text:
2016. LVIII. törvény a XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok pályázatáról és rendezéséről.
Magyarország a  modern kori olimpiákon elnyert 168 aranyérmével, 148 ezüstérmével és 170 bronzérmével, valamint
a paralimpiákon szerzett 30 aranyérmével, 41 ezüstérmével és 55 bronzérmével az olimpiai és paralimpiai játékok történetének
legeredményesebb sportnemzetei közé tartozik, a  világelsők között áll az  egy főre jutó olimpiai és paralimpiai érmek számát
tekintve. Magyarország a Nemzetközi Olimpiai Bizottság egyik alapítójaként kiemelkedő szerepet játszott a modern olimpizmus
megteremtésében, valamint azóta is aktív és megbecsült tagja az olimpiai mozgalomnak, az olimpiai közösségnek.
A viharos huszadik század nem adta meg a  lehetőséget, hogy Magyarország rendezője is lehessen az  egyetemes sport
legnagyobb ünnepének, az  olimpiai és paralimpiai játékoknak. Hisszük, hogy most elérkezett az  idő arra, hogy Hazánk
történelme során első ízben olimpiát rendezhessen, azaz házigazdája legyen a  2024.  évi XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári
paralimpiai játékoknak, és vendégül láthassa a világ sportolóit és nemzeteit.
Ez a lehetőség három történelmi tényező szerencsés együttállásán alapul.
1989-ben leomlott a  berlini fal és az  Európát megosztó vasfüggöny. Az  azóta eltelt negyedszázad alatt Közép-Európa népei
visszanyerték szabadságukat, újjáépítették országaikat, újraindították gazdaságaikat, és sikeresen illeszkedtek be a  szuverén,
szabad nemzetek közösségébe. 2024-ben, egy emberöltővel az  új szabadság kivívása után, az  első közép-európai olimpia
sikeres befejezése lenne e történelmi vállalkozásnak, az átalakulás korszakának, és egyben kezdete is lenne a 150 milliós lakosú
Közép-Európa XXI. századi története sikeres, új korszakának.
Magyarország és Közép-Európa gazdasági teljesítményében is megújult: 2024-ben az  olimpiarendezés feltételei zömében
olimpia nélkül is adottak lesznek Budapesten, Magyarországon. Már most is, és 2024-re még inkább Magyarország, az európai
uniós kohéziós forrásokat is felhasználva, gyökeresen megújított, korszerű infrastruktúrával, közlekedési hálózattal, turisztikai
infrastruktúrával és sportlétesítményekkel bír.
2014 végén a  Nemzetközi Olimpiai Bizottság a  játékok megújítása mellett döntött, és elfogadta a  gazdaságos olimpia
reformprogramját, az  „Agenda2020” programot. Az  Agenda2020 célja az  ésszerűbb, gazdaságosabb, takarékosabb és így
megtérülő olimpiarendezés elősegítése. Az  Agenda2020 újra reális esélyt biztosít az  olimpiarendezésre a  Budapest méretű
nagyvárosok számára – csak úgy, mint korábban, amikor a  Budapesthez hasonló méretű Antwerpen, Stockholm, Helsinki és
Barcelona is rendkívül sikeres nyári játékokat rendezett.
Az olimpiai és paralimpiai játékok megrendezésével Magyarország nem kizárólag a  világ legnagyobb sporteseményének
lebonyolítására vállalkozik. Az  olimpiai és paralimpiai játékok megrendezése Hazánkra irányítja az  egész világ figyelmét,
és lehetőséget ad arra, hogy bemutassuk a  magyar nemzet kiválóságát és erényeit, alkotó- és szervezőképességét, büszke
történelmét, gazdag kultúráját, a  szabadság, a  béke, a  sport és az  olimpiai mozgalom iránti elkötelezettségét, hogy együtt
szerezzünk dicsőséget és hírnevet külföldön, és múlhatatlan nemzeti önbecsülést idehaza. Hiszünk abban, hogy Budapest
és Magyarország az  „Agenda 2020” nevű olimpiai reformprogram szellemiségében, az  ahhoz illeszkedő friss és újszerű
megközelítésű olimpiarendezési elképzeléseivel, a  fiatalabb nemzedékek megszólításán keresztül képes hozzájárulni
a  nemzetközi olimpiai mozgalom megújításához. Hisszük továbbá, hogy az  olimpiarendezés egy olyan össznemzeti ügy lehet,
amely közös célt tud adni a  nemzet valamennyi tagjának, ezáltal lendületet ad Budapest, valamint az  egész ország további
fejlődésének.
A 2024.  évi XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok sikeres pályázatához, illetve rendezéséhez nélkülözhetetlen
a nemzeti együttműködés, a hosszú távú tervezhetőség, és a kitartó támogatás biztosítása. A sikeres pályázat, illetve rendezés
hatékony és gyors lebonyolítását egy speciális szabályozó rendszer döntő mértékben segítheti.
A törvényt az Országgyűlés a 2016. június 7-i ülésnapján fogadta el.
Az Országgyűlés ennek szem előtt tartásával a  XXXIII. Olimpiai Játékok és a  XVII. Paralimpiai Játékok 2024-es budapesti
megrendezésére vonatkozó pályázati szándék támogatásáról szóló 31/2015. (VII. 7.) OGY határozat alapján
– a  Nemzetközi Olimpiai Bizottság Olimpiai Chartájában foglalt modern olimpizmus eszméje és az  olimpizmus alapelvei és
értékei iránti elkötelezettséggel;
– tisztelegve Magyarország mint olimpiai nemzet, és a magyar olimpizmus múltja, jelene, hagyományai, eredményei és sportolói
előtt;
– kiemelve, hogy a  sportolás Magyarország Alaptörvényének XX.  cikke alapján a  testi és lelki egészséghez való jog
érvényesülésének kötelezően támogatandó eszköze;
– elismerve, hogy a  sport, a  parasporttal együttesen a  társadalom szerves része, az  életminőség, az  egészség javításának,
az ifjúság nevelésének pótolhatatlan eszköze;
– elismerve, hogy a világ legnagyobb sportfesztiválja, az olimpiai és paralimpiai játékok, a nemzeti összetartozás kifejezésének és
megélésének, a világ országai nemes versengésének nagyszerű eseménye;
– felelősséggel azért, hogy Magyarország hozzájáruljon a  világ országainak és nemzeteinek békés együttéléséhez, egymás
megbecsüléséhez és tiszteletéhez, egy békés és jobb világ építéséhez;
– kifejezésre juttatva az Alaptörvény P) cikkében is oltalmazott a jövő nemzedékek iránt érzett felelősségét és
– elkötelezve az  iránt, hogy Magyarország és Budapest a  Nemzetközi Olimpiai Bizottság 127. közgyűlésén elfogadott „Agenda
2020” reformprogramban lefektetett gazdaságosság és az  Alaptörvény Q)  cikkében is közös célként megjelölt fenntartható
fejlődés szempontjait érvényesítő, az egész világ elismerését kivívó olimpiai és paralimpiai játékoknak adhasson otthont,
a 2024.  évi XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok hatékony és sikeres pályázata, illetve rendezése érdekében
a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) Ez  a  törvény – az  olimpizmus alapelveivel, a  Nemzetközi Olimpiai Bizottság (a továbbiakban: NOB) és az  olimpiai
mozgalom alapokmányával (a továbbiakban: Olimpiai Charta), továbbá a NOB összes szabályzatával és előírásával
összhangban – a  2024.  évi XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok (a továbbiakban: Olimpiai
és Paralimpiai Játékok) rendezési jogának elnyerésére irányuló pályázattal összefüggő valamennyi eljárásra,
továbbá a  rendezési jog elnyerése esetén az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezésére vonatkozó alapvető
rendelkezéseket tartalmazza.
(2) E törvény célja az Olimpiai és Paralimpiai Játékok
a) pályázati eljárásának, továbbá rendezésének hatékony lebonyolításához szükséges szabályok megalkotása;
b) pályázati eljárásához, továbbá rendezéséhez kapcsolódó, ahhoz szükséges intézmények, eljárások, feladatok
és hatáskörök, tevékenységek, fejlesztések és finanszírozás biztosítása;
c) pályázati eljárásához, továbbá rendezéséhez igazodó, azt támogató országos és fővárosi fejlesztéspolitika,
nemzeti, regionális, városi és egyéb fejlesztési tervek és stratégiák kialakításának, elfogadásának és
végrehajtásának biztosítása;
d) pályázati eljárásához, továbbá rendezéséhez kapcsolódóan az Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos
szellemi alkotások teljes körű, különleges védelmének biztosítása.
2. § E törvény alkalmazásában
 1. Együttműködési Megállapodás: a Magyar Állam, Budapest Főváros Önkormányzata (a továbbiakban: Fővárosi
Önkormányzat) és a Magyar Olimpiai Bizottság (a továbbiakban: MOB) között létrejött szerződés az Olimpiai
és Paralimpiai Játékok rendezési joga elnyerése érdekében benyújtandó pályázat tekintetében;
2. garanciák: az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezése érdekében a  NOB által előírtak szerint kiállítandó
egyoldalú kötelezettségvállaló jognyilatkozatok;
3. olimpiai család tagja: a  Közösségi Vízumkódex létrehozásáról szóló 2009. július 13-i 810/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet XI. melléklet 2. cikk 2. pont szerinti olimpiai család tagja;
4. Olimpiai Közlekedési Terv: az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezése során a közlekedés rendjét szabályozó
terv;
5. olimpiai személyzet: a  NOB képviselői, a  média akkreditált képviselői, továbbá a  NOB által ellenőrzött
intézményekkel, az  időmérés és a  pontozási-eredmény szolgáltatások hivatalos szállítójával és
alvállalkozóival, a  közvetítési jogokat birtokló műsorszolgáltatókkal, a  nemzetközi sport szövetségekkel,
a nemzeti olimpiai bizottságokkal, az olimpiai marketing partnerekkel és az Olimpiai és Paralimpiai Játékok
szervezésével, megrendezésével összefüggő feladatot ellátó szervvel foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban
álló személyek;
6. Olimpiai Útvonal Hálózat: az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezvényeinek megközelítése céljára, továbbá
az Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos egyéb közlekedési célra kijelölt, a közúti közlekedésről szóló
törvény szerinti utak összessége;
7. Pályázat: az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezési jogának elnyerését megelőző pályázati eljárás;
 8. Pályázat Vezetője: az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezése érdekében benyújtásra kerülő Pályázat
elkészítésével, összehangolásával és irányításával kapcsolatos feladatok ellátásért felelős, a MOB és a Fővárosi
Önkormányzat által a Kormány egyetértésével a feladatok ellátására kijelölt személy;
9. Rendező Város: Budapest;
10. Rendező Város Szerződés: a  NOB, a  MOB és a  Fővárosi Önkormányzat között létrejövő, a  felek Olimpiai és
Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos jogait és kötelezettségeit meghatározó szerződés.
3. § Magyarország Alaptörvénye és jogszabályai garantálják a  hátrányos és méltánytalan megkülönböztetés bármely
formájának tilalmát, és azt, hogy nincsenek az Olimpiai és Paralimpiai Játékok magyarországi megrendezését gátló
jogi akadályok.
4. § (1) Magyarország biztosítja az Olimpiai és Paralimpiai Játékok biztonságos és békés megrendezését és ünneplését.
 (2) Az Olimpiai és Paralimpiai Játékok biztonságos megrendezése érdekében Magyarország biztosítja a rendfenntartó
szervek megfelelő közreműködését.
 (3) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Pályázatának időszakában és a  rendezés jogának elnyerését követően is
Magyarország biztosítja
a) az  olimpiai létesítmények és egyéb olimpiai vonatkozású projektek megvalósítása és lebonyolítása során
a fenntartható fejlődés, valamint a környezet- és természetvédelem szempontjainak érvényesülését;
b) az Olimpiai és Paralimpiai Játékokból származó, elérhető legnagyobb előnyök, a bevételek maximalizálása és
a rendezés gazdaságossága szempontjainak érvényesülését;
c) a szükséges intézkedések végrehajtását annak érdekében, hogy a lehető legteljesebb mértékben csökkenjen
bármely kedvezőtlen környezet- és természetvédelmi vagy szociális szempontból kedvezőtlen hatás,
amely az  olimpiai létesítmények építésével, illetve egyéb olimpiai vonatkozású projektek megvalósításával
kapcsolatban felmerül;
d) az  Alaptörvény M)  cikkének is megfelelően a  fogyasztói érdekek védelmét, továbbá a  tisztességes piaci
magatartás követelményeinek érvényre juttatását.
(4) Az  Országgyűlés és a  Kormány biztosítja minden szükséges intézkedés megtételét annak érdekében, hogy
Magyarország az Olimpiai Chartából, a Rendező Város Szerződésből, a Rendező Város Szerződésben előírt olimpiai
marketing terv szerződésből, továbbá az Olimpiai és Paralimpiai Játékok magyarországi megrendezését szabályozó
összes megállapodásból eredő kötelezettségeinek megfeleljen.
(5) Az  állam az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok helyszínéül szolgáló, az  állam tulajdonában álló létesítményeket
az Olimpiai és Paralimpiai Játékok időtartamára, továbbá az Olimpiai és Paralimpiai Játékok próbaeseményeire díjés költségmentesen, valamint minden kereskedelmi jogtól és kötelezettségtől mentesen biztosítja az  Olimpiai és
Paralimpiai Játékok Szervezőbizottsága részére.
II. FEJEZET
A PÁLYÁZAT INTÉZMÉNYI RENDSZERE 1. Sportolói Bizottság
5. § (1) A Sportolói Bizottság a Pályázatot támogató, olimpikonokból álló tanácsadó testület.
 (2) A Sportolói Bizottság legfeljebb 24 tagból áll. A Sportolói Bizottság elnöke és tiszteletbeli elnöke az Együttműködési
Megállapodás feleinek együttes, egyhangú felkérése alapján látja el tisztségét. A Sportolói Bizottság további tagjait
a MOB elnöke, a Fővárosi Önkormányzat főpolgármestere (a továbbiakban: főpolgármester) és a Pályázat Vezetője
együttesen kérik fel.
(3) A  Sportolói Bizottság a  Pályázat során stratégiai iránymutatással támogatja, továbbá népszerűsíti a  Pályázatot.
A Sportolói Bizottságnak – a tagok egyszerű többsége döntésén alapuló – előzetes jóváhagyása szükséges minden,
a NOB részére készített pályázati anyag benyújtásához.
(4) A Sportolói Bizottság ügyrendjét maga állapítja meg.
2. Olimpiai Védnökök Testülete 6. § (1) Az Olimpiai Védnökök Testülete a Pályázat megvalósításának támogatására létrehozott, Magyarországon elismert és
közmegbecsülésnek örvendő személyekből álló reprezentatív, egyeztető, véleményező és javaslattevő testület.
(2) Az Olimpiai Védnökök Testülete legfeljebb 24 tagból áll. Az Olimpiai Védnökök Testületének elnöke a NOB magyar
tagja.
(3) Az  Olimpiai Védnökök Testületének tagjait az  Országgyűlés elnöke kéri fel – a  (4)  bekezdésben foglaltak
figyelembevételével – a  MOB elnökével, a  főpolgármesterrel, a  Pályázat Vezetőjével, valamint a  parlamenti
képviselőcsoportok vezetőivel folytatott egyeztetést követően.
(4) Az Olimpiai Védnökök Testületébe minden országgyűlési képviselőcsoport egy-egy tag delegálására jogosult.
 (5) Az  Olimpiai Védnökök Testülete stratégiai ajánlásokat tesz a  Pályázat előkészítésével kapcsolatban, figyelemmel
kíséri és támogatja a Pályázat előkészítését, valamint közreműködik a Pályázat népszerűsítésében.
 (6) Az  Olimpiai Védnökök Testületének – a  tagok egyszerű többségének döntésén alapuló – előzetes jóváhagyása
szükséges minden, a NOB részére készített pályázati anyag benyújtásához.
 (7) Az Olimpiai Védnökök Testülete ügyrendjét maga állapítja meg.
3. Olimpiai Egyeztető Fórum 7. § (1) Az Olimpiai Egyeztető Fórum a Pályázat sikeres előkészítése, összeállítása és megvalósítása érdekében a Kormány
által létrehozott testület.
(2) Az  Olimpiai Egyeztető Fórum tagja a  miniszterelnök, a  MOB elnöke, a  főpolgármester, a  NOB magyar tagja,
a sportpolitikáért felelős miniszter és a Pályázat Vezetője. Az Olimpiai Egyeztető Fórum elnöke a MOB elnöke.
(3) Az  Olimpiai Egyeztető Fórum feladata a  pályázati folyamat rendszeres áttekintése és a  szükséges koordinációs
feladatok elvégzése, ideértve az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Pályázata időszakában az  e  törvény szerinti
testületek és a döntéshozók közötti, a szervezést érintő információk megosztását.
(4) Az Olimpiai Egyeztető Fórum ügyrendjét maga állapítja meg.
4. A Pályázat Vezetője 8. § (1) A Pályázat Vezetőjének feladata a Pályázat folyamatának és szervezésének stratégiai irányítása, a Pályázatban részt
vevő szervezetek és személyek tevékenységének koordinálása, a  Pályázat felső szintű képviselete a  NOB-bal és
az olimpiai család tagjaival való együttműködés során.
(2) A  Pályázat Vezetőjének tevékenysége és eljárása nem sértheti a  MOB vagy a  Fővárosi Önkormányzat feladat- és
hatásköreit.
(3) A  Pályázat Vezetője a  Pályázattal kapcsolatos minden kérdésről rendszeresen beszámol a  MOB-nak és a  Fővárosi
Önkormányzatnak.
(4) A  Pályázat Vezetője valamennyi, az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Pályázatával összefüggő lényeges – így
különösen a  MOB-ot és a  Fővárosi Önkormányzatot érintő – döntéssel kapcsolatban kikéri a  MOB elnöke és
a főpolgármester véleményét.
5. Budapest 2024 Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság 9. § (1) A  Budapest 2024 Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Budapest 2024 Zrt.)
a  Pályázattal kapcsolatos operatív feladatokat ellátó, a  pályázati anyagokat elkészítő és a  Pályázathoz szükséges
szervezeti háttér megteremtéséért, továbbá a  rendezés jogának elnyerése esetén – az  Olimpiai és Paralimpiai
Játékok Szervezőbizottságaként (a továbbiakban: az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottsága) –
az Olimpiai és Paralimpiai Játékok szervezéséért felelős szerv, nonprofit zártkörűen működő részvénytársaság.
(2) A Budapest 2024 Zrt. részvényesei a Fővárosi Önkormányzat és a MOB 50-50%-os arányban.
(3) A Budapest 2024 Zrt. feladata különösen
a) a Pályázattal kapcsolatos operatív teendők ellátása;
b) a  pályázati anyagok, továbbá a  Pályázat során benyújtandó minden egyéb dokumentum elkészítése, azok
benyújtásának előkészítése és kivitelezése;
c) minden, a Pályázattal kapcsolatos egyéb tevékenység szervezése;
d) a  Pályázat tekintetében, illetve a  Pályázattal összefüggő feladatokkal kapcsolatban együttműködés
a  Pályázatban részt vevő, vagy a  Pályázattal kapcsolatban bármilyen feladatot ellátó személyekkel,
szervezetekkel;
e) a MOB és a Fővárosi Önkormányzat Pályázatra történő felkészülésének elősegítése és támogatása, ideértve
a  Pályázathoz szükséges források előteremtését, továbbá a  jelentkezés, a  Pályázat ütemtervének, valamint
pénzügyi tervének kidolgozását és az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok tervezett helyszíneinek kijelölésében
való együttműködést;
f ) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezésének népszerűsítését szolgáló hazai és nemzetközi
kommunikációs kampány irányítása; valamint
g) a garanciák előkészítése és az illetékes szervek részére történő benyújtása.
 (4) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottságának szervezetét és működési rendjét az  Olimpiai Chartával,
a NOB összes szabályzatával és előírásával, továbbá a Rendező Város Szerződés rendelkezéseivel összhangban kell
kialakítani.
(5) A Budapest 2024 Zrt. működéséhez szükséges forrásokat a központi költségvetés biztosítja.
III. FEJEZET
AZ OLIMPIAI MEGVALÓSÍTÁSI HATÓSÁG, BIZTONSÁG ÉS VÉDELEM
10. § (1) Az  olimpiai megvalósítási hatóság – az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezési jogának elnyerése esetén
létrehozásra kerülő – önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező központi hivatal.
(2) Az  olimpiai megvalósítási hatóság jogi személy. Az  olimpiai megvalósítási hatóság gazdasági szervezettel
rendelkezik.
(3) Az olimpiai megvalósítási hatóság irányításáért felelős minisztert a Kormány jelöli ki.
 (4) Az  olimpiai megvalósítási hatóság a  szervezeti keretei között önálló szervezeti egység felállításával gondoskodik
az Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos kockázatkezelői feladatok ellátásáról, ennek keretében
a) feltérképezi, valamint folyamatosan elemzi az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezése körében
felmerülő valamennyi kockázatot, különös tekintettel a pénzügyi-gazdasági, az építészeti-műszaki-tervezési,
valamint az építési-kivitelezési kockázatokra;
b) javaslatot tesz a kockázatok kezelésére; valamint
c) folyamatosan nyomon követi a  megtett intézkedéseket, amelyekről heti rendszerességgel beszámol
az olimpiai megvalósítási hatóság vezetőjének.
 (5) Az olimpiai megvalósítási hatóság székhelye Budapest.
11. § (1) Az olimpiai megvalósítási hatóság az Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezése érdekében jogosult:
a) hatósági jogkörében eljárva a külön jogszabályban meghatározott feladatok ellátására; továbbá,
b) egyes hatósági eljárások, így különösen ingatlan kisajátításának kezdeményezésére.
(2) Az olimpiai megvalósítási hatóság az Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezése érdekében kezdeményezheti:
a) ingatlan tulajdonjogának megszerzését;
b) épületek és egyéb létesítmények létesítését, beruházások megvalósítását;
c) ingatlannal, épületekkel vagy más létesítményekkel kapcsolatos egyéb ügyletek lebonyolítását;
d) egyéb szerződéses kötelezettségvállalások megtételét;
e) a  víz, villamos energia, gáz, szennyvízelvezetési és egyéb közmű- és energiaszolgáltatások körében
végrehajtandó munkák megvalósítását;
f ) infokommunikációs szolgáltatásokkal és hálózatokkal kapcsolatos munkák megvalósítását;
g) az  Olimpiai Közlekedési Tervvel összefüggésben utak és terek létesítésével kapcsolatos intézkedések
megtételét;
h) az  Olimpiai Közlekedési Tervvel összefüggésben közlekedési rendszerek kialakításával, átalakításával vagy
biztosításával kapcsolatos intézkedések megtételét; i) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezésével kapcsolatos szolgáltatások biztosítását, azok szabályainak
meghatározását; továbbá
j) az Olimpiai és Paralimpiai Játékok biztonsági tervének kidolgozását.
12. § (1) Az  olimpiai megvalósítási hatóság a  feladatai ellátása körében az  állami vagyonnal kapcsolatos polgári jogi
jogviszonyokban képviseli az államot.
(2) Az olimpiai megvalósítási hatóság – ha törvény eltérően nem rendelkezik – önálló tulajdonjoggal nem rendelkezik,
bármely dolog tulajdonjogát vagy valamely vagyoni értékű jogot az állam javára szerez meg.
(3) A  rábízott állami vagyon felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét tulajdonosi
joggyakorlóként – ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – az olimpiai megvalósítási hatóság
gyakorolja.
(4) A  11.  §-ban foglalt feladatok ellátása során megszerzett, illetve létrejött állami vagyon az  olimpiai megvalósítási
hatóság tulajdonosi joggyakorlása alá tartozik.
13. § (1) Az olimpiai megvalósítási hatóság a feladatainak ellátása során együttműködik más hatóságokkal és szervekkel.
 (2) Az  olimpiai megvalósítási hatóság az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokon részt vevő személyek és az  anyagi javak
biztonságának biztosítása érdekében együttműködik
a) a honvédelemért felelős miniszterrel;
b) a rendőrséggel, különösen az országos rendőrfőkapitánnyal;
c) a terrorizmust elhárító szervvel, továbbá a nemzetbiztonsági szolgálatokkal;
d) a nemzeti adó- és vámhatósággal; továbbá
e) a hivatásos katasztrófavédelmi szervvel.
(3) Az  olimpiai megvalósítási hatóság az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok teljes időtartama alatt együttműködik
és megállapodik az  utak kezelőivel, az  utak fenntartásáért, közvilágításáért, takarításáért és biztonságáért
felelős hatóságokkal és szervekkel, hogy az  érintett területek kezelése, karbantartása, megvilágítása, takarítása
és biztonságának biztosítása az  általa előírt feltételek szerint történjen. A  megállapodásban rendelkezni kell
a feladatellátás finanszírozásáról.
6. Az olimpiai örökség hatóság 14. § (1) Az  olimpiai megvalósítási hatóság az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok utolsó eseménye befejezésének napjától
számított 30. naptól az olimpiai örökség koordinálásáért, ápolásáért és a fenntarthatóságért felelős olimpiai örökség
hatóságként folytatja a tevékenységét.
(2) Az olimpiai örökség hatóság feladata
a) az Olimpiai és Paralimpiai Játékok helyszíneivel kapcsolatos helyreállítási munkák elvégzése, azok irányítása;
b) a  kiemelt olimpiai létesítmények hasznosítására, gazdasági és jogi helyzetének rendezésére vonatkozó
intézkedések előkészítése és megvalósítása;
c) az olimpiai örökség program elkészítése és megvalósításának lebonyolítása;
d) konzultáció más szervekkel, az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottságával, a  sportági
szakszövetségekkel és más sportszövetségekkel az olimpiai örökség program összeállítása és megvalósítása
tárgyában; továbbá
e) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezése folytán elért gazdasági és más előnyök, egyéb hatások
felmérése és erről jelentés készítése a  Kormány részére, legkésőbb az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok
megrendezésének tervezett befejezési időpontját követő első év végéig.
7. Biztonság és védelem 15. § (1) A  Kormány az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok biztonságos és kockázatmentes lebonyolítása érdekében
a biztonságért és védelemért felelős kormányzati koordinációs szervet (a továbbiakban: biztonsági szerv) működtet.
(2) A biztonsági szerv tagja a rendészetért felelős miniszter, a honvédelemért felelős miniszter, a Kormány Olimpiai és
Paralimpiai Játékok előkészítéséért felelős tagja, valamint a Kormány feladat- és hatáskörrel érintett, a Kormány által
kijelölt más tagja. A biztonsági szerv ülésén tanácskozási joggal vesz részt a főpolgármester, valamint az Olimpiai és
Paralimpiai Játékok Szervezőbizottságának vezetője.
