text:
5/2018. (XII. 21.) TNM rendelete az egyházi költségvetési céltámogatások folyósításáról és elszámolásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. pont 10. alpont a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés
2. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  egyházi közgyűjtemények és közművelődési intézmények támogatása négy egyenlő részletben,
negyedévenként, minden negyedév második hónapjának 15. napjáig, az  első negyedévben március 31-éig
támogatási előlegként kerül kifizetésre.
(2) A  kedvezményezett a  támogatással érintett évet követő február 28-ig számol el az  1.  melléklet szerinti
adattartalommal elkészített beszámolójában.
2. § (1) A fakultatív hitoktatás támogatásához kapcsolódó adatszolgáltatást a 2. melléklet szerinti adattartalommal a tanév
rendjéhez igazodóan a következő két időpontban kell megtenni:
a) a tárgyév első nyolc hónapjára alkalmazandó adatokat – tárgyév január 1-jei állapot szerint – a tárgyév január
31-éig,
b) a  tárgyév utolsó négy hónapjára alkalmazandó adatokat – tárgyév szeptember 1-jei állapot szerint –
a tárgyév október 20-áig.
 (2) A támogatás a) az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti adatszolgáltatás alapján három egyenlő részletben, negyedévenként,
a negyedév második hónapjának 15-ig, az első negyedévben legkésőbb március 31-ig,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti igénylés alapján november 30-áig
támogatási előlegként kerül kifizetésre.
(3) A  kedvezményezett a  támogatással érintett évet követő év február 28-ig számol el a  2.  melléklet szerinti
adattartalommal elkészített beszámolójában.
3. § (1) Az  5000 lakosnál kisebb településeken szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótlékához kapcsolódó
támogatást negyedévente négy egyenlő részletben minden negyedév második hónapjának 15-éig, az  első
negyedévben legkésőbb március 31-éig támogatási előlegként kell kifizetni.
(2) A  kedvezményezett a  támogatással érintett évet követő február 28-ig számol el az  5000 lakosnál kisebb
településeken szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótléka támogatásának összegéről
jövedelempótlékra vonatkozóan a  3.  melléklet, a  zsidó temetők fenntartására és felújítására vonatkozóan
a 4. melléklet szerinti adattartalommal elkészített beszámolóval.
4. § (1) A határon túli magyar gyülekezetekben magyar nyelven szolgálatot teljesítő egyházi személyek feladatvégzéséhez
kapcsolódó támogatást – a  tárgyév február 28-ig benyújtott, az  5.  mellékletben szereplő kérelem alapján –
a támogatás éve június 30-ig támogatási előlegként kell kifizetni.
(2) A  kedvezményezett a  támogatás összegével a  támogatással érintett évet követő év február 28-ig számol el
a  6.  melléklet szerinti adattartalommal elkészített beszámolójában. A  beszámolóban foglaltak alátámasztására
a  támogató mintavételszerűen a  támogatásban részesülő egyházi személyek részére történő kifizetésekhez
kapcsolódó dokumentumok benyújtását is előírhatja.
(3) A határon túli magyar gyülekezetekben magyar nyelven szolgálatot teljesítő egyházi személyek feladatvégzéséhez
kapcsolódó támogatást a  határon túli egyházi jogi személy vagy egyházi szervezet, illetve a  bevett egyház
jogszabályban meghatározott tartalmú kérelme alapján egyedi döntés útján kerül biztosításra.
5. § (1) A  kórházlelkészi szolgálat támogatását – a  tárgyév február 28-ig benyújtott, a  7.  mellékletben szereplő kérelem
alapján – a támogatás éve március 30-ig támogatási előlegként kell kifizetni.
(2) A kórházlelkészi szolgálat támogatását a kórházlelkészi szolgálat végzésében részt vevő egyházi személyek bérére,
járulékára, díjazására és a  kórházlelkészi tevékenységgel összefüggésben felmerülő dologi kiadásaira fordítható.
A támogatott tevékenység megvalósításába a kedvezményezett közreműködőt bevonhat.
(3) A  kórházlelkészi szolgálat támogatását a  bevett egyház jogszabályban meghatározott tartalmú kérelme alapján
egyedi döntés útján kerül biztosításra.
(4) A  kedvezményezett a  támogatás összegével a  támogatással érintett évet követő év február 28. napjáig számol el
a  8.  melléklet szerinti adattartalommal elkészített beszámolójában. A  beszámolóban foglaltak alátámasztására
a Támogató mintavételszerűen egyéb dokumentumok benyújtását is előírhatja.
6. § (1) A  külhoni és diaszpórában élő magyarság hitéleti tevékenységének támogatását – a  tárgyév február 28-ig
benyújtott, a 9. mellékletben szereplő kérelem alapján – a támogatás éve március 30-ig támogatási előlegként kell
kifizetni.
(2) A  külhoni és diaszpórában élő magyarság hitéleti tevékenységének támogatása a  külhoni és diaszpórában élő
magyarság identitása, valamint kultúrája megőrzésére és fejlesztésére irányuló, hitéleti, közösségszervezési,
szemléletformáló, illetve tradíciómegtartó és -ápoló tevékenységre fordítható.
(3) A  külhoni és diaszpórában élő magyarság hitéleti tevékenységének támogatása a  bevett egyház jogszabályban
meghatározott tartalmú kérelme alapján egyedi döntés útján kerül biztosításra.
(4) A  kedvezményezett a  támogatás összegével a  támogatással érintett évet követő év február 28-ig számol el
a  10.  melléklet szerinti adattartalommal elkészített beszámolójában. A  beszámolóban foglaltak alátámasztására
a támogató mintavételszerűen egyéb dokumentumok benyújtását is előírhatja.
7. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti az  egyházi költségvetési céltámogatások folyósításáról és elszámolásáról szóló 58/2013. (VIII. 7.)
EMMI rendelet.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 a miniszterelnök általános helyettese


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
11/2015. (IV. 10.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó, az ERFO Rehabilitációs Foglalkoztató Közhasznú Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság, a KÉZMŰ Fővárosi Kézműipari Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság,
a FŐKEFE Rehabilitációs Foglalkoztató Ipari Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság és a Szegedi SZEFO
Fonalfeldolgozó „zártkörűen működő” Részvénytársaság (a továbbiakban: Társaságok) hatékony működéséhez
szükséges hosszú távú stratégia kidolgozására 2015. március 15. napjától 2015. szeptember 14. napjáig Becker
Györgyöt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében az alábbi feladatokat látja el különösen:
a) a Társaságok hatékonyabb működése érdekében szükséges intézkedések feltérképezése,
b) a Társaságok működésére vonatkozó jövőbeli lehetséges irányokat tartalmazó koncepció, stratégia kidolgozása,
c) javaslatok kidolgozása a Társaságok által nyújtott rehabilitációs célú foglalkoztatások biztosítása érdekében.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter – a vagyonpolitikáért felelős államtitkár útján – irányítja.
4. § A Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján a miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és
juttatásokra nem jogosult.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
25/2011. (IV. 28.) OGY határozata dr. Staudt Gábor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Staudt Gábor országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Legfőbb Ügyész
KF. 9907/2010/2-I. számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
540/2018. (XII. 21.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Ashraf M. Mohieldin Elmoafi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Egyiptomi Arab
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti
székhellyel.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2018. (VII. 31.) MNB rendelete a „Hevesy György” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – annak alkalmából, hogy Hevesy György 75 éve kapott Nobel-díjat – „Hevesy György”
megnevezéssel 5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. augusztus 1. 2. § (1) Az ovális alakú emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 12,5 gramm, átmérője 25×30 mm, széle
sima.
(2) Az emlékérme előlapján egy – pontokból megformált – emberalak ábrázolása látható, a  radioaktív izotópos
nyomjelzés segítségével diagnosztizált elváltozást megjelenítő, körkörös hullámvonalakkal. A  körkörös
hullámvonalak természetes fényben, mozgatás hatására a  szivárvány színeiben váltakoznak. Az  emberalak
ábrázolásától balra vízszintes vonal látható, a  vonal fölötti két sorban az „5000” értékjelzés és a „FORINT” felirat,
a  vonal alatti két sorban a „MAGYARORSZÁG” felirat, valamint a „2018” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Hevesy György félalakos portréjának ábrázolása látható. Az emlékérme
szélén, félköriratban, fent a „HEVESY GYÖRGY NOBEL-DÍJ 1943”, lent az „A RADIOAKTÍV IZOTÓPOS NYOMJELZÉS
KÉMIAI ALKALMAZÁSÁÉRT” felirat olvasható. Az  emlékérme bal oldali részén, az  alsó félkörirat mellett Endrődy
Zoltán tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2018. augusztus 1-jén lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
13/2008. (III. 14.) GKM utasítása a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 74. §-ában foglaltak alapján jelen
utasítás mellékleteként a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát kiadom.
2. § Ez az utasítás 2008. március 15-én lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
16/2007. (V. 8.) GKM utasítás.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
411/2017. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Biró Attilát
2017. november 1. napjától 2020. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
105/2012. (IX. 11.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, az emberi erőforrások minisztere
javaslatára Fülöp Attilát az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2012. szeptember 5-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
64/2008. (III. 28.) Korm. rendelete a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól.
A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) 59. § (1) bekezdés j) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljárva – a Kormány a következőket rendeli el:
A RENDELET HATÁLYA 1. § A rendelet előírásait a települési szilárd, illetve folyékony hulladék kezelésére a települési önkormányzat
(a továbbiakban: önkormányzat) által szervezett hulladékkezelési közszolgáltatás díjának (a továbbiakban: közszolgáltatási díj) meghatározásakor kell alkalmazni.
A KÖZSZOLGÁLTATÁSI DÍJ MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK
ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 2. §
(1) A közszolgáltatási díjat legalább egyéves díjfizetési
időszakra kell meghatározni.
(2) A települési szilárd, illetve folyékony hulladék
(a továbbiakban együtt: települési hulladék) kezelésére
irányuló közszolgáltatás díját külön-külön kell meghatározni. A települési szilárd hulladék kezelésére irányuló
közszolgáltatási díj egytényezős vagy kéttényezős díjként
határozható meg.
(3) A közszolgáltatási díj számítására szolgáló kalkulációs séma vagy díjképlet alkalmazása esetén a kalkulációs
sémát, illetve a díjképletet, továbbá a díjszámítás módszertanát és a díjképlet elemeit is részletesen meg kell határozni és közzé kell tenni.
3. § (1) A közszolgáltatási díjat úgy kell meghatározni, hogy
a) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony
működéséhez szükséges folyamatos költségek és ráfordítások megtérülésének, valamint a közszolgáltatás fejleszthető fenntartásához szükséges költségek és ráfordítások
fedezetének biztosítására alkalmas legyen, és
b) ösztönözzön a közszolgáltatás biztonságos és legkisebb költségű ellátására, a közszolgáltató kapacitásának
hatékony kihasználására, valamint a hulladékkeletkezés
csökkentésére és a hatékony hulladékgazdálkodásra.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti költségnek és
ráfordításnak minősül különösen
a) a hulladékbegyűjtés, -szállítás, -ártalmatlanítás,
-hasznosítás gyakorlásához szükséges, a hulladékkezelő
létesítménynek, eszköznek a közszolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési költsége és ráfordítása, ideértve a fenntartással és karbantartással felmerülő költségeket és ráfordításokat is;
b) a közszolgáltatás körében működtetett létesítmények bezárásának, rekultivációjának, utógondozásának és
a harminc évig történő monitorozásának a díjfizetési időszakra vetített költsége;
c) a számlázás és díjbeszedés költsége;
d) a környezetvédelmi kiadás és ráfordítás, különösen
a környezetvédelmi hatósági eljárásért fizetett illeték vagy
igazgatási szolgáltatási díj, a jogszabályon alapuló környezetvédelmi kötelezettségek teljesítése érdekében végzett beruházások, illetve mérések és vizsgálatok költsége;
e) az a) pont szerinti létesítmények, eszközök elhasználódásából eredő, azok felújítását, pótlását, korszerűsítését, bővítését, rekonstrukcióját szolgáló kiadások és ráfordítások.
(3) Közszolgáltatási díjcsökkentő tényezőként kell
figyelembe venni a közszolgáltatás teljesítéséhez biztosított, a költségek ellentételezésére kapott költségvetési,
illetőleg önkormányzati támogatást, a közszolgáltatás teljesítése folyamatában keletkező melléktermékek, így
különösen a hulladéklerakó gáz, komposzt, valamint a szelektíven begyűjtött hulladékok hasznosításából vagy hasznosítás céljára történő átadásból származó bevételt.
(4) A (2) bekezdés b) pontja szerinti utógondozási és
monitorozási költségek a közszolgáltatási díjban akkor
érvényesíthetők, ha a közszolgáltató az utógondozás, illetve a monitorozás körébe tartozó feladatai ellátására tervet
készít, amely alapján mennyiségarányosan megállapítja az
ennek megvalósításához évente szükséges – a Központi
Statisztikai Hivatal által közzétett – hivatalos fogyasztói
árindex-alakulás alapján korrigált bevételt.
(5) Ha a közszolgáltatási díjat az önkormányzat az
(1)–(4) bekezdés alapján számított díjnál alacsonyabb
mértékben állapítja meg, a különbséget díjkompenzáció
formájában köteles a közszolgáltatónak megtéríteni.
Abban az esetben, ha az önkormányzat díjkedvezményt,
mentességet, vagy ingyenességet állapít meg, a felmerülő
költségeket a közszolgáltató számára az önkormányzat
köteles megtéríteni.
4. § (1) A közszolgáltatási díjat az általános forgalmi adó
nélkül számított egységnyi díjtételek alapján kell meghatározni.
(2) Az egységnyi díjtételek – elkülönítve – tartalmazzák:
a) a települési szilárd hulladék esetében a hulladék
begyűjtésének, szállításának, szelektív gyűjtésének és az
utógondozásra, illetve monitorozásra is kiterjedő ártalmatlanításának,
b) a települési folyékony hulladék esetében a hulladék
begyűjtésének, szállításának és ártalmatlanításának, illetve nem szennyvíztisztítóban történő elhelyezés esetében
az utógondozásra és a monitorozásra is kiterjedő
költségeit.
5. § A közszolgáltató köteles a közszolgáltatási díj megállapítása érdekében díjkalkulációt készíteni. Ha a közszolgáltató a közszolgáltatás körébe tartozó tevékenység mellett
más gazdasági tevékenységet is folytat, a költségtervben
a költségek szigorú elkülönítésének módszerét is alkalmaznia kell.
A KÖZSZOLGÁLTATÁSI DÍJFIZETÉSI
KÖTELEZETTSÉG 6. § (1) A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási
díjat kell fizetnie annak, aki a Hgt. 20. § (1) bekezdése szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak
való átadására kötelezett, kivéve, ha a Hgt. 23. § f) pontja
alapján az önkormányzat mentességet állapított meg, vagy
a közszolgáltatás ingyenes.
(2) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy részére a közszolgáltató
a) a közszolgáltatást felajánlja, illetve
b) a közszolgáltatás teljesítésére rendelkezésre áll.
(3) A közszolgáltatási díjat az (1) bekezdés szerint közszolgáltatási díj fizetésre kötelezett számla ellenében,
meghatározott időszakonként, utólag köteles megfizetni.
A számlának tartalmaznia kell a 7. § (3) bekezdésében,
illetve a 8. § (2) bekezdésében meghatározott díjképzési
elemeket is.
(4) A települési szilárd hulladék begyűjtésére szolgáló
zsáknak a közszolgáltatótól való megvásárlása egyidejűleg jelenti a hulladékmennyiség kezelési költségének megfizetését is.
(5) A szelektív gyűjtésben részt vevőnek – a hulladéknak a begyűjtőhelyen (pl. hulladékgyűjtő udvar, gyűjtősziget) történő átadásáért – díj nem számítható fel.
A TELEPÜLÉSI SZILÁRD HULLADÉKRA
VONATKOZÓ KÖZSZOLGÁLTATÁSI DÍJ Az egytényezős közszolgáltatási díj
7. § (1) A települési szilárd hulladék kezelésére irányuló
egytényezős közszolgáltatási díj esetében az egységnyi
díjtételt a 3. § (2) bekezdésében meghatározott költségek
és ráfordítások, valamint a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti várható szolgáltatási
mennyiség a településen szolgáltatást igénybe vevők számának és a fajlagos hulladékmennyiségnek a szorzata.
A fajlagos hulladékmennyiség meghatározása az 5. § szerinti díjkalkuláció része, amelyet az előző évi tényleges
szolgáltatási mennyiség alapján kell számítani.
(3) A fizetendő közszolgáltatási díj az egységnyi díjtétel
és a díjfizetési időszakban ürített hulladékmennyiség szorzata.
(4) Az ürített hulladékmennyiség az edényszám, az ürítési szám és a tömegben vagy térfogatban meghatározott
hulladékmennyiség szorzata.
A kéttényezős közszolgáltatási díj 8. § (1) A települési szilárd hulladék kezelésére irányuló
kéttényezős közszolgáltatási díj esetében az egységnyi díjtételt a 3. § (2) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott
költségek és ráfordítások, és a várható szolgáltatási
mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) A fizetendő közszolgáltatási díj az egységnyi díjtételek alapján számított ürítési díj és alapdíj (rendelkezésre
állási díj) összege.
(3) Az ürítési díj az egységnyi díjtétel és a díjfizetési
időszakban ürített hulladékmennyiség szorzata. Az ürített
hulladékmennyiséget a 7. § (4) bekezdése szerint kell
meghatározni.
(4) Az alapdíj (rendelkezésre állási díj) a 3. § (2) bekezdés c)–e) pontja szerinti költségek éves összegének az
ingatlanra számított része.
(5) Az alapdíj (rendelkezésre állási díj) legfeljebb a közszolgáltatási díjnak 40%-a lehet.
Az időlegesen használt ingatlanra vonatkozó
közszolgáltatási díj 9. §
(1) Üdülőingatlanok, illetőleg időlegesen használt
ingatlanok (a továbbiakban együtt: időlegesen használt
ingatlan) esetében hónapokban vagy negyedévekben meghatározott mértékű használati szezont kell megállapítani.
(2) Az időlegesen használt ingatlan esetében a fizetendő
közszolgáltatási díj megállapításánál a díjfizetési időszak
helyett a használati szezon időtartamát kell alapul venni.
A TELEPÜLÉSI FOLYÉKONY HULLADÉKRA
VONATKOZÓ KÖZSZOLGÁLTATÁSI DÍJ 10. §
(1) A települési folyékony hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén az egységnyi díjtétel – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével –
a) az elszállításra kerülő folyékony hulladék egységnyi
térfogatának kezelési díja, vagy
b) az ingatlanon keletkező folyékony hulladékmennyiség egységnyi térfogatának, illetve külön jogszabály alapján engedélyezett szennyvíz-elszikkasztás esetében az
elszállításra kerülő folyékony hulladék egységnyi térfogatának kezelési díja.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja esetében szükséges az
ingatlanon keletkező folyékony hulladék mennyiségének
kiszámításánál az ingatlanon fogyasztott (számlázott) vízmennyiséget kell alapul venni az egységnyi díjtétel megállapításához.
(3) A Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési és -tisztítási Megvalósítási Programról szóló 25/2002. (II. 27.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) hatálya alá tartozó
településeken a folyékony hulladék kezelésének díját
az (1) bekezdés b) pontjában és a (2) bekezdésben foglaltak alapján kell meghatározni a Kr. 2. §-ában meghatározott időpontoktól kezdődően.
(4) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti folyékony hulladék mennyiségének meghatározásánál nem vehető figyelembe:
a) az a hulladékmennyiség, amely a vízügyi hatóság
engedélye alapján önálló szennyvízelhelyező műben vagy
befogadóban nyert elhelyezést;
b) az a hulladékmennyiség, amelynek a közműves
szennyvízelvezetést szolgáló vízi létesítménybe vezetését
a vízügyi hatóság nem engedélyezte vagy megtiltotta, és
elhelyezését az ingatlantulajdonos számlával igazolta;
c) az a vízmennyiség, amely az ivóvízvezeték meghibásodása következtében a környezetben elszivárgott;
d) az év meghatározott időszakában locsolási célú felhasználásra figyelembe vett ivóvízmennyiség, amely nem
lehet kevesebb, mint az adott időszakhoz tartozó vízhasználat 10%-a;
e) a házi ivóvízvezeték hálózatra a víziközmű-szolgáltató és a -fogyasztó ingatlantulajdonos írásbeli megállapodása, illetőleg a víziközmű-szolgáltató hozzájárulása szerint telepített mellékvízmérőn mért elkülönített locsolási
vízhasználat, ha a d) pont szerinti kedvezmény igénybevételére nem kerül sor.
(5) A fizetendő közszolgáltatási díj:
a) az egységnyi díjtételnek, a szolgáltatási mennyiség
nek, és a szolgáltatás gyakoriságának a szorzata, vagy
b) az egységnyi díjtételnek és az ingatlanon keletkező
folyékony hulladék mennyiségének a szorzata. (6) A vízjogi üzemeltetési engedéllyel rendelkező külön
jogszabályban meghatározott egyedi szennyvíztisztító
berendezés üzemeltetője mentesül az (5) bekezdés b) pontjában meghatározott díjfizetési kötelezettség alól.
11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj
megállapításának részletes szabályairól szóló 242/2000.
(XII. 23.) Korm. rendelet, valamint a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes
szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet
módosításáról szóló 365/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet
és a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szabályairól szóló 242/2000.
(XII. 23.) Korm. rendelet módosításáról szóló 169/2007.
(VI. 28.) Korm. rendelet.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1767/2016. (XII. 15.) Korm. határozata a 2015. kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványok felhasználásáról.
A Kormány egyetért a  Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesület 2016–2018. évi működési, valamint szakmai
feladatai ellátásának elősegítése érdekében nyújtandó támogatással és ennek érdekében
 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. §-ában biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi az  államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és
fejezeti kezelésű előirányzatok 2015. évi költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1401/2016. (VII. 22.)
Korm. határozatban megállapított 2015. évi, további intézkedésig fel nem használható, kötelezettségvállalással nem
terhelt költségvetési maradványokból a  X. Igazságügyi Minisztérium fejezetnél keletkezett 261 447 ezer forint és
a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 1 238 553 ezer forint felhasználását;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2010. (III. 16.) Korm. rendelete a rendelkezésre állási támogatásra jogosult személyek foglalkoztatásának támogatásához szükséges költségvetési forrás biztosításáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 8. melléklet II. fejezetének 1. pontja alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában megállapított feladatkörében a következőket
rendeli el:
1. § (1) A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről
szóló 2009. évi CXXX. törvény 1. számú melléklete szerinti IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett
személyi jövedelemadója fejezete 500 millió forint forrást
biztosít a XXVI. Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezete számára a rendelkezésre állási támogatásra jogosult
személyek foglalkoztatásának külön jogszabályban
meghatározott támogatásának finanszírozásához.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott forrás a feladatot
ellátó LXIII. Munkaerőpiaci Alap fejezet költségvetésében költségvetési támogatásként jelenik meg.
2. § A támogatást a Munkaerőpiaci Alap kizárólag a rendelkezésre állási támogatásra jogosult személyek foglalkoztatásának külön jogszabályban meghatározott támogatásának finanszírozásához használhatja fel.
3. § A költségvetési támogatás felhasználását a Munkaerőpiaci Alap kezelője zárszámadás keretében mutatja be.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2013. (III. 29.) BM utasítása a határrendészeti, igazgatásrendészeti, idegenrendészeti, közrendvédelmi, közlekedésrendészeti egységes rendészeti statisztikai rendszer használatának szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § g)–h), j)–o) pontjai szerint megállapított
feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki: 1. Az utasítás hatálya kiterjed a Belügyminisztériumra és az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre.
2. Ezen utasítás alkalmazásában: a) HIIKK rendszer: az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerveknél alkalmazott határrendészeti,
igazgatásrendészeti, idegenrendészeti, közrendvédelmi, közlekedésrendészeti egységes rendészeti statisztikai rendszer;
b) Robotzsaru Neo rendszer: olyan integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő alkalmazás, amely
strukturált adatbázis formában tárolja az ügyvitel és ügyfeldolgozás során rögzített adatokat, magában foglalja az
elektronikus iratkezelést az ügyirat érkeztetésétől az ügyirat selejtezéséig;
c) Netzsaru rendszer: olyan országos digitális, elektronikus adatbázis, amely 24 órás folyamatos üzemmódban áll
rendelkezésre a felhasználó szerv részére maximum 12 órás adatfrissítési késéssel; a Netzsaru rendszer strukturált
adatbázis formájában magában foglalja a Robotzsaru Neo rendszer használata során rögzített ügyek, események
reprezentáns adatait az ügy selejtezéséig; felületén keresztül statisztikai adatok nyerhetők ki, valamint kereső,
kutató tevékenységek végezhetők a Robotzsaru rendszer jogosultsági rendjének keretei között, illetve a Netzsaru
rendszerben készülnek a felhasználó szervek ügyeleti szolgálati jelentései is;
d) Robotzsaru rendszer: olyan informatikai alkalmazás, amely a felhasználó felé négy alkalmazási felületen, így a
Robotzsaru Neo rendszeren, a Térképmodulon, a Netzsaru rendszeren, valamint a Dokumentumtáron keresztül
biztosít elérést; e) hitelesítés: a Robotzsaru, illetve Netzsaru rendszerben végrehajtott tevékenység, amely arra irányul, hogy az
elkészített iratok, rögzített intézkedések, egyéb statisztikai adatrögzítések és az alsóbb szintű hitelesítések
megfelelő végrehajtását ellenőrizze, és ezt dokumentálja; f) statisztikai adat: a Robotzsaru rendszerben előállított, annak HIIKK rendszer adatbázisában tárolt, a Netzsaru
rendszer táblázataiban megtekinthető számadat; g) rendészeti statisztikai adat: a határrendészeti, az igazgatásrendészeti, a közlekedésrendészeti és a közrendvédelmi
szolgálati ágak, valamint az idegenrendészeti szakterület statisztikai adatai.
3. A HIIKK rendszer célja, hogy az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) és a Belügyminisztérium
szerveit gyorsan, megbízhatóan és hitelesen lássa el rendészeti statisztikai adatokkal.
4. A HIIKK rendszer fejlesztésének szakmai koordinációját az ORFK Rendészeti Főigazgatóság, a fejlesztés informatikai
feladatait az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Informatikai Alkalmazás és Rendszerfejlesztési Főosztály látja el.
5. A HIIKK rendszer használata technikai jellegű szabályainak megállapításáról az ORFK Rendészeti Főigazgatóság
gondoskodik. 6. A HIIKK rendszer működési elve azon alapul, hogy a Robotzsaru rendszerben különböző módon előállított statisztikai
adatok bekerülnek a HIIKK rendszer adatbázisába, mely a Netzsaru rendszerben megtekinthető. A Netzsaru
rendszerben nem lehet adatot bevinni a HIIKK rendszer adatbázisába.
7. A Robotzsaru rendszerben a statisztikai adatok bevitele az ügyfeldolgozáshoz kapcsolódik. A rendszer elsősorban az
iktatás, irat előállítás és intézkedés rögzítés során megadott adatokat használja fel.
8. A HIIKK rendszer a) a határrendészeti szolgálati ág, azon belül kiemelten az idegenrendészeti szakterület,
b) az igazgatásrendészeti szolgálati ág, c) a közrendvédelmi szolgálati ág,
d) a közlekedésrendészeti szolgálati ág statisztikai adatait gyűjti. A más szolgálati ágak személyi állománya által generált rendészeti statisztikai adatok az adat
tartalmának megfelelő szolgálati ág HIIKK statisztikai adatbázisába kerülnek be.
9. A szolgálati ágaknak és a határrendészeti szolgálati ág részét képező idegenrendészeti szakterületnek megfelelő öt
statisztikai kategória az alábbi betűjelekkel kerül megjelölésre: a) határrendészet (H),
b) idegenrendészet (I), c) igazgatásrendészet (G), d) közrendvédelem (R),
e) közlekedésrendészet (Z). 10. A HIIKK rendszer használata során az alábbiak szerint több szintű hitelesítési rend működik:
a) saját hitelesítés: a Robotzsaru rendszerben iratot előállító vagy egyéb rögzítést végrehajtó személy a saját iratát,
rögzítését hitelesíti; b) parancsnoki hitelesítés: a Robotzsaru rendszerben elkészült irat vagy egyéb rögzítés szakmai revízióját végző
személy ellenőrzi a rögzítéssel generált statisztikai adatot, majd azt a rendszerben hitelesíti;
c) szakterületi (kategória) hitelesítés: a Netzsaru rendszerben a szakterületi vezető a saját szakterületi kategóriájába
bekerült statisztikai adatok tekintetében ellenőrzi a parancsnoki hitelesítés meglétét, majd a Netzsaru
rendszerben hitelesíti a kategóriát. A hitelesítést helyi, területi és központi szinten is végre kell hajtani, területi
szinten a szakterületi vezetők a megyei rendőr-főkapitányság beosztottjai, központi szinten az ORFK Rendészeti
Főigazgatóság főosztályai által generált statisztikát hitelesítik; d) helyi szintű hitelesítés: a Netzsaru rendszerben a rendőrkapitányság, a határrendészeti kirendeltség vezetője, a
Repülőtéri Rendőr Igazgatóság igazgatója és a Készenléti Rendőrség rendészeti igazgatója, az ORFK Rendészeti
Főigazgatóság tekintetében a Rendészeti Elemző-Értékelő Osztály vezetője, illetve az általuk kijelölt személy
ellenőrzi a szakterületi (kategória) hitelesítések meglétét, majd a Netzsaru rendszerben hitelesíti a helyi szerv
statisztikáját; e) területi szintű hitelesítés: a Netzsaru rendszerben a megyei rendőr-főkapitányság rendészeti igazgatója,
Budapest rendőrfőkapitányának rendészeti helyettese, illetve az általa kijelölt személy, valamint a Készenléti
Rendőrség és Repülőtéri Rendőr Igazgatóság és az ORFK Rendészeti Főigazgatóság tekintetében az ORFK
Rendészeti Főigazgatóságon kijelölt személy ellenőrzi a helyi szintű hitelesítések meglétét, majd a Netzsaru
rendszerben hitelesíti az ellenőrzött szerv statisztikáját. 11. A rendőr-főkapitányságok, valamint a Készenléti Rendőrség és Repülőtéri Rendőr Igazgatóság és az ORFK Rendészeti
Főigazgatóság hitelesített statisztikai adatait a Belügyminisztérium Koordinációs és Statisztikai Osztálya
(a továbbiakban: BM KSO) összesíti és ellenőrzi. A feltárt hibáról az adatot beküldő szervet a BM KSO értesíti. A BM KSO
a javítások befejezése után lezárja az országos HIIKK rendszer statisztikát. A statisztikai adatok ezt követően
használhatóak fel adatszolgáltatásra. 12. A hitelesítés feloldását minden szinten a felettes szerv engedélyezi és hajtja végre.
13. Ez az utasítás 2013. július 1-jén lép hatályba. Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépést követően keletkezett
statisztikai adatokra kell alkalmazni. 14. Hatályát veszti a közrendvédelmi és közlekedésrendészeti statisztikai adatszolgáltatás teljesítéséről szóló 1/1995. (I. 6.)
AFH–ORFK KBH együttes intézkedés, valamint a közrendvédelmi statisztika című adatlap kitöltéséről szóló 3/1995.
(I. 30.) AFH–ORFK KBH együttes intézkedés. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1884/2017. (XI. 30.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
1  371  400  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló
2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma
igazgatása cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerint átcsoportosított előirányzattal
történő elszámolásról, valamint az  előirányzat fel nem használt részének Miniszterelnökség részére történő
visszafizetéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
245/2016. (VII. 8.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  §  (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – az  Óbudai Egyetemen
Dr.  Réger  Mihály Antal egyetemi tanárt a  2016. július 15. napjától 2019. július 14. napjáig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2016. június 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2018. (XII. 15.) HM rendelete az országgyűlési képviselői igazolvánnyal történő belépés rendjéről.
Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 143. § (2) bekezdésében, valamint az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi
CXI. törvény 43. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018.
(V. 22.) Korm. rendelet 107. §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendeletet kell alkalmazni az országgyűlési képviselőnek (a továbbiakban: képviselő)
a) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium,
b) a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek és
c) a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek
[az a)–c)  pontban a  továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek] objektumaiba, laktanyáiba (a  továbbiakban
együtt: objektum) történő belépésére.
2. § A képviselő az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ogytv.) 98. § (4) bekezdése alapján
az  objektumba a  Magyar Honvédség Szolgálati Szabályzatának figyelembevételével jogosult – az  objektum zárt
területei kivételével – belépni. A  képviselő az  objektumba való belépését követően köteles érkezésének célját
az objektum ügyeletesnek jelezni.
3. § (1) Ha a  képviselő az Ogytv. 98.  § (4)  bekezdése alapján az  Ogytv. 98.  § (1)  bekezdése szerinti tájékoztatás kérése
céljából lép be az objektumba, a képviselő ezen tájékoztatásra irányuló igényét a látogatás céljának és kérdéseinek
megjelölésével legkésőbb 72 órával a tervezett látogatás időpontja előtt a miniszter részére írásban jelenti be.
(2) Az  Országgyűlés honvédelemmel foglalkozó állandó bizottságának elnöke által támogatott (1)  bekezdés szerinti
belépési igény esetén az (1) bekezdés szerinti bejelentés legkésőbb 6 órával a tervezett látogatás időpontja előtt is
előterjeszthető.
4. § A képviselővel érkező, nem képviselő jogállású kísérő a Magyar Honvédség Szolgálati Szabályzata szerint léphet be
az objektumba.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § A  Magyar Honvédség Szolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló 24/2005. (VI. 30.) HM rendelet Melléklete
az 1. melléklet szerint módosul.
7. § Hatályát veszti
a) az országgyűlési képviselői igazolvánnyal történő belépés rendjéről szóló 20/2007. (V. 21.) HM rendelet és
b) az  országgyűlési biztosnak a  Honvédelmi Minisztérium és a  Magyar Honvédség működésére szolgáló
területeire történő belépéséről szóló 11/1996. (IX. 25.) HM rendelet.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
308/2008. (HK 15.) HM KPÜ–HM VGF e g y ü t t e s intézkedése a részleges lakásfelújítási átalány, valamint a lakáskarbantartási költségtérítés megállapításának és folyósításának rendjéről.
A Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások és helyiségek bérletéről, elidegenítéséről, valamint
a lakhatás támogatásáról szóló 6/1994. (IV. 30.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) 32. § (5) bekezdésében és a
47. § (5) bekezdésében foglaltak alapján a hivatásos katonák bérlakásának átvételével, illetve visszaadásával összefüggésben megillető részleges lakásfelújítási átalány (a továbbiakban: felújítási átalány) és a lakáskarbantartási költségtérítés (a továbbiakban: karbantartási költségtérítés)
megállapításának és folyósításának rendjére az alábbiak
szerint intézkedünk.
Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter
alárendeltségébe, közvetlen fenntartói irányítása, illetve
felügyelete alá tartozó költségvetési szervekre, a HM államtitkára által felügyelt szervre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szerv), illetőleg arra a hivatásos katonára (a továbbiakban: igényjogosult), aki az R. alapján felújítási
átalányra vagy karbantartási költségtérítésre jogosult.
Általános szabályok 2. a) A honvédelmi szerv a kijelölt bérlő felújítási átalányra való jogosultságát az R. 32. §-a, illetve a HM rendelkezésű lakás bérbeadásával és a lakáscélú támogatá
sokkal összefüggő, a honvédelmi szervekre háruló egyes
feladatok ellátásról, a lakásgazdálkodási és a lakóház-kezelési szervek feladatairól, a lakásbizottságok működéséről, továbbá a szálló férőhely-gazdálkodás és szállóbérlet
szabályairól szóló 63/1995. (HK 33.) HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) 12/A–12/C. §-ai alapján hivatalból, a
karbantartási költségtérítésre való jogosultságot az R.
47. § és az Ut. 16. §-a alapján kérelemre állapítja meg.
b) A felújítási átalányt az igényjogosult szolgálati helye
szerint területileg illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv
az R. 26. §-a alapján az Ut. 10. §-a szerinti tartalommal kiállított, a HM rendelkezésű lakás bérlőjének kijelöléséről,
kiválasztásáról szóló értesítésben állapítja meg. A felújítási általány folyósításáról az igényjogosult állományilletékes parancsnoka (a továbbiakban: parancsnok) dönt.
c) A karbantartási költségtérítésre való jogosultságot a
helyi lakásgazdálkodási szerv útján benyújtott kérelemre a
parancsnok állapítja meg.
A felújítási átalány 3. a) A felújítási átalány folyósításához a helyi lakásgazdálkodási szerv a feltételek fennállása esetén:
– az általa bérbe adott lakások tekintetében a bérleti
szerződés megkötésétől,
– az önkormányzat által bérbe adott lakások vonatkozásban a bérlő által benyújtott vagy az önkormányzat által
hivatalból megküldött bérleti szerződés vagy a szerződés
másolatának, illetve
– a magánbefektető vagy annak arra felhatalmazott képviselője által bérbe adott magánbefektetői HM rendelkezésű lakások vonatkozásában a bérlő vagy az R. 3. §-a szerinti elhelyezési célú megállapodás alapján a magánbefektető (képviselő) által megküldött bérleti szerződés vagy a
szerződés másolatának kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül az ezen intézkedés 1. sz. melléklete szerinti
formában, 4 példányban igazolást állít ki.
b) Az Ut. 12/C. § (2) bekezdésében foglalt esetben a helyi lakásgazdálkodási szerv a nyilatkozatának megtételétől
számított 5 munkanapon belül kiállítja ezen intézkedés
1. sz. melléklete szerinti igazolást, melyhez csatolni kell e
nyilatkozaton túl az R-ben meghatározott területi lakásgazdálkodási szerv által kiadott felhívást (vagy annak másolatát) is.
c) Amennyiben az önkormányzati tulajdonú HM rendelkezésű lakás bérlője az önkormányzat bérbeadó szervének a lakás Ut. 12/B. § (3) vagy (4) bekezdésére vonatkozó
megállapítását írásban vitatja, úgy kérelmére a helyi lakásgazdálkodási szerv a helyi lakóházkezelő szervvel együttműködve a lakás tényleges műszaki állapotát helyszíni
vizsgálat keretében felmérheti és megállapíthatja. Ha a
vizsgálat eredménye igazolja, hogy a lakás műszaki állapota az Ut. 12/B. § (3) vagy (4) bekezdésében foglalt minőségnek nem felel meg, a helyi lakásgazdálkodási szerv
ezen intézkedés 1. sz. melléklete szerint igazolást e vizsgá
lat lezárását követő 5 munkanapon belül kiállítja azzal,
hogy ahhoz csatolni kell e műszaki vizsgálatról készült
jegyzőkönyvet vagy annak másolatát. E rendelkezésnek
megfelelően kell eljárni akkor is, ha a bérbeadó önkormányzat a lakás műszakai állapotáról írásban nem nyilatkozott és a nyilatkozattételt megkeresésre sem teljesíti.
A karbantartási költségtérítés igénylése 4. A karbantartási költségtérítés igénylésére irányuló
kérelemben meg kell jelölni az igényjogosult személyi
azonosító adatait, a visszaadott lakás fontosabb adatait és a
kérelemhez csatolt okmányok megnevezését. A kérelemhez csatolni kell:
a) a visszaadott lakásra fennállott lakásbérleti szerződést, vagy annak hiteles másolatát;
b) a lakás visszaadása során készült és annak belmagasságát, műszaki állapotát, valamint a lakást visszaadó bérlő
terhére meghatározott hiányosságokat részletesen tartalmazó – a bérbeadó vagy megbízottja által aláírt – eredeti
jegyzőkönyvet;
c) a lakás-visszavételi jegyzőkönyvben meghatározott
munkák elvégzéséről szóló, a felszámított áfa összegét is
tartalmazó, a bérbeadó vagy megbízottja által kiállított
eredeti számlá(ka)t. (Több számla esetén számlaösszesítő
kimutatást kell készíteni, amely tartalmazza a számlakibocsátó megnevezését, a számla keltét, számát, nettó és bruttó összegét, továbbá az áfa összegét.) Abban az esetben, ha
a munkákat az igényjogosult végezte(tte) el, a honvédelmi
szerv nevére kiállított számlákhoz csatolni kell a bérbeadó
vagy megbízottja által készített, a munkák elvégzését tanúsító igazolást, valamint
d) a szolgálati érdekű áthelyezés tényét igazoló iratot (a
vonatkozó parancsot, vagy az illetékes személyügyi szerv
igazolását), illetőleg annak másolatát.
5. a) A karbantartási költségtérítésre való jogosultság
kérdésében az igényjogosult szolgálati helye szerint illetékes helyi lakásgazdálkodási szerv a 4. pontban meghatározott okmányok és bizonylatok alapján, a kérelem benyújtását követő 15 napon belül a helyi lakóház-kezelési feladatokat ellátó szerv bevonásával állást foglal (nyilatkozik) és
megvizsgálja a lakás visszaadásával összefüggésben a bérbeadó szerv által az igényjogosult terhére meghatározott
munkák körét. Megállapítja, hogy – az R. 47. §-ában foglalt korlátozó feltételek érvényesülésére is tekintettel – a
munkák közül melyek tartoznak a karbantartási költségtérítés körébe és az elvégzésüket igazoló bizonylatok alapján javaslatot tesz a költségtérítés összegére. Ha a rendelkezésre bocsátott okmányok és bizonylatok alapján az igazolás kiadásához szükséges adatok nem állapíthatók meg,
illetve azok tartalma kiegészítést, pontosítást igényel, az
igényjogosultat – a hiányosság pontos meghatározásával –
írásban felszólítja a szükséges adatok beszerzésére, a hiányosságok pótlására. Ezt követően a karbantartási költség
térítésre való jogosultságról 4 példányban – az ezen intézkedés 2. sz. melléklete szerinti tartalommal – igazolást állít ki.
b) Az Ut. 16. §-ában foglalt esetben a helyi lakásgazdálkodási szerv a nyilatkozatának megtételétől számított
15 napon belül kiállítja ezen intézkedés 2. sz. melléklete
szerinti igazolást, melyhez csatolni kell e nyilatkozaton túl
az R.-ben meghatározott területi lakásgazdálkodási szerv
által kiadott eredménytelen felszólítást (vagy annak másolatát) is.
Közös szabályok 6. A 3. és az 5. pont szerinti igazolás 1–2. sz. példányát a
benyújtott kérelemmel és az ahhoz csatolt bizonylatokkal
együtt a parancsnok részére, a 3. sz. példányt pedig az
igényjogosult részére kell megküldeni. A 4. sz. példányt az
igényjogosult által benyújtott kérelemről és az ahhoz csatolt okmányokról és bizonylatokról készített másolatokkal
együtt a helyi lakásgazdálkodási szerv megőrzi és lakásügyi okmányként kezeli.
7. A helyi lakásgazdálkodási szerv a 3. és az 5. pont szerinti igazolás 1–2. sz. példányát az igényjogosult állományilletékes honvédelmi szervezetét ellátó HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM
KPÜ) gazdálkodás támogató és pénzügyi ellátó referatúrája, illetve az önálló pénzügyi és számviteli szerv (a továbbiakban együtt: pénzügyi referatúra) útján küldi meg a parancsnok részére. A pénzügyi referatúra a rendelkezésére
álló adatok alapján ellenőrzi (ellenjegyzi) az igazolást,
majd annak 1–2. példányát záradékolja. A pénzügyi záradékban rögzíteni kell az ellenőrzés eredményét (az összegszerűség helyességét, a jogosultság pénzügyi feltételeinek
és az alaki követelmények meglétét stb.).
8. A parancsnok a kérelemben és a helyi lakásgazdálkodási szerv által kiadott igazolásban foglaltak alapján parancsban, határozatban (a továbbiakban: parancs) dönt és
intézkedik a felújítási átalány, illetve a karbantartási költségtérítés folyósítására.
9. A pénzügyi referatúra a parancs kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb 3 munkanapon belül
kezdeményezi (feladja) a felújítási átalány, illetve a karbantartási költségtérítés folyósítását, majd az igazolás
2. sz. példányát és a parancs (kivonat) egy példányát megküldi a HM KPÜ Illetményszámfejtő, Adó- és Járulékel
számoló Igazgatóság (a továbbiakban: IAJI) részére.
A költségtérítésre vonatkozó kérelmet, az igazolás 1. sz.
példányát és a parancsot (parancskivonatot) a jogosult
pénzügyi (személyi) gyűjtőjében kell elhelyezni.
10. Az IAJI a feladást követően a pénzbeli juttatások folyósításának szabályairól szóló HM utasítás szerint gondoskodik a karbantartási költségtérítés, illetve a felújítási
átalány összegének a kedvezményezett (kérelmében megjelölt) lakossági folyószámlájára, vagy lakcímére történő
kiutalásáról.
11. A felújítási átalányt, illetve a karbantartási költségtérítést a HM KPÜ az „1/2. HM hivatalai” költségvetési alcímen, a „B 204 HM KPÜ központi költségvetése”
CRK-án biztosított költségvetési előirányzat terhére számolja el. Az IAJI a folyósított költségtérítésről (név szerinti) analitikus nyilvántartást vezet, melyhez csatolni kell a
hozzá beérkezett parancs (kivonat) egy példányát és az
igazolás 2. sz. példányát.
12. A felújítási átalány, illetve a karbantartási költségtérítés megállapításának helyességét a HM központi lakásgazdálkodási szerve szakmai célellenőrzés keretében vizsgálja.
Záró rendelkezés 13. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Ezzel egyidejűleg hatályát veszti a szolgálat érdekében
áthelyezett, más településre átköltöző hivatásos katonák
lakás-helyreállítási költségtérítéséről szóló 23/1998.
(HK 13.) HM KPSZH és MH Elhe. Csf. együttes intézkedés, továbbá a részleges lakásfelújítási átalány megállapításáról és folyósításáról szóló 24/1998. (HK 13.) HM
KPSZH és MH Elhe. Csf. együttes intézkedés, valamint a
részleges lakásfelújítási átalány megállapításáról és folyósításáról szóló 24/1998. (HK 13.) HM KPSZH és MH
Elhe. Csf. együttes intézkedés módosításáról szóló
4/2000. (HK 4.) HM KPSZH és MH Elhe. Csf. együttes
intézkedés.
Oláh János dandártábornok s. k.,
HM védelemgazdasági főosztályvezető


text:
27/2014. (IV. 30.) NFM rendelete a polgári légiközlekedési személyzet egészségi alkalmasságának feltételeiről, valamint az egészségi alkalmasság megállapítását végző szervek kijelölésének és tevékenységének szabályairól.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 74. § (2) bekezdés k) pontjában,
a 3. § tekintetében a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 53. § (6) és (8) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41.  § d)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. fEjEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E  rendelet hatálya a  polgári légiközlekedés szakszemélyzetére, az  egyes lajstromozásra nem kötelezett járművek
vezetőjére, a repülőorvosi központra, a kijelölt vizsgáló repülőorvosra és a légiközlekedési hatóságra terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. AeMC: a  290/2012/EU bizottsági rendelettel módosított a  polgári légi közlekedéshez kapcsolódó
műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet értelmében történő rögzítéséről szóló, 2011. november 3-i 1178/2011/EU bizottsági rendelet
(a továbbiakban: 1178/2011/EU rendelet) VI. Melléklet (a továbbiakban: ARA rész) MED alfejezetében kijelölt
repülőorvosi központ, amely olyan egészségügyi intézmény, mely jogosult az  1., 2., 3. és LAPL osztály,
továbbá a  légiutas-kísérő alkalmassági vizsgálatainak végzésére, továbbá az e  rendelet és az 1178/2011/EU
rendelet IV. melléklete (a továbbiakban: MED rész) szerinti kiadmányozásra;
2. AMC: az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által kiadott, az  1178/2011/EU rendelet IV.  mellékletét
kiegészítő elfogadható megfelelési módozatok és útmutatók;
3. AME: repülőorvos szakorvos, aki jogosult a  kijelölése szerinti repülőorvosi vizsgálatok elvégzésére,
véleményezésére, a  vizsgálati lap aláírására, továbbá az  orvosi minősítés e  rendelet és a  MED rész szerinti
kiadmányozására;
4. AMS: a légiközlekedési hatóság repülő-egészségügyi feladatokat ellátó szervezeti egysége;
 5. orvosi minősítés: a  szakszolgálati engedély elnyeréséhez, illetve meghosszabbításához előírt
repülő-egészségügyi alkalmasság hatósági minősítését igazoló okmány, amely közigazgatási hatósági eljárás
keretében kerül kiállításra az AME, az AeMC vagy a légiközlekedési hatóság által;
6. repülő-egészségügyi alkalmassági vizsgálat: annak megállapítása, hogy a  vizsgált személy egészségügyi
szempontból alkalmas a  repülési szakszolgálatok és tevékenységek ellátására, valamint az  1. és 2. osztályú
és az  LAPL orvosi minősítés vonatkozásában a  MED rész A. alrész MED.A.010 pontjának második francia
bekezdésében meghatározott fogalom;
7. repülőeszköz: a  siklórepülő eszköz, az  ejtőernyő és a  polgári repülés területén közös szabályokról és
az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a  91/670/EGK tanácsi irányelv, az
1592/2002/EK rendelet és a  2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i
216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 216/2008/EK rendelet) II. Melléklet
e) pontjában meghatározott egy személyes vagy 300 kg legnagyobb felszálló tömeget el nem érő repülőgép
együttes megnevezése;
8. repülőorvosi véleményezés: annak megállapítása, hogy a  vizsgált személy egészségi állapota megfelel
az e rendeletben foglalt követelményeknek;
9. repülőorvosi vizsgálat: a  repülő-egészségügyi alkalmasság megállapításához előírt, AME által végzett
vizsgálat;
10. sárkányrepülő eszköz: olyan, személyzet által vezetett egyéb repülőeszköz, amelynek kormányzása
súlypontáthelyezéssel vagy súlypontáthelyezéssel és aerodinamikai kormányzással együttesen történik,
a  szárny alakjának megtartására belső merevítő vázszerkezet szolgál, vezetője a  szárnyon egyetlen
felfüggesztési ponthoz csatlakozik;
11. siklóernyő: olyan, személyzet által vezetett egyéb repülőeszköz, amelynek kormányzása aerodinamikai
vagy súlypont áthelyezéses módon külön és együttesen is lehetséges, a szárny alakját az áramlás biztosítja,
szabadesésben történő nyitásra nem alkalmas, vezetője a szárnyon több felfüggesztési ponthoz csatlakozik;
12. siklórepülő eszköz: a  légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 12. § (1) bekezdése szerinti személyzet
által vezetett egyéb repülőeszköz, amely lehet sárkányrepülő eszköz vagy siklóernyő.
3. A repülő-egészségügyi alkalmasság 3. § A repülő-egészségügyi alkalmasságról az AMS, az AeMC vagy az adott osztályra kijelölt AME orvosi minősítést ad ki.
4. § (1) A  216/2008/EK rendelet 4.  cikk (1)  bekezdés b) és c)  pontjában, valamint (5)  bekezdésében említett légijárművek
vezetőjére vonatkozó követelményeket a MED rész tartalmazza.
(2) A  hajózó navigátorra és hajózó mérnökre vonatkozó követelményeket a  MED rész B. alrész 2. szakasza szerinti
1. osztályú orvosi minősítés követelményei és a hozzá tartozó AMC tartalmazza.
(3) A  216/2008/EK rendelet II. Mellékletében említett légijármű vezetőjének, a  216/2008/EK rendelet II. Melléklet
i)  pontja és a  repülőeszköz vezetőjének kivételével meg kell felelnie a  MED rész B. alrész 2. szakasza szerinti 1. és
2. osztályú orvosi minősítés követelményeinek és a hozzá tartozó AMC-ben foglalt követelményeknek.
(4) A  légiutas-kísérőre vonatkozó követelményeket a  MED rész C. alrésze és a  hozzá tartozó AMC tartalmazza.
A légiutas-kísérőre vonatkozó követelményeket az e rendeletben foglaltakkal együtt kell alkalmazni.
(5) A légiforgalmi irányítónak, a gyakornok légiforgalmi irányítónak, a repüléstájékoztatónak és a légiforgalmi tisztnek
meg kell felelnie az I. Fejezet szerinti 3. osztály követelményeinek.
(6) Az  (1)–(5)  bekezdésben nem említett, munkaviszony keretében ellátott szakszolgálati tevékenységek esetén
a foglalkozás-egészségügyi szabályokat kell figyelembe venni.
(7) A  repülőeszköz vezetőjének meg kell felelnie a  MED rész B. alrész 3. szakasza szerinti LAPL orvosi minősítés
követelményeinek és a hozzá tartozó AMC-ben foglalt követelményeknek az e rendeletben foglaltakkal együtt.
4. A repülő-egészségügyi alkalmassági vizsgálat 5. § (1) A vizsgált személynek személyesen kell kitöltenie a légiközlekedési hatóság által rendszeresített, az 1. mellékletben
meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelő repülőorvosi adatlap megfelelő pontjait, majd alá
kell írnia.
(2) Az  alkalmassági vizsgálatért és az  orvosi minősítésért a  térítési díj ellenében igénybe vehető egyes egészségügyi
szolgáltatások térítési díjairól szóló kormányrendeletben és a  légiközlekedéssel kapcsolatos hatósági eljárások
díjairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott díjat kell fizetni.
6. § (1) Az  AME a  vizsgálat leleteit a  2.  mellékletben meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelő
orvosi vizsgálati lapon rögzíti, és aláírásával hitelesíti. Amennyiben a vizsgálatokat több orvos végzi az AeMC-ben,
a  csoport vezetőjének kinevezett AME – aki egy személyben felelős a  vizsgálatok szakszerűségéért – összesíti
a vizsgálatok eredményeit, és aláírásával hitelesíti.
(2) Az  orvosi vizsgálati lapot az  AME az  egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és
védelméről szóló törvény előírásai szerint megőrzi.
(3) Klinikailag indokolt esetben az AME a kötelező vizsgálatok mellett további vizsgálatokat rendelhet el.
 (4) Az AME a vizsgált személyt tájékoztatja minden olyan általa észlelt állapotról, amely egészségügyi vagy más okból
korlátozhatja a szakszolgálati kiképzést vagy a feladatok biztonságos ellátását.
 (5) Az  orvosi minősítésben szereplő korlátozások meghatározását és jelölését – a  3. osztály kivételével – a  MED rész
B. alrész 1. szakasza és a hozzá tartozó AMC tartalmazza.
7. § (1) A légiutas-kísérő repülő-egészségügyi alkalmassági vizsgálatát AeMC vagy az erre az osztályra kijelölt AME végzi.
 (2) A  légiutas-kísérő orvosi minősítésének érvényessége a  40. életév betöltéséig 60 hónap, azután az  50. életév
betöltéséig 24 hónap, majd 50 év felett 12 hónap.
 (3) A  (2)  bekezdés szerinti életkori határok elérése előtt kiadott orvosi minősítés maximális érvényessége az  életkori
határ átlépése után előírt – az életkor betöltésétől számított – érvényességi időtartam végéig terjedhet.
8. § A repülőeszköz vezetőjének orvosi vizsgálatát AeMC vagy AME végzi.
5. Az AeMC 9. § Az AeMC-t kérelemre a légiközlekedési hatóság jelöli ki. A kérelmező egészségügyi központnak igazolnia kell, hogy
megfelel az ARA rész AeMC alfejezetében, a hozzá tartozó AMC-ben és az 1178/2011/EU rendelet VII. Mellékletében
foglalt követelményeknek.
6. Az AME 10. § Az  AME-t kérelemre a  légiközlekedési hatóság jelöli ki. A  kérelmezőnek igazolnia kell, hogy megfelel a  MED rész
D. alrészében, az ARA rész MED alfejezet II. szakaszában és a hozzájuk tartozó AMC-ben foglalt követelményeknek.
11. § A 3. osztályú repülőorvosi vizsgálatokat végző AME kijelöléséhez szükséges kiegészítő képzés tematikáját az AMS
határozza meg.
12. § Az  AMS az  orvosi minősítéseket, az  AeMC-k számára kiadott jóváhagyásokat és a  repülőorvos-szakértői
tanúsítványokat legkésőbb 2017. április 8-áig az  ARA részben meghatározott formátum szerinti tanúsítványokra
cseréli.
II. fEjEZET
A 3. OSZTÁLyRA VONATKOZó KÜLÖN KÖVETELMÉNyEK
13. § A  3. osztályú orvosi minősítés első repülő-egészségügyi alkalmassági vizsgálatát AeMC, a  meghosszabbító vagy
megújító vizsgálatokat pedig AeMC vagy az erre az osztályra kijelölt AME végzi.
14. § A  3. osztályú orvosi minősítést az  AMS, a  vizsgálatot végző AeMC vagy az  erre az  osztályra kijelölt AME adja ki
a 3. mellékletben meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelően.
15. § (1) A  3. osztályú orvosi minősítés egészségügyi követelményeit, valamint az  alkalmassági és a  különböző
szakvizsgálatok végzésének és ismétlésének kötelező gyakoriságát a 4. melléklet határozza meg.
(2) Az egészségügyi állapotban történt változást követő korlátozást, felfüggesztést vagy visszavonást az AMS az orvosi
minősítésbe bejegyzi.
(3) A 3. osztály orvosi minősítésében szereplő korlátozások meghatározását és jelölését az 5. melléklet tartalmazza.
7. A nem alkalmas, az ideiglenesen nem alkalmas vagy a korlátozással alkalmas 3. osztályú orvosi
minősítés esetén alkalmazandó eljárás
16. § (1) Nem alkalmas, ideiglenesen nem alkalmas vagy korlátozással alkalmas minősítésről az  AMS határozatban értesíti
a vizsgált személyt, és tájékoztatja a vizsgálatokat végző AME-t.
(2) Az  AMS az  orvosi alkalmasságot „ideiglenesen nem alkalmas” minősítéssel abban az  esetben állapítja meg,
amennyiben a kivizsgálás, a gyógyulás vagy a gyógykezelés befejezése és az állapot stabilizálódása 6 hónapon belül
várható.
(3) A szemüveg viselésére vonatkozó korlátozásokat AeMC vagy AME írhatja elő, a további korlátozásokat az AMS írja
elő.
(4) A korlátozásokat az AMS oldja fel.
 (5) A nem alkalmas, ideiglenesen nem alkalmas vagy korlátozással alkalmas minősítéseket az AMS legkésőbb öt napon
belül rögzíti adatbázisában.
 (6) Fellebbezés esetén az  I. fokú orvosi minősítés felülvizsgálatára a  II. fokú légiközlekedési hatóság felülvizsgáló
bizottságot hív össze, amelynek szakmai összetételét és létszámát az eset klinikai jellegének megfelelően határozza
meg. A bizottság létszáma legalább három fő.
(7) Az  orvosi minősítést I. vagy II. fokon végző szerv – alkalmatlanság megállapítása esetén – az  újabb I. fokú
egészségügyi alkalmassági vizsgálat időpontját a  kérelmező várható állapotjavulásának előrelátható időpontjára
figyelemmel jelölheti meg.
(8) Amennyiben az  orvosi minősítést végző szerv a  (7)  bekezdés alapján nem határozta meg az  I. fokú egészségügyi
alkalmassági vizsgálat ismételt elvégzésének legkorábbi időpontját, az  érdekelt személy soron kívüli alkalmassági
vizsgálatot kérhet, feltéve, ha orvosi leletekkel igazolja egészségi állapotának olyan mértékű javulását, amelynek
alapján feltehető, hogy egészségügyi szempontból alkalmas a szakszolgálati feladatok biztonságos ellátására.
8. Az egészségügyi alkalmasság kizáró okai 17. § (1) A 3. osztályú orvosi minősítés jogosultja nem láthatja el szakszolgálati feladatait a következő esetekben:
a) 12 óránál hosszabb kórházi kezelés vagy megfigyelés esetén,
b) műtéti vagy invazív diagnosztikai beavatkozás esetén,
c) tartós gyógykezelés esetén,
d) amennyiben szemüveg vagy kontaktlencse használata vált szükségessé, vagy a  korrekció mértékében
változás történt.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben az érintett személy a szakszolgálati tevékenységét akkor folytathatja,
ha repülő-egészségügyi alkalmassági ellenőrző vizsgálaton vett részt vagy az AMS írásban mentesítette ez alól.
 (3) A 3. osztályú orvosi minősítéssel rendelkező személynek írásban kell tájékoztatnia az AMS-t:
a) minden olyan sérülés esetében, amely akadályozza a repülési szakszolgálat és tevékenység ellátásában,
b) 21 napnál hosszabb betegség vagy baleset miatti távollét esetén,
c) terhesség megállapításakor.
(4) Terhesség esetén az  AMS meghatározott időre feloldhatja a  3. osztályú orvosi minősítés érvényességének
felfüggesztését, ha az  egészségi állapot megfelel a  4.  melléklet 9.  pont 9.2.  alpontjában rögzítetteknek. Meg kell
szüntetni a  korlátozást a  terhességet követően, ha az  AMS döntése alapján lefolytatott vizsgálat szerint az  AMS
megállapította, hogy az érintett személy alkalmas szakszolgálati feladatainak ellátására.
(5) Soron kívül kell megállapítani a repülő-egészségügyi alkalmasságot:
a) minden olyan repülőesemény után, amelynek a bekövetkeztében emberi tényező is közrehatott,
b) ha azt az AMS elrendeli.
18. § A 3. osztályú orvosi minősítésre először jelentkezőnél vagy a már orvosi minősítéssel rendelkezőnél nem állhat fenn
a) veleszületett vagy szerzett rendellenesség,
b) akut vagy idült munkaképesség-csökkenés,
c) baleseti sérülés vagy műtét következménye,
amely a szakszolgálati feladatok biztonságos ellátását akadályozza.
19. § Nem folytathatja a szakszolgálati tevékenységét az a 3. osztályú orvosi minősítéssel rendelkező személy, aki
a) AME ellenőrzése nélkül, a repülőorvosi dokumentációjában nem szereplő gyógyszert szed,
b) kábítószer vagy pszichotróp anyag hatása alatt áll,
c) általános vagy gerinctáji érzéstelenítésen esett át, azt követően legalább 48 órán át,
d) helyi érzéstelenítésen esett át, azt követően legalább 12 órán át.
III. fEjEZET
ZÁRó RENDELKEZÉSEK 20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
21. § (1) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokra kell alkalmazni.
 (2) A  polgári légi közlekedési szakszolgálati engedélyek egészségügyi feltételeiről és kiadásuk rendjéről szóló
14/2002.  (II. 26.) KöViM–EüM együttes rendeletnek megfelelően kiadott orvosi minősítések a  lejárat dátumáig
érvényesek, és az  eszerint kiadott 1. és 2. osztályú orvosi minősítések feljogosítják tulajdonosát a  repülőeszköz
vezetésére is.
22. § (1) Ez a rendelet a következő európai uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a  polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak
a  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről szóló
2011. november 3-i 1178/2011/EU bizottsági rendelet,
b) a  polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak
a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről szóló 1178/2011/EU
rendelet módosításáról szóló, 2012. március 30-i 290/2012/EU bizottsági rendelet 10c. cikke, ARA rész AeMC
alfejezete és MED alfejezete, és
c) a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre és egyes tanúsításokra vonatkozó részletes szabályoknak
a  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló,
2011. augusztus 10-i 805/2011/EU bizottsági rendelet.
(2) Ez a rendelet az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége
(ETF), az  Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az  Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA)
és a  Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a  polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók
munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról szóló, 2000. november 27-i 2000/79/EK tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
23. § Hatályát veszti a polgári légi közlekedési szakszolgálati engedélyek egészségügyi feltételeiről és kiadásuk rendjéről
szóló 14/2002. (II. 26.) KöViM–EüM együttes rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter