text:
340/2013. (IX. 25.) Korm. rendelete a külföldön történő gyógykezelések részletes szabályairól.
A Kormány a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83.  § (2)  bekezdés d)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában külföldi gyógykezelésre jogosult az a személy, aki a kérelem benyújtásának időpontjától
az ellátás külföldi igénybevételének időpontjáig
a) a  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről
szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 5. §-a alapján biztosított,
b) a Tbj. 16. § (1) bekezdése alapján egészségügyi szolgáltatásra jogosult, ide nem értve a Tbj. 16. § (1) bekezdés
p) pontja szerinti jogosultat.
 (2) A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) 27. § (3) bekezdése
alkalmazásában az  orvosilag szükséges ellátások külföldön történő igénybevételére jogosult az  a  személy, aki
a külföldi ellátás igénybevételének időpontjában megfelelt az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában írt feltételnek.
(3) E rendelet szabályai alkalmazandóak az (1) bekezdés b) pontja szerint jogosult recipiens
a) érdekében külföldi donoron külföldi egészségügyi szolgáltató által végrehajtott vizsgálat, szerv-, illetve
szöveteltávolítás, továbbá a  szerv- és szövet magyarországi egészségügyi szolgáltatóhoz történő
szállításának, valamint
b) külföldi, illetve nemzetközi várólistára helyezése költségeinek
a finanszírozására.
2. § (1) A külföldi gyógykezelésre jogosult személy külföldi gyógykezelést
a) a  szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló európai uniós rendeletek
(a továbbiakban: uniós rendeletek) rendelkezései szerint,
b) az  Ebtv. 5/B.  § s)  pont sb)  alpontja szerinti határon átnyúló egészségügyi ellátás (a továbbiakban: határon
átnyúló egészségügyi ellátás) keretében, valamint
c) az Ebtv. 28. § (1) bekezdése és a 9. § szerint méltányosságból
vehet igénybe.
(2) A külföldi gyógykezelésre jogosult személy külföldi gyógykezelést
a) az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben az  Európai Gazdasági Térség vagy Svájc területén letelepedett
közfinanszírozott szolgáltatónál,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben az Európai Unióban letelepedett szolgáltatónál,
c) az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben bármely országban, de – figyelemmel a  9.  § (5)  bekezdésében
foglaltakra – elsősorban az Európai Gazdasági Térség vagy Svájc területén letelepedett szolgáltatónál
jogosult igénybe venni.
3. § (1) A  külföldi gyógykezelésre jogosult személy a  2.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontja szerinti külföldi gyógykezelést,
valamint a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti külföldi gyógykezelés esetén az 1. mellékletben szereplő ellátásokat
az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) finanszírozásával tervezett módon kizárólag az OEP
által a külföldi gyógykezelést megelőzően kiadott engedéllyel veheti igénybe.
(2) A  külföldi gyógykezelés igénybevételéhez szükséges engedély megadását a  külföldi gyógykezelésre jogosult
személy, illetve törvényes képviselője vagy az adott ellátásra beutalási jogosultsággal és finanszírozási szerződéssel
rendelkező kezelőorvosa az OEP-nél kezdeményezheti a 2. melléklet szerinti kérelem benyújtásával. A kérelemhez
mellékelni kell a beteg vonatkozó egészségügyi dokumentációját.
4. § (1) A  külföldi gyógykezelés akkor engedélyezhető, ha a  társadalombiztosítás által be nem fogadott gyógykezelés
Magyarországon szakmailag elfogadott és reális egészségnyereséggel jár, vagy a  társadalombiztosítás által
befogadott gyógykezelés Magyarországon a betegnek az engedély iránti kérelem benyújtása időpontjában fennálló
egészségi állapotára és betegségének várható lefolyására tekintettel orvosszakmai szempontból elfogadható időn
belül magyarországi közfinanszírozott egészségügyi szolgáltatónál nem biztosítható.
(2) A külföldi gyógykezelésre szóló engedély a beteg egészségi állapotára és az  igényelt külföldi gyógykezelésre való
tekintettel az OEP által meghatározott időszakon belül használható fel.
2. Külföldi gyógykezelés az uniós rendeletek alapján 5. § (1) Külföldi gyógykezelésre irányuló kérelem benyújtása esetén az OEP a kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül
megvizsgálja, hogy az ellátás Magyarországon a társadalombiztosításba befogadott-e.
(2) Ha az  ellátás a  társadalombiztosításba befogadott, az  OEP további 15 napon belül megvizsgálja, hogy a  beteget
Magyarországon a  kérelemben megjelölt orvosilag indokolt időn belül el tudja-e látni közfinanszírozott
egészségügyi szolgáltató. Ha szükséges, az  OEP szakértő igénybevételével a  kérelemben feltüntetett adatokat
felülvizsgálja.
(3) Ha a külföldi gyógykezelésre jogosult személyt Magyarországon közfinanszírozott egészségügyi szolgáltató el tudja
látni a kérelemben megjelölt orvosilag indokolt időn belül, az OEP elutasítja a kérelmet, és javaslatot tesz a hazai
közfinanszírozott egészségügyi szolgáltatóra. Az OEP előzetesen tájékozódik a hazai közfinanszírozott egészségügyi
szolgáltató fogadókészségéről.
(4) Ha az  ellátás orvosilag indokolt időn belül hazai közfinanszírozott egészségügyi szolgáltatónál nem biztosítható,
az  OEP megvizsgálja, hogy a  kérelemben a  beteg által megjelölt szolgáltatónál az  ellátás biztosítható-e. Ennek
keretében az OEP vizsgálhatja az ellátás minőségét és biztonságát, illetve figyelembe veszi a költséghatékonysági
szempontokat is. A  költséghatékonysági szempontoknak akkor felel meg a  külföldi egészségügyi szolgáltató, ha
az  ellátás költsége az  ellátásra vonatkozó magyarországi belföldi költség mértékét jelentősen nem haladja meg.
A költségmérték jelentős meghaladásának kell tekinteni, ha a költség több mint 30%-kal haladja meg az ellátásra
vonatkozó magyarországi belföldi költség mértékét.
(5) Ha a  választott egészségügyi szolgáltatónál az  ellátás minősége és biztonsága nem vet fel aggályokat, és
az  a  költséghatékonysági szempontoknak is megfelel, az  OEP tájékozódik az  intézmény fogadókészségéről és
a  gyógykezelés lehetséges időpontjáról. Az  OEP annak megállapításától számított 8 napon belül, hogy a  külföldi
gyógykezelésre jogosult személy magyarországi közfinanszírozott egészségügyi szolgáltatónál nem látható
el – figyelemmel az  Ebtv. 27.  § (3)  bekezdésére is –, kiadja az  uniós rendeletek szerinti jogosultság-igazolást és
a 3. melléklet szerinti bírálati lapot.
(6) Ha a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy által választott külföldi egészségügyi szolgáltatóval szemben
az  ellátás minőségével vagy biztonságával kapcsolatos súlyos és kifejezett aggályok merülnek fel, vagy
az  a  költséghatékonysági szempontoknak nem felel meg, az  OEP az  (5)  bekezdés szerint folytatja le
az engedélyezést, azzal, hogy a  jogosultság-igazolásban az Európai Gazdasági Térség tagállamában vagy Svájcban
letelepedett, a  (4)  bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő másik külföldi egészségügyi szolgáltatóra tesz
javaslatot.
(7) Az  e  § szerinti külföldi gyógykezelés megtérítésére az  uniós rendeletek szabályai szerint kerül sor. A  külföldi
gyógykezelés költségei kötelezően meg nem térítendő részére vonatkozóan, ideértve az  utazás és a  kísérő
költségeit is, az  OEP – a  beteg kérésének és a  kezelőorvos javaslatának a  figyelembevételével – méltányosságból
támogatást nyújthat.
6. § Az orvosilag szükséges ellátások uniós rendeletek szerinti igénybevételekor azon esetekben, amikor a  külföldi
gyógykezelésre jogosult személy Európai Egészségbiztosítási Kártyára (a továbbiakban: EU-Kártya) jogosult lett
volna, de a külföldi gyógykezelés igénybevételekor nem rendelkezett EU-Kártyával és maga fizette meg a külföldi
gyógykezelés költségét, a  költségeket olyan mértékig téríti meg az  illetékes egészségbiztosítási szakigazgatási
szerv, amennyibe az ellátás EU-Kártya felmutatása mellett került volna. Ebben az esetben a külföldi gyógykezelésre
jogosult személynek teljesítenie kell a 8. § (2) bekezdés b) pontja szerinti elszámolási feltételeket.
3. Külföldi gyógykezelés határon átnyúló egészségügyi ellátás keretében
7. § (1) Ha a külföldi gyógykezelésre jogosult személy a külföldi gyógykezelést az uniós rendeletek hatálya alá nem tartozó
szolgáltatónál, illetve bármilyen más okból nem az uniós rendeletek szabályai szerint kívánja igénybe venni, vagy
olyan engedélyt kér, amely kizárólag az  ellátás igénybevételére jogosít az  egészségügyi szolgáltató megjelölése
nélkül, erről kérelmében nyilatkoznia kell. Az OEP az 5. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott eljárást folytatja le,
és ha az ellátás orvosilag indokolt időn belül hazai közfinanszírozott egészségügyi szolgáltatónál nem biztosítható,
döntése mellé kiadja a 4. melléklet szerinti bírálati lapot.
(2) Határon átnyúló egészségügyi ellátás valósul meg akkor is, ha a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy által
választott szolgáltatót az OEP az 5. § (6) bekezdése szerint költséghatékonysági okból nem tartja elfogadhatónak,
és más szolgáltatóra tesz javaslatot, a beteg azonban a külföldi gyógykezelést nem az engedélyben szereplő, hanem
az Európai Unió más tagállamában letelepedett egészségügyi szolgáltatónál veszi igénybe.
(3) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti határon átnyúló egészségügyi ellátás igénybevétele esetén a külföldi gyógykezelésre
jogosult személy az  ellátás hitelt érdemlően igazolt tényleges költségének utólagos megtérítésére jogosult, azzal,
hogy az  OEP által fizetendő térítés összege nem haladhatja meg az  igénybevétel idején az  ellátásra vonatkozó
magyarországi közfinanszírozott ellátás belföldi költségének mértékét. Ebben az esetben a külföldi gyógykezelésre
jogosult személynek teljesítenie kell a 8. § (2) bekezdés b) pontja szerinti elszámolási feltételeket.
8. § (1) Az  engedélyhez nem kötött határon átnyúló egészségügyi ellátás, illetve a  nem tervezett, orvosilag szükséges
ellátás uniós rendeletek hatálya alá nem tartozó, az  Európai Unióban letelepedett egészségügyi szolgáltatónál
történő igénybevétele esetén felmerült költségek megtérítése a 7. § (3) bekezdése szerint történik.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti megtérítés feltétele, hogy a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy a  megtérítési
kérelméhez csatolja
a) a magyar jogszabályok szerint beutalóköteles ellátások esetében az ellátásra vonatkozó és a jogszabályoknak
megfelelő módon kiállított beutalót vagy annak másolatát, és
b) az  eredeti külföldi számlát, a  számla hiteles fordítását és az  annak kiegyenlítésére vonatkozó igazolást,
továbbá ha a  számlából nem állapíthatóak meg az  igénybe vett egészségügyi szolgáltatás hazai szabályok
szerinti elszámolásához szükséges adatok az  ellátott betegségre, az  elvégzett szolgáltatásokra, az  ellátás
időtartamára vonatkozóan, akkor az ezen adatokat tartalmazó zárójelentést és ennek hiteles fordítását.