(3) A biztonsági szerv feladata az Olimpiai és Paralimpiai Játékok kockázatmentes lebonyolításhoz szükséges stratégiai
és biztonsági tervezés, az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok biztonságával és védelmével kapcsolatos feladatok
összehangolt végrehajtásnak támogatása, valamint az alapvető biztonsági intézkedések összehangolt koordinációja.
(4) A biztonsági szerv kijelölésének és működésének szabályait, valamint a (2) bekezdésben meghatározott tagokon és
meghívottakon kívüli további tagjait és meghívottjait a Kormány határozza meg.
(5) A  biztonsági szerv 2022. december 31-ig évente, azt követően félévente jelentést készít a  Kormány részére
a tevékenységéről, valamint az előkészületekről, a kockázatokról és azok kezeléséről.
IV. FEJEZET
KIEMELT JELENTŐSÉGŰ OLIMPIAI ÜGYEK 16. § (1) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezésével, így különösen az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok
megrendezéséhez szükséges, illetve ahhoz kapcsolódó építmények és egyéb létesítmények megvalósításával,
a  rendezvények lebonyolításával, a  helyszínek biztosításával kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyet a  Kormány
rendelettel nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilváníthat (a továbbiakban: kiemelt
jelentőségű olimpiai ügy).
(2) A  kiemelt jelentőségű olimpiai ügyekben a  beruházás megvalósítása kiemelkedően fontos közérdek, a  beruházás
megvalósítása érdekében kötendő szerződések halasztást nem tűrő, kiemelkedően fontos közérdek célját
szolgáló szerződésnek tekintendőek, és a  beruházás megvalósítása érdekében kötött szerződések teljesítéséhez
kiemelkedően fontos közérdek fűződik.
(3) A  kiemelt jelentőségű olimpiai ügyekben a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közigazgatási
hatósági ügyekre vonatkozó külön jogszabályban meghatározott rendelkezéseket az  e  törvényben és
a végrehajtására kiadott jogszabályokban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
17. § (1) Kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben – amennyiben a  kiemelt jelentőségű olimpiai üggyé nyilvánításról szóló
rendelet így rendelkezik, a  (2)  bekezdés szerinti kivétellel – az  olimpiai megvalósítási hatóság szakhatóságként
működik közre.
(2) Abban a  kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben, amelyben a  kérelmező az  olimpiai megvalósítási hatóság, továbbá
amelyben a  18.  § (1)  bekezdése szerint koordinációs feladatok ellátására az  olimpiai megvalósítási hatóság kerül
kijelölésre, az olimpiai megvalósítási hatóság szakhatóságként nem járhat el.
18. § (1) A  Kormány a  kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben rendeletével a  koordinációs feladatok ellátására kijelölheti
az olimpiai megvalósítási hatóságot.
(2) A kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben a Kormány rendeletében határozza meg azokat a  feladat- és hatásköröket,
amelyeket az (1) bekezdés szerint kijelölt olimpiai megvalósítási hatóság koordinációs jogkörében gyakorol.
19. § (1) Kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben a kérelem benyújtását megelőzően legalább tizenöt nappal az eljáró hatóság
és az érintett szakhatóságok közreműködésével az előzetes tervegyeztetés legalább egy alkalommal kötelező.
(2) Kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben a  kérelmet soron kívül kell elbírálni, az  ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebb határidőt vagy környezet- és természetvédelmi hatósági ügyek esetében hosszabb határidőt nem állapít
meg – legfeljebb harminc nap.
(3) Kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben hiánypótlásra történő felhívás, illetve a  tényállás tisztázásához szükséges
adatok közlésére irányuló felhívás kiadására csak egy alkalommal kerülhet sor.
(4) Kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben hozott elsőfokú határozat fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
 (5) Kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben a  kiemelt jelentőségű olimpiai üggyé nyilvánításról szóló kormányrendelet
az e törvényben foglalt határidőknél rövidebbet is megállapíthat.
 (6) A kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben indult eljárás díj- és illetékmentes.
20. § A közlekedési infrastruktúra-beruházással összefüggő kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben tartandó külön
jogszabály szerinti egyeztetésen kötelezően részt vesz
a) a Pályázat időszaka alatt a Budapest 2024 Zrt. képviselője; továbbá
b) az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezési jogának elnyerését követően az Olimpiai és Paralimpiai Játékok
Szervezőbizottsága képviselője, továbbá az olimpiai megvalósítási hatóság képviselője.
V. FEJEZET
AZ OLIMPIAI BERUHÁZÁSOKKAL KAPCSOLATOS SAJÁTOS ÉPÍTÉSÜGYI ÉS TELEPÜLÉSRENDEZÉSI
SZABÁLYOK
21. § (1) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezésével, az  olimpiai létesítmények és a  kiemelt jelentőségű olimpiai
beruházások megvalósításával, az Olimpiai és Paralimpiai Játékok helyszíneinek biztosításával kapcsolatos minden
építési tevékenység és építésügyi hatósági ügy tekintetében a  külön jogszabályban meghatározott előírásokat
e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti építési tevékenységek és építésügyi hatósági ügyek tárgyát képező építmények
(a  továbbiakban: olimpiai építmények) telkére, valamint az  azok közvetlen környezetébe tartozó telkekre
vonatkozóan a Kormány rendeletben megállapíthatja a beépítés sajátos szabályait.
(3) Amennyiben az olimpiai építmények telkére, valamint az azok közvetlen környezetébe tartozó telkekre vonatkozóan
a  Kormány rendeletben állapítja meg a  beépítés sajátos szabályait, akkor az  érintett telkekre vonatkozó
településrendezési eszközöket a  beépítés sajátos szabályai szerinti eltérésekkel kell alkalmazni, azzal, hogy ha
a  településrendezési eszköz a  beépítés sajátos szabályaival ellentétes, vagy azzal nem összeegyeztethető előírást
tartalmaz, akkor azt nem lehet alkalmazni.
(4) A  Kormány rendeletben meghatározhatja az  olimpiai építményekkel kapcsolatos, az  országos építési
követelményektől eltérő sajátos építési követelményeket és az  országos építési követelményektől való eltérés
szabályait, az olimpiai építményekre vonatkozó tervezési program tartalmi követelményeit és azok részletes szakmai
szabályait.
22. § (1) Kiemelt jelentőségű olimpiai üggyé nyilvánított általános építésügyi hatósági ügyben (a továbbiakban: kiemelt
jelentőségű olimpiai építési ügy) az  építtető kérelmére a  szakhatóság – a  kérelem benyújtásától számított nyolc
napon belül – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki, kivéve, ha környezet- és természetvédelmi ügyek esetében
a jogszabály hosszabb határidőt nem állapít meg. Ha a szakhatóság határidőn belül nem nyilatkozik, a szakhatósági
hozzájárulást megadottnak kell tekinteni.
(2) Ha kiemelt jelentőségű olimpiai építési ügyben az  engedély iránti kérelem nem tartalmazza az  (1)  bekezdés
szerinti előzetes szakhatósági állásfoglalást vagy az  előzetes szakhatósági hozzájárulás az  (1)  bekezdés alapján
nem tekinthető megadottnak, az építésügyi hatóság a szakhatósági állásfoglalás beszerzése érdekében a kérelem
benyújtásától számított öt napon belül keresi meg a szakhatóságot.
23. § Amennyiben kiemelt jelentőségű olimpiai építési ügyben a  19.  § (2)  bekezdésében meghatározott határidővel
az  érdemi határozat meghozatalára nem került sor, a  felettes szerv a  kérelem elbírálását magához vonja, amely
intézkedéstől számított öt napon belül a  felettes szervhez az  iratokat fel kell terjeszteni. A  felettes szervnek
az érdemi határozatot az iratok hozzá érkezésétől számított nyolc napon belül kell meghoznia.
7. Olimpiai és Paralimpiai Játékok Építési Szabályzata 24. § (1) Az  építés helyi rendjének biztosítása érdekében Budapesten a  Fővárosi Önkormányzat az  Olimpiai és Paralimpiai
Játékok megrendezésének helyszínéül kijelölt területek felhasználásával és beépítésével, továbbá a  környezet
természeti, táji és épített értékeinek védelmével kapcsolatos, a  telkekhez fűződő sajátos helyi követelményeket,
jogokat és kötelezettségeket az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Építési Szabályzatában (a továbbiakban: OJÉSZ)
állapítja meg.
(2) Az  OJÉSZ készítése és jóváhagyása során Budapest hosszú távú városfejlesztési koncepcióját, a  fővárosi integrált
településfejlesztési stratégiát, továbbá a  mindenkor hatályos fővárosi településrendezési eszközök szabályait
figyelembe kell venni.
(3) Az OJÉSZ több ütemre, továbbá külön, az egyes együtt tervezendő területekre bontva is készülhet.
 (4) Az  OJÉSZ tekintetében a  Budapesti Agglomeráció Területrendezési Tervéről szóló törvény rendelkezéseit
az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 (5) Az  OJÉSZ készítésének időszakára az  érintett területre a  Fővárosi Önkormányzat rendeletével változtatási tilalmat
írhat elő az OJÉSZ rendelkezésének hatálybalépéséig, de legfeljebb öt év időtartamra.
VI. FEJEZET
OLIMPIAI CÉLÚ KISAJÁTÍTÁS 25. § (1) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezésével, így különösen az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok
megrendezéséhez szükséges létesítmények megvalósításával, a  rendezvények lebonyolításával, és a  helyszínek
biztosításával kapcsolatos minden ügy, tevékenység és fejlesztés a  kisajátításról szóló 2007.  évi CXXIII.  törvény
(a továbbiakban: Kstv.) 2. §-a szerinti közérdekű célnak minősül (a továbbiakban: olimpiai célú kisajátítás).
(2) Olimpiai célú kisajátítás esetében a Kstv. rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
26. § Olimpiai célú kisajátítás esetében az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezési jogának elnyerését követően az állam
javára, saját nevében kisajátítást kérőnek minősül az olimpiai megvalósítási hatóság.
27. § Olimpiai célú kisajátítás közérdekű célra az alábbi esetekben lehetséges:
a) az  infrastruktúra fejlesztése keretében a  sport- és ehhez kapcsolódó kiegészítő létesítmény létesítésére,
bővítésére, fejlesztésére az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezése érdekében kerül sor; és
b) az ingatlant a Kormány olimpiai célú fejlesztés helyszíneként jelölte ki.
28. § Olimpiai célú kisajátítás esetében az adásvételi vagy csereszerződés megkötését meghiúsultnak kell tekinteni, ha
a) a  kisajátítást kérőnek – a  kisajátítási kérelem benyújtását megelőző egy éven belül megtett – ajánlatára
a  tulajdonos vagy más kártalanításra jogosult a  kézhezvételtől számított harminc napon belül nem tesz
a tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási átvezetésére is alkalmas elfogadó nyilatkozatot;
b) a  tulajdonos vagy más kártalanításra jogosult személye nem állapítható meg egyértelműen, illetve
az  ingatlan tulajdonjogával összefüggésben per van folyamatban és azt az  ingatlan-nyilvántartásba
feljegyezték, feljegyzés alatt áll, illetve más módon igazolták; vagy
c) a  tulajdonos vagy más kártalanításra jogosult lakóhelye, tartózkodási helye, székhelye ismeretlen, vagy
a  kisajátítást kérő ajánlatának közlése részükre egyéb körülményeik folytán rendkívüli nehézséggel vagy
számottevő késedelemmel járna; önmagában a tulajdonosok vagy más kártalanításra jogosultak nagy száma
nem minősül ilyen egyéb körülménynek.
29. § (1) Az olimpiai célú kisajátítási eljárás ügyintézési határideje hatvan nap.
 (2) Az  olimpiai célú kisajátítási eljárás költségeit – ideértve az  eljárásban kirendelt ügygondnok vagy eseti gondnok
díját és költségeit is – az állam viseli.
VII. FEJEZET
HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK BEUTAZÁSA, TARTÓZKODÁSA ÉS MUNKAVÁLLALÁSA
30. § (1) Magyarország a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá
tartozó személyek számára a  810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályaival összhangban
biztosítja, hogy
a) az  olimpiai személyi és akkreditációs kártya az  útlevéllel vagy a  birtokosa egyéb hivatalos utazási
okmányaival együtt belépésre jogosít Magyarországra, továbbá lehetővé teszi a birtokosnak a  tartózkodást
az  olimpiai játékok kezdete előtt legfeljebb harminc naptól számítva – beleértve az  olimpiai játékok
időtartamát – az olimpiai játékok befejezését követő legfeljebb harminc napig;
b) a  paralimpiai személyi és akkreditációs kártya az  útlevéllel vagy a  birtokosa egyéb hivatalos utazási
okmányaival együtt belépésre jogosít Magyarországra, továbbá lehetővé teszi a birtokosnak a  tartózkodást
a  paralimpiai játékok kezdete előtt legfeljebb harminc naptól számítva – beleértve a  paralimpiai játékok
időtartamát – a paralimpiai játékok befejezését követő legfeljebb harminc napig.
(2) Az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezésével összefüggésben a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról
és tartózkodásáról szóló törvény alkalmazásával tartózkodási engedélyt (a továbbiakban: olimpiai célú tartózkodási
engedély) az a harmadik országbeli állampolgár kaphat, aki az olimpiai család tagja, az olimpiai személyzet tagja,
médiaszolgáltatást nyújtóval, illetve sajtóterméket kiadóval munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló személy, és akinek tartózkodási célja, hogy
a) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokra felkészüljön, vagy a  sportoló felkészülését hivatalos minőségében,
feladat-, vagy munkakörében eljárva támogassa;
b) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokat előkészítse, az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezését, a  rendezés
előkészületeit, a  megvalósítást hivatalos minőségében, feladat-, vagy munkakörében eljárva támogassa,
a rendezésben közreműködjön;
c) az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezéséről és előkészületeiről tudósítson;
d) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokat követően az  olimpiai örökség koordinálását, ápolását és
a  fenntarthatóságát hivatalos minőségében, feladat- vagy munkakörében eljárva támogassa, abban
közreműködjön.
(3) Az  olimpiai célú tartózkodási engedély érvényességi ideje az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok tervezett kezdési
időpontja előtti legfeljebb egy évtől az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok befejezését követő legfeljebb egy évig
terjedhet.
(4) Az  olimpiai célú tartózkodási engedély érvényességi ideje a  (3)  bekezdésben meghatározott időtartamon belül
meghosszabbítható.
(5) Az  olimpiai célú tartózkodási engedély kiadása, továbbá meghosszabbítása iránti kérelmet soron kívül, de
legkésőbb nyolc napon belül kell elbírálni.
31. § A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározott
harmadik országbeli állampolgár Magyarország területén foglalkoztatásra irányuló jogviszony keretében történő
foglalkoztatásához legkorábban az Olimpiai és Paralimpiai Játékok tervezett kezdési időpontja előtti legfeljebb egy
évtől az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok befejezését követő legfeljebb egy évig terjedő időszakban nincs szükség
engedélyre:
a) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokban részt vevő olimpiai család tagjainak szóló tartózkodásra jogosító
engedéllyel rendelkező személynek;
b) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokra történő felkészülés keretében a  sportolónak és a  sportolót hivatalos
minőségében, feladat- vagy munkakörében eljárva felkészítő személynek;
c) az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezéséről és előkészületeiről a sajtószabadságról és a médiatartalmak
alapvető szabályairól szóló törvény szerinti médiaszolgáltatást nyújtóval és sajtóterméket kiadóval
munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személynek; valamint
d) az olimpiai személyzetnek. VIII. FEJEZET
KÖZLEKEDÉS 8. Olimpiai Közlekedési Terv
32. § (1) Az olimpiai megvalósítási hatóság legkésőbb az Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezésének tervezett kezdési
időpontját megelőző három évvel elkészíti az Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos Olimpiai Közlekedési
Tervet.
(2) Az Olimpiai Közlekedési Tervben rendelkezni kell különösen az alábbiakról:
a) közlekedési rendszerek és létesítmények létrehozása;
b) a  közlekedés biztosítása az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezvényeire történő és az  olimpiával
kapcsolatos egyéb utazások céljából;
c) az olimpiai útvonal hálózat (a továbbiakban: Olimpiai Útvonal Hálózat) létrehozása és fenntartása;
d) forgalomirányítás, közlekedési létesítmények irányítása, útlezárások és korlátozások, a  forgalom, valamint
a közlekedési létesítmények folyamatos ellenőrzése az Olimpiai és Paralimpiai Játékok alatt;
e) rendkívüli helyzetekre vonatkozó intézkedési tervek;
f ) az  olimpiai megvalósítási hatóság és az  Olimpiai Közlekedési Tervvel érintett más szervek közötti
együttműködés; valamint
g) iránymutatások a  Fővárosi Önkormányzat és a  helyi önkormányzatok számára az  Olimpiai Közlekedési Terv
végrehajtásával kapcsolatban. (3) Az olimpiai megvalósítási hatóság az Olimpiai Közlekedési Terv elkészítése vagy módosítása előtt egyeztet
a) a közlekedésért felelős miniszterrel;
b) az érintett polgármesterekkel, Budapesten a főpolgármesterrel is;
c) az Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottságával;
d) az országos rendőrfőkapitánnyal;
e) a közúti gépjármű-közlekedési, a légiközlekedési, az útügyi, vasúti és hajózási hatóságokkal; valamint
f ) a jogszabályban feladat- és hatáskörrel rendelkező személlyel.
(4) Az Olimpiai Közlekedési Tervnek összhangban kell állnia a nemzeti közlekedési infrastruktúra-fejlesztési stratégiával
és az egyéb fejlesztési tervekkel.
9. Olimpiai Útvonal Hálózat 33. § (1) Az olimpiai megvalósítási hatóság javaslatára a közlekedésért felelős miniszter rendeletben kijelölhet valamely utat:
a) az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezvényeinek megközelítése céljára; vagy
b) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos egyéb közlekedési célból, továbbá meghatározhatja
az azzal összefüggő szabályokat.
 (2) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint kijelölt utak együttesen alkotják az Olimpiai Útvonal Hálózatot.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti rendelet kiadása előtt az olimpiai megvalósítási hatóság egyeztet az érintett út kezelőjével,
továbbá a  rendészetért, a  katasztrófák elleni védekezésért és a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért
felelős miniszterrel.
10. Egyéb közlekedési rendelkezések 34. § Az Olimpiai Közlekedési Terv végrehajtása és az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos közlekedési
szolgáltatások biztosítása érdekében az olimpiai megvalósítási hatóság folyamatosan együttműködik
a) a közlekedésért felelős miniszterrel;
b) a  rendészetért, a  katasztrófák elleni védekezésért és a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért
felelős miniszterrel;
c) a főpolgármesterrel és az érintett polgármesterekkel;
d) az Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottságával;
e) az országos rendőrfőkapitánnyal;
f ) a közúti gépjármű-közlekedési, a légiközlekedési, az útügyi, vasúti és hajózási hatóságokkal; valamint
g) bármely más szervvel vagy személlyel, ha azt szükségesnek találja.
IX. FEJEZET
AZ OLIMPIAI SZELLEMI TULAJDON 35. § (1) Az  Olimpiai Charta 7.  cikkelyében meghatározott olimpiai tulajdonnak a  36.  § (1)  bekezdésében felsorolt tárgyai,
valamint az  olimpizmussal, az  olimpiai mozgalommal és az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos,
a  36.  §  (2)  bekezdésében említett megjelölések (a továbbiakban együtt: olimpiai megjelölés) e  törvény erejénél
fogva külön védelemben részesülnek (a továbbiakban: különleges védelem).
(2) A  különleges védelem e  törvény hatálybalépésének napján keletkezik, és azon a  napon szűnik meg, amikor
e törvény jelen fejezete hatályát veszti.
(3) A  különleges védelem nem érinti a  NOB és a  MOB jogát arra, hogy megjelöléseire, illetve szellemi alkotásaira
– a  külön törvényekben meghatározott feltételekkel – iparjogvédelmi oltalmat szerezzen, továbbá nem érinti
a NOB-ot és a MOB-ot megillető szerzői jogi vagy kapcsolódó jogi védelmet.
36. § (1) Az e törvény szerinti különleges védelemben részesül az Olimpiai Charta 8–14. cikkelyében meghatározott
a) olimpiai zászló;
b) olimpiai jelmondat;
c) olimpiai embléma;
d) olimpiai láng, olimpiai fáklya; és
e) olimpiai elnevezés.
(2) Az e törvény szerinti különleges védelemben részesülő megjelölések:
a) „OLIMPIA”;
b) „PARALIMPIA”;
c) „OLIMPIAI”;
d) „PARALIMPIAI”;
e) „OLIMPIAI JÁTÉKOK”;
f ) „PARALIMPIAI JÁTÉKOK”;
g) „OLIMPIKON”;
h) „PARALIMPIKON”;
i) a „BUDAPEST” szó és a „2024” évszám összekapcsolásával alkotott kifejezés; valamint
j) az a)–h) pontban meghatározott megjelölések angol nyelvű változata.
37. § (1) A különleges védelem jogosultja a NOB.
 (2) A  különleges védelem alapján a  NOB-nak kizárólagos joga van az  olimpiai megjelöléseknek az  Olimpiai és
Paralimpiai Játékokkal összefüggő használatára. E  kizárólagos használati jog alapján a  NOB bárkivel szemben
felléphet, aki
a) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal összefüggésben engedélye nélkül gazdasági tevékenység körében
használ az  olimpiai megjelölések bármelyikével azonos, illetve olyan jelzést (különösen árujelzőt vagy
szimbólumot), amelyet a fogyasztók az olimpiai megjelölések bármelyikével összetéveszthetnek a megjelölés
és a jelzés azonossága vagy hasonlósága miatt;
b) az  olimpiai megjelölések bármelyikét az  olimpiai mozgalom alapelveivel összeegyeztethetetlen módon
használja.
(3) E  kizárólagos használati jogra a  védjegyek és a  földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997.  évi XI.  törvény
(a továbbiakban Vt.) 12. § (3) bekezdését és 15–16. §-át megfelelően alkalmazni kell.
(4) A különleges védelem érvényesítése érdekében Magyarországon a MOB – saját nevében, a NOB javára – felléphet.
 (5) A különleges védelem alapján a NOB, továbbá a MOB nem tilthat el mást attól, hogy – a jóhiszeműség és tisztesség
követelményeivel összhangban –
a) az  őt megillető, e  törvény hatálybalépése előtt keletkezett szerzői jogi védelemből, illetve jóhiszeműen
megszerzett iparjogvédelmi oltalomból eredő jogait gyakorolja;
b) az olimpia eseményeiről tájékoztasson vagy az ilyen tájékoztatást a nyilvánossághoz közvetítse, feltéve, hogy
az nem szolgál közvetlen vagy közvetett reklámozási célokat.
 (6) A  különleges védelmet megsérti, aki az  (1)  bekezdésben foglaltak megsértésével az  olimpiai megjelölések
bármelyikét jogosulatlanul használja. A különleges védelem megsértése esetén támasztható polgári jogi igényekre
és az  ilyen jogsértés miatt indított perekre a  Vt. V. és XII. fejezetét kell megfelelően alkalmazni, azzal, hogy
a  különleges védelem megsértése miatt indított perekben meghatalmazottként eljárhat az  adott megjelölésnek
a  MOB által erre feljogosított használója is. A  bírósági végrehajtásról szóló 1994.  évi LIII.  törvény 184/A.  §-ának és
187.  § (1)  bekezdése b)  pontjának alkalmazásában védjegybitorláson az  olimpiai megjelölések e  törvény szerinti
védelmének megsértését is érteni kell.
38. § (1) A különleges védelem alatt álló olimpiai megjelölések kereskedelmi célú használatának engedélyezésére kizárólag
a MOB – saját nevében, a NOB javára – jogosult.
(2) A Fővárosi Önkormányzat – a NOB és a MOB előírásaival, továbbá a Rendező Város Szerződés és a Rendező Város
Szerződésben előírt olimpiai marketing terv szerződés rendelkezéseivel összhangban – a  Pályázat során jogosult
az  olimpiai jelkép oltalmáról szóló, Nairobiban, 1981. szeptember 26-án elfogadott szerződés kihirdetéséről szóló
2008. évi LX. törvényben meghatározott olimpiai jelképet (a továbbiakban: olimpiai jelkép) tartalmazó saját jelkép
kialakítására és nem kereskedelmi célú használatára.
(3) A Kormány – a NOB és a MOB előírásaival, továbbá a Rendező Város Szerződés és a Rendező Város Szerződésben
előírt olimpiai marketing terv szerződés rendelkezéseivel összhangban – a  Pályázat során jogosult az  olimpiai
jelképet tartalmazó saját jelkép kialakítására és nem kereskedelmi célú használatára.
(4) Az  olimpiai jelképet tartalmazó saját jelképnek a  Kormány vagy a  Fővárosi Önkormányzat általi használatának
módját, formáját, tartalmát és terjedelmét a MOB-bal előzetesen egyeztetni kell.
(5) Az olimpiai jelképet tartalmazó saját jelkép használatát a Kormány, továbbá a Fővárosi Önkormányzat másnak nem
jogosult átengedni.
11. A védjegyeljárásokra vonatkozó különös rendelkezések 39. § (1) A Vt. 5. § (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásában más korábbi iparjogvédelmi jogán a különleges védelmet is
érteni kell.
(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a MOB által benyújtott felszólalás gyorsított elbírálását hivatalból rendeli el.
A felszólalás gyorsított elbírálására a Vt. 73/A. § (5) bekezdését és (6) bekezdés a)–b) pontjait megfelelően alkalmazni
kell.
(3) Ha a törlési kérelmet a MOB nyújtja be, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a gyorsított törlési eljárást hivatalból
rendeli el. Az ilyen gyorsított törlési eljárásra a Vt. 73/A. §-ának kizárólag az (5) és (6) bekezdését kell alkalmazni.
(4) Az (1)–(3) bekezdésekben nem szabályozott kérdésekben a Vt.-nek a védjegybejelentés felszólalás alapján történő
érdemi vizsgálatára, illetve a törlési eljárásra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
40. § (1) A  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a  MOB által benyújtott védjegybejelentés meghirdetése iránt az  elismert
bejelentési naptól számított harminc napon belül intézkedik, kivéve, ha a  bejelentőt hiánypótlásra, illetve
nyilatkozattételre kell felhívni
a) a védjegybejelentés benyújtását követő vizsgálat során (Vt. 55–56. §);
b) a védjegybejelentés alaki vizsgálata során (Vt. 59. §); vagy
c) a védjegybejelentés hivatalból történő érdemi vizsgálata során (Vt. 61. §).
(2) A  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a  MOB által benyújtott védjegybejelentés meghirdetése iránt az  elismert
bejelentési naptól számított harminc napon belül intézkedik akkor is, ha ennek nincs akadálya a MOB kellő időben
benyújtott hiánypótlása illetve nyilatkozata alapján.
(3) A MOB által benyújtott bejelentésekre, az (1) és (2) bekezdésben nem szabályozott kérdésekben a Vt.-nek a védjegy
lajstromozására irányuló eljárásra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni, a következő eltérésekkel:
a) a Vt. 61/A. § (1) bekezdésétől eltérően a védjegybejelentés meghirdethető a kutatási jelentésnek a bejelentő
részére történő megküldésétől számított egy hónap elteltét megelőzően is;
b) a  Vt. 41.  § (2)  bekezdésétől eltérően a  MOB részére a  hiánypótlásra, illetve a  nyilatkozattételre öt napos
határidő is kitűzhető, amely az ügyfél kérésére egy alkalommal, legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbítható.
X. FEJEZET
A TISZTESSÉGTELEN PIACI MAGATARTÁS TILALMÁRA VONATKOZÓ KÜLÖN SZABÁLYOK
41. § E törvény alkalmazásában a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996.  évi
LVII.  törvény 2.  §-a szerinti tisztességtelen gazdasági verseny tilalmába ütköző magatartást tanúsít az  is, aki
– anélkül, hogy erre jogosult lenne –
a) azt a  látszatot kelti, hogy áruja, szolgáltatása, vagy személye szerződéses (különösen szponzorálási
szerződéses), kereskedelmi, szervezeti, vagy pénzügyi támogatási kapcsolatban áll az Olimpiai és Paralimpiai
Játékokkal, a NOB-bal vagy a MOB-bal;
b) olyan árut vagy szolgáltatást kínál fel vagy értékesít, illetve nyújt, amellyel kapcsolatban az  a)  pontban
meghatározott látszatot kelti;
c) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal összefüggésben az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok helyszínein és
e  helyszínek környezetében (ideértve különösen a  stadionokat, a  stadionok körüli és egyéb köztereket,
a  közutakat, a  közforgalmú közlekedési létesítményeket, a  vasúti és autóbusz pályaudvarokat,
a  repülőtereket) olyan nyilvános eseményt vagy csoportos cselekvést szervez, illetve abban közreműködik,
amely vagy amelynek során az abban résztvevők az általuk viselt ruházat, illetve a maguknál tartott tárgyak
vagy más hasonló eszközök révén az a) pontban meghatározott látszatot keltik.
XI. FEJEZET
A PÁLYÁZAT ÉS A RENDEZÉS FINANSZÍROZÁSA
42. § (1) Az Olimpiai és Paralimpiai Játékok pályázatához és rendezéséhez szükséges forrásokat – a (4) bekezdés kivételével –
a központi költségvetés biztosítja.
(2) Az Olimpiai és Paralimpiai Játékok pályázata és rendezése az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 3/A. §-a
szerinti közfeladatnak minősül.
(3) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok pályázatához és rendezéséhez szükséges forrásokat a  központi költségvetés
különösen az alábbi területeken biztosítja:
a) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok létesítményeinek kivitelezése, különösen az  olimpiai stadion,
a versenyhelyszínek és az edzést biztosító létesítmények;
b) az olimpiai és média falu létesítményeinek kivitelezése;
c) a nemzetközi közvetítési központ és a média központ létesítményeinek kivitelezése;
d) a közlekedési projektek kivitelezése;
e) az Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottságának összes pénzügyi kötelezettségvállalása.
(4) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok pályázatához és rendezéséhez szükséges forrásokat a  lehető legnagyobb
hányadban adományokból, illetve központi költségvetési forráson kívüli támogatásokból kell fedezni.
(5) A  Kormány, a  Fővárosi Önkormányzat, a  MOB, továbbá az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottsága
kötelesek erre irányuló összehangolt programok megvalósítása, továbbá egyéb megfelelő eszközök útján
biztosítani, hogy az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok pályázatára és rendezésére irányuló eljárásokban a  lehető
legnagyobb mértékben vonjanak be magánforrásokat.
(6) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottsága költségvetésének tervezésénél tekintetbe kell venni a  NOB
pénzügyi hozzájárulását az Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottsága költségvetéséhez.
(7) Az Országgyűlés biztosítja, hogy Magyarország adó- és vámjogi tárgyú törvényei olyan módon kerülnek elfogadásra
és alkalmazásra, hogy azok megfeleljenek az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok magyarországi megrendezését
szabályozó Rendező Város Szerződésben, továbbá a Pályázat során benyújtandó garanciákban foglaltaknak.
43. § (1) A Pályázat időszaka alatt a Budapest 2024 Zrt. a Pályázattal kapcsolatos ügyekben és eljárásokban teljes személyes
költség-, illeték- és igazgatási szolgáltatási díjmentességben részesül.
(2) A  rendezési jog elnyerését követően az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottsága adómentességben,
továbbá az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezésével kapcsolatos ügyekben és eljárásokban teljes személyes
költség-, illeték- és igazgatási szolgáltatási díjmentességben részesül.
44. § (1) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottsága mentesül a  NOB vagy a  NOB által ellenőrzött intézmény
által a  Rendező Város Szerződés alapján a  részére történő fizetésre vagy egyéb hozzájárulásra vonatkozó fizetési
kötelezettség (közteher) alól.
(2) A  NOB, a  NOB által ellenőrzött intézmények, valamint a  NOB előírásainak megfelelően a  hivatalos idő- és
eredménymérést biztosító társaság és mindezek alvállalkozói mentesülnek az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok
lebonyolításából származó bevételek tekintetében az Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottságától kapott
kifizetésekre vagy bármely más, az általuk az Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottsága részére teljesítendő
kifizetésre vonatkozó fizetési kötelezettség (közteher) alól.
(3) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos tevékenységük céljából Magyarországon tartózkodó, magyar
illetőséggel nem rendelkező sportolók mentesülnek az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok során elért eredményeikre
tekintettel megszerzett pénzbeli vagy más formában kapott elismerésüket, mint jövedelmet terhelő fizetési
kötelezettségek (közterhek) alól.
(4) A magyar illetőséggel nem rendelkező
a) a NOB és a NOB által ellenőrzött intézmények munkavállalói, tagjai, képviselői, továbbá a NOB és a NOB által
ellenőrzött intézményekkel megbízási jogviszonyban álló magánszemélyek;
b) a külföldi államok olimpiai bizottságai magyarországi delegációinak személyzete;
c) bírók, játékvezetők és más, az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok lebonyolításában résztvevő tisztségviselők,
ideértve különösen a hivatalos idő- és eredménymérést biztosító társaság, továbbá más a NOB által elismert
szervezetek, így különösen a  Nemzetközi Paralimpiai Bizottság, a  Nemzetközi Sportdöntőbíróság és
a Nemzetközi Doppingellenes Ügynökség képviselőit, munkavállalóit és más személyzetét;
d) a  külföldi akkreditált média szervezetek munkavállalói, vezetői, tagjai és más képviselői, továbbá
e  szervezetekkel az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal összefüggő megbízási jogviszonyban álló
magánszemélyek; valamint
e) a  NOB által biztosított marketing jogokkal rendelkező társaságok és a  NOB-tól közvetlenül vagy közvetve
közvetítési jogot szerzett társaságok munkavállalói, vezetői, tagjai és más képviselői
mentesülnek az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos tevékenységükkel összefüggésben megszerzett
jövedelmüket terhelő fizetési kötelezettségek (közterhek) alól.
(5) A  (3) és (4)  bekezdésben felsorolt személyek részére történő és az  ott meghatározott feltételeknek megfelelő
kifizetésekből a  kifizetőt a  kifizetés után nem terheli adókötelezettség, ideértve különösen adó-, adóelőleg
megállapítását, levonását. A (3) és (4) bekezdésben felsorolt feltételek fennállását az Olimpiai és Paralimpiai Játékok
Szervezőbizottságának nyilatkozata igazolja.
(6) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos tevékenységük céljából Magyarországon átmenetileg jelen
lévő, a  (3) és (4)  bekezdésekben meghatározott sportolók magyarországi jelenléte nem keletkeztet telephelyet,
fióktelepet, kereskedelmi képviseletet azon szervezetek számára, amelyekhez tartoznak, továbbá ezen szervezetek
nem kötelezhetők arra, hogy ezen tevékenység vonatkozásában belföldön fióktelepet, telephelyet vagy bármilyen
letelepedést hozzanak létre.
(7) A NOB, a NOB által ellenőrzött intézmények, az Olimpiai Charta szerinti nemzeti olimpiai bizottságok, az Olimpiai
Charta szerinti nemzetközi sportszövetségek, a  NOB marketing partnerek és a  közvetítési jogok tulajdonosai,
amelyek az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos feladataik teljesítése céljából átmenetileg vannak
jelen Magyarországon, a  közvetett adók tekintetében ugyanolyan elbánásban részesülnek, mint az  Olimpiai és
Paralimpiai Játékok Szervezőbizottsága által biztosított marketing jogokkal rendelkező társaságok vagy egyéb
belföldi szereplők. Ennek megfelelően az  ilyen nem belföldi szervezeteknek az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal
kapcsolatban teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások mentesek bármely közvetett adó alól és
az Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatos költségeikkel összefüggésben felmerült közvetett adókat az ilyen
nem belföldi szervezetek visszaigényelhetik, ha a  magyar jogszabályok szerint ilyen adójogi kezelés alkalmazható
az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok Szervezőbizottsága marketing partnerei vagy egyéb belföldi szereplők által
teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások vagy felmerült költségek tekintetében.
(8) Az  Olimpiai és Paralimpiai Játékokkal kapcsolatosan behozott minden állat, felszerelés, ellátmány, készlet
Magyarországra történő behozatala az  Európai Unió vámjogszabályai sérelme nélkül mentesül bármilyen vám-,
adó-, közteher alól, feltéve, hogy ezeket elfogyasztják, Magyarországon hagyják (ide nem értve ezek értékesítését),
vagy megfelelő időn belül exportálják.
XII. FEJEZET
OLIMPIAI GARANCIÁK 12. A garanciák tárgya, a garanciák kiadására köteles szervek és személyek
45. § (1) E törvény szerinti garanciákat az Olimpiai és Paralimpiai Játékok pályázata és rendezése elnyerése érdekében, a NOB
előírásainak megfelelő formában és tartalommal, kötelezően kell kiállítani.
(2) E törvény szerinti garanciák nem minősülnek a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban:
Ptk.), továbbá az államháztartásról szóló törvény szerinti garanciaszerződésnek vagy garanciavállaló nyilatkozatnak.
A  garanciában vállaltak teljesítésére a  Ptk. 6:2.  § (2)  bekezdése szerinti egyoldalú jognyilatkozatból származó
kötelem jön létre.
(3) A  Pályázat során a  garanciákat három szakaszban kell benyújtani a  NOB számára. A  Pályázat első szakaszában
benyújtott garanciákon túlmenően a  Pályázat második és harmadik szakaszában benyújtandó, e  törvény alapján
kiállítandó garanciák tárgyát, kötelező tartalmát és az  egyes garanciák kiállítására jogosult és köteles szerveket,
illetve személyeket (a továbbiakban együtt: kiállító szerv) az 1. és a 2. melléklet határozza meg.
13. A garanciák kiadásával kapcsolatos szabályok 46. § (1) E törvény szerinti garanciákat a Pályázat Vezetője megkeresése (a továbbiakban: kérelem) alapján kell kiállítani.
 (2) A  kérelem mellékletként tartalmazza a  kiállítani kért garancia szövegének tervezetét. A  tervezetet kérésre
elektronikus úton is meg kell küldeni a  kiállító szerv részére. A  tervezet szövege a  kiállító szerv által kizárólag
a Pályázat Vezetője előzetes írásbeli jóváhagyásával módosítható, kivéve a  tervezet szövege szerint a kiállító szerv
által kitöltendő részeket, adatokat.
(3) A garanciát soron kívül, de legfeljebb a kiállítására irányuló kérelem benyújtásától számított nyolc napon belül ki kell
állítani és a Pályázat Vezetője részére egy eredeti példányt és két hiteles kiadmányt a kiállítástól számított egy napon
belül postai úton meg kell küldeni. A nyolc napos határidőbe nem számít bele az az időtartam, ami alatt a garanciát
kiállító szerv a Pályázat Vezetője mulasztása, vagy más elháríthatatlan akadály miatt nem tud eleget tenni az eljárási
kötelezettségének. A  garanciát kiállító szerv belső működésével összefüggő ok nem minősül elháríthatatlan
akadálynak. A  postai út helyett a  Pályázat Vezetője – választása szerint – képviselője útján a  garanciát a  kiállító
szerv székhelyén személyesen is átveheti. A  személyes átvételi lehetőség érdekében a  garancia kiállításának
megtörténtéről a Pályázat Vezetőjét a garancia kiállításának napján elektronikus úton tájékoztatni kell.
(4) Az  1. és a  2.  melléklet szerinti garanciáknak a  kérelemben foglaltak szerinti kiadása nem tagadható meg.
A  kérelemben foglaltaknak megfelelően, de az  1. és a  2.  melléklet szerinti tartalomtól bármilyen okból eltérő
tartalommal kiállított garanciáért a kiállító szerv nem felelős.
(5) A (3) bekezdés szerinti határidő elmulasztása esetén a garanciát e törvény erejénél fogva kiállítottnak kell tekintetni.
Ezt a tényt a Pályázat Vezetője jogosult a NOB számára igazolni.
(6) A  kérelemben foglaltaknak megfelelően, de az  1. és 2.  melléklet szerinti tartalomtól bármilyen okból eltérő
tartalommal kiállított garancia tartalmának módosítása, a  garancia más tartalommal történő ismételt kiállítása
határidő nélkül kérhető.
(7) Amennyiben a Pályázat első vagy második szakaszában benyújtott tervekben vagy garanciákban lényeges változás
következik be, akkor az  érintett garanciát – a  Pályázat Vezetője kérelme alapján – újra ki kell állítani, valamennyi
lényeges változás átvezetésével.
(8) A garancia ismételt kiadására irányuló kérelem esetén az (1)–(7) és a (9) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
 (9) Amennyiben a  kiállító szerv a  Kormány, a  Pályázat Vezetője előterjesztést nyújt be a  Kormány részére a  garancia
kiadására vonatkozóan. Ebben az esetben a garancia kiállítására nyitva álló határidő az előterjesztés benyújtásától
számított tizenöt nap.
XIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 14. Felhatalmazások 47. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) az olimpiai megvalósítási hatóság (hatósági) eljárására vonatkozó részletes szabályokat;
b) az olimpiai örökség hatóság (hatósági) eljárására vonatkozó részletes szabályokat;
c) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű olimpiai ügyek körét és az építtető személyét;
d) a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben az  olimpiai megvalósítási hatóság
koordinációs feladatokra történő kijelölését, az  ezzel kapcsolatos feladat- és hatáskörét, a  koordinációt
rendező részletes eljárási szabályokat;
e) a kiemelt jelentőségű olimpiai ügyben az e törvényben foglalt határidőknél rövidebb határidőket;
f ) a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedési infrastruktúra-beruházáshoz kapcsolódó
kiemelt jelentőségű olimpiai ügyek körét;
g) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezésével, az  építmények és létesítmények megvalósításával,
a helyszínek biztosításával kapcsolatos hatósági eljárások részletes szabályait;
h) az olimpiai célú fejlesztés helyszíneként kijelölt ingatlanok körét;
i) az OJÉSZ tartalmi követelményeinek, egyeztetésének és elfogadásának a részletes szabályait;
j) az  olimpiai építményekkel kapcsolatos, az  országos építési követelményektől eltérő sajátos építési
követelményeket és az  országos építési követelményektől való eltérés szabályait, az  olimpiai építményekre
vonatkozó tervezési program tartalmi követelményeit és azok részletes szakmai szabályait;
k) az  olimpiai építmények telkére, valamint az  azok közvetlen környezetébe tartozó telkekre vonatkozóan
a beépítés sajátos szabályait;
l) a 24. § (1) bekezdése szerinti helyszínek kijelölését;
m) a hatósági hatásköröket érintő eltérő anyagi és eljárásjogi szabályokat (tűzmegelőzési, vízügyi és vízvédelmi
hatósági, hálózatbiztonság);
n) az  Olimpiai és Paralimpiai Játékok megrendezésével összefüggésben a  személyek és anyagi javak
biztonságával összefüggő feladatokra vonatkozó szabályokat, különösen az  olimpiai falura és olimpiai
létesítményekre vonatkozó tűzoltás, műszaki mentés, „települési veszélyelhárítási terv” a különféle természeti
és civilizációs kockázatokra, kritikus infrastruktúrák védelme és az  ellátás folytonossága, üzembiztonsága,
illetve a többi rendvédelmi szerv közbiztonsági, VIP védelmi, terrorelhárítási feladatait.
(2) Felhatalmazást kap a közlekedésért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg:
a) az Olimpiai Közlekedési Terv elfogadásának és végrehajtásának szabályait;
b) az Olimpiai Útvonal Hálózat részletes elemeit és az azzal összefüggő szabályokat;
(3) Felhatalmazást kap a Fővárosi Önkormányzat, hogy rendeletben állapítsa meg az OJÉSZ-t.
15. Hatálybalépés 48. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
 (2) A III. Fejezet, a 17. §, a 18. §, a 20. § b) pontja, a 26. §, a VII–VIII. Fejezet, a X. Fejezet, a 43. § (2) bekezdése és a 44. §
az Olimpiai és Paralimpiai Játékok rendezési jogának Magyarország által történő elnyerését kihirdető döntés napját
követő hónap első napján lép hatályba.
(3) A III. Fejezet, a 17. §, a 18. §, a 20. § b) pontja, a 26. §, a VII–VIII. Fejezet, a X. Fejezet, a 43. § (2) bekezdése és a 44. §
hatálybalépésének naptári napját a  sportpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a  Magyar
Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
49. § (1) E törvény IX. fejezetét a MOB által e törvény hatálybalépését követően benyújtott felszólalásokra, valamint azokra
a védjegyeljárásokra kell alkalmazni, amelyek e törvény hatálybalépését követően indulnak.
(2) E  törvény IX. fejezete szerinti különleges védelem megsértése miatti eljárásokban a különleges védelem tartalma,
korlátai, terjedelme és megsértése tekintetében a cselekmények elkövetésének időpontjában hatályos szabályokat
kell alkalmazni.
16. Átmeneti rendelkezések 50. § A XXXIII. Olimpiai Játékok és a  XVII. Paralimpiai Játékok 2024-es budapesti megrendezésére vonatkozó pályázati
szándék támogatásáról szóló 31/2015. (VII. 7.) OGY határozat és az  Együttműködési Megállapodás alapján
létrehozott, illetve megalakult Sportolói Bizottság, Olimpiai Védnök Testülete [a  XXXIII. Olimpiai Játékok és
a  XVII.  Paralimpiai Játékok 2024-es budapesti megrendezésére vonatkozó pályázati szándék támogatásáról
szóló 31/2015. (VII. 7.) OGY határozat 4. bekezdés l)  pontja alapján korábbi nevén: Olimpiai Pályázati Bizottság]
és a  Kormány normatív határozata alapján létrehozott Olimpiai Egyeztető Fórum az  e  törvény II. Fejezetében
meghatározott Sportolói Bizottságként, Olimpiai Védnökök Testületeként és Olimpiai Egyeztető Fórumként látja el
az e törvényben ezen testületek számára meghatározott feladatokat.
51. § Az olimpiai megvalósítási hatóság és a biztonsági szerv a  III. Fejezet hatálybalépését követő huszadik napon kezdi
meg a működését. A Kormány a biztonsági szerv kijelöléséről és működtetéséről a III. Fejezet hatálybalépését követő
tizenötödik naptól gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
159/2008. (XII. 18.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
298/2008. (X. 3.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 298/2008. (X. 3.) OVB határozatával megtagadta
egy országos népszavazás aláírásgyűjtő ívének hitelesítését.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson a választási bizottságok jogi személyiségéről?”. Az OVB az indokolásában arra hivatkozott, hogy az aláírásgyűjtő ív nem
felel meg a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 118. § (3)–(5) bekezdéseiben megfogalmazott követelményeknek és eltér a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvénynek az országos népszavazási kezdeményezésen és az országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról szóló 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
(a továbbiakban: R.) mellékletében megállapított aláírásgyűjtőív mintájától, mivel az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát a kezdeményezők a bal alsó sarokban aláírták.
2. A 298/2008. (X. 3.) OVB határozat a Magyar Közlöny
2008. évi 142. számában, 2008. október 3-án jelent meg. A
Ve. 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2008. október 14-én a kezdeményezők nyújtottak be kifogást.
A kifogás benyújtói szerint az aláírásgyűjtő ívet az R.
melléklete szerint állították ki, és mivel nincs jogszabályi
rendelkezés arról, hogy „a kezdeményezőknek az aláírásgyűjtő ívet hol kell, vagy hol nem lehet aláírni, vagy »leszignálni«, ezért az OVB határozata törvénysértő”. Érvelésük szerint a „választópolgár alkotmányos és személyes
joga, hogy az általa megfogalmazott kérdést – ha kívánja –
aláírásával hitelesítse, illetve biztonságossá tegye a tekintetben, hogy abba mások a benyújtást követően változtatást ne eszközölhessenek, illetve ezáltal a kezdeményező
(...) személye (...) beazonosítható legyen”.
A kifogás benyújtói sérelmezték továbbá, hogy az OVB
ülésének a honlapon közzétett meghívója nem felelt meg a
Ve. vonatkozó rendelkezéseinek. A közzétett napirendből
ugyanis a kezdeményezők nem értesülhettek arról, hogy az
OVB a kezdeményezésüket tárgyalja, így nem állt módjukban az ülésen megjelenni és nyilatkozataikat megtenni
sem, ami a Ve. 3. § c) és d) pontjának, a 6. § (1) bekezdésének, a 21. § (1) bekezdésének, a 29/A. § (3) bekezdésének
és a 116. §-ának sérelmét eredményezte. Minderre tekintettel kérték az OVB kifogásolt határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését.
II. A kifogás nem megalapozott. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja,
hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat,
ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta, hogy az „országos népszavazás kezdeményezésében
való részvétel jogának érvényesülését a törvény többek között olyan, az aláírásgyűjtő ívvel szemben támasztott formai
előírásokkal is biztosítja, amelyek garanciát nyújtanak arra,
hogy az aláírásgyűjtő ívet aláíró választópolgár eredményesen támogassa a kérdés országos népszavazásra bocsátását.
Ezért fokozott jelentősége van az aláírásgyűjtő ív törvényességének, annak, hogy az aláírásgyűjtő ív a legapróbb
részletekig megfeleljen a törvény formai előírásainak is”
[49/2008. (IV. 22.) AB határozat, ABH 2008. április, 488,
490.]. A Ve. 118. §-a pontosan meghatározza, hogy mit kell
tartalmaznia az országos népszavazás kezdeményezésére
szolgáló aláírásgyűjtő ívnek. Annak érdekében, hogy az aláírásgyűjtő ív mindenben megfeleljen a törvényben szabályozott tartalmi követelményeknek, az R. mellékletében kötelezően alkalmazandó mintaként meghatározta az országos népi kezdeményezés, illetőleg országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtés során használható aláírásgyűjtő ív mintáját.
Azt a kifogás benyújtói sem vitatták, hogy az OVB-hez
benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányát aláírták. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldánya emiatt nem felel meg a vonatkozó
jogszabályi előírásoknak, ezért a 298/2008. (X. 3.) OVB
határozatot, az abban foglalt indokolás szerint helybenhagyta. Tekintettel arra, hogy az OVB eljárásával kapcsolatos kifogás a határozat tartalmát nem érintette, ezért annak vizsgálatát az Alkotmánybíróság mellőzte.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az
OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1/2014. (VI. 6.) ÁSZ utasítása az Állami Számvevőszék Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés h) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a köziratokról,
a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltaknak
megfelelően, a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet,
valamint az  elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló 85/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet vonatkozó rendelkezései
figyelembevételével az Állami Számvevőszék iratkezelési rendszerét és Irattári tervét – a Magyar Nemzeti Levéltár egyetértésével,
valamint elköteleződve a számvevőszéki munka minőségének elsődlegessége mellett, az ISSAI 40-ben foglalt alapelveket, továbbá
a minőségirányított működés számvevőszéki elveit irányadónak tekintve – az alábbiak szerint határozom meg:
I. Fejezet
Általános rendelkezések Az Iratkezelési Szabályzat hatálya
1. § (1) Az  Iratkezelési Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) hatálya kiterjed az  Állami Számvevőszék (a továbbiakban:
ÁSZ) Szervezeti és Működési Szabályzatának 2. számú mellékletében jelölt szervezeti felépítés szerinti, alá- és
fölérendeltségben működő szervezeteinél (a továbbiakban: egység) keletkező, oda érkező, illetve onnan kimenő
valamennyi nyílt iratra, valamint az  ÁSZ-szal közszolgálati jogviszonyban álló számvevőkre, köztisztviselőkre,
ügykezelőkre és munkaviszonyban álló munkavállalókra (a továbbiakban: alkalmazott), továbbá a  megbízási
szerződéssel foglalkoztatottakra. Jelen Szabályzat rendelkezései ugyanakkor nem terjednek ki a  minősített adat
védelméről szóló törvény hatálya alá tartozó minősített iratokra, annak szabályait az  ÁSZ-nál a  minősített adat
kezelésével, védelmével kapcsolatos szabályzat tartalmazza.
(2) A  Szabályzattal nem érintett kérdésekben a  vonatkozó jogszabályokban, valamint a  vonatkozó rendelkezésekben
foglaltakat kell alkalmazni.
Az iratkezelés szabályozása 2. § A Szabályzat az iratok kezelésének folyamatát, azok nyilvántartását, iktatását, irattárba helyezését, levéltárba adását,
selejtezését, megsemmisítését, valamint a központi rendszeren továbbított iratok (Hivatali Kapu) kezelésének rendjét
szabályozza.
Az iratkezelés szervezete 3. § (1) Az ÁSZ hivatali egységei az  iratkezelést vegyes iratkezelési szervezettel látják el, egységesen használt elektronikus
iktatórendszer támogatásával. Az  egységek az  iratkezelés egyes fázisait a  vonatkozó ügyrendben foglaltak szerint
önállóan végzik, a  nem selejtezhető, maradandó értékű iratok őrzése és levéltárba adása, továbbá a  megszűnt
egységek rendezett iratanyagának elhelyezése központilag egységesen a Központi irattárban történik.
(2) Az ÁSZ egységeinél az  iratkezelés – a minősített adatot tartalmazó iratok kivételével – az UNIOFFICE Rendszerház
Ügykövetés GOV, tanúsított iratkezelő rendszer használatával történik.
Az iratkezelés felügyelete 4. § (1) Az  ÁSZ iratkezelésének szakmai irányítását és felügyeletét az  Elnök által az  iratkezelési tevékenység irányítására
kijelölt egység vezetője látja el, aki e feladatkörében gondoskodik:
a) a Szabályzat végrehajtásának rendszeres ellenőrzéséről,
b) a szabálytalanságok megszüntetéséről,
c) szükség esetén a Szabályzat módosításáról, a feladatoknak megfelelő szakszerűségéről,
d) az informatikai szakterületen az  Elnök által az  informatikai feladatok ellátására kijelölt egység bevonásával
az iratkezelést végző vagy azért felelős személyek szakmai képzéséről, továbbképzéséről, és annak igazolásáról,
e) az iratok és vonatkozó adataik szakszerű és biztonságos megőrzésére alkalmas elektronikus iktatási rendszer
kialakításáról,
f ) a jelen Szabályzatban foglaltak szerint az  informatikai szakterületen az Elnök által az  informatikai feladatok
ellátására kijelölt egység bevonásával a jogosultságok kiadásáról, módosításáról,
g) az iratkezelési segédeszközök biztosításáról,
h) a gazdasági szakterületen az  Elnök által az  üzemeltetési feladatok ellátására kijelölt egység bevonásával
az iratok szakszerű és biztonságos megőrzésére alkalmas irattár kialakításáról, működtetéséről,
i) az egyéb jogszabályokban meghatározott iratkezelést érintő feladatokról.
(2) Az iratkezelési rendszer informatikai feladatait az informatikai szakterületen az Elnök által az informatikai feladatok
ellátására kijelölt egység vezetője az alkalmazás adminisztrátor által látja el, továbbá
a) gondoskodik az  elektronikus érkeztető könyv, az  iktatókönyvek megnyitásáról, lezárásáról, iktatóhelyhez
rendeléséről,
b) gondoskodik az irattári tételszámok elektronikus rendszerben történő karbantartásáról,
c) gondoskodik az  elektronikus iratkezelési rendszer hozzáférési jogosultságainak, az  egyedi azonosítóknak,
a helyettesítési jogoknak, a külső és a belső név- és címtáraknak naprakészen tartásáról, az üzemeltetési és
adatbiztonsági követelményekről és azok betartásáról,
d) gondoskodik a funkcionális és személyes elektronikus postafiókok szabályozott működéséről,
e) az iratkezelés szakmai irányítását és felügyeletét ellátó egységgel együttműködve meghatározza
az  üzemeltetéssel és ellenőrzéssel kapcsolatos egyes munkakörök betöltéséhez szükséges informatikai
ismereteket,
f ) kijelöli a számítástechnikai rendszer biztonsági követelményeiért általánosan felelős személyt és a  rendszer
üzemeltetéséért önállóan felelős személyt. Erről tájékoztatja az (1) bekezdésben jelölt vezetőt.
(3) A  fölérendelt egységek vezetői felelősséggel tartoznak az  alárendeltségükbe tartozó egységek iratkezelésének
szabályszerűségéért. E felelősségi körben kötelesek:
a) az alárendelt egységek vezetőin keresztül biztosítani az alárendeltségükbe tartozó egységek iratkezelésének
rendszeres ellenőrzését és szabálytalanság észlelése esetén megszüntetni azokat,
b) a Szabályzatból adódó, itt nem szabályozott feladatokat ügyrendben meghatározni az arra jogosultnak.
(4) Valamennyi ügyintéző/számvevő, továbbá az  egységekhez rendelt asszisztens felelős az  általa intézett ügyek
tekintetében az iratok szakszerű kezeléséért.
(5) Az ügyintéző/számvevő, továbbá az egységekhez rendelt asszisztens iratkezeléssel összefüggő feladatai az alábbiak:
a) az elektronikus ügykövető rendszer kezelése, használata az ügyiratkezelés teljes folyamatában,
b) döntés az előzményiratok végleges szereléséről,
c) az irattári tételszám meghatározása,
d) a rábízott iratok megfelelő tárolása,
e) az iratokkal való elszámolás,
f ) az iratok nyomon követhetőségének biztosítása (iratok dokumentált átadása-átvétele).
(6) Az ÁSZ központi telephelyén működő Expediáló-ban dolgozó ügyviteli munkatárs feladatai az alábbiak:
a) az ÁSZ címére érkező küldemények átvétele (a minősített adatot tartalmazó küldemények esetében csak
a meghatalmazással rendelkező munkatárs), érkeztetése, címzetthez továbbításra előkészítése,
b) az ÁSZ budapesti telephelyeire a küldemények továbbításra előkészítése,
c) a kimenő küldemények postázásra előkészítése: feladójegyzék, futárjegyzék készítése.
II. Fejezet
Az irattári terv Az irattári tételek kialakítása
5. § (1) Az ügyiratokat és a nem iktatással nyilvántartott egyéb irategyütteseket – az ÁSZ ügycsoportjait az azonos tárgyú
egyedi ügyeket is tartalmazó részletességgel felsoroló jegyzék segítségével – tárgyi alapon kell tételekbe sorolni.
A Magyar Nemzeti Levéltár (a továbbiakban: MNL) egyetértésével az iratkezelés szakmai irányítását és felügyeletét
ellátó egység vezetője a  szakmai egységek vezetőinek javaslata alapján irattári tételt egy vagy több ügycsoport
irataiból is kialakíthat, annak figyelembevételével, hogy
a) egy irattári tételbe csak azonos értékű, levéltári megőrzést igénylő, vagy meghatározott időtartam eltelte után
selejtezhető iratok sorolhatók be,
b) az egyes irattári tételek megfelelő alapul szolgálnak az éves ügyiratforgalmi adatszolgáltatáshoz,
c) az ÁSZ hatékony működtetése egy adott funkciót illetően az  ügycsoportok milyen mélységű áttekintését
igényli.
 (2) Külön irattári tételeket lehet kialakítani iratfajták alapján
a) a jogszabályban vagy a  belső szervezetirányítási eszközben előírt, különböző célú és adattartalmú
nyilvántartásokból,
b) az a) pont szerinti nyilvántartások alapirataiból, ha azokat külön irattári egységként kell kezelni,
c) az ÁSZ működése szempontjából meghatározó jelentőségű, rendszeresen megtartott értekezletek irataiból
(ideértve az előterjesztéseket, a jegyzőkönyveket vagy emlékeztetőket és a határozatokat is),
d) a belső szervezetirányítási eszközökből.
(3) Az egyes irattári tételekhez kapcsolódóan meg kell határozni, hogy melyek azok az irattári tételek, amelyek iratai nem
selejtezhetőek (NS), és melyek azok, amelyek iratait meghatározott idő eltelte után ki lehet selejtezni.
(4) A nem selejtezhető irattári tételek esetében meg kell jelölni azt is, hogy melyek azok, amelyek iratait meghatározott
idő eltelte után levéltárba kell adni, és melyek azok, amelyek megőrzéséről az ÁSZ – határidő megjelölése nélkül (HN) –
helyben köteles gondoskodni.
(5) A  nem selejtezhető és levéltárba adandó irattári tételek, továbbá a  selejtezhető irattári tételek esetében meg kell
jelölni az irattári őrzés időtartamát.
(6) A  személyes adatot tartalmazó iratok őrzési és selejtezési idejét a  célhoz kötött adatkezelés követelményére
tekintettel kell meghatározni. A  maradandó értékű iratok teljes és lezárt évfolyamait a  keletkezés naptári évétől
számított tizenötödik év végéig kell az MNL részére átadni. Kivételt képeznek a tizenöt évnél régebben keletkezett,
minősített adatot tartalmazó, nem selejtezhető iratok, amelyeket a minősítő által meghatározott érvényességi idő
lejártát követő naptári év végéig kell a levéltárnak átadni.
Az irattári terv szerkezete és rendszere 6. § (1) Az  irattári terv szerkezetét és rendszerét a  címmel ellátott irattári tételek csoportosításával, továbbá az  ÁSZ
ügycsoportjai között meglévő tartalmi összefüggések alapján elvégzett rendszerezéssel – az  érintett egységek
javaslatait figyelembe véve – az ÁSZ iratkezelésének szakmai irányítását és felügyeletét ellátó egység alakítja ki.
(2) Az irattári tervet általános és különös részre kell osztani, és az irattári tételeket ennek megfelelően kell csoportosítani.
Az  általános részbe az  ÁSZ működtetésével kapcsolatos, több egységet is érintő irattári tételek, a  különös részbe
pedig az ÁSZ alapfeladataihoz kapcsolódó irattári tételek tartoznak.
(3) A  címmel ellátott és rendszerezett irattári tételeket az  irattári tervben elfoglalt helyüknek megfelelő azonosítóval
(a továbbiakban: irattári tételszám) kell ellátni.
(4) Az  ÁSZ ügycsoportjai között meglévő tartalmi összefüggések alapján elvégzett rendszerezés eredményeként
az irattári tételeket különböző főcsoportokba, azon belül pedig csoportokba és alcsoportokba kell besorolni.
III. Fejezet
Az iratok kezelésének általános követelményei Az iratok rendszerezése, nyilvántartása és az iratforgalom dokumentálása
7. § (1) Az ÁSZ-hoz érkező, ott keletkező, illetve az onnan kimenő iratokat az azonosításhoz szükséges és az ügy intézésére
vonatkozó szükségszerű adatok rögzítésével, az  iratkezelési rendszerben e  célra rendszeresített elektronikus
iktatókönyvben kell nyilvántartani. Az  iratok nyilvántartását, iktatását úgy kell végezni, hogy az  ügyiratforgalom
dokumentálásával biztosítva legyen az  ügyintézés folyamatának és az  iratok szervezeten belüli útjának pontos
követhetősége, ellenőrizhetősége, továbbá az  iratok holléte naprakészen megállapítható legyen, valamint
az e folyamat során keletkező nyilvántartást az ügyintézés hiteles dokumentumaként lehessen használni.
(2) Az iratkezelés és ügyintézés során az iratok átadását-átvételét – elsősorban az iratkezelő rendszerben, amennyiben
ez nem lehetséges, papír alapú átadókönyvben – minden esetben úgy kell végezni, hogy egyértelműen bizonyítható
legyen az átadó és az átvevő személye, az átadás időpontja és módja.
(3) Amennyiben az  iratok fizikai átadás-átvétele az  iratkezelő rendszerben történő rögzítéstől elválik, az  iratok
átadás-átvételének tényét átadókönyvben, átadólistán, belső átadókönyvben, vagy az irat irattári példányán az átvevő
aláírásával, továbbá a dátum feltüntetésével is rögzíteni kell.
(4) Az iratkezelési folyamat szereplőit megszűnés, átszervezés és személyi változás esetén a kezelésükben lévő iratokkal
a nyilvántartások alapján tételesen el kell számoltatni, arról átadás-átvételi jegyzőkönyvet kell felvenni és gondoskodni
kell az iratok további kezeléséről.
(5) Amennyiben a megszűnő egység külön iktatókönyvvel rendelkezett, akkor az  iktatókönyvében a végleges átadást
jelölni kell, az iktatókönyvet le kell zárni és az átadott folyamatban lévő ügyek iratait az átvevő egység iktatókönyvébe
– az irat korábbi iktatószámának feltüntetésével – be kell iktatni.
(6) Ha a  megszűnő egység feladatköre több egység között oszlik meg, az  átmeneti irattári anyagot a  feladathoz
kapcsolódóan lehet megosztani vagy a Központi irattárba helyezni.
(7) A megszűnő egység lezárt irataihoz az átvevő szervezeti egység részére biztosítani kell a hozzáférést.
 (8) Ha a megszűnt egység iratait nem veszi át más egység, iratanyagait a Központi irattárban kell elhelyezni.
 (9) A (4)–(8) bekezdésben foglaltakat a feladatkör átadáskor is alkalmazni kell.
 (10) Az ÁSZ feladat- és hatáskörébe tartozó ügyek intézésének áttekinthetősége érdekében az azonos ügyre – egy adott
tárgyra – vonatkozó iratokat egy irategységként, ügyiratként kell kezelni. A  több fázisban intézett ügyek egyes
fázisaiban keletkezett iratok ügyiraton belül irategységnek, ügyiratdarabnak minősülnek.
(11) Az ügyiratokat az irattári tervben meghatározott irattári tételekbe kell besorolni.
 (12) Az  egységes ügyiratkezelés elvének érvényesülése érdekében az  ügyben keletkezett ügyiratdarabokból összeálló
ügyiratnak csak egyetlen tételszáma lehet. Amennyiben az ügyirat tárgya szerint több tételbe is besorolható, mindig
a leghosszabb őrzési időt biztosító irattári tételszámot kell adni. Az egy ügyben keletkezett iratokon az iktatószám
tartalmazza az egy adategyüttesként kezelt főszám-alszám/évszám adatokat.
(13) A papír alapú ügyirat fizikai együtt kezelése az Ügykövetési rendszerben előállított és onnan kinyomtatott előadói
ívben történik. Az  előadói ívet az  ügy nyitásakor az  ügy nyitójának kell kinyomtatni és az  ügy elintézéséig ebben
együtt tartani az ügyiratdarabokat (iratokat).
(14) Az ÁSZ iratkezelésével kapcsolatban évente legalább egyszer statisztikai adatszolgáltatást kell nyújtani, amely az ÁSZ
belső kontrollrendszerében valós képet ad a működésről, vezetői információt biztosít a kockázatelemzési, valamint
a monitoring tevékenységekhez.
Hozzáférés az iratokhoz 8. § (1) Az ÁSZ alkalmazottai csak azokhoz az iratokhoz, illetve adatokhoz férhetnek hozzá, amelyekre munkakörük ellátásához
szükségük van, vagy amelyre az  illetékes vezető felhatalmazást ad. A  hozzáférési jogosultságot naprakészen kell
nyilvántartani, amely az  Elnök által kijelölt, informatikai feladatokat ellátó egység feladatkörébe tartozik. Az  ÁSZ
alkalmazottai fegyelmi felelősséggel tartoznak a rájuk bízott ügyiratokért.
(2) Iratot bármilyen adathordozón munkaköri feladat ellátásához kapcsolódóan munkahelyről kivinni, valamint
munkahelyen kívül tanulmányozni, feldolgozni, tárolni a  vonatkozó jogszabályok maradéktalan betartásával,
a közvetlen felettes vezető engedélyével lehet, ügyelve arra, hogy tartalmát illetéktelen ne ismerhesse meg.
(3) Az iratokba való betekintést és a másolatkészítést – a vonatkozó jogszabály és belső szabályzat figyelembevételével –
úgy kell biztosítani, hogy azzal mások személyiségi jogai ne sérüljenek. A  fentiek betartásáért felelősök körét
az ügyrendben kell meghatározni.
(4) A betekintéseket, kölcsönzéseket, az adatszolgáltatási célú másolatok készítését utólag is ellenőrizhető módon, papír
alapon és az iratkezelési rendszerben egyaránt dokumentálni kell.
(5) A  papír alapú dokumentumról történő elektronikus másolatkészítés során a  másolatkészítőnek biztosítania kell
a papír alapú dokumentum és az elektronikus másolat képi vagy tartalmi megfelelését, valamint azt, hogy minden
– az elektronikus aláírás elhelyezését követően – az elektronikus másolaton tett módosítás érzékelhető legyen.
Az iratkezelés funkcionális, személyi rendje és az ügyviteli munka kialakítása, elhelyezése
9. § (1) Az  ÁSZ-nál az  iratkezelés vegyes rendszer alkalmazásával került kialakításra. Az  iratok érkeztetése, továbbítása,
postázása, irattározása centralizált, az  iktatás decentralizált. Az  iktatási feladatokat az  egységekben dolgozó
számvevők és/vagy asszisztensek, az ellenőrzésekben résztvevő számvevők és/vagy asszisztensek végzik.
(2) Az ÁSZ központi telephelyén található ügyviteli pontokon dolgozó ügyviteli munkatársak a kijelölt egységek iratainak
iktatását, átvételét, továbbítását végzik, továbbá azok átmeneti irattárainak gondozásával kapcsolatos feladatokat
látják el.
(3) Az  ÁSZ egyéb budapesti telephelyein (1097 Budapest, Lónyay utca 47. és 1095 Budapest, Soroksári út 3/A)
található ügyviteli pontokon dolgozó ügyviteli munkatársak nem végeznek iktatási tevékenységet. Feladatuk
az ellenőrzésvezetők ügyviteli munkájában támogatás nyújtása (pl. sablonok javítása), az ügyiratok továbbításának
előkészítése, valamint az átmeneti irattárak kezelése.
(4) Az ellenőrzés 4–5. szakaszában az ellenőrzésvezető és/vagy az általa kijelölt asszisztens, a 6. szakasztól az ellenőrzés
lezárásig a felügyeleti vezető és/vagy az általa kijelölt asszisztens, továbbá a megnevezett felügyeleti vezető és/vagy
az általa kijelölt munkatárs felelős az irányítása alá tartozó ügyek iratainak kezeléséért.
(5) Az  ellenőrzésvezető megbízatásának lejártakor a  felügyeleti vezető részére átadás-átvételi jegyzőkönyvvel átadja
az ellenőrzés dokumentációját, aki az ellenőrzés befejezése után gondoskodik az  iratok átmeneti irattárba történő
helyezéséről.
(6) Az  ellenőrzéssel kapcsolatos iratok iktatási feladatait az  ellenőrzésvezetőnek kell megszerveznie, amelyhez
az  ellenőrzés indítása előtt erőforrást (asszisztenciát) igényelhet. Amennyiben az  ellenőrzésvezető másképp nem
dönt, az ellenőrzésben részt vevő számvevők is végeznek iktatási tevékenységet.
(7) Az  osztályon és egyéb egységben dolgozó munkatársak iratkezelési feladatait az  egységben dolgozó asszisztens
és/vagy az egység vezetője által kijelölt munkatárs(ak) végzi(k).
A jogosultságok kezelésének szabályai az iratkezelési rendszerben 10. § (1) Az  iratkezelési rendszer üzemeltetése, a  technikai infrastruktúra biztosítása és a  program hibás működésének
elhárítása – az alkalmazás adminisztrátor munkatárs igénybevételével – az Elnök által kijelölt, informatikai feladatokat
ellátó egység feladata.
(2) Az Elnök által kijelölt, informatikai feladatokat ellátó egység, adminisztrátor a következő feladatokat látja el:
a) az elektronikus iratkezelési rendszer hozzáférési jogosultságainak, a helyettesítési jogoknak, a külső és a belső
név- és címtáraknak a naprakészen tartása,
b) az üzemeltetési és adatbiztonsági követelmények betartása,
c) a funkcionális elektronikus postafiókok szabályozott működtetése.
(3) Az iratkezelési rendszerhez való hozzáférési jogosultságokat névre szólóan kell dokumentálni, amely az Elnök által
kijelölt, informatikai feladatokat ellátó egység vezetője által megjelölt alkalmazás adminisztrátornak a feladata.
(4) A jogosultságok igénylésére, módosítására és megvonására vonatkozó előírásokat, valamint dokumentum mintákat
az ÁSZ Informatikai Biztonsági Szabályzata tartalmazza.
(5) A számítógépes megvalósítás során gondoskodni kell az elektronikus nyilvántartásoknak és azok adatállományainak
illetéktelen beavatkozás elleni védelméről.
IV. Fejezet
Az iratkezelés folyamata A küldemény átvétele
11. § (1) A  küldemény postai, hivatali kézbesítés, külső futárszolgálat, informatikai-telekommunikációs eszköz útján és
magánfél személyes benyújtással kerülhet az ÁSZ-hoz.
(2) A küldemény átvételére jogosult:
a) a futárszolgálat útján érkező küldemények, a Magyar Posta Zrt. útján, külön kézbesítés, az ÁSZ-hoz személyesen
az  Expediálóba benyújtott, valamint a  központi fax-szerverre érkező küldemények esetén az  Expediáló
munkatársai,
b) az ÁSZ vidéki telephelyein a meghatalmazással rendelkező számvevő(k),
c) az ÁSZ Hivatali Kapuja (a továbbiakban: HK) esetében a  HK felhasználó(i), továbbá az  Elnök által kijelölt,
informatikai feladatokat ellátó egység kijelölt munkatársai,
d) a címzett vagy az általa megbízott személy (kézbesítési megbízott) az Expediálón keresztül,
e) az Ügykövetési rendszeren keresztül a  funkcionális postafiókokra érkezett küldemények esetén az  egység
vezetője által kijelölt munkatárs(ak),
f ) az ÁSZ központi e-mail címére (szamvevoszek@asz.hu) érkező küldemények esetében a  fiók kezelője, aki
egyben az Elnök által a titkársági feladatok ellátására kijelölt egység kijelölt munkatársa,
g) az ÁSZ vidéki telephelyein a postai meghatalmazással rendelkező munkatársak,
h) a minősített adatot tartalmazó küldemény esetén a titkos ügykezelő (a továbbiakban: TÜK ügyintéző), az ÁSZ
Elnöke által írásban megbízott más személy (a továbbiakban: átvevő), valamint a
i) címzett.
(3) A küldeményt átvevő személy köteles ellenőrizni:
a) a címzés alapján a küldemény átvételére való jogosultságot,
b) a kézbesítőokmányon és a küldeményen lévő iktatószám vagy más azonosítási jel megegyezőségét,
c) az iratot tartalmazó boríték, illetve egyéb csomagolás sértetlenségét,
d) az iraton jelzett melléklet vagy mellékelt irat (a továbbiakban: melléklet) meglétét,
amennyiben a küldemény felbontására jogosult.
(4) Az  átvevő papír alapú iratok esetében a  kézbesítőokmányon olvasható aláírásával és az  átvétel dátumának
feltüntetésével az átvételt elismeri. Az „azonnal” és „sürgős” jelzésű küldemények átvételi idejét óra, perc pontossággal
kell megjelölni, amit a kézbesítőokmányon kívül az átvett küldeményen is rögzíteni kell.
(5) Elektronikus úton az  elektronikus postafiókra érkező elektronikus fájl (Word vagy más formátumú dokumentum),
küldemény érkeztetését az  érkeztetés egyedi azonosítóját is tartalmazó elektronikus visszaigazolással egyidejűleg
az  Ügykövetési rendszerben végre kell hajtani. A  személyes postafiók (név@asz.hu) kizárólag az  ÁSZ hivatalos
elektronikus levelezési címeire beérkezett, az  egység vezetője által az  ügyintézőre szignált elektronikus levél
tárolására, az  ÁSZ szervezetén belüli munkavégzésre, ügyintézői munkája során keletkezett elektronikus levelek
tárolására használható. Személyes elektronikus levélcímen hivatalos küldemény kiadmányozása tilos. Az elektronikus
kiadmányozási jog osztja a papír alapú kiadmányozás jogi sorsát.
(6) Az elektronikusan érkezett küldeményt – iktatás előtt – megnyithatóság (olvashatóság) szempontjából ellenőrizni
kell, kivéve a  központi rendszeren érkezett küldeményeket. Amennyiben a  küldemény az  egységes közigazgatási
informatikai követelmény- és tudástárban közzétett formátumokat kezelő programokkal nem nyitható meg, úgy
a küldőt – amennyiben elektronikus válaszcímét megadta – legkésőbb az érkezést követő munkanapon, elektronikus
úton értesíteni kell a küldemény értelmezhetetlenségéről és az ÁSZ által használt formátumokról. Ezen küldeményeket
nem kell iktatni.
(7) Az  Expediáló munkatársa, mint átvevő, a  tértivevényes küldemények esetén gondoskodik a  tértivevény
visszajuttatásáról a feladóhoz.
(8) A HK-n keresztül érkezett küldemények esetében az átvétel visszaigazolása a szabályozott elektronikus ügyintézési
szolgáltatás és annak igénybevételéről szóló kormányrendeletben, valamint jelen Szabályzat IX. Fejezetében
meghatározottak szerint történik.
(9) Sérült küldemény átvétele esetén a  sérülés tényét papír alapú iratok esetében az  átvételi okmányon jelölni kell
(„sérülten érkezett”), és a  küldemény tartalmát külön jegyzékben fel kell tüntetni. A  megállapíthatóan hiányzó
iratokról vagy mellékletekről a feladót értesíteni kell.
(10) A gyors elintézést igénylő („azonnal”, „sürgős” jelzésű) küldeményt a kézbesítő köteles a címzettnek vagy a szignálásra
jogosultnak soron kívül bemutatni, illetve átadni, valamint az elektronikus iratot részére továbbítani.
(11) Az  elektronikusan érkezett irat átvételét meg kell tagadni, ha az  biztonsági kockázatot jelent az  ÁSZ informatikai
rendszerére. Az  elektronikus iratokat csak bekapcsolt vírusvédelmi rendszer mellett szabad megnyitni, mert
a vírusvédelmi rendszer ellenőrzi, hogy nem tartalmaznak-e ártalmas elemeket.
(12) Elektronikus iratot elektronikus adathordozón átvenni vagy elküldeni csak papír alapú kísérőlappal lehet.
Az adathordozót, mint iratot, a kísérőlapot, mint mellékelt iratot kell kezelni. A kísérőlapon a címzés adatai mellett
fel kell tüntetni az elektronikus adathordozón lévő irat tárgyát, fájlnevét, fájltípusát és az adathordozó paramétereit.
Átvételkor ellenőrizni kell a kísérőlapon feltüntetett azonosítók valóságtartalmát.
(13) Téves címzés, sikertelen kézbesítés vagy helytelen kézbesítés esetén a  küldeményt azonnal továbbítani kell
a címzetthez, vagy vissza kell küldeni a feladónak.
A küldemények felbontása és érkeztetése 12. § (1) A külső szervtől érkezett küldeményeket az Expediáló munkatársa bontja fel, az alábbi esetek kivételével:
a) A minősített adatot tartalmazó küldeményeket csak az arra felhatalmazott személy (TÜK ügyintéző) bonthatja
fel.
b) Az ÁSZ Elnökének nevére címzett küldeményeket az Expediáló munkatársa nem bontja fel, azt az Ügykövetési
rendszerben történő érkeztetés után továbbítja az Elnök által a titkársági feladatok ellátására kijelölt egységen
keresztül az Elnöknek. Az egység a megjelölés nélküli küldeményt felbontás után érkezteti és az Elnök által
a titkársági feladatok ellátására kijelölt egység részére továbbítja. Az Elnök az általa meghatározott egységek
vezetőinek előszignálási jogot adhat.
c) Az „s. k. felbontásra” jelzésű küldeményeket minden esetben csak a  címzett, tartós akadályoztatása esetén
a címzett helyettese, illetve felettese bonthatja fel.