text:
2/2018. (XII. 28.) ÁSZ utasítása az Állami Számvevőszék Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
Figyelemmel az  Alaptörvény 43.  cikkében, valamint az  Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvényben foglaltakra
az  Állami Számvevőszék elnöke az  Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 13.  § (2)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott jogkörében eljárva az Állami Számvevőszék Szervezeti és Működési Szabályzatát a következők szerint állapítja meg:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Állami Számvevőszék alapadatai
1. § (1) Az  Állami Számvevőszék önálló jogi személyiséggel rendelkező központi költségvetési szerv, amelyet a  Magyar
Köztársaság Országgyűlése az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény 1. § (1) bekezdésében foglalt
rendelkezésével, 1990. január 1-jei hatállyal hozott létre.
(2) Az Állami Számvevőszék többször módosított Alapító Okiratának kelte: 2005. március 31., azonosítója: A-50-014/2005.
 (3) Az Állami Számvevőszék alapvető azonosító adatai a következők:
a) a költségvetési szerv megnevezése: Állami Számvevőszék,
b) a költségvetési szerv hivatalos rövidített megnevezése: ÁSZ,
c) angol megnevezése: State Audit Office of Hungary,
d) német megnevezése: Staatsrechnungshof von Ungarn,
e) francia megnevezése: Bureau National d’Audit de la Hongrie,
f ) orosz megnevezése: Счетная Палата Вeнгрии,
g) székhelye: 1052 Budapest, Apáczai Csere János u. 10.,
h) levelezési címe: 1364 Budapest, Postafiók 54,
i) vezetője (a fejezetet irányító szerv vezetője): az Állami Számvevőszék elnöke,
j) törzskönyvi nyilvántartási száma: 324766,
k) statisztikai számjele: 15324762-8411-311-01,
l) adóigazgatási azonosító száma: 15324762-2-41,
m) társadalombiztosítási törzsszáma: 91111,
n) államháztartási azonosító száma: 033572,
o) Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. nyilvántartási szám: SZT-33640,
p) számlavezetője: Magyar Államkincstár,
q) előirányzat-felhasználási keretszámla száma: 10032000-01483257-00000000,
r) szakfeladat száma és megnevezése: 841101 Államhatalmi szervek tevékenysége.
(4) Az Állami Számvevőszék fővárosi telephelyeinek, a Számvevői iroda ellenőrzési irodáinak címjegyzékét az 1. melléklet
tartalmazza.
Az Állami Számvevőszék feladatai és hatáskörei 2. § (1) Az  Állami Számvevőszék alapfeladata az  államháztartás forrásainak, azok felhasználásának, valamint az  állami és
önkormányzati vagyonnal való gazdálkodásnak az ellenőrzése.
(2) Tevékenysége keretében az  Állami Számvevőszék az  Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény
(a  továbbiakban: ÁSZtv.) 5.  §-ában nevesített ellenőrzési feladatokon kívül ellátja az  egyéb törvényekben előírt
feladatait.
(3) Tevékenysége keretében az Állami Számvevőszék elnöke, vagy az elnök által átruházott hatáskörben eljáró személy
a következő javaslattételi és kezdeményező feladatokat látja el:
a) az elnök tagokat delegál a Közszolgálati Költségvetési Tanácsba, a Közbeszerzési Hatóság keretében működő
Tanácsba, valamint minden olyan testületbe, amelyben az  Állami Számvevőszék képviselőinek részvételét
jogszabály írja elő, továbbá
b) szükség szerint eljárást kezdeményez mindazon szerveknél, amelyeknél a vonatkozó törvények erre lehetőséget
biztosítanak, így különösen az Alkotmánybíróságnál, az ügyészségnél, a bíróságnál, a Magyar Könyvvizsgálói
Kamaránál, a Közbeszerzési Döntőbizottságnál, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál.
(4) Az Állami Számvevőszék elnökének a  jogszabályok előkészítésében való közreműködését az Állami Számvevőszék
belső egységei a rájuk vonatkozó munkamegosztás szerint segítik.
(5) Tevékenysége keretében az Állami Számvevőszék a következő véleményezési feladatokat látja el:
a) véleményezi az  államháztartási belső kontrollrendszerek fejlesztésével, szabályozásával, koordinációjával és
harmonizációjával, valamint a  belső ellenőrzésre vonatkozó nemzetközi standardokkal összhangban lévő
ellenőrzési módszerek fejlesztésével kapcsolatos koncepciókat,
b) értékeli az  államháztartás számviteli rendjének betartását, az  államháztartás belső kontrollrendszerének
működését,
c) véleményezi a Magyar Nemzeti Bank könyvvizsgálójának megválasztását és visszahívását.
 (6) Az  Állami Számvevőszék tevékenysége körében az  alábbi tevékenységeket végezheti, amennyiben azok az  éves
ellenőrzési tervének teljesítését nem veszélyeztetik:
a) az Állami Számvevőszék alaptevékenységével megegyező, ahhoz kapcsolódó, pályázati úton elnyert külső
forrás felhasználásával megvalósuló tevékenységet folytathat, valamint
b) módszertani szakirányítást végezhet.
(7) Az Állami Számvevőszék a szervezeti működése, az általa végzett ellenőrzések szakmai szabályainak és módszereinek
kialakítása, valamint ellenőrzéseinek végrehajtása során irányadónak tekinti a  hazai és nemzetközi szakmai
ajánlásokat, útmutatókat és standardokat. Az  ellenőrzés-szakmai szabályok és módszerek közzétételéről az  elnök
gondoskodik.
(8) Az Állami Számvevőszék vállalkozási tevékenységet nem folytat.
II. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK SZERVEZETE 1. Cím
Általános szabályok
Az Állami Számvevőszék vezetése, egységei és folyamatai 3. § (1) Az Állami Számvevőszék az elnök egyszemélyi felelős vezetésével működik. Az elnök vezetői felelőssége valamennyi,
az  Állami Számvevőszéknél foglalkoztatott számvevő, köztisztviselő és munkavállaló (a továbbiakban együtt:
alkalmazott) saját feladat- és hatáskörébe tartozóan viselt felelősségén alapul.
(2) Az alelnök az elnök általános helyettese, az elnök irányításával látja el feladatait, jogosítványai az elnök jogosítványain
alapulnak. Az alelnök az elnök akadályoztatása esetén az elnököt – az ÁSZtv. szerinti kivételeket figyelembe véve –
teljes jogkörrel helyettesíti és ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogszabály az elnök részére megállapít.
(3) Az Állami Számvevőszék egységes gazdálkodó szervezetként működik.
 (4) Az Állami Számvevőszék egységes hivatali szervezetében stratégiai-törzskari, felügyeleti, közvetlen ellenőrzést végző,
ellenőrzési támogató, valamint ellenőrzési kiegészítő funkciókat betöltő, a  jelen szabályzat 2.  mellékletében
meghatározott szervezeti struktúrában, az  ott megnevezett munkakörök szerint irányított és felügyelt egységek
működnek a  (10)–(14)  bekezdésben rögzített feladatelhatárolás alapján. Az  Állami Számvevőszék valamennyi
egysége  – a  (10)–(14)  bekezdés szerinti tevékenységeken keresztül, a „jól irányított állam”, valamint a  hatékony
közpénzfelhasználás előmozdítása érdekében – közreműködik a számvevőszéki ellenőrzésekben.
(5) Az Állami Számvevőszék egységeit a jelen szabályzatban szabályozott munkamegosztás szerint a számvevő vezetők
felügyelik, irányítják, vezetik.
(6) Az Állami Számvevőszéknél egységes humánerőforrás-gazdálkodást folytató hivatali szervezet működik. Az Állami
Számvevőszéknél foglalkoztatott számvevők és az  ügyviteli feladatokat ellátó közszolgálati jogviszonyban lévő
alkalmazottak a  Számvevői iroda állományában látják el feladataikat. Ez  alól kivételt képeznek – megbízatásuk
időtartamára – a  vezetői feladatot ellátó számvevők, a  belső ellenőrzést végző számvevők, a  jogi, megfelelőségi
elemző tevékenységgel megbízott számvevő, az  egyedi ügyek gazdái. A  feladatellátási szükséglethez igazodóan
az  egységekben a  humánerőforrás biztosítása munkáltatói utasítás alapján, a  megbízatás időtartamára szólóan,
a Számvevői irodáról történő átcsoportosítással történik.
(7) Az ellenőrzéseket a Számvevői irodából kijelölt számvevők, továbbá megbízott külső szakértők végzik.
 (8) Az Állami Számvevőszék szervezeti felépítését és a szervezet irányítási rendjét a 2. melléklet tartalmazza. Az Állami
Számvevőszék alapfunkciója az ellenőrzés, amelyet számvevők végeznek. Az ellenőrzési feladat ellátása ellenőrzési
stratégiai, ellenőrzési támogató, ellenőrzési kiegészítő, ellenőrzést vezető, ellenőrzést felügyelő, ellenőrzést irányító
és ellenőrzést végrehajtó funkciók keretében valósul meg.
(9) A  projekt-elven szerveződő számvevőszéki ellenőrzés minden szakaszában érvényesül a  számvevői felelősség.
A számvevőszéki ellenőrzés az alábbi hét alapvető szakaszra tagolódik:
a) az előtanulmányi-lap elkészítése – első szakasz,
b) az ellenőrzés szakmai tervezése – második szakasz,
c) az ellenőrzésszervezési programrész és az ellenőrzési program elkészítése, adatbekérés – harmadik szakasz,
d) felkészülés az ellenőrzési program végrehajtására és a számvevői munkaanyag elkészítése – negyedik szakasz,
e) a számvevőszéki jelentéstervezet összeállítása és a megállapítások megtétele – ötödik szakasz,
f ) a számvevőszéki jelentéstervezetben megtett megállapításoknak az  ellenőrzött szervezetek általi
észrevételezése, a jelentéstervezet véglegesítése, kiadmányozása – hatodik szakasz,
g) a számvevőszéki jelentés hasznosulása, hasznosítása – hetedik szakasz.
(10) A stratégiai-törzskari funkció az Állami Számvevőszék stratégiai jellegű irányítását, valamint vezetésének közvetlen
támogatását biztosítja elsősorban döntés-előkészítés és javaslattétel formájában. Ide tartozik a titkársági feladatellátás,
a  szervezeti szintű igazgatás és kontrolling, a  minőségirányítás és a  monitoring, a  humánpolitikai tevékenység,
a  stratégiai tervezési és elvi módszertani tevékenység, az  elemzői tevékenység, valamint a  kommunikációs és
kapcsolattartási feladatellátás.
(11) Az  ellenőrzés minden szakaszához tartozik felügyeleti funkció. A  felügyeleti funkció az  Állami Számvevőszékre
vonatkozó törvények, belső szabályzatok, iránymutatások, normák és az ellenőrzés különböző szakaszaiban ellátott
feladatok összhangjának biztosítását, a  feladatok koordinációját, monitoringját, kontrollját jelenti az  ellenőrzés
valamennyi szakaszában.
(12) Az  ellenőrzéssel közvetlenül összefüggő funkció az  ellenőrzések végrehajtását, az  ellenőrzési kapacitások
leghatékonyabb felhasználását biztosítja.
(13) Az  ellenőrzési támogató funkció közvetlen ellenőrzés-támogatást biztosít az  ellenőrzések gördülékeny
végrehajtásának elősegítésével. Idetartozik az  erőforrás-gazdálkodás, továbbá az  ahhoz kapcsolódó munkaügyi,
erőforrás tervezési feladatok, az  informatikai-üzemeltetési, valamint a  logisztikai feladatok ellátása. Idetartozik
a  programozás és az  ahhoz kapcsolódó ellenőrzés-előkészítési, adatbekérési, adatértékelési feladatok ellátása,
valamint tervezés és az ahhoz kapcsolódó informatikai-fejlesztési, programozási és alkalmazott módszertani feladatok,
az ellenőrzések tervezésével összefüggő kockázatelemzési feladatok és a jogi támogató feladatok ellátása.
(14) Az ellenőrzési kiegészítő funkció biztosítja az Állami Számvevőszék szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes
és kiszámítható működésének – a  feladatkörébe tartozó – feltételeit. Idetartozik az  intézményi költségvetéssel,
az  intézményi gazdálkodással és az  ehhez kapcsolódó számviteli, számfejtési tevékenységgel, a  vagyonkezeléssel,
üzemeltetéssel összefüggő feladatok ellátása.
2. Cím
Az Állami Számvevőszék választott vezető tisztségviselői
Az elnök, alelnök 4. § (1) Az  Állami Számvevőszék Országgyűlés által választott vezető tisztségviselői – a  (2)  bekezdésben foglaltak
figyelembevételével – az elnök és az alelnök.
(2) 2012. január 1-jét követően az alelnököt – az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 14. § (1) bekezdése
alapján, a  2010. július 5-ei hatállyal megválasztott, hivatalban lévő alelnök megbízatását nem érintően – az  elnök
nevezi ki tizenkét évre.
3. Cím
Az Állami Számvevőszék számvevő vezetői A főtitkár
5. § (1) A főtitkár felelős a felügyeleti funkcióhoz tartozóan a közreműködési kötelezettség értékeléséért. A főtitkár felelős
a jogi támogató tevékenységet ellátó egység szabályszerű és eredményes működésének felügyeletéért.
(2) A főtitkár az elnök által meghatározott feladatkörben általános képviseleti jogot gyakorol és koordinációs feladatokat
lát el.
(3) A főtitkár az (1)–(2) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart,
b) az általa felügyelt egység vezetője esetében közvetlenül, az  egységen dolgozó alkalmazottak esetében
vezetője útján ellenőrzi a  feladatok végrehajtását, részükre a  feladatok ellátásához igazodóan az  általa
szükségesnek tartott információkat dokumentáltan átadja,
c) kiadmányozási jogot gyakorol,
d) munkáltatói jogkört gyakorol a 35. §-ban foglaltak szerint,
e) vezetői és munkaértekezleteket tart,
f ) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó, vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
g) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
(4) A főtitkár felelős
a) az ÁSZtv. 33. §-ában szabályozott, az ellenőrzött szervezet közreműködési kötelezettségével kapcsolatos belső
irányítási eszközben rögzített feladatok ellátásának felügyeletéért,
b) az ÁSZtv. 31.  §-ában szabályozott vagyonmegóvási intézkedéssel kapcsolatos belső irányítási eszközben
rögzített feladatok ellátásának felügyeletéért,
c) az ÁSZtv. 6. §-a alapján az ÁSZ feladatkörébe tartozó jogszabály véleményezés kiadmányozásáért,
d) az Informatikai részstratégia tervezéséért és végrehajtásának felügyeletéért.
(5) A főtitkár a felelősségi körébe tartozó tevékenységről meghatározott rendben tájékoztatja az elnököt és az alelnököt.
 (6) A főtitkárt távollétében vagy akadályoztatása esetén az általa javasolt és az elnök által kijelölt számvevő helyettesíti.
A szervezési vezető 6. § (1) A  szervezési vezető felelős a  számvevőszéki ellenőrzés egyes szakaszai, valamint egyes kijelölt projektek, elnöki
döntések tekintetében ezek – az ÁSZ szervezetén belüli – végrehajtásáért szükséges feltételek rendelkezésre állásához
indokolt koordinációs feladatok ellátásáért, egyeztetések megszervezéséért, a végrehajtáshoz szükséges döntések
meghozataláért.
(2) A  szervezési vezető az  (1)  bekezdés szerinti döntéseket az  elnök által átruházott hatáskörben, elnöki mandátum
alapján hozza meg.
(3) A szervezési vezető az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart,
b) kiadmányozási jogot gyakorol,
c) vezetői értekezleteket tart,
d) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal.
(4) A szervezési vezető a felelősségi körébe tartozó tevékenységről meghatározott rendben tájékoztatja az elnököt és
az alelnököt.
Az erőforrás-gazdálkodási vezető 7. § (1) Az erőforrás-gazdálkodási vezető felelős a felügyeleti funkcióhoz tartozóan az általa gyakorolt alapvető munkáltatói
jogkörében az alkalmazottak szakmai fejlődéséért. Az erőforrás-gazdálkodási vezető felelős az ellenőrzési támogató
funkcióhoz tartozó tevékenységek közül a munkaügyi tevékenység, az erőforrás-tervezési tevékenység, az informatikai
üzemeltetési és logisztikai tevékenység, valamint e  tevékenységeket ellátó szervezeti egységek szabályszerű és
eredményes működésének irányításáért.
(2) Az erőforrás-gazdálkodási vezető felelős
a) az üzembiztonsághoz kapcsolódó informatikai rendszerek tervezéséért, fejlesztéséért,
b) az Informatikai részstratégia által meghatározott, tevékenységi körébe tartozó feladatok végrehajtásának
irányításáért.
 (3) Az erőforrás-gazdálkodási vezető az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított egységet,
b) megállapítja az  irányítási jogkörébe utalt egység vezetőjének feladatait, a  vezető esetében közvetlenül,
az  egységen dolgozó alkalmazottak esetében vezetője útján ellenőrzi a  feladatok végrehajtását, részére
a feladatok ellátásához igazodóan az általa szükségesnek tartott információkat dokumentáltan átadja,
c) kiadmányozási jogot gyakorol,
d) munkáltatói jogkört gyakorol a  35.  §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri az  alkalmazottak szakmai
fejlődését,
e) szakértői szerződéseket köt,
f ) vezetői és munkaértekezleteket tart,
g) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó, vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
h) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
(4) Az erőforrás-gazdálkodási vezető a  felelősségi körébe tartozó tevékenységről meghatározott rendben tájékoztatja
az elnököt és az alelnököt.
(5) Az erőforrás-gazdálkodási vezetőt távollétében vagy akadályoztatása esetén az általa javasolt és az elnök által kijelölt
számvevő helyettesíti.
A programozási vezető 8. § (1) A  programozási vezető felelős az  ellenőrzés harmadik szakaszáért, ezen belül az  ellenőrzés-előkészítési feladatok
ellátásáért. A  programozási vezető a  felügyeleti funkcióhoz tartozóan felelős az  ellenőrzést támogató funkcióhoz
tartozó tevékenységek közül az  adatbekérési és adatértékelési tevékenység, valamint e  tevékenységeket ellátó
szervezeti egységek szabályszerű és eredményes működésének felügyeletéért. A  felügyelete alatt álló szervezeti
egységek feladatellátásában koordinálási kötelme van, egyéb ügyekben koordinációs tervezési hatáskörrel
rendelkezik.
(2) A programozási vezető az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa felügyelt egységet,
b) az általa felügyelt egység vezetője esetében közvetlenül, az  egységen dolgozó alkalmazottak esetében
vezetője útján ellenőrzi a  feladatok végrehajtását, részére a  feladatok ellátásához igazodóan az  általa
szükségesnek tartott információkat dokumentáltan átadja,
c) kiadmányozási jogot gyakorol,
d) munkáltatói jogkört gyakorol a  35.  §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri az  alkalmazottak szakmai
fejlődését,
e) vezetői és munkaértekezleteket tart,
f ) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó, vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
g) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
(3) A programozási vezető a felelősségi körébe tartozó tevékenységről meghatározott rendben tájékoztatja az elnököt és
az alelnököt.
(4) A programozási vezetőt távollétében vagy akadályoztatása esetén az általa javasolt és az elnök által kijelölt számvevő
helyettesíti.
A humánpolitikai vezető 9. § (1) A humánpolitikai vezető felelős a szervezeti szintű humánpolitikai és vezetői munkáltatói tevékenység irányításáért,
a Számvevői iroda szabályszerű és eredményes működésének koordinálásáért.
(2) A humánpolitikai vezető az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart,
b) kiadmányozási jogot gyakorol,
c) munkáltatói jogot gyakorol a 35. §-ban foglaltak szerint, figyelemmel kíséri az alkalmazottak szakmai fejlődését,
d) feladatkörébe tartozó esetekben szakértői szerződéseket köt,
e) vezetői és munkaértekezleteket tart,
f ) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal.
(3) A humánpolitikai vezető feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
 (4) A humánpolitikai vezető a felelősségi körébe tartozó tevékenységről meghatározott rendben tájékoztatja az elnököt
és az alelnököt.
 (5) A humánpolitikai vezetőt távolléte vagy akadályoztatása esetén az általa javasolt és az elnök által kijelölt számvevő
helyettesíti. A tervezési vezető 10. § (1) A  tervezési vezető felelős a  felügyeleti funkcióhoz tartozóan az  ellenőrzés első és második szakaszáért, valamint
a  hetedik szakaszban az  intézkedési tervek kezelésének felügyeletéért. A  tervezési vezető felelős az  ellenőrzést
támogató funkcióhoz tartozó tevékenységek közül az ellenőrzésekkel kapcsolatos ellenőrzés-tervezési, alkalmazott
módszertani, az  ellenőrzések tervezésével összefüggő kockázatelemzési tevékenység, valamint e  tevékenységet
ellátó szervezeti egységek szabályszerű és eredményes működésének felügyeletéért. A felügyelete alatt álló szervezeti
egységek feladatellátásában koordinálási kötelme van, egyéb ügyekben koordinációs tervezési hatáskörrel
rendelkezik.
(2) A tervezési vezető felelős
a) az ellenőrzési dokumentációs rendszer működtetéséből adódó szakmai feladatok végrehajtásáért,
b) a 7. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt kivétellel az informatikai rendszerek tervezéséért, fejlesztéséért.
(3) A tervezési vezető az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben munkakapcsolatot tart és képviseli az általa felügyelt egységet,
b) az általa felügyelt egység vezetője esetében közvetlenül, az  egységen dolgozó alkalmazottak esetében
vezetője útján ellenőrzi a  feladatok végrehajtását, részére a  feladatok ellátásához igazodóan az  általa
szükségesnek tartott információkat dokumentáltan átadja,
c) kiadmányozási jogot gyakorol,
d) munkáltatói jogkört gyakorol a 35. §-ban foglaltak szerint,
e) szakértői szerződéseket köt a  felelősségi körébe tartozó tevékenység szakmai, módszertani feladatainak
kialakítása és továbbfejlesztése körében, valamint az Állami Számvevőszék feladatkörébe tartozó elemzések
és tanulmányok készítésére.
f ) vezetői és munkaértekezleteket tart,
g) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó, vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal,
h) feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
(4) A  tervezési vezető a  felelősségi körébe tartozó tevékenységről meghatározott rendben tájékoztatja az  elnököt és
az alelnököt.
(5) A  tervezési vezetőt távolléte vagy akadályoztatása esetén az  általa javasolt és az  elnök által kijelölt számvevő
helyettesíti.
A gazdasági igazgató 11. § (1) A  gazdasági igazgató felelős az  ellenőrzést kiegészítő funkcióhoz tartozó pénzügyi, számviteli és számfejtési
tevékenység és a vagyonkezelési és üzemeltetési tevékenység, valamint e tevékenységeket ellátó szervezeti egységek
szabályszerű és eredményes működésének irányításáért. Felelős a beruházási-, közbeszerzési- és beszerzési feladatok
tervezéséért, koordinációjáért.
(2) A gazdasági igazgató felelős az Állami Számvevőszék gazdasági szervezetének vezetéséért.
 (3) A gazdasági igazgató az (1) bekezdésben foglalt felelőssége körében:
a) elnöki jóváhagyással megállapítja az  irányítási jogkörébe utalt egységek vezetőinek feladatait, a  vezetők
esetében közvetlenül, az  egységeken dolgozó alkalmazottak esetében vezetőik útján ellenőrzi a  feladatok
végrehajtását, részükre a  feladatok ellátásához igazodóan az  általa szükségesnek tartott információkat
dokumentáltan átadja,
b) kiadmányozási jogot gyakorol, amit a  34.  §-ban foglaltak szerint az  általa irányított egység vezetőjére
átruházhat, ez azonban nem jelenti az egység munkájáért való felelősség átruházását,
c) az irányítása alá tartozó egységek feladatkörébe tartozó esetekben szakértői szerződéseket köt,
d) munkáltatói jogkört gyakorol a 35. §-ban foglaltak szerint,
e) vezetői és munkaértekezleteket tart,
f ) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az elnök állandó, vagy eseti jelleggel feladatkörébe utal.
(4) A gazdasági igazgató feladatait az elnök közvetlen vezetése és ellenőrzése mellett látja el, gazdasági intézkedéseket
hoz, ellenjegyzési jogot gyakorol és e jog gyakorlására írásban más személyt is kijelölhet.
(5) A gazdasági igazgató a felelősségi körébe tartozó tevékenységről meghatározott rendben tájékoztatja az elnököt és
az alelnököt.
(6) A gazdasági igazgatót távollétében vagy akadályoztatása esetén az általa javasolt és az elnök által kijelölt számvevő
helyettesíti.
Az osztályvezető 12. § (1) Az  osztályvezető a  rá vonatkozó munkaköri szabályok szerint felelős az  alárendelt egység vezetéséért, annak
szabályszerű és eredményes működtetéséért, feladatainak maradéktalan ellátásáért.
(2) Az osztályvezető megállapítja az egység beosztott alkalmazottainak a feladatait, gondoskodik a munkaköri leírások
előkészítéséről és – munkáltatói jogköréből adódó jogosultsága szerint – azok kiadásáról, ellenőrzi a  feladatok
végrehajtását. Az  osztályvezető a  feladatok ellátásához igazodóan az  általa szükségesnek tartott információkat
dokumentáltan átadja az egység beosztott alkalmazottainak.
(3) Az osztályvezető helyettesítése a helyettesítésről szóló belső irányítási eszközben meghatározott helyettesítési rend
szerint történik.
(4) Az osztályvezető az általa vezetett egység feladatainak végrehajtása érdekében:
a) közreműködik az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeinek megvalósításában, gondoskodik az egység
feladatkörébe tartozó tevékenységek eredményes ellátásáról, a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben
munkakapcsolatot tart és képviseli az általa irányított egységet,
b) átruházott hatáskörben, a 34–35. §-ban foglaltak szerint kiadmányozási és munkáltatói jogot gyakorol,
c) munkaértekezletet tart,
d) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyekkel a felettes vezetője megbízza,
e) ellátja – a kijelölés alapján – az ellenőrzés hatodik szakaszának feladatait és a negyedik, hatodik és hetedik
szakaszok hasznosulásához kapcsolódó felügyeletet.
 (5) Az osztályvezető az általa irányított egység tevékenységéről meghatározott rendben tájékoztatja a közvetlen felettes
vezetőjét.
 (6) Az osztályvezető feladatkörében – az elnök megbízása alapján – képviseli az Állami Számvevőszéket.
A Számvevői iroda vezetője 13. § (1) A  Számvevői iroda vezetője felelős a  programozott feladatra ki nem jelölt számvevők irányításáért, valamint
a számvevők képzésének szervezéséért.
(2) A Számvevő iroda vezetője a 35. §-ban foglaltak szerint munkáltatói jogot gyakorol a programozott feladatra ki nem
jelölt számvevők felett.
A felügyeleti vezető 14. § (1) A felügyeleti vezetőt az elnök jelöli ki. Az elnöki kijelölés előtt a  felügyeleti vezető-jelöltnek nyilatkoznia kell arról,
hogy vállalja a felügyeleti vezetői feladat ellátását, továbbá az ellenőrzési program szakmai programrészével egyetért
és a személyével kapcsolatban nem áll fenn összeférhetetlenség.
(2) A  felügyeleti vezető felügyeli az  ellenőrzés folyamatát, eljárásrendjét, ennek keretében az  előírt módszertanok
alkalmazását és az ellenőrzési program végrehajtását.
(3) E feladatkörében a felügyeleti vezető felelős
a) az ÁSZtv. szerinti adatkérés, adatbetekintés, dokumentumkezelés szabályosságának felügyeletéért, valamint
az  ellenőrzött szervezet közreműködési kötelezettsége teljesítésével kapcsolatos belső irányítási eszközben
meghatározott feladatok végrehajtásáért,
b) az ellenőrzött szervezettel történő kapcsolattartásért, az  ellenőrzés keretében az  Állami Számvevőszék
képviseletéért,
c) a számvevőszéki jelentéstervezet következtetéseinek, javaslatainak és az  általa felügyelt elemzések
minőségbiztosítási értekezletre történő beterjesztéséért,
d) a minőségbiztosítási értekezletet követően a számvevőszéki jelentéstervezet egyeztetéséért és kiadmányozásra
történő előkészítéséért,
e) az ellenőrzött szervezet által megküldött intézkedési terv értékelésében való közreműködésért, továbbá
az  ellenőrzési jelentések megállapításainak jelen szabályzatban és a  vonatkozó belső irányítási eszközben
foglaltak szerinti hasznosításáért,
f ) az ÁSZtv. 31.  §-a szerinti vagyonmegóvási intézkedések alkalmazásának főtitkárnál történő
kezdeményezéséért,
g) a 34.  §-ban foglaltak szerint a  kiadmányozási jog gyakorlásáért, a  figyelemfelhívó levél szövegének
véglegezéséért,
h) az általa felügyelt ellenőrzések hasznosulásának figyelemmel kíséréséért, a  kiadmányozott jelentéssel
kapcsolatos, utólagosan felmerülő feladatok ellátásáért,
i) a minőségbiztosítási értekezletre beterjesztésre kerülő javaslatok, továbbá a minőségbiztosítási értekezletet
követően az ellenőrzési dokumentumok ellenőrzési dokumentációs rendszerben történő rögzítéséért.
(4) A  felügyeleti vezetőnek joga és egyben kötelessége az  ellenőrzés általa felügyelt szakaszának folyamatáról
tájékozódni, az  ellenőrzéssel kapcsolatos kérdésekben szükség szerint egyeztetést kezdeményezni, az  ellenőrzés
folyamatában koordinálni és véleményt adni. Az ellenőrzés célszerinti végrehajtását veszélyeztető körülményekről
köteles az elnököt tájékoztatni.
(5) A felügyeleti vezető feladatait az egyéb munkáltatói jogkörébe tartozó számvevők vagy a felügyeleti vezetői munkát
támogató egység közreműködésével látja el.
(6) A felügyeleti vezető véleményt nyilvánít az ellenőrzés-felügyeleti tapasztalatairól, továbbá ez alapján javaslatot tesz
a  tapasztalatok módszertan-fejlesztési, képzési célokra, valamint a  jó gyakorlat kialakítása érdekében történő
felhasználására.
(7) A felügyeleti vezetőt távollétében, akadályoztatása esetén az elnök által kijelölt másik felügyeleti vezető helyettesíti.
 (8) A felügyeleti vezető és az ellenőrzésvezető egymásnak utasítást nem adhatnak.
 (9) Jelen §-ban foglaltak megfelelően alkalmazandók elemzések és tanulmányok esetében is.
Az ellenőrzésvezető 15. § (1) Az ellenőrzésvezetőt az elnök bízza meg. A megbízás előtt az ellenőrzésvezető-jelöltnek nyilatkoznia kell arról, hogy
egyetért az  ellenőrzési programban foglaltakkal, továbbá vállalja az  ellenőrzési program végrehajtását, és
a személyével kapcsolatban nem áll fenn összeférhetetlenség.
(2) E feladatkörében az ellenőrzésvezető felelős
a) a jóváhagyott ellenőrzési program végrehajtásának előkészítéséért, az  ellenőrzés megszervezéséért,
az ellenőrzési program szerinti ellenőrzési feladatok összehangolásáért és eredményes lefolytatásáért,
b) az ellenőrzési program célra tartott, szabályos és határidőben történő maradéktalan végrehajtásáért,
c) a 35.  §-ban foglaltak szerint munkáltatói jogot gyakorlásáért, a  számvevői feladatok meghatározásáért,
a számvevői munka operatív koordinálásáért,
d) az ellenőrzésben részt vevő számvevő ellenőrzési tevékenységének értékeléséért,
e) a mintavételhez kapcsolódó dokumentumok adatbekérésének előkészítéséért,
f ) az ellenőrzés során felmerült kockázatok kezeléséért a vonatkozó belső irányítási eszközben foglaltak szerint,
g) az ÁSZtv.-ben szabályozott közreműködési kötelezettség megszegése esetén a  szükséges intézkedések
megtételének kezdeményezéséért, figyelemmel a vonatkozó belső irányítási eszközben foglaltakra is,
h) a figyelemfelhívó levél témáinak megjelöléséért,
i) a számvevőszéki jelentés (részletes, összegző, valamint javaslatot megalapozó megállapítások) tervezetének
elkészítéséért, mely tartalmazza a  48.  § (15)  bekezdése szerinti gyanú megfogalmazását, a  jelentéstervezet
adatainak és ténymegállapításainak valódiságáért és helytállóságáért, továbbá a  javaslatot megalapozó
megállapításokat tartalmazó jelentéstervezet minőségbiztosítási értekezletre történő beterjesztéséért,
j) a számvevőszéki jelentéstervezet minőségbiztosítási értekezleten történő elfogadásáig az  ellenőrzési
dokumentumok ellenőrzési dokumentációs rendszerben való rögzítéséért.
(3) Az ellenőrzésvezető távollétében vagy akadályoztatása esetén a helyettesítéséről a humánpolitikai vezető dönt.
 (4) Az elnök az ellenőrzésvezető feladat- és hatáskörét megbízásban állapítja meg.
 (5) Amennyiben az ellenőrzésvezető megbízatása idejére számvevő osztályvezetői besorolási kategóriának megfelelő
illetményre jogosult, megbízatásának időtartamára járó illetményét az elnök külön dokumentumban állapítja meg.
 (6) Amennyiben az  ellenőrzésvezető által benyújtott jelentéstervezet a  minőségbiztosítási értekezleten nem kerül
elfogadásra, úgy az ellenőrzésvezető megbízatása a jelentéstervezet ismételt megtárgyalását követő átadás-átvételig
meghosszabbodik, azonban ellenőrzésvezetői illetménye nem kerül meghosszabbításra. Ettől eltérő döntésre
az Elnök jogosult.
(7) Az ellenőrzésvezető és a felügyeleti vezető egymásnak utasítást nem adhatnak.
 (8) A kijelölt vezető az ellenőrzéshez kapcsolódóan feladatait ellenőrzésvezetői felelősséggel látja el.
A projektvezető 16. § (1) Az  elnök az  Állami Számvevőszék feladatkörébe tartozó tevékenység vagy fejlesztési feladat ellátására projekt
végrehajtását, indokolt esetben projekt szervezet létrehozását rendelheti el. A projekt végrehajtását a projektvezető
irányítja és koordinálja.
(2) A projekt vezetője és tagjai a külön projekt végrehajtásáról szóló egyedi elnöki döntés alapján, az elnöki döntés szerint
meghatározott jogállással és feladatkörrel, a  kijelölt cél megvalósítása érdekében, a  projekthez kapcsolódó
feladatkörükben eljárva végzik feladataikat.
(3) A projektvezető – megbízása időtartamára – vezetői kinevezést kaphat.
 (4) A projekt vezetése keretében kifejtett szakmai tevékenysége, és a projektben történő feladatellátás során, a projekt
vezetője és a tagok önálló számvevői felelősséggel járnak el.
Vezetői kinevezések 17. § (1) Az elnök az osztályvezetőt számvevő osztályvezető-főtanácsosnak vagy számvevő igazgatóhelyettesnek nevezheti ki.
 (2) A  6–11.  §-ban, valamint a  13–14. §-ban meghatározott feladatok ellátására, a  feladatellátás időtartamára az  elnök
számvevő osztályvezető-főtanácsos, számvevő igazgatóhelyettes, számvevő igazgató és számvevő főigazgató
kinevezést adhat.
4. Cím
Az Állami Számvevőszék nem vezetői munkakört betöltő alkalmazottai
A számvevő 18. § (1) A számvevő közreműködik az Állami Számvevőszék célkitűzéseinek és feladatainak megvalósításában, köteles a belső
szabályozókban, valamint a  munkaköri leírásában (alap munkaköri leírás és kiegészítő munkaköri leírás),
a feladatkiszabó vezetői utasításban és az ellenőrzési programban szereplő feladatait ellátni, a felettes vezetője által
adott munkaköri utasításokat teljesíteni, a minőségirányítás feltételeit biztosítani.
(2) A számvevőnek meg kell felelnie az etikai követelményeknek. A számvevő felelős a feladatkörébe tartozó feladatok
etikai követelményeknek megfelelő, határidőben történő, önálló ellátásáért a  jelen fejezetben foglaltakkal
összhangban.
(3) Az ellenőrzést végző számvevő felelős:
a) az ellenőrzési programban szereplő feladatainak megvalósítására való felkészüléséért,
b) az ellenőrzési feladatainak a jogszabályok, az ellenőrzési program, az ellenőrzési szakmai szabályok, módszerek
és az  etikai normák, valamint a  minőség-elv szerint történő, célra tartott végrehajtásáért és a  számvevői
munkaanyag átadás-átvételéért;
c) a feladatszabása szerint:
ca) ellenőrzési tények írásba foglalásáért,
cb) az ellenőrzés során feltárt tények értékeléséért,
cc) a megállapítások helytállóságáért és azok bizonyítékon alapuló, adatszerű megalapozásáért, valamint
megfelelő dokumentumokkal való alátámasztásáért,
cd) továbbá egyéb ellenőrzés-szakmai feladatokban való közreműködésért,
d) a vezető által adott értékelő, elemző feladat ellátásáért,
e) a feladatellátása során az  ellenőrzési dokumentumok és a  minőségirányítás feltételeinek biztosításához
szükséges dokumentumok ellenőrzési dokumentációs rendszerben történő rögzítéséért.
 (4) A számvevő részére cím adományozását és visszavonását munkahelyi felettes vezetője kezdeményezheti, amelyet
a  számvevő teljesítményértékelésével kell alátámasztani. A  címadományozás indokoltságát az  adományozástól
számított egy év múlva, ezt követően évente felül kell vizsgálni.
(5) A  számvevő számvevő asszisztensi munkakörben is foglalkoztatható. A  számvevő asszisztensi munkakörben
foglalkoztatott személy a  számvevő munkáját támogató ellenőrzési, egyéb szakmai, adminisztrációs és technikai
feladatokat láthat el. A számvevő asszisztens felelőssége a részére kiadott feladatok megfelelő ellátására korlátozódik,
az  általa elvégzett feladatokért számvevői felelősséggel a  munkáját közvetlenül meghatározó szakmai irányító
tartozik.
A számvevő gyakornok 19. § (1) Az Állami Számvevőszék a társadalmi felelősségvállalás jegyében mentori rendszert működtet. A mentori rendszerben
részt vevő számvevő gyakornok számvevő asszisztensi munkakört lát el, hat hónapos próbaidő kikötésével, tizennyolc
hónapos határozott idejű kinevezéssel. A határozott idejű kinevezés lejártát követően – sikeres – pályázat alapján
a számvevő gyakornok részére újabb határozott idejű kinevezés adható.
(2) A számvevő gyakornokra a jogszabályokban és a jelen szabályzatban foglalt eltéréseket figyelembe véve, a számvevők
foglalkoztatási viszonyára vonatkozó szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni.
(3) A számvevő gyakornokot az alapszabadságon felül az ÁSZtv. 21. § (12) bekezdése szerinti számvevői pótszabadság
nem illeti meg.
(4) A  számvevő gyakornok felelőssége a  részére kiadott feladatok megfelelő ellátása, az  általa elvégzett munkájáért
a feladatszabása szerint tartozik számvevői felelősséggel.
(5) A számvevő gyakornok a jogviszonya megszűnése után a megszerzett munkatapasztalatról igazolást kap.
 (6) A  számvevő gyakornok a  számvevő munkáját támogató ellenőrzési, egyéb szakmai, adminisztrációs és technikai
feladatokat láthat el. A köztisztviselők, ügykezelők és a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalók
20. § (1) A  számvevői tevékenységi körbe nem tartozó feladatokat ellátó, legalább középiskolai végzettséggel rendelkező
alkalmazott köztisztviselőnek minősül és tevékenységét a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény (a továbbiakban:
Kttv.), az  egyéb jogszabályoknak, a  belső szabályozóknak, munkaköri leírásának, egyéb előírásoknak és felettese
utasításainak megfelelően végzi.
(2) Az Állami Számvevőszék alaptevékenységéhez közvetlenül nem kapcsolódó, ügyviteli feladatokat ellátó közszolgálati
ügykezelő tevékenységét a  Kttv.-nek, az  egyéb jogszabályoknak, a  belső szabályozóknak, munkaköri leírásának,
az egyéb előírásoknak és felettese utasításainak megfelelően végzi.
(3) Az Állami Számvevőszék alaptevékenységéhez közvetlenül nem kapcsolódó feladatokat ellátó, nem köztisztviselői
vagy közszolgálati ügykezelői besorolású alkalmazott munkavállalónak minősül, tevékenységét a  munka
törvénykönyvéről szóló törvény (a továbbiakban: Mt.) előírásainak, az egyéb jogszabályoknak, a belső szabályozóknak,
munkaköri leírásának, az egyéb előírásoknak és felettese utasításainak megfelelően végzi.
(4) A  köztisztviselő, a  közszolgálati ügykezelő és a  munkavállaló felelős a  feladatkörébe tartozó feladatok jogszerű,
hatékony és maradéktalan ellátásáért. Szakmai felelősségvállalását az ügyiratok, munkaanyagok aláírásával ismeri el,
a jelen szabályzatban foglaltak szerint.
(5) A köztisztviselők részére a Kttv.-ben foglaltak szerint legfeljebb hat szakmai tanácsadói és négy szakmai főtanácsadói
cím adományozható azzal, hogy az  adományozott szakmai tanácsadói és szakmai főtanácsadói címek együttesen
nem haladhatják meg az Állami Számvevőszéknél kinevezett felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező köztisztviselők
létszámának 20%-át.
(6) A  köztisztviselő és a  munkavállaló asszisztensi munkakörben is foglalkoztatható. Az  asszisztensi munkakörben
foglalkoztatott köztisztviselő ügyviteli (iratkezelési és ügyintézési) feladatokkal kapcsolatos támogató feladatokat
láthat el, felelőssége a  részére kiadott feladatok megfelelő ellátására korlátozódik, az  általa elvégzett feladatokért
felelősséggel a  munkáját közvetlenül meghatározó szakmai irányító tartozik. Az  asszisztensi munkakörben
foglalkoztatott munkavállaló kommunikációs, egyéb szakmai, dokumentációs, szervezési és koordinációs
tevékenységet láthat el.
Egyedi ügyek gazdája 21. § (1) Az elnök, alelnök egyedi feladat ellátására, egyedi ügyek gazdája megnevezéssel az Állami Számvevőszék állományából
átcsoportosítással vagy belső pályáztatást követően a feladathoz megfelelő személyt foglalkoztathat.
(2) A feladatellátás idejére, a feladat ellátására az elnök, alelnök ad megbízást.
 (3) Az  egyedi ügyek gazdája a  feladatok ellátása tekintetében a  számvevővel azonos jogokkal és kötelezettségekkel
rendelkezik. Feladatait, felelőségi körét a munkaköri leírása rögzíti.
5. Cím
Vállalkozási és megbízási szerződés kötése 22. § (1) A  kötelezettségvállalásra jogosult a  feladatok ellátása érdekében külső személlyel vállalkozási vagy megbízási
szerződést köthet.
(2) A megbízottat, vállalkozót, külső szakértőt a feladatának teljesítése során tudomására jutott – az Állami Számvevőszék
vagy az ellenőrzött szerv, illetve természetes személy működésével, tevékenységével kapcsolatos – irat, adat, tény,
körülmény, információ, módszer tekintetében titoktartási és adatvédelmi kötelezettség terheli. A  külső szakértő
a  titokvédelmi, illetve adatvédelmi szabályok megsértéséért– a  jogszabályi feltételek fennállása esetén – jogi
felelősséggel tartozik.
6. Cím
A vagyonnyilatkozat 23. § (1) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségre, annak elmulasztására és a szándékosan téves tartalmú vagyonnyilatkozat
közlésére, továbbá a  vagyonnyilatkozatok őrzésére, ellenőrzésére az  ÁSZtv. 19.  §-ában foglalt rendelkezéseket és
az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A  vagyonnyilatkozatokban foglalt személyes adatok védelmére a  vonatkozó belső irányítási eszköz rendelkezései
az irányadók.
(3) A  vagyonnyilatkozat tételére kötelezettek nyilvántartásáról, értesítésükről, a  vagyonnyilatkozat átadásánakátvételének végrehajtásáról, a  leadott vagyonnyilatkozatok nyilvántartásáról és őrzéséről, a  személyes adatok
védelmének biztosításáról, a  kötelezettek meghallgatásának megszervezéséről, az  adóhatósági eljárás
kezdeményezése esetén annak végrehajtásáról az  előzőekben jelölt jogszabályok és a  vonatkozó belső irányítási
eszköz alapján a  kötelezett munkáltatója – illetékesség szerint – a  humánpolitikai feladatokat ellátásáért felelős
egységen vagy a munkaügyi feladatok ellátásáért felelős egységen keresztül gondoskodik.
7. Cím
A munkavégzés főbb szabályai 24. § (1) Az Állami Számvevőszék alkalmazottainak kötelezettsége és joga a jelen szabályzatból következő feladatok ellátása és
hatáskörök gyakorlása, amelyekért felelősséggel tartoznak.
(2) Az Állami Számvevőszék minden egységének vezetője felelős a feladatköre vonatkozásában a belső kontrollrendszer
működtetéséért.
(3) Az  Állami Számvevőszék egységei és az  ott feladatot ellátó alkalmazottak tevékenységük során értelemszerű
együttműködésre, közreműködésre kötelezettek. Bármely egység a  feladatkörébe eső, de (részben) más egység
feladatkörébe is tartozó, vagy azt érintő ügyekben az  érintettekkel egyeztetve köteles eljárni. A  közreműködési
kötelezettség a feladat-végrehajtás eredményéhez való tevőleges hozzájárulást és eredményfelelősséget jelent.
(4) Az  egyeztetés, illetve az  együttműködés kezdeményezéséért annak az  egységnek a  vezetője a  felelős, amelynek
az adott ügy (feladat) a feladatkörébe (hatáskörébe) tartozik. A kezdeményező egység vezetője az első helyen lévő
szakmai felelős. A vezetők kizárólag elnöki felhatalmazás birtokában jogosultak arra, hogy más egységeknek feladatot
szabjanak ki. Az elnök az erre vonatkozó felhatalmazás megadását átruházhatja.
(5) Ha az együttműködés, illetve az egyeztetés során egyenrangú egységek, illetve azok vezetői között véleményeltérés
marad fenn, akkor haladéktalanul a közvetlen közös felettes vezető elé kell utalni az ügyet döntésre.
(6) Az  Állami Számvevőszéknél a  munkafeladatok megállapítására és teljesítésére, a  munkavégzés jogszerűségére,
kulturáltságára, a vezetők és a beosztottak viszonyára, munkakapcsolatára, a felettes által adott utasítás végrehajtására,
illetve annak megtagadására az  ÁSZtv., a  Kttv., az  Mt., valamint az  Állami Számvevőszék elnökének közjogi
szervezetszabályozó normatív utasítása, továbbá az Állami Számvevőszék egyéb belső irányítási eszközeiben foglaltak
az irányadók.
(7) A  munkáltatói jogkör gyakorlója állapítja meg munkaköri leírásban az  alkalmazottak munkaköri feladatait, azok
betartásának ellenőrzésére köteles. A munkaköri leírás – a felelősség megállapítására is alkalmas módon – tartalmazza
a  munkakörhöz tartozó alapvető feladatokat, az  ellátandó tevékenységi kört, a  kapcsolódó jogosítványokat,
a  legfontosabb munkakapcsolatokat, az  alá- és fölérendeltségi előírásokat, valamint az  adott munkakör ellátására
vonatkozó követelményeket.
(8) Az  Állami Számvevőszék alkalmazottját közvetlen felettes vezetője irányítja. Az  ellenőrzésvezető az  ellenőrzés
vezetése során kifejtett szakmai tevékenyégét illetően önálló, független a felügyeleti vezetőtől, aki az ellenőrzésvezető
által vezetett ellenőrzést felügyeli.
(9) A tervezési vezető, a programozási vezető és a főtitkár a felügyeletük alatt álló szervezeti egységek vezetőit felügyeleti
hatáskörükben utasíthatják.
(10) Az  Állami Számvevőszék ügymenetében kiadott alkalmazotti aláírás, szignálás a  feladat- és hatáskörbe tartozóan
a munkaköri leírásban jelölt szakmai felelősségvállalást, formai, tartalmi és jogszerűségért való helytállást jelenti.
(11) A számvevő szakmai véleményéért felelősséget vállal. Szakmai véleménye kialakítása során a számvevő és a számvevő
vezető az ellenőrzés során alkalmazandó szabályok betartására köteles.
(12) A  számvevő a  külön szabályokban foglalt esetekben és módon köteles kockázati jelzést tenni. A  kockázati jelzés
megtétele nem mentesíti a számvevőt a feladatellátás felelőssége alól.
(13) Az  Állami Számvevőszék szervezetében a  feladatellátás zavartalan biztosítása érdekében minden alkalmazott
szakszerű, tervezett és előkészített helyettesítéséről gondoskodni kell. A helyettesítésről az egyéb munkáltatói jogkört
gyakorló vezető gondoskodik.
(14) Az Állami Számvevőszék alkalmazottja szakmai és egyéb jellegű továbbképzésre kötelezhető.
 (15) Az  alkalmazott az  Állami Számvevőszékkel fennálló foglalkoztatási jogviszonyának megszűnése, megszüntetése,
illetve az  Állami Számvevőszéken belüli átcsoportosítása esetén munkaköri leírásában meghatározott feladatait
a vonatkozó belső irányítási eszköz foglaltak szerint, a folyamatban lévő ügyeket, valamint hivatali ügyiratait – erre
vonatkozó jegyzőkönyv felvételével együtt – átadás-átvételi eljárással köteles átadni. Az Állami Számvevőszéktől való
vezetői hozzájáruláshoz kötött távozáshoz a  hozzájárulás csak akkor és arra az  időpontra adható meg, amikor
az érintett a folyamatban lévő feladatait igazoltan befejezte, és átadta az átvételre kijelölt alkalmazottnak. Az eljárást
a közvetlen felettes vezető, és amennyiben az átadás-átvétel minősített ügyiratokat is érint, a titkos ügyiratkezelés
(TÜK) képviselője részvételével kell lefolytatni. A  jegyzőkönyv egy példányát át kell adni a  munkáltatói jogkört
gyakorló vezetőnek.
(16) Az  egységek közötti kapcsolattartás a  szervezeti irányítási rend szerinti szolgálati út betartásával, az  iratok
nyilvántartásával történik. A szervezeti irányítási rend hierarchiájában alsóbb szintű egység vezetője információt csak
a felettes vezetője előzetes tájékoztatása mellett adhat. A belső iratforgalomra az iratkezelésről szóló belső irányítási
eszköz és más belső irányítási eszközök rendelkezéseit kell alkalmazni.
(17) A  munkavégzés egyéb szabályait a  vonatkozó jogszabályok, belső irányítási eszközök és a  munkaköri leírások
tartalmazzák.
(18) Az Állami Számvevőszék a szervezeti kultúrát támogató karriertervezési programot működtet.
Az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság szabályai 25. § (1) Az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság szabályait jelen szabályzat 3. melléklete tartalmazza.
 (2) Az  idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultságot az  eredeti, államilag elismert nyelvvizsga eredményét igazoló
bizonyítvánnyal vagy azzal egyenértékű okirat bemutatásával – munkáltatói jogkörgyakorlás szerinti illetékesség
alapján – a humánpolitikai feladatokat ellátó egység vagy a munkaügyi feladatok ellátásáért felelős egység felé kell
igazolni. A pótlék az  igazoló bizonyítvány vagy egyenértékű okirat bemutatását követő hónap első napjától egész
hónapokra jár a 3. mellékletben foglaltak szerint.
(3) A munkáltató munkáltatói érdekből elrendelheti vagy engedélyezheti, hogy az alkalmazott iskolai vagy tanfolyami
nyelvoktatásban vegyen részt. A  kötelezően elrendelt nyelvi képzés költségeit és egyéb tanulmányi feltételeit
az Állami Számvevőszék biztosítja.
A képzettségi pótlékra vonatkozó általános szabályok 26. § (1) Az alkalmazott képzettségi pótlékban részesülhet.
 (2) A képzettségi pótlékra jogosító képzettségeket a jelen szabályzat 4. melléklete tartalmazza.
 (3) A képzettségi pótlékra jogosultságot az alkalmazottnak kell a megfelelő dokumentumokkal igazolnia. A képzettségi
pótlék, ha a  jogosultság igazolása az  Állami Számvevőszékhez történő felvétel vagy a  kinevezés alkalmával nem
történt meg, az igazoló dokumentumnak – munkáltatói jogkörgyakorlás szerinti illetékesség alapján – a humánpolitikai
feladatokat ellátó egységen vagy a munkaügyi feladatok ellátásáért felelős egységen történő bemutatását követő
hónap első napjától állapítható meg.
(4) Ha valamely munkakör vagy képzettség, pótlékra jogosító szakképesítés jellege tekintetében értelmezési kérdés
merül fel, e kérdésben – a munkáltatói jogkört gyakorló vezető javaslata alapján – az elnök dönt.
A számvevő képzettségi pótlékára vonatkozó szabályok 27. § (1) A  számvevőt – a  kinevezéséhez szükséges egy felsőfokú iskolarendszerű képzésben szerzett képesítésén túl –
a következő képzettségei jogosítják képzettségi pótlékra:
a) doktori (PhD) fokozat, vagy azzal egyenértékű tudományos fokozat,
b) további felsőfokú iskolarendszerű képzésben szerzett képesítés,
c) további emeltszintű vagy felsőfokú szakképzés vagy szakvizsga (jogi és felsőfokú költségvetési szakvizsga).
(2) A képzettségi pótlék alapját és mértékét az ÁSZtv. 21. § (1) és (7)–(8) bekezdése szabályozza.
 (3) Képzettségi pótlékra jogosít az a  feladatkörön belüli szakosodást elősegítő további szakképesítés, szakképzettség,
amely a munkaköri feladatokhoz egyértelműen köthető.
 (4) A számvevőt több különböző szintű szakképesítés esetén is csak egy, a legmagasabb szintű képzettség után illeti meg
képzettségi pótlék.
 (5) A  képzettségi pótlék szempontjából több azonos szintű szakképesítés esetén is csak egyszeres pótlék állapítható
meg.
 (6) Az elnök egyedi elbírálással a (3)–(5) bekezdésben foglaltaktól eltérhet.
A Kttv. hatálya alá tartozó felső- és középfokú végzettségű köztisztviselők képzettségi pótlékára vonatkozó
szabályok
28. § (1) A  felső- és középfokú végzettségű köztisztviselők képzettségi pótlékára vonatkozó részletes szabályokat
a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és az egyes illetménypótlékokról szóló jogszabály tartalmazza.
(2) Az  Állami Számvevőszék szervezeti struktúrájában az  alábbi területeken közreműködő köztisztviselők jogosultak
– a 4. mellékletben foglalt képzettségek szerint – képzettségi pótlékra:
a) az Állami Számvevőszék vezetésének és a  felügyeleti vezetők közvetlen támogatását biztosító titkársági és
igazgatási területen közreműködők,
b) az ellenőrzési területen közreműködő ellenőrzési projekt technikai támogatói,
c) az ellenőrzési támogató területen közreműködő szakügyintézők és adminisztrátorok,
d) az ellenőrzési kiegészítő területen közreműködő szakügyintézők.
(3) Képzettségi pótlékra jogosít az a  feladatkörön belüli szakosodást elősegítő további szakképesítés, szakképzettség,
amely a munkaköri feladatokhoz egyértelműen köthető.
(4) A köztisztviselőt több különböző szintű szakképesítés esetén is csak egy, a legmagasabb szintű képzettség után illeti
meg képzettségi pótlék.
(5) A  képzettségi pótlék szempontjából több azonos szintű szakképesítés esetén is csak egyszeres pótlék állapítható
meg.
8. Cím
Egyes munkakörökre vonatkozó szabályok A belső kontrollrendszer és a belső ellenőrzés
29. § (1) Az  Állami Számvevőszék a  szabályszerűség, gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség követelményeit szem
előtt tartva, továbbá a  kockázatok kezelésére és az  erőforrásokkal való hatékony gazdálkodás elvére figyelemmel
belső kontrollrendszert működtet.
(2) A belső kontrollrendszer elemek alkalmazási körét, szabályait belső irányítási eszközök és eljárásrendek tartalmazzák.
 (3) A belső kontrollrendszer keretén belül tárgyilagos bizonyosságot adó és tanácsadó tevékenység ellátására az elnök
közvetlen alárendeltségében, az operatív működéstől független belső ellenőrzés működik. A szervezeti és feladatköri
függetlenség körében a  belső ellenőrzési feladatokat ellátó számvevők önállóan, külső befolyástól mentesen,
pártatlanul és tárgyilagosan járnak el, éves jelentés keretében közvetlenül az elnöknek számolnak be.
A jogi, megfelelőségi elemzés 30. § (1) Az  Állami Számvevőszéknél a  számvevői munka jogszerű ellátásának biztosítása érdekében jogi, megfelelőségi
elemzés működik. Az  elemzés célja a  számvevői munka szervezet folyamatába épített minőségirányítottságának
biztosítása.
(2) A  jogi, megfelelőségi elemző tevékenységet közvetlenül az  elnök irányításával, az  elnöknek alárendelten, a  jogi,
megfelelőségi elemzésért felelős vezető látja el.
(3) A jogi, megfelelőségi elemzésért felelős vezető a tevékenységét az általa készített és az elnök által jóváhagyott éves
terv szerint, illetve az elnök eseti utasítása alapján végzi.
(4) A jogi, megfelelőségi elemzés kiterjed:
a) az Állami Számvevőszék szervezeti felépítésének, működésének és tevékenysége ellátásának jogszabályi
megfelelőségére,
b) a belső irányítási eszközök jogszabályokkal és egymással való összhangjára,
c) az Állami Számvevőszék által kötött szerződések, megállapodások jogszabályoknak, illetve belső szabályozásnak
való formai, tartalmi megfelelőségére,
d) az Állami Számvevőszék egyedi munkáltatói intézkedései jogszabályoknak, illetve belső szabályozásnak való
megfelelőségére,
e) a normatív szabályok és az arra épülő gyakorlati működés közti összhangra,
f ) a belső szabályozási hiányosságok feltérképezésére,
g) az ellenőrzést végző számvevők munkájának megfelelőségére,
h) az ellenőrzést végző számvevő és az  ellenőrzésvezető között felmerülő szakmai véleménykülönbség
megfelelőségi elemzésére,
i) az ellenőrzési alapfunkció, valamint az  azt támogató és kiegészítő funkciók szabályszerű működésének
megfelelőségére.
 (5) A jogi, megfelelőségi elemzésért felelős vezető a tevékenységének tapasztalatairól jelentést készít az elnök részére,
amelyben értékeli az  elemzett tárgykör (4)  bekezdés köréből meghatározott szempontok szerinti megfelelőségét
vagy annak hiányát, rámutat a hiányosságokra, illetve az eltérések okaira és intézkedési javaslatot fogalmaz meg.
(6) A jogi, megfelelőségi elemzésért felelős vezető tevékenységének ellátása érdekében a vezetők és az általuk irányított
egységnél dolgozó személyek együttműködésre (adat, információ, tájékoztatás, dokumentum szolgáltatására)
kötelesek.
9. Cím
A fizikai és elektronikus információs biztonságra vonatkozó feladat- és hatáskörrel rendelkező személyek
Biztonsági vezető, elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy
31. § (1) Az  Állami Számvevőszéknél az  elnök által kinevezett biztonsági vezető a  tevékenységét az  elnök irányításával,
az elnöknek közvetlenül alárendelten látja el.
(2) A biztonsági vezető feladatait belső irányítási eszköz rögzíti, ezen túlmenően számára feladatot kizárólag az elnök
határozhat meg.
(3) Az  Állami Számvevőszéknél az  elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység vezetője irányítása és
ellenőrzése mellett, illetve koordinálásával látja el feladatát az elnök által kinevezett elektronikus információs rendszer
biztonságáért felelős személy, illetve az  adatvédelmi tisztviselő. Feladataik ellátása során az  elnököt közvetlenül
tájékoztathatják, valamint jelentést készíthetnek. Tevékenységét, feladatait belső irányítási eszköz határozza meg.
III. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK MŰKÖDÉSÉNEK RENDJE 1. Cím
Az Állami Számvevőszék működésének általános szabályai
Az irányítás eszközei 32. § (1) A normatív elnöki utasítás az Állami Számvevőszék elnöke által kiadott közjogi szervezetszabályozó eszköz, amely
a  szervezet alaptevékenységének, a  vezetés-irányítás feladatai végrehajtásának szabályozásáról, az  Állami
Számvevőszék szervezetéről, működéséről, belső irányítási rendjéről rendelkezik. A  normatív elnöki utasítás mint
közjogi szervezetszabályozó eszköz tartalmára és végrehajtására a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény és
a jelen szabályzat rendelkezései az irányadóak.
(2) Az Állami Számvevőszék elnöke elnöki intézkedésben rendelkezik a szervezet működtetésével, az ellenőrzési eljárás
részletszabályaival, a  gazdálkodással, a  munkavégzéssel, munkajogi kérdésekkel, a  szociális és a  béren kívüli
juttatásokkal kapcsolatos olyan feladatok hivatali végrehajtásáról, amelynek elrendelésére nem szükséges normatív
elnöki utasítás kiadása. Az Állami Számvevőszék elnöke elnöki intézkedésben rendelkezik továbbá a korábbi normatív
utasításban foglalt vagy abból következő feladatok végrehajtásáról. Az  Állami Számvevőszék elnöke a  szervezeti
működést érintő tárgyban, a  szervezet működtetésében közreműködő külső szervezet vezetőjével együttes
intézkedést adhat ki, melynek hatálya mindegyik intézkedő fél szervezetére kiterjed. Az elnök a feladat-végrehajtás
módjára vonatkozóan – a feladat jellegéhez igazodóan – körlevelet is kiadhat.
(3) Az elnök és az 5–11. § szerinti vezetők az Állami Számvevőszék alapfeladatát érintő tárgyban együttes intézkedést
adhatnak ki, melynek szakmai tartalmáért az 5–11. § szerinti érintett vezető felel. Az 5–11. § szerinti vezetők a szakmai
felügyeletük körébe tartozó feladatok végrehajtására – a  szakmai tartalomért és helytállóságért vállalt felelősség
mellett – intézkedést adhatnak ki, amely az elnök tájékoztatását igazoló, határozott vagy határozatlan időtartamra
szóló, az intézkedésen feltüntetett „tájékoztatásra bemutatásra került” elnöki jegyzéssel válik hatályossá.
(4) Az  elnök által kiadott, az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott irányítási eszközök megjelölésére a  Magyar Közlöny
kiadásáról, valamint a jogszabály kihirdetése során történő és a közjogi szervezetszabályozó eszköz közzététele során
történő megjelöléséről szóló jogszabály előírásait kell értelemszerűen alkalmazni.
(5) Az  irányítási eszközök rendelkezései között felmerülő ellentmondás vagy értelmezési nehézség esetén
– az ellentmondás, értelmezési vita feloldása érdekében – követendő eljárás szabályait belső irányítási eszköz rögzíti.
A  szabályzatban rögzítetteken túl az  alkalmazottak kötelezettsége a  feladat- és hatáskörükben felmerülő
ellentmondások, helytelen gyakorlat, valamint egyéb eljárási probléma rendszerszemléletű korrekciójára vonatkozó
javaslat megfogalmazása és annak vezetői fórumon való megtárgyalásának kezdeményezése a  közvetlen felettes
vezető útján. Az  alkalmazott a  kiemelt rendszerszintű kockázatok kezeléséhez szükséges azonnali intézkedések
megtétele, valamint a  szabálytalanságok soron kívüli jelzése tekintetében a  vonatkozó belső irányítási eszközben
foglalt eljárásrend alapján köteles eljárni.
Az Állami Számvevőszék keretterve 33. § (1) Az  Állami Számvevőszék éves keretterve a  vezetés-irányítás eszközeként a  számvevőszéki tevékenység vitele és
fejlesztése, az  ellenőrzési munkát támogató „szakmai infrastruktúra” szempontjából kiemelt jelentőségű, valamint
az egyéb, az ellenőrzési tervben nem szereplő feladatokat tartalmazza.
(2) Az éves keretterv összeállításáért a stratégiai tervezési egység vezetője felelős. A jóváhagyott keretterv megvalósulását
a kontrolling feladatok ellátásáért felelős egység figyelemmel kíséri, és arról beszámol az elnöknek.
(3) Az éves kerettervet az elnök hagyja jóvá és gondoskodik annak végrehajtásáról, szükség esetén módosításáról.
A kiadmányozás 34. § (1) A  kiadmányozási jog magában foglalja a  közbenső intézkedés megtételét, az  érdemi döntést, az  irat aláírását és
az ügyirat irattárba helyezésének jogát. A kiadmányozott irat tartalmáért és alakiságáért a kiadmányozó felelős.
(2) A kiadmányozásra jogosult dönthet úgy, hogy az (1) bekezdés szerinti kiadmányozási jogból csak az érdemi döntést
gyakorolja. Ebben az esetben az iratot a hitelesítésre felhatalmazott személy saját kezűleg írja alá.
(3) Külső szervhez vagy személyhez iratot csak a  kiadmányozásra jogosult által hitelesítetten vagy a  kiadmány
hitelesítésére vonatkozó jogszabályok előírásainak megfelelően lehet továbbítani (külső kiadmányozás). Külső
kiadmánynak minősül az alkalmazott részére a munkáltatói jogkörben kiadmányozott és átadott irat is.
(4) A kiadmányozásra jogosult vezető helyettesítőjének aláírási jogkörét a helyettesítésről szóló belső irányítási eszköz
határozza meg. A  helyettesként kiadmányozó személy a  vezető feltüntetett neve alatti „h” jelzés alkalmazásával
gyakorolhatja a kiadmányozást.
(5) Az elektronikus aláírással ellátott irat hiteles kiadmányozásának módjáról belső irányítási eszköz rendelkezik.
 (6) Az Állami Számvevőszék az elektronikus kézbesítés gyors és hatékony lehetőségének kihasználása érdekében igénybe
veszi a  Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer Hivatali Kapun (a továbbiakban: HK) keresztül megvalósuló
szolgáltatását. Hivatalos iratok fogadása és küldése más hivatalos szervekkel a HK-n keresztül is történhet. Az iktatott
iratot a jelen szabályzat szerint kiadmányozásra jogosult egység vezetője kiadmányozza.
(7) A  kiadmányozott irat papír alapon, illetve elektronikus úton (elektronikus levélben vagy HK-n keresztül) történő
megküldésének részletes szabályait belső irányítási eszköz tartalmazza.
(8) Általános kiadmányozási joga az elnöknek van, amelyet eseti vagy állandó jelleggel a jelen szabályzatban, továbbá
az  erre vonatkozó elnöki döntésekben jelölt rendelkezések szerint, az  ott meghatározott ügykörben átruházhat.
Az átruházott hatáskör jogosultja eljárása minden szakaszában köteles vizsgálni, hogy az eljárása összhangban van-e
az Állami Számvevőszék stratégiájával, normatív és vonatkozó egyéb utasításaival. Ha ezektől eltérést észlel, köteles
a  hatáskör eredeti jogosultjától a  következő eljárási cselekmény előtt tájékoztatást kérni. Az  átruházott hatáskör
jogosultja az  elnök által meghatározott rendszerességgel beszámolót készít az  átruházott hatáskörben végzett
tevékenységéről.
(9) Az elnök kiadmányozza:
a) az Állami Számvevőszék jelentéseit (véleményeit, beszámolóit), ezt a jogkörét eseti jelleggel átruházhatja,
b) az Országgyűlés tisztségviselőinek, a  köztársasági elnöknek, a  miniszterelnöknek, a  Kormány tagjainak,
az  Alkotmánybíróság elnökének, a  Kúria elnökének, az  Országos Bírósági Hivatal elnökének, a  legfőbb
ügyésznek, az országgyűlési biztosnak címzett iratokat, ezt a jogkörét eseti jelleggel átruházhatja,
c) a fejezetet irányító szerv vezetőjének (fejezetgazda) hatáskörébe tartozó minden iratot, amelyre jogszabály
kötelezi, illetve feljogosítja,
d) minden iratot, amelyre az  Állami Számvevőszéken belüli irányítási, felügyeleti, munkáltatói szabályozásból
adódó jogosítványa vonatkozik, és kiadmányozási jogát nem ruházta át, továbbá
e) feljelentés kivételével az ÁSZtv. 28. § (5) bekezdésében, 31. §-ában, valamint 33. § (3), (5)–(6) és (8) bekezdésében
foglaltakkal összefüggő iratot.
(10) Az  elnök által kiadmányozásra kerülő iratot az  irat tartalmáért felelős személy által a  24.  § (10)  bekezdése szerint
szignálva, az elnöknek címezve kell megküldeni. Az Állami Számvevőszék ellenőrzési tevékenységével kapcsolatos
iratot a  minőségirányítási és monitoring feladatokat ellátó egység vezetőjének kell megküldeni, aki gondoskodik
a megküldött irat elnökhöz történő beterjesztéséről.
(11) Az  elnök által átruházott jogkörben az  alelnök kiadmányoz az  elnök helyettesítésével, valamint a  feladatkörével
összefüggő ügyekben.
(12) Az elnök által átruházott jogkörben a főtitkár kiadmányozza:
a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan – elnöki megbízás alapján – el kell készítenie,
b) a feladatkörébe tartozó ügyiratokat, valamint
c) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(13) Az erőforrás-gazdálkodási vezető kiadmányozza:
a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan – elnöki megbízás alapján – kell elkészítenie,
b) az általa irányított egységek feladatkörébe, ellenőrzési hatáskörébe tartozó ügyiratokat, valamint
c) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(14) Az  erőforrás-gazdálkodási vezető jelöli ki, hogy az  általa irányított egységeken belül feladatkörükben, valamint
az ellenőrzéssel összefüggésben kik, milyen esetben kiadmányozhatnak.
(15) Az elnök által átruházott jogkörben a szervezési vezető kiadmányozza mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből
adódóan – elnöki megbízás alapján – el kell készítenie.
(16) Az elnök által átruházott jogkörben a humánpolitikai vezető kiadmányozza:
a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan – elnöki megbízás alapján – el kell készítenie,
b) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(17) Az elnök által átruházott jogkörben a gazdasági igazgató kiadmányozza:
a) mindazon iratokat, amelyeket feladatköréből adódóan el kell készítenie,
b) a munkáltatói jog gyakorlásából adódó, hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(18) A gazdasági igazgató jelöli ki, hogy az általa irányított egységeken belül kik, milyen esetben kiadmányozhatnak.
 (19) Az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység vezetője átruházott hatáskörben kiadmányozza az ÁSZtv.
6. §-ában meghatározott jogszabályok tervezetére vonatkozó véleményt.
 (20) A jogi feladatokat ellátó egységek vezetői kiadmányozzák a feladatkörükbe tartozó ügyek ellátásával kapcsolatban
keletkező iratokat. A jogi támogató feladatokat ellátó egység vezetője – főtitkári láttamozás mellett – kiadmányozza
a hatósági értesítéseket, az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység vezetője kiadmányozza a peres
képviselet ellátásával összefüggésben keletkező valamennyi iratot.
(21) A  pénzügyi kötelezettségvállalásra, utalványozásra, ajánlattételre, ajánlatok elfogadására vonatkozó iratok,
a nyomtatott és elektronikus adó- és járulékbevallások, adatszolgáltatások, továbbá a Központi Statisztikai Hivatal
felé teljesítendő adatszolgáltatások kiadmányozását az Állami Számvevőszék Gazdálkodási Szabályzatában, valamint
az Állami Számvevőszék Közbeszerzési Szabályzatában meghatározott személyek gyakorolják.
(22) Az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység vezetője kiadmányozza a közérdekű bejelentések, panaszok
kezelésével, kapcsolatban, továbbá az Országgyűléssel való kapcsolattartás körében keletkezett iratot, a (9) bekezdés
b) pontjában foglaltak kivételével.
(23) A  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység vezetője kiadmányozza a  sajtóval és nyilvánossággal
kapcsolatos mindazon iratokat, amelyek nem tartoznak más kiadmányozási jogkörébe.
(24) A  kapcsolattartásért felelős egység vezetője kiadmányozza az  intézményi kapcsolattartás körében keletkező
mindazon iratokat, amelyek nem tartoznak más kiadmányozási jogkörébe.
(25) A  programozási vezető kiadmányozza az  adatbekérés körében keletkező iratokat, valamint az  ellenőrzést végző
számvevő megbízólevelét.
(26) A  felügyeleti vezető kiadmányozza az  ellenőrzött szervezetekkel való kapcsolattartás körében – ide nem értve
az adatbekérést – keletkező iratokat, valamint a számvevőszéki jelentéstervezeteket.
(27) A biztonsági vezető kiadmányozza a vonatkozó jogszabályok szerinti feladatai ellátásához kapcsolódó iratokat.
 (28) Elemzések és tanulmányok kiadmányozásához elnöki ellenjegyzés szükséges a vonatkozó eljárásrendben foglaltak
szerint. A munkáltatói jogok gyakorlása 35. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlásának szabályozása az ÁSZtv., a Kttv., valamint az Mt. szabályain alapul.
 (2) A munkáltatói jogkör gyakorlása szempontjából az alapvető munkáltatói jog körébe tartozik:
a) a jogviszony létesítése, módosítása, megszüntetése és megszűnésének megállapítása, próbaidő kikötése,
a vezetői kinevezés és annak visszavonása, az eskü kivétele,
b) a részmunkaidős, illetve egyedi munkarendben történő foglalkoztatás engedélyezése,
c) az alap munkaköri leírás elkészítése és átadása, az  átcsoportosítás, az  ellenőrzésbe kijelölés, a  feladatba
kijelölés,
d) tanácsadói, főtanácsadói cím használatának engedélyezése és a vonatkozó pótlékjogosultság megállapítása,
az  összeférhetetlenség megállapítása, a  munkáltató engedélyéhez kötött munkavégzésre irányuló további
jogviszony létesítésének engedélyezése, a  munkáltató engedélyéhez nem kötött munkavégzésre irányuló
további jogviszony létesítésének tudomásul vétele,
e) a kirendelés, a külföldi kiküldetés,
f ) az illetmény, a munkabér és egyéb járandóságok megállapítása, a pótlékjogosultság megállapítása, a számvevői
besorolási kategóriákba sorolás módosításával kapcsolatos döntés, az  alapilletmény emeléséről vagy
csökkentett mértékben történő megállapításáról való döntés közlése, a  jutalmazás (az elnök egyetértése
mellett),
g) a minősítés, a fegyelmi eljárás elrendelése és lefolytatása, a kártérítési felelősség megállapítása,
h) a rendes szabadság, a tanulmányi szabadság kiadása, eseti (30 napot meg nem haladó) fizetés nélküli szabadság
engedélyezése, a 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság kiadása,
i) szaktanfolyamokon való részvétel engedélyezése, a  tanulmányi szerződés – kizárólag határozatlan időre
kinevezett számvevővel történő – megkötésének engedélyezése.
 (3) A munkáltatói jogkör gyakorlása szempontjából az egyéb munkáltatói jog és kötelezettség körébe tartozik:
a) az irányítási és felügyeleti jog (ide nem értve a felügyeleti vezető ellenőrzés-felügyeleti jogát),
b) az utasítási és rendelkezési jog, a  munkafolyamat szervezése, a  kiegészítő munkaköri leírás elkészítése és
átadása, a feladatkiszabó utasítás adása,
c) túlmunka, ügyelet, készenlét elrendelése és a kapcsolódó szabadidő kiadása,
d) helyettesítési megbízás (a díjazás tekintetében az alapvető munkáltatói jogkörgyakorló egyetértése mellett),
e) belföldi kiküldetés,
f ) a munkavégzés napi értékelése, a teljesítményértékelés,
g) az alapvető munkáltatói jogok kérdésében, illetve az  alkalmazott tekintetében egyéb tárgykört illetően
véleményezés és javaslatok megtétele, valamint minden, a  (2)  bekezdésben fel nem sorolt munkáltatói
döntést igénylő kérdés.
(4) Az alapvető munkáltatói jogot gyakorlók a munkáltatói jogkörükben hozott döntéseik közlésének jogát átruházhatják.
 (5) Az elnök a (2)–(3) bekezdésben felsorolt munkáltatói jogkörből közvetlenül gyakorolja
a) a főtitkár, a  szervezési vezető, az  erőforrás-gazdálkodási vezető, a  programozási vezető, a  tervezési vezető,
számvevő igazgató, felügyeleti vezető, ellenőrzésvezető, az egyedi ügyek gazdái (az e §-ban foglalt kivétellel),
a  humánpolitikai vezető és a  gazdasági igazgató, a  jogi, megfelelőségi elemzésért felelős vezető, a  belső
ellenőrzési feladatokat ellátó személyek, a  tervezési vezető, a  programozási vezető és a  főtitkár felügyelete
alatt álló szervezeti egységek kinevezett vezetői, a stratégiai-törzskari szervezeti egységek kinevezett vezetői,
valamint a projektvezető tekintetében az összes alapvető és egyéb munkáltatói jogot,
b) az a)  pontban felsoroltak kivételével a  számvevő igazgatóhelyettes, a  számvevő osztályvezető-főtanácsos
tekintetében az alapvető munkáltatói jogokat,
c) az Állami Számvevőszék számvevői és köztisztviselői tekintetében az alapvető munkáltatói jog körébe tartozó
jogok közül:
ca) az eskü kivételét,
cb) a vezetők és a számvevők összeférhetetlenségének megállapítását az ÁSZtv. 26. § (2) bekezdésében
foglalt rendelkezés kivételével, a IV. fejezetben foglaltak figyelembevételével,
cc) az  ÁSZtv. 16.  § (2)  bekezdésében foglaltak alapján tanácsadói, főtanácsadói cím használatának
engedélyezését és a vonatkozó pótlékjogosultság megállapítását,
cd) a vezetői kinevezést, és a vezetői kinevezés visszavonását,
ce) a külföldi kiküldetést,
cf ) a felügyeleti vezető és az ellenőrzésvezető illetményének megállapítását,
cg) a felügyeleti vezető és az ellenőrzésvezető személy részére kijelölés, illetve megbízás kiadását,
ch) az alapilletmény ÁSZtv. 21. § (11) bekezdése szerinti emeléséről vagy csökkentett mértékben történő
megállapításáról való döntést,
ci) a számvevői besorolási kategóriákba sorolás módosításával kapcsolatos döntést,
cj) a 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság kiadását,
d) az ellenőrzések tekintetében az ellenőrzésvezető és a felügyeleti vezető egyidejű helyettesítéséről való döntési
jogot.
(6) Az  erőforrás-gazdálkodási vezető és a  gazdasági igazgató gyakorolja az  irányítása alá tartozó számvevő
igazgatóhelyettes, számvevő osztályvezető-főtanácsos, projektvezető esetében az egyéb munkáltatói jogokat.
(7) Az  alelnök a  (2)–(3)  bekezdésben felsorolt munkáltatói jogkört közvetlenül gyakorolja az  alelnöki egyedi ügyek
gazdája tekintetében.
(8) A számvevők tekintetében az erőforrás-gazdálkodási vezető gyakorolja mindazokat az alapvető munkáltatói jogokat,
amelyek az  (5) és (7)  bekezdés alapján nem tartoznak az  elnök vagy az  alelnök jogkörébe. A  köztisztviselők és
munkavállalók tekintetében gyakorolja azon alapvető munkáltatói jogokat, amelyek nem tartoznak az (5) bekezdés
alapján az elnök jogkörébe.
(9) Az alkalmazottak felett a munkavégzés szerinti szervezeti egység vezetője gyakorolja a 35. § (3) bekezdése szerinti
egyéb munkáltatói jogokat.
(10) Az  ellenőrzésbe kijelölt számvevők esetében az  ellenőrzés időtartama alatt az  egyéb munkáltatói jogokat
az ellenőrzésvezető gyakorolja.
(11) Az átruházott munkáltatói jogkör nem ruházható tovább.
2. Cím
A vezetői munkát támogató, tájékoztató és döntés-előkészítő testületek és más fórumok
Vezetői értekezlet, konzultáció 36. § (1) Az  elnök szükség szerinti gyakorisággal a  vezetők közötti kölcsönös tájékoztatás, véleménycsere, az  előterjesztett
elnöki döntést vagy intézkedést igénylő témák megtárgyalása, valamint a  soron következő minőségbiztosítási
értekezlet napirendi előterjesztéseivel és a parlamenti teendőkkel kapcsolatos egyeztetés céljából a szervezet vezetői
számára értekezletet hív össze, konzultációt tart.
(2) A vezetői értekezlet, konzultáció napirendjét és a meghívottak körét az elnök esetenként határozza meg.
 (3) A 37. § (1) bekezdésében jelölt tárgykörön kívüli elnöki döntések meghozatalára az elnök vezetői értekezletet hívhat
össze a (2) bekezdésben jelöltek szerint.
 (4) A  vezetői értekezletre, elnöki döntésre előkészített előterjesztést az  értekezletre meghívottak jogosultak tenni.
A vezetői értekezletről a meghozott döntéseket tartalmazó emlékeztető készül, melyet az elnök hagy jóvá. A vezetői
értekezleten meghozott elnöki döntéseket naptári évenként az  év elejétől kezdődően folyamatos sorszámmal,
évszámmal, a  hónap és a  nap feltüntetésével kell jelölni. Az  elnöki döntés jelölése: „.../20.. (hó – római számmal,
nap – arab számmal) ED. sz. döntés”.
(5) A  döntés megalapozására az  értekezletet megelőzően legalább kettő nappal, az  elnöki titkársági és igazgatási
feladatokat ellátó egységhez írásban megküldött előterjesztés szolgál. Az  értekezleten helyben kiosztott
előterjesztésre kizárólag az elnök adhat engedélyt.
(6) A döntést előkészítő, valamint a témafelvető előterjesztések (feljegyzések) számvevői munkaanyagnak minősülnek.
Minden számvevő felelős a  témának megfelelő előterjesztés formátum használatáért, a  vezető felelős a  betartás
ellenőrzéséért.
(7) A  feljegyzés előzményeinek és körülményeinek tisztázása, továbbá az  indoklási és elemzési rész tartalmáért és
megalapozottságáért a számvevő, a döntési javaslatokért pedig a vezető a felelős.
(8) A  feljegyzéssel kapcsolatos megfelelő előzetes egyeztetések elvégzéséért a  napirendi pont előadója felelős;
az előterjesztő gondoskodik az előzetes egyeztetések elvégzéséről.
(9) Az előterjesztés megalapozását (előkészítését) az Állami Számvevőszék hivatali szervezetén belül készített feljegyzések
is segíthetik. A  vezetői döntést igénylő ügyre vonatkozó feljegyzés elnöki jóváhagyása a  vonatkozó előterjesztés
feljegyzésben jóváhagyott szempontok szerinti előkészíthetőségét jelenti.
(10) A  vezetői munkát támogató döntés-előkészítő fórumokon részt vevők részéről a  fórumra előterjesztett döntési
javaslattal való egyet nem értés jelzése kötelező. Amennyiben a  döntési javaslattal való egyetértés vagy ellenzés
jelzése nem történik meg, azt a  döntési javaslattal való egyetértésnek kell tekinteni. A  fórumokon – különösen
a  minőségbiztosítási értekezleten – kötelező hozzászólnia annak a  résztvevőnek, akinek véleménye, észrevétele
a napirend érdemi megtárgyalásához indokolt, annak értékéhez hozzátesz.
A minőségbiztosítási értekezlet 37. § (1) A minőségbiztosítási értekezlet az elnök operatív munkáját és az Állami Számvevőszék alaptevékenységét, különösen
az ellenőrzési jelentések megtárgyalását és jóváhagyását támogató testület.
(2) A minőségbiztosítási értekezletet az elnök hívja össze. A minőségbiztosítási értekezletet az elnök, az alelnök, illetve
a főtitkár vezeti.
(3) A minőségbiztosítási értekezlet állandó tagjai:
a) az elnök,
b) a főtitkár,
c) a tervezési vezető,
d) a vezetői értékelések előkészítéséért felelős vezető,
e) a kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység vezetője,
f ) a minőségirányítási és monitoring feladatokat ellátó egység vezetője mint a  vezetői információs rendszer
részét képező minőségbiztosítási értekezlet előkészítésével, koordinációjával és a  minőségbiztosítási
értekezleten hozott elnöki döntések, intézkedések végrehajtásával kapcsolatos feladatokat koordináló vezető,
g) az elemző feladatok ellátásáért felelős egység vezetője.
 (4) A minőségbiztosítási értekezleten meghívottként vesznek részt:
a) az alelnök,
b) feladatkörét érintően a gazdasági igazgató,
c) az ellenőrzési jelentések napirendjeinél a  jogi támogató feladatokat ellátó egység vezetője, valamint
közvetlenül az elnök részére véleményt adó kijelölt számvevő(k),
d) a felügyeleti vezető az általa felügyelt ellenőrzés vonatkozásában,
e) az ellenőrzésvezető(k) az általa/általuk irányított ellenőrzés(ek) vonatkozásában,
f ) akinek az értekezleten, a napirend tárgyalásán való részvételét az elnök indokoltnak tartja.
(5) A minőségbiztosítási értekezleten a napirend tárgyalásánál eseti meghívottként vesznek részt mindazon egységek
illetékes alkalmazottai, akiknek előterjesztései a minőségbiztosítási értekezlet napirendi pontjai között szerepelnek.
(6) A minőségbiztosítási értekezlet előkészítéséért, koordinációjáért, az emlékeztető elkészítéséért és az ott meghozott
elnöki döntések rögzítéséért, a  minőségbiztosítási értekezleten hozott elnöki döntések, intézkedések
megismertetéséért, végrehajtásuk ellenőrzéséért a  minőségirányítási és monitoring feladatokat ellátó egység
vezetője, a  döntések, intézkedések nyilvántartásba vételéért, és azok készre jelentésének nyomon követéséért
az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység vezetője a felelős.
(7) A minőségbiztosítási értekezlet negyedévente összeállított ülésterv szerint ülésezik. Az elnök a minőségbiztosítási
értekezletet szükség szerint, az üléstervtől eltérően is összehívhatja.
(8) A minőségbiztosítási értekezlet tárgyalja:
a) az Állami Számvevőszék ellenőrzési, véleményezési, beszámolási feladatainak teljesítése során elkészült
jelentéseket és azon más dokumentumokat, amelyeknek a megtárgyalását az elnök szükségesnek tartja,
b) mindazokat az  előterjesztéseket, amelyek az  elnök hatáskörébe tartozó ellenjegyzések előkészítését
tartalmazzák,
c) az Állami Számvevőszék féléves ellenőrzési tervét (tervjavaslatát),
d) az Állami Számvevőszék éves kerettervét (tervjavaslatát),
e) az Állami Számvevőszék éves nemzetközi kapcsolattartási tervét (tervjavaslatát),
f ) az Állami Számvevőszék éves költségvetését és költségvetésének végrehajtására vonatkozó beszámolót,
g) a kijelölt elemzéseket és beszámolókat,
h) az Állami Számvevőszék funkcionális részstratégiáit,
i) az Állami Számvevőszék egységeinek tevékenységéről készült időközi beszámolókat,
j) minden olyan témát, előterjesztést, amelynek megtárgyalását az  elnök a  minőségbiztosítási értekezlet elé
utalja.
 (9) A  minőségbiztosítási értekezletek előkészítése és koordinálása elektronikus úton történik, az  ezzel kapcsolatos
további rendelkezéseket belső irányítási eszköz tartalmazza. A tervezési értekezlet
38. § (1) Az elnök az ellenőrzési programok elfogadása érdekében tervezési értekezletet hív össze. Az értekezlet résztvevői
az elnök, a tervezési vezető, a programozási vezető, a kockázatelemzési, az elvi módszertani, az ellenőrzés-tervezési és
alkalmazott módszertani, az elemző feladatokat ellátó egység vezetője és a kijelölt számvevők.
(2) A tervezési értekezletet minőségirányítási és monitoring feladatokat ellátó szervezeti egység szervezi és koordinálja.
A tervezési értekezletre egyebekben a 37. § (7) és (9) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(3) A tervezési értekezleten meghozott döntések rögzítéséért a tervezési vezető felelős.
Munkaértekezletek 39. § (1) Az elnök évente legalább egyszer országos munkaértekezletet hív össze.
 (2) Az  elnök indokolt esetben az  Állami Számvevőszék egyes egységeihez tartozó munkavállalókat is összehívhat
apparátusi értekezletre.
 (3) A főtitkár, az erőforrás-gazdálkodási vezető, a programozási vezető, a tervezési vezető, a gazdasági igazgató az általa
irányított vagy felügyelt szervezeti egység munkaértekezletének rendjét feladatkörén belül határozza meg.
Szakmai bizottságok, munkacsoportok 40. § (1) Egyes feladatok ellátására szakmai bizottság vagy munkacsoport hozható létre. A  szakmai bizottság vagy
munkacsoport létrehozására vonatkozó vezetői döntésre az adott szakterület egységének vezetője tehet előterjesztést.
Az előterjesztésnek tartalmaznia kell különösen a javasolt ellátandó feladatokat, vezetőjének, tagjainak megválasztási
szempontjait, módszerét.
(2) A munkacsoport tagjai a döntésben megnevezett egységek vezetői által kerülnek delegálásra, a delegáló egységek
képviseletében járnak el.
(3) Szakmai bizottság állandó bizottságként is létrehozható. Az állandó szakmai bizottság működési rendjét ügyrendje
határozza meg.
(4) A  módszertani fejlesztések kezdeményezését, az  elkészült módszertani dokumentumok, javaslatok,
szabályzattervezetek szakmai felülvizsgálatát, véleményezését a Módszertani Bizottság látja el.
3. Cím
Képviselet és kapcsolattartás rendje Képviselet 41. § (1) Az Állami Számvevőszéket az elnök képviseli, ezt a jogkörét esetenként és az ügyek meghatározott csoportjára nézve
átruházhatja. Az átruházott jogkörben eljáró személy az elnök által adott megbízás tartalma (mandátum) szerint látja
el a képviseletet.
(2) A peres és peren kívüli eljárásokban, valamint egyéb hatósági ügyekben a képviseletet az elnöki titkársági és igazgatási
feladatokat ellátó egységnél dolgozó jogtanácsos, jogi előadó vagy megbízott külső közreműködő látja el.
(3) Az  ellenőrzött, illetve törvény alapján ellenőrizhető szervezettel való kapcsolattartás keretei között a  képviseletet
a témafelelős felügyeleti vezető és feladatkörében a programozási vezető látja el.
(4) Az  Európai Unió társfinanszírozásában megvalósuló projektek esetében a  képviseletet a  projektdokumentumban
megjelölt személy látja el.
(5) A mandátum szerinti képviselet elvét érvényesíteni kell a 44. §-ban és a 45. §-ban foglalt feladatok ellátása során is.
A kapcsolattartás rendjének általános szabályai 42. § (1) Az elnök és az alelnök az elnök által kialakított munkamegosztás szerint tartja a kapcsolatot különösen Magyarország
államfőjével, az  Országgyűlés elnökével és alelnökeivel, a  miniszterelnökkel és a  Kormány tagjaival,
az  Alkotmánybíróság  elnökével, a  Kúria elnökével, az  Országos Bírósági Hivatal elnökével és a  legfőbb ügyésszel,
továbbá mindazon szervekkel, szervezetekkel, amelyekkel jogszabályi rendelkezések alapján alaptevékenysége
ellátásához együttműködésre jogosult vagy kötelezett.
(2) Az  elnök döntése alapján – a  (4)–(5)  bekezdésben meghatározott esetkörök kivételével – a  kommunikációs és
kapcsolattartási feladatokat ellátó egység vezetője tartja a kapcsolatot a külső szervekkel.
(3) A  kommunikációs és kapcsolattartásért felelős egység vezetője kapcsolatot tart – az  Állami Számvevőszék és
a felsőoktatási intézmények között létrejött együttműködési megállapodások alapján – a felsőoktatási intézményekkel.
(4) Az ellenőrzéssel érintett szervezetek vezetőivel – az ellenőrzéssel összefüggő ügyekben – a felügyeleti vezetők tartják
a kapcsolatot.
(5) A jogi támogató feladatokat ellátó egység vezetője tartja a kapcsolatot az OLAF Koordinációs Irodával.
 (6) Az (1)–(5) bekezdésben nem nevesített esetekben az elnök dönt a kapcsolattartás rendjéről.
Parlamenti kapcsolatok 43. § (1) Az Állami Számvevőszék kapcsolatot tart az Országgyűléssel és annak hivatali szervezetével.
 (2) Az Állami Számvevőszéket a plenáris üléseken az elnök vagy az alelnök képviseli.
 (3) Bizottsági ülésen szakértőként az  elnök, illetve a  kijelölésre jogosult vezető által kijelölt alkalmazottak
felhatalmazásuknak megfelelően vesznek részt.
 (4) Bizottsági ülésen az Állami Számvevőszék képviseletében jelen lévő személy a számvevőszéki jelentésben foglaltakat
képviseli. Az ellenőrzési tervben nem szereplő témakörben az elnök nyilatkozhat, illetve vállalhat kötelezettséget.
 (5) A kapcsolattartást az elnöki titkársági és igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység szervezi, koordinálja. Ennek
keretében – az  illetékes vezetővel együttműködve – gondoskodik a  dokumentumok parlamenti benyújtásáról,
szervezi, összehangolja az üléseken való részvételt.
(6) A  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység a  szakmai egységek számára ilyen irányú kérés, illetve
a szükséges tájékoztatás megadása esetén kommunikációs támogatást nyújt, különösen az elnök országgyűlési és
más nyilvános szerepléseihez, az  illetékes egység által elkészített írásos anyagokhoz (expozék, képviselői kérdések
válaszai, nyilatkozatok).
(7) Országgyűlési címzettek részére csak az  elnök felhatalmazásával lehet anyagokat eljuttatni az  elnöki titkársági és
igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység közreműködésével.
(8) Az országgyűlési információkat az elnöki titkársági és igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység feldolgozza és
gondoskodik a vezetők tájékoztatásáról.
Sajtó és nyilvánosság 44. § (1) Az Állami Számvevőszék folyamatosan tájékoztatja a közvéleményt munkájáról.
 (2) Általános nyilatkozattételi jogosultsággal az elnök és az alelnök rendelkezik, az elnök által kialakított munkamegosztás
szerint.
 (3) A vezetők és vezetői felhatalmazás alapján a számvevők előzetes elnöki döntés szerint a  feladat- és hatáskörükbe
tartozó témakörben adhatnak tájékoztatást, nyilatkozhatnak az írott és az elektronikus sajtóban, a kommunikációs
feladatok ellátásáért felelős egység előzetes értesítésével.
(4) A  sajtóval és nyilvánossággal kapcsolatos feladatokat a  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység végzi,
kapcsolatot tart az  Országgyűlés Sajtószolgálatával, a  sajtó képviselőivel, továbbá végzi a  közérdekű adatok
nyilvánosságra hozatalával, közlésével kapcsolatos feladatokat.
(5) A  nyilvánosság, továbbá a  jogszabályon alapuló közzétételi kötelezettség biztosítása érdekében az  Állami
Számvevőszék internetes honlapot működtet. A honlap működtetéséről, a honlapon közzéteendő adatok köréről és
a közzététel rendjéről belső irányítási eszköz rendelkezik.
Nemzetközi tevékenység 45. § (1) Az Állami Számvevőszék a nemzetközi stratégiai célkitűzéseinek teljesítése, valamint a nemzetközi ellenőrzés-szakmai
közéletben történő szerepvállalása érdekében nemzetközi tevékenységet folytató szervezet. Az Állami Számvevőszék
nemzetközi együttműködéseinek erősítése, ellenőrzés-szakmai szabályainak, ellenőrzési módszereinek folyamatos
fejlesztése érdekében kapcsolatot tart különösen az INTOSAI, az EUROSAI, az EURORAI, az Európai Unió intézményeivel
és egyéb szervezeteivel, a NATO Nemzetközi Számvevő Testületével, valamint a Visegrádi együttműködésben részt
vevő országok legfőbb ellenőrző intézményeivel.
(2) A nemzetközi tevékenységgel kapcsolatos feladatokat a kommunikációs és kapcsolattartási feladatokat ellátó egység
végzi. A  külképviseletekkel, valamint a  külügyekért felelős minisztérium szerveivel az  Állami Számvevőszék
a kommunikációs és kapcsolattartási feladatokat ellátó egység útján tart kapcsolatot.
(3) A kommunikációs és kapcsolattartási feladatokat ellátó egység felelős a külföldi kiutazásokat és a külföldiek hazai
fogadását is tartalmazó nemzetközi kiutazási és partnerfogadási terv összeállításáért, végrehajtásának előkészítéséért
és koordinációjáért.
A közérdekű bejelentésekkel és panaszokkal kapcsolatos eljárás 46. § (1) Az  Állami Számvevőszék a  közérdekű bejelentés, panasz (a továbbiakban együttesen: bejelentések) ügyintézése
során a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló törvény vonatkozó rendelkezései szerint jár el. Amennyiben
eljárásra nem jogosult, a  beadványt – a  vonatkozó adatvédelmi rendelkezések figyelembevételével – az  eljárásra
jogosult szervhez továbbítja.
(2) A bejelentésekkel kapcsolatos eljárás az elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység feladata, melynek
ellátása során a  fokozott adatvédelem, az  anonimitás, az  érdemi információ-felhasználás és a  folyamatban lévő
ellenőrzések vagy az  ellenőrzések tervezése során, kockázatelemzés alapján történő hasznosítás alapelvét kell
érvényesíteni.
(3) A bejelentésekkel kapcsolatos részletes eljárási szabályokat belső irányítási eszköz tartalmazza.
IV. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK ELLENŐRZÉSI TEVÉKENYSÉGÉNEK RENDJE
1. Cím
Az Állami Számvevőszék ellenőrzési terve 47. § (1) Az  ellenőrzések tematikájának, ütemezésének, szervezésének és realizálásának megtervezése az  ellenőrzési
tevékenység megalapozó eleme és előfeltétele az  Állami Számvevőszék törvényekben meghatározott feladatai
teljesítésének.
(2) Az Állami Számvevőszék – a feladatait meghatározó törvényi előírások alapján – az ellenőrzési feladatokat tartalmazó
ellenőrzési tervét gördülő tervezéssel alakítja ki.
(3) Az ellenőrzési tervjavaslat elkészítéséért a tervezési vezető a felelős.
 (4) Az ellenőrzési tervet az elnök hagyja jóvá.
2. Cím
Az ellenőrzés végrehajtása 48. § (1) Az ellenőrzést az elnök által jóváhagyott ellenőrzési program alapján kell lefolytatni.
 (2) Amennyiben az  ellenőrzési programot az  elnök által jóváhagyott előtanulmányi-lap alapozza meg, akkor annak
elkészítésért a kockázatelemző feladatokat ellátó egység vezetője felelős, aki e tekintetben az ÁSZtv. 25. § (5) bekezdés
a) pontja szerint ellenőrzésvezetői felelősséggel rendelkezik.
(3) Az ellenőrzési program szakmai programrészének elkészítésért az ellenőrzés-tervezési és alkalmazott módszertani
feladatokat ellátó egység vezetője, az ellenőrzés-szervezési programrészének elkészítéséért a programozási vezető
felelős, akik e tekintetben az ÁSZtv. 25. § (5) bekezdés a) pontja szerint ellenőrzésvezetői felelősséggel rendelkeznek.
(4) Az ellenőrzés során az adatbekérés előkészítését – a (12) bekezdésben foglaltak kivételével – az adatbekérésért felelős
egység végzi. Az adatbekéréshez kapcsolódó iratokat a programozási vezető kiadmányozza.
(5) Az ellenőrzések szakmai szabályait, módszereit elnöki utasításban foglaltak szerint kell közzétenni.
 (6) Az  ellenőrzési program végrehajtásáért az  ellenőrzésvezető felelős a  15.  § (2)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében. Az  ellenőrzési program végrehajtásának felügyeletéért a  felügyeleti vezető felelős a  14.  §
(2) bekezdésében foglaltak szerint.
(7) Az  ellenőrzés megkezdéséről az  elnök tájékoztatja az  ellenőrzött szervezet vezetőjét, és megküldi az  ellenőrzési
program szakmai programját.
(8) Az erőforrás-gazdálkodási vezető az ellenőrzés-előkészítésért, valamint az erőforrás-tervezésért felelős egység által
adott tájékoztatás alapján – az  elnök döntése szerint – feladatellátáshoz rendelt átcsoportosítást hajt végre
a Számvevői iroda humánerőforrás kapacitása köréből. Az ellenőrzésben való részvételre vonatkozó döntésről értesíti
az érintettet.
(9) A  számvevő felelősségére, jogaira és kötelezettségeire vonatkozó rendelkezéseket a  külső szakértővel szemben is
érvényesíteni kell. Az ellenőrzést végző külső szakértőt írásban nyilatkoztatni kell, hogy az ellenőrzést végző személyre
vonatkozó, az  ÁSZtv.-ben, valamint e  szabályzatban foglalt jogokat és kötelezettségeket megismerte és magára
nézve kötelezőnek tartja, különös tekintettel a titokkörökre vonatkozó szabályok betartására.
(10) A  helyszínen ellenőrzést végző személy részére a  programozási vezető által kiadmányozott megbízólevelet kell
kiállítani, amely tartalmazza az ellenőrzött szervezet megnevezését, az ellenőrzési feladatot és a megbízás időtartamát.
(11) Az ellenőrzést végző személy az ellenőrzési feladatait a jogszabályok, az ellenőrzési szakmai szabályok, módszerek és
az etikai normák, továbbá az ellenőrzési program szerint, a feladatok célra tartott, határidőben történő végrehajtásával
látja el.
(12) A mintavételhez kapcsolódó dokumentumok esetében az ellenőrzésvezető készíti elő az adatbekérést.
 (13) Amennyiben előre nem látható akadály merül fel, az ellenőrzésvezető nyilatkozik az ellenőrzés végrehajthatóságáról
az  ezt alátámasztó bizonyítékok bemutatása mellett. Az  ellenőrzés határidejének módosításáról, az  ellenőrzés
felfüggesztéséről, megszüntetéséről, vagy egyéb intézkedés megtételéről az elnök dönt.
(14) Az ellenőrzést végző személy köteles az ellenőrzési tényeket írásban rögzíteni, azokat írásban értékelni és az erről
készült számvevői munkaanyagot az ellenőrzési programban meghatározott időben és módon az ellenőrzésvezető
rendelkezésére bocsátani. Az  ellenőrzésvezetőnek meg kell győződnie, hogy az  ellenőrzést végző személy
a jogszabályok, az ellenőrzési szakmai szabályok, módszerek és az etikai normák szerint járt-e el.
(15) Az ellenőrzésvezető felelőssége az ellenőrzést végző személy által rögzített tények, feltárt szabálytalanságok és ezek
számvevői munkaanyagba foglalt értékelése alapján a  gyanú felvetése. Gyanút akkor kell felvetni, ha az
ellenőrzésvezető arra a következtetésre jut, hogy a számvevői munkaanyagban foglalt tények és jogszabálysértések
következményeinek érvényesítése érdekében hatósági eljárás kezdeményezése indokolt.
(16) Amennyiben a felügyeleti vezető a számvevőszéki jelentéstervezetben foglalt megállapítások, valamint az ellenőrzés
végrehajtásának valamennyi körülménye alapján arra a  következtetésre jut, hogy az  ellenőrzött szervezetnél
rendeltetésellenes, pazarló felhasználás vagy ennek veszélye, vagy az  ellenőrzött szervezet által a  pénzeszközök
kezelésére vonatkozó szabályok súlyos megsértésével történő károkozás, illetve ennek veszélye áll fenn, akkor az ezt
megalapozó megállapításokat és bizonyítékokat a  főtitkárnak küldi meg. A  felügyeleti vezető felelőssége, hogy
a  ÁSZtv. 31.  §-a szerinti vagyonmegóvási intézkedést, illetve az  ÁSZtv. 30.  § (2)  bekezdése szerinti felelősség
érvényesítését, tisztázását kezdeményezi a  főtitkárnál. A  főtitkár az  eset összes körülményeit mérlegelve levonja
a következtetést, és erről haladéktalanul tájékoztatja az elnököt.
(17) Amennyiben az ellenőrzésvezető az ellenőrzött szervezet ÁSZtv. szerinti közreműködési kötelezettség teljesítésében
szabálytalanságot tapasztal, az  ezt megalapozó megállapításokat és bizonyítékokat a  felügyeleti vezetőnek küldi
meg. A  felügyeleti vezető felelőssége a  közreműködési kötelezettségszegés következményei érvényesítésének
kezdeményezése a  főtitkárnál, aki az  eset összes körülményeit mérlegelve levonja a  következtetést, és erről
haladéktalanul tájékoztatja az elnököt.
(18) Az ellenőrzésben részt vevőknek az adatbetekintés, adatkezelés, titoktartás során az ÁSZtv.-ben és más törvényekben
foglaltak alapján kell eljárniuk.
3. Cím
Eljárás az ellenőrzéssel kapcsolatos összeférhetetlenség esetén
49. § (1) A felügyeleti vezető, az ellenőrzésvezető és a számvevő nem vehet részt ugyanabban a témában az ellenőrzésben
annál a szervezetnél, amelynél a tárgyévben, vagy a tárgyévet megelőző két évben ellenőrzés lefolytatásában részt
vett.
(2) Az ellenőrzésvezető, a számvevő, és a  felügyeleti vezető köteles bejelenteni, ha vele szemben az ÁSZtv.-ben vagy
a jelen szabályzatban rögzített összeférhetetlenségi ok áll fenn. Összeférhetetlenségi okot bárki bejelenthet.
(3) Az  ellenőrzésbe történő kijelölést követően felmerült összeférhetetlenséget a  számvevő köteles bejelenteni
az ellenőrzésvezetőnek. A számvevői összeférhetetlenség kérdésében – a felügyeleti vezetővel történt egyeztetést
követően – a tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül az ellenőrzésvezető dönt.
(4) Az  ellenőrzésvezető a  15.  § (1)  bekezdése szerinti megbízását követően felmerült összeférhetetlenséget köteles
bejelenteni a felügyeleti vezetőnek. Az ellenőrzésvezető összeférhetetlenségének kérdésében – a felügyeleti vezető
javaslata alapján – az elnök dönt.
(5) A  felügyeleti vezető a 14.  § (1)  bekezdése szerinti kijelölését követően felmerült összeférhetetlenséget köteles
bejelenteni az elnöknek. A felügyeleti vezető összeférhetetlenségének kérdésében az elnök dönt.
(6) A jelen szakaszban rögzített összeférhetetlenség kérdésében az erőforrás-gazdálkodási vezető vagy a humánpolitikai
vezető javaslata alapján az általános szabályoktól eltérő döntés hozható.
4. Cím
A jelentéskészítés rendje A számvevőszéki jelentés elkészítése
50. § (1) A számvevők – szakmai felelősségvállalás mellett – írásba foglalt munkaanyaga és a rendelkezésre álló dokumentumok
alapján a  számvevőszéki jelentés javaslatok nélküli tervezetének és a  gyanúfelvetés elkészítéséért és
a minőségbiztosítási értekezletre való beterjesztéséért az ellenőrzésvezető a felelős.
(2) A  számvevőszéki jelentéstervezet javaslatainak és következtetéseinek elkészítéséért és a  minőségbiztosítási
értekezletre való beterjesztéséért a felügyeleti vezető a felelős.
(3) A számvevőszéki jelentés tervezetét és a  javaslatokat, valamint a figyelemfelhívó levél témáit a minőségbiztosítási
értekezlet tárgyalja meg.
(4) A minőségbiztosítási értekezleten a számvevőszéki jelentés és a  javaslatok tervezetének megtárgyalását követően
az  elnök dönt azok elfogadásáról, átdolgozásának szükségességéről, vagy el nem fogadásáról. Amennyiben
a minőségbiztosítási értekezleten az elnök nem fogadja el a számvevőszéki jelentés és a javaslatok tervezetét, azokat
az ellenőrzésvezetőnek és a felügyeleti vezetőnek ismételten minőségbiztosítási értekezletre be kell terjesztenie.
(5) A  (4) bekezdés szerinti döntés alapján a  felügyeleti vezető köteles előkészíteni a számvevőszéki jelentéstervezetet
15 napos észrevételezésre történő kiküldésre.
(6) A felügyeleti vezető a figyelemfelhívó levelet beterjeszti az elnök elé jóváhagyásra.
 (7) A felügyeleti vezető a számvevőszéki jelentés tervezetét és a javaslatokat a kiadmányozási rend szerint – 15 napos
határidő kitűzésével – az  elnök által kiadmányozott kísérőlevéllel észrevételezésre megküldi az  ellenőrzött szerv
vezetőjének.
(8) A  felügyeleti vezető az  elnök által kiadmányozott kísérőlevéllel írásban tájékoztatja az  ellenőrzött szerv vezetőjét
az elfogadott, és indoklással kiegészítve az el nem fogadott észrevételekről. A felügyeleti vezető az ellenőrzött szerv
vezetőjének elfogadott észrevételeit átvezeti, az  el nem fogadott észrevételeket indokolással szerepelteti
a számvevőszéki jelentés tervezetében.
(9) A  kiadmányozásra előkészített számvevőszéki jelentés tervezetének elnöki aláírásra történő előkészítéséért
a felügyeleti vezető a felelős.
(10) A számvevőszéki jelentést és a figyelemfelhívó levelet az elnök kiadmányozza.
 (11) Kiadmányozást megelőzően az elnök
a) a jelentés tervezetét szakmai felülvizsgálatra bocsáthatja, továbbá az ellenőrzött szervezet vezetőjének saját
hatáskörében történő intézkedés megtételére a még nem nyilvános jelentés tervezetét megküldheti; a saját
hatáskörben tett intézkedések a jelentés tervezetének megállapításait nem befolyásolják,
b) a jelentés tervezetének ismételt minőségbiztosítási értekezleten való tárgyalását rendelheti el a szabályozott
eljárás keretében.
5. Cím
A számvevőszéki jelentés hasznosítása, hasznosulása és nyomon követése
51. § (1) Az  Állami Számvevőszék jelentése nyilvános, azt az  Állami Számvevőszék internetes honlapján (w w w . asz . hu)
közzéteszi.
(2) A  kiadmányozott számvevőszéki jelentést az  Állami Számvevőszék – a  kiadmányozó által aláírt kísérőlevéllel –
megküldi az elnöki titkársági és igazgatási feladatok ellátásáért felelős egység által kezelt, a vonatkozó belső irányítási
eszközben foglaltak szerint érintett személyeknek.
(3) A  felügyeleti vezető az  Állami Számvevőszék kiadmányozott jelentésének hasznosítása, hasznosulása és nyomon
követése körében
a) közreműködik az  ellenőrzött szervezet ÁSZtv.-ben foglalt intézkedési kötelezettségével, illetve annak
elmulasztásával kapcsolatos feladatok ellátásában a főtitkár bevonásával,
b) együttműködik a  kommunikációs feladatok ellátásáért felelős egység vezetőjével a  jelentések hasznosítása
során, különös tekintettel:
ba) az Országgyűléssel és bizottságaival való együttműködésből fakadó – az elnöki titkársági és igazgatási
feladatok ellátásáért felelős egység hatáskörébe nem tartozó – feladatokban,
bb) a jelentések általános kommunikációjából adódó feladatokban,
bc) a jelentések hasznosulásának tervezéséből és végrehajtásából adódó feladatokban, és
bd) a jelentések szakmai és tudományos területen történő hasznosításából adódó feladatokban,
c) együttműködik a  kockázatelemzésért felelős egység vezetőjével, amelynek során a  felügyeleti vezető
véleményt nyilvánít a hasznosulás felügyeleti tapasztalatairól.
(4) Az ellenőrzések eredményeit és hatásait az érintett terület felügyeleti vezetője folyamatosan figyelemmel kíséri, és
gondoskodik annak tervezésben való hasznosulásáról.
(5) A  számvevőszéki jelentésekben megfogalmazott javaslatot megalapozó megállapítások realizálására vonatkozó
információkat az Állami Számvevőszék nyilvántartja.
6. Cím
Minőségirányítás 52. § (1) Az  ÁSZtv.-ben az  ellenőrzéssel szemben támasztott minőségbiztosítási követelmények megvalósítását az  Állami
Számvevőszék minőségirányított működés keretében biztosítja.
(2) Az  Állami Számvevőszék kiemelt jelentőséggel kezeli az  ellenőrzései, elemzései, tanulmányai és egyéb feladatai
határidőre történő elvégzését, szem előtt tartva, hogy munkájának értéke késedelem esetén csökken.
A minőségirányítási követelmények teljesülése érdekében a szervezeti működést, valamint a szakaszokra tagolódó
ellenőrzési folyamatok rendszerszerű végrehajtását ütemtervek biztosítják.
(3) A vezetői utasításként kiadott ütemtervekben szereplő felelősök kötelessége, hogy az abban megjelölt feladatokat
az ütemtervben meghatározott határidőben teljesítsék. Az ütemtervben foglalt határidők betartása során úgy kell
eljárni, hogy az adott határidőhöz rendelt feladat végrehajtható legyen (műveleti idő), és a feladatról az információ
az érintettekhez megfelelő időben, és reális intézkedési lehetőséget biztosítva megérkezzen, továbbá az intézkedés
meghozatalára még a feladat okafogyottá válása előtt sor kerüljön (hatásos határidő).
(4) Az  ellenőrzési folyamat egyes szakaszaira vonatkozó irányelvekben, – az ellenőrzési dokumentumok hierarchikus
rendszerének negyedik szintjét képező – ellenőrzési útmutatókban foglaltakat minden vezetőnek és számvevőnek
iránymutatásként kell figyelembe vennie az  ellenőrzési feladatok ellátása során. Amennyiben a  vezető vagy
a számvevő az irányelvben foglaltakat nem érvényesíti, vagy attól eltér, arra vonatkozóan indokolási, dokumentálási
és tájékoztatási kötelezettséggel tartozik.
(5) Az  Állami Számvevőszék valamennyi működési területén az  alkalmazottak kötelessége, hogy saját feladat- és
hatáskörükben érvényesítsék a  minőségirányított működés alapelveit, továbbá a  körültekintő tervezés, az  azon
alapuló végrehajtás, a  végrehajtás kontrolljának, valamint a  kontroll alapján szükséges korrekciók elvégzésének
követelményét.
(6) Az Állami Számvevőszék a minőségirányított működés követelményeit a tevékenysége folyamataiban és a folyamatok
végén érvényesíti.
(7) A  vezető az  általa vagy irányítása alatt készített számvevői munkaanyagokat a  rendelkezésére álló emberi
erőforrásokkal és határidőn belül a  „négy szem elv” alapján dokumentáltan felülvizsgáltathatja. A  felülvizsgálat
a  vezető belső kontrollrendszerének támogató eszköze, amely nem vonja el sem a  vezetői felelősséget, sem
a munkaanyagot készítő számvevő felelősségét. A felülvizsgálat eredményének figyelembe vételéről a vezető saját
felelősségi körében dönt. A számvevői munkaanyagon átvezetett és át nem vezetett módosításokat a számvevőnek
dokumentálnia kell.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 53. § (1) Ez az utasítás 2019. január 1. napján lép hatályba.
 (2) Az  utasítás elválaszthatatlan részét képezik az  Állami Számvevőszék fővárosi telephelyeinek és a  Számvevői iroda
ellenőrzési irodáinak címjegyzékét; az  Állami Számvevőszék szervezeti felépítését és a  szervezet irányítási rendjét;
az idegennyelv-tudási pótlékra való jogosultság szabályait, valamint a képzettségi pótlékra jogosító képzettségeket
tartalmazó mellékletek, amelyek módosítására jelen utasítás módosítására vonatkozó szabályok az irányadóak.
(3) Az  utasítás függelékét az  elnöki titkársági és igazgatási feladatokat ellátó egység – jelen utasítással adott elnöki
felhatalmazás alapján – saját hatáskörben karbantartja.
(4) Hatályát veszti az Állami Számvevőszék Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2017. (XII. 29.) ÁSZ utasítás.
54. § (1) A  2019. január 1-je előtt megkezdett feladatokat a  2019. január 1-je előtti feladat- és hatáskörmegosztás szerinti
rendben kell ellátni, az új feladat- és hatáskörmegosztás szerinti feladatellátás hatálya a 2019. január 1-jét követően
saját felelősségi körben jelentkező feladatokra terjed ki. A  feladatátvételre fokozatosan, a  feladatellátással érintett
egységek által készített ütemterv szerint kerül sor.
(2) A  szervezeti változások miatt szükséges új hivatali bélyegzők elkészüléséig a  kiadmányozásra jogosult személyek
a kiadmányozási jogkörükbe tartozó dokumentumok tekintetében a régi bélyegzők használatára jogosultak.
Domokos László s. k.,
 elnök