(3) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően, ha a  belföldi költség mértékéig történő megtérítést gyógyszer és
gyógyászati segédeszköz esetében nem egyéb egészségügyi szolgáltatás igénybevételéhez kapcsolódóan
kérelmezik, a  költségek megtérítésének feltétele, hogy a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy a  megtérítési
kérelméhez csatolja
a) a kiváltás alapjául szolgáló orvosi rendelvényt vagy annak másolatát,
b) a rendelés alapjául szolgáló egészségügyi dokumentációt és annak fordítását és
c) a (2) bekezdés b) pontja szerinti dokumentumokat.
(4) A  kérelmező a  Magyarországon felírt gyógyszer és gyógyászati segédeszköz külföldi kiváltását megelőzően
kérheti az  OEP tájékoztatását arra vonatkozóan, hogy részére a  (3)  bekezdés alkalmazása során milyen mértékű
költségtérítés jár. Ebben az esetben
a) a tájékoztatás iránti kérelemhez kell mellékelni a (3) bekezdés a) és b) pontjában foglalt dokumentumokat és
b) a (3) bekezdés szerinti kérelemhez a (3) bekezdés c) pontja szerinti dokumentumokat kell mellékelni.
Az OEP a tájékoztatását a kérelem kézhezvételétől számított 8 napon belül küldi meg.
(5) Az engedélyhez nem kötött, tervezett határon átnyúló egészségügyi ellátás keretében külföldön felírt és külföldön
kiváltott gyógyszer és gyógyászati segédeszköz belföldi költség mértékéig történő megtérítése iránti kérelmet
csak akkor lehet benyújtani, ha a  jogosult a  kiváltást megelőzően az  OEP-nek a  rendelvény és a  vonatkozó
betegdokumentáció másolatát megküldte. Az  OEP a  megtérítés feltételeiről a  bejelentőt tájékoztatja, azonban
a  gyógyszer és gyógyászati segédeszköz kiváltása e  tájékoztatás bevárása nélkül is megtörténhet. Az  OEP
a  tájékoztatást a  kérelem kézhezvételétől számított 8 napon belül elektronikus úton küldi meg a  bejelentő által
megadott elérhetőségre.
(6) Az  OEP a  (3)  bekezdés szerinti kérelem elbírálásakor a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és
gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi
XCVIII.  törvény 24.  § (6a)  bekezdése és 33.  § (6)  bekezdése szerinti nyilvántartások adatainak, valamint
a  törzskönyvezett gyógyszerek és a  különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási
támogatásba való befogadásának szempontjairól és a  befogadás vagy a  támogatás megváltoztatásáról,
a  gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási támogatásba történő befogadásáról, támogatással történő
rendeléséről, forgalmazásáról, javításáról és kölcsönzéséről, valamint a  finanszírozási eljárásrendekről szóló
miniszteri rendeletek figyelembevételével jár el.
(7) A  megjelenési esetenként 3000 járóbeteg-szakellátási OENO pontértéket vagy azzal egyenértékű finanszírozási
értéket nem meghaladó megtérítés iránti kérelem nem teljesíthető. Egy megjelenési esetnek számít fogorvosi
ellátás, gondozóintézeti ellátás, járóbeteg-szakellátás – ideértve a  CT, MRI vizsgálatokat, az  orvosi klinikai
laboratóriumi, mikrobiológiai, a  molekuláris biológiai vizsgálatokat – esetén az  egy napon, egy szolgáltatónál,
egy szakmában elvégzett ellátás. Gyógyszer, gyógyászati segédeszköz megtérítése iránti kérelem esetén az orvosi
rendelvényenként 4500 Ft Egészségbiztosítási Alap támogatási értéket meg nem haladó megtérítés iránti kérelem
nem teljesíthető.
4. Külföldi gyógykezelés méltányosságból 9. § (1) Ha az  OEP a  külföldi gyógykezelés iránti kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül megállapította, hogy
az  ellátás Magyarországon a  társadalombiztosításba nem befogadott, ennek megjelölésével a  kérelmet és
az  egészségügyi dokumentációt elektronikus úton továbbítja a  Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és
Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) számára, amely 6 napon belül felkéri az  Egészségügyi
Szakmai Kollégium ügyben illetékes tagozatát (a továbbiakban: Tagozat) az ügy orvosszakmai megítélését szolgáló
5.  melléklet kitöltésére. A  külföldön történő gyógykezelés indokoltságáról szóló szakmai javaslat meghozatalában
nem vehet részt a Tagozat azon tagja, aki a beteg kezelőorvosaként vagy a kezelésben előzőleg részt vevő orvosként
a beteg kezelésében részt vett.
(2) A  Tagozat az  (1)  bekezdés szerinti dokumentumok beérkezésétől számított 15 napon belül megvizsgálja
a  külföldi gyógykezelés indokoltságát, valamint megállapítja, hogy az  ellátás szakmailag elfogadott-e és reális
egészségnyereséggel jár-e, figyelembe véve a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy egészségi állapotát és
betegségének várható lefolyását. A külföldi gyógykezelés akkor jár reális egészségnyereséggel, ha a beteg egészségi
állapotának jelentős javulását vagy romlásának csökkenését eredményezi.
(3) A  GYEMSZI és a  Tagozat a  külföldi gyógykezelésre jogosult személytől, hozzátartozójától vagy kezelőorvosától
további dokumentumokat kérhet be. A Tagozat az  5.  melléklet szerinti orvosszakmai véleményét a  rendelkezésre
álló iratok és a  beteg szükség szerinti vizsgálata alapján, a  (2)  bekezdés szerinti határidőben adja meg, és
egyidejűleg megküldi a  GYEMSZI-nek. A  GYEMSZI az  5.  melléklet szerinti véleményt 3 napon belül továbbítja
az OEP-nek.
(4) Ha a Tagozat az 5. melléklet szerint azt állapítja meg, hogy a külföldi gyógykezelés szakmailag elfogadott, de annak
elvégzése a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy esetén nem jár reális egészségnyereséggel, vagy az  ellátás
szakmailag nem elfogadott, akkor az OEP a kérelmet a Tagozat véleményének beérkezésétől számított 5 napon belül
elutasítja.
(5) Ha a Tagozat az 5. melléklet szerint azt állapítja meg, hogy a külföldi gyógykezelés elvégzése szakmailag elfogadott
és a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy esetén reális egészségnyereséget eredményezhet, a  költségek
hatékony felhasználásának figyelembevételével megvizsgálja és dönt arról, hogy a  gyógykezelés Magyarországon
külföldi szakember meghívásos közreműködésével elvégezhető-e orvosi szempontból elfogadható időn
belül, a  beteg egészségi állapotára és betegségének várható lefolyására való tekintettel. Ha a  Tagozat külföldi
gyógykezelést lát szükségesnek, javaslatot tesz a  külföldi egészségügyi szolgáltatóra, tájékozódik az  intézmény
fogadókészségéről, javaslatot tesz a  szükséges kísérő személyek számára, megvizsgálja a  betegszállítás
szükségességét. A  vizsgálat keretében a  Tagozat figyelembe veszi a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy
kérelmében feltüntetett szolgáltatót is. A Tagozat kizárólag abban az esetben tehet javaslatot az Európai Gazdasági
Térségen és Svájcon kívül letelepedett egészségügyi szolgáltatóra, ha az ellátás
a) az Európai Gazdasági Térség tagállamaiban és Svájcban nem érhető el,
b) így a költségek hatékonyabb felhasználását eredményezi, vagy
c) így reális egészségnyereség-többletet eredményez.
(6) Ha a  GYEMSZI-nek a  Tagozat szakmai javaslatával kapcsolatban fenntartása van vagy a  Tagozat véleménye nem
egyértelmű, akkor azt a GYEMSZI felülvizsgálat céljából 3 napon belül megküldi az Egészségügyi Szakmai Kollégium
elnökségének és erről egyidejűleg értesíti az OEP-et. Az Egészségügyi Szakmai Kollégium elnöksége az 5. melléklet
alapján új javaslatot készít, amelyben 5 napon belül előadja orvosszakmai véleményét, és azt egyidejűleg megküldi
a GYEMSZI-nek. Az Egészségügyi Szakmai Kollégium elnöksége a megadott határidőben nyilatkozhat arról is, hogy
a Tagozat szakmai javaslatával egyetért. A GYEMSZI a javaslatot 3 napon belül továbbítja az OEP-nek.
(7) Az  OEP – ha hiánypótlás nem szükséges – a  GYEMSZI által megküldött, az  5.  mellékletnek megfelelően kiadott
javaslat beérkezésétől számított 8 napon belül dönt a  külföldi gyógykezelés engedélyezéséről és a  finanszírozás
mértékéről az  eset valamennyi körülményének figyelembevételével, valamint kiadja a  6.  melléklet szerinti bírálati
lapot. Az  utazás és szükség esetén kísérő költségei tekintetében az  OEP – a  beteg kérésének és a  kezelőorvos
javaslatának a figyelembevételével – méltányosságból támogatást nyújthat.
(8) Az  OEP a  külföldi szakember meghívásos közreműködésével megvalósuló gyógykezeléseknél a  támogatás
megállapításakor a következő költségeket vállalhatja részben vagy egészben át:
a) a külföldi szakember útiköltségét, magyarországi tartózkodási költségét, díjazását,
b) a beavatkozáshoz szükséges eszközök, gyógyászati segédeszköz és gyógyszer költségét,
c) a  hazai, finanszírozási szerződéssel rendelkező egészségügyi szolgáltatónál a  hatályos finanszírozási
szabályok szerinti díjon felüli, az ellátás nyújtásával összefüggő költséget.
 (9) Ha a gyógykezelést végző külföldi egészségügyi szolgáltató igényli, az OEP – a külföldi intézettel való megállapodás
esetén – előzetes kötelezettségvállaló nyilatkozatot ad és utólagos elszámolással rendezi a  költségeket, illetve
– szükség esetén – a támogatás mértékének megfelelő összeget előzetesen átutalja a gyógykezelést nyújtó külföldi
gyógyintézetnek.
(10) Ha a gyógykezelést végző külföldi egészségügyi szolgáltató igényli, a valamely EGT tagállam vagy Svájc területén
letelepedett egészségügyi szolgáltatónál teljes térítéssel engedélyezett külföldi gyógykezelések esetén az  OEP
kiadja az uniós rendeletek szerinti jogosultság-igazolást.
5. Közös rendelkezések 10. § Az engedélyezett külföldi gyógykezeléshez kapcsolódó, a  külföldi egészségügyi szolgáltató által elrendelt
kontrollvizsgálat a  beavatkozást követő egy naptári éven belül egy alkalommal engedély nélkül igénybe vehető.
További kontrollvizsgálatok igénybevételéhez engedélyezési eljárás lefolytatása szükséges, melynek keretében
engedély kizárólag akkor adható, ha a  kontrollvizsgálatoknak magyarországi közfinanszírozott egészségügyi
szolgáltatónál nincsenek meg a feltételei.
11. § (1) Ha az  engedélyezett gyógykezeléshez kapcsolódóan a  külföldi gyógykezelésre jogosult személynek, illetve
orvos-szakmailag indokolt esetben a  kísérőnek vagy kísérőknek az  OEP útiköltség megtérítését engedélyezte,
az  útiköltséget – legkorábban a  gyógykezelés megkezdése előtt 12 nappal – megelőlegezi. Ha az  utazás nem
közforgalmú, menetrend szerinti személyszállító eszközzel történik, összesen 1 db II. osztályú menettérti vonatjegy
árának megfelelő összeg térítendő meg.
(2) Ha az  OEP az  útiköltség megtérítését engedélyezte, a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy kiutazásának
megszervezése során szükség szerint gondoskodik a repülőjegyek, illetve – orvosi javaslat alapján – a mentőszállítás
biztosításáról is.
12. § (1) A külföldi gyógykezelésre engedélyt kapott személy a külföldi gyógykezelése után a zárójelentése egy példányát,
valamint a  kezelőorvos 7.  melléklet szerint kitöltött felülvizsgálatát a  hazatérését követő 30 napon belül köteles
megküldeni az OEP-nek, illetve a 11. § (1) bekezdése esetén köteles elszámolni a felvett útiköltséggel. A területileg
és szakmailag illetékes egészségügyi szolgáltató a hazatért beteget gondozásba veszi.
(2) A  beutaló orvos a  külföldi ellátást követően a  beteg felülvizsgálata során az  egészségügyi szolgáltatások
Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló kormányrendeletnek megfelelő
adatszolgáltatást teljesíti a külföldi ellátásra vonatkozó térítési kategóriának és ellátási formának megfelelően.
13. § (1) Ha a külföldi gyógykezelésre jogosult személy az 5. §, a 7. § és a 9. § szerinti külföldi gyógykezelést az OEP engedélye
nélkül veszi igénybe, a külföldi gyógykezelés költségei nem téríthetőek meg.
(2) Ha a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy az  ellátást az  engedélyben meghatározott időszakon túl veszi
igénybe, és akadályoztatását nem tudja annak megszűnését követő 15 napon belül megfelelő módon igazolni,
a külföldi gyógykezelés költségei nem téríthetőek meg.
14. § Ha engedélyezett külföldi gyógykezelés esetén a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy a  gyógykezelést
támogató javaslatban megjelölt időtartam alatt a  gyógykezeléssel összefüggő ok miatt külföldön meghal, az  OEP
a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy azon hozzátartozójának kérelmére, akit a  holttest hazaszállításával
kapcsolatos költségek terhelnek, a  holttest hazaszállítási költségének fedezetéhez az  Egészségbiztosítási Alap
költségvetése terhére – méltányosságból – támogatás nyújtását engedélyezheti.
15. § (1) Ha a  külföldi gyógykezelésre jogosult személy, törvényes képviselője vagy kezelőorvosa az  OEP 5.  § (3), (5) és
(6)  bekezdése, illetve 7.  § (1)  bekezdése szerinti döntésével nem ért egyet vagy azt megalapozatlannak tartja,
a döntés közlésétől számított 15 napon belül fellebbezéssel élhet az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási
Hivatalhoz (a továbbiakban: EEKH).
(2) Az  EEKH a  fellebbezés beérkezésétől számított 8 napon belül megkeresi az  Egészségügyi Tudományos Tanácsot
(a továbbiakban: ETT), amely 15 napon belül felülvizsgálja az orvosszakmai javaslatot, annak indokoltságát.
(3) Az EEKH az ETT szakhatósági állásfoglalása alapján, annak beérkezésétől számított 15 napon belül dönt.
6. Monitoring 16. § (1) Az  OEP a  kiadott engedélyekről és az  azok alapján kifizetett költségekről, továbbá az  engedélyhez nem kötött
külföldi gyógykezelésekre kifizetett költségekről nyilvántartást vezet, és havonta jelentést készít az egészségügyért
felelős miniszter részére, amelyben bemutatja az egyes ellátásfajtáknak a teljes költségeken belüli arányát. A 17. §
szerinti adatgyűjtés tételes adatait, valamint az  egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő
finanszírozásának részletes szabályairól szóló kormányrendeletnek megfelelő adatszolgáltatás tételes adatait az OEP
további betegútszervezési intézkedések megtétele céljából havonta megküldi a GYEMSZI számára.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti költségek engedélyhez nem kötött ellátásokra költött része a  tárgyévben eléri
az  Egészségbiztosítási Alap járóbeteg-szakellátás éves kiadási előirányzatának 1%-át, az  egészségügyért felelős
miniszter megteszi a szükséges intézkedéseket a  járóbeteg-szakellátás előirányzat betarthatóságának a biztosítása
érdekében.
7. Adatgyűjtés 17. § Az OEP a külföldi gyógykezelésekkel összefüggésben a következő adatok gyűjtéséről gondoskodik:
a) benyújtott kérelmek száma, ellátások szerinti bontásban (OENO-kód szerint), valamint az 5. §, a 7. § és a 9. §
szerinti bontásban,
b) a  külföldi gyógykezelést igénybe vevő személyek lakhelyének irányítószáma és születési ideje, a  külföldi
fogadó intézet neve és címe,
c) a kiadott engedélyek száma az 5. § (5) és (6) bekezdése, a 7. § (1) bekezdése, valamint a 9. § (7) bekezdése
szerinti bontásban,
d) az  elutasító döntések száma és indoka az  5.  § (5) és (6)  bekezdése, a  7.  § (1)  bekezdése, valamint
a 9. § (7) bekezdése szerinti bontásban,
e) az  ETT felülvizsgálati kérelmet támogató vagy elutasító döntéseinek száma és indoka az  5.  § (3), (5) és
(6) bekezdése, illetve a 7. § (1) bekezdése szerinti bontásban,
f ) a 7. § (3) bekezdése szerinti megtérítések száma,
g) a 8. § (4) és (5) bekezdése szerint benyújtott kérelmek száma és tárgya, valamint a 8. § szerinti megtérítések
száma, és
h) a 9. § (7) és (8) bekezdése szerinti megtérítések száma.
8. Nemzetközi szervcsere-megállapodással összefüggő költségekkel kapcsolatos rendelkezések 18. § (1) Nemzetközi megállapodásnak vagy a szolgáltatóval kötött eseti megállapodásnak megfelelően,
a) az Országos Vérellátó Szolgálat (a továbbiakban: OVSZ), vagy
b) csontvelő vagy őssejt transzplantációja esetén az illetékes transzplantációs centrum
igazolása alapján az OEP megtéríti az 1. § (1) bekezdés b) pont szerint jogosult recipiensbe való átültetés céljából
külföldi szolgáltató által külföldön végzett donor-kivizsgálás, továbbá a szerv- és szöveteltávolítás, valamint a szerv
és szövet magyarországi egészségügyi szolgáltatóhoz történő szállításának költségeit.
(2) Az OVSZ kezdeményezése alapján az OEP megtéríti az 1. § (1) bekezdés b) pontja szerint jogosult recipiens külföldi
vagy nemzetközi várólistára helyezésének regisztrációs díját.
(3) Az  OVSZ a  8.  melléklet szerint igazolja az  OEP felé a  szervátültetéssel kapcsolatban külföldön végzett
donorkivizsgálással, a  szerv- és szöveteltávolítással, valamint a  szerv és szövet külföldről történő szállításával
kapcsolatban felmerült költségek indokoltságát. Az  OEP a  számlával igazolt költségeket a  vizsgálatot és a  szerv-,
illetve szöveteltávolítást végző külföldi szolgáltatónak, illetve a  szerv- vagy szövetszállítást végző szolgáltatónak
utalja át. Az  (1) és a  (2)  bekezdésben felsorolt és az  OVSZ által a  szolgáltatónak kifizetett költségeket és díjakat
az OEP az OVSZ részére téríti meg utólagosan.
(4) A  nemzetközi szervcsere-megállapodással összefüggésben külföldi recipiens érdekében, magyar szolgáltató
által végzett donorellátás költségeit az  OEP a  donorellátást végző egészségügyi szolgáltató részére
az  egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló
kormányrendeletben meghatározottak szerint megtéríti.
19. § (1) Az  EUROTRANSPLANT International Foundation alapítvánnyal (a továbbiakban: Eurotransplant) kötött szervcseremegállapodás keretében előkészített és végrehajtott transzplantációk esetében az  OEP az  OVSZ által igazolt
regisztrációs díjat és szervszállítási költséget az  Eurotransplant, illetve – a  szervszállítás vonatkozásában, ha
a  szállítást a  magyar fél rendeli meg – a  szervet szállító szolgáltató részére az  OEP és az  OVSZ által kötött és
az egészségügyért felelős miniszter által jóváhagyott megállapodásban rögzített éves keretösszeg terhére és erejéig
fizeti ki. A keretösszeg felhasználásáról az OEP rendszeresen tájékoztatja az OVSZ-t. Az OVSZ a betegek várólistára
helyezésével és a  szervszállítás megrendelésével kapcsolatban a  tárgyévben még rendelkezésre álló keretösszeg
figyelembevételével jár el. Az  OEP és az  OVSZ által megállapított keretösszeget a  felek a  tárgyévet követő évben
várható szervcsere-igénynek megfelelően évente felülvizsgálják.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szervcsere-megállapodás által előírt szervkivételi díj-különbözet elszámolására évente
kerül sor az  OEP és az  OVSZ között. Ha a  tárgyévben az  Eurotransplanttól kapott szervek száma meghaladja
az  Eurotransplant részére átadott szervek számát, a  szervkivételi díj-különbözetet az  OEP az  Eurotransplant
részére utalja át az  (1)  bekezdés szerint megállapított keret terhére. Az  (1)  bekezdés szerinti szervcseremegállapodás keretében magyar biztosítottba beültetendő szerv külföldön történő eltávolításáért az OEP külföldi
szolgáltató részére díjat nem fizet. Ha az  Eurotransplant részére átadott szervek száma a  tárgyévben meghaladja
az Eurotransplanttól kapott szervek számát, a szervkivételi díj-különbözet az Egészségbiztosítási Alapot illeti.
9. Záró rendelkezések 20. § Ez a rendelet 2013. október 25-én lép hatályba.
21. § (1) Ez  a  rendelet a  szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 2004. április 29-i 883/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet és a  szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet
végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(2) Ez a rendelet a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011. március
9-i 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
22. § Hatályát veszti a külföldi gyógykezelésekkel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 227/2003. (XII. 13.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
93/2003. (VIII. 14.) FVM rendelete a vágott, fagyasztott egész csirke időszakos export-visszatérítéséről.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény
32. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a
pénzügyminiszterrel és a külügyminiszterrel egyetértésben
— figyelemmel az agrár- és vidékfejlesztési támogatások
igénybevételének általános feltételeiről szóló 290/2002.
(XII. 27.) Korm. rendelet, valamint a mezőgazdasági és
élelmiszeripari exporttámogatások igénybevételének eljárási rendjéről szóló 110/1997. (XII. 30.)
FM—PM—IKIM együttes rendelet (a továbbiakban:
együttes rendelet) rendelkezéseire — a következőket rendelem el:
1. § (1) Az e rendelet alapján igénybe vehető export-visszatérítés (a továbbiakban: export-visszatérítés) célja a csirkehús piacon jelentkező zavarok enyhítése.
(2) Az export-visszatérítésben részesíthető export árualap az 1. számú mellékletben meghatározott kizárólag
hazai eredetű agrártermékekre, legfeljebb 1500 tonna
mennyiségre és legfeljebb 150 millió Ft összegig, az
1. számú mellékletben meghatározott mértékben vehető
igénybe.
2. § (1) A rendeletben meghatározott export-visszatérítés
forrása a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről
szóló 2002. évi LXII. törvény 1. számú mellékletének
XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet, kiadások, 11. cím, 1. alcímszám alatti előirányzaton
elkülönített összeg.
(2) Az export-visszatérítést a 10032000-01905245 számú
APEH Mezőgazdasági és élelmiszeripari exporttámogatás
számláról kell igényelni.
3. § Az export-visszatérítésre pályázatot nyújthat be az a jogi
személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
amely csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás alatt nem
áll, illetve természetes személy, aki az egyéni vállalkozói
tevékenységével összefüggésben végrehajtási eljárás alatt
nem áll, és adó-, vám-, egészségbiztosítási, nyugdíj-, társa
dalombiztosítási járulék tartozása nincs (a továbbiakban
együttesen: pályázó), ha
a) az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott
terméket saját számlás formában vagy bizományos közvetítésével exportálja;
b) nemzeti vagy nemzetközi szervezet által elfogadott
exporthigiéniai minősítésű baromfivágóhíddal rendelkezik, vagy az innen származó terméket az 1. számú mellékletben meghatározott országokba exportra értékesíti; az
EU és CEFTA tagországok megnevezését a 2. számú melléklet tartalmazza;
c) legalább 2003. január 1-jétől a Baromfi Termék
Tanács (a továbbiakban: BTT) tagja és a BTT alapszabályában előírt befizetési kötelezettségének eleget tett.
4. § (1) A pályázatokat személyesen a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) Ügyfélszolgálatán (Budapest V., Alkotmány u. 29.) ügyfélszolgálati időben (hétfő—csütörtök 9—12 óráig) vagy postai
úton (postacím: 1385 Budapest 62, Pf. 867) tértivevényesen
kell benyújtani. A borítékon fel kell tüntetni: ,,Egész
csirkeexport pályázat’’. Postai úton történt benyújtás esetén a benyújtás időpontját az ajánlott levél igazoló szelvényén lévő dátumbélyegző kelte igazolja. Az export-visszatérítésről szóló ígérvényt a 3. számú mellékletben foglalt
pályázati lappal kell igényelni az MVH-tól.
(2) Az MVH a pályázatokat a rendelet hatálybalépését
követően folyamatosan fogadja az export-visszatérítési keret kimerüléséig. Túlpályázás esetén az egy napon postára
adott, illetve személyesen benyújtott pályázatok tekintetében az MVH arányos visszaosztást alkalmaz. A 150 millió Ft-os export-visszatérítés, illetve 1500 tonnás exportkeret 90%-os, majd annak teljes kimerülését követően az
MVH tájékoztatja a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztériumot és a BTT-t.
(3) A pályázóknak minden megpályázott mennyiségre
egységesen 20 Ft/kg pályázati díjat kell fizetniük a
10032000-00281629-20000002 számú Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal letéti számlára. A befizetés, illetve
a visszautalás kizárólag hitelintézetnél nyitott számlára és
banki átutalással történik. A befizetőnek az átutalási megbízáson a bank által előírt adatokon kívül a ,,közlemény’’
rovatban fel kell tüntetni a befizető cég nevét, adószámát
és e rendelet számát.
(4) A pályázati díj átutalását igazoló banki dokumentum
csatolása nélkül a pályázat érvénytelen. Ha a pályázati díj
az MVH letéti számláján nem jelenik meg, a pályázó részére az ígérvény nem adható ki. Amennyiben a pályázat nem
felel meg a meghatározott feltételeknek, illetve a rendelkezésre álló keret kimerülése után érkezik be, az MVH
15 napon belül intézkedik a pályázati díj összegének a
pályázó részére történő visszautalásáról.
(5) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a pályázó nevét, címét, levelezési címét, adószámát,
pénzforgalmi bankszámlaszámát és — amennyiben ez
utóbbitól eltérő — a pályázati díj átutalásához használt
pénzforgalmi bankszámlaszámát,
b) a pályázó írásbeli nyilatkozatát vagy 30 napnál nem
régebbi igazolást arról, hogy adó-, vám-, egészség-, nyugdíjés társadalombiztosítási járulék tartozása nincs,
c) nyilatkozatot arról, hogy jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság csőd-, felszámolási,
végelszámolási eljárás alatt nem áll, illetve természetes
személy esetében az egyéni vállalkozói tevékenységével
összefüggésben végrehajtási eljárás alatt nem áll, továbbá
nyilatkozatot arról, hogy nemzeti vagy nemzetközi szervezet által elfogadott exporthigiéniai minősítésű baromfivágóhíddal rendelkezik, és/vagy innen származó hazai eredetű, BTT tag keltetőben keltetett naposcsibéből, BTT tag
baromfitelepen nevelt vágócsirkéből előállított, vágott,
fagyasztott egész csirkét exportál,
d) az igényelt export mennyiség termékenkénti nagyságát, a termék vámtarifaszáma, az áru megnevezése és sorszáma szerint,
e) a pályázati díj átutalását igazoló banki dokumentumot, amelyen fel kell tüntetni a befizető cég nevét, adószámát és e rendelet számát,
f) a vágott, fagyasztott egész csirkét előállító üzem
export-ellenőrzési számát,
g) a BTT igazolását arról, hogy legalább 2003. január
1-jétől folyamatosan a BTT tagja és a BTT alapszabályában
előírt befizetési kötelezettségének eleget tett,
h) egy bélyeggel bérmentesített és tértivevénnyel ellátott, a pályázó nevére megcímzett válaszborítékot.
5. § (1) Amennyiben a pályázat megfelel a pályázati feltételeknek, a pályázati díj letéti számlán való megjelenésétől
számított 10 napon belül támogatási kódonként a pályázó
részére másra át nem ruházható ígérvényt bocsát ki az
MVH. Az ígérvény a kézhezvételtől számított 60 napig, de
legfeljebb 2003. december 31-ig érvényes. Az ígérvény tartalmazza e rendelet számát, a pályázó nevét, címét, adószámát, az elnyert export termékenkénti mennyiségét (kvóta),
vámtarifaszámát, valamint az ígérvény lejáratának az időpontját.
(2) Az ígérvény érvényességének első napja az ígérvény
kézhezvételének a napja.
(3) Amennyiben a pályázó az ígérvényen szereplő
mennyiségnek legalább 80%-át kiszállította, és ezt az
MVH a részére igazolta, a teljes pályázati díjról 15 napon
belül köteles nyilatkozni a 4. számú mellékletben foglalt
nyilatkozat megfelelő részének kitöltésével. Ha a pályázó
a vállalt kötelezettségét legalább 80%-os mértékben nem
teljesíti, úgy a pályázati díj nem igényelhető vissza. Ha a
pályázó az ígérvényhez kapcsolódó egységes vámárunyilatkozatokkal elszámolt és az ezzel kapcsolatos jogsza
bályi feltételeknek eleget tett, de nem érte el az elnyert
kvóta legalább 80%-át, viszont a kvótáját 50%-ban kiszállította, és lemond a fennmaradó részről, úgy az ígérvény
lezárható, elszámoltnak tekinthető, a pályázó részére új
ígérvény állítható ki, de a pályázati díj részére nem utalható
vissza.
(4) Új ígérvény a meghirdetett export-visszatérítési keret függvényében adható ki. A pályázó — a rendelkezésre
álló keret függvényében — újabb ígérvényre adhat be
pályázatot, de csak akkor kaphatja meg a következő ígérvényt, ha csak egy elszámolatlan ígérvénye van, és az adott
termékre vonatkozó összes megelőző kvótával a vámokmányok alapján már elszámolt.
(5) Amennyiben az elnyert kvótát a pályázó nem tudja
igénybe venni, úgy a teljes kvóta 30 napon belül visszaadható és a pályázati díjat a pályázó részére az MVH a kvóta
visszaadásától számított 30 napon belül visszautalja. Az
ígérvény visszaadása esetén a kvóta visszaadásától számított 60 napig a pályázó részére újabb kvóta nem adható.
6. § (1) Az export-visszatérítésre való jogosultság feltétele
— az együttes rendelet 4. §-ában meghatározottakon
felül — az MVH által kiadott igazolás csatolása az exportvisszatérítés igényléséhez.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott MVH igazolás
kiállításának feltétele, hogy a pályázó a kvóta elszámolásával egyidejűleg, de legkésőbb a kvóta érvényességi idejének
lejártát követő 15 napon belül az MVH-hoz benyújtsa a
kiléptetést igazoló vámáru-nyilatkozat 3. számú példányának másolatát, amelynek hátoldalán nyilatkozni kell arról,
hogy a másolati példány az eredetivel mindenben megegyezik. A személyesen, illetőleg az export-visszatérítésre jogosult (a továbbiakban: igénylő) megbízottja által vagy postai
úton (tértivevényesen) az MVH címére eljuttatott vámárunyilatkozathoz mellékelni kell egy bélyeggel bérmentesített, az igénylő nevére megcímzett válaszlevél-borítékot és
a kiállított tértivevényt.
(3) Az igazolást az MVH 15 napon belül adja ki abban
az esetben, ha a vámáru-nyilatkozaton szereplő adatok
megfelelnek az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek.
(4) Amennyiben a vámáru-nyilatkozaton szereplő adatok nem felelnek meg az e rendeletben, valamint az egyéb
jogszabályokban előírt feltételeknek, vagy a nyilatkozat
— a 7. § (3) bekezdésében foglalt előírás kivételével —
más okból kiegészítésre vagy kijavításra szorul, az MVH az
igénylőt a hiányok megjelölése mellett 15 napos határidő
kitűzésével a hibák kijavítására, illetve pótlására szólítja
fel. Egyben figyelmezteti, hogy amennyiben a vámárunyilatkozatot ismét hiányosan adja be, azt az MVH el fogja
utasítani, illetőleg hiányos tartalma szerint fogja elbírálni.
(5) Az export-visszatérítési jogosultság a kiléptetést követően, a vételár banki átutalással — a már kifizetett előleg
beszámításával — történő kiegyenlítésekor (az exportvisszatérítés alanyának számláján történő banki jóváíráskor) keletkezik. Ha az áru vagy egy része bármilyen okból
visszaszállításra kerül, az export-visszatérítés erre a
mennyiségre nem jár, illetőleg a felvett export-visszatérítés
arányos részét 5 napon belül vissza kell fizetni.
(6) A határidőn túl benyújtott kérelmeket az MVH
elutasítja.
7. § (1) Az 1. számú mellékletben az adott vámtarifaszám alá
sorolható termékekre export-visszatérítés csak a meghatározott régió országaiba végső rendeltetési céllal, mint célországba kiszállított termékek esetén vehető igénybe.
(2) Amennyiben a mellékletben az adott vámtarifaszám
előtt ,,ex reg’’ megjelölés szerepel, úgy az adott vámtarifaszám alá sorolható termékekre export-visszatérítés csak a
meghatározott régió országaiba végső rendeltetési céllal,
mint célországba kiszállított termékek esetén vehető
igénybe.
(3) Ha az árut vámszabad területre szállítják, az exportőrnek nyilatkoznia kell arról, hogy az árut végső rendeltetési céllal melyik országba fogják mint célországba szállítani. E rendelet 5. számú melléklete szerinti nyilatkozatot a
6. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint kell az
MVH-nak megküldeni.
(4) Az e rendelet 1. számú mellékletében szereplő termékek exportjánál a kiviteli ellenőrzés során a vámárunyilatkozat 33. rovat ötödik (legutolsó) mezőjében kötelezően fel kell tüntetni a mellékletben az adott termék vámtarifaszáma előtt szereplő háromjegyű sorszámot. A sorszám feltüntetésének elmulasztása esetén az export-visszatérítés abban az esetben sem igényelhető, ha az igénybevétel további feltételei egyébként teljesültek.
(5) Az ígérvény sorszámát a kiviteli ellenőrzés során a
vámáru-nyilatkozat 44. rovatában fel kell tüntetni.
8. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, és 2003.
december 31-én hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
167/2015. (IV. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Petőné dr. Sipka
Juditot a 2015. április 15. napjától 2018. április 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. március 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
423/2017. (X. 31.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1) bekezdés a) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – dr. Koller József ezredest 2017. október 23-ai
hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2013. (XII. 31.) MBFH utasítása a felesleges vagyontárgyak hasznosításának, selejtezésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a felesleges
vagyontárgyak hasznosításáról, selejtezéséről az alábbi utasítást adom ki:
1. § A Magyar Bányászati és Földtani Hivatalnak (a továbbiakban: Hivatal) az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet előírásai alapján készült,
a felesleges vagyontárgyak hasznosításának, selejtezésének rendjét1 a melléklet tartalmazza.
2. § Az utasítás hatálya kiterjed a Hivatal és a hozzá kapcsolódó, önállóan működő Magyar Földtani és Geofizikai
Intézet (a továbbiakban: Intézet) felesleges vagyontárgyai hasznosításának és selejtezésének folyamataira, azok
dokumentálására.
3. § A szabályzat elkészítéséért és végrehajtásáért a Hivatal elnöke a felelős.
4. § A Hivatal elnöke és az Intézet igazgatója köteles gondoskodni a szabályzat rendelkezéseinek az alkalmazásra köteles
személyekkel való megismertetéséről és a megismertetés tényének hitelt érdemlő dokumentálásáról.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökének a felesleges vagyontárgyak hasznosításának,
selejtezésének szabályzatáról szóló 1/17/2010. MBFH számú utasítása.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
1343/2011. (X. 14.) Korm. határozata a KEOP keretében megvalósuló „Komplex Tisza-tó projekt” című, ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. mellékletben szereplő, a Tisza-tó térségében – a Tisza-tavon és kapcsolódó vízgazdálkodási
létesítményein, a Tisza-Körös-völgyi Együttműködő Vízgazdálkodási Rendszer vízfolyásain – komplex vízvédelmi
beruházás megvalósítására irányuló, ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot, továbbá
2. hozzájárul ahhoz, hogy a Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
402/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a H-Tech-Build Üzemeltetési, Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a H-Tech-Build Üzemeltetési, Építőipari és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 01-09-868397,
székhely: 1118 Budapest, Maléter Pál utca 2. C. ép. fszt. 3.) gazdasági társaságot (a  továbbiakban: Társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2018. (XI. 16.) MNB rendelete a „Mátyás király Emlékév” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Mátyás király trónra lépésének 560. és születésének 575.  évfordulójára meghirdetett
Mátyás király Emlékév alkalmából – „Mátyás király Emlékév” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű
emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. november 19. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 76,5 gramm, átmérője 52,5 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  bautzeni Mátyás király-dombormű részletének ábrázolása látható,
Marlianus Mediolanensis: Epithalamium című corvinája ornamentikus, Mátyás király-címeres díszítő keretének
részletével. Az  emlékérme szélén, felső negyedköriratban a  „MAGYARORSZÁG”, és a  „MÁTYÁS KIRÁLY” felirat
olvasható, a köriratokat egy korona-ábrázolás választja el egymástól. A dombormű ábrázolása mellett, balra a „2000”
értékjelzés, jobbra a „FORINT” felirat olvasható. Az emlékérme alsó szélén, középen Soltra E. Tamás tervezőművész
mesterjegye látható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának felső részén Mátyás király aranyforintjának ábrázolása látható, alatta Mátyás király
kalligrafikus kézjegyével. Az aranyforint ábrázolásától balra az „1443”, „1458” és „1490” évszám jelenik meg, kiemelve
az  évszám első két számjegyét, jobbra, egymás alatti két sorban a „2018” verési évszám, valamint a „BP.” verdejel
olvasható. A  verési évszám „0” számjegye egy gyűrűt formál, amelyet egy, a  verdejel mellett látható holló tart
a csőrében. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket
ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme alsó részén Mátyás király eredeti trónszékkárpitjából készült
miseruha részletének ábrázolása látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2018. november 19-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1130/2012. (IV. 26.) Korm. határozata a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2011. , meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának felhasználásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörében az Országos Roma Önkormányzat működésének biztosítása érdekében
jóváhagyja a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléket,
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím,
1. KIM felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoporton meghiúsult
kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem terhelt 211 418 ezer forint előirányzat-maradvány
felhasználását, melyhez az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
35/2003. (XII. 21.) OM rendelete az Idegen Nyelvi Továbbképző Központ működéséről és feladatairól szóló 8/1978. (VIII. 25.) OM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
87. § (1) bekezdése és az oktatási miniszter feladat és hatásköréről szóló 162/1998. (IX. 30.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdésének e), illetőleg 6. § (2) bekezdésének
j) pontja alapján a következőket rendelem el:
1. § Az Idegen Nyelvi Továbbképző Központ működéséről
és feladatairól szóló 8/1978. (VIII. 25.) OM rendelet, valamint a módosításáról rendelkező 6/1981. (IV. 23.) MM
rendelet hatályát veszti.
2. § Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
78/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Varju Krisztina Dórát kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2018. szeptember 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
35/2015. (VII. 7.) OGY határozata az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2014. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az  alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2014. évi tevékenységéről szóló beszámolót
elfogadja.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2/2004. (MK 36.) MSZH közleménye a ,,Formál 2’’ Formatervezési kiállításon bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről.
Az 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, az
1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a
2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének
c) pontja és az 1991. évi XXXVIII. törvény 36. §-ának
(1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2004. április
hó 15. és május hó 15. napjai között, Győrben megrendezendő, a ,,Formál 2’’ Formatervezési kiállításon bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési és
használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Magyar Szabadalmi Hivatal


text:
1641/2018. (XII. 5.) Korm. határozata a gyulai Nicolae Bălcescu Román Gimnázium, Általános Iskola és Kollégium épületében bekövetkezett rendkívüli károk helyreállításának támogatásáról.
A Kormány
 1. támogatja a  gyulai Nicolae Bălcescu Román Gimnázium, Általános Iskola és Kollégium épületében bekövetkezett
rendkívüli károk helyreállítását a 2. pontban foglaltak szerint,
 2. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy az  1.  pontban foglalt célok megvalósítása érdekében
gondoskodjon 50 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 31. Nemzetiségi célú költségvetési támogatások jogcímcsoport, 1. Nemzetiségi
támogatások jogcím terhére.
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1402/2013. (VII. 2.) Korm. határozata a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból a Magyar Tudományos Akadémia „Q2” beruházás támogatási formájának vissza nem térítendő támogatásra történő megváltoztatásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból a  Magyar Tudományos Akadémia „Q2” beruházásának
finanszírozásához nyújtott támogatás formájának vissza nem térítendő támogatásra történő megváltoztatását,
 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökségen keresztül gondoskodjon a Magyar
Tudományos Akadémia „Q2” projekt támogatási szerződésének 1.  pont végrehajtása érdekében szükséges
módosításáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján – a  nemzetgazdasági
miniszterrel együttműködve – az  1. és 2.  pontban meghatározott intézkedéseknek megfelelően tervezze meg
a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap 2014. évre vonatkozó költségvetését.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: Magyarország 2014. évi központi költségvetésének tervezésével összhangban
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2013. (V. 10.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjának felmentéséről és új tag megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7.  § (4)  bekezdése és a  (6)  bekezdésének d)  pontja alapján
– a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztésére –
Nátrán Rolandot, a Nemzetgazdasági Minisztérium volt helyettes államtitkárát
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendői ellátása alól – a jelölés visszavonása miatt – felmentem, egyidejűleg
Banai Péter Benőt, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárát
– a 2013. április 30-ától 2015. március 31-éig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2018. (VI. 8.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkárának javaslatára
dr. Pafféri Zoltánt a Miniszterelnöki Kormányiroda helyettes államtitkárává
– 2018. június 8-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1686/2014. (XI. 26.) Korm. határozata létszámátadással összefüggésben a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a Miniszterelnökség között történő létszámátadással összefüggésben
112 177 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
1.  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1066/I/2009. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
Az indítványt elutasítom. I n d o k o l á s
I. Az indítványozó az Alkotmánybírósághoz intézett indítványában Csanádpalota Nagyközség Önkormányzat
Képviselő-testülete által alkotott, Csanádpalota Nagyközség Önkormányzatának az ivóvíz szolgáltatás díjának
megállapításáról szóló 3/1994. (III. 23.) ÖR. számú rendeletének módosításáról szóló 3/2000. (I. 28.) ÖR. számú
rendeletét (a továbbiakban: Ör.) támadta. Az indítványozó
azt kifogásolja, hogy az Ör. a fogyasztott víz mennyisége
alapján számított díjon felül a fogyasztástól független rendelkezésre állási díj megfizetését is előírja. Álláspontja
szerint ez a szabályozás igazságtalan, tisztességtelen és alkotmánysértő. Az indítványozó mindazonáltal nem jelölte
meg tételesen az Alkotmány azon szakaszait, amelyekkel
ellentétesnek tartja az Ör.-t, nem fejtette ki a vélt alkotmányellenesség okát és nem terjesztett elő határozott kérelmet a jogszabály megsemmisítésére.
Az Alkotmánybíróság főtitkára hiánypótlásra hívta fel
az indítványozót, aki petícióként benyújtott utóiratában továbbra is változatlan formában fenntartotta indítványát és
egyben kérte az Alkotmánybíróság „soron kívüli azonnali
döntését”.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdése szerint
az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január,
3., a továbbiakban: Ügyrend) 21. § (2) bekezdése értelmében a kérelem akkor tekinthető határozottnak, ha az indítvány tartalmazza: a vizsgálandó jogszabály megjelölése
mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok megsértenek. Az Alkotmánybíróság gyakorlata
szerint ez azt jelenti, hogy az indítványozónak meg kell jelölnie nemcsak a jogszabályt, hanem a jogszabálynak azt a
konkrét rendelkezését, amelyet az Alkotmánynak ugyancsak valamely konkrét rendelkezésébe ütközőnek tart.
(440/B/1993. AB végzés, ABH 1993, 910.) Az Alkotmánybíróság arra is rámutatott, hogy nem elegendő az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben sérti. (472/B/2000. AB végzés, ABH
2001, 1655.; 494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783,
1784.) Az Abtv. 37. §-a értelmében az alkotmányellenesség utólagos megállapítását kezdeményező indítványban
javasolni kell a jogszabály teljes vagy részbeni megsemmisítését.
Az indítványozó által előterjesztett kérelem nem felel
meg az Abtv.-ben és az Ügyrendben foglalt követelményeknek. Az indítványozó a főtitkár hiánypótlásra történő
felhívását követően sem terjesztett elő jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló határozott kérelmet és nem kérte az Ör. megsemmisítését.
A fentiekre tekintettel az indítványt az Abtv. 23. §
(1) bekezdése alapján – mint nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2010. január 11. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
411/2009. (HK 19.) MH ÖHP intézkedése a „MISSZIÓS ALAPISMERETEK KÉZIKÖNYV” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK. 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedésem a közzététel napján, a kézikönyv
pedig kiadásakor lép hatályba.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
16/2008. (VI. 3.) KvVM rendelete a Sághegyi Tájvédelmi Körzet természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény
85. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Országos Természetvédelmi Hivatal elnökének
1/1975. számú határozatával védetté nyilvánított, valamint
a Sághegyi Tájvédelmi Körzet védettségének fenntartásáról szóló 113/2007. (XII. 27.) KvVM rendelettel fenntartott védettségű Sághegyi Tájvédelmi Körzet természetvédelmi kezelési tervét a melléklet szerint állapítom meg.
(2) A Sághegyi Tájvédelmi Körzet természetvédelmi
kezelési tervében meghatározott tevékenységeket az Őrségi Nemzeti Park Igazgatóság – erdő esetében a külön jogszabály szerinti erdészeti hatósági nyilvántartásban szereplő erdőgazdálkodóval együttesen – látja el.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
6/2006. (VIII. 28.) OKM rendelete a Magyar UNESCO Bizottság Titkársága megszüntetéséről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 91/A. §-ának (3) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel az Áht. 90. §
(1) bekezdésének c) pontjában foglaltakra, a következőket
rendelem el:
1. § A Magyar UNESCO Bizottság Titkársága (a továbbiakban: Titkárság) elnevezéssel működő, teljes jogkörrel rendelkező, részben önállóan gazdálkodó központi költségvetési szerv 2006. szeptember 1-jei hatállyal megszűnik.
2. § (1) A megszüntetésre kerülő költségvetési szerv azonosító adatai:
Hivatalos neve: Magyar UNESCO Bizottság Titkársága. Székhelye: 1054 Budapest, Báthori u. 10.
Felügyeleti szerve: Oktatási és Kulturális Minisztérium.
Megszüntető szerve: Oktatási és Kulturális Miniszté
rium. (2) A Titkárság jogutódja az Oktatási és Kulturális Minisztérium, amely teljes jogkörrel rendelkező, önállóan
gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(3) A Titkárság által kötött szerződésekben megszűnésének
napjától a Titkárság helyébe valamennyi jog és kötelezettség
tekintetében az Oktatási és Kulturális Minisztérium lép.
(4) A Titkárság alaptevékenységének ellátásához szükséges, vagyonkezelésében lévő vagyon vagyonkezelői
joga a megszűnés napjától az Oktatási és Kulturális Minisztériumra száll át.
(5) A Titkárságnál foglalkoztatott köztisztviselőknek az
Oktatási és Kulturális Minisztériumban történő továbbfoglalkoztatására a köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet 2006. szeptember 1-jén lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
2095/2017. (XII. 28.) Korm. határozata az Országos Mentőszolgálat által használt egyes mentőállomások felújítása, újjáépítése beruházás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az 1. mellékletben foglalt táblázat 1–21. sorában felsorolt beruházások előkészítésével;
 2. az 1.  pontban meghatározott beruházások előkészítésének kormányzati felelőseként az  emberi erőforrások
miniszterét jelöli ki, azzal, hogy a Sárbogárdon megvalósításra tervezett mentőállomás létrehozásának előkészítését
a belügyminiszterrel egyeztetni szükséges;
3. egyetért azzal, hogy a 4. pontban meghatározott előkészítési fázisokat az Országos Mentőszolgálat valósítsa meg;
 4. az 1. pontban meghatározott beruházások előkészítésére a Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos
döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. § (2) bekezdés j),
m), n), o) pontjai szerinti előkészítési fázisaira összesen 266 648 900 forint forrást biztosít a Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal,
hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2018. május 31-ig kell megvalósítani;
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 4. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 14. Országos Mentőszolgálat cím javára összesen – a  kifizetésekhez
kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 266 648 900 forint egyszeri
átcsoportosításáról, a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési
kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a 7. pont szerinti jelentés tudomásulvételét
követő 15 napon belül
 6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  4.  pont szerint biztosított forrás terhére – az  Országos
Mentőszolgálat részére az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
101/A. § hatálya alá tartozó támogatást nyújtson;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az átcsoportosítást követően azonnal
7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen jelentést a  Kormány számára a  Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdésében meghatározott beszámolási
kötelezettség teljesítése érdekében a  4.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának
állapotáról, valamint az átcsoportosított forrás felhasznált összegéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. június 30.
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a Kormány részére az 1. melléklet szerinti
beruházások megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. július 31.
8. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  belügyminisztert, hogy az  Országos Mentőszolgálat által használt
mentőállomások jövőben tervezett fejlesztései esetén azok előkészítését egyeztessék, amennyiben a mentőállomás
nem egészségügyi intézmény területén valósul meg.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2017. (VI. 14.) OGY határozata Tájékoztató az Állami Számvevőszék 2016. szakmai tevékenységéről és beszámoló az intézmény működéséről az Országgyűlés részére című beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés megállapítja, hogy az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeit teljesítette, a gazdálkodását
független könyvvizsgáló ellenőrizte, illetve erre vonatkozó pénzügyi beszámolóját hitelesnek minősítette, ezért
a  szervezet 2016. évi ellenőrzési tevékenységéről, működéséről, gazdálkodásáról készített tájékoztató beszámolót
elfogadja.
2. Az  Országgyűlés felkéri az  Állami Számvevőszéket, hogy folytassa az  államháztartás ellenőrzési rendszere
módszertani megújítása érdekében kifejtett tevékenységét, és az ellenőrzési megállapításain, valamint elemzésein
alapuló tapasztalataival járuljon hozzá az  államháztartási rendszerben ellenőrzést végző szervezetek módszertani
fejlesztéséhez, és tekintse át az ellenőrzésekről szóló tananyagokat.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
309/2014. (XII. 11.) Korm. rendelete a hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Kormány a  hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88.  § (1)  bekezdés 5.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya
a) a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Ht.) hatálya alá tartozó hulladékra, valamint
b) a hulladéktermelőre, a  hulladékbirtokosra, a  gyűjtőre, a  szállítóra, a  közvetítőre, a  kereskedőre és
a hulladékkezelőre
terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. adatszolgáltatás: a  nyilvántartásban szereplő adatok meghatározott részének hozzáférhetővé tétele és
átadása az adatkezelésre jogosult hatóságnak vagy szervezetnek;
2. adatszolgáltatásra kötelezett: a hulladéktermelő, a gyűjtő, a kereskedő és a hulladékkezelő;
3. anyagmérleg: a  gyártási vagy kezelési folyamatba belépő anyagfajták mennyiségének és az  abból kilépő
anyagfajták mennyiségének összevetésére alkalmas adatot tartalmazó, a  nyilvántartás részét képező ábra
vagy táblázat;
4. nyilvántartás: a  Ht.-ben meghatározott hulladékgazdálkodási tevékenység végzésével kapcsolatban
keletkező adatok e rendeletben meghatározott módon történő megőrzése, rögzítése.
3. A nyilvántartásra vonatkozó szabályok 3. § (1) A  hulladék termelője, gyűjtője, szállítója, közvetítője, kereskedője és kezelője – az  (5) és (6)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – a  tevékenysége során telephelyenként és hulladéktípusonként képződő, mástól átvett,
másnak átadott vagy általa kezelt hulladékról az adott telephelyen nyilvántartást vezet.
(2) A  nyilvántartást úgy kell vezetni, hogy az  alkalmas legyen arra, hogy annak alapján az  e  rendelet szerinti
adatszolgáltatási kötelezettség teljes körűen teljesíthető legyen, és a  hatósági ellenőrzések során a  telephelyi
hulladékforgalom tételes nyomon követhetőségét biztosítsa.
(3) A telephelyi nyilvántartás tartalmát az 1. melléklet határozza meg.
 (4) A telephelyi nyilvántartásnak az 1. mellékletben meghatározottakon túlmenően
a) a hulladékká vált gépjárművekről szóló kormányrendeletben;
b) az elektromos és elektronikus berendezésekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló
kormányrendeletben;
c) a csomagolásról és a  csomagolási hulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló
kormányrendeletben;
d) az elem- és akkumulátorhulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló
kormányrendeletben;
e) a hulladéklerakási járulék megfizetéséről és felhasználásának céljairól szóló kormányrendeletben; valamint
f ) az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a  91/689/EGK és
a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2006. január 18-i 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletben (a továbbiakban: EPRTR rendelet)
meghatározott hulladékfajtára vonatkozó adatot is tartalmaznia kell. (5) Ha a hulladékot Magyarország területére külföldről hozzák be, a hulladékról a hulladék első belföldi átvevője vezet
nyilvántartást.
(6) A  Ht. 12.  § (2a)  bekezdése szerinti nevelési-oktatási intézménynek nem kell nyilvántartást vezetnie a  területén
kialakított átvételi helyen átvett papírhulladékról.
4. § (1) A  hulladéktermelő – a  (2)  bekezdés szerinti eltéréssel – a  nyilvántartást hulladéktípusonként és technológiánként
vezeti.
(2) Az  a  hulladéktermelő, amelynek tevékenysége a  környezeti hatásvizsgálati és az  egységes környezethasználati
engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 314/2005. Korm. rendelet)
2.  mellékletében meghatározott egységes környezethasználati engedélyhez kötött tevékenységhez kapcsolódik,
az (1) bekezdésben foglaltakon túl anyagmérleg alapján is nyilvántartást vezet.
(3) A hulladéktermelő a nyilvántartást
a) nem veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 1. pontja,
b) veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 2. pontja
szerinti adattartalommal vezeti.
(4) A  hulladéktermelő – az  (5)  bekezdés szerinti eltéréssel – a  nem veszélyes hulladék képződésére vonatkozó napi
adatokat heti rendszerességgel nyilvántartásba veszi.
(5) A hulladéktermelő a nyilvántartást naprakészen vezeti
a) a veszélyes hulladékra vonatkozó adatokról, és
b) a 314/2005. Korm. rendeletben meghatározott egységes környezethasználati engedélyhez kötött
tevékenységek végzése során képződő hulladékra vonatkozó adatokról. 5. § (1) A közvetítő a nyilvántartást
a) nem veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 3. pontja,
b) veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 4. pontja
szerinti adattartalommal vezeti.
(2) A közvetítő a közvetített hulladékra vonatkozó adatokat heti rendszerességgel nyilvántartásba veszi.
 (3) A közvetítő szervezet kormányrendeletben meghatározott feltételek szerint vezet nyilvántartást.
6. § (1) A gyűjtő a hulladékról naprakészen vezet nyilvántartást.
 (2) A gyűjtő a nyilvántartást
a) nem veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 5. pontja,
b) veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 6. pontja
szerinti adattartalommal vezeti.
7. § (1) A kereskedő és a hulladékkezelő a nyilvántartást
a) nem veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 5. pontja,
b) veszélyes hulladék esetén az 1. melléklet 6. pontja
szerinti adattartalommal vezeti.
(2) A kereskedő és a hulladékkezelő a hulladékról naprakészen vezet nyilvántartást.
 (3) A  hulladékkezelő által vezetett nyilvántartásnak az  EPRTR rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése szerinti adatszolgáltatás
teljesítéséhez az 1. melléklet 7. pontjában meghatározott adatokat is tartalmaznia kell, ha az EPRTR rendelet hatálya
alá tartozik a tevékenysége.
8. § (1) A  szállító nem veszélyes hulladék esetén az  egyes hulladékszállítmányra vonatkozó, a  nyilvántartás részét képező
fuvarokmányt a szállítás megkezdésének időrendje szerint rendezve 5 évig megőrzi.
(2) A szállító veszélyes hulladék esetén a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek részletes szabályairól szóló
kormányrendelet szerinti, a nyilvántartás részét képező fuvarokmányt és szállítási lapot a szállítás megkezdésének
időrendje szerint rendezve 10 évig megőrzi.
9. § A környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény hatálya alá tartozó termékdíjköteles termékekből képződött
hulladékról a  közvetítő, a  kereskedő és a  hulladékkezelő elkülönítetten vezet nyilvántartást. A  termékdíjköteles
termékekből képződött hulladék nyilvántartásban történő elkülönítését a  környezetvédelmi termékdíjról szóló
törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározott hulladék környezetvédelmi termékdíj kód (HKT
kód) alá történő besorolás szerint is teljesíteni kell.
4. Az adatszolgáltatásra vonatkozó szabályok 10. § (1) Az adatszolgáltatási kötelezettség
a) a hulladéktermelő esetében a 11. § (2) és (4) bekezdés szerinti feltételek teljesülésével,
b) hulladékgazdálkodási engedélyhez kötött tevékenység esetén a  hulladékgazdálkodási engedély jogerőre
emelkedésével, vagy
c) nyilvántartásba vételhez kötött tevékenység esetén a nyilvántartásba vétellel
keletkezik.
(2) Az adatszolgáltatásra kötelezett az adatszolgáltatási kötelezettségének keletkezését és megszűnését a kötelezettség
keletkezésétől vagy megszűnésétől számított 15 napon belül a  telephelye szerint illetékes környezetvédelmi és
természetvédelmi felügyelőségnek (a továbbiakban: felügyelőség) a  (3)  bekezdésben meghatározottak szerint
bejelenti.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti kötelezettség bejelentését – a  környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény
adatszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó előírásai szerint – a 2. melléklet szerinti adattartalommal kell teljesíteni.
11. § (1) Az  adatszolgáltatást a  hulladéktermelő telephelyenként és hulladéktípusonként teljesíti a  telephelyén képződött
valamennyi hulladékról.
(2) A  hulladéktermelő – a  (3)  bekezdés szerinti kivétellel – az  adatszolgáltatási kötelezettségét a  3.  melléklet 1. és
2.  pontja szerinti adattartalommal teljesíti, ha a  telephelyén a  tárgyévben képződött és birtokolt hulladék összes
mennyisége
a) veszélyes hulladék esetén a 200 kg-ot,
b) nem veszélyes hulladék esetén – a c) pont kivételével – a 2000 kg-ot,
c) nem veszélyes építési-bontási hulladék esetén az 5000 kg-ot
meghaladja.
(3) A  nevelési-oktatási intézménynek a  területén kialakított átvételi helyen átvett papírhulladék után nem kell
adatszolgáltatást teljesítenie.
(4) Ha a  tárgyévben a  képződött hulladék mennyisége a  hulladéktermelő telephelyén nem éri el a  (2)  bekezdésben
meghatározott mennyiséget, az  adatszolgáltatásra kötelezett hulladéktermelőnek csak a  3.  melléklet 1.  pontja
szerinti adattartalommal kell teljesítenie az adatszolgáltatási kötelezettségét.
(5) Az adatszolgáltatásra kötelezett hulladéktermelő a képződött hulladékról évente a tárgyévet követő év március 1.
napjáig szolgáltat adatot.
(6) Az  adatszolgáltatásra nem kötelezett hulladéktermelő a  miniszter által elrendelt, statisztikai kiválasztási
módszerekkel történő adatfelméréskor eseti adatszolgáltatást teljesít.
12. § (1) Az adatszolgáltatást a gyűjtő, a kereskedő és a hulladékkezelő telephelyenként és hulladéktípusonként teljesíti.
 (2) Adatszolgáltatási kötelezettségét
a) a gyűjtő és a kereskedő a 3. melléklet 1. és 3. pontja;
b) a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző előkészítő művelet végzője (a továbbiakban együtt: előkezelő)
a 3. melléklet 1. és 3. pontja, illetve – ha a tevékenysége indokolja – a 3. melléklet 2. pontja;
c) a hasznosító és az  ártalmatlanító a  3.  melléklet 1. és 4.  pontja, illetve – ha a  tevékenysége indokolja –
a 3. melléklet 2. pontja;
d) a hulladéklerakással, valamint a  hulladéklerakóval kapcsolatos egyes szabályokról és feltételekről szóló
20/2006. (IV. 5.) KvVM rendelet 18.  § (1)  bekezdés szerinti összefoglaló jelentés alapján a  B3 alkategóriájú
hulladéklerakó üzemeltetője a 3. melléklet 1., 4. és 5. pontja; valamint
e) az EPRTR rendelet szerinti kötelezett a 3. melléklet 1. és 6. pontja
szerinti adattartalommal teljesíti.
(3) A hulladékkezelő csak a 3. melléklet 1. pontja szerinti adattartalommal teljesíti az adatszolgáltatási kötelezettségét,
ha kezelést a telephelyén a tárgyévben nem folytatott.
(4) A gyűjtő, a kereskedő és a hulladékkezelő
a) a nem veszélyes hulladék gyűjtésre, kereskedelemre és kezelésre történő átvételéről évente a  tárgyévet
követő év március 1. napjáig; valamint b) a veszélyes hulladék gyűjtésre, kereskedelemre és kezelésre történő átvételéről negyedévente
a tárgynegyedévet követő 8. munkanapig a 4. melléklet 1., 2. és 3. pontja szerint
szolgáltat adatot.
 (5) A  (4)  bekezdés b)  pontja szerinti negyedéves adatszolgáltatásra kötelezett a  4.  melléklet 1.  pontja szerinti
adattartalommal teljesíti az adatszolgáltatási kötelezettséget, ha
a) a telephelyén a tárgynegyedévben hulladékot nem vett át, illetve
b) kezelést a telephelyen a tárgynegyedévben nem folytatott.
13. § (1) Az  adatszolgáltatásra kötelezett az  adatszolgáltatást a  környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény
adatszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó előírásai szerint teljesíti.
(2) Az  adatszolgáltatás során közölt adatok teljeskörűségéért, az  adatszolgáltatásra kötelezettre vonatkozó számviteli
szabályokkal, statisztikai rendszerrel, valamint saját nyilvántartási rendszereivel, mérési, megfigyelési adataival való
egyezésért az adatszolgáltatásra kötelezett felel.
(3) Ha az  Országos Környezetvédelmi Információs Rendszer részét képező, beépített automatikus ellenőrzési
rendszer jelzése szerint, az  adatszolgáltatásra kötelezett által megküldött adat – az  adatlap kitöltésére vonatkozó
követelmények alapján – tartalmilag feldolgozható, az adatszolgáltatást befogadottnak kell tekinteni.
(4) Ha a  (3)  bekezdés szerinti ellenőrzési rendszer az  adatszolgáltatásra kötelezett által megküldött adat tartalmának
ellenőrzése során hibát tár fel, arról az adatszolgáltató részére elektronikus értesítést küld.
5. Az adatszolgáltatással kapcsolatos hatósági tevékenységek 14. § (1) A felügyelőség
a) az éves adatszolgáltatásra kötelezettek befogadott adatait minden év legkésőbb július 31-ig,
b) a negyedéves adatszolgáltatásra kötelezettek befogadott adatait a tárgynegyedévet követő 30. munkanapig
feldolgozza és szakmailag ellenőrzi.
(2) Ha a  tartalmilag feldolgozott adatot a  felügyelőség a  szakmai ellenőrzés során megfelelőnek találja,
az adatszolgáltatást teljesítettnek tekinti.
(3) Ha a felügyelőség a szakmai ellenőrzés során hibát tár fel, az ügyfelet erről haladéktalanul értesíti.
15. § (1) A hatósági ellenőrzés során
a) az adatszolgáltatásra kötelezett az adatszolgáltatás alapjául szolgáló nyilvántartási dokumentációt,
b) a hulladék szállítója a 8. § szerinti fuvarokmányt és veszélyes hulladék szállítása esetén a szállítási lapot
a felügyelőség képviselőjének átadja.
(2) Ha az  adatszolgáltatásra kötelezett az  adatszolgáltatás alapjául szolgáló nyilvántartást elektronikus úton vezeti,
akkor az  (1)  bekezdésben foglalt adatszolgáltatás alapjául szolgáló elektronikus nyilvántartást a  felügyelőség
számára hozzáférhetővé teszi.
16. § A hulladékképződéssel és a  kezeléssel kapcsolatos adatok a  Központi Statisztikai Hivatal részére statisztikai
feldolgozás céljára átadhatók.
6. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
18. § (1) Ez a rendelet a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet
a) a hulladékra vonatkozó statisztikáról szóló, 2002. november 25-i 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 1. és 3. cikk;
b) az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a  91/689/EGK és
a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2006. január 18-i 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet;
c) a 2008/98/EK irányelv 11.  cikkének (2)  bekezdésében rögzített célok teljesítésének igazolására szolgáló
szabályok és számítási módszerek megállapításáról szóló, 2011. november 18-i 2011/753/EU bizottsági
határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 19. § (1) Az éves adatszolgáltatásra kötelezett a 2014. évi adatokról az e rendeletben foglaltak szerint szolgáltat adatot.
 (2) A  2014. év negyedik negyedévéről a  negyedéves adatszolgáltatásra kötelezett az  e  rendelet szerinti
adattartalommal és módon 2015. február 15-ig szolgáltat adatot. A  felügyelőség a  befogadott adatot
2015. március 15-ig feldolgozza és szakmailag ellenőrzi.
(3) A  2014. negyedik negyedévére vonatkozó negyedéves adatszolgáltatás önellenőrzés esetén legkésőbb
2015.  március 1-ig legfeljebb egyszer módosítható, ha a  környezetvédelmi hatóság az  adatszolgáltatásra
kötelezettel szemben hibás adatszolgáltatás miatt még nem indított hivatalból eljárást.
20. § Hatályát veszti a  hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
440/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1928/2017. (XII. 8.) Korm. határozata a Zrínyi-hagyomány és a XVI. század magyar történelmi örökségének emlékezetpolitikai megőrzése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  magyar nemzettudat erősítése érdekében a  Zrínyi-hagyomány és a  XVI. század magyar történelmi
örökségének emlékezetpolitikai megőrzése céljából tervezett rendezvények, kutatási program megvalósításának és
kiadványok megjelentetésének a támogatásával;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében – az  emberi
erőforrások miniszterével együttműködésben – gondoskodjon a  2018. évben 65 900 000 forint támogatás
biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági
társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2018. évi költségvetés végrehajtása során
 3. egyetért a  magyar hősiességre való nemzeti emlékezés fontosságával, amelynek Szigetvár meghatározó városa:
Civitas Invicta;
 4. egyetért Szigetváron a Magyar Hősiesség Emlékmúzeuma létrehozásával;
 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Magyar Hősiesség Emlékmúzeuma megtervezése érdekében
– az emberi erőforrások minisztere és a honvédelmi miniszter bevonásával – gondoskodjon a 2018. évben a MANK
Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére 150 000 000 forint támogatás
biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
honvédelmi miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
 6. egyetért a  Szigetvár, Zárda utcában elhelyezkedő, Páduai Szent Antal ferences szerzetes tiszteletére felszentelt
templom felújításával;
 7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  6.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében – az  emberi
erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a 2017. évben 192 000 000 forint többletforrás rendelkezésre
állásáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoporton.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
112/2015. (XII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Szalay-Bobrovniczky Vincének, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e  megbízatása – a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi
CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdés a) pontja alapján – más fontos beosztásba történő áthelyezésére tekintettel
– 2015. november 30-ai hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1379/2014. (VII. 10.) Korm. határozata a Támogatásokat Vizsgáló Irodának a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumból a Miniszterelnökség részére történő átadásával összefüggő fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Támogatásokat Vizsgáló Irodának a  Nemzeti Fejlesztési Minisztériumból a  Miniszterelnökség részére
történő átadása érdekében 68,7 millió forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi
központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2011. (VI. 15.) NFM rendelete a légiközlekedési bírság kivetésének részletes szabályairól és a beszedett bírság összegének felhasználási rendjéről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 74. § (2) bekezdés s) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel és az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben,
a légiközlekedési hatóság által kijelölt zajgátló védőövezet által érintett települési önkormányzatokkal egyeztetve – a következőket
rendelem el: 1. A bírság kivetésének módja 1. § (1) A légiközlekedési bírságot a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény (a továbbiakban: Lt.) 66/A. §
(1) bekezdésében meghatározott legmagasabb összegre, valamint az Lt. 66/A. § (2a) bekezdésében foglalt
szempontokra tekintettel, ezer forintra kerekítéssel kell megállapítani. (2) A bírság kiszabásáról rendelkező határozatnak a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló törvényben foglaltakon túl tartalmaznia kell annak az előirányzat-felhasználási keretszámlának a számát,
amelyre a fizetést teljesíteni kell. 2. A bírság megfizetésének módja, határideje
2. § A bírság összegét a bírság kiszabásáról rendelkező határozat kézhezvételétől számított 15 napon belül a határozatot
hozó hatóság részére kell megfizetni a bírságot kiszabó hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett előirányzat
felhasználási keretszámlájára. A közlemény rovatban a bírsághatározat számát fel kell tüntetni.
3. A beszedett bírság összegének felhasználása 3. § (1) A légiközlekedési bírságból befolyt összeget elkülönítetten kell kezelni. A beszedett bírságokról az államháztartás
szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló kormányrendeletben
meghatározott nyilvántartást kell vezetni. (2) A légiközlekedési hatóság az általa lefolytatott eljárás alapján kivetett és befizetett bírság összegét
a) a légiközlekedési hatóság szakmai irányítására, kormánytisztviselőinek továbbképzésére,
b) a légiközlekedési szolgáltatás engedélyezésével kapcsolatos eljárásokhoz kapcsolódó nyilvántartások vezetésére
és korszerűsítésére, c) a légiközlekedési hatósági ellenőrzésekkel összefüggő tevékenységek ellátására, az ellenőrzési feladatokkal
összefüggő költségek fedezésére, az ellenőrzéshez szükséges technikai eszközök fejlesztésére,
d) a zajellenőrzéssel, a légiközlekedés által okozott zaj ellenőrzésével, a környezetterhelés vizsgálatával és
ellenőrzésével összefüggő feladatainak ellátására, az ahhoz szükséges eszközök beszerzésére, valamint a lakosság
tájékoztatására, e) a nemzetközi légiközlekedési szervezetekben való tagsággal összefüggő feladatok ellátása és munkacsoportban
való részvétel költségének fedezésére használhatja fel. (3) A rendőrség az általa lefolytatott eljárás alapján kivetett és befizetett bírság összegét
a) légiközlekedés védelmi szakmai irányítási és felügyeleti tevékenységre, az ilyen tevékenységet végző állomány
továbbképzésére, b) a légiközlekedés védelmi ellenőrzésekkel összefüggő tevékenységek ellátására, az ellenőrzési feladatokkal
összefüggő költségek fedezésére, az ellenőrzéshez szükséges technikai eszközök fejlesztésére,
c) légiközlekedés védelemmel összefüggő konferenciákon, munkacsoportokon való részvétel költségeinek
fedezésére, d) légiközlekedés védelmi feladatok ellátására használhatja fel.
(4) A légiközlekedési hatóság évente tájékoztatja a közlekedésért felelős minisztert a bírság összegének
a (2) bekezdésben meghatározott célra történő felhasználásáról. (5) A rendőrség évente tájékoztatja a rendészetért felelős minisztert a bírság összegének a (3) bekezdésben
meghatározott célra történő felhasználásáról. 4. Záró rendelkezések 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1–3. § és a (3)–(4) bekezdés az e rendelet kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
(3) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépése után indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni. Az e rendelet
hatálybalépését megelőzően beszedett és fel nem használt bírság összege ezen rendelet rendelkezései szerint
használható fel. (4) Hatályát veszti a légiközlekedési bírság kivetésének részletes szabályairól és a beszedett bírság összegének
felhasználási rendjéről szóló 113/2007. (XII. 29.) GKM rendelet.
(5) Hatályát veszti a légiforgalmi irányító szolgálatot ellátó és a légiforgalmi szakszemélyzet képzését végző szervezetről
szóló 83/2006. (XII. 13.) GKM rendelet 2. §-ában az „általános” szövegrész.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1447/2015. (VII. 2.) Korm. határozata a KEOP-1.3.0/2F/09-2010-0032 azonosító számú („Beregi Ivóvízminőség-javító Projekt” című) és a KEOP4.10.0/E/12-2014-0118 azonosító számú („Türjei Kolping idősek otthona energetikai felújítása” című) projekt vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a) a  KEOP-1.3.0/2F/09-2010-0032 azonosító számú, „Beregi Ivóvízminőség-javító Projekt” című projekt
vonatkozásában 24 303 030 forint összegű, és
b) a  KEOP-4.10.0/E/12-2014-0118 azonosító számú, „Türjei Kolping idősek otthona energetikai felújítása” című
projekt vonatkozásában 134 865 710 forint összegű
kötelezettség vállalásához a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával
összefüggő 2015.  évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014.  évi
munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 14.
2. hozzájárul az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott projekt támogatói okiratának kibocsátásához az  1014/2015.
(I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1518/2011. (XII. 30.) Korm. határozata a civil szervezetek költségvetési támogatásainak áttekintéséről.
A Kormány 1. felhívja a minisztereket, hogy a civil szervezeteknek a 2012. évi költségvetés terhére nyújtandó működési és egyéb
költségvetési támogatások elkülönítését a Magyarország 2012. évi költségvetéséről szóló törvény elfogadását
követően a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló belső norma előkészítése és végrehajtása során
hajtsák végre. Felelős: minden miniszter Határidő: Magyarország 2012. évi költségvetéséről szóló törvény elfogadását követően azonnal
2. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a civil szervezeteknek nyújtott költségvetési támogatások
összehangolása érdekében készítsen előterjesztést a következő feladatok ellátásáról, szükség esetén a tárcák ismételt
– Magyarország 2012. évi költségvetéséről szóló törvény elfogadását követő – adatszolgáltatása alapján:
a) Az államháztartás központi alrendszeréből nyújtott, valamint az Európai Unió által társfinanszírozott támogatási
források felmérése a 2012. évre vonatkozóan. b) A civil szervezetek által igénybe vehető pályázatok és támogatások adminisztratív követelményeinek felmérése,
összehasonlító elemzése. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter minden miniszter
Határidő: 2012. január 31. 3. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy mérje fel a Kormányhivatalok útján az illetékességi területükön
2012. január 1-jét követően működő megyei intézményfenntartó központok által irányított intézmények szabad
kapacitásait és annak figyelembevételével készítsen jelentést az intézmények civil szervezetek működésének és
szakmai programjainak megvalósításában való (természetbeni támogatásként történő) közreműködésük
lehetőségeiről. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. január 31.
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyeztetve készítsen
jelentést az Új Széchenyi Terv 2011–2013-as akcióterveiben civil szervezetek által megpályázható konstrukciókról,
valamint a közigazgatási és igazságügyi miniszter javaslata alapján és az érintett miniszter egyetértésével azon
további konstrukciókról, melyek esetében a kedvezményezettek köre tovább bővíthető a civil szervezetekkel. Az új
konstrukciók tervezése során biztosítani szükséges, hogy a civil szervezetek legalább GDP arányos gazdasági
teljesítményüknek (1,5%), foglalkoztatási mutatóiknak megfelelő arányban részesüljenek a pályázati forrásokban.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
érintett miniszterek Határidő: pályázatok esetén folyamatos, jelentésre vonatkozóan 2012. január 31.
azt követően 2012. május 31. 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsen jelentést a civil szervezetek által igénybe vehető adó- és
illetékkedvezményekről, SZJA 1%-os felajánlásokról, azok változásának civil szektorra gyakorolt gazdasági hatásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. február 15. 6. a Központi Statisztikai Hivatal elnökét, hogy a civil szervezetekhez kapcsolódóan hatályba lépő jogszabályok alapján
készítsen előterjesztést a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyeztetve a civil szervezetek statisztikai
adatszolgáltatási rendszerének adminisztratív egyszerűsítése és a költségvetési támogatások hasznosulásának
mérhetősége érdekében. Felelős: Központi Statisztikai Hivatal elnöke közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. március 31. 7. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter szakmai iránymutatása alapján
készítsen javaslatot a civil szervezetek pályázati, támogatási rendszere vonatkozásában egy egységes informatikai
infrastruktúra kialakítására, figyelemmel a már működő rendszerek sajátosságaira és összehangolására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. október 31. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
45/2009. (III. 28.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Kilián
Nándor ezredest 2009. április 1-jei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2009. március 20. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök