type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1419/2014. (VII. 25.) Korm. határozata az egyes egészségügyi szolgáltatók adósságrendezésével összefüggő kérdésekről.
A Kormány az  egészségügyi ellátás folyamatos ellátásának biztosítása érdekében a  Magyarország 2014.  évi
központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 16. § (3) bekezdésében biztosított
jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások
kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyítómegelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzat terhére, a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2.  Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport, 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzat javára 10 000,0 millió forint átcsoportosítását az 1. melléklet
szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
530/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a hagyományőrzéssel és a néphagyomány gondozásával kapcsolatos állami szerv kijelöléséről, valamint a népi iparművészeti és a népművészeti alkotások minősítéséről.
A Kormány a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
100.  § (1)  bekezdés s) és t)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. hagyományos tárgyalkotó népművészet: a  népművészet tárgyi örökség részét képező népművészeti ágban
az autentikus tárgyalkotó hagyományok mentén végzett kézműves tevékenység;
2. népi előadó-művészet: a  népművészet szellemi örökség részét képező népművészeti ágban az  autentikus
folklórhagyományok mentén végzett előadó-művészeti tevékenység. 2. A hagyományőrzéssel és a néphagyomány gondozásával kapcsolatos szerv kijelölése és
feladatellátásának szabályai
2. § A Kormány a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Kultv.) 87/B. §-ában meghatározott állami feladatok ellátására a Hagyományok Házát
jelöli ki.
3. § (1) A Hagyományok Háza főigazgatója (a továbbiakban: főigazgató) mellett, a 6. és 9. §-ban meghatározott feladatok
ellátása segítésének érdekében
a) a népi előadó-művészet területén, valamint
b) a hagyományos tárgyalkotó népművészet és a népi iparművészet területén
tanácsadó testület (a továbbiakban együtt: testület) működik.
(2) A testület véleményezi a minősítő cím adományozására irányuló kérelemhez mellékelt alkotásokat, és javaslatot tesz
a főigazgatónak a minősítő címek adományozására.
(3) A testület 9 tagból áll, tagjait és tagjai közül az elnökét a főigazgató, a népi iparművészet és a népművészet országos
civil szervezeteivel történt egyeztetést követően, a  népi iparművészettel és a  népművészettel foglalkozó elméleti
és gyakorlati szakemberek közül kéri fel öt év határozott időre. A testületi tagság a felkérés elfogadásával, az abban
meghatározott feltételekkel jön létre, és a  tag főigazgató általi felmentésével, a  tag halálával vagy lemondásával
szűnik meg.
(4) A testület feladatkörében véleményezési és javaslattételi jogkörrel rendelkezik.
 (5) A  testület akkor határozatképes, ha tagjainak több mint a  fele jelen van, döntéseit szótöbbséggel hozza meg.
Szavazategyenlőség esetén a testület elnökének szavazata dönt. A testület ügyrendjét a főigazgató állapítja meg, és
a Hagyományok Háza honlapján közzé teszi.
4. § (1) Az 5., 7. és 8. §-ban meghatározott feladatok ellátása segítésének érdekében a  főigazgató eseti jelleggel minősítő
zsűrit (a továbbiakban: zsűri) kér fel. A  zsűri véleményezi a  népi iparművészeti, a  hagyományos tárgyalkotó
népművészeti és a  népi előadó-művészeti minősíttetés céljából megküldött vagy bejelentett alkotásokat, és
javaslatot tesz a főigazgatónak az alkotás minősítési besorolására.
(2) A  zsűri létszáma nem lehet kevesebb 5 főnél, tagjait és tagjai közül az  elnökét a  főigazgató a  népi iparművészet
és a  népművészet országos szakmai szervezeteivel történt egyeztetést követően a  népi iparművészettel
és a  népművészettel foglalkozó elméleti és gyakorlati szakemberek közül kéri fel. A  zsűritagság a  felkérés
elfogadásával, az abban meghatározott feltételekkel jön létre, és a tag főigazgató általi felmentésével, a tag halálával
vagy lemondásával szűnik meg.
(3) A zsűri feladatkörében véleményezési és javaslattételi jogkörrel rendelkezik.
 (4) A  zsűri akkor határozatképes, ha tagjainak több mint a  fele jelen van, döntéseit szótöbbséggel hozza meg.
Szavazategyenlőség esetén a zsűri elnökének szavazata dönt.
 (5) A zsűri működésére vonatkozó részletes szabályokat a főigazgató állapítja meg.
3. A népi előadó-művészeti alkotások minősítése és minősítő cím adományozása
5. § (1) A  népművészeti alkotás a  népi előadó-művészet terén nyújtott alkotói teljesítményre tekintettel
a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott feltételeknek történő megfelelése esetén Nagy Páva vagy Páva minősítési
besorolást kaphat.
(2) A  népi előadó-művészeti alkotások minősítésének kritériumai a  szakmai, művészeti teljesítményen alapuló
közösségteremtés, a  népi előadó-művészet továbbéltetésében betöltött szerep, a  magyar nemzeti, illetve
magyarországi nemzetiségi kulturális identitás és népművészeti hagyományok őrzésének komplexitása, a kulturális
érték- és mintaközvetítés jelentősége, az előadóművészi színvonal és a folklorisztikai hitelesség.
(3) Nagy Páva minősítési besorolást kap az a népi előadó-művészeti alkotás, amely egyedi jellegű, kiemelkedő művészi
értéken és magas színvonalon jeleníti meg a  magyar, illetve valamely magyarországi nemzetiséghez köthető
népművészet hagyományait, a  hagyományos stíluselemeket, technikai megvalósítása, előadói színvonala és
folklorisztikai hitelessége kifogástalan.
(4) Páva minősítési besorolást kap az  a  népi előadó-művészeti alkotás, amely esztétikai és technikai szempontból is
színvonalasan, folklorisztikailag hitelesen jeleníti meg a hagyományos stíluselemeket.
6. § (1) Annak a  természetes személynek vagy szervezetnek, aki vagy amely a  népi előadó-művészeti alkotását
az 1. melléklet A) pontja szerinti foglalkozási ágakban az 5. § szerint minősítteti, a (2)–(5) bekezdés szerinti minősítő
cím adományozható.
(2) Nagy Pávás Népi Előadóművész minősítő cím adományozható annak a  kiemelkedő népi előadó-művészeti
teljesítményt felmutató természetes személynek, aki népi előadó-művészeti teljesítményére Nagy Páva minősítést
kapott, és
a) Népművészet Mestere vagy Népművészet Ifjú Mestere kitüntető címmel rendelkezik,
b) Kossuth-díjban, állami díjban vagy a  kultúráért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által
adományozható művészeti díjban részesült, vagy c) országos szakmai szervezet által szervezett és a  testület ügyrendjében elismert – a  minősítő cím
adományozására irányuló kérelmet megelőző három éven belül szerzett – minősítés két legmagasabb
fokozatának egyikével rendelkezik.
(3) Nagy Pávás Népi Előadó-művészeti Együttes minősítő cím adományozható annak a  kiemelkedő népi
előadó-művészet teljesítményt felmutató szervezetnek, amely népi előadó-művészeti teljesítményére Nagy Páva
minősítést kapott, és
a) legalább két tagja Népművészet Mestere vagy Népművészet Ifjú Mestere kitüntető címmel rendelkezik,
b) Kossuth-díjban, állami díjban vagy a miniszter által adományozható művészeti díjban részesült, vagy
c) országos szakmai szervezet által szervezett és a  testület ügyrendjében elismert – a  minősítő cím
adományozására irányuló kérelmet megelőző három éven belül szerzett – minősítés két legmagasabb
fokozatának egyikével rendelkezik.
(4) Pávás Népi Előadóművész minősítő cím adományozható annak a  jelentős népi előadó-művészet teljesítményt
felmutató természetes személynek, aki
a) előadó-művészeti teljesítményére Páva minősítést kapott, és
b) országos szakmai szervezet által szervezett és a  testület ügyrendjében elismert – a  minősítő cím
adományozására irányuló kérelmet megelőző három éven belül szerzett – minősítéssel rendelkezik.
 (5) Pávás Népi Előadó-művészeti Együttes minősítő cím adományozható annak jelentős népi előadó-művészet
teljesítményt felmutató szervezetnek, amely
a) előadó-művészeti teljesítményére Páva minősítést kapott, és
b) országos szakmai szervezet által szervezett és a  testület ügyrendjében elismert – a  minősítő cím
adományozására irányuló kérelmet megelőző három éven belül szerzett – minősítéssel rendelkezik.
4. A hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotások minősítése 7. § (1) A  népművészeti alkotás a  hagyományos tárgyalkotó népművészet terén végzett alkotói tevékenységre tekintettel
a (3) és (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek történő megfelelés esetén Hagyományos Mesterremek vagy
Hagyományos Míves Termék kategóriájú minősítési besorolást kaphat.
(2) A  hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotások minősítésének kritériuma a  tárgy tartalma, néprajzi
hagyománya és esztétikai értékei, egykori és a  jelenlegi funkciója, valamint az  alkalmazott technika és a  kivitel
minősége, az  autentikus tárgyalkotó hagyományok mentén megvalósult alkotótevékenység. A  kritériumok
mérlegelése alapján a  2.  melléklet szerinti hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotás a  (3)–(5)  bekezdés
szerint minősíthető.
(3) Hagyományos Mesterremek kategóriába kell sorolni az  olyan egyedi jellegű, kiemelkedő művészi értékű
hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotást, amely magas esztétikai színvonalon jeleníti meg a magyar, illetve
a magyarországi nemzetiségi népművészet hagyományait, a hagyományos stíluselemeket, technikai megvalósítása
kifogástalan.
(4) Hagyományos Míves Termék kategóriába kell sorolni a magyar, illetve a magyarországi nemzetiségek népművészeti
jellegzetességeit magán viselő, a  hagyományos tárgyalkotó népművészeti tárgyak minősítési kritériumának
megfelelő, technikai szempontból is színvonalas hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotást, amely
megjeleníti a hagyományos stíluselemeket.
(5) Jelölés nélküli zsűriszámot kap a  színvonalas ajándéktárgynak minősülő hagyományos tárgyalkotó népművészeti
alkotás, amely sokszorosításra alkalmas, kevés kézi erejű munkával előállítható, ugyanakkor technikájában,
stílusában és gondolkodásmódjában egyértelműen az autentikus hagyományokat követi.
5. A népi iparművészeti alkotások minősítése 8. § (1) A népi iparművészet terén nyújtott teljesítményre tekintettel a népi iparművészeti alkotás, a (3) és (4) bekezdésben
meghatározott feltételeknek történő megfelelés esetén Modern Mesterremek vagy Modern Míves Termék
kategóriájú minősítési besorolást kaphat.
(2) A  népi iparművészeti alkotások minősítésének kritériuma a  tárgy tartalma, néprajzi hagyománya és esztétikai
értékei, egykori és a  jelenlegi funkciója, valamint az  alkalmazott technika és a  kivitel minősége. A  kritériumok
mérlegelése alapján a 2. melléklet szerinti népi iparművészeti alkotás a (3)–(5) bekezdés szerint minősíthető.
(3) Modern Mesterremek kategóriába kell sorolni az  olyan egyedi jellegű, kiemelkedő művészi értékű népi
iparművészeti alkotást, amely magasabb esztétikai színvonalon fejleszti tovább a  magyar, illetve a  magyarországi
nemzetiségi népművészet hagyományait, technikai megvalósítása kifogástalan, és megfogalmazásában
hangsúlyosak az  újítások, a  modern törekvések, ugyanakkor az  iparművészeti jelleg ellenére a  gyökerei
egyértelműen a népművészet hagyományaihoz köthetők.
(4) Modern Míves Termék kategóriába kell sorolni a  magyar, illetve a  magyarországi nemzetiségi népművészet
jellegzetességeit magán viselő, a  népi iparművészeti tárgyak minősítési kritériumának megfelelő, technikai
szempontból is színvonalas népi iparművészeti alkotást, amely megfogalmazásában hangsúlyosak az  újítások,
a  modern törekvések, ugyanakkor az  iparművészeti jelleg ellenére a  gyökerei egyértelműen a  népművészet
hagyományaihoz köthetők.
(5) Jelölés nélküli zsűriszámot kap a  színvonalas ajándéktárgynak minősülő népi iparművészeti alkotás, amely
sokszorosításra alkalmas, kevés kézi erejű munkával előállítható, ugyanakkor technikájában, stílusában és
gondolkodásmódjában egyértelműen a népművészet hagyományait viszi tovább újragondolt formában.
6. A hagyományos tárgyalkotó népművészeti és népi iparművészeti alkotásokhoz kapcsolódó minősítő
cím adományozása
9. § (1) Népi Tárgyalkotó Iparművész minősítő cím adományozható annak a  természetes személynek, aki népi
iparművészeti, illetve hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotásait az  1.  melléklet B)  pontja szerinti
foglalkozási ágakban, a 7., illetve 8. §-ban meghatározott eljárásban minősítteti.
(2) A  Népi Tárgyalkotó Iparművész minősítés feltétele, hogy az  alkotó a  minősítést megelőző három évben
a 3. mellékletben meghatározott számú és besorolású minősített népi iparművészeti alkotással vagy hagyományos
tárgyalkotó népművészeti alkotással rendelkezzen.
(3) Népi Tárgyalkotó Iparművész Szervezet minősítő cím adományozható annak a  szervezetnek, amely a  Népi
Tárgyalkotó Iparművész minősítő címmel rendelkező természetes személy tulajdonosa, tagja vagy alkalmazottja
által előállított, az  (1)  bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő hagyományos tárgyalkotó népművészeti, népi
iparművészeti alkotásokat állít elő.
7. A minősítési és a minősítő cím adományozási eljárások közös eljárási szabályai
10. § (1) Az 5–9. §-ban meghatározott eljárásokban a főigazgató országos hatáskörű hatóságként jár el.
 (2) A kérelmet a főigazgatónál kell benyújtani.
 (3) A népi iparművészeti alkotás, a hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotás és a népi előadó-művészeti alkotás
minősítési eljárása esetén a  benyújtott kérelem szakmai szempontú értékelését a  zsűri végzi. A  zsűri a  kérelem
benyújtását követő 30 napon belül javaslatát megküldi a főigazgató részére.
(4) A  zsűri szakmai értékeléséről készült jegyzőkönyv kötelező adatait népi iparművészeti alkotás és hagyományos
tárgyalkotó népművészeti alkotás esetében a 4. melléklet, népi előadó-művészeti alkotás esetében az 5. melléklet
tartalmazza.
(5) A Népi Tárgyalkotó Iparművész, a Népi Tárgyalkotó Iparművész Szervezet, a Nagy Pávás Népi Előadóművész, a Nagy
Pávás Népi Előadó-művészeti Együttes, a  Pávás Népi Előadóművész, valamint a  Pávás Népi Előadó-művészeti
Együttes minősítő cím (a továbbiakban együtt: minősítő cím) adományozási eljárás esetén a  benyújtott kérelem
szakmai szempontú értékelését a  testület végzi. A  testület a  kérelmet értékeli, és a  kérelemről annak benyújtását
követő 30 napon belül rövid, szöveges értékelést készít a főigazgató részére.
(6) A minősítő cím adományozásáról a testület véleményének figyelembevételével a főigazgató határoz.
8. Az egyes minősítési és minősítő cím adományozási eljárások különös eljárási szabályai
11. § (1) A  népi előadó-művészeti alkotás minősítését a  6.  mellékletben meghatározott adattartalmú kérelemben kell
kezdeményezni. A  kérelemhez mellékelni kell a  minősíttetni kívánt alkotás videófelvételét. A  minősíttetni kívánt
alkotások személyes gyakorlati bemutatására a  főigazgató – az  illetékes testület javaslatára – évente legalább két
alkalommal minősítő zsűrit szervez.
(2) A  népi előadó-művészeti teljesítmény minősítése tárgyában a  zsűri javaslata figyelembevételével a  főigazgató
határoz. A határozat tartalmazza a népi előadó-művészeti alkotás azonosítását lehetővé tevő zsűriszámot.
12. § (1) A  hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotás és a  népi iparművészeti alkotás minősítését a  7.  mellékletben
meghatározott adattartalmú kérelemben kell kezdeményezni. A  kérelemhez mellékelni kell a  minősíttetni kívánt
alkotást, vagy ha annak a helyszínre történő szállítása és bemutatása fizikai nehézségbe ütközik, úgy a minősítendő
alkotásról készített fotódokumentációt. Indokolt esetben a zsűri a helyszínen is megtekintheti az alkotást.
(2) A  hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotás és a  népi iparművészeti alkotás minősítése tárgyában a  zsűri
javaslata figyelembevételével a  főigazgató határoz. A  határozat tartalmazza a  népi iparművészeti alkotás vagy
a  hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotás azonosítását lehetővé tevő zsűriszámot, valamint a  „népi
iparművészeti alkotás” vagy a „hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotás” jelölés használati jogára vonatkozó
megállapítást.
(3) A  zsűriszámmal rendelkező termék értékesítésénél az  általános forgalmi adóról szóló törvényben foglaltak szerint
kell eljárni, és a minősített alkotást el kell látni a népi iparművészeti vagy a hagyományos tárgyalkotó népművészeti
védjeggyel.
13. § (1) A Nagy Pávás Népi Előadóművész és a Pávás Népi Előadóművész minősítő cím adományozását a 8. mellékletben,
a  Nagy Pávás Népi Előadó-művészeti Együttes és a  Pávás Népi Előadó-művészeti Együttes minősítő cím
adományozását a 9. mellékletben meghatározott adattartalommal kell kérelmezni.
(2) A  Népi Tárgyalkotó Iparművész minősítő cím adományozását a  8.  mellékletben, a  Népi Tárgyalkotó Iparművész
Szervezet minősítő cím adományozását a 9. mellékletben meghatározott adattartalommal kell kérelmezni.
9. A minősítő címek hatósági igazolványa 14. § (1) A főigazgató a minősítő címről hivatalból hatósági igazolványt (a továbbiakban: igazolvány) állít ki.
 (2) Természetes személy esetén az igazolvány tartalmazza:
a) az igazolvány számát,
b) a jogosult nevét,
c) a jogosult anyja születési családi és utónevét,
d) a jogosult lakóhelyét,
e) a foglalkozási ágat,
f ) a  Népi Tárgyalkotó Iparművésznek, Nagy Pávás Népi Előadóművésznek vagy Pávás Népi Előadóművésznek
való elismerés tényét,
g) a minősítés megszerzésének dátumát,
h) a főigazgató aláírását és Hagyományok Háza hivatalos bélyegzőjének lenyomatát,
i) az igazolvány hatályosságának dátumát.
(3) Szervezet esetén az igazolvány tartalmazza:
a) az igazolvány számát,
b) a szervezet nevét, cégnevét,
c) a szervezet azonosítására alkalmas bírósági végzés, cégbejegyzés, alapító okirat számát,
d) a szervezet székhelyét és bejegyzett telephelyét,
e) a minősítés alapjául szolgáló foglalkozási ágat,
f ) a  Népi Tárgyalkotó Iparművész Szervezetnek, Nagy Pávás Népi Előadó-művészeti Együttesnek vagy Pávás
Népi Előadó-művészeti Együttesnek való elismerés tényét,
g) a  6.  § (3)  bekezdése vagy a  9.  § (3)  bekezdése szerinti természetes személy nevét, a  szervezetben
betöltött tulajdonosi, tagi vagy alkalmazotti pozícióját, a  (2)  bekezdés szerinti igazolványának számát és
hatályosságának idejét,
h) a minősítés megszerzésének dátumát,
i) a főigazgató aláírását és a Hagyományok Háza hivatalos bélyegzőjének lenyomatát,
j) az igazolvány hatályosságának dátumát.
(4) Az  igazolvány – a  (6)  bekezdésben meghatározott kivétellel – öt évre adható ki, érvényességi ideje legfeljebb
három alkalommal öt-öt évre meghosszabbítható. A meghosszabbításra irányuló eljárásra az  igazolvány kiadására
vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(5) Az  igazolvány meghosszabbításának feltétele, hogy a  minősítő cím jogosultja az  igazolvány kiállítását követő öt
évben alkotásait minősítteti, amelynek során
a) népi iparművészeti alkotás vagy hagyományos tárgyalkotó népművészeti alkotás esetén legalább két
alkotás Modern Mesterremek vagy Hagyományos Mesterremek és négy alkotás Modern Míves Termék vagy
Hagyományos Míves Termék minősítést kapott, vagy
b) népi előadó-művészet esetén előadó-művészeti alkotása legalább egy alkalommal Nagy Páva és két
alkalommal Páva minősítést kapott.
(6) Természetes személy részére az  igazolványt a negyedik alkalommal történő meghosszabbítás esetén határozatlan
időre kell kiadni.
(7) Az  ezen alcímben nem szabályozott eljárási kérdések tekintetében az  általános közigazgatási rendtartásról szóló
törvény rendelkezéseit alkalmazni kell.
10. A minősítő címek nyilvántartása 15. § (1) A minősítő címek Kultv. 87/C. §-a szerinti nyilvántartását (a továbbiakban: nyilvántartás) a főigazgató vezeti.
 (2) A főigazgató a nyilvántartást a Hagyományok Háza honlapján közzéteszi.
16. § (1) A minősítő cím jogosultja a nyilvántartás tekintetében rá vonatkozó adatok megváltozását köteles a főigazgatónak
a változást követő 30 napon belül bejelenteni.
(2) A nyilvántartásból a főigazgató törli
a) a természetes személyt vagy szervezetet, az erre irányuló kérelme esetén,
b) a természetes személyt vagy szervezetet az igazolvány érvényességi ideje lejártával hivatalból,
c) a szervezetet a megszűnése esetén.
11. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
18. § (1) A népi iparművészettel kapcsolatos állami feladatokról szóló 31/2011. (III. 17.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.)
és a népi iparművészettel és a népmesekincs gondozásával kapcsolatos állami feladatokról szóló 83/2017. (IV. 10.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) alapján kiállított „Népi Iparművész” minősítő címről szóló hatósági igazolvány
a benne foglalt időtartamig hatályos.
(2) Az R1. és az R2. alapján minősített népi iparművészeti alkotásokat a 3. melléklet szerinti darabszám számítása során
figyelembe kell venni.
(3) Az R1. és az R2. alapján adományozott Népi Iparművész minősítő címet a 9. § (3) bekezdése szerinti minősítő címre
jogosító feltételként figyelembe kell venni.
19. § Hatályát veszti a  népi iparművészettel és a  népmesekincs gondozásával kapcsolatos állami feladatokról szóló
83/2017. (IV. 10.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2016. (HK 5.) HVK LOGCSF szakutasítása az ejtőernyő rendszerek üzemeltetési utasításainak hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség légijárműveinek fenntartói
feladatairól szóló 37/2014. (HK 6.) HM KÁT–HVKF
együttes intézkedésben foglaltak alapján a Magyar Honvédség ejtőernyő rendszereinek üzemeltetési utasításainak
hatályba léptetéséről a következő
szakutasítást adom ki: 1. A műszaki karbantartási feladatok végrehajtása érdekében az alábbi szabályzók hatályba léptetéséről rendelkezem:
a) az 1526/222/119 nyilvántartási számon az MPAAD
Pilot automata biztonsági készülékkel felszerelt
ATL-88/98-S-1 mentőernyő használati, kiszolgálási, hajtogatási, kezelési, tárolási, karbantartási és javítási kézikönyvét,
b) az 1526/222/120 nyilvántartási számon az M 291 típusú főernyő kupola műszaki leírását, hajtogatási és kezelési utasítását,
c) az 1526/222/121 nyilvántartási számon a STUDENT
01 gyakorló ejtőernyő tok-hevederzet műszaki leírását,
hajtogatási és kezelési utasítását,
d) az 1526/222/122 nyilvántartási számon a WITTY
PLUS WP 210 tartalék ejtőernyő műszaki leírását hajtogatási és kezelési utasítását,
e) az 1526/222/123 nyilvántartási számon az MPAAD
Pilot Automata biztonsági nyitókészülék, felhasználói
kézikönyvét,
f) az 1526/222/124 nyilvántartási számon az M 252,
M 282 ejtőernyő kupola műszaki leírását, hajtogatási és
kezelési utasítását,
g) az 1526/222/125 nyilvántartási számon a MarS-T
/PPSO CZ-330 (HOP-330)/ PS-052T és PS-053T tandem
ejtőernyőrendszer tok és hevederzet műszaki leírását, hajtogatási és kezelési utasítását,
h) az 1526/222/126 nyilvántartási számon a CHEMLIGHT FCHS-001 szélirány jelző Kiszolgálási, üzemeltetési, hajtogatási, kezelési, tárolási, karbantartási és javítási
kézikönyvét és
i) az 1526/222/127 nyilvántartási számon az m2 aad felhasználói kézikönyvét.
2. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Pogácsás Imre dandártábornok s. k.,
a HVK LOGCSF csoportfőnöke


text:
101/2007. (V. 24.) KE határozata rendőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjára
tekintettel, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 56. § (1) bekezdés c) pontja
alapján az igazságügyi és rendészeti miniszter előterjesztésére Jenei Zoltán rendőr dandártábornok szolgálati viszonyát 2007. május 17-i hatállyal megszüntetem.
Budapest, 2007. május 17. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1156/2018. (III. 27.) Korm. határozata a Magyar Házak kárpátaljai kialakítására létrehozott állami tulajdonú gazdasági társaság feletti tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos feladatokról.
A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Házak kárpátaljai kialakításáról, valamint
a Magyar Házak kárpátaljai kialakításáról szóló 1642/2016. (XI. 17.) Korm. határozat visszavonásáról szóló 2015/2017.
(XII. 22.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 5. pontjától eltérően gondoskodjon arról, hogy a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) a  nemzeti vagyonról
szóló 2011. évi CXCVI. törvény 8.  § (7)  bekezdése alapján kössön megbízási szerződést a  Miniszterelnökséggel, és
ez alapján adjon meghatalmazást részére a Korm. határozat 4. pontja szerint alapított társaság tulajdonosi jogainak
– az MNV Zrt. helyett és nevében történő – gyakorlására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2017. (VII. 6.) EMMI utasítása a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő szervezeti és működési szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c) pontjára figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő szervezeti és működési szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint
határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 32/2014. (IX. 15.)
EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
8/2013. (II. 28.) NFM rendelete a Turisztikai Célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. mellékletének 13. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el: 1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya a központi költségvetésben a turizmus támogatására szolgáló Turisztikai célelőirányzat
(a továbbiakban: TC) felhasználására és kezelésére terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. állami támogatás: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk (1) bekezdése szerinti támogatás,
valamint a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet) 2. cikke szerinti
csekély összegű támogatás, 2. általános képzés: a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (a
továbbiakban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) 38. cikk 2. pontja szerinti képzés,
3. diszkont kamatláb: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet)
2. § 3. pontja szerinti kamatláb, 4. egyedi támogatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 3. pontja szerinti támogatás,
5. elszámolható költség: a Korm. rendelet 2. § 6. pontja szerinti költség,
6. fogyatékkal élő munkavállaló: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 20. pontja szerinti munkavállaló,
7. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 18. pontja szerinti munkavállaló,
8. induló beruházás: tárgyi eszközbe vagy immateriális javakba történő beruházás, amely új létesítmény
felállításával, meglévő létesítmény bővítésével, egy létesítmény termelésének további, új termékkel történő
diverzifikációjával, egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatásával
kapcsolatos, 9. közszolgáltatás: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikk (2) bekezdése szerinti általános
gazdasági érdekű szolgáltatás, 10. létesítmény felvásárlása: a termék előállításához vagy a szolgáltatás nyújtásához közvetlenül kapcsolódó tárgyi
eszközök és a hozzájuk kapcsolódó immateriális javak (a továbbiakban együtt: létesítmény) megvásárlása,
ha a létesítmény bezárásra került vagy – ha nem vásárolják meg – bezárásra került volna, és a felvásárló nem
kapcsolt vállalkozása a létesítmény tulajdonosának, 11. nagyberuházás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 12. pontja szerinti beruházás,
12. nagyvállalkozás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározott feltételeket nem teljesítő
vállalkozás, 13. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: a Korm. rendelet 6. §-a szerinti vállalkozás,
14. speciális képzés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 38. cikk 1. pontja szerinti képzés,
15. saját forrás: a kedvezményezett által a fejlesztési programhoz biztosított forrás, amelybe az államháztartás
alrendszereiből kapott támogatás nem számítható be, 16. támogatási intenzitás: a Korm. rendelet 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
17. támogatási program: a Korm. rendelet 2. § 16. pontja szerinti program,
18. támogatástartalom: a Korm. rendelet 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
19. turisztikai tevékenység: idegenvezetői-, lovas szolgáltató-, az utazásszervezői és utazásközvetítői, tartós
szálláshasználati szolgáltatási-, szálláshely szolgáltatási tevékenység, nem üzleti célú szálláshely szolgáltatás,
turisztikai információs és szolgáltató iroda működtetése, továbbá különösen az agro-, gasztronómiai-,
egészség-, gyógy-, természeti és kulturális-, örökség-, kongresszusi és aktív turizmus során jelentkező látogatói
igényeket kielégítő egyéb szolgáltatások nyújtása, 20. újonnan létesített munkahelyek száma: egy meghatározott létesítményben közvetlenül alkalmazottak
számának nettó növekménye a kérelem benyújtását megelőző 12 hónap átlagával összehasonlítva.
3. Kezelő szervi kijelölés 3. § (1) A TC kezelő szerve a MAG – Magyar Gazdaságfejlesztési Központ Zrt. (a továbbiakban: MAG Zrt.), amely ellátja a TC
terhére pályázati úton nyújtott támogatásokkal kapcsolatos feladatokat is. A TC előirányzat-felhasználási
keretszámlája felett a MAG Zrt. rendelkezési joggal rendelkezik.
(2) A MAG Zrt. mint a TC kezelő szerve ellátja az érvényesítéssel, az utalványozással, a könyvvezetéssel és a beszámoló
előkészítésével kapcsolatos feladatokat. (3) A MAG Zrt. pályázatokkal kapcsolatos feladatai keretében ellátja a pályázat kiírásával, a döntés előkészítésével,
a támogatási szerződés megkötésével, módosításával, a támogatási szerződéstől történő elállással vagy a támogatói
szerződés felbontásával, a támogatási szerződés nyilvántartásával, a kedvezményezett beszámoltatásával,
a költségvetési támogatás (a továbbiakban: támogatás) felhasználásának ellenőrzésével, a teljesítés igazolásával,
a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszakövetelésével és a projektek zárásával kapcsolatos feladatokat.
4. A TC felhasználásának általános céljai 4. § A TC terhére nyújtott támogatás felhasználásának és a támogatások odaítélésének általános céljai a következők:
a) a magyar gazdaság turisztikai ágazatában a szakképzett munkaerő, az innováció és a tőkebevonás hármasára
támaszkodó innováció vezérelte gazdaságfejlődési modell továbbfejlesztése, b) a turisztikai vállalkozások humán erőforrásainak, információs kultúrájának fejlesztése, az informatikai eszközök
és infrastruktúra felhasználásának javítása, az azokhoz való hozzáférés elősegítése,
c) a mikro-, kis- és középvállalkozások versenyképességének, esélyegyenlőségének, valamint az információs
gazdaságba való bekapcsolódásának elősegítése, d) a belföldi és a hazánk területére irányuló külföldi turizmus fokozása, az ágazat hatékonyságának és
bevételeinek növelése versenyképes turisztikai termékek fejlesztésével, a turisztikai szolgáltatások
színvonalának emelésével, az ország természeti környezetének és kulturális örökségének megőrzésével,
bemutathatóvá tételével, e) a turisztikai régiók belső gazdasági kohéziójának megerősítése a közvetlen hálózatépítő programok
támogatásával, f) új munkahelyek megteremtése, meglévő munkahelyek megőrzése,
g) a vidékfejlesztés, továbbá a vidéki infrastruktúra, illetve a vidéki lakosság munkalehetőségeinek és
életkörülményeinek javítása. 5. A TC felhasználásának jogcímei 5. § A TC fedezetet biztosít
a) a fejlesztést megalapozó megvalósíthatósági tanulmányok és rendezési tervek, koncepciók, projektek
kidolgozására, b) turisztikai terület- és termékfejlesztés támogatására, c) turisztikai, illetve a turizmus szempontjából jelentős beruházások, infrastrukturális fejlesztések és
szolgáltatások támogatására, d) a turisztikai szakemberképzés támogatására, bármely államilag elismert vagy akkreditált turisztikai képzést
szervező és folytató szervezetnek a képzés érdekében szükséges oktatási anyagok, segédanyagok
finanszírozására, a gyakorlati képzés támogatására, e) szállodák és vendéglátóhelyek, valamint más turisztikai szolgáltatók környezetvédelmi és minőségbiztosítási
programjainak támogatására, f) az Európai Unió forrásaiból meghirdetett programokban és nemzetközi szervezetekben való részvétel
támogatására, g) a turisztikai termékfejlesztési beruházásokhoz igénybe vett hitel kamatterhének támogatására,
h) a turizmussal összefüggő marketing és promóciós tevékenység, az ehhez kapcsolódó személyi és tárgyi
kiadások finanszírozására bel- és külföldön, i) az országos, regionális és nemzetközi hatókörű, a turisztikai kínálatot bővítő rendezvények (kulturális, sport,
egyéb), illetve az azokon történő részvétel támogatására, j) regionális feladatokhoz kapcsolódó információs rendszer működtetésére és fejlesztésére,
k) a Magyar Turizmus Zrt. marketing és működési költségeinek fedezésére,
l) a Hungarofest Nonprofit Kft. működési költségeinek, valamint közszolgáltatási célú működési és
rendezvényszervezési költségeinek fedezésére, m) a MAG Zrt. kezelőszervi feladatok ellátásáról rendelkező szerződésben meghatározott költségeinek fedezésére,
n) más jogszabályban vagy a Kormány által meghatározott egyéb turizmusfejlesztési célok végrehajtására,
o) a természeti és kulturális értékek megőrzésének támogatására, valamint az épített örökség helyreállítására,
bemutathatóvá tételére, p) képzési célú támogatásra, q) turisztikai beruházások létrehozására és a meglévő kapacitások bővítésére.
6. A támogatásban részesíthetők köre és a támogatás formája
6. § A TC-ből támogatás a Magyarországon székhellyel, vagy az Európai Gazdasági Térség (a továbbiakban: EGT) területén
székhellyel és Magyarországon telephellyel rendelkező jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság és
egyéni vállalkozó, továbbá a magyar állampolgárságú vagy az EGT tagállama állampolgárának minősülő természetes
személy részére nyújtható. 7. § A TC-ből a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: Támogató) az e rendeletben meghatározott
jogcímek alapján támogatásban részesíthető jogalanyok részére vissza nem térítendő támogatást nyújthat.
A döntésről a Támogató a kedvezményezettet támogatói okiratban értesíti.
7. Támogatási kategóriák 8. § (1) Az 5. §
a) a)–q) pontjában megjelölt támogatási jogcímek alapján csekély összegű támogatás nyújtható,
b) b–c), e), g), j), o) és q) pontjában megjelölt támogatási jogcímek alapján regionális beruházási támogatás
nyújtható, c) d) és p) pontjában megjelölt támogatási jogcímek alapján képzési támogatás nyújtható,
d) i) és o) pontjában megjelölt támogatási jogcímek alapján kulturális célú támogatás nyújtható,
e) l) pontjában megjelölt támogatási jogcím alapján közszolgáltatás ellentételezésére támogatás nyújtható,
f) n) pontjában megjelölt támogatási jogcím alapján egyedi bejelentés alapján nyújtható támogatás.
(2) Egyedi bejelentési kötelezettség alá eső támogatás esetén az egyedi bejelentési kötelezettség a Korm. rendeletben
foglaltak szerint áll fenn. 8. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó szabályok
9. § (1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett írásban nyilatkozik arról, hogy az adott
pénzügyi év, valamint az azt megelőző két pénzügyi év folyamán számára megítélt csekély összegű támogatások
támogatástartalma nem haladja meg a 200 000 eurónak, közúti szállítási ágazatban a 100 000 eurónak megfelelő
forintösszeget. (2) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti kötelezettséget a Támogató köteles teljesíteni.
(3) Nem ítélhető meg csekély összegű támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározottakhoz.
(4) Csekély összegű támogatás azonos elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható állami támogatással, ha
az így halmozott összeg támogatási intenzitása meghaladná az irányadó uniós állami támogatási szabályban
meghatározott támogatási intenzitást. 9. A beruházási támogatásokra vonatkozó szabályok
10. § (1) E rendelet alapján regionális beruházási támogatás csak akkor ítélhető oda, ha a beruházás megkezdése előtt
a kedvezményezett a beruházást bejelenti, és a Támogató írásban megerősíti, hogy a – további részletes vizsgálat
tárgyát képező – projekt megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek.
(2) A támogatás iránti kérelem 18. § (2) bekezdésében meghatározott megerősítését követően az alábbi költségek
számolhatóak el: a) a beruházási költségek alapján számított támogatás esetén a beruházás célját szolgáló
aa) tárgyi eszköznek a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 47–48. §-a, 51. §-a
szerinti bekerülési értéke, ab) tárgyi eszköz vételára a létesítmény felvásárlásakor,
ac) immateriális javak közül a találmány, a szabadalom, a szoftver, a licenc és a know-how Sztv. 47–48. §-a,
51. §-a szerinti bekerülési értéke, nagyvállalkozásnál legfeljebb az elszámolható költség 50%-áig
(a továbbiakban: támogatható immateriális javak); b) bérköltség alapján számított támogatás esetén – ha a pályázati kiírás szigorúbban nem rendelkezik – a
beruházás üzembe helyezését követő harmadik adóév végéig újonnan létrehozott munkakörökben
foglalkoztatott munkavállalók Sztv. 79. §-a szerint elszámolható személyi jellegű ráfordításának 24 havi
összege, a munkakör létrehozásának napjától számítva. (3) Az elszámolható költséget szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha a vállalkozás és a vele kapcsolt vállalkozási
viszonyban lévő személy között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján ettől eltérő költség
merült fel. (4) Nem nyújtható támogatás az alábbi költségekre:
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszközök bekerülési értéke, illetve vételára létesítmény felvásárlásakor,
b) a korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelynek alapján a kedvezményezett,
más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe,
c) olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelyet a kedvezményezett csődeljárás vagy felszámolás alatt álló
társaságtól szerzett be, d) szállítási ágazatban a járművek bekerülési értéke,
e) nagyvállalkozásnál a korábban már bárki által használatba vett eszköz bekerülési értéke, kivéve létesítmény
felvásárlásakor beszerzett tárgyi eszköz vételárát, f) támogatható immateriális javak bekerülési értéke, ha azt a kedvezményezett nem kizárólag a támogatásban
részesülő létesítményben használja. (5) Regionális beruházási támogatás esetében a támogatási intenzitás mértéke – beleértve a más államháztartási
forrásokból kapott állami támogatásokat – nem haladhatja meg a Korm. rendelet 25. §-ában meghatározott százalékos
mértéket. Regionális beruházási támogatás esetében a Korm. rendelet 25. §-ában meghatározott támogatási
intenzitást a beruházás elszámolható tárgyi és immateriális költségeinek hányadaként, – közvetlenül a beruházási
projekttel létrehozott munkahelyek esetén – az alkalmazott személy két évre becsült bérköltségeinek hányadaként,
vagy e fenti két módszer kombinált alkalmazásával kell kiszámítani, feltéve, hogy a támogatás nem lépi túl a kétfajta
számítás alkalmazásából eredő kedvezőbb értéket. 10. A képzési támogatásra vonatkozó szabályok
11. § (1) Képzési célú támogatást a kedvezményezettnek – ha természetes személy vagy egyéni vállalkozó –, illetve a vele
munkaviszonyban álló munkavállaló általános és speciális képzéséhez lehet nyújtani.
(2) A képzési támogatás keretében elszámolható költségek: a) az oktatók személyi jellegű költségei,
b) az oktatók és a képzésben résztvevők utazási költségei, ideértve a szállásköltségeket,
c) egyéb költségek (pl. a projekthez közvetlenül kapcsolódó anyagok, fogyó eszközök),
d) az eszközök és felszerelések amortizációja olyan mértékben, amilyen mértékben azokat kizárólag a képzési
projekt céljaira használják, e) a képzési projekttel kapcsolatos tanácsadói szolgáltatások költségei,
f) a képzésben résztvevők személyi jellegű költségei az a)–e) pontban felsorolt egyéb elszámolható költségek
összegével egyező összegig. (3) A képzésben résztvevők személyes költségei csak a képzésben ténylegesen eltöltött idő mértékéig – a termelésben
töltött idő levonása után – vehetők számításba. (4) Az elszámolható költségeket dokumentált bizonylatokkal kell alátámasztani, áttekinthetően és tételesen részletezve.
(5) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a) általános képzés esetén az elszámolható költségek 60%-át,
b) speciális képzés esetén az elszámolható költségek 25%-át.
(6) Az (5) bekezdés szerinti támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 80%-áig növelhető a következők
szerint: a) 10%-kal a fogyatékkal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállalók képzéséhez nyújtott támogatás esetén,
b) 10%-kal a középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetén, c) 20%-kal a kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén.
(7) Ha valamely projektben speciális és általános képzési elemek szerepelnek, amelyek a képzés támogatási
intenzitásának kiszámítása szempontjából egymástól nem választhatók el, vagy ha a projektben szereplő képzés
speciális vagy általános jellege nem állapítható meg, az (5) bekezdés b) pontja szerinti támogatási intenzitást kell
alkalmazni. (8) Képzési támogatás nem nyújtható a 800/2008/EK bizottsági rendelet 1. cikk (2) bekezdés és 1. cikk (3) bekezdés
c) pontjában foglalt tevékenységekhez. (9) Képzési támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a kedvezményezett még a projekt megkezdése előtt a támogatás iránti
kérelmét benyújtja. (10) Nagyvállalkozások esetében a kedvezményezettek kötelesek igazolni, hogy
a) a támogatás segítségével lényegesen megnövekszik a projekt mérete,
b) kiszélesedik a tevékenység köre, c) növekszik a kedvezményezett által a projektre fordítandó összeg,
d) lényegesen felgyorsul a projekt végrehajtási üteme. 11. A közszolgáltatásért nyújtott ellentételezésre vonatkozó szabályok
12. § (1) Közszolgáltatás finanszírozásához támogatást kizárólag a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett
kaphat. (2) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, beleértve az ésszerű nyereséget. A támogatás mértékét az Európai Unió működéséről szóló szerződés
106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások
javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló,
2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (a továbbiakban: Határozat) 5. cikke szerint kell megállapítani.
(3) Ha a kedvezményezett a Határozat 5. cikkének megfelelően meghatározott összeget meghaladó támogatásban
részesül, köteles a túlkompenzációt visszafizetni. Ha a túlkompenzáció összege nem haladja meg az átlagos éves
ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és levonható az arra az időszakra
fizetendő támogatás összegéből. (4) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(3) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek. 12. A kulturális célú támogatásokra vonatkozó szabályok
13. § (1) Kulturális célú támogatás esetében kizárólag olyan intézkedés támogatható, amely elősegíti a kultúra és kulturális
örökség megőrzését, támogatja a kulturális örökség bemutatását és széles körű hozzáférhetővé tételét. Kulturális
jogcím alapján a mozgóképről szóló törvény hatálya alá tartozó tevékenység – a filmalkotások terjesztése és
archiválása kivételével – nem támogatható. (2) Kulturális célú támogatás esetén az igénybe vehető támogatás mértéke nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 100%-át. 13. Az állami támogatásokra vonatkozó közös szabályok
14. § (1) Támogató egy projekthez csak egy alkalommal ítélhet meg a TC-ből nyújtandó támogatást.
(2) A több részletben kifizetett támogatást az odaítélés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont kamatláb
alkalmazásával. (3) Nem nyújtható támogatás törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott kizáró okokon túl annak, aki
a) a pályázat, illetve a kérelem benyújtásának időpontjában nem minősül köztartozásmentes adózónak,
b) a támogatás iránti pályázat benyújtását megelőző három naptári éven belül az államháztartás alrendszereiből
vagy az Európai Unió forrásaiból juttatott valamely támogatással összefüggésben a támogatási szerződésben
vállalt kötelezettségét nem teljesítette, c) az Európai Bizottság támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
d) nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül. (4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti kizáró feltétel fennállásának hiányát a kérelmező úgy igazolja, hogy
a) csatolja az erről szóló, 30 naptári napnál nem régebben kiállított közokiratot vagy
b) szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban. 15. § (1) A 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás különböző
elszámolható költségek esetében halmozható más, a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási
jogcímen nyújtott támogatással. Azonos vagy részben azonos elszámolható költségek esetében a 800/2008/EK
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás abban az esetben halmozható más,
a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatással vagy csekély
összegű támogatással, ha az nem vezet a 800/2008/EK bizottsági rendelet szerinti legmagasabb támogatási intenzitás
vagy támogatási összeg túllépéséhez. (2) Egy projekthez igénybe vett összes állami támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást. 14. A felhasználás szabályai
16. § A TC jogcímcsoportban rendelkezésre álló forrás pályázati úton vagy egyedi kérelem alapján meghozott döntéssel
használható fel. 15. Az egyedi támogatásra vonatkozó szabályok
17. § (1) A TC forrásainak terhére pályázaton kívüli (egyedi) támogatás a megfelelő dokumentumokkal és adatokkal
alátámasztott, valamint a támogatási igény nagyságát megjelölő kérelem mellett is csak akkor nyújtható, ha a
támogatandó cél a) a turizmus fejlesztési stratégiáival összhangban van, turisztikai hatása nemzetközi, országos, regionális vagy
térségi turisztikai vonzerő kialakítására vonatkozik, b) másképp nem valósítható meg vagy az időmúlás következtében okafogyottá válna,
c) a TC terhére e témakörében nincs pályázati igény benyújtására lehetőség.
(2) Egyedi támogatás nyújtása a kedvezményezettnek a Támogató részére benyújtott kérelme alapján történik.
(3) Támogató a kedvezményezett által benyújtott támogatási kérelmet – annak beérkezésétől számított – 30 napon belül
megvizsgálja, és annak eredményétől függően a) helyt ad a támogatási kérelemnek és intézkedik a támogatási szerződés megkötéséről,
b) a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges további adat, tény, információ közlésére vonatkozó hiányok
pótlására hívja fel a kedvezményezettet, vagy c) indokolással elutasítja a támogatási kérelmet.
(4) Az egyedi támogatásokra – a pályázati eljárásra vonatkozó rendelkezések kivételével – e rendelet rendelkezéseit kell
alkalmazni. 16. A pályázat benyújtásának szabályai 18. § (1) A pályázati felhívásokat a Kormány honlapján is közzé kell tenni.
(2) Ha a pályázati felhívás eltérően nem rendelkezik a pályázatot magyar nyelven, a pályázati felhívásban megjelölt címre
postai úton 1 példányban, valamint elektronikus formában (e-mailben, CD-n vagy DVD-n) kell benyújtani. Ha az
írásban benyújtott pályázat szövege eltér az elektronikusan benyújtott pályázattól, akkor az aláírt, postai úton
benyújtott szöveg tekintendő hivatalosnak. (3) A pályázatnak az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ávr.) 67. § (1) bekezdésében foglaltakon túl – a pályázó személyétől és a pályázat jellegétől függően –
tartalmaznia kell: a) a megvalósítás pénzügyi fedezetének megalapozását célzó egyéb pénzügyi források rendelkezésre
bocsátására vonatkozó ígérvényeket, b) a beruházást is tartalmazó projekt esetén az annak helyszínéül szolgáló ingatlan helyrajzi számát,
c) a fejlesztési célú támogatás révén megvalósuló projekt környezeti és társadalmi-kulturális hatásait, így
különösen a szennyezés kibocsátását, a természeti erőforrás-használatot, a területhasználatot, a közlekedési
forgalomnövekedést és tájképi hatásokat, továbbá a helyi közösségre, népességre gyakorolt hatásokat,
d) a támogatás révén elérhető gazdasági előnyök, így különösen a térségi, foglalkoztatási, turisztikai forgalomra
gyakorolt hatás bemutatását, e) a pályázati felhívásban megjelölt, a pályázat elbírálásához feltétlenül szükséges egyéb indokolt adatot vagy
dokumentumot. (4) A MAG Zrt. a pályázatot elutasítja, ha
a) azt a pályázati felhívás alapján pályázni nem jogosult pályázó nyújtotta be,
b) a pályázatot határidőn túl nyújtották be, c) a pályázati felhívás nem biztosít lehetőséget hiánypótlásra, és a pályázat hiányosan került benyújtásra.
(5) A pályázatok hiányos benyújtása esetén – ha a pályázati felhívás másként nem rendelkezik – a MAG Zrt. a pályázót
megfelelő határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel. A hiánypótlásra biztosított határidő elmulasztása, valamint
a hiánypótlás hiányos teljesítése a pályázat elutasítását eredményezi. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak
nincs helye, kivéve, ha a pályázó bizonyítja, hogy a mulasztás neki nem felróható okra vezethető vissza. A pályázó
a hiányt határidőben pótolja, ha a hiánypótlási határidő utolsó napján a felszólításban meghatározott
dokumentumokat postára adja. (6) Ha a pályázat a (4) bekezdés szerint elutasításra kerül, erről a MAG Zrt. az elutasítás okának megjelölésével a pályázat
beérkezésétől számított 15 napon belül értesíti a pályázót. Az (5) bekezdésen alapuló elutasítás esetén a pályázat
elutasításáról és okáról a MAG Zrt. a hiánypótlásra biztosított határidő lejártát követő 15 napon belül értesíti a pályázót.
19. § (1) A vissza nem térítendő támogatás igénybevételével beszerzett tárgyi eszközök a záró jegyzőkönyv felvételéig
kizárólag a támogatási szerződésben és a pályázatban meghatározott céloknak megfelelően hasznosíthatók. A TC-ből
támogatott beruházással létrehozott vagyon – ha az a támogatási döntés kedvezményezettjének tulajdonába kerül –
az Ávr.-ben meghatározott feltételek mellett, a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségek lejártáig csak a
Támogató előzetes jóváhagyásával idegeníthető el vagy adható bérbe. Jóváhagyás hiányában a támogatási döntés
kedvezményezettje köteles a tárgyi eszköz értékére eső támogatás időarányos, értékcsökkenéssel korrigált, de a
mindenkori jegybanki alapkamattal növelt összegét visszafizetni. (2) E rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető oda, ha a projekt megkezdése előtt a kedvezményezett a támogatás
iránti kérelmét benyújtja, és a Támogató, illetve a MAG Zrt. írásban megerősíti, hogy a – további részletes vizsgálat
tárgyát képező – támogatott tevékenység megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek.
(3) A projekt kezdetének dátumát – amely nem lehet a pályázat benyújtásának napját megelőző időpont – a pályázatban
fel kell tüntetni. Rendezvény esetében a megkezdés időpontja a rendezvény első napja. Az előzetes
megvalósíthatósági tanulmányok megrendelése, elkészítése nem minősül a fejlesztés, beruházás megkezdésének.
A beruházás, fejlesztés – ideértve a vissza nem térítendő kamattámogatásokkal megvalósuló projekteket –
megkezdésének minősül a) beruházási célú projekt esetén az építkezési munkálatok megkezdése (az építési naplóba történt első olyan
bejegyzés időpontja, amely a támogatott projekt részletes költségvetésében szereplő bármely elemre
vonatkozik), a felszerelésnek a kedvezményezett által első alkalommal, jogilag kötelező erejű
kötelezettségvállalással történő megrendelése, vagy az építési tevékenységet és az árubeszerzést egyaránt
tartalmazó projekt esetén ezek közül a korábbi időpont,
b) minőségfejlesztési vagy – a rendezvények kivételével – az egyéb tevékenységhez kapcsolódó pályázat esetén
a feladat elvégzésére megkötött első szerződés létrejöttének dátuma,
c) azon projektek esetén, ahol a beruházás a közműfejlesztési hozzájárulás befizetésével kezdődik, a
közműszerződés szerint igazolt első pénzügyi teljesítés időpontja. (4) Abban az esetben, ha a fejlesztési célú támogatást a pályázó egy olyan projekthez igényli, amely az 1628/2006/EK
bizottsági rendelet értelmében a korábbiakkal összefüggőnek minősül, és a korábbi projektek önmagukban is
működőképesek, a (3) bekezdésben foglalt feltételeknek és időpontnak az utolsó projekt tekintetében kell fennállnia,
illetve bekövetkeznie. 17. A pályázatok elbírálása 20. § (1) A pályázatokat – a jogszabályban és a pályázati felhívásban meghatározott formai és tartalmi feltételek meglétének
ellenőrzését követően – a pályázati bírálóbizottság (a továbbiakban: bizottság) részére döntési javaslat megtétele
céljából a MAG Zrt. készíti elő. (2) A pályázatok értékelésére és rangsor felállítására a pályázati felhívásban meghatározott szempontok szerint kerül sor.
A döntési javaslatot – amely tartalmazza az értékelést és a rangsor felállítását – a MAG Zrt. döntés-előkészítő
tevékenysége alapján hozza meg a bizottság, mely bizottságot a Támogató a turizmusért felelős miniszter
egyetértésével kér fel erre a feladatra. A bizottság működését a MAG Zrt. biztosítja.
(3) A pályázatokról – a bizottságok döntési javaslatának ismeretében – a Támogató dönt.
18. A támogatási szerződés megkötése, módosítása 21. § (1) A támogatásban részesített pályázóval a támogatási szerződést az Ávr. 72. § (1) bekezdésében meghatározott
nyilatkozatok birtokában és a támogatási döntés alapján, az e rendeletben meghatározott egyéb feltételekkel
a Támogató, illetve a MAG Zrt. köti meg. A támogatások folyósítására kizárólag a támogatási szerződés megkötését
követően kerülhet sor. (2) A támogatási szerződésnek az Ávr. 73. §-ában meghatározottakon túl tartalmaznia kell:
a) a kedvezményezett cégnevét (nevét), székhelyét (címét), adószámát, számlavezető bankjának nevét,
számlaszámát és képviselőjének nevét, b) a projekt megvalósításának helyét és turisztikai régióját, a projekt tervezett megvalósításának tervezett
kezdését és befejezésének időpontját, c) a támogatás kategóriáját és az arra vonatkozó szabályokat, a támogatott program vagy projekt támogatásának
jogcímét, a felhasználás feltételeit és követelményeit, valamint a támogatott program vagy projekt részletes
leírását. 22. § (1) A támogatási szerződés módosítását írásban kell kezdeményezni. A kedvezményezettnek a támogatási szerződés
módosítására irányuló kérelmét – a pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás
esetén – a MAG Zrt.-hez, egyedi támogatás esetén a támogatási szerződésben megjelöltek szerint kell benyújtania.
Ha a módosítás a támogatás folyósítását érinti, a módosítás hatálybalépéséig a támogatás folyósítását fel kell
függeszteni. (2) A támogatási szerződés módosítása tárgyában egyedi támogatás esetén a Támogató, pályázati úton, valamint
támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a MAG Zrt. dönt
azzal, hogy a Támogató bármely ügyben a döntés jogát magának fenntarthatja.
(3) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén a támogatási szerződés
módosítása tárgyában a Támogató dönt, ha a) a MAG Zrt. döntését a kedvezményezett vitatja, vagy
b) azt a MAG Zrt. kifejezetten kéri. (4) Ha a támogatási szerződés módosítása tárgyában a MAG Zrt. dönt, akkor a MAG Zrt. a kérelem – hiánypótlás esetében
a hiánypótlás keretében bekért információk – kézhezvételétől számított 60 napon belül határoz, és döntéséről
haladéktalanul értesíti a kedvezményezettet, valamint szükség esetén egyidejűleg részére megküldi a
szerződésmódosítás tervezetét. (5) Pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén, ha a támogatási szerződés
módosítása tárgyában a Támogató dönt, akkor a MAG Zrt. az üggyel kapcsolatos valamennyi iratot indokolással és
döntési javaslattal együtt a kedvezményezett kérelmének – hiánypótlás esetében a hiánypótlás keretében bekért
információk – kézhezvételtől számított 30 napon belül köteles megküldeni a Támogatónak. A Támogató a módosítási
kérelem és a vonatkozó dokumentáció kézhezvételétől számított 30 napon belül döntéséről értesíti a MAG Zrt.-t.
A MAG Zrt. a döntés kézhezvételét követő 15 napon belül értesíti a kedvezményezettet, valamint szükség esetén
egyidejűleg megküldi a szerződésmódosítás tervezetét. (6) Ha pályázati úton, valamint támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén formai vagy tartalmi okokból
szükséges a módosítási kérelem hiánypótlása, akkor a MAG Zrt. a kérelem kézhezvételtől számított 30 napon belül,
megfelelő határidő kitűzésével hiánypótlásra szólítja fel a kedvezményezettet.
(7) Nincs helye a támogatási szerződés módosításának, ha a módosítás jogszabályba, illetve – pályázati úton, valamint
támogatási program keretében nyújtott támogatás esetén – a pályázati dokumentáció valamely rendelkezésébe
ütközik, továbbá a pályázat támogatásának alapjául szolgáló értékelés során a pályázatok összehasonlítására és
rangsorolására került sor és a módosítás következtében e sorrend megváltozna és a sorrend megváltozása a pályázat
elutasítását eredményezné. (8) Átalakulás esetén a kedvezményezett jogutód akkor léphet be a támogatási jogviszonyba, ha a pályázati felhívásban
foglalt feltételeknek megfelel és ahhoz a Támogató előzetesen hozzájárul.
(9) A projekt megvalósítását, fenntartását a kedvezményezett másra átruházhatja, a projekt teljesítéséhez segédet vonhat
be, ha ahhoz a Támogató előzetesen írásban hozzájárul vagy, ha az új kedvezményezett jogszabályon alapuló
jogutódlás következtében lép be a támogatási jogviszonyba. A projekt átruházása során a projekt támogatott céljai
nem módosulhatnak. 19. A támogatás biztosítékai 23. § Ha a pályázati felhívás vagy a támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik, a támogatás visszafizetésére és annak
kamata, illetve késedelmi kamata megfizetésére irányuló követelését a támogató felhatalmazó levél alapján beszedési
megbízás alkalmazásával érvényesíti. A beszedési megbízás benyújtására vonatkozó, kizárólag a támogató
hozzájárulásával visszavonható – az Ávr. 77. § (2) bekezdése szerinti – támogatott nyilatkozatát mint biztosítékot
legkésőbb a támogatási szerződés megkötéséig a támogató rendelkezésére kell bocsátani.
20. A támogatások folyósítása 24. § A támogatás folyósítása a támogatási szerződésben meghatározott pénzügyi és időbeli ütemezés szerint történhet.
21. A támogatások elszámolása 25. § (1) A támogatási szerződésben rendelkezni kell a könyvvizsgálói záradék kikötéséről vagy mellőzéséről.
(2) Könyvvizsgálói záradék alkalmazása esetén könyvvizsgálói záradékkal ellátott pénzügyi elszámolást és elszámoló
lapot kell benyújtani. Könyvvizsgálói záradék nélküli pénzügyi elszámolás esetén elszámoló lapot és annak
mellékleteként a számviteli előírásoknak megfelelő, kifizetést igazoló dokumentumok eredeti vagy hiteles másolati
példányát, és a személyi jellegű költségekre vonatkozóan személyenként nem beazonosítható módon készített
kimutatást kell csatolni. Az elszámolás alá eső valamennyi, a számviteli előírásoknak megfelelő számla, illetve egyéb
számviteli bizonylat eredeti példányára fel kell vezetni a támogatásból elszámolni kívánt összeget, a támogatási
szerződés kötelezettségvállalási azonosító számát és iktatószámát. (3) Az elszámoló lapnak tartalmaznia kell a támogatott nevét, székhelyét (lakóhelyét), adószámát (adóazonosító jelét),
a szerződés iktatószámát, kötelezettségvállalási azonosítóját, a beszerzett eszközök és igénybevett szolgáltatások
megjelölését, könyvvizsgálói záradék nélküli pénzügyi elszámolás esetén egy számlaösszesítőt, amelynek
tartalmaznia kell az elszámolni kívánt bizonylatok főbb azonosító adatait és összegét.
(4) A támogatott a szakmai beszámoló részeként – a támogatási szerződés iktatószámára való hivatkozással – bemutatja
a támogatási szerződés céljának megvalósulását, a feladatok megvalósításához szükséges, támogatásból beszerzett
eszközök használatbavételét, valamint szolgáltatások igénybevételét. 22. A támogatások ellenőrzése
26. § (1) A támogatási programot, projektet – különös tekintettel a támogatási szerződés szerződésszerű teljesítésére,
a rendeltetésszerű és a támogatási szerződésnek megfelelő forrásfelhasználásra – a pályázat benyújtásától a projekt
lezárásáig a Támogató, a MAG Zrt., illetve a külön jogszabályban feljogosított szervek jogosultak a projekt helyszínén
ellenőrizni. A pályázat benyújtását követően előzetes helyszíni szemlére, a szerződéskötést követően megvalósítási,
fenntartási, valamint a projekt lezárását megelőző ellenőrzésre kerülhet sor. Az ellenőrzésre jogosult MAG Zrt.
az ellenőrzést belső szabályzata alapján végzi. A MAG Zrt.-t a Támogató ellenőrzi a költségvetési szervek belső
kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet szerint.
(2) A pályázat benyújtását követően a támogatási döntés meghozatalát, a támogatási szerződés megkötését megelőzően
előzetes helyszíni szemlére, a költségvetésből nyújtott támogatás igénybevétele alatt a projekt megvalósítási
időszakában (megvalósítási), a támogatott tevékenység befejezését követően a fenntartás időszakában (fenntartási),
illetve az üzemeltetési és fenntartási időszak lejáratát követően (projekt lezárását megelőző) helyszíni ellenőrzés
lefolytatására kerülhet sor. Rendkívüli helyszíni ellenőrzést a Támogató és a MAG Zrt. kezdeményezhet. Rendkívüli
helyszíni ellenőrzés rendelhető el, ha a projektmegvalósítás nyomon követése során felmerülő információk ezt
indokolják. 23. Záró rendelkezések 27. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
28. § (1) E rendeletet a hatálybalépését követően meghirdetett felhívásokra és az egyedi döntéssel meghozott támogatásokra
kell alkalmazni. (2) Az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyeknél, ahol jogszabály vagy a pályázati felhívás az üzembe
helyezést követően öt évnél hosszabb kötelező üzemeltetési időszakot ír elő, a kötelező üzemeltetési időszak öt évre
csökken. (3) E rendelet alapján támogatási döntést az 1998/2006/EK bizottsági rendelet, az 1628/2006/EK bizottsági rendelet,
valamint a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatások tekintetében 2013. december 31-ig lehet
hozni. 29. § E rendelet a) 8. § (1) bekezdés a) pontja a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006. 12. 28., 5–10. o.),
b) 8. § (1) bekezdés b) pontja a XR 55/2007. számú támogatási program alapján a Szerződés 87. és 88. cikkének
a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. október 24-i 1628/2006/EK
bizottsági rendelet (HL L 302., 2006. 11. 1., 29–40. o.) ,
c) 8. § (1) bekezdés c) pontja a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös
piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (HL L
214., 2008. 08. 09., 3–47. o.), d) 8. § (1) bekezdés d) pontja a turizmust ösztönző kulturális örökségvédelmi támogatási rendszerről szóló,
az N 39/2010. ügyben bejelentett intézkedéssel módosított N 123/2005. számú bizottsági határozat,
e) 8. § (1) bekezdés e) pontja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az
általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás
ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i
2012/21/EU bizottsági határozat (HL L 7., 2012. 1. 11., 3. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 30. § Hatályát veszi a Turisztikai Célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes szabályairól szóló 14/2002. (XI. 16.)
MeHVM rendelet. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
3/2015. (II. 13.) NGM rendelete a Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter egyedi döntésével nyújtható képzési, továbbá tanműhely-létesítési és -fejlesztési támogatások részletes szabályairól.
A szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 23.  § (2)  bekezdés
e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
90.  § 16.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva − a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014.  (VI.  6.) Korm. rendelet 48.  § 10.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások minisztere,
valamint a szakképesítésért felelős további miniszterek véleményének kikérésével − a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) egyedi döntésén
alapuló, a  szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény
(a továbbiakban: Szht.)
a) 14.  § a)  pontjában foglalt, munkahely-teremtést ösztönző képzési támogatás (a továbbiakban: képzési
támogatás),
b) 14. § b) pontjában foglalt, tanműhely létesítését szolgáló támogatás, továbbá
c) 14.  § c)  pontjában foglalt, a  tanműhelyben folytatott gyakorlati képzés feltételeinek fejlesztését szolgáló
támogatás [a továbbiakban a  b) és a  c)  pontban foglaltak együtt: tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési
támogatás]
mértékének megállapítására, feltételeire, folyósítására, elszámolására és ellenőrzésére terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
 1. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
2. belső képzés: a  kedvezményezett vagy a  kedvezményezett vállalatcsoportja által a  kedvezményezett saját
munkavállalói részére saját munkaszervezetén vagy a  vállalatcsoporton belül, nem üzletszerűen szervezett
képzés,
3. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb,
 4. hátrányos helyzetű munkavállaló: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 4.  pontjában meghatározott
személy,
 5. kedvezményezett: az a szakképzési hozzájárulásra kötelezett, aki képzési támogatásban, tanműhely-létesítési
vagy -fejlesztési támogatásban részesül,
 6. képzéscsoport: azonos (szak)területhez kapcsolódó képzések összessége,
 7. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerinti vállalkozás,
 8. külső képzés: az  a  képzés, amelyet a  kedvezményezett a  saját munkavállalói részére, teljes egészében saját
szervezetétől elkülönült jogi személy szervezésében, szolgáltatási szerződés alapján valósít meg,
 9. megváltozott munkaképességű munkavállaló: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 3.  pontjában
meghatározott személy,
10. projekt: a  képzési támogatással, a  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatással összefüggésben
tervezett vagy végzett tevékenységek összessége,
11. projekt megkezdésének napja:
a) a  képzési támogatás vonatkozásában az  új munkahely létrehozásával összefüggő képzés
megkezdésének napja,
b) a  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatás vonatkozásában az  építési munkálatok
megkezdése, amely az  építési naplóba történő első bejegyzés időpontja vagy létesítmény
vásárlása esetén az  adásvétel időpontja; a  projekt megkezdésének napja tárgyi eszközök és
immateriális javak beszerzése esetén: a  kedvezményezett által első alkalommal, visszavonhatatlan
kötelezettségvállalással történő megrendelés, vagy az  arra vonatkozóan megkötött, jogilag
kötelező érvényűnek tekintett szerződés létrejöttének a  napja közül az, amelyikre korábban kerül
sor; ennek hiányában a  termék kedvezményezett által történő átvételét hitelt érdemlően igazoló
irat; a  számvitelről szóló törvény alapján nem tekintendők a  projekt megkezdésének a  beruházást
előkészítő munkálatok, valamint az  ingatlan megvásárlása, ha azok nem képezik a  beruházás
elszámolható költségét,
12. saját forrás: a kedvezményezett által a projekthez igénybe vett, állami támogatást nem tartalmazó forrás,
13. támogatási intenzitás: a  támogatástartalom és az  elszámolható költségek jelenértékének hányadosa,
százalékos formában kifejezve,
14. támogatás odaítélésének időpontja: a támogatás odaítéléséről szóló miniszteri döntés dátuma,
15. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontjában meghatározott érték,
16. támogató: a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal,
17. újonnan létesített munkahelyek száma: a  kedvezményezettnél a  munka törvénykönyvéről szóló 2012.  évi
I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 42.  § (1)  bekezdése szerint munkaviszonyt létesített és a  munkát
Magyarországon végzők átlagos statisztikai állományi létszámának nettó növekménye a  támogatásra
vonatkozó igény benyújtásának napja és a  támogatási szerződés szerinti projekt záró napja közötti
időszakban, a támogatásra vonatkozó igény benyújtása napját megelőző 12 hónap átlagával összehasonlítva.
2. A támogatás forrása és mértéke 3. § A  képzési támogatás, valamint a  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatás (a továbbiakban együtt:
támogatás) forrása a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprésze. A  támogatás formája: nem működési célból
nyújtott, visszafizetési kötelezettség nélküli végleges támogatás.
4. § (1) A  képzési támogatás intenzitása – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – nem haladhatja meg az  elszámolható
költségek 50%-át. A  támogatási intezitás kiszámításakor a  más forrásból a  projekthez kapott állami támogatást is
figyelmbe kell venni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott maximális támogatási intenzitás az elszámolható költségek 70%-ának megfelelő
maximális támogatási intenzitásig növelhető a következők szerint:
a) 10 százalékponttal a  megváltozott munkaképességű vagy hátrányos helyzetű munkavállalóknak nyújtott
képzés esetén, az ezen munkavállalókra jutó költségek viszonylatában,
b) 10 százalékponttal középvállalkozás és 20 százalékponttal kisvállalkozás esetén.
(3) A támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy egyéb illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni.
(4) A  képzési támogatás mértéke a  támogatással érintett képzésben részt vevő személyenként legfeljebb
3 ezer eurónak megfelelő forintösszeg, azzal, hogy
a) ötven és kettőszázötven fő közötti képzési létszám esetén legfeljebb 500 ezer euró,
b) kettőszázötvenegy és ötszáz fő közötti képzési létszám esetén legfeljebb 1 millió euró,
c) ötszázegy és hétszázötven fő közötti képzési létszám esetén legfeljebb 1,5 millió euró,
d) hétszázötven főt meghaladó képzési létszám esetén legfeljebb 2 millió eurónak megfelelő forint összegben
nyújtható képzési támogatás. 5. § (1) A  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatás intenzitása nem haladhatja meg az  elszámolható költségek
73%-át.
(2) A  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatás mértéke tanulónként legfeljebb 8 ezer eurónak megfelelő
forintösszeg, azzal, hogy a  támogatás kedvezményezettenként a 2 millió eurót nem haladhatja meg. A támogatás
maximumának számításához szükséges tanulói létszám meghatározásakor a  támogatási kérelem benyújtása
napján már tanulószerződéssel foglalkoztatott azon tanulót is figyelembe kell venni, akinek a  gyakorlati képzése
a létrehozandó tanműhelyben fog megvalósulni.
6. § (1) A miniszter a támogatás mértékét a 4. § (4) bekezdésében és az 5. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével
forintban határozza meg.
(2) A  4.  § (4)  bekezdésében és az  5.  § (2)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével meghatározott összeg forintra
történő átszámítása során a  támogatási kérelem benyújtását megelőző hónap utolsó munkanapján érvényes,
a Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyamot kell figyelembe venni.
3. A támogatás feltételei 7. § (1) Képzési támogatásban az a szakképzési hozzájárulásra kötelezett részesíthető,
a) amely az  Szht. 14.  § a)  pontjában, az  államháztartásról szóló törvényben (a továbbiakban: Áht.), valamint
az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel,
b) amely a  támogatni kért képzés tekintetében rendelkezik a  felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény
(a továbbiakban: Fktv.) szerint kiadott engedéllyel,
c) amely vállalja, hogy a képzések lebonyolítására az Fktv.-ben foglalt követelmények megtartásával kerül sor,
d) amelynél a  támogatással érintett képzésben az  Mt. szerint munkaviszonyban álló munkavállalók vesznek
részt,
e) amelynél a  támogatással érintett képzésben részt vevő munkavállalók tervezett létszáma nem több, mint
az újonnan létesített munkahelyek tervezett száma,
f ) amely vállalja a képzésben résztvevők legalább 70%-ának munkaviszonyban és teljes munkaidőben történő
foglalkoztatását a képzés befejezését követő legalább 18 hónapon keresztül,
g) amely vállalja, hogy minden, támogatással érintett képzésben résztvevő esetében az  első, támogatásban
részesülő képzés megkezdése és az  utolsó, támogatásban részesülő képzés befejezése közötti időszak
legfeljebb 18 hónap,
h) amelynél a  támogatással érintett képzési program nem tartozik külön jogszabályban meghatározott
munkakör betöltésének feltételeként előírt képzések közé, és amelynél a  képzési program nem tartozik
azon képzések körébe, melyekről a  szakképzési hozzájárulásra kötelezettnek külön jogszabály alapján
gondoskodnia kell,
i) amelynél – figyelembe véve a  más forrásból kapott állami támogatást is – a  támogatás mértéke
a 651/2014/EU rendelet 4. cikk (1) bekezdés n) pontja szerinti határértéket nem haladja meg,
j) amely a  651/2014/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdés c)–d)  pontjában, (3)  bekezdés c)  pontjában,
(4) bekezdés a) pontjában és (5) bekezdésében meghatározott korlátozásokat betartja,
k) amely nem minősül az Atr. 6. §-a hatálya alá tartozó vállalkozásnak.
 (2) Az  újonnan létrehozott munkahelyek számának a  2.  § 15.  pontja szerinti megállapításakor a  részmunkaidős és
az idénymunkás alkalmazottakat a teljes munkaidőben alkalmazottak arányos törtrészeként kell figyelembe venni.
 (3) Az  (1)  bekezdés f )  pontja szerinti foglalkoztatási kötelezettség teljesítése szempontjából a  képzésben résztvevők
összlétszámának meghatározása során a több támogatott képzésben is részt vett munkavállaló csak egyszer vehető
figyelembe.
(4) A  támogatással érintett képzés befejezésének időpontját, valamint az  ezen időponttól számított 18 hónapos
foglalkoztatási kötelezettség teljesülését a képzésben rész vett személyekre külön-külön kell meghatározni.
(5) A  18 hónapos foglalkoztatási kötelezettség a  képzésben részt vevő személy utolsó, támogatott képzésének
befejezésétől kezdődik.
(6) Amennyiben a  képzési támogatást olyan projekthez nyújtják, amelynek céljai között szerepel egy regionális
beruházási támogatásban részesülő beruházás munkavállalóinak képzése, olyan képzés nem támogatható, amely
az új beruházás beindításához és működtetéséhez feltétlenül szükséges.
8. § A tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatásban az a szakképzési hozzájárulásra kötelezett részesíthető,
a) amely az  Szht. 14.  § b) és c)  pontjában, az  Áht.-ban, valamint e  rendeletben meghatározott feltételeknek
megfelel,
b) amely a  tanulószerződés keretében foglalkoztatott tanulók létszámát − a  támogatás iránti kérelem
benyújtását megelőző két tanév szakképző iskolai tanulólétszám átlagához képest – a  létrehozandó
tanműhelyben tervezett gyakorlati képzésben legalább ötven fővel növeli a  támogatás iránti kérelem
benyújtását követő második tanév végéig, és ezt a  létszámot további, legalább öt tanévig folyamatosan
fenntartja,
c) amelynek az árbevétele a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőző két üzleti évben az általa gyakorlati
képzésben részesített tanulószerződéses tanulók után az  Szht. 8.  §-a szerint elszámolható éves csökkentő
tétel összegének legalább 400%-a volt.
9. § A projekt megkezdésének napja nem lehet korábbi, mint a 13. § (4) bekezdése vagy a 14. § (5) bekezdése szerinti
értesítés kézhezvételének napja.
4. A támogatások más támogatásokkal történő összeszámításának szabályai
10. § (1) A képzési támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más állami támogatással.
Azonos vagy részben azonos elszámolható költségek esetében a  támogatás abban az esetben halmozható egyéb
állami támogatással vagy csekély összegű támogatással, ha az  nem vezet az  érintett támogatásra alkalmazandó
uniós állami támogatási szabályok szerinti legmagasabb támogatási intenzitás, illetve támogatási összeg
túllépéséhez.
(2) A szakképzési hozzájárulásra kötelezettnek (a továbbiakban: kérelmező) a támogatás iránti kérelem benyújtásakor
nyilatkoznia kell, hogy részesül-e olyan, az  uniós állami támogatási szabályok hatálya alá tartozó támogatási
jogcímen nyújtott támogatásban vagy csekély összegű támogatásban, amelynek a  képzési támogatással azonos
vagy részben azonos elszámolható költségei vannak.
11. § A  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatás azonos elszámolható költségek esetén nem halmozható más
támogatással.
5. A támogatás igénylése és a támogatói döntés
12. § A  kérelmezőnek a  támogatásra vonatkozó igényét szándéknyilatkozatban és támogatás iránti kérelemben, vagy
támogatás iránti kérelemben kell bejelentenie a miniszternek.
13. § (1) A képzési támogatásra vonatkozó szándéknyilatkozatot az 1. melléklet szerinti adatlapon kell benyújtani.
 (2) A  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatásra vonatkozó szándéknyilatkozatot a  2.  melléklet szerinti
adatlapon kell benyújtani.
 (3) A  miniszter a  kérelmező szándéknyilatkozatának benyújtását követő 30 napon belül, a  támogatási célra
rendelkezésre álló keret figyelembevételével írásban állást foglal a  támogatás iránti kérelem benyújthatóságáról.
A miniszteri állásfoglalás nem minősül kötelezettségvállalásnak.
(4) A miniszter az állásfoglalásról írásban értesíti a kérelmezőt.
 (5) Amennyiben a kérelmező támogatásra vonatkozó igényét szándéknyilatkozatban jelentette be, a támogatás iránti
kérelmet a miniszteri értesítés kézhezvételétől számított egy éven belül kell benyújtani a miniszterhez.
 (6) Ha a  kérelmező a  támogatási kérelmet az  (5)  bekezdés szerinti határidőn belül nem terjeszti elő,
azonban a  támogatásra vonatkozó igényét fenntartja, a  támogatásra vonatkozó igényét a  12.  § szerinti
szándéknyilatkozatban ismételten be kell nyújtania.
14. § (1) A képzési támogatás iránti kérelmet a 3. melléklet szerinti adatlapon, az 5. melléklet szerinti nyilatkozat csatolásával
kell benyújtani.
(2) A  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatás iránti kérelmet a  4.  melléklet szerinti adatlapon, az  5.  melléklet
szerinti nyilatkozat csatolásával kell benyújtani.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti támogatás iránti kérelem befogadására, hiánypótlására és a kérelmező rendelkezésére
bocsátandó befogadó nyilatkozatra vagy a  támogatási kérelem elutasítására az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 70. §-ában foglaltakat megfelelően
alkalmazni kell.
(4) A miniszter a támogatás iránti kérelem benyújtását követő 30 napon belül dönt a támogatás odaítéléséről.
 (5) A miniszter a döntésről írásban értesíti a kedvezményezettet.
6. A támogatási szerződés, a támogatás folyósítása 15. § (1) A miniszter döntésétől számított 30 napon belül a támogató és a kedvezményezett szerződést köt.
 (2) A támogató a támogatási szerződésben meghatározottak szerint:
a) ellátja a támogatásoknak a kedvezményezett részére történő utalásával kapcsolatos feladatokat,
b) dönt a  kedvezményezett által benyújtott pénzügyi részbeszámolók, beszámolók (szakmai és pénzügyi
elszámolások) elfogadásáról és a teljesítés igazolásáról,
c) szükség esetén intézkedik a  kedvezményezettel szemben a  visszafizetési kötelezettség elrendeléséről,
fogadja a visszafizetésekből befolyt bevételeket, és
d) ellenőrzi a támogatás felhasználásának jogszerűségét.
16. § (1) A támogatási szerződés − az Szht.-ban és az Ávr.-ben meghatározottakon túl − tartalmazza:
a) a  szerződést kötő felek képviseletére jogosult, valamint a  szerződés teljesítésével összefüggésben eljáró
személy nevét,
b) a  kedvezményezettnek a  támogatás felhasználására, a  beszámolásra vonatkozó kötelezettségeit, azok
teljesítésének határidejét,
c) a  kedvezményezett támogatási szerződés szerinti adataiban, valamint a  projekt megvalósulását érintő
körülményeiben bekövetkezett változásra vonatkozó bejelentési kötelezettségét,
d) biztosítékok előírását,
e) a tervezett és tényleges létszámok eltérésére vonatkozó rendelkezéseket,
f ) a projekt megkezdésének és befejezésének végső időpontját,
g) képzési támogatás esetén a 651/2014/EU bizottsági rendelet címére és az Európai Unió Hivatalos Lapjában
történő kihirdetésének adataira való hivatkozást.
 (2) A  kedvezményezett a  támogatás legalább 120%-ának megfelelő értékű biztosíték rendelkezésre bocsátására
köteles.
 (3) A támogató a támogatási szerződésben az alábbi biztosítékok benyújtását írhatja elő a kedvezményezett számára:
a) a  kedvezményezettnek valamennyi − jogszabály alapján beszedési megbízással terhelhető – pénzforgalmi
számlájára vonatkozó, a  támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó
nyilatkozatát,
b) óvadék alapítását,
c) hitelintézettel kötött garanciaszerződést,
d) kezességi szerződést,
e) jelzálogjog alapítását.
(4) A  támogatónak a  támogatási szerződésben a  biztosítékok körét úgy kell meghatározni, hogy az  a  támogatás
maradéktalan, lehető legrövidebb időn belüli visszafizetését – ideértve a  jogszabály vagy a  támogatási szerződés
alapján járó esetleges kamatokat is – eredményesen szolgálja.
(5) A (3) bekezdés a) pontjában szereplő biztosítékot a támogatási szerződés aláírását megelőzően, a (3) bekezdésben
meghatározott további biztosítékok bármelyikét legkésőbb a  támogatás első folyósítását megelőzően kell
a  támogató rendelkezésére bocsátani. A  biztosítékoknak a  támogatási szerződés alapján fennálló kötelezettségek
megszűnéséig a támogatási szerződésben meghatározottak szerint rendelkezésre kell állniuk.
17. § (1) A kedvezményezett a támogatási szerződésben meghatározottak szerint jogosult a támogatást lehívni.
 (2) Ha a  támogatási szerződés alapján a  folyósítás több részletben történik, a  támogatás utólag, teljesítés- és
forrásarányosan folyósítható.
 (3) Támogatási előleg a támogatási projektre nem nyújtható.
 (4) A  több részletben kifizetett képzési támogatást a  támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni
a diszkont kamatláb alkalmazásával. 7. A beszámolás és a költségek elszámolásának szabályai
18. § A kedvezményezett kizárólag a támogatott tevékenység időtartama alatt felmerült költségeket számolhatja el, azzal,
hogy a költségelszámolásnál
a) szándéknyilatkozatban és támogatás iránti kérelemben történt támogatásra vonatkozó igénybejelentés
esetén a 13. § (4) bekezdése, vagy b) támogatás iránti kérelemben történt támogatásra vonatkozó igénybejelentés esetén a 14. § (5) bekezdése
szerinti értesítés kézhezvételét követően felmerült költségek vehetők figyelembe.
19. § (1) A  képzési támogatásban részesülő projekt során elszámolható költségeket a  651/2014/EU bizottsági rendelet
31. cikk (3) bekezdése tartalmazza.
(2) Belső képzés költsége képzésenként elkülönítetten nyilvántartott és csak az  elszámolható költségeket részletesen
tartalmazó számviteli bizonylatok alapján számolható el. Külső képzés költsége képzésenként kiállított számla
és az  ahhoz csatolt, csak az  elszámolható költségeket tartalmazó, a  külső képző intézmény által cégszerűen aláírt
analitikus költségkimutatás alapján számolható el.
20. § A  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatásban részesülő projekt során elszámolható költségeket
a 6. melléklet tartalmazza.
21. § A  támogatott projekt keretében elszámolt költségeket alátámasztó eredeti bizonylatokat nem kell benyújtani,
azokat – a támogatásra vonatkozó egyéb dokumentumokkal együtt – a kedvezményezett a könyvelés szabályainak
megfelelően, a  kedvezményezett záró beszámolójának támogató általi jóváhagyásától számított tíz évig köteles
megőrizni, és a  támogatás megvalósulásának helyszíni ellenőrzésekor az  ellenőrzést végző szerv rendelkezésére
bocsátani.
22. § (1) A  képzési támogatás iránti kérelem adatai és a  részbeszámoló, beszámoló részét képező pénzügyi elszámolásban
feltüntetett tényköltségek − a támogatott projekt megvalósítása során jelentkező, előre nem ismert körülményekből
fakadóan − a (2)–(6) bekezdésben foglaltak szerint mutathatnak eltéréseket.
(2) Ha a  képzési projekt megvalósítása során a  képzésben részt vevő munkavállalók összlétszáma a  támogatási
kérelemben megjelölt létszámához viszonyítva
a) megnövekedett, a támogatási összeghatár megemelésére nem kerülhet sor,
b) nem éri el a  80%-ot, a  támogatási összeg a  tervezett létszám 80%-ához viszonyított tényleges létszám
figyelembe vételével arányosan csökkentésre kerül.
 (3) Ha a benyújtott beszámoló alapján létszámcsökkenés állapítható meg, és a beszámoló benyújtásának időpontjáig
a  létszámcsökkenés mértéke alapján számítható csökkentett támogatási összegnél magasabb összeg került
kifizetésre a  kedvezményezett részére, a  különbséget a  még folyósítandó támogatási összegből le kell vonni. Ha
a  levonandó támogatás mértéke nagyobb, mint a  még folyósítandó támogatási összeg, a  támogatás folyósításra
nem kerülhet, továbbá a levonandó és a folyósítandó támogatás különbségét vissza kell követelni.
(4) A  kedvezményezett csak a  támogatás iránti kérelemben megjelölt képzéscsoportokat bonyolíthat le, ugyanakkor
az  azonos képzéscsoportba tartozó képzéseket − a  támogató egyetértésével − más, ugyanazon képzéscsoportba
tartozó képzésekkel felválthatja, és kiegészítheti új képzésekkel is a  teljes támogatási összeghatáron belül, feltéve
hogy az  új képzések az  e  rendeletben foglalt szabályoknak megfelelnek, különös tekintettel a  7.  § (1)  bekezdés
h) pontjára.
(5) A  kedvezményezett a  képzési időszak alatt benyújtott beszámolóiban az  egyes elszámolható költségek teljes
költséghez viszonyított arányát illetően legfeljebb 50%-ban térhet el a  támogatás iránti kérelemben foglalt
arányoktól, azzal, hogy a  képzési időszak végén a  beszámolók összesített adatai alapján az  egyes költségek teljes
költséghez viszonyított aránya legfeljebb 20%-os eltérést mutathat a  támogatás iránti kérelemben megjelölt
arányokhoz képest.
(6) A kedvezményezett az utolsó beszámoló benyújtásáig a teljes támogatási összeg legfeljebb 85%-át hívhatja le.
23. § A  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatás iránti kérelem adatai és a  részbeszámoló, beszámoló részét
képező pénzügyi elszámolásban feltüntetett tényköltségek − a támogatott projekt megvalósítása során jelentkező,
előre nem ismert körülményekből fakadóan − a  támogatási szerződésben meghatározottak szerint mutathatnak
eltéréseket.
24. § (1) A  támogatott projektek megvalósítása során nem forintban keletkező költségek az  Ávr. 93.  § (4)  bekezdésében
meghatározottak szerint érvényesíthetőek az elszámolásban.
(2) Ha a  támogatási szerződésben szereplő támogatási összeg adott évre jutó keretösszege nem kerül felhasználásra
a tárgyévben, a fel nem használt keretösszeg a támogatási szerződés módosításával átcsoportosítható a következő
támogatással érintett évre vagy évekre.
25. § (1) A  gyakorlati képzést közvetlenül szolgáló tárgyi eszközt és ingatlant a  kedvezményezett köteles elkülönítetten
nyilvántartani és a  rendeltetésszerű használatbavétel hónapját magában foglaló tanévtől számított öt tanévig
a gyakorlati képzés céljaira használni. Az ötéves időtartamba nem számítható be a gyakorlati képzés szünetelésének
időtartama.
(2) Az  ötéves időszak alatt a  tárgyi eszköz vagy ingatlan termelési célra történő használatából származó bevételt
a  kedvezményezett köteles az  általa folytatott gyakorlati képzés céljaira fordítani a  támogatási szerződésben
meghatározott módon.
8. A projekt megvalósításának ellenőrzése, a támogatás visszakövetelése
26. § (1) A  támogató a  projekt megvalósítása alatt, továbbá képzési támogatás esetén a  foglalkoztatási kötelezettség
lejártát követő két évig, tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatás esetén a beruházás kötelező üzemeltetési
időszakát követő két évig vagy a  támogatási szerződésben egyedileg meghatározott más időpontig bármikor,
előzetes értesítés nélkül is jogosult a támogatási szerződés betartásának ellenőrzésére.
(2) A  kedvezményezett az  e  rendelet szerinti, képzési támogatáshoz kapcsolódó foglalkoztatási kötelezettség
teljesítésének igazolásaként az utolsó, támogatással érintett képzés megvalósulását követő 18 hónap elteltét követő
60 napon belül foglalkoztatási zárójelentést nyújt be a támogató részére. A kötelezettség teljesítésének ellenőrzése
a támogatási szerződésben vállalt létszámok alapján történik.
(3) Az  ellenőrzés során a  támogató a  támogatási szerződés teljesülésével, a  támogatási összeg jogszerű
felhasználásával kapcsolatban vizsgálatot tarthat, iratokat és más dokumentációkat kérhet, azokról másolatot
készíthet.
(4) A kedvezményezett köteles
a) az ellenőrzésre jogosult megkeresésének soron kívül eleget tenni,
b) az  ellenőrzésre jogosult részére szóban vagy írásban tájékoztatást adni, és a  dokumentációs anyagokba
a betekintést lehetővé tenni,
c) az ellenőrzést végző személy kérésére az általa szolgáltatott adatok és rendelkezésre bocsátott dokumentáció
teljességéről nyilatkozatot tenni, és
d) az ellenőrzés zavartalan elvégzéséhez szükséges egyéb feltételeket megteremteni.
27. § (1) A  képzési támogatás-nyújtás feltételeként vállalt foglalkoztatási kötelezettség részbeni teljesítése esetén
a visszafizetési kötelezettség megállapításánál a 7. mellékletben foglaltak figyelembevételével kell eljárni.
(2) A  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatásban részesített kedvezményezett 25.  §-ban megállapított
fenntartási kötelezettsége esetében, ha a kedvezményezett a rendeltetésszerű használatbavétel hónapját magában
foglaló tanévtől számított öt tanéven belül
a) megszűnik,
b) a támogatással érintett gyakorlati képzést kettő, egymást követő tanítási éven túl szünetelteti, vagy
c) a támogatással érintett gyakorlati képzést megszünteti
a fenntartási időszak hátralévő hónapjaira időarányosan eső támogatási összegnek azt a  hányadát kell
visszakövetelni, amilyen arányban a tárgyi eszköz beszerzése a támogatás terhére elszámolásra került.
(3) Amennyiben a  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatásban részesített kedvezményezett a  8.  § b)  pont
szerinti tanulói létszámfejlesztési kötelezettségét a vállaltnál alacsonyabb mértékben hajtja végre, a létszámarányos
támogatási összeget vissza kell követelni.
(4) Amennyiben a  tanműhely-létesítési vagy -fejlesztési támogatásban részesített kedvezményezett a  8.  § b)  pont
szerinti tanulói létszámfenntartási kötelezettségét a  vállalt öt tanéves időtartamot vagy a  létszámot illetően nem
teljesíti, a támogatási összegnek a hiányzó létszámra, illetve időtartamra eső arányos részét vissza kell követelni.
9. Záró rendelkezések 28. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
29. § (1) E rendelet rendelkezéseit azon támogatások tekintetében is alkalmazni kell, amelyek a Nemzeti Foglalkoztatási Alap
képzési alaprészéből a  Kormány egyedi döntésével nyújtható támogatások részletes szabályairól szóló 149/2012.
(VII. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 15.  § (4)  bekezdésében meghatározott kormánydöntéssel még nem
rendelkeznek.
(2) Az R. 14. § (1) bekezdése szerint benyújtott azon támogatási kérelmeket, amelyek vonatkozásában kormánydöntés
nem született, az e rendelet hatálybalépésétől számított egy éven belül a 3., illetve a 4. melléklet szerinti adatlapon
ismételten be kell nyújtani.
(3) Az  R. 13.  § (1)  bekezdése szerint benyújtott szándéknyilatkozat megfelel a  12.  § szerinti támogatási igény
szándéknyilatkozatban történő bejelentésének.
30. § E rendelet alapján képzési támogatás odaítéléséről 2021. június 30-ig lehet döntést hozni.
31. § Az 1. § a) pontja a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) I–II. fejezete,
és III. fejezet 31. cikke hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter