozó előírásai érvényesek, annak megfelelően.
9. cikk
Más országok részvétele az MLF-ben 1. Bármely állam csatlakozhat a  jelen Megállapodáshoz, valamennyi Fél írásos hozzájárulása esetén,
a  Megállapodáshoz történő Csatlakozási Szerződés aláírásával. A  jelen Megállapodás A) melléklete tartalmazza
a Csatlakozási Szerződés mintaokmányát.
2. Adott MLF kiképzési tevékenységben vagy műveletben bármely NATO, NATO PfP, illetve EU tagállam, illetve
más baráti államok alakulatai részt vehetnek, a  Felek előzetes írásos hozzájárulása esetén és a  részvételről szóló
Egyetértési Megállapodás vagy Technikai Megállapodás a Felekkel történő megkötése után.
10. cikk
Minősített adatokra vonatkozó előírások 1. A  „MINŐSÍTETT INFORMÁCIÓ” bármely olyan információ vagy anyag, melyeket valamely Fél vagy az  MLF
minősítéssel látott el.
2. A  jelen Megállapodással összefüggésben átadott, illetve létrehozott minden minősített információt a  nemzeti és
nemzetközi jognak, valamint a Felek vonatkozó szabályainak megfelelően kell védeni.
3. A minősített információkat csak a Felek által kijelölt a Nemzeti Biztonsági Felügyeletek által jóváhagyott, kormányok
közötti csatornákon továbbítanak.
4. A minősítési fokozatok megfeleltetése: MLF Magyarország Szlovénia Olaszország
MLF SECRET „Titkos!” TAJNO SEGRETO Az MLF minősítéssel megjelölt információkat ugyanúgy kell védeni, mint a fenti táblázat szerint az annak megfelelő
nemzeti minősítésű információkat.
5. A  jelen Megállapodás alapján minősített információkhoz való hozzáférést a Felek személyi állománya részére csak
a „szükséges ismeret” (need-to-know) elve alapján és a megfelelő szintű biztonsági tanúsítvány (security clearance)
birtokában lehet engedélyezni, a nemzeti jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően.
6. A Felek kötelesek gondoskodni arról, hogy a kicserélt minősített információkat csak a rendeltetési célra használják
fel, a jelen Megállapodás céljain és keretein belül.
7. A jelen Megállapodás szerint a védelmi területen folytatott együttműködés eredményeképp megszerzett minősített
információk Harmadik Fél részére csak az  információt létrehozó Fél Biztonsági Felügyeletének előzetes írásos
hozzájárulása esetén adható át.
8. A minősített információk átadását és védelmét a vonatkozó kétoldalú megállapodások szabályozzák részletesen.
 9. A minősített információk védelmének további szempontjait ezt követően kiadandó dokumentumok szabályozzák,
ez azonban a jelen cikkben foglalt rendelkezések hatályát nem befolyásolja.
11. cikk
Vitarendezés
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos bármely vitát kizárólag a  Felek közötti
egyeztetés útján kell rendezni.
12. cikk
Végrehajtási rendelkezések
Az MLF-re vonatkozó részletes kérdések és további műveleti szempontok a  Felek megfelelő hatóságai által
megkötendő külön Egyetértési Megállapodásban vagy más vonatkozó dokumentumban kerülnek szabályozásra.
13. cikk
Záró rendelkezések 1. A jelen Megállapodás határozatlan időre szól.
 2. Ezt a  Megállapodást a  Feleknek meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk. A  megerősítő,
elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat a letéteményesnél helyezik letétbe.
 3. A  Megállapodás az  utolsó megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezésének dátumát követő
harmincadik napon lép hatályba.
 4. A  Megállapodáshoz csatlakozó további állam esetében a  Megállapodás az  adott állam megerősítő, elfogadó,
jóváhagyó vagy csatlakozó okirata letétbe helyezésének dátumát követő harmincadik napon lép hatályba.
 5. A jelen Megállapodás hatályba lépése napján a Szlovén Köztársaság Kormánya, a Magyar Köztársaság Kormánya és
az Olasz Köztársaság Kormánya között 1998. április 18-án Udinében megkötött, a Többnemzeti Szárazföldi Kötelék
létrehozásáról szóló Megállapodás hatályát veszíti.
6. A  jelen Megállapodás hatályba lépése nem érinti a  tárgyaltak végrehajtása vonatkozásában a  Felek illetékes
hatóságai között megkötött egyéb megállapodások érvényességét, amennyiben azok tartalma nem ellentétes
a jelen Megállapodás rendelkezéseivel.
7. A jelen Megállapodás a Felek kölcsönös megállapodásával módosítható. Módosítási javaslatot írásban, diplomáciai
úton kell továbbítani, és a jelen cikk 2. bekezdése szerint lép hatályba.
8. A  jelen Megállapodás a  Felek egyhangú hozzájárulásával bármikor megszüntethető. A  többi Fél részére
12  (tizenkettő) hónap előzetes írásos értesítési kötelezettség betartása mellett bármely Fél felmondhatja
a Megállapodást.
9. A  Megállapodás megszűnése esetén, illetve ha valamely Fél kilép a  Megállapodásból, akkor Felek rendezik
a  Megállapodás megszűnéséhez vagy a  felmondáshoz kapcsolódó összes esetleges lezáratlan kérdést és egyéb
ügyeket.
10. A jelen Megállapodás megszűnésével megszűnik minden végrehajtási megállapodás/MOU is.
Készült egy eredeti példányban, angol nyelven. A  jelen Megállapodás eredeti példánya az  Olasz Köztársaság
Kormányánál mint letéteményesnél kerül letétbe helyezésre, aki minden Fél részére hitelesített példányt biztosít.
Fentiek hiteléül az alulírott, Kormányuk részéről meghatalmazott képviselők jelen Megállapodást aláírták.
Kelt: Brüsszelben, 2014. november 18-án. A Szlovén Köztársaság Kormánya nevében:
 ______________________________________
Magyarország Kormánya nevében:
 ______________________________________ Az Olasz Köztársaság Kormánya nevében:
 ______________________________________
A) MELLÉKLET CSATLAKOZÁSI NYILATKOZAT MINTA CSATLAKOZÁSI NYILATKOZAT A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG
KORMÁNYA MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A TÖBBNEMZETI SZÁRAZFÖLDI KÖTELÉKRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSHOZ TÖRTÉNŐ
CSATLAKOZÁSRÓL
………………………… Kormánya/minisztere/minisztériuma/védelmi minisztériuma/vezérkara (a csatlakozó
ország)
ÚGY HATÁROZOTT, hogy a jelenlegi Felekkel együtt részt vesz a Többnemzeti Szárazföldi Kötelékben (MLF);
EZÉRT ÚGY DÖNTÖTT, HOGY RÉSZT VESZ ÉS TISZTELETBEN TARTJA a  Szlovén Köztársaság Kormánya,
Magyarország Kormánya és az  Olasz Köztársaság Kormánya között a  Többnemzeti Szárazföldi Kötelékről szóló,
…………………………-n hatályba lépett Megállapodást, beleértve annak mellékleteit, a  jelenleg hatályos
változatban.
Készült egy eredeti példányban, angol nyelven. A  jelen Csatlakozási Nyilatkozat eredeti példánya az  Olasz
Köztársaság Kormányánál mint Letéteményesnél kerül letétbe helyezésre, aki minden Fél részére hitelesített
példányt biztosít.
………………………… Kormánya/minisztere/minisztériuma/védelmi minisztériuma/vezérkara nevében
(a csatlakozó ország) Aláírás: …………………………
Dátum: …………………
A Szlovén Köztársaság Kormánya, Magyarország Kormánya, valamint az  Olasz Köztársaság Kormánya között
a Többnemzeti Szárazföldi Kötelékről (MLF) szóló Megállapodás Felei
ÜDVÖZLIK ………………………… (a csatlakozó ország) Kormánya/minisztere/minisztériuma/védelmi
minisztériuma/vezérkara kifejezett elkötelezettségét és
EGYETÉRTENEK ………………………… (a csatlakozó ország) kormánya/minisztere/minisztériuma/védelmi
minisztériuma/vezérkara csatlakozásához a  Szlovén Köztársaság Kormánya, Magyarország Kormánya, valamint
az Olasz Köztársaság Kormánya között a Többnemzeti Szárazföldi Kötelékről (MLF) szóló Megállapodáshoz.
………………………… (minden mostani Fél) Kormánya/minisztere/minisztériuma/védelmi minisztériuma/
vezérkara nevében
Aláírások: …………………………
Dátum: …………………” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. §, valamint az (5) bekezdés a Megállapodás 13. cikk 3. bekezdésében meghatározott időpontban lép
hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. §, valamint az (5) bekezdés hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért
felelős miniszter annak ismertté válását követően, a  Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével
állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
 (5) Hatályát veszti a  Magyar Köztársaság Kormánya, az  Olasz Köztársaság Kormánya és a  Szlovén Köztársaság
Kormánya között Többnemzeti Szárazföldi Kötelék létrehozásáról, Udinében, 1998. április 18-án aláírt Egyezmény
megerősítéséről és kihirdetéséről szóló 1998. évi XLV. törvény.
Áder János s. k., Jakab István s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
370/2017. (XII. 8.) Korm. rendelete a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékéről.
A Kormány a  magyar jelnyelvről és a  magyar jelnyelv használatáról szóló 2009.  évi CXXV.  törvény 31.  § (6)  bekezdés b) és
c) pontjában, valamint a 15. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A jelnyelvi tolmácsolás folytatásának feltételei 1. § A magyar jelnyelvről és a  magyar jelnyelv használatáról szóló 2009.  évi CXXV.  törvény (a  továbbiakban: Jtv.) 8.  §
(1)  bekezdése szerinti jelnyelvi tolmácsolási tevékenység (a  továbbiakban: jelnyelvi tolmácsolás) folytatásához
a következő szakképesítéssel, rész-szakképesítéssel vagy bizonyítvánnyal kell rendelkezni:
a) a szakértő és a fordító jeltolmács képzésről szóló 8/1983. (VI. 15.) MM–EüM együttes rendelet alapján kiállított
szakértő jeltolmács vagy fordító jeltolmács bizonyítvány,
b) az  egyes szakmai és vizsgakövetelmények kiadásáról szóló 28/2003. (X. 18.) OM rendelet alapján kiadott
52 8999 01 azonosító számú jelnyelvi tolmács szakképesítés,
c) a szociális és munkaügyi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek
kiadásáról szóló 21/2007. (V. 21.) SZMM rendelet alapján kiadott 52 223 01 0000 00 00 azonosító
számú jelnyelvi tolmács szakképesítés, 52 223 01 0100 31 01 azonosító számú relé jelnyelvi tolmács
rész-szakképesítés vagy 52 223 01 0100 31 02 azonosító számú társalgási jelnyelvi tolmács rész-szakképesítés,
d) a  szociális és munkaügyi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről
szóló 15/2008. (VIII. 13.) SZMM rendelet alapján kiadott 52 223 01 0000 00 00 azonosító számú jelnyelvi
tolmács szakképesítés, 52 223 01 0100 31 01 azonosító számú relé jelnyelvi tolmács rész-szakképesítés vagy
52 223 01 0100 52 01 azonosító számú társalgási jelnyelvi tolmács rész-szakképesítés,
e) az  emberi erőforrások minisztere ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről
szóló 37/2013. (V. 28.) EMMI rendelet alapján kiadott 53 223 01 azonosító számú jelnyelvi szaktolmács
szakképesítés-ráépülés, 52 223 01 azonosító számú jelnyelvi tolmács szakképesítés vagy 51 223 01 azonosító
számú relé jelnyelvi tolmács rész-szakképesítés, vagy
f ) az  emberi erőforrások minisztere ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről
szóló 27/2016. (IX. 16.) EMMI rendelet alapján kiadott 53 223 01 Jelnyelvi szaktolmács szakképesítés-ráépülés,
52 223 01 Jelnyelvi tolmács szakképesítés vagy 51 223 01 Relé jelnyelvi tolmács rész-szakképesítés.
2. § (1) A jelnyelvi tolmácsolás folytatásához a jelnyelvi tolmácsnak rendelkeznie kell – a 4. § szerinti bejelentés benyújtását
megelőző három év során szerzett – legalább 300 tolmácsolt óra gyakorlattal (a  továbbiakban: tolmácsolási
gyakorlat). A  tolmácsolási gyakorlatba az  1.  § d), e) vagy f )  pontja szerinti szakképesítéssel, rész-szakképesítéssel,
szakképesítés-ráépüléssel rendelkező személy esetében a  szakmai vizsgára bocsátás feltételeként teljesített
gyakorlatot is be kell számítani.
(2) A  tolmácsolási gyakorlatot az  igazolja, aki vagy akinek jogelődje a  bejelentőt foglalkoztatja vagy foglalkoztatta.
Ha a  foglalkoztató jogutód nélkül megszűnt, vagy a  tolmácsolási gyakorlatot a bejelentő nem foglalkoztatottként
teljesítette, a gyakorlatot a tolmácsolásra irányuló szerződéssel és az annak teljesítését igazoló dokumentummal kell
igazolni.
(3) Az  1.  § d), e) vagy f )  pontja szerinti szakképesítéssel, rész-szakképesítéssel, szakképesítés-ráépüléssel rendelkező
személy esetében a  képzés keretében, a  4.  § szerinti bejelentés benyújtását megelőző három év során a  szakmai
vizsgára bocsátás feltételeként teljesített gyakorlatot a képzőhely igazolja.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti igazolásnak tartalmaznia kell kiállítójának nevét, székhelyét, a bejelentő nevét, lakcímét
és a tolmácsolási gyakorlat időtartamát.
3. § (1) A jelnyelvi tolmács az 4. § szerinti bejelentés benyújtásakor nyilatkozik az általa vállalt tolmácsolási típusokról.
 (2) A jelnyelvi tolmács szakképesítéssel, jelnyelvi szaktolmács szakképesítés-ráépüléssel, a szakértő jeltolmács, továbbá
a fordító jeltolmács bizonyítvánnyal rendelkező jelnyelvi tolmács a következő tolmácsolási típusokat láthatja el:
a) bíróság, hatóság vagy egyéb közhatalmat gyakorló szerv eljárása során végzett tolmácsolás,
b) közoktatás, szakképzés, felsőoktatás során a  tanulói, hallgatói jogviszonnyal, továbbá felnőttképzés során
a képzéssel összefüggésben végzett tolmácsolás,
c) egészségügyi ellátás igénybevételekor végzett tolmácsolás,
d) foglalkoztatási célú és munkahelyen igénybe vett tolmácsolás,
e) a jogosult választott tisztségének ellátásához igénybe vett személyi tolmácsolás,
f ) a jogosult önálló életvitelének elősegítése céljából végzett személyi tolmácsolás,
g) nagyobb hallgatóság előtt végzett tolmácsolás,
h) média-tolmácsolás.
(3) A társalgási jelnyelvi tolmács rész-szakképesítéssel rendelkező jelnyelvi tolmács a (2) bekezdés c)–f ) pontja szerinti
tolmácsolási típusokat láthatja el.
(4) A  relé jelnyelvi tolmács rész-szakképesítéssel rendelkező jelnyelvi tolmács – az  adott tolmácsolási típus önálló
ellátására jogosult jelnyelvi tolmáccsal együttesen – a (2) bekezdés a) és c)–g) pontja szerinti tolmácsolási típusokat
láthatja el.
2. A bejelentéssel összefüggő eljárás 4. § (1) A  jelnyelvi tolmácsolás folytatásáról szóló bejelentést Budapest Főváros Kormányhivatalánál (a  továbbiakban:
Hivatal) kell megtenni.
(2) A bejelentést a Hivatal honlapján közhírré tett, 1. melléklet szerinti adattartalommal kell benyújtani.
 (3) Ha a  bejelentés nem felel meg a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános
feltételeiről szóló 2009.  évi LXXVI.  törvényben (a  továbbiakban: Szolgtv.), a  Jtv.-ben és az  e  rendeletben foglalt
követelményeknek, a  Hivatal a  Szolgtv. 23.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltak alkalmazásával visszaküldi
a bejelentő számára az általa mellékelt dokumentumokat.
(4) Ha a  bejelentés alapján folytatott ellenőrzési eljárás keretében a  Hivatal megállapította, hogy a  bejelentő
nem felel meg a  jelnyelvi tolmácsolás folytatásához szükséges – a  Szolgtv.-ben, a  Jtv.-ben és az  e  rendeletben
meghatározott  – feltételeknek, ennek közlésével egyidejűleg visszaküldi számára az  általa mellékelt
dokumentumokat.
3. A Névjegyzék vezetése, változások bejelentése 5. § (1) A  jelnyelvi tolmács köteles háromévenként bejelenteni a  Hivatalnak az  e  rendeletben előírt továbbképzés és
szakmai gyakorlat teljesítését.
(2) A továbbképzés teljesítésének bejelentéséhez mellékelni kell a továbbképzést szervező személy vagy szervezet által
kiállított igazolást. A  tolmácsolási gyakorlat teljesítésének igazolása tekintetében a  2.  § (2) és (4)  bekezdését kell
alkalmazni.
(3) Ha a  bejelentést a  jelnyelvi tolmács nem teljesíti, vagy az  általa benyújtott igazolások hiányosak, a  Hivatal
határidő tűzésével és a  jogkövetkezmények megjelölésével felhívja a  jelnyelvi tolmácsot a  továbbképzés, illetve
a tolmácsolási gyakorlat teljesítésének igazolására.
6. § (1) A  jelnyelvi tolmács a  Hivatalnál – legfeljebb három évre – kérheti tevékenységének szüneteltetését a  kezdőnap
és az  időtartam megjelölésével. Visszamenőleges szüneteltetésnek nincs helye. A  szüneteltetés időtartama
a szüneteltetés ideje alatt módosítható.
(2) A  szüneteltetés időtartama a  jelnyelvi tolmács továbbképzésen történő részvételi kötelezettségét nem érinti.
A szüneteltetés időtartama a tolmácsolási gyakorlat végzéséhez előírt időtartamba nem számít bele.
7. § (1) A  Hivatal a  Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékében (a  továbbiakban: Névjegyzék) szereplő adatokban
folyamatosan átvezeti a változásokat, és az aktuális adatokat teszi közhírré.
(2) A Hivatal a jelnyelvi tolmács Névjegyzékből való törléséről – a Névjegyzék módosulásával egyidejűleg – közleményt
jelentet meg saját honlapján a törlés időpontjának feltüntetésével.
4. Továbbképzés és szakmai gyakorlat 8. § (1) A jelnyelvi tolmács köteles továbbképzési időszakonként
a) legalább 60 órában a jelnyelvi tolmácsok szakmai konzultációja, tapasztalatcseréje, illetve képzése érdekében
szervezett továbbképzésen részt venni, és
b) legalább 300 tolmácsolt óra gyakorlatot végezni.
(2) Az  első továbbképzési időszak a  Névjegyzékbe történő felvétellel kezdődik. A  további továbbképzési időszakok
az előző továbbképzési időszak leteltét követő napon kezdődnek.
(3) Az  egyes továbbképzési időszakok tartama három év akkor is, ha a  jelnyelvi tolmács az  előírt továbbképzést és
szakmai gyakorlatot korábban teljesíti.
(4) A jelnyelvi tolmácsszolgálat fenntartója éves továbbképzési tervet készít, amely tartalmazza
a) a továbbképzésen részt vevők helyettesítésére vonatkozó tervet,
b) a továbbképzésre fordítható összeg megjelölését,
c) a továbbképzési kötelezettségüket teljesítők számát és
d) a tervezett továbbképzéseket, valamint azok óraszámát.
9. § (1) Továbbképzést a  Hivatal által pályázati úton hároméves időtartamra kijelölt személyek vagy szervezetek
(a továbbiakban: továbbképző szervezet) szervezhetnek a kijelölésben meghatározottak szerint.
(2) Az a személy vagy szervezet,
a) amelyik a 10. § (6) bekezdése szerinti beszámolót határidőre nem nyújtja be, vagy
b) amelynek kijelölését a Hivatal a 11. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint visszavonta,
a beszámolási határidő lejártától, illetve a kijelölés visszavonásától számított egy évig nem nyújthat be pályázatot.
(3) A pályázati kiírást a Hivatal a honlapján közhírré teszi, továbbá intézkedik a Szociális Ágazati Portálon való közhírré
tételéről.
(4) A Hivatal a kijelölésben meghatározza, hogy a továbbképző szervezet által szervezett és a pályázatban feltüntetett
programok közül melyeket ismer el a 8. § (1) bekezdés a) pontja szerinti továbbképzésnek. A Hivatal a kijelölésről
szóló döntését a  Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit Kft. Jelnyelvi Programirodája
szakmai véleményének figyelembevételével hozza meg. A  szakmai vélemény kialakításához a  Fogyatékos
Személyek Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit Kft. Jelnyelvi Programirodája kikéri a  Jelnyelvi Tolmácsok
Országos Szövetségének véleményét.
(5) A  kijelölés feltétele, hogy a  továbbképző szervezet a  pályázat benyújtásával egyidejűleg írásban hozzájáruljon
–  kijelölése esetén – a  nevének és elérhetőségének, a  továbbképzések címének, óraszámának, valamint
a  továbbképzések időpontjával, helyszínével, díjával és tervezett létszámával kapcsolatos adatoknak a  Hivatal
honlapján és a Szociális Ágazati Portálon történő közhírré tételéhez. A Hivatal az adatokat a honlapján közhírré teszi,
továbbá intézkedik a Szociális Ágazati Portálon való közhírré tételükről.
10. § (1) A  továbbképző szervezet a  továbbképzéseket a  pályázati kiírásban és a  pályázatában foglaltak szerint köteles
megszervezni.
(2) A  továbbképző szervezet – a  továbbképzés megindítását megelőzően legalább tíz nappal – köteles a  Hivatalnak
elektronikus levélben bejelenteni
a) a képzés tényleges időpontját, helyszínét,
b) a képzés díját,
c) előzetes hozzájárulása esetén a szakmai felelős nevét, elérhetőségét és
d) a képzésben részt vevők tervezett létszámát.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti adatokban bekövetkező változást haladéktalanul be kell jelenteni a  Hivatalnak. A  Hivatal
a  bejelentett adatokat a  honlapján közhírré teszi, továbbá intézkedik a  Szociális Ágazati Portálon való közhírré
tételükről.
(4) A továbbképző szervezet a pályázati kiírásban meghatározott formában köteles
a) a továbbképzés lebonyolításáról nyilvántartást vezetni, és
b) a továbbképzés elvégzéséről szóló igazolást kiadni.
(5) A (4) bekezdés a) pontja szerinti nyilvántartás tartalmazza
a) előzetes hozzájárulásuk esetén a  továbbképzésen részt vevők természetes személyazonosító adatait,
lakcímét, elérhetőségét,
b) a továbbképzés engedélyszámát és címét,
c) a továbbképzés helyszínét, időpontját, időtartamát, a jelenléti ívet és a részvételi díjat, tanfolyami naplót,
d) a számonkérésről készült jegyzőkönyveket,
e) a továbbképzés elvégzéséről szóló igazolásokat és
f ) az értékelő kérdőíveket.
(6) A  továbbképző szervezet a  továbbképzés befejezését követő tizenöt napon belül – a  pályázati kiírásban
meghatározott formában – beszámolót készít a továbbképzés megvalósításáról.
11. § (1) A Hivatal nyomon követi a továbbképzések megvalósítását.
 (2) Ha a  továbbképzés eltér a  pályázati kiírásban, a  pályázatban vagy a  kijelölésben foglaltaktól, a  Hivatal határidő
tűzése mellett felhívja a  továbbképző szervezetet a  pályázati kiírásban, a  pályázatban és a  kijelölésben foglaltak
betartására.
(3) Ha a  továbbképző szervezet a  (2) bekezdés szerinti felhívásnak határidőben nem tesz eleget, a Hivatal a kijelölést
visszavonhatja.
(4) A  Hivatal a  kijelölés visszavonásának tényét a  honlapján közhírré teszi, továbbá intézkedik a  Szociális Ágazati
Portálon való közhírré tételéről.
5. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
13. § (1) E  rendeletet a  2018. január 1-jén a  Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékéről szóló 38/2011. (VI. 29.)
NEFMI rendelet alapján folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) A  2017. december 31-én a  Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékéről szóló 38/2011. (VI. 29.) NEFMI rendelet
alapján a  Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékén szereplő szakértők a  Jelnyelvi Tolmácsok Országos
Névjegyzékéről szóló 370/2017. (XII. 8.) Korm. rendelet szerinti Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékébe
2018. január 1-jén hivatalból felvételre kerülnek.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak a 2017. december 31-én fennálló továbbképzési kötelezettség teljesítésének határidejét
nem érintik.
14. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
15. § Hatályát veszti a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékéről szóló 38/2011. (VI. 29.) NEFMI rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2014. (HK 10.) HM KÁT szakutasítása a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény befektetett eszközei és készletei tárolóhely törzsállományának felvételéről, valamint az intézményi tárolóhely-kódokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő szakutasítást adom ki:
1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM) mint intézményre, valamint a HM
ellátását biztosító, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) HM ellátásában érintett
katonai szervezeteire terjed ki.
2. A Honvédelmi Minisztérium mint intézmény gazdálkodása során a befektetett eszközök és készletek nyilvántartására szolgáló tárolóhely-kódokat a szakutasítás
1. mellékleteként kiadom.
3. Ez a szakutasítás az aláírását követő 3. napon lép hatályba.
4. A HM Védelemgazdasági Hivatal HM-I. Objektum
Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra a
szakutasítás aláírását követő 5 napon belül létrehozza az
1. melléklet szerinti tárolóhely-kódokat.
5. Az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár (a továbbiakban: MH BHD) 2014. szeptember
30-ig ellenérték nélküli átadással végrehajtja a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény gazdálkodásáról szóló
63/2014. HM KÁT–HVKF (HK 8.) együttes intézkedés
3. melléklete szerinti szakanyagok átmozgatását az 1. melléklet szerinti tárolóhely-kódokra.
6. Az MH BHD HM Objektumok Üzemeltetési Igazgatóság a szakanyagok átmozgatását követően 2014. december 1-ig, majd ezt követően szükség szerint kezdeményezi
a tárolóhely-kódok módosítását a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztálynál.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár