text:
5/2016. (VIII. 16.) NMHH rendelete az interfészek bejelentéséhez kapcsolódó műszaki leírások tartalmi követelményeiről és az azokhoz való hozzáférés előírásáról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003.  évi C.  törvény 182.  § (3)  bekezdés 18.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) minden olyan hálózati- és előfizetői interfészre (a  továbbiakban együtt: interfész), amelyet elektronikus
hírközlési szolgáltatás nyújtásához használnak, kivéve az  analóg kéthuzalos távbeszélő szolgáltatáshoz
hozzáférést biztosító eszközt és
b) az  elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtásához használt elektronikus hírközlő hálózat üzemeltetőjére,
valamint az elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatóra (a továbbiakban együtt: szolgáltató).
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Az interfész bejelentések típusai:
a) bejelentett interfész: a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság által nyilvántartásba vett, a  rendelet
1. mellékletében meghatározott jellemzőkkel bejelentett interfész;
b) hivatkozott interfész: olyan interfész, amely nyilvántartásba vett – a szolgáltató által használni kívánt
interfésszel megegyező tulajdonságú – interfész azonosító kódja alapján megfeleltethető.
2. Az interfész jellemzői:
a) az  interfész mechanikai jellemzői (fizikai kapcsolat megvalósulása): fizikai (mechanikai) kapcsolódási
pont, amihez az  előfizető csatlakozik a  szolgáltatás igénybevétele céljából. A  mechanikai
jellemzői leírás alkalmas arra, hogy lehetővé tegye a  végberendezés gyártója számára, hogy
a  végberendezésnek az  előfizetői hozzáférési ponthoz történő megbízható csatlakozásához
megtervezzen vagy kiválasszon egy csatlakozót vagy egy adapter-kábelt;
b) az  interfész elektromos és elektromágneses jellemzői: a  fizikai megvalósítás közvetlenül mérhető
vagy vizsgálható elektromágneses jellemzői a  mérési és vizsgálati módszerekkel együtt,
különösen a  jelszintek, jelformák, hangossági szint (analóg távbeszélő csatlakozás esetén), térerő,
hullámimpedancia, frekvencia, táplálás, távtáplálás és azok szélső értékei, kódolás, modulációs
eljárások;
ba) a  jel tulajdonságai: az  interfész elektromos jellemzőinek részletes adatai – az  átviteli
sebességek tartománya, az interfész által elfogadott és kiadott jelteljesítmény tartomány,
az impulzusmaszk, a vonali kódolás, impedancia, időzítési korlátok;
bb) szinkronizálás: amely során a  szolgáltatás hálózati szinkronforrást biztosít, vagy
megkívánja a  hálózathoz történő összehangolást valamely szinkronjel felhasználásával
az együttműködés megvalósításához;
bc) táplálási feltételek: olyan feltételek, ahol a tápfeszültség az interfészen át biztosított;
c) az  interfész rádiós jellemzői: a  felhasznált frekvencia vagy frekvenciasáv és az  alkalmazott kimenő
teljesítmény meghatározása.
3. Az  interfész eljárási és logikai jellemzői: az  üzenetek irányítására, célba juttatására, az  összeköttetések
fenntartására, módosítására és bontására, hibavédelmére, folyamatosságára, továbbá a  hálózattal való
együttműködésre szolgáló eljárások és jelzéskészletek összessége a  hálózaton nyújtott szolgáltatások
igénybevételéhez, valamint a digitális rendszereknél az adatkapcsolati és hálózati réteg jellemzők.
3. § (1) A  szolgáltató az  interfészeket e  rendelet 1.  mellékletében foglalt adatlap kitöltésével vagy elektronikus
kapcsolattartás esetében a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) honlapján elérhető
elektronikus űrlap kitöltésével, a  szolgáltatásokra vonatkozó hatósági osztályozás alapján, szolgáltatásonként és
a szolgáltatások igénybevételére alkalmazott interfész típusonként legkésőbb a szolgáltatásnyújtás megkezdésekor
köteles bejelenteni a Hatósághoz.
(2) A szolgáltató a hivatkozott interfésszel azonos típusú interfészeket az 1. mellékletben foglalt adatlap „Műszaki leírás”
rovatának kitöltését mellőzve, a hivatkozott interfész hivatkozási kódjának megadásával is bejelenthet.
(3) A  szolgáltató a  nyilvántartásba vett interfészek valamennyi módosítását köteles a  módosítás bevezetéséig
bejelenteni, ha a  módosítás érinti a  (4) vagy az  (5)  bekezdésben foglalt valamely követelmény teljesítését,
így különösen a  szoftver verzióváltást, új választható követelmények alkalmazását, az  interfész elektromos és
elektromágneses jellemzőinek, továbbá eljárási és logikai jellemzőinek módosítását.
(4) Nemzeti, európai vagy nemzetközi szabványnak vagy szabvány jellegű dokumentumnak megfelelő interfész
bejelentése esetén, az  elektronikus hírközlésről szóló törvényben meghatározottak alapján kell eljárni. Egyéb
interfész bejelentése esetén, a  bejelentéshez csatolni kell az  e  rendeletben meghatározott követelményeknek
megfelelő műszaki leírást. A műszaki leírás szöveges részeit a szellemi alkotások védelmére vonatkozó jogszabályok
szerint kell megadni.
(5) Az  előfizetői interfész műszaki leírásának kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye olyan
elektronikus hírközlő végberendezés megtervezését, amely képes az  adott interfészen keresztül elérhető összes
szolgáltatás igénybevételére, valamint tartalmaznia kell azokat a  további információkat is, amelyek a  gyártó
elektronikus hírközlő végberendezéssel kapcsolatos, alapvető követelményekre vonatkozó vizsgálatának
elvégzéséhez szükségesek.
(6) A  hálózati interfész műszaki leírásának lehetővé kell tennie azon elektronikus hírközlő berendezések
meghatározását és kiválasztását, amelyek az  interfészen keresztül szolgáltatások nyújtására alkalmasak, továbbá
kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a  szolgáltató felkészülhessen annak vizsgálatára, hogy az  interfészen
keresztül megvalósított összekapcsoláskor a hálózatok együttműködésére vonatkozó követelmények teljesülnek-e.
4. § (1) A  Hatóság a  nyilvántartásba vétel során az  interfészeket műszaki jellemzőik alapján osztályba sorolja, az  egyes
interfészek hivatkozási kódját megállapítja.
(2) Az interfész bejelentéseket a Hatóság bejelentett vagy hivatkozott interfészenként veszi nyilvántartásba. A Hatóság
interfész nyilvántartása nyilvános.
(3) A Hatóság a nyilvántartásba vett, bejelentett interfészek műszaki tartalmát honlapján közzéteszi.
 (4) Az  e  rendeletben foglalt kötelezettségek teljesítését a  Hatóság általános hatósági felügyeleti eljárás keretében
rendszeresen ellenőrzi. 5. § A  nyilvántartásba vétel iránti eljárásáért a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság egyes eljárásainak igazgatási
szolgáltatási díjairól és a díjfizetés módjáról szóló NMHH rendeletben foglaltak szerint igazgatási szolgáltatási díjat
kell fizetni.
6. § Ez a rendelet 2016. október 1. napján lép hatályba.
7. § (1) Ez a rendelet
a) az  elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok
összekapcsolásáról szóló 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („Hozzáférési
irányelv”) 5. cikkének és 12. cikk (1) bekezdés e) pontjának,
b) az  elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002. március 7-i
2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („Keretirányelv”) 5. cikkének és a 24. cikk (1) bekezdésének,
c) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló
2002/21/EK irányelv, az  elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről,
valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az  elektronikus hírközlő hálózatok és
az  elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló
2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1.  cikk 5.  pontjának és a  2.  cikk
3. pontjának
való megfelelést szolgálja.
 (2) Ez  a  rendelet a  termékek tevékenység szerinti, új statisztikai osztályozásáról (CPA, magyarul: TESZOR) és
a  3696/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 451/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet módosításáról szóló 2014. október 29-i 1209/2014/EU bizottsági rendelet 1.  cikkének végrehajtásához
szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
161/2008. (XII. 18.) FVM rendelete a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és -átállítására vonatkozó szabályozásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében, valamint a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény
57. § (1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
Fogalommeghatározások 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) művelési mód: komplex fogalom, amely magában
foglalja a tőkeformát, a sor- és tőtávolságot, a termelési
szint magasságát és a lombfal magasságát,
b) fajtaváltás: egy vagy két borpiaci évre ütemezetten
az adott ültetvényben a tevékenységet megelőzően termesztett fajta érvényes telepítési engedéllyel történő cseréje a Borvidéki tervben meghatározott más fajtának vagy
a korábbi fajta vírustesztelt klónjának vagy klónkeverékének telepítésével, illetve átoltásával,
c) ültetvény áttelepítése: egy adott terület érvényes telepítési engedéllyel egy vagy két borpiaci év alatt történő
betelepítése a Borvidéki tervben meghatározott fajta és
művelésmód alkalmazásával vagy jobb ökológiai adottságok közé történő telepítés,
d) tőkepótlás: az ültetvényszerkezetnek megfelelő tőkeállomány helyreállítása az ültetvényben meglévő szőlőfajtával az ültetvény támrendszerének létesítése és az ültetvény támrendszerének korszerűsítése tevékenységek
keretében, 5%-nál nagyobb mértékű hiány esetén a tőkehelyek 100%-ban – 25%-nál nagyobb mértékű tőkepótlás
esetében érvényes telepítési engedéllyel – történő bepótlásával, ami magában foglalja a felhasznált szaporítóanyag
beszerzését, illetve az ültetést is,
e) ültetvényleltár: az ültetvény pontos helyét (helység
és helyrajzi szám), méretét, sor- és tőtávolságát, művelés
módját, a tőállományt és a támrendszer elemeit soronként
bemutató nyilvántartás,
f) borvidéki szerkezetátalakítási és -átállítási terv
(a továbbiakban: Borvidéki terv): olyan követelményrendszer, ami meghatározza azon termőterületeket és azokat a szőlőfajtákat – ideértve a 10 éves termelési adattal
még nem rendelkező szőlőfajtákat is –, amelyek termése
biztos felvevő piaccal rendelkezik, és amelyeket a Borvidéki terv készítését megelőző 10 év termésének átlagában
a borvidéki átlagnál kedvezőbb minőséggel szüreteltek, a
Borvidéki terv előírja továbbá a fajtaváltás, az ültetvény
áttelepítése, az ültetvény támrendszerének létesítése és az
ültetvény támrendszerének korszerűsítése tevékenységekre vonatkozó követelményeket, amelyek betartásával jobb
minőségű bortermés biztosítható,
g) egyéni szerkezetátalakítási és -átállítási terv
(a továbbiakban: Egyéni terv): a szerkezetátalakítási támogatás igénybevételéhez a kérelmező által a következő
egy vagy két borpiaci év alatt megvalósítandó tevékenységek összesítése,
h) VINGIS térkép: a szőlőültetvények országos térinformatikai nyilvántartásából (VINGIS) nyomtatott A/3-as
formátumú, a kérelemben megjelölt ültetvény pontos térbeli azonosítását biztosító, kiegészítő szakadatokkal ellátott térképi dokumentum,
i) összefüggő terület: a kérelemben megjelölt, a kérelmező használatában lévő, akár több helyrajzi számon nyilvántartott ültetvény, amelyet a tevékenységgel nem érintett szőlőültetvény, vagy más gazdálkodó használatában
álló szőlőültetvény, vagy más művelési ágba sorolt terület
határol,
j) szakszerűen művelt ültetvény: olyan ültetvény,
amelyben a művelésmódnak megfelelő metszést, a vegetációs időszaknak megfelelő növényápolási, növényvédelmi
és gyomszabályozási munkákat elvégezték,
k) ültetvény támrendszerének létesítése: az a tevékenység, amelynek során a kérelemben megjelölt ültetvényen
– a felhasznált anyagokat is figyelembe véve – új támrendszer teljes körű kialakítását végzik el,
l) ültetvény támrendszerének korszerűsítése: az a tevékenység, amelynek során a korábban alkalmazott művelésmód megváltoztatásával egyidejűleg a kérelemben
megjelölt ültetvény – már meglévő támrendszerének egyes
elemei meghagyása mellett – teljes körű felújítását végzik
el, amely magában foglalja a támrendszer egyes elemeinek
(oszlop, karó, huzal) – az új támrendszer elemeit figyelembe véve – legalább 20-20%-os mértékben történő cseréjét; vagy a huzal legalább 80%-os és ezzel egyidejűleg
az egyéb támrendszer elemeknek (oszlop, karó) a korszerű
szőlőültetvény kialakításához szükséges mértékű cseréjét,
m) ellenőrzésen mért területnagyság: az ültetvény szőlőtőkével beültetett területének fél sortávolsággal minden
irányban megnövelt területe,
n) támogatható területnagyság: a kérelemben, az egyéni terven, a tulajdoni lap másolat(ok)on megjelölt, valamint az ellenőrzésen mért területnagyság közül a legki
sebb, amelynek meg kell haladnia a 0,2 ha területnagyságot.
A szőlőültetvények szerkezetátalakítása és -átállítása 2. § Szőlőültetvény szerkezetátalakításának és -átállításának (a továbbiakban: szerkezetátalakítás) az alábbi tevékenységek minősülnek:
a) fajtaváltás,
b) ültetvény áttelepítése,
c) ültetvény támrendszerének létesítése,
d) ültetvény támrendszerének korszerűsítése.
A támogatás mértéke 3. § (1) A 2. §-ban meghatározott tevékenységek esetében a
beruházással kapcsolatban felmerülő műveletek költségei
az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. július 11-i
1083/2006/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban:
1083/2006/EK rendelet) értelmében konvergenciarégióba
tartozó területeken 75%-ban, de legfeljebb az 1. számú
mellékletben meghatározott összegekben támogathatóak.
(2) Azokon a településeken, amelyek az 1083/2006/EK
rendelet értelmében nem tartoznak konvergenciarégióba, a
beruházással kapcsolatban felmerülő műveletek költségei
50%-ban, de legfeljebb az 1. számú mellékletben meghatározott összegekben támogathatóak.
(3) Azokat a településeket, amelyek az 1083/2006/EK
rendelet értelmében nem tartoznak konvergenciarégióba, a
2. számú melléklet tartalmazza.
4. § (1) A szerkezetátalakítási és -átállítási támogatás
(a továbbiakban: támogatás) a szerkezetátalakítás költségeihez való hozzájárulásból és a szerkezetátalakítással
járó bevételkiesést ellentételező pénzbeli kompenzációból
tevődik össze.
(2) A borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK
tanácsi rendelet (a továbbiakban: Tanácsi rendelet) II. címének I. fejezete szerint elkészített és az Európai Bizottság részére benyújtott Nemzeti Támogatási Program
1. számú mellékletében foglaltaknak megfelelően a
2008/2009. borpiaci évre vonatkozóan az e rendelet alapján kifizethető támogatási keretösszegről az agrárpolitikáért és az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) tájékoztatja az MVH-t, amely
a keretösszegről közleményt tesz közzé. Amennyiben az e
rendelet alapján kifizethető támogatási keretösszeg módosul, úgy a miniszter a módosított támogatási keretösszegről az Európai Bizottság döntésének kézhezvételétől számított 15 napon belül, de legkésőbb 2009. augusztus 31-ig
tájékoztatja az MVH-t.
(3) A támogatási összeg meghatározásakor a forintra
történő átszámítást a támogatás kifizetésének borpiaci éve
első napján érvényes, az Európai Központi Bank által
jegyzett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell elvégezni.
(4) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) a kifizetéseket úgy teljesíti, hogy
2009. október 15-ig az összes kifizetés átlaga a 12 500
euró/ha összeget ne haladja meg.
(5) A szerkezetátalakítással járó bevételkiesést ellentételező pénzbeli kompenzáció csak a 2. § a)–b) pontjai szerinti tevékenységek esetén adható, mértéke a támogatható
területnagysággal arányos, hektáronként 500 000 Ft.
Borvidéki terv 5. § (1) A támogatás igénybevételének előfeltétele, hogy az
illetékes hegyközségi tanács Borvidéki tervet készítsen a
3. számú melléklet szerint.
(2) A Borvidéki terv tartalmazza:
a) tevékenységenkénti bontásban a borkészítésre alkal
mas szőlőfajták osztályba sorolásáról szóló 104/2004.
(VI. 3.) FVM rendeletben (a továbbiakban: 104/2004.
FVM rendelet) ajánlott kategóriába sorolt, illetve a borvidéki rendtartás szerinti azon szőlőfajtákat, amelyekre támogatás igényelhető,
b) tevékenységenkénti bontásban a 104/2004. FVM
rendeletben engedélyezett kategóriába sorolt, illetve a borvidéki rendtartás szerinti azon szőlőfajtákat, amelyekre támogatás igényelhető, kiegészítve a szakmai indokokkal és
feltételekkel,
c) azon termőhelyeket, ahol a szerkezetátalakítás végrehajtható, d) a szerkezetátalakítás végrehajtása során kialakítható
minimális tőszámot,
e) a szerkezetátalakítás végrehajtása során kialakítható
minimális és maximális sortávolságot,
f) a szerkezetátalakítás végrehajtása során kialakítható
minimális és maximális tőtávolságot,
g) a szerkezetátalakítás végrehajtása során kialakítható
művelésmódokat, h) azokat a termőhelyi kataszterbe sorolt területeket,
ahol a tőkeállomány az adott borpiaci évre vonatkozó Borvidéki terv elkészítésének évét megelőző tizenöt évben
30%-nál nagyobb mértékű pusztulást szenvedett a téli
fagykár miatt.
(3) A fajtalista összeállításánál, illetve a művelésmódok
meghatározásánál figyelembe kell venni azokat az ökológiai, termesztéstechnológiai feltételeket, amelyek alapján
biztosítható a magasabb minőségi követelményeknek való
megfelelés, vagy a nagyobb piaci keresettségű borászati
termék készítése. A Borvidéki tervben szerepeltethetők
azok a szőlőfajták is, amelyeket a szőlőtermesztésről és a
borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 2. §
18. pontjának megfelelően, a minőségi bortermelést szolgáló kísérleti ültetvény létesítésére szánnak.
(4) A 2. § a)–b) pontjai szerinti tevékenységekre 3300
tő/ha tőszámnál, a 2. § c)–d) pontjai szerinti tevékenységekre 2300 tő/ha tőszámnál alacsonyabb tőszámú ültetvényre támogatás nem igényelhető.
(5) A szerkezetátalakítás során kialakítható sortávolság
nem lehet kevesebb 2 méternél, illetve több 3,5 méternél.
A szerkezetátalakítás során kialakítható tőtávolság nem lehet kevesebb 0,6 méternél, illetve több 1,2 méternél. Ikersoros ültetvények esetén az átlagos sortávolságot kell
figyelembe venni.
(6) A 2. § b) pontja szerinti tevékenység keretében áttelepíteni az I. termőhelyi kataszteri osztályú területen belül
korlátozás nélkül, egyéb esetben csak magasabb termőhelyi kataszteri pontértékű területre lehet.
6. § (1) A Borvidéki tervet, illetőleg annak módosításait a
hegyközségi tanács minden év április 30-ig megküldi a
Hegyközségek Nemzeti Tanácsa (a továbbiakban: HNT)
részére véleményezésre.
(2) A HNT a véleményével ellátott Borvidéki tervet
minden év május 15-ig átadja a miniszter részére jóváhagyásra.
(3) Az 5. § (2)–(6) bekezdéseiben foglaltaknak nem
megfelelő Borvidéki tervek hiányosságainak pótlására
2009. június 30-ig van lehetőség. A Borvidéki terveket a
miniszter egyetértése esetén hagyja jóvá, és azokat 2009.
július 15-ig megküldi az MVH részére. A miniszter által
jóvá nem hagyott Borvidéki tervek alapján támogatás nem
igényelhető.
(4) Az MVH a Borvidéki terveket a miniszter döntésének kézhezvételét követő hét napon belül a honlapján közzéteszi.
Egyéni terv 7. § (1) A támogatás igénybevételéhez a Borvidéki terv
alapján Egyéni tervet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell a termelő nevét, ügyfél-regisztrációs számát, a tá
mogatásba bevonandó ültetvény helyét és nagyságát, a támogatás keretében megvalósítandó tevékenységek típusát,
a végrehajtás borpiaci évben megjelölt határidejét, valamint a VINGIS térkép igénylőlap kódját.
(2) Az Egyéni tervben szerepeltetni kell a hegybíró arra
vonatkozó igazolását, hogy az Egyéni terv megfelel a Borvidéki tervben foglaltaknak.
A támogatás jogosultja 8. § Támogatási, illetve előzetes kifizetés iránti kérelmet
nyújthat be az a természetes személy vagy gazdálkodó
szervezet, aki (amely):
a) a szerkezetátalakításban részesíteni kívánt (részesített) ültetvény használója,
b) legkésőbb a támogatási, illetve előzetes kifizetés
iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg eleget tesz a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 28. §
(1) bekezdésében előírt regisztrációs kötelezettségének.
Támogatásból történő kizárás 9. § Nem igényelhető támogatás az olyan ültetvényre,
a) amely tekintetében a telepítést vagy a támrendszer
létesítését, illetve korszerűsítését a kérelem benyújtását
megelőző borpiaci év előtt kezdték meg,
b) amelyre vonatkozóan a kérelem benyújtását megelőző 10 borpiaci éven belül a 4. § (1) bekezdésében meghatározott támogatást vettek igénybe,
c) amelyre vonatkozóan a kérelem benyújtását megelőző 10 borpiaci éven belül nemzeti forrásból finanszírozott telepítési támogatást vettek igénybe,
d) amely termőhelyi kataszterbe nem sorolt területen
van,
e) amely a szőlő ültetvénykataszterben nem nyilvántartott, f) amely nem borvidékbe sorolt településen fekszik,
g) amely nem minősül az 1. § j) pontja szerinti ültet
vénynek,
h) amelyet nem érvényes telepítési engedély alapján te
lepítettek,
i) amelyet a telepítési engedély rendelkezéseitől elté
rően telepítették,
j) amely tekintetében a kérelem nem felel meg a Borvi
déki tervnek. Támogatási kérelem benyújtása 10. § (1) A már befejezett tevékenységre vonatkozó támogatási kérelmeket egy eredeti példányban postai úton az
MVH Piaci Támogatások és Külkereskedelmi Intézkedések Igazgatóságához (a továbbiakban: MVH PKI) kell benyújtani.
(2) A támogatási kérelmeket e rendelet hatálybalépésétől 2009. április 30-ig lehet benyújtani, a benyújtás időpontjának a kérelem postára adásának napja minősül. A
benyújtási határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs
helye.
(3) A kérelmeket az MVH közleményében közzétett
formanyomtatványon kell benyújtani.
(4) A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) a kérelmezett területre vonatkozó Egyéni tervet,
b) a kérelmezett területre vonatkozó, a tulajdoni lap be
nyújtásától számított harminc napnál nem régebbi hiteles
tulajdoni lap teljes vagy szemle másolatát,
c) valamennyi földtulajdonosnak a 4. számú melléklet
szerinti, vagy azzal megegyező adattartalmú, a Tanácsi
rendelet hatálybalépésének napja (2008. június 30.) után
kelt nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a szerkezetátalakításhoz hozzájárul,
d) haszonélvezeti, özvegyi, illetve végrehajtási joggal
terhelt terület esetében valamennyi a haszonélvezeti, özvegyi joggal rendelkező személy, illetve a végrehajtási jog
jogosultjának a 4. számú melléklet szerinti, vagy azzal
megegyező adattartalmú, a Tanácsi rendelet hatálybalépésének napja (2008. június 30.) után kelt nyilatkozatát
arra vonatkozóan, hogy a szerkezetátalakításhoz hozzájárul,
e) a 2. § a)–b) pontjai szerinti tevékenységek esetén a
telepítési engedély másolatát,
f) a 2. § c)–d) pontjai szerinti tevékenységek esetén
– amennyiben a tőkepótlás mértéke meghaladja a 25%-ot –
a telepítési engedély másolatát,
g) az ültetvénynek a tevékenység végrehajtását követő
állapotra vonatkozó támrendszeréről készített vázrajzot az
5. számú melléklet szerint,
h) a 2. § c)–d) pontjai szerinti tevékenységek esetén az
ültetvényről a szerkezetátalakítás végrehajtását megelőző
állapotra vonatkozó, a HEGYIR-ből kiadott szőlő ültetvénykataszteri kivonatot,
i) a tevékenységek végrehajtását követő állapotra vonatkozó ültetvényleltárt a 6. számú melléklet szerint,
j) szaporítóanyag-felhasználás esetén a felhasznált szaporítóanyagra vonatkozó származási igazolvány másolatát,
k) tápanyagfeltöltés művelet elszámolása esetén az ültetvénytelepítést megalapozó talajvédelmi terv másolatát.
11. § (1) A támrendszerről készített vázrajzban fel kell tüntetni az oszlopok és karók méretét, távolságát, a huzalok átmérőjét és talajtól mért távolságukat, valamint a végoszlop
rögzítés módját.
(2) A 16. § (4) bekezdése szerinti két borpiaci év alatt
történő végrehajtás esetén az első borpiaci évre benyújtott
kérelemhez nem kell mellékelni a 10. § (4) bekezdés
g) pontjában meghatározott dokumentumot.
(3) A 16. § (4) bekezdése szerinti két borpiaci év alatt
történő végrehajtás esetén a második borpiaci évre benyújtott kérelemhez nem kell mellékelni a 10. § (4) bekezdés
a)–f), h) és k) pontjaiban meghatározott dokumentumokat.
(4) A hegybíró az Egyéni terv ellenjegyzésével egyidejűleg a támogatási kérelemben megjelölt terület(ek) vonatkozásában elektronikus úton megküldi a Földmérési és
Távérzékelési Intézet (a továbbiakban: FÖMI) részére a
VINGIS térkép igénylőlap adatait.
Előzetes kifizetés iránti kérelem benyújtása 12. § (1) A még be nem fejezett tevékenységre vonatkozó előzetes kifizetés iránti kérelmeket egy eredeti példányban
postai úton az MVH PKI részére kell benyújtani.
(2) Az előzetes kifizetés iránti kérelmeket e rendelet hatálybalépésétől 2009. április 30-ig lehet benyújtani, a benyújtás időpontjának a kérelem postára adásának napja
minősül. A benyújtási határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
(3) A kérelmeket az MVH közleményében közzétett
formanyomtatványon kell benyújtani.
(4) Az előzetes kifizetés iránti kérelemhez csatolni kell:
a) a kérelmezett területre vonatkozó Egyéni tervet,
b) a kérelmezett területre vonatkozó, a tulajdoni lap be
nyújtásától számított harminc napnál nem régebbi hiteles
tulajdoni lap teljes vagy szemle másolatát,
c) valamennyi földtulajdonosnak a 4. számú melléklet
szerinti, vagy azzal megegyező adattartalmú, a Tanácsi
rendelet hatálybalépésének napja (2008. június 30.) után
kelt nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a szerkezetátalakításhoz hozzájárul,
d) haszonélvezeti, özvegyi, illetve végrehajtási joggal
terhelt terület esetében valamennyi a haszonélvezeti, özvegyi joggal rendelkező személy, illetve a végrehajtási jog
jogosultjának a 4. számú melléklet szerinti, vagy azzal
megegyező adattartalmú, a Tanácsi rendelet hatálybalépésének napja (2008. június 30.) után kelt nyilatkozatát
arra vonatkozóan, hogy a szerkezetátalakításhoz hozzájárul,
e) a 2. § a)–b) pontjai szerinti tevékenységek esetén a
telepítési engedély másolatát,
f) a 2. § c)–d) pontjai szerinti tevékenységek esetén
– amennyiben a tőkepótlás mértéke meghaladja a 25%-ot –
a telepítési engedély másolatát,
g) az ültetvénynek a tevékenység végrehajtását követő
állapotra vonatkozó támrendszeréről készített vázrajzot az
5. számú melléklet szerint,
h) a 2. § c)–d) pontjai szerinti tevékenységek esetén az
ültetvényről a szerkezetátalakítás végrehajtását megelőző
állapotra vonatkozó, a HEGYIR-ből kiadott szőlő ültetvénykataszteri kivonatot,
i) a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékekhez
kapcsolódó biztosítékrendszer szabályairól szóló 17/2004.
(II. 13.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint letétbe helyezett biztosíték mértékét és érvényességi idejét igazoló eredeti banki bizonylatot.
13. § (1) A támrendszerről készített vázrajzban fel kell tüntetni az oszlopok és karók méretét, távolságát, a huzalok átmérőjét és talajtól mért távolságukat, valamint a végoszlop
rögzítés módját.
(2) A 12. § (4) bekezdés i) pontja szerinti biztosíték
összege el kell érje legalább a kérelmezett összeg 120%-át.
A biztosíték kizárólag abban az esetben érvényes,
amennyiben a kötelezettség típusa „belpiaci támogatás”, a
biztosíték érvényességének vége pedig legalább a szerkezetátalakítás megvalósításának borpiaci évét követő év
szeptember 30. napja.
(3) A 16. § (4) bekezdése szerinti két borpiaci év alatt
történő végrehajtás esetén az első borpiaci évre benyújtott
kérelemhez nem kell mellékelni a 12. § (4) bekezdés
g) pontjában meghatározott dokumentumot.
(4) A 16. § (4) bekezdése szerinti két borpiaci év alatt
történő végrehajtás esetén a második borpiaci évre benyújtott kérelemhez nem kell mellékelni a 12. § (4) bekezdés
a)–f) és h) pontjaiban meghatározott dokumentumokat.
(5) A hegybíró az Egyéni terv ellenjegyzésével egyidejűleg az előzetes kifizetés iránti kérelemben megjelölt terület(ek) vonatkozásában elektronikus úton megküldi a
FÖMI részére a VINGIS térkép igénylőlap adatait.
(6) A tevékenység végrehajtását követően a biztosíték
feloldását a kérelmezőnek kezdeményeznie kell a
14. §-ban előírtak szerint.
(7) A támogatás előzetes kifizetésének feltétele a Tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és
borágazat ellenőrzése tekintetében történő végrehajtására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló,
2008. június 29-i 555/2008/EK bizottsági rendelet 9. cikk
(2) bekezdés harmadik albekezdésében foglaltak teljesítése. Biztosíték-feloldás iránti kérelem benyújtása
14. § (1) A biztosíték-feloldás iránti kérelmeket egy eredeti
példányban postai úton az MVH PKI részére kell benyújtani.
(2) A kérelmek benyújtásának határideje az előzetes kifizetést követő második borpiaci év vége. A benyújtás időpontjának a kérelem postára adásának napja minősül, a benyújtási határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs
helye, és a biztosíték teljes összege visszatartásra kerül.
(3) A kérelmeket az MVH közleményében közzétett
formanyomtatványon kell benyújtani.
(4) A biztosíték-feloldás iránti kérelemhez csatolni kell:
a) a tevékenységek végrehajtását követő állapotra vo
natkozó ültetvényleltárt a 6. számú melléklet szerint,
b) szaporítóanyag-felhasználás esetén a felhasznált
szaporítóanyagra vonatkozó származási igazolvány másolatát, c) tápanyagfeltöltés művelet elszámolása esetén az ültetvénytelepítést megalapozó talajvédelmi terv másolatát.
(5) Az MVH a biztosíték feloldásáról a helyszíni ellenőrzést követő 30 napon belül dönt.
Támogatás igénylésének feltételei 15. § (1) A támogatás – a jogszabályi feltételek teljesülése
mellett – csak a Borvidéki tervben meghatározott feltételeknek megfelelő kérelem alapján igényelhető.
(2) A támogatást csak a legalább 0,2 ha nagyságú, egy
használó kezelésében lévő, összefüggő területen megvalósított (megvalósítandó), a 2. § szerinti tevékenységek
valamelyikére lehet igénybe venni.
(3) A támogatás kifizetésére, illetve előzetes kifizetés
esetén a biztosíték feloldására akkor kerül sor, amikor a tevékenység megvalósulásának adminisztratív, illetve helyszíni ellenőrzése megtörtént.
16. § (1) Az egyes műveletek elvégzését, annak szakszerűségét, illetve az adott műveletre igényelt támogatási összeg
jogosságát az MVH a helyszíni ellenőrzés alapján állapítja
meg.
(2) A 2. § c)–d) pontjai szerinti tevékenységek befejezésének az tekinthető, ha a tervezett támrendszert a Borvidéki tervvel és a kérelemmel összhangban, 100%-os mértékben megvalósították, az ültetvényt szakszerűen művelik,
5%-nál nagyobb tőkehiány esetén a pótlást teljeskörűen
elvégezték.
(3) A 2. § a)–b) pontjai szerinti tevékenységek egy borpiaci év alatt történő végrehajtása magában foglalja az ültetési, átoltási munkák elvégzését, továbbá a teljes körű
támrendszer létesítést.
(4) A 2. § a)–b) pontjai szerinti tevékenységek két borpiaci év alatt történő végrehajtása esetén az első borpiaci
évben kell megvalósítani az ültetési, átoltási munkálatokat. Az első borpiaci évben támrendszer létesítésére támogatás nem igényelhető. A második borpiaci évben kell
megvalósítani a teljes körű támrendszer létesítést és a tőkepótlást. A második borpiaci évben a 2. § a)–b) pontjai
szerinti tevékenységekhez tartozó támrendszer létesítésre,
valamint a tőkepótlás műveletekre adható, az adott borpiaci évre megállapított támogatási összeg igényelhető.
17. § (1) Amennyiben a tevékenység végrehajtása során szaporítóanyag-felhasználás történik, úgy támogatás kizárólag abban az esetben vehető igénybe, amennyiben a kérelmező igazolt származású szaporítóanyagot használt fel,
amely lehet
a) engedélyes árutermő iskolában előállított, hatóság
által ellenőrzött, minősített ültetési anyag,
b) hatóságilag ellenőrzött, igazolt eredetű alapanyag
felhasználásával, házi szaporító iskolában, saját célra előállított ültetési anyag,
c) más uniós tagállamban előállított, a hazai minőségi
előírásoknak minden tekintetben megfelelő ültetési anyag.
(2) A 2. § a)–c) pontjai szerinti tevékenységekhez tartozó tápanyagfeltöltés műveletre kizárólag abban az esetben
adható támogatás, amennyiben azt az ültetvénytelepítést
megalapozó talajvédelmi terv írta elő és a talajvédelmi
tervben foglaltaknak a kérelmező eleget tett.
(3) A 2. § c)–d) pontjai szerinti tevékenységek esetén kizárólag új, korábban nem használt alapanyagok beszerzése, illetve felhasználása támogatható.
(4) A 2. § a)–b) pontjai szerint tevékenységekhez tartozó erózióvédelem műveletre csak az átlagosan 3%-nál nagyobb lejtésű területeken, speciálisan e célra szolgáló
anyagok felhasználására, illetve munkák elvégzésére (talajtakarás, műszaki létesítmények) adható támogatás.
18. § (1) Támogatás abban az esetben fizethető ki, amennyiben az MVH helyszíni ellenőrzése megállapítja, hogy a tá
mogatási kérelemben megjelölt egyes műveleteket teljes
mértékben elvégezték. Nem, vagy szakszerűtlenül elvégzett művelet esetén az adott műveletre támogatás nem fizethető.
(2) A 2. § a)–b) pontjai szerinti tevékenységek esetében
az (1) bekezdésben megállapított teljes elvégzésnek az minősül, amennyiben az ültetvény beállottságának mértéke
eléri a 90%-ot.
(3) A 16. § (1) bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzéseket az MVH a tevékenység megvalósításának elbírálására
alkalmas időben, a tenyészidőszakon belül végzi el.
(4) A (3) bekezdéstől eltérően helyszíni ellenőrzéseket
tenyészidőszakon kívül az MVH kizárólag a 16. § (4) bekezdése szerinti, két borpiaci év alatt történő végrehajtás
esetében, a második borpiaci évre benyújtott kérelemre
vonatkozóan végezhet.
Kérelem hiánypótlása 19. § (1) Hiányosan benyújtott kérelem esetében az MVH a
kérelmezőt egy alkalommal hiánypótlásra szólítja fel.
(2) A hiánypótlásnak a felszólító végzésben meghatározott módon és határidőben kell eleget tenni. Hiánypótolt
kérelmek esetében – az (1) bekezdés figyelembevételével – az elbírálás sorrendjét a maradéktalan hiánypótlás
beérkezésének időpontja határozza meg.
Kérelem elutasítása 20. § (1) Az MVH a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, amennyiben:
a) a kérelem postára adása a kérelembenyújtási időszakot megelőzően vagy azon túl történt,
b) a kérelmező nem tett eleget a 8. § b) pontjában meghatározott regisztrációs kötelezettségének és regisztrációs
kérelmet a támogatási kérelem, illetve előzetes kifizetés
iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg sem terjesztett
elő,
c) a kérelmező a 10. § szerinti támogatási kérelmet nem
írta alá,
d) a kérelmező a 12. § szerinti előzetes kifizetés iránti
kérelmet nem írta alá,
e) a kérelmező a 14. § szerinti biztosíték-feloldás iránti
kérelmet nem írta alá.
(2) Az MVH a kérelmet elutasítja, amennyiben
a) a kérelmező a hiánypótlási felszólításban foglaltak
nak határidőn belül nem tesz eleget,
b) a kérelmező a hiánypótlási felszólításban foglaltak
nak nem megfelelő módon tesz eleget, c) a kérelem nem felel meg a kérelem benyújtásakor
hatályos Borvidéki terv előírásainak,
d) a támogatási kérelem még nem befejezett tevékenységre vonatkozik,
e) az előzetes kifizetés iránti kérelem már befejezett tevékenységre vonatkozik,
f) a támogatható területnagyság kisebb mint 0,2 hektár,
g) a 2. § c)–d) pontjai szerinti tevékenységek esetében a
tervezett támrendszer nem a kérelemmel összhangban,
100%-os mértékben kerül megvalósításra,
h) a 2. § c)–d) pontjai szerinti tevékenységek esetében a
tőkehiány meghaladja az 5%-ot,
i) szaporítóanyag-felhasználás esetén a kérelmező nem
igazolt származású, a 17. § (1) bekezdésének megfelelő
szaporítóanyagot használ fel,
j) a 2. § c)–d) pontjai szerinti tevékenységek esetében
nem kizárólag új (korábban nem használt) alapanyag került felhasználásra,
k) a 2. § a)–b) pontjai szerinti tevékenységek esetében a
beállottság mértéke nem éri el a 90%-ot,
l) a 2. § a)–b) pontjai szerinti tevékenységek esetében a
telepítést a kérelem benyújtását megelőző borpiaci év előtt
kezdték meg,
m) a 2. § c)–d) pontjai szerinti tevékenységek esetében
a támrendszer létesítését, korszerűsítését a kérelem benyújtását megelőző borpiaci év előtt kezdték meg,
n) a kérelem benyújtásakor a kérelmező nem rendelkezett érvényes telepítési engedéllyel,
o) a kérelemben megjelölt terület termőhelyi kataszterbe nem sorolt területen van,
p) az ültetvény telepítésekor az engedély rendelkezéseitől eltérően jártak el,
q) a kérelemben megjelölt terület nem Borvidéki településen fekszik,
r) az ültetvény nem minősül az 1. § j) pontja szerinti ültetvénynek,
s) a helyszíni ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy
a kérelmező használatában álló ültetvény nem a kérelemben, illetve annak mellékleteiben megjelölt helyrajzi számú területen található,
t) a kérelmező vagy képviselője a helyszíni ellenőrzés
lefolytatását akadályozza,
u) megállapítást nyer, hogy a kérelmezett ültetvény(ek)re vonatkozóan szőlőültetvény szerkezetátalakítási és -átállítási támogatást, vagy a kérelem benyújtását
megelőző 10 borpiaci éven belül nemzeti forrásból finanszírozott, telepítési támogatást vettek igénybe,
v) a kérelmező valótlan vagy félrevezető adatokat közöl.
A támogatás kifizetése 21. § (1) A befejezett tevékenységekre vonatkozó támogatási
kérelmek az elbírálás sorrendjét illetően előnyt élveznek
az előzetes kifizetés iránti kérelmekkel szemben. Az MVH
a kérelmeket beérkezési sorrendben bírálja el.
(2) A támogatás kifizetésének határideje a kérelem benyújtásának borpiaci évét követő borpiaci év október 15-e.
A támogatási keret kimerülése esetén alkalmazandó
eljárás 22. §
(1) Amennyiben a kérelmező a támogatási kérelemben,
illetve az előzetes kifizetés iránti kérelemben nem nyilatkozik arról, hogy a 4. § (2) bekezdésében megállapított támogatási keret kimerülése esetén kérelmét a következő
borpiaci évre vonatkozóan is fenntartja, úgy a kereten felüli támogatási kérelem elutasításra kerül.
(2) A kérelmező nyilatkozata alapján a következő borpiaci évre átvitt kérelmek előnyt élveznek az akkori elbírálás során.
Jogkövetkezmény 23. § (1) Amennyiben az MVH megállapítja, hogy az előzetes kifizetés iránti kérelemben foglalt szerkezetátalakítás
végrehajtása nem történt meg, vagy nem megfelelően történt, nem a támogatásban részesített területnagyságon történt meg, illetve a végrehajtott szerkezetátalakítás minősége nem megfelelő, úgy az adott szerkezetátalakítás nem
végrehajtottnak minősül. Ebben az esetben az MVH a jogosulatlanul igénybe vett támogatás 120%-át a biztosítékból visszatartja.
(2) A támogatást igénylő nyilatkozatban vállalja, hogy a
támogatás kifizetésétől számított 5. borpiaci év végéig az
ültetvényt rendeltetésszerűen műveli. Amennyiben ennek
nem tesz eleget, úgy az a támogatás jogosulatlan igénybevételének minősül. Az ültetvény rendeltetésszerű művelésére vonatkozó kötelezettség nem ruházható át.
Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet 2008. december 22-én lép hatályba.
(2) Az e rendelet szerinti nyomtatványokat, a nyilatkozatmintát, a vázrajzokat, valamint az ültetvényleltár mintáját az MVH honlapján letölthető formában közzéteszi
legkésőbb a rendelet hatálybalépésének napján.
(3) Ez a rendelet a következő közösségi előírások végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a borpiac közös szervezéséről, az 1493/1999/EK, az
1782/2003/EK, az 1290/2005/EK és a 3/2008/EK rendelet
módosításáról, valamint a 2392/86/EGK és az
1493/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2008. április 29-i 479/2008/EK tanácsi rendelet II. cím
I. fejezete, 11. cikke, valamint
b) a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK
tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál
és borágazat ellenőrzése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló,
2008. június 29-i 555/2008/EK bizottsági rendelet
6–10. cikke.
Gráf József s. k.,


text:
164/2003. (IX. 12.) KE határozata Csillag Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezéséről és megbízásáról.
A külügyminiszter előterjesztésére Csillag Ferencet
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és
megbízom a Magyar Köztársaság dohai nagykövetségének
vezetésével.
Budapest, 2003. április 28. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
402/2013. (X. 1.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – bírói szolgálati viszony
jogellenes megszüntetése miatt dr. Ribárszki Erzsébet Évát 2013. október 6-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. szeptember 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2009. (HK 7.) HM FLÜ intézkedése a Honvédelmi Minisztérium Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség csapatkarjelzéseinek és csapatjelvényének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás
alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési
Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM
rendelet rendelkezéseire – a HM Fejlesztési és Logisztikai
Ügynökség (továbbiakban HM FLÜ) csapatkarjelzéseinek
és csapatjelvényének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált, felterjesztett csapatkarjelzéseket (köznapi-társasági, gyakorló) és csapatjelvényt rendszeresítem, viselését a HM FLÜ
hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. A HM FLÜ vezérigazgatója által rendszeresített csapatkarjelzések (köznapi-társasági, gyakorló) és csapatjelvény szöveges leírását, továbbá eredeti, valamint kétszeres
méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése alapján, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka gondoskodik a
csapatkarjelzések és a csapatjelvény rendszeresítéséből
adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, legyártá
sáról és a HM FLÜ személyi állományának csapatkarjelzésekkel, valamint csapatjelvénnyel való ellátásáról.
4. Jelen intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Horváth József dandártábornok s. k.,
vezérigazgató


text:
8/2012. (I. 23.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság, a Maldív Köztársaság, a Szaúd-Arábiai Királyság, az Egyenlítői-Guinea-i Köztársaság, valamint az Angolai Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság, a Maldív Köztársaság,
a Szaúd-Arábiai Királyság, az Egyenlítői-Guinea-i Köztársaság, valamint az Angolai Köztársaság Kormánya közötti
kétoldalú légiközlekedési megállapodások (a továbbiakban: megállapodások) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodások létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratokat adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy a megállapodások létrehozását követően
a megállapodások végleges szövegeinek megállapítására való felhatalmazásról szóló határozatok tervezeteit
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2014. (I. 31.) NAV utasítása a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézete Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 23/2011. (VI. 30.) NGM utasítás (a továbbiakban:
NAV SZMSZ) 9. §-a alapján – figyelemmel a NAV SZMSZ 11. §-ában foglaltakra – a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban:
NAV) Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézete (a továbbiakban: Intézet) Szervezeti és Működési Szabályzatáról az  alábbiak
szerint rendelkezem.
1. § Az Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ) az utasítás mellékleteként adom ki.
2. § Az  utasítás hatálya az  Intézet állományába tartozó hivatásos szolgálati jogviszonyban álló, hivatásos állományú
tagokra (a továbbiakban: pénzügyőrök), kormánytisztviselőkre, kormányzati ügykezelőkre, valamint munkavállalókra
(a továbbiakban együtt: foglalkoztatottak) terjed ki.
3. § Az utasításban nem szabályozott kérdésekben a NAV SZMSZ rendelkezései az irányadók.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
 (2) Hatályát veszti a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézete Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 3/2011. (IX.16.) NAV utasítás. Dr. Vida Ildikó s. k.,
 a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke


text:
1489/2016. (IX. 15.) Korm. határozata a 2020. 35. Úszó-, Nyíltvízi-, Műugró-, Műúszó- és Óriástoronyugró Európa-bajnokság, valamint a 2020. Vízilabda Európa-bajnokság megrendezéséhez szükséges megállapodás aláírásához adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy Magyarország Kormánya nevében kösse meg
a) a 2020. évi 35. Úszó-, Nyíltvízi-, Műugró-, Műúszó- és Óriástoronyugró Európa-bajnokság megrendezéséhez
az Európai Úszó Szövetséggel (a továbbiakban: LEN) és a Magyar Úszószövetséggel (a továbbiakban: MÚSZ),
b) a 2020. évi Vízilabda Európa-bajnokság megrendezéséhez a  LEN-nel és a  Magyar Vízilabda Szövetséggel
(a továbbiakban: MVSZ)
a felek jogait és kötelezettségeit szabályozó háromoldalú megállapodásokat;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. szeptember 30.
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Kormány által a  2020. évi 35. Úszó-, Nyíltvízi-, Műugró-,
Műúszó- és Óriástoronyugró Európa-bajnokság rendezési jogának megszerzése érdekében, valamint a  2020. évi
Vízilabda Európa-bajnokság rendezési jogának megszerzése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről
szóló 1320/2016. (VII. 1.) Korm. határozat 3.  pontja alapján gondoskodjon az  1.  pont szerinti megállapodásokban
szabályozottaknak megfelelően a szükséges források MÚSZ és MVSZ részére történő biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2016. (XII. 28.) EMMI rendelete az emberi erőforrások miniszterének feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII. törvény 81. § (3) bekezdésében, valamint a honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével
kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII.  törvény 68. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  §-ában és az  Alaptörvény 18.  cikk
(2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 77. §-ában meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) ágazat: az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium), valamint az ágazathoz tartozó
szervezetek,
b) ágazathoz tartozó szervezetek: az  emberi erőforrások miniszterének (a  továbbiakban: miniszter) irányítása,
felügyelete, alapítói vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó szervek,
c) egészségügyi szolgáltató: az  egészségügyről szóló 1997.  évi CLIV.  törvény (a  továbbiakban: Eütv.) 3.  §
f ) pontjában ekként meghatározott fogalom,
d) honvédelmi intézkedési terv: a  honvédelmi intézkedési terv készítésére kötelezett szervezetre vonatkozó,
különleges jogrendi időszakban végrehajtandó feladatokat és a  hozzájuk kapcsolódó ellátási egységek
összességét megállapító dokumentum,
e) honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszak: a  rendkívüli állapot, a  szükségállapot, a  megelőző
védelmi helyzet, a terrorveszélyhelyzet vagy a váratlan támadás,
f ) kórház: aktív fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató,
g) ismertető jelvény: a  kulturális javak fegyveres összeütközés esetén való védelme tárgyában Hágában,
1954.  évi május hó 14. napján kelt nemzetközi egyezmény, valamint az  ahhoz csatolt jegyzőkönyv
(a kulturális javak háború idején megszállott területről való kivitelének tilalma tárgyában) kihirdetéséről szóló
1957. évi 14. törvényerejű rendelet 2. §-ában meghatározott „A kulturális javak fegyveres összeütközés esetén
való védelméről szóló Egyezmény” (a továbbiakban: Egyezmény) 6. és 16. cikkében meghatározott ismertető
jelvény,
h) közgyűjtemény: a  kulturális örökség védelméről szóló 2001.  évi LXIV.  törvény (a  továbbiakban: Kötv.) 7.  §
9. pontjában ekként meghatározott fogalom,
i) kulturális javak: a Kötv. 7. § 10. pontjában ekként meghatározott fogalom,
j) KMR: különleges működési rend, amely a honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakban az ágazat
működése érdekében bevezetett különleges működési rendszabályok rendszere,
k) köznevelési intézmény: a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 7. § (1) bekezdés a)–h) pontjában
meghatározott intézmények,
l) sportlétesítmény: a sportról szóló 2004. évi I. törvény 77. § s) pontjában ekként meghatározott fogalom,
m) szükséggyógyintézet: különböző típusú szükségkórház vagy orvosi segélyhely,
n) védett kulturális javak: a Kötv. 46. §-ában foglaltak alapján védelemben részesült, közgyűjteményekben lévő
kulturális javak,
o) gyógyszer: az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények
módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény 1. § 1. pontjában ekként meghatározott fogalom,
p) orvostechnikai eszköz: az Eütv. 3. § h) pontjában ekként meghatározott fogalom.
(2) Az  e  rendeletben foglaltakat a  honvédelmi miniszter irányítása és felügyelete alatt álló egészségügyi szolgáltatók
tekintetében nem kell alkalmazni.
2. A honvédelmi feladatok végrehajtásának egységes rendje 2. § A miniszter
a) koordinálja az  ágazat védelmi tervezési rendszerének kialakítását, működtetését a  gazdaságfelkészítés
rendszerében, b) koordinálja az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének (a továbbiakban: NATO) felajánlott civil képességekkel
és a befogadó nemzeti támogatással (a továbbiakban: BNT) kapcsolatos ágazati feladatokat,
c) gondoskodik a  BNT képesség katalógusához szükséges adatszolgáltatás honvédelmi miniszter részére
történő megküldéséről,
d) koordinálja a  minisztérium nemzetközi válságkezelési gyakorlatokon, valamint az  egyéb honvédelmi
gyakorlatokon való részvételét,
e) szervezi a  NATO vagy az  Európai Unió műveleti területen történő szakmaifeladat-ellátását a  miniszter
irányítása vagy felügyelete alá tartozó, a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény (a  továbbiakban: Hvt.) 18.  §
(2) bekezdés e) és f ) pontja szerinti honvédelemben közreműködő szervek megkeresésén keresztül, és
f ) gondoskodik a honvédelmi felkészítés kormányzati feladattervében meghatározott feladatok végrehajtásáról
és az  abban biztosított költségvetési források felhasználásáról szóló beszámoló tervezetének, valamint
a  honvédelmi felkészítés következő évi feladattervéhez szükséges javaslatok és költségvetési igények
összeállításáról a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Hvt.vhr.) 18. § (1) bekezdés j) pontjában meghatározott
feladat végrehajtása érdekében.
3. A honvédelmi intézkedési terv 3. § (1) A  minisztérium és a  Hvt. 18.  §-a alapján honvédelemben közreműködő, az  ágazathoz tartozó szervezetek
a honvédelmi intézkedési tervet a Hvt.vhr.-ben és a 4. §-ban meghatározottak szerint kötelesek elkészíteni.
(2) A honvédelmi intézkedési tervet a Hvt.vhr.-ben és a 4. §-ban meghatározottak szerint kötelesek elkészíteni
a) a  Hvt. 18.  § (2)  bekezdés e)  pontja szerinti honvédelemben közreműködő szervek közül az  egészségügyi
ágazat területén az  egészségügyi intézmények egészségügyi válsághelyzeti terveinek tartalmi
követelményeiről, valamint egyes egészségügyi tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló
43/2014. (VIII. 19.) EMMI rendelet 1.  § (1)  bekezdése szerinti egészségügyi válsághelyzeti terv készítésére
kötelezett egészségügyi szolgáltatók,
b) a Hvt. 18. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti honvédelemben közreműködő szervek közül
ba) az állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő, védett kulturális javakat kezelő közgyűjtemények,
ha alapleltárukban vagy külön nyilvántartásukban kulturális javak szerepelnek,
bb) a köznevelési intézmények,
bc) az 1. melléklet 2. alcímében felsorolt szervek és
c) a Hvt.vhr. 30. §-a alapján kijelölt sportlétesítmények fenntartói.
4. § (1) A  honvédelmi intézkedési tervet a  Kormány által meghatározott, a  védelmi igazgatás tervrendszerének
bevezetéséről szóló kormányhatározat szerinti koncepció előírásainak megfelelően kell előkészíteni.
(2) A  honvédelmi intézkedési tervnek kötelezően tartalmaznia kell a  KMR-nek megfelelően, a  honvédelemben
közreműködő szerv sajátosságainak figyelembevétele mellett a  működési szabályokról rendelkező részt, valamint
a személyi és anyagi erőforrásokat bemutató mellékleteket.
(3) A  honvédelmi intézkedési tervet úgy kell előkészíteni, hogy azt valamennyi honvédelmi vonatkozású különleges
jogrendi időszakban alkalmazni lehessen.
(4) A  3.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti egészségügyi szolgáltatók esetében az  egészségügyi válsághelyzeti terv
honvédelmi intézkedési tervnek minősül.
(5) A minisztérium honvédelmi intézkedési terve tartalmazza a BNT-re vonatkozó részterveket is.
5. § (1) Az  ágazathoz tartozó szervezetek és a  3.  § (2)  bekezdésében meghatározott szervek a  honvédelmi intézkedési
tervet, illetve azok aktualizált változatát minden év október 31-ig megküldik a miniszter részére.
(2) A  honvédelmi intézkedési terv rendszeres felülvizsgálatáról és szükség szerinti módosításáról a  3.  §
(1)–(2) bekezdése szerinti szerv vezetője gondoskodik.
(3) A  3.  § (1)–(2)  bekezdése szerinti szerv vezetője gondoskodik arról, hogy a  honvédelmi intézkedési terv
végrehajtására kijelölt személyi állomány a  honvédelmi intézkedési tervet megismerje és felkészüljön annak
végrehajtására.
4. A meghagyással kapcsolatos általános feladatok 6. § Meghagyásba bevont szerv
a) a 3. § (2) bekezdésében meghatározott szerv,
b) az 1. mellékletben meghatározott szerv és
c) a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 1. melléklete szerinti állami felsőoktatási intézmény.
7. § Az ágazatban a  Hvt.vhr. alapján meghagyásba bevont szerv és a  6.  §-ban meghatározott szerv a  meghagyással
kapcsolatos feladatait az erre vonatkozó jogszabályi kötelezettségek, valamint a 8. és 9. § szerint teljesíti.
8. § (1) A  honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakra történő felkészülés érdekében a  meghagyásba bevont
szerveknek a meghagyási jegyzékeiket a központi és területi szerveikre, valamint a közvetlen fenntartásukban lévő
intézményekre kiterjedően kell elkészíteniük.
(2) Minden olyan változásról, ami jelentős mértékben befolyásolja a  rendkívüli állapot vagy a  megelőző védelmi
helyzet idején ellátandó feladatok végrehajtását, a meghagyásba bevont szervek vezetői soron kívül tájékoztatják
a minisztert.
9. § (1) A hadkötelezettség bevezetését követően a meghagyásba bevont szerv
a) a  munkaköröket tartalmazó nyilvántartást és a  – Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szerve által visszaigazolt – meghagyási névjegyzéket a honvédelmi vonatkozású különleges
jogrendi időszakban szükséges működésüket alátámasztó okmányokhoz, illetve a  részükre meghatározott
feladatokat tartalmazó tervekhez, intézkedésekhez csatolja,
b) a  meghagyási névjegyzék visszaigazolását követő 30 napon belül tájékoztatja az  állományába tartozó
hadkötelesek teljes – ezen belül a  meghagyásra felterjesztett és ténylegesen meghagyott személyek –
létszámáról a honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és végrehajtás koordináló szakmai szervét és
a minisztériumnak a miniszter honvédelmi feladatai koordinálására kijelölt hivatali egységét, és
c) a név szerinti meghagyás tényét – a Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve
visszaigazolását követő 30 napon belül – közli az érintettel, továbbá tájékoztatja a meghagyással kapcsolatos
jogokról és kötelezettségekről.
(2) A  meghagyási tevékenység személyi és tárgyi feltételeinek biztosításáért, végrehajtásáért a  meghagyásba bevont
szerv vezetője a felelős.
10. § A meghagyásba bevont szervekről a  minisztériumnak a  miniszter honvédelmi feladatai koordinálására kijelölt
hivatali egysége tájékoztatást küld
a) a honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és végrehajtás koordináló szakmai szerve és
b) a Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve
részére.
5. A Befogadó Nemzeti Támogatás és a Nemzeti Intézkedési Rendszer
11. § (1) A  BNT keretein belül a  minisztérium a  képesség katalógus alapján biztosítja a  NATO-vezetésű erők Magyarország
területén való elhelyezésének, átvonulásának, illetve alkalmazásának egészségügyi és egyéb természetű
támogatását.
(2) A BNT egészségügyi feladatainak végrehajtását a miniszter irányítása mellett megyei szinten kell szervezni.
 (3) Az  ellátásra kijelölt, területileg illetékes egészségügyi szolgáltatóknak a  BNT céljára felajánlható kapacitás- és
szakmai képességadatokról nyilvántartást kell készíteniük. 12. § A BNT keretein belül felmerülő nem egészségügyi támogatási igények kielégítése érdekében a  miniszter
a  felügyelete és irányítása alá tartozó szervezetektől adatot kérhet be, illetve kijelölheti azokat az  igények
kielégítésében való közreműködésre.
13. § (1) A Nemzeti Intézkedési Rendszerben (a továbbiakban: NIR) közreműködő szervek
a) az  egészségfejlesztés területén feladatokat ellátó egészségügyi államigazgatási szerv, az  egészségügyi
igazgatás és koordináció területén feladatokat ellátó egészségügyi államigazgatási szerv,
b) a gyógyszerészeti államigazgatási szerv,
c) a fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal),
d) a fekvőbeteg-szakellátást végző egészségügyi szolgáltatók és
e) a miniszter által kijelölt egyéb, egészségügyi nemzeti létfontosságú rendszerelem vagy európai létfontosságú
rendszerelem.
 (2) A  miniszter által kiadott tervezési útmutató alapján az  (1)  bekezdésben meghatározott szervek a  NIR-feladatok
végrehajtásnak elősegítése érdekében tervet készítenek, mely része a  szervezetek honvédelmi intézkedési
terveinek.
(3) A  NIR meghatározott intézkedéseinek elrendelését és végrehajtását a  miniszter koordinálja. A  feladatok
végrehajtásában való közreműködésre a  miniszter felkérheti az  általa irányított és felügyelt szerveket, illetve
a kormányhivatal vezetőjét.
6. Az egészségügyi ágazat honvédelmi feladatai 14. § Az országos tisztifőorvos az  irányítása alá tartozó országos intézetek bevonásával a  hivatásos katasztrófavédelmi
szerv vezetője, illetve a  miniszter felkérésére szakmai útmutatók, oktató anyagok, tájékoztatók kidolgozásával
közreműködik a  honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakban és a  fegyveres összeütközések
időszakában végrehajtandó polgári védelmi feladatokkal összefüggésben a  polgári védelmi szervezetek, illetve
a polgári védelmi ismereteket oktatók felkészítésében.
15. § (1) A kormányhivatal vezetője a miniszter által meghatározott szükséggyógyintézet-telepítési kötelezettségek alapján
a  működési területén határozatban kijelöli a  szükséggyógyintézetek telepítésére és működtetésére kötelezett
egészségügyi szolgáltatókat.
(2) A kormányhivatal vezetője az egészségügyi szolgáltatók adatszolgáltatása alapján tervezi a szükséggyógyintézetek
telepítéséhez és működtetéséhez szükséges többletigényeket, karban tartja a  más szolgáltatóktól igényelt
egészségügyi személyzetre vonatkozó listákat, erről rendszeresen tájékozatja a  fővárosi és megyei védelmi
bizottságot és a minisztert.
(3) A  szükséggyógyintézet telepítésének elrendelésekor a  kormányhivatal vezetője határozatban kijelöli a  más
egészségügyi szolgáltatótól átcsoportosítandó, megfelelő számú és szakmai összetételű egészségügyi
személyzetet, ha a  szükséggyógyintézet működtetése az  azt telepítő egészségügyi szolgáltató saját állományából
nem biztosítható.
(4) Ha a  szükséges létszám a  (3)  bekezdés szerint sem biztosítható, a  miniszter tájékoztatása mellett további
átcsoportosításokat kezdeményez más kormányhivatal vezetőjénél, valamint a  közegészségügy, a  járványügy,
az  egészségfejlesztés, illetve az  egészségügyi igazgatás és koordináció területén feladatokat ellátó egészségügyi
államigazgatási szervnél.
(5) A kormányhivatal vezetője az illetékességi területén gondoskodik a közösségi befogadó helyek közegészségügyi és
járványügyi ellenőrzéséről, továbbá megszervezi a kitelepített vagy kimenekített lakosság egészségügyi ellátását.
(6) A  kormányhivatal vezetője a  honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakra történő felkészülés és
a tömeges ellátás biztosítása érdekében
a) tervet készít a szükséggyógyintézet telepítésére, a telepítés elrendelése esetén koordinálja a telepítést,
b) kezdeményezi a  fővárosi és megyei védelmi bizottság felé a  honvédelmi feladatok ellátásához szükséges
polgári védelmi szervezetek alkalmazását, és
c) kijárási tilalom bevezetése esetére rendszeresen felméri az  egészségügyi feladatok ellátásához szükséges
munkaköröket a rendelkezés hatálya alóli mentesítés érdekében. 16. § A gyógyszerészeti államigazgatási szerv a  honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakra történő
felkészülés érdekében
a) folyamatosan figyelemmel kíséri a gyógyszerellátás alakulását, valamint megteszi a szükséges intézkedéseket
és javaslatokat az ellátás biztosítására, erről rendszeresen tájékoztatja a minisztert, és
b) szükség esetén javaslatot tesz a  miniszter részére a  gyógyszerek vénynélküli kiszolgálását megszüntető
jogszabály hatályba léptetésére. 17. § Az Országos Mentőszolgálat vezetője
a) kidolgozza és minden év január 31-ig aktualizálja a  polgári védelmi szervezetek részére a  fegyveres
összeütközések időszakára vonatkozóan az  elsősegélynyújtás oktatáshoz szükséges egységes oktatási
anyagot, valamint az  elsősegélynyújtó és sérültszállító polgári védelmi szervezetek működésének szakmai
követelményeit, és
b) meghatározza a  szükség-mentőgépkocsiként alkalmazható gépjárműtípusokat, és a  gépjárműigényt
megküldi a technikai eszközök igénybevételi célú kijelölésére jogosult területileg illetékes katonai igazgatási
központ vezetője részére.
18. § Az állami egészségügyi tartalék kezeléséért felelős szerv
a) a  szükség-gyógyintézeti felszerelések szállításának tervezéséhez súly- és térfogatadatokat szolgáltat
a miniszter részére,
b) útmutatót készít a Mobil Orvosi Segélyhely és a Mobil Szükségkórház telepítéséhez, és
c) meghatározza a  honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakban telepítésre tervezett további
szükséggyógyintézetek kialakításának forrásigényét. 19. § Az egészségügyi szolgáltató vezetője a  megyei és országos tervezési feladatok érdekében, a  miniszter és
a  kormányhivatal vezetője által meghatározottak szerint, részükre adatot szolgáltat – különös tekintettel
az ágyszámra, műtéti kapacitásra, egészségügyi szakdolgozói állományra, a felhasznált orvostechnikai eszközökre és
gyógyszerekre vonatkozóan –, valamint jelzi az ezzel kapcsolatos többletigényeit.
20. § (1) A kórház vezetője felelős
a) a polgári védelmi vonatkozású elsötétítési terv elkészítéséért és
b) a kórház területén lévő óvóhelynek használható építmények rendeltetésszerű állapotban történő tartásáért.
(2) A  kórház vezetője évente a  tárgyévet követő év március 31-ig írásban beszámol a  kormányhivatal vezetőjének
a honvédelmi feladatok végrehajtásáról.
(3) A kórház vezetője honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakban
a) elrendeli a polgári védelmi vonatkozású elsötétítési tervben foglaltak végrehajtását,
b) gondoskodik
ba) a kórház épületeinek földről és levegőből is jól látható vörös kereszttel való jelöléséről,
bb) az óvóhelynek használható építmények rendeltetésszerű használhatóságának fenntartásáról, és
c) rendszeresen tájékoztatást ad a honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakban történő működés
többletigényeiről és költségeiről.
21. § (1) A  szükséggyógyintézet telepítésére kijelölt egészségügyi szolgáltató vezetője az  egyes szükséggyógyintézetek
személyi állományára vonatkozóan
a) elkészíti és a honvédelmi intézkedési tervéhez csatolja a szükséggyógyintézetbe kijelölt személyek jegyzékét,
beleértve a műszaki és kisegítő személyzetet,
b) meghatározza a  szükséggyógyintézetnek a  rendelkezésre álló állományból nem biztosítható személyzet
létszámát és szakmai összetételét,
c) kijelöli a szükséggyógyintézet vezetőjét és helyettesét, valamint az ellátó részlegek vezetőit,
d) az a) pont szerinti jegyzéket, valamint a c) pont szerinti kijelölést szükség szerint, de legalább évente január
15-éig felülvizsgálja, és
e) meghatározza a kijelölt személyzetnek a szükséggyógyintézetben ellátandó feladatkörét.
(2) A szükséggyógyintézet telepítésére kijelölt egészségügyi szolgáltató vezetője
a) kialakítja a szükséggyógyintézet szervezeti és működési szabályzatát,
b) meghatározza a szükséggyógyintézet telepítéséhez és működtetéséhez minimálisan szükséges infrastruktúra
biztosítására vonatkozó igényeket,
c) az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti igényeket – kiegészítve az  anyagi-technikai és egyéb igényekkel –
a kormányhivatal vezetője útján megküldi a fővárosi és megyei védelmi bizottság és a miniszter részére, és
d) meghatározza az  egészségügyi szolgáltató és a  szükséggyógyintézet közötti kapcsolattartás és
információcsere rendjét. (3) A  szükséggyógyintézet telepítésére kijelölt egészségügyi szolgáltató vezetője a  honvédelmi vonatkozású
különleges jogrendi időszakban
a) a  fővárosi és megyei védelmi bizottsággal együttműködve gondoskodik a  szükséggyógyintézet
telepíthetőségéről és szükség esetén a telepítéséről, és
b) felügyeli a szükséggyógyintézet szakmai tevékenységét és működtetését.
22. § (1) A kórház és az Országos Mentőszolgálat
a) közreműködik az Állami Egészségügyi Tartalék minőségmegőrző cseréjében, és
b) megküldi a beszerzendő gyógyszerek, valamint – figyelemmel a fekvőbeteg szakellátást nyújtó intézmények
részére történő gyógyszer-, orvostechnikai eszköz és fertőtlenítőszer beszerzések országos központosított
rendszeréről szóló 46/2012. (III. 28.) Korm. rendeletben foglaltakra – az  egészségügyi anyagok jegyzékét
az állami egészségügyi tartalék kezeléséért felelős szerv részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti közreműködés a nem közbeszerzés útján beszerzett tételek esetében is fennáll.
 (3) Az állami egészségügyi tartalék kezeléséért felelős szerv a cserélendő készletei figyelembevételével meghatározza
és visszajelzi, hogy az  egyes tételekből milyen mennyiséget ad át, és erről értesíti a  kórházat és az  Országos
Mentőszolgálatot.
(4) A  kórház és az  Országos Mentőszolgálat – a  jogszabályi kötelezettségeknek megfelelően történt beszerzést
követően – a  (3)  bekezdés szerinti tételeket átveszi az  állami egészségügyi tartalék kezeléséért felelős szervtől,
és ezzel egyidejűleg a  beszerzett tételekből az  átvettekkel megegyező mennyiségű, rendeltetésű, illetve hatású
tételeket átadja az állami egészségügyi tartalék kezeléséért felelős szerv részére.
(5) A  minőségmegóvó cserében a  kórház a  (4)  bekezdéstől eltérően a  gyógyszer-nagykereskedelmi tevékenységet
végző gazdálkodó szervezet útján is részt vehet.
(6) A  (3)–(5)  bekezdés szerinti átadás-átvétel nem minősül kereskedelmi tevékenységnek. A  minőségmegőrző csere
céljából elismervénnyel átadott és átvett tételek után térítési díjat nem kell fizetni.
7. A kulturális ágazat honvédelmi feladatai 23. § (1) A védett kulturális javak megóvásáról helyben kell gondoskodni.
 (2) A  védett kulturális javakat több megye területén kezelő közgyűjteményeknek a  honvédelmi intézkedési terveiket
megyénkénti bontásban kell elkészíteniük. 24. § (1) A közgyűjteményre vonatkozó honvédelmi intézkedési tervnek a 4. §-ban meghatározottakon túl tartalmaznia kell
a védett kulturális javak helyben, a közgyűjteményben történő megóvására vonatkozó előírásokat, a csomagolással,
áthelyezéssel, elrejtéssel védendő kulturális javak jegyzékét, a csomagolóanyag-, eszköz- és munkaerő-szükségletet,
az őrzéshez szükséges létszámot, valamint az ismertető jelvény anyagszükségletét és annak használatára vonatkozó,
az  Egyezmény 17.  cikke szerinti szabályokat, valamint a  honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakot
követő helyreállítás időszakának feladatait.
(2) A  közgyűjtemény védett kulturális javainak védett gyűjtőhelyen tárolása a  fővárosi és megyei védelmi bizottság
kijelölése alapján tervezhető, ha a  védett gyűjtőhely megfelel azok tárolására vonatkozó feltételeknek, és
a  szállításra, őrzésre, szakmai felügyeletre vonatkozó feltételek megvalósíthatók. A  honvédelmi intézkedési
tervnek a védett gyűjtőhelyen tárolni tervezett és a közgyűjteményben maradó védett kulturális javak megóvására
vonatkozó feladatokat az (1) bekezdésben meghatározottak szerint kell tartalmaznia.
(3) Az (1) vagy a (2) bekezdés szerint összeállított személyi- és anyagszükséglet intézményi lehetőségeket meghaladó
részét a  honvédelmi intézkedési tervben külön jegyzékben kell gyűjteni és meg kell küldeni a  23.  §-ban
meghatározott közgyűjteménynek vagy az irányító szervnek.
(4) A  védett kulturális javak védett gyűjtőhelyre történő szállításra, tárolásra és helyben megóvásra tervezését
a  kulturális javak nemzetközi, országos vagy regionális jelentősége, értéke, tárolási-szállítási igényének, valamint
a  védett gyűjtőhely és a  helyben megóvás lehetőségeinek figyelembevételével kell megvalósítani. Védett
gyűjtőhelyen tárolásra elsősorban a pótolhatatlan és kiemelkedő jelentőségű kulturális javak tervezhetők.
25. § A KMR bevezetése során figyelembe kell venni a következőket:
a) a védett kulturális javakat a mentés során úgy kell becsomagolni, hogy szállításkor ne sérülhessenek meg és
a tárolás időtartama alatt megőrizzék állagukat, továbbá azonosságuk könnyen megállapítható legyen,
b) a  védő- és csomagolóanyagoknak védelmet kell nyújtaniuk a  mechanikai sérülés, a  nedvesség, a  vegyi
hatások ellen,
c) a csomagolóanyag kiválasztásánál a kevésbé gyúlékony anyagokat kell előnyben részesíteni,
d) a védett kulturális javak a kijelölt gyűjtőhelyre csak zárt vagy zárttá tehető közúti járművön, vagy zárt vasúti
tehervagonban szállíthatók,
e) a gyűjtőhelyre szállítást úgy kell megtervezni, hogy 24 óra alatt megvalósítható legyen,
f ) a  védett kulturális javak tárolására óvóhelyek, épületek alatti – legalább szükségóvóhely védőképességű –
pincék terei, megfelelően kialakított barlangok, tárolók vehetők igénybe, ha azok az egyéb védelmi-szakmai
előírásoknak megfelelnek,
g) a  hosszabb ideig tartó tárolás idejére biztosítani kell a  tárolt javaknak megfelelő hőmérsékletet,
páratartalmat, a természetes vagy mesterséges szellőztetést,
h) a szállításhoz, gyűjtőhelyi megóváshoz megfelelő őrzést és szakmai felügyeletet kell biztosítani.
26. § (1) A megyei hatókörű városi múzeum
a) javaslatot tesz a megye területén lévő muzeális intézmények véleményének figyelembevételével a fővárosi és
megyei védelmi bizottság számára a gyűjtőhelyek kijelölésére,
b) összesíti a  KMR bevezetéséhez kapcsolódó anyag-, eszköz- és létszámszükségletet,
az ismertetőjelvény-igényt, és megküldi a fővárosi és megyei védelmi bizottságnak,
c) együttműködik a  fővárosi és megyei védelmi bizottsággal, a  megye területén lévő muzeális intézmények
bevonásával szakmai szempontból részt vesz a  KMR időszakára igényelt szolgáltatások tervezése és
igénybevétele koordinálásában, és
d) közgyűjteményként ellátja az őrzött kulturális javainak megóvására vonatkozó feladatokat.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatokat
a) a  fővárosi székhelyű muzeális intézmények vonatkozásában a  Budapesti Történeti Múzeum, a  b)  pontban
meghatározott muzeális intézmények kivételével,
b) az országos múzeumok, országos szakmúzeumok vonatkozásában az irányító szerv,
c) a  megyei könyvtár illetékességi területén lévő könyvtárak vonatkozásában a  megyei könyvtár, a  d) és
e) pontban meghatározott könyvtárak kivételével,
d) az  országos szakkönyvtárak vonatkozásában az  irányító szerv az  e)  pontban meghatározott könyvtárak
kivételével,
e) a  fővárosi székhelyű felsőoktatási könyvtárak, a  fővárosi székhelyű iskolai könyvtárak, valamint az Országos
Idegennyelvű Könyvtár vonatkozásában az Országos Széchényi Könyvtár,
f ) az  általános levéltárak és a  szaklevéltárak vonatkozásában az  országos hatáskörű levéltári tevékenységet
végző szerv,
g) az  olyan közgyűjtemények esetében, amelyek alapleltárában vagy külön nyilvántartásában kulturális javak
szerepelnek, a kép- és hangarchívumok vonatkozásában az Országos Széchényi Könyvtár
látja el.
27. § (1) A  3.  § (2)  bekezdés b)  pont ba)  alpontja hatálya alá tartozó, az  1.  mellékletben nem szereplő közgyűjtemények
a  fővárosi és megyei védelmi bizottságnál kezdeményezik a  közgyűjteményekben őrzött védett kulturális javak
őrzését, tárolását, gondozását, szállítmánykísérését.
(2) A  sajátos tárolási feltételek biztosítását végző szervezetek a  fővárosi és megyei védelmi bizottságnál
kezdeményezhetik a meghagyásba bevonásukat.
8. A köznevelési ágazat honvédelmi feladatai 28. § A miniszter a  honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakra történő felkészülés érdekében határozatot
készít elő
a) a  köznevelési intézmények működésével, működtetésével kapcsolatban, a  nevelési év, a  tanítási év,
a köznevelési felvételi eljárás, valamint az érettségi és szakmai vizsga vonatkozásában,
b) a szakképzettségek biztosítása érdekében gyorsított képzések elrendelésére a köznevelésben és
c) a  köznevelés szempontjából nélkülözhetetlen informatikai rendszerek működésének biztosítására vagy
kiváltására, az adatok biztonságos tárolására, az adott dokumentumok és információk időbeni átvételére és
szükség esetén határidők módosítására.
9. A felsőoktatási ágazat honvédelmi feladatai 29. § A miniszter a  honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakra történő felkészülés érdekében
jogszabálytervezetet készít elő
a) a  felsőoktatási intézmények működésével, működtetésével, a  felsőfokú felvételi eljárás, a  képzési félév,
a szorgalmi- és vizsgaidőszakkal kapcsolatban, valamint a vizsgák vonatkozásában,
b) a végzettség megszerzésének biztosítása érdekében gyorsított képzések elrendelésére a felsőoktatásban és
c) a  felsőoktatás szempontjából nélkülözhetetlen informatikai rendszerek működésének biztosítására vagy
kiváltására, az adatok biztonságos tárolására, az adott dokumentumok és információk időbeni átvételére és
szükség esetén határidők módosítására.
10. A szociális ágazat honvédelmi feladatai 30. § A miniszter a  honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakra történő felkészülés érdekében
jogszabálytervezetet készít elő a szociális igazgatási- és ellátási rendszer működtetésével kapcsolatban.
31. § A Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős szerv elkészíti, a miniszter jóváhagyja
a) a nyugdíjbiztosítási jogszerzés alapjául szolgáló adatoknak a védelmére,
b) a családtámogatási ellátások adatainak védelmére és
c) az esedékes ellátások folyósításának biztosítására
vonatkozó részletes honvédelmi intézkedési tervet.
32. § A 31. § szerinti honvédelmi intézkedési tervnek a 4. §-ban foglaltakon túl tartalmaznia kell
a) az adatbiztonság személyi és tárgyi feltételeit, az adatfeldolgozás, a biztonsági mentés, a tárolás tekintetében,
b) a fokozott adatbiztonsághoz szükséges egyszeri és folyamatos költségigényt,
c) az  ellátások folyósításának biztosításához szükséges személyi és tárgyi feltételeket, a  számítógéppark
működési körülményeinek, szükség esetén háttérkapacitás megteremtésének módját, esetleges kiegészítő
eszközigényt,
d) a folyósítás biztonságának megerősítésével összefüggő egyszeri és folyamatos költségigényt és
e) a  kormányhivatalokkal, az  adóhatósággal, egyéb szervekkel fenntartott informatikai kapcsolat fokozott
védelmének személyi és tárgyi feltételeit, a kiber támadások kivédésére a  felkészülés módját, a kapcsolatot
biztosító eszközök sérülése esetén a kiváltásukra megfelelő módszereket.
11. A sport ágazat honvédelmi feladatai 33. § A miniszter a  honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakra történő felkészülés érdekében
jogszabálytervezetet készít elő
a) a sportlétesítmények speciális működésére vonatkozóan és
b) a sportlétesítmény üzemeltetőjének adatszolgáltatási kötelezettségéről.
12. Záró rendelkezések 34. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
35. § Hatályát veszti
a) az  emberi erőforrások miniszterének feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról szóló
66/2013. (IX. 23.) EMMI rendelet,
b) a rendkívüli állapot idején szükséges munkaerő meghagyásáról szóló 1/2002. (II. 13.) NKÖM rendelet,
c) a  hadköteleseknek a  rendkívüli állapot idején polgári munkakörükben való meghagyásának
követelményeiről szóló 5/2001. (VII. 10.) ISM rendelet és
d) a rendkívüli állapot idején szükséges munkaerő meghagyására című 7/1994. (IV. 26.) MKM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere