text:
83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelete a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról.
A Kormány a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 175. § (2) bekezdés
b)–c), g) pontjában, 175. § (3) bekezdés a)–b), d)–e) és g) pontjában, a 16. alcím tekintetében pedig a személyazonosító jel helyébe
lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi XX. törvény 40/A. §-ában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. § E rendelet hatálya a közigazgatási elektronikus szolgáltatásokra, azok működtetőire, üzemeltetőire, a közigazgatási
elektronikus szolgáltatások nyújtásában részt vevő szervezetekre és személyekre, valamint a közigazgatási
elektronikus szolgáltatások igénybe vevőire terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában 1. azonnali tanúsítványállapot-igazoló szolgáltatás: meghatározott kérésre automatikusan kibocsátott, hiteles
tanúsítványállapot információnyújtás, 2. elektronikus aláíráspolitika: szervezeti igények alapján megfogalmazott, az elektronikus aláírás különböző
formáinak kezelését meghatározó dokumentum, 3. elektronikus űrlap: minden olyan elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület, amelynél a megadandó
adatok formája és tartalmi köre előre rögzített, és a kitöltést követően a megadott tartalommal elektronikus
dokumentum jön létre, 4. folytonos védelem: az időben változó körülmények és viszonyok ellenére is megszakítás nélkül megvalósuló védelem,
5. kockázattal arányos védelem: olyan védelem, mely biztosítja, hogy egy kellően nagy időintervallumban a védelem
költségei arányosak legyenek a potenciális kárértékkel, 6. lenyomat: olyan meghatározott hosszúságú, az elektronikus dokumentumhoz rendelt bitsorozat, amelynek
képzése során a használt eljárás (lenyomatképző eljárás) a képzés időpontjában teljesíti a következő feltételeket:
a) a képzett lenyomat egyértelműen származtatható az adott elektronikus dokumentumból,
b) a képzett lenyomatból az elvárható biztonsági szinten belül nem lehetséges az elektronikus dokumentum
tartalmának meghatározása vagy a tartalomra történő következtetés, c) a képzett lenyomat alapján az elvárható biztonsági szinten belül nem lehetséges olyan elektronikus dokumentum
utólagos létrehozatala, amelyre alkalmazva a lenyomatképző eljárás eredményeképp az adott lenyomat
keletkezik, 7. nyilvános kulcsú infrastruktúra: kriptográfiai kulcspárral működő informatikai rendszertechnológia, amelynek
működési elve, hogy amennyiben egy elektronikus adatot, illetve dokumentumot a megadott kulcspár egyik
kulcsának segítségével átalakítanak, akkor azt csak az adott kulcspár másik kulcs tagjával lehet az eredeti állapotába
visszaállítani, 8. szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 172. § j) pontja szerinti szolgáltatás,
9. szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás szolgáltató: a Ket. 172. § k) pontja szerinti szolgáltató,
10. teljes körű védelem: a rendszer valamennyi elemére kiterjedő védelem,
11. visszavonási állapotinformáció szolgáltatás: hiteles, visszavonási állapotinformációkat tartalmazó szolgáltatás,
12. zárt védelem: az összes releváns fenyegetést figyelembe vevő védelem.
II. FEJEZET
A SZABÁLYOZOTT ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉSI SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSÁNAK
ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEI
3. Általános követelmények 3. § (1) A szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás (a továbbiakban: SZEÜSZ) szolgáltató a SZEÜSZ nyújtása során
köteles teljesíteni a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter
rendeletében meghatározott követelményeket. (2) A SZEÜSZ szolgáltató a SZEÜSZ nyújtásához az alábbi követelményeknek megfelelő informatikai eszközöket,
rendszereket, és termékeket köteles használni: a) az eszközök, rendszerek, és termékek megbízhatóak, teljesítik a külön jogszabályban meghatározott biztonsági
követelményeket, és biztosítják a jogszabályban foglalt további követelményeknek, különösen a műszaki
előírásoknak és személyi feltételeknek való megfelelést, b) az eszközökhöz, rendszerekhez és termékekhez arra jogosulatlan személyek nem férhetnek hozzá,
c) a rendszerek, berendezések és termékek biztosítják, hogy a SZEÜSZ nyújtása során keletkezett adatokhoz arra
jogosulatlan személyek nem férhetnek hozzá. (3) A SZEÜSZ szolgáltató a bekövetkezett biztonsági eseményekről megfelelő részletességgel köteles haladéktalanul
értesíteni az elektronikus ügyintézési felügyeletet (a továbbiakban: felügyelet). A felügyelet a biztonsági eseményről
tájékoztatja az érintett ügyfeleket vagy hatóságot. 4. § Amennyiben valamely kijelölt SZEÜSZ szolgáltató által nyújtott SZEÜSZ igénybe vételét jogszabály valamely hatóság
számára kötelezően előírja, a szolgáltatás csak olyan elérhetőség és rendelkezésre állás mellett nyújtható, amely
a hatóságok eljárási cselekményeit, a hatósági eljárások lefolytatását nem akadályozza.
5. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató a SZEÜSZ általános szerződési feltételek szerinti működésével, működtetésével kapcsolatos
panaszok, kérdések fogadására telefonos ügyfélszolgálatot tart fenn, valamint erre szolgáló elektronikus űrlapon vagy
elektronikus levélben, vagy párbeszédes elektronikus rendszerben a bejelentések fogadását biztosítja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentések alapján a SZEÜSZ szolgáltató 15 napon belül
a) ha az alapos, köteles megtenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a SZEÜSZ az igénybevevők számára
rendeltetésszerűen igénybe vehető, használható legyen, és erről a bejelentőt tájékoztatni,
b) ha az nem alapos, köteles a bejelentés elutasításáról és annak indokairól, valamint a (3) bekezdés szerinti eljárás
lehetőségéről a bejelentőt tájékoztatni. (3) Ha a SZEÜSZ szolgáltató az általános szerződési feltételek szerinti feltételeket nem biztosítja, és az igénybevevő
(1) bekezdés szerinti bejelentése alapján a hibát határidőben nem javítja ki vagy a bejelentést elutasítja, az
igénybevevő a felügyeletnél tehet panaszt. (4) A felügyelet a panaszt közigazgatási hatósági eljárás keretében bírálja el, és ha a panasz alapos, a SZEÜSZ szolgáltatót
határozatban kötelezi a (2) bekezdés a) pontja szerinti eljárásra, valamint a 16–17. § szerinti jár el.
6. § (1) A hatóságnak minősülő SZEÜSZ szolgáltató a SZEÜSZ nyújtása során tett nyilatkozatait, valamint az egyéb tárolt
iratokat a rá irányadó iratkezelési szabályozás szerinti megőrzési ideig köteles megőrizni.
(2) A hatóságnak nem minősülő SZEÜSZ szolgáltató az (1) bekezdésben meghatározott iratokat a hatósággal vagy az
ügyféllel kötött megállapodás szerint köteles megőrizni. 4. Egységes működés, együttműködési képesség
7. § (1) A hatóság és más SZEÜSZ szolgáltatók a SZEÜSZ-ök kialakítása és nyújtása során kötelesek figyelembe venni
a hatóságok informatikai rendszerei közötti együttműködés követelményeit, valamint – több hatóságot is érintő
SZEÜSZ esetén – a többi hatóság igényeit. (2) A felügyelet a SZEÜSZ nyilvántartásba vétele, valamint ellenőrzése során ellenőrzi az (1) bekezdés szerinti
követelmények érvényesülését. (3) A felügyelet ajánlásokat bocsát ki az (1) bekezdés szerinti követelmények érvényesülése érdekében. Amennyiben az
adott információ cserére vagy elektronikus űrlaptípusra nem áll rendelkezésre irányadó ajánlás, úgy a SZEÜSZ
szolgáltató köteles egyedi ügyben is biztosítani e követelmények érvényesülését. A felügyelet együttműködik
a SZEÜSZ szolgáltatóval a SZEÜSZ e követelményeknek megfelelő kialakítása érdekében.
5. Általános szerződési feltételek 8. § (1) A SZEÜSZ a felügyelethez benyújtott, engedélyköteles SZEÜSZ esetén, továbbá a felügyelet által jóváhagyott
általános szerződési feltételek alapján nyújtható. A SZEÜSZ szolgáltató és a szolgáltatás igénybe vevője közös
megegyezéssel eltérhetnek a felügyelet által jóváhagyott általános szerződési feltételekben foglaltaktól.
(2) Az általános szerződési feltételek tartalmazza legalább az alábbiakat:
a) a szolgáltatási időszakot, rendelkezésre állást, b) a szolgáltatások elérhetőségét, jogosultsági kérdéseket,
c) a felhasználói támogatás feltételeit, d) a funkcionalitást,
e) az igénybevétel technikai feltételeit, ideértve a műszaki és adminisztratív feltételeket,
f) az igénybevétel pénzügyi feltételeit, g) a bejelentések, panaszok kezelésének rendjét,
h) a SZEÜSZ szolgáltató felelősségére vonatkozó rendelkezéseket. (3) Az általános szerződési feltételeket a felügyelet és a SZEÜSZ szolgáltató az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint
közzéteszi. A SZEÜSZ szolgáltatónak a felügyelet által jóváhagyott általános szerződési feltételeket kell közzétennie.
6. A szolgáltatásnyújtásra vonatkozó szervezési feltételek 9. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató a SZEÜSZ nyújtásához köteles kijelölni és a felügyelet felé bejelenteni az alábbiakat:
a) a SZEÜSZ-ért felelős vezető személyét, b) a szolgáltatás ellenőrét,
c) a szolgáltatás biztonsági felelősét. (2) Ha a SZEÜSZ jellege megköveteli, a szolgáltató műszaki, technikai jellegű kérdésekben illetékes kapcsolattartót is
kijelöl, akinek elérhetőségét az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzéteszi.
10. § A SZEÜSZ-t – az adott SZEÜSZ-re vonatkozó eltérő rendelkezés hiányában – legalább félévente a biztonsági felelős
útján, évente pedig az ellenőr útján az általános szerződési feltételeknek megfelelés szempontjából ellenőrizni kell.
Az ellenőrzés tényét és eredményét jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
7. A szolgáltatásnyújtásra vonatkozó biztonsági követelmények 11. § (1) A SZEÜSZ nyújtásához alkalmazott informatikai rendszernek biztosítania kell, hogy:
a) a rendszerben található adatok gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása,
felhasználása, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és
megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása az adatkezelést szabályozó
törvényi előírások betartásával történjen (törvényes adatkezelés), b) a rendszerben kezelt adatot csak az arra jogosultak és csak a jogosultságuk szerint ismerhessék meg,
használhassák fel, illetve rendelkezhessenek a felhasználásáról (bizalmasság), c) a rendszerben kezelt adat tartalma és tulajdonságai az elvárttal megegyezzenek – ideértve a bizonyosságot
abban, hogy az elvárt forrásból származik és a származás megtörténtének bizonyosságát is –, továbbá
a rendszerelemek a rendeltetésüknek megfelelően használhatóak legyenek (sértetlenség),
d) a rendszerben kezelt adatokat, illetve az informatikai rendszer elemeit az arra jogosultak a szükséges időpontban
és időtartamra használhassák (rendelkezésre állás), e) érvényesüljenek a zárt, teljes körű, folytonos és a kockázatokkal arányos védelem követelményei.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott követelmények teljesülése érdekében a SZEÜSZ szolgáltatónak
a) az informatikai rendszer tervezésére, beszerzésére, megvalósítására (különösen fejlesztésére, testreszabására,
paraméterezésére, telepítésére) és felülvizsgálatára kiterjedő minőségirányítással kell alátámasztania az eljárási
és biztonsági követelmények teljesülését, b) rendelkeznie kell üzemeltetési, valamint informatikai biztonsági szabályzatokkal,
c) rendelkeznie kell üzletmenet-folytonossági, katasztrófaelhárítási tervvel, d) rendelkeznie kell szolgáltatásműködési szabályzattal, amelyben meg kell határozni a rendszer működéséért
felelős, az adatgazda, az adatkezelő, illetőleg az adatfeldolgozó, az üzemeltető és az igénybe vevők jogait és
kötelezettségeit, valamint az adatkezelés, adattovábbítás és adatszolgáltatás eljárásrendjét,
e) rendelkeznie kell változáskezelési szabályzattal, f) rendelkeznie kell a biztonsági minimum követelmények teljesülésének igazolására irányuló audittal,
g) gondoskodnia kell a rendszer működése szempontjából meghatározó folyamatok valamennyi kritikus
eseményének naplózásáról, h) mentési renddel és biztonsági mentésekkel kell rendelkeznie,
i) rendelkeznie kell a rendkívüli üzemeltetési helyzetekre kidolgozott eljárásrenddel, és rendkívüli helyzetekben
folyamatos üzemelést biztosító tartalékberendezésekkel. (3) A közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter
a) felügyeli, ellenőrzi az informatikai biztonsági előírások megfelelőségét és betartását,
b) ellátja a szakhatósági feladatokat a felügyelet eljárásában, ennek keretében kötelező állásfoglalást ad ki
a kérelemben foglalt SZEÜSZ műszaki előírásoknak való megfelelőségéről, infrastrukturális alkalmasságáról,
c) a felügyelet eljárásában szakhatóságként kötelező állásfoglalást ad ki a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó
informatikai biztonsági követelményeknek való megfelelőségről, d) folyamatosan figyelemmel kíséri a SZEÜSZ rendszereket üzemeltető szervezetekkel és szolgáltatásokkal
kapcsolatos informatikai biztonsági követelmények betartását, e) ellenőrzi a SZEÜSZ-öknek a jelen rendeletben meghatározott biztonsági követelményeknek való folyamatos
megfelelését, f) jogosult a SZEÜSZ szolgáltatójától, adatkezelőjétől, illetve üzemeltetőjétől a biztonsági követelmények
teljesülésével kapcsolatban tájékoztatást kérni, a követelményeknek való megfelelőség alátámasztásához
szükséges, az érintett rendszer tervezésével, beszerzésével, előállításával, működésével vagy felülvizsgálatával
kapcsolatos adatot, illetve a rendszerek biztonsága tárgyában keletkezett valamennyi dokumentumot
– különösen az e rendeletben előírt dokumentációt, szabályzatokat – bekérni,
g) jogosult a hatáskörébe tartozó szervezet informatikai biztonsággal összefüggő tevékenységének és
ellátottságának ellenőrzésére, h) jóváhagyja a SZEÜSZ-ök biztonsági irányelveit, szabályzatait és eljárásrendjeit,
i) határidő tűzésével felhívja az érintett szervezetek vezetőit az ellenőrzés során vagy egyéb úton tudomására jutott
eltérések felszámolására, ellenőrzi a követelmények megvalósítását, j) az informatikai biztonsági követelmények hiányos teljesítése esetén megfelelő határidő tűzésével felszólítja az
érintettet a hiba elhárítására, illetve hiányosság pótlására. III. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉS FELÜGYELETI SZERVEI
8. Elektronikus ügyintézési felügyelet 12. § (1) A felügyelet a Ket. 161. §-ban meghatározott hatóság.
(2) A felügyelet feladata a) az egyes SZEÜSZ-ökre vonatkozó jogszabályok megalkotásának kezdeményezése,
b) az elektronikus ügyintézést érintő jogszabálytervezetek véleményezése, c) az egyes SZEÜSZ-ökre vonatkozó ajánlások kiadása,
d) az informatikai rendszerek együttműködéséhez szükséges, az adatkapcsolatokban érintett adatszerkezetekre
vonatkozó követelmények előírása, e) a bejelentett és engedélyezett SZEÜSZ-ök, valamint az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó, a szabályozott
elektronikus ügyintézési szolgáltatásnak nem minősülő elektronikus ügyintézési szolgáltatások nyilvántartása,
f) SZEÜSZ-ök engedélyezése, g) SZEÜSZ-ök ellenőrzése, h) a hozzá érkező bejelentések kivizsgálása,
i) a 49–50. § szerinti SZEÜSZ-ök esetén a közzétett, a hatóság által alkalmazott titkosító-, dekódoló programok,
valamint a hatóság által használt vagy közzétett kulcs-előállító programok megfelelőségének vizsgálata.
(3) A felügyelet az egyes SZEÜSZ-ökre vonatkozó előírások jogszabályi rendezésére, újabb SZEÜSZ nevesítésére vagy
meglévő SZEÜSZ szabályainak módosítására javaslatot dolgoz ki és terjeszt fel az érintett jogszabály kiadására
felhatalmazással rendelkező miniszternek. (4) A felügyelet a (2) bekezdés d) pontjában megadott előírásokat azok bevezetéséhez szükséges határidő előírása
mellett teszi közzé. 9. Elektronikus ügyintézési szabályozást előkészítő bizottság
13. § (1) A SZEÜSZ-ök és más, az elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos szolgáltatások állami és önkormányzati kialakítása
során az együttműködés biztosítása érdekében a felügyelet elektronikus ügyintézési szabályozást előkészítő
bizottságot (a továbbiakban: előkészítő bizottság) hoz létre. (2) Az előkészítő bizottságnak 6 tagja van. Az előkészítő bizottság elnökét a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
delegálja. A további tagok közül egy-egy tagot a) a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter,
b) a közigazgatásért felelős miniszter, c) az önkormányzatokért felelős miniszter,
d) a Nemzeti Biztonsági Felügyelet, valamint e) a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács
delegál. (3) Az előkészítő bizottság a felügyelet számára döntés-előkészítő tevékenységet végez. Ennek keretében az előkészítő
bizottság az alábbi feladatokat látja el: a) javaslattétel a hatóságok közötti együttműködés műszaki és szervezési feltételeinek egységes szabályozására,
b) az ügyfelek és a hatóságok számára biztosított SZEÜSZ-ökkel kapcsolatos részletes ajánlások előkészítése,
c) javaslattétel az elektronikus ügyintézés során írásbelinek minősülő elektronikus iratok formátumával, egyéb
műszaki jellemzőivel kapcsolatos követelményekre, d) javaslattétel az elektronikus ügyintézés során rendszeresített űrlapok elvárt elektronikus adatszerkezetével,
és egyéb műszaki jellemzőivel kapcsolatos követelményekre, e) az a)–d) pontban foglaltak érdekében ajánlások tervezetének előkészítése,
f) az elfogadott és közzétett ajánlások érvényesülésének vizsgálata,
g) az ajánlásoknak a változó jogszabályi, műszaki és közigazgatási működési környezetnek megfelelő felülvizsgálata,
szükség szerint javaslattétel az ajánlások módosítására, h) a feladatai ellátása során észlelt szabályozási problémák, hiányosságok esetén javaslattétel megfelelő
jogszabály-módosítás kezdeményezésére. (4) Az előkészítő bizottságot az elnök szükség szerint, de legalább évente hívja össze. A felügyelet kezdeményezésére az
elnök köteles összehívni az előkészítő bizottságot. (5) Az előkészítő bizottság akkor határozatképes, ha tagjainak több mint a fele, és az elnök jelen van. Határozatait – az
összeférhetetlenségről való döntés kivételével – szótöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetében az elnök
szavazata dönt. (6) Az előkészítő bizottság működésének rendjét maga állapítja meg.
10. A szolgáltatásokra vonatkozó ajánlások 14. § (1) A felügyelet a SZEÜSZ-ök egységes nyújtása és igénybevétele, az együttműködési képesség biztosítása érdekében
ajánlásokat bocsát ki. (2) A felügyelet az ajánlások tervezetét véleményezteti a közigazgatási informatika infrastrukturális
megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszterrel. Az ajánlás a műszaki és biztonsági előírások
vonatkozásában a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter
egyetértése esetén adható ki. (3) Az ajánlások tervezetét a felügyelet a kormány által kötelezően nyújtandó szabályozott elektronikus ügyintézési
szolgáltatást nyújtó szolgáltatók számára elektronikus levélben véleményezésre megküldi, valamint szakmai és
társadalmi vitára közzéteszi. (4) Az előkészítő bizottság az ajánlás előkészítése során indokolt esetben egyeztet a nemzeti, európai vagy nemzetközi
szabványügyi vagy szabványkibocsátó – ideértve az elismert ipari szabványokat kibocsátókat is – szervekkel.
(5) A felügyelet az elfogadott ajánlásokat nyilvánosan, elektronikus úton közzéteszi. A közzétételi kötelezettség
a visszavont, módosított ajánlások minden korábbi állapotára is vonatkozik.
15. § A felügyelet a közzétett ajánlásokat szükség szerint, de legalább kétévente felülvizsgálja.
IV. FEJEZET
SZABÁLYOZOTT ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉSI SZOLGÁLTATÁSOK BEJELENTÉSE 11. Szolgáltatások nyilvántartásba vétele
16. § (1) A felügyelet nyilvántartást vezet a) a bejelentett és az engedélyezett SZEÜSZ-ökről és
b) az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó, a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásnak nem minősülő
elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról. (2) A felügyelet ellenőrzi, hogy a SZEÜSZ szolgáltató és a hatóság az elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos
jogszabályban foglalt követelményeknek megfelel-e, így különösen vizsgálja az alábbi feltételek meglétét:
a) a hatóság a szolgáltatás bejelentésével kapcsolatos kötelezettségének eleget tett-e,
b) a SZEÜSZ szolgáltató a nyilvánosságra hozott tájékoztatóiban és általános szerződési feltételeiben foglaltakat,
valamint – amennyiben van ilyen – szerződési feltételeit betartja-e, valamint
c) a hatóság és a SZEÜSZ szolgáltató a felügyelet korábbi döntéseit betartja-e, így különösen, hogy a SZEÜSZ
szolgáltató engedélyköteles SZEÜSZ esetén az engedélyben foglaltakat teljesíti-e.
(3) Ha a felügyelet észleli, hogy a hatóság a (2) bekezdésben meghatározott feltételeket nem teljesíti, a megfelelőség
érdekében az alábbi intézkedéseket teheti: a) felhívja a hatóság figyelmét a követelmény betartására,
b) értesíti a hatóság felügyeleti szervét a szabályoktól eltérő működésről,
c) az elektronikus ügyintézéssel összefüggésben megtiltja meghatározott technológiák vagy eljárások használatát,
d) indokolt esetben a mulasztó hatóság vezetője ellen fegyelmi eljárást kezdeményez, mely alapján a fegyelmi
eljárás megindítása kötelező, e) különösen indokolt esetben, az ügyfelek védelme érdekében a hatóságot törli a nyilvántartásából, feltéve, hogy
a törlés az ügyintézésben nem okoz jelentős fennakadást.
(4) Ha a felügyelet észleli, hogy a hatóságnak nem minősülő SZEÜSZ szolgáltató a (2) bekezdésben meghatározott
feltételeket nem teljesíti, a megfelelőség érdekében az alábbi intézkedéseket teheti:
a) felhívja a SZEÜSZ szolgáltató figyelmét a követelmény betartására,
b) az elektronikus ügyintézéssel összefüggésben megtiltja meghatározott technológiák vagy eljárások használatát,
c) ha a SZEÜSZ szolgáltató a hatóság kötelezése ellenére sem szünteti meg a jogsértést, úgy bírságot szabhat ki,
d) különösen indokolt esetben, az ügyfelek védelme érdekében a SZEÜSZ szolgáltatót törli a nyilvántartásából,
feltéve, hogy a törlés az ügyintézésben nem okoz jelentős fennakadást.
(5) A felügyelet a (3)–(4) bekezdésben felsorolt intézkedés megtétele során figyelembe veszi a megállapított
mulasztásnak az ügyfelekre és az érintett szervek működésére, továbbá intézkedésének az ügyfelekre gyakorolt
hatását, valamint – adott esetben – más szolgáltatásra való átállás lehetőségét, annak költségét és időigényét.
(6) Az ügyintézési határidő 3 hónap, mely egy alkalommal, legfeljebb 3 hónappal meghosszabbítható.
17. § Amennyiben a SZEÜSZ-t hatóság nyújtja, a felügyelet a jogszabályban foglalt követelmények betartásán túl a SZEÜSZ
célszerűségét és hatékonyságát is vizsgálja, és az ezzel kapcsolatos megállapításáról a Kormány számára évente
jelentést készít. 12. A szolgáltatásnyújtás bejelentése, engedélyezése 18. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató köteles a felügyelet részére a szolgáltatás nyújtásának megkezdésére irányuló szándékot,
valamint a megkezdés tervezett időpontját a felügyelet által rendszeresített elektronikus űrlap alkalmazásával
bejelenteni. (2) A SZEÜSZ szolgáltató a bejelentéshez köteles mellékelni az alábbi mellékleteket:
a) a szolgáltatás részletes műszaki leírását, b) a szolgáltatás pontos meghatározásához szükséges eljárási, adminisztrációs szabályokat, szabályzatokat,
folyamatleírásokat, hitelesítési rendet, ahol az értelmezett, továbbá c) a szolgáltatásra vonatkozó általános szerződési feltételeket,
d) a szolgáltató katasztrófaelhárítási eljárásra vonatkozó szabályzatát, valamint
e) a külön jogszabályban meghatározott biztonsági és egyéb műszaki követelményeknek való megfelelést
alátámasztó dokumentumokat. (3) A felügyelet megkeresése alapján, a szolgáltatás engedélyezésére vonatkozó eljárásban a Nemzeti Média- és
Hírközlési Hatóság szakhatóságként vesz részt. (4) A felügyelet a szolgáltatót a bejelentésben közölt adatoknak megfelelően bejegyzi a SZEÜSZ szolgáltatókról vezetett
nyilvántartásába, és a bejelentés időpontjától számított nyolc napon belül a nyilvántartásba vétel tényét
visszaigazolja. (5) A nyilvántartásba vételt a felügyelet abban az esetben tagadja meg, ha a bejelentésben foglalt adatok a hiánypótlás
ellenére a SZEÜSZ szolgáltató vagy az általa végezni kívánt tevékenység azonosítására, illetve a nyilvántartásba vételre
nem alkalmasak, és egyúttal kötelezi a SZEÜSZ szolgáltatót a bejelentés 8 napon belüli ismételt benyújtására.
(6) A SZEÜSZ szolgáltató a bejelentésben közölt adatokban bekövetkezett változásokat, valamint a SZEÜSZ nyújtásának
megszüntetését 15 napon belül köteles bejelenteni a felügyeletnek. Ha a SZEÜSZ szolgáltató a bejelentésben közölt
adatokban bekövetkezett változásokat vagy a szolgáltatás nyújtásának megszüntetését határidőn belül nem jelenti
be, a felügyelet a mulasztó szolgáltatóval szemben bírságot alkalmazhat.
(7) A felügyelet által vezetett nyilvántartás közhiteles, azt a felügyelet közzéteszi, és abba bárki betekinthet.
19. § (1) Engedélyköteles SZEÜSZ esetén a SZEÜSZ szolgáltató köteles a felügyelet részére a szolgáltatás nyújtásának
megkezdésére irányuló szándékot, valamint a megkezdés tervezett időpontját a felügyelet által rendszeresített
elektronikus űrlap alkalmazásával bejelenteni. (2) A felügyelet vizsgálata kiterjed
a) a műszaki követelmények, b) az eljárási feltételek,
c) a biztonsági követelmények, d) a szolgáltatási feltételek,
e) az a) és d) pontok teljesülését garantáló szolgáltatási képesség és
f) a szolgáltatáshoz kapcsolódó járulékos feltételeknek való megfelelés
vizsgálatára. (3) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti valamely követelményre rendelkezésre áll a felügyelet által közzétett ajánlás, és
a SZEÜSZ szolgáltató az ajánlás alkalmazásáról nyilatkozik, úgy a felügyelet az ellenőrzés során az ajánlásban rendezett
kérdésekben kizárólag az ajánlásnak való megfelelést ellenőrzi. (4) A SZEÜSZ szolgáltató a szolgáltatásnyújtás megkezdésének tervezett időpontját köteles az engedély iránti kérelem
benyújtását követő 3 hónapon túli időpontban megjelölni. (5) Az engedély iránti kérelem elbírálására egyebekben a 18. § rendelkezései megfelelően irányadók.
20. § A bejelentésben, illetve az engedélyben foglalt adatok változására, valamint a szolgáltatás megszüntetésére a 18–19. §
rendelkezései megfelelően irányadók. 21. § (1) A felügyelet a jogszabályban foglalt követelményeknek való megfelelés vizsgálata során mérlegelési jogkörében
figyelembe veszi az engedéllyel érintett szolgáltatásra irányadó műszaki előírásokat és a kérelemben foglalt
szolgáltatás egyedi sajátosságait. (2) A felügyelet a jogszabályban foglalt követelményeknek való megfelelés vizsgálata során helyszíni szemlét is
lefolytathat, s kérheti a szolgáltatás műszaki jellemzőinek, működésének részletes bemutatását.
(3) A felügyelet döntésében köteles a figyelembe vett műszaki előírásokat nevesíteni, valamint ha az engedéllyel érintett
szolgáltatásra irányadó műszaki előírásoktól eltért, köteles az eltérést megindokolni.
13. A szolgáltatásnyújtás megszüntetése 22. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató köteles a felügyelet részére a szolgáltatás nyújtásának megszüntetése előtt legalább 90 nappal
a szolgáltatás befejezését bejelenteni, és azt az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzétenni.
(2) A bejelentés nem mentesíti a SZEÜSZ szolgáltatót a megállapodások alapján vállalt, vagy jogszabály által kötelezően
előírt szolgáltatási időszak biztosításától. (3) Amennyiben a SZEÜSZ nyújtását nem jogszabály írja elő kötelezően, a felügyelet jogosult a szolgáltatás
megszüntetésének idejét legfeljebb 6 hónappal elhalasztani, amennyiben a SZEÜSZ nyújtásának megszüntetése
a közigazgatás működésében zavarokat okozhat. A SZEÜSZ szolgáltató – amennyiben a SZEÜSZ-t nem jogszabályi
kötelezés alapján nyújtja – mentesülhet e szolgáltatási kötelezettsége alól, ha teljesértékűen azonos, a felügyelet
nyilvántartásban szereplő SZEÜSZ az igénybevevők rendelkezésére áll, az átállásra elegendő időt biztosít, és az
igénybevevők esetleges átállási költségét a tevékenységét megszüntető SZEÜSZ szolgáltató viseli.
V. FEJEZET
AZ EGYES SZABÁLYOZOTT ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉSI SZOLGÁLTATÁSOK RÉSZLETES KÖVETELMÉNYEI
14. Az ügyfél időszaki értesítése az elektronikus ügyintézési cselekményekről
23. § (1) Az ügyfél ügyintézési rendelkezésében meghatározhatja azon hatóságok körét, amelyek elektronikus úton, az ügyfél
által a (4) bekezdés szerinti keretek között meghatározott időszakonként összesítve, egy vagy több meghatározott
értesítési címen tájékoztassák arról, hogy az adott időszak alatt az ügyfél részéről elektronikus nyilatkozatot vagy papír
alapú iratot fogadtak vagy részére elektronikus nyilatkozatot vagy papír alapú iratot kézbesítettek. Az ügyfél kérheti,
hogy a hatóság a tájékoztatásban valamennyi adattovábbítás tényét feltüntesse.
(2) Az ügyfél az értesítés keretében igényelheti azt is, hogy a hatóság értesítse különösen
a) a központi azonosítási ügynök (a továbbiakban: KAÜ) SZEÜSZ keretében történt, az ügyfél nevében történő
bejelentkezésekről, b) az ügyfél ügyintézési rendelkezésére vonatkozó lekérdezésekről (ide nem értve az ügyfél képviselője általi
bejelentkezéseket), c) az ügyfélre vonatkozó lekérdezésekről az összerendelési nyilvántartásból,
d) az ügyfélre vonatkozó, az adott időszakban a hatóság részéről és részére történt adattovábbításokról,
e) az iratkezelési rendszerekből ügyféltől érkeztetett iratokról, valamint
f) az iratkezelési rendszerekből ügyfélnek küldött iratokról. (3) Az ügyfél kérheti, hogy az értesítés az alábbi adatokat tartalmazza:
a) csak a szervezet megnevezését, az esemény megjelölését és időpontjának meghatározását, vagy
b) ahol ismert, ott az esemény azonosítását és adatait is.
(4) Az ügyfél az időszakos értesítésről szóló ügyintézési rendelkezésben legalább 15, legfeljebb 90 napos értesítési
időszakot határozhat meg. Az első időszakos értesítés határidejét az ügyintézési rendelkezés megtételétől kell
számítani. 24. § (1) Az értesítés csak azon hatóság adataira terjed ki, amely hatóság azt biztosítja és azt a felügyelet részére bejelentette.
A hatóság az értesítési szolgáltatást a 25. § szerinti, az ügyintézési rendelkezéseket nyilvántartó szerv által nyújtott
szolgáltatás útján is biztosíthatja. A felügyelet közzéteszi az ilyen tájékoztatás adására képes hatóságok jegyzékét.
(2) Az ügyfél kérése esetén az ügyintézési rendelkezéseket nyilvántartó szerv az ügyfél 23. § szerinti nyilatkozatáról az
érintett, (1) bekezdés hatálya alá tartozó hatóságokat értesíti.
25. § (1) Ha az ügyfél az ügyintézési rendelkezéseket nyilvántartó szerv által nyújtott időszaki értesítés szolgáltatás általi
rendszeres értesítését igényelte, a 23. § szerinti tájékoztatást az ügyintézési rendelkezéseket nyilvántartó szerv
a hatóságok nevében, a (2) bekezdés szerinti tájékoztatások alapján egységes formában adja meg az ügyfélnek.
Az értesítés tartalmazza az arra vonatkozó utalást, hogy az értesítés csak a 24. § (1) bekezdés szerinti hatóságok
adataira terjed ki. (2) Ha az ügyfél a SZEÜSZ szolgáltató általi értesítést igényelte, az értesítéshez szükséges adatokat az (1) bekezdés szerinti
szolgáltatás szolgáltatója kéri le a hatóságoktól és az érintett más SZEÜSZ-ök nyújtóitól. A hatóságok és SZEÜSZ
szolgáltatók kötelesek az adott időszakban történt, a 23. § szerinti eseményekről az ügyintézési rendelkezéseket
nyilvántartó szerv általi időszaki értesítés szolgáltatás nyújtóját elektronikus úton tájékoztatni.
(3) A (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatást megelőzően a hatóság a rendelkezési nyilvántartásban ellenőrzi az
adatközléshez a hozzájárulást. 15. Az ügyfél adataiban bekövetkező változás átvezetése
26. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató a felügyelet felé a SZEÜSZ bejelentése keretében bejelenti, valamint elektronikus tájékoztató
szolgáltatása keretében közzéteszi azt az adatkört, amely tekintetében a jelen alcím szerinti szolgáltatást biztosítja,
valamint az átvezetés esetleges további szabályait. (2) Ha az automatikus átvezetés az ügyfél eseti hozzájárulását igényli, a hozzájárulást az ügyfél
a) az e célra rendszeresített elektronikus űrlapon, b) az adatkör kezelőjénél, illetve annak nevében jogszabály alapján eljáró ügyfélszolgálatnál, kormányablaknál,
kihelyezett ügyintézési pontnál a változás bejelentésekor az e célra rendszeresített, és az eljáró szerv által az
ügyfél által megadott adatok alapján előkészített papír alapú formanyomtatvány aláírásával, vagy
c) az adatkör kezelőjénél, illetve annak nevében jogszabály alapján eljáró ügyfélszolgálatnál, kormányablaknál,
kihelyezett ügyintézési pontnál a változás bejelentésekor az e célra rendszeresített, és az eljáró szerv által az
ügyfél által megadott adatok alapján előkészített elektronikus formanyomtatvány külön jogszabályban
megadottak szerinti hitelesítésével adhatja meg. Az ügyfél hozzájárulása esetén a hatóság az űrlapot minden érintett hatóság számára elektronikus úton
kézbesíti. (3) Ha az ügyfél a változás automatikus átvezetését igényelte, úgy az érintett szervek megkereséséhez szükséges
valamennyi adatot köteles megadni. (4) Az ügyfél köteles minden megkeresett szerv esetében a bejelentés tudomásul vételét figyelemmel kísérni; a SZEÜSZ
szolgáltató az űrlap továbbításán túl további közreműködésre nem köteles.
27. § (1) A kormány biztosíthat olyan SZEÜSZ-t (a továbbiakban: változáskezelési ügynök szolgáltatás), amelynek keretében
a valamely hatóságnál tett bejelentés más nyilvántartásokban történő átvezetéséről a változáskezelési ügynök
gondoskodik. (2) A változáskezelési ügynök a változások átvezetése során az ügyfél képviselőjeként jár el, eljárására a 26. §
(2)–(4) bekezdését nem kell alkalmazni. A változáskezelési ügynök köteles az átvezetés tényéről vagy a felmerült
problémákról az ügyfelet értesíteni. 16. Összerendelési nyilvántartás 28. § (1) A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv a személyazonosító jel helyébe
lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló törvény szerint összerendelési nyilvántartást
vezet a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban, valamint a központi idegenrendészeti nyilvántartásban szereplő
valamennyi élő természetes személyre vonatkozóan (a továbbiakban: természetes személyek összerendelési
nyilvántartása). (2) Az egyes, az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló jogszabályban kijelölt szerv
összerendelési nyilvántartást vezet valamennyi, a cégnyilvántartásban szereplő, működő cégekre, valamint a civil és az
egyéb cégnek nem minősülő szervezetek nyilvántartásában szereplő szervezetekre, költségvetési szervekre, ügyvédi
irodákra, szabadalmi ügyvivői irodákra, végrehajtó irodákra, valamint közjegyzői irodákra (a továbbiakban együtt:
szervezet) vonatkozóan (a továbbiakban: szervezetek összerendelési nyilvántartása). (3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott adatok változásáról, így különösen az érintett személy haláláról vagy jogutód
nélküli megszűnéséről az (1)–(2) bekezdésben meghatározott szervek a 174–175. § szerinti eljárás értelemszerű
alkalmazásával értesítik az összerendelési nyilvántartást kezelő szerveket. (4) A természetes személyek összerendelési nyilvántartásából a természetes személyt
a) halála, b) magyar állampolgárságának megszűnése, c) nem magyar állampolgár magyarországi tartózkodási státuszának megszűnése
esetén, az erre vonatkozó tény közhiteles nyilvántartásába történő bejegyzését követő öt éven belül törölni kell.
(5) A szervezetek összerendelési nyilvántartásából a szervezetet megszűnése esetén az erre vonatkozó tény közhiteles
nyilvántartásába történő bejegyzését követő öt éven belül törölni kell.
29. § (1) Az összerendelési nyilvántartáshoz csak a felügyelet által kiadott ajánlásban meghatározott programozott felületen
lehet hozzáférést biztosítani. (2) Az összerendelési nyilvántartásból csak előzetesen regisztrált szervezetek számára, kizárólag automatizált interfész
útján, a jogosultságuk ellenőrzését követően, a jogosultságuknak megfelelő adatokra vonatkozóan szolgáltatható
adat. (3) Az összerendelési nyilvántartásból történő adatszolgáltatás a) időpontját,
b) az érintett azonosításához szükséges adatokat, c) a szolgáltatott adatok megjelölését,
d) az adatszolgáltatás címzettjét, e) az adatszolgáltatás címzettjének jogosultságát megalapozó jogszabályi rendelkezést és az adatszolgáltatás célját
naplózni kell. 30. § (1) Ha a 28. § (1)–(2) bekezdése szerinti közhiteles nyilvántartásba új személyt vagy szervezetet jegyeznek be, az
összerendelési nyilvántartással való szinkronizálásról a 174–175. § szerinti eljárás értelemszerű alkalmazásával
gondoskodni kell. (2) Az adatkezelő az összerendelési nyilvántartásban szereplő természetes személyre és szervezetre vonatkozó azonosító
kódot, illetve más azonosítót (jelen alcím alkalmazásában a továbbiakban: egyedi azonosítót) csak az után bocsáthatja
az érintett rendelkezésére, ha az egyedi azonosítóhoz tartozó kapcsolati kód az összerendelési nyilvántartásban
rögzítésre került. 31. § (1) A természetes személyek összerendelési nyilvántartásából az arra jogosult személy részére az általa jogszerűen kezelt,
természetes személyre vonatkozó titkosított kapcsolati kód alapján a kérelemben megjelölt nyilvántartásban szereplő
ugyanazon természetes személy titkosított kapcsolati kódja szolgáltatható. (2) A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv SZEÜSZ-ként, de az összerendelési
nyilvántartás vezetésétől függetlenül az (1) bekezdésben meghatározott szolgáltatáson túl az alábbi szolgáltatásokat
nyújthatja: a) az arra jogosult személy részére az általa jogszerűen kezelt, természetes személyre vonatkozó titkosított
kapcsolati kód alapján a természetes személy természetes személyazonosító adatainak szolgáltatása, az érintett
nyilvántartásokat kezelő szervek bevonásával, b) egy egyedi azonosítóhoz tartozó más nyilvántartásban alkalmazott egyedi azonosító vagy a természetes
személyazonosító adatok szolgáltatása, a természetes személy egyedi vagy az ügyintézési rendelkezések
nyilvántartásában rögzített hozzájárulása alapján. 32. § (1) A szervezetek összerendelési nyilvántartásában az egyedi azonosítókat kell összerendelni és tárolni.
(2) A szervezetre vonatkozó adatok szinkronizálása – az egyedi azonosítót nyilvántartó szerv és az összerendelési
nyilvántartást kezelő szerv megállapodása alapján – a cégjegyzékszámmal, a civil szervezetek bírósági
nyilvántartásában alkalmazott nyilvántartási számmal vagy adószámmal történik. (3) A szervezetek összerendelési nyilvántartásából bármely egyedi azonosító alapján a kérelemben megjelölt vagy
valamennyi, az adott szervezetre vonatkozó egyedi azonosító szolgáltatható.
(4) A szervezetek összerendelési nyilvántartását kezelő szerv a nyilvántartás naptári év január 1-jén aktuális állapotáról
teljes másolatot készít. A másolat maradandó értékű irat, amelyet – a helyi megőrzést követően – a Magyar Országos
Levéltár megőrzésre átvesz. 17. Azonosítási szolgáltatás 33. § (1) Az azonosítási szolgáltatás olyan SZEÜSZ, amelynek keretében a SZEÜSZ szolgáltató az elektronikus ügyintézés során
megállapítja, hogy egy adott személy megegyezik-e egy korábban regisztrált személlyel.
(2) Az azonosítási szolgáltatás során az azonosítást végző SZEÜSZ szolgáltató (a továbbiakban: azonosítási szolgáltató) az
ügyfelet az azonosítást kérő szervezet számára azonosítja, ennek részeként
a) az ügyfél hozzájárulása alapján az azonosítást kérő szervezet rendelkezésére bocsátja az ügyfél azonosításához
feltétlenül szükséges adatot vagy nyilatkozatot, és b) az azonosítás céljából alkalmazott műszaki megoldásnak megfelelően az elektronikus nyilatkozatot tevő személy
és az azonosított ügyfél közötti kapcsolatot hitelesíti. 34. § (1) Azonosítási szolgáltatásként
a) azonosság ellenőrző ügynöki szolgáltatás (a továbbiakban: AESZ),
b) egyedi azonosság ellenőrzés szolgáltatás (a továbbiakban: EASZ), valamint
c) teljeskörű azonosítás szolgáltatás (a továbbiakban: TASZ) nyújtható.
(2) Az azonosítás lefolytatásának megfelelőségéért a) EASZ és TASZ alkalmazása esetén az azonosítást kérő hatóság,
b) AESZ alkalmazása esetén az AESZ-t nyújtó azonosítási szolgáltató
felel. 35. § Az azonosítási szolgáltatások nyújtásához és igénybe vételéhez szükséges elektronikus elérési felületeit az azonosítási
szolgáltató a külön jogszabályban meghatározott előírások szerint köteles kialakítani.
36. § (1) Az AESZ nyújtása során az azonosítási szolgáltató az azonosítást kérő szervezet számára – más azonosítási szolgáltatók
szolgáltatásait igénybe véve – elvégzi az azonosítást, beleértve
a) az azonosított személlyel történő párbeszéd (adategyeztetés) lefolytatását,
b) az azonosítási mód megválasztásának a biztosítását, és
c) az azonosítási szolgáltatónál a konkrét azonosítás szükség szerinti végrehajtatását.
(2) Azonosítás kérése esetén a) az ügyfél az AESZ által kezelt lehetőségek közül az igénybe venni kívánt azonosítási módot megválasztja,
b) az ügyfél az általa megválasztott módon azonosítja magát, amelyhez a TASZ-t biztosító azonosítási szolgáltató
bevonását szükség szerint az AESZ-t biztosító azonosítási szolgáltató biztosítja,
c) az AESZ-t biztosító azonosítási szolgáltató az előírt azonosítási szint és megengedett technika ellenőrzését
a rendelkezési nyilvántartásban az azonosítást kérő által megadott adatok alapján ellenőrzi,
d) – ha az előírt szint vagy megengedett technika nem feleltethető meg a végrehajtott azonosításnak – az AESZ-t
biztosító szolgáltató a rendelkezési nyilvántartás adatai alapján további azonosítást kér és végez el,
e) az AESZ-t biztosító azonosítási szolgáltató megadja az azonosítást kérő felé az azonosítás eredményeképpen
megkapott azonosítót, vagy jelzi az azonosítás sikertelenséget az azonosítást kérőnek,
f) az AESZ-t biztosító azonosítási szolgáltató, ha erre a felügyelet által kiadott engedélye kiterjed, az ügyfél
ügyintézési rendelkezésében erre feljogosította, és az azonosítást kérő ezt igényli, az összerendelési nyilvántartás
és az egyedi azonosítást nyilvántartó szerv adatszolgáltatása alapján az azonosítást kérőnek az igényelt egyedi
azonosítót vagy az annak megfelelő összerendelési nyilvántartásban szereplő bejegyzés elemet adja meg.
(3) Az AESZ piaci és egyéb szervezetek jogszabályi előírásoknak megfelelő azonosítási szolgáltatásának elfogadását is
biztosíthatja. 37. § (1) Az EASZ az azonosítást végző által az azonosítási szolgáltatások által biztosított azonosítás egyedi esetben történő
elvégzése. (2) Az ügyfél rendelkezése és az elektronikus ügyintézés sajátosságai szerint az EASZ-t biztosító azonosítási szolgáltató az
azonosítási szolgáltatás keretében az azonosítást kérő szervezet számára
a) nyilatkozik arról, hogy az általa megadott azonosító adatok által egyértelműen meghatározott személy az általa
azonosított személlyel azonos-e, vagy b) a megadott azonosító adatok által egyértelműen meghatározott személy azonosítás során kért adatait
rendelkezésre bocsátja. (3) Az EASZ-t biztosító azonosítási szolgáltató nyújthat olyan szolgáltatást, amelynek keretében az ügyfél erre irányuló
igénye esetén az azonosításhoz feltétlenül szükséges adaton vagy nyilatkozaton kívül
a) az ügyfél értesítési címét, b) az ügyfél által adott meghatalmazással kapcsolatos adatokat,
c) nem természetes személy ügyfél esetén a szervezeti képviseletével kapcsolatos adatokat,
d) vagy más, az ügyfél által megjelölt, elektronikus ügyintézés során felhasználni kívánt adatokat
is a hatóság rendelkezésére bocsátja. (4) Az azonosítási szolgáltató az EASZ részeként olyan azonosítást is végezhet, ahol a hatóság számára az ügyfél tényleges
azonosítóinak megismerését nem teszi lehetővé, hanem csupán az ismeretlen, nem azonosított ügyfél és egy
korábban eljárt vagy regisztrált személy azonosságát igazolja (a továbbiakban: anonim azonosítás).
(5) A szolgáltató az általános szerződési feltételeiben rögzíti, hogy az adott azonosítási formánál
a) az azonosítás milyen mozzanatokból áll, b) mely cselekménynél mely személy vagy szervezet működik közre, és ennek során milyen adatot kell szolgáltatnia,
c) az adatok milyen ellenőrzésen és feldolgozáson esnek át,
d) mi jelenti az ellenőrzés sikeres és sikertelen lefolytatását.
38. § (1) A TASZ az azonosítás elvégezhetőségéhez szükséges valamennyi elemet magában foglaló azonosítási szolgáltatás,
amely magában foglalja a) a természetes személy vagy szervezet regisztrációját,
b) a természetes személyhez vagy szervezethez az azonosításhoz szükséges kód, eszköz vagy más elem
hozzárendelését, ahol ez értelmezhető, c) az egyedi esetben történő azonosítás lefolytatásához szükséges hitelesítési és egyéb információk biztosítását az
azonosítást kérő felé, d) a sikeres azonosítás esetén a jogosult által kért információ szolgáltatását.
(2) A TASZ keretében természetes személyek és szervezetek, továbbá informatikai rendszerek regisztrációja és
azonosítása egyaránt elvégezhető. (3) A TASZ keretében természetes személyek regisztrációjához és azonosításához szükséges adatkezeléshez, beleértve
a szervezetek képviselőinek nyilvánosnak nem minősülő, azonosításhoz szükséges adatainak kezelését, amennyiben
az azonosításuk nem törvényi kötelezés alapján elektronikusan végzendő elektronikus ügyintézési eljáráshoz
szükséges, az érintett természetes személyek hozzájárulása szükséges. 39. § (1) Természetes személy ügyfélnek – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a regisztrációt megelőzően
személyesen meg kell jelennie a regisztrációt végző szervezet előtt.
(2) A TASZ által meghatározott esetben a személyes megjelenéssel egyenértékű a regisztrációt végző szervezet külső
helyszínen lefolytatott eljárása is, ha azonos feltételekkel biztosítható az ügyfél személyazonosságának az e §-ban
meghatározott előzetes ellenőrzése. (3) A regisztráció során az igénylő személyazonosságát a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról
szóló törvényben meghatározott személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványa, külföldi állampolgár
esetében útlevele vagy más, jogszabály által a személyének azonosítására alkalmasnak minősített okmánya alapján
ellenőrizni kell. (4) A regisztráció és a személyazonosság ellenőrzése alapjául szolgáló rögzítendő adatok helyességét az igénylő
nyilatkozatban, saját kezű aláírásával ellátva, írásképtelenség esetén a regisztrációt végző szervezet által
jegyzőkönyvbe foglaltan igazolja. (5) A (3) bekezdés szerinti hatósági igazolvány azonosító adatait, a megadott adatok egyezését és a hatósági igazolvány
érvényességét a regisztrációt végző szervezet közhiteles nyilvántartásban ellenőrzi vagy ellenőrizteti. Amennyiben ez
az adott hatósági igazolvány vonatkozásában megvalósítható, a hatósági igazolványt közvetlenül elérhető, közhiteles
elektronikus nyilvántartásban kell ellenőrizni. (6) A regisztrációt végző szervezetnek a regisztrációban részt vevő ügyintézője – a (4) bekezdés szerinti nyilatkozaton –
aláírásával igazolja, hogy a hatósági igazolványon szereplő arckép megfeleltethető az igénylő arcának és a hatósági
igazolványban szereplő aláírás azonos a (4) bekezdés szerinti nyilatkozatot igazoló aláírással.
40. § (1) A hatóság képviseletében eljáró természetes személyre vonatkozó azonosításhoz szükséges regisztráció történhet
a) a természetes személy által, a regisztrációt végző szervnél kezdeményezett regisztrációval, vagy
b) a hatóság által kezdeményezett regisztrációval. (2) A hatóság képviseletében eljáró természetes személy által kezdeményezett regisztrációt a természetes személy
ügyfelekre vonatkozó szabályok szerint kell lefolytatni, az alábbi eltérésekkel:
a) a természetes személy a hivatalos minőségét a feladat- és hatáskörrel rendelkező hatóság által kiállított közhiteles
okmánnyal igazolja, b) a regisztrációt végző szerv az okmány érvényességét szükség szerint a kibocsátó hatóság megkeresésével
ellenőrzi, továbbá c) a regisztrációról a kibocsátó hatóságot a regisztrációt végző szerv írásban értesíti.
(3) A hatóság által kezdeményezett regisztráció esetében a) a természetes személy személyes adatainak rögzítéséről és a szükséges nyilatkozatok megtételéről a hatóság
gondoskodik, ideértve a regisztrációhoz szükséges személyes adatok kezelésére vonatkozó hozzájáruló
nyilatkozatot, b) a hatóság együttes listán is megküldheti a regisztráció eredményét közhiteles okmányba foglalva,
c) az azonosítási szolgáltató az azonosítás eseti lefolytatásához szükséges adatokat, eszközöket a hatóságon
keresztül is eljuttathatja az érintett személyekhez, ha az adattovábbítás során az adatok illetéktelen személyek
általi megismerhetetlenségét oly módon biztosítja, hogy az esetleges illetéktelen megismerés ténye
egyértelműen felfedhetővé váljon, d) ha az illetéktelen megismerésre utaló körülmény merül fel, a hatóság köteles az azonosítási szolgáltatót
közvetlenül értesíteni, aki az azonosításhoz szükséges ismeretet, eszközöket soron kívül lecseréli, és a szükséges
intézkedéseket megteszi. 41. § (1) Az ügyfél szervezetek regisztrációjára a természetes személy ügyfél regisztrációjára vonatkozó szabályokat a (2) és
(3) bekezdésben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. (2) Valamely szervezet képviseletére vonatkozó regisztráció esetén a regisztrációt végző szerv a regisztrációt
kezdeményező természetes személy képviseleti jogosultságát a) közhiteles nyilvántartásban rögzített képviseleti jogosultság esetén a közhiteles nyilvántartásban,
b) közhiteles nyilvántartásban szereplő képviseleti joggal rendelkező személy meghatalmazottja esetén
a meghatalmazó jogosultságának a közhiteles nyilvántartásban történő ellenőrzésével, valamint
a meghatalmazás érvényességi kellékeinek a vizsgálata útján, c) közhiteles nyilvántartásban nem szereplő szervezet esetében a regisztrációt kezdeményező által benyújtott,
legalább teljes bizonyítóerejű magánokirat alapján, d) abban az esetben, ha az a)–c) pont nem alkalmazható, a bejelentő egyoldalú nyilatkozata alapján
ellenőrzi. (3) A regisztrációról a regisztrációt végző szerv a szervezetet annak a közhiteles nyilvántartásban szereplő, ennek
hiányában a regisztrációs kérelemben bejelentett székhelyén vagy egyéb címén írásban értesíti.
42. § (1) Közjogi jogalany szervezetre vonatkozó azonosításra csak az arra jogszabályban kijelölt szervezet jogosult.
(2) A közjogi jogalany szervezetre vonatkozó azonosításhoz szükséges regisztrációt csak az érintett szerv képviseletére
jogosult személy, hivatalos úton, közokiratba vagy közhiteles nyilvántartásba foglalt adatszolgáltatásra alapozva
kezdeményezheti. 43. § Természetes személy ügyfél, valamint ügyfél szervezet regisztrációja megvalósítható a jelen § szerinti feltételes
regisztrációval is. Feltételes regisztráció során a) az azonosításhoz szükséges információt az azonosítási szolgáltató saját nyilvántartása, valamely hatóság
adatszolgáltatása vagy ügyfél elektronikus kérelme alapján előre elkészíti,
b) az azonosítási szolgáltató az azonosításhoz szükséges információkat postán hivatalos iratként személyes
kézbesítés kikötésével a regisztrálandó természetes személy ügyfél vagy a szervezet ügyfél képviselője részére
megküldi úgy, hogy a postai szolgáltató csak a regisztrálandó természetes személy ügyfél vagy a szervezet ügyfél
képviselője azonosítása után adja át a küldeményt, c) az azonosítási lehetőség tényleges alkalmazásához az ügyfélnek a szolgáltatást egy előírt kivárási időt követően
külön eljárásrendben aktiválnia kell. 44. § TASZ vagy KAÜ keretében az azonosítás végrehajtása során az azonosítási szolgáltató köteles az azonosítást kérő
részére tájékoztatást adni: a) az alkalmazott azonosításnak a külön jogszabályban meghatározott biztonsági szintjéről,
b) az azonosított jogalany 38. § (2) bekezdése szerinti besorolásáról,
c) az alkalmazott azonosítási technikáról, d) az alkalmazott azonosítás biztonsági szintjéről.
45. § (1) A TASZ olyan azonosítási technikák alkalmazására terjedhet ki, amelyekről az elektronikus ügyintézési felügyelet
ajánlást tett közzé, vagy amelyet már valamely SZEÜSZ engedélyezése során engedélyezett.
(2) A felügyelet ajánlást tesz közzé az általa engedélyezett, valamint legalább a következő azonosítási technikák
alkalmazására: a) az ügyfél számára vagy általa előzetesen előállított számsorozatból az azonosításnál csak egyes véletlenszerűen
kiválasztott pozíciójú számok bekérésén alapuló részleges kód alkalmazása,
b) az azonosítást kérő által regisztrált telefonszámra megküldött rövid szöveges üzenetben közölt véletlen kódnak
az azonosítandó személy által a megküldéstől független csatornán történő visszaküldése,
c) az azonosítást kérő által interneten, vagy más, az azonosításra használt telefontól független csatornán közölt
véletlen kód, regisztrált telefonszámról rövid szöveges üzenetben történő visszaküldése,
d) véletlen elemet tartalmazó, egyszeri belépési kérelemre vonatkozó elektronikusan aláírt űrlappal történő
azonosítás, e) nyilvános kulcsú infrastruktúrára épülő azonosítás, f) Nemzeti Egységes Kártyarendszerben biztosított azonosítás,
g) jelszavas azonosítás, ezen belül általános jelszavas azonosítás és ügyfélkapus jelszavas azonosítás,
h) biometrikus azonosítás, ezen belül képmásra épülő azonosítás és ujjnyomatra épülő azonosítás,
i) saját kezű aláírások összehasonlításán alapuló azonosítás, j) széleskörű háttér-információs adatbázisból tranzakciókra kiterjedő véletlen kérdésekkel megvalósuló tudás alapú
azonosítás. (3) A TASZ által biztosított valamennyi azonosítási technikához az ellenőrzéshez szükséges EASZ szabályokat rögzíteni
kell. (4) Az azonosítási technikák kombinálhatók. Az alkalmazott azonosítási technikára vonatkozóan adott tájékoztatásnak
az erre vonatkozó információt is tartalmaznia kell. (5) Az azonosítási szolgáltatásokkal kapcsolatos nyilvánosan elérhető tájékoztatásoknak az azonosítás biztonsági
szintjére és erősségére, a használatával kapcsolatos kockázatokra vonatkozó, teljes körű tájékoztatást kell
tartalmaznia. 46. § A felügyelet ajánlást tesz közzé az EASZ és az EASZ-t is tartalmazó TASZ esetében az azonosítási szolgáltatóval történő
adatcserére szolgáló felület és a kapcsolattartási protokoll műszaki megvalósítására.
47. § (1) A hatóság képviseletében eljáró természetes személyek közül
a) fontos és bizalmas munkakörben foglalkoztatott személyek számára kizárólag jogszabályban kijelölt
államigazgatási szerv, b) hatóság vagy más közhatalmat gyakorló szervezet nevében kiadmányozási joggal rendelkező vagy egyébként
jognyilatkozat tételére jogosult személy számára kizárólag jogszabályban kijelölt államigazgatási szerv vagy
a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági
intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló kormányrendelet alapján igénybe vett szervezet
nyújthat TASZ-t azonosítási szolgáltatóként, függetlenül attól, hogy az azonosítás a szervezet nevében eljáró
természetes személyre vagy a szervezet informatikai rendszerére vonatkozik.
(2) A hatóság részére a) a szervezet nevében jognyilatkozat tételhez felhasznált, vagy nem nyilvános adatok elérésében biztonsági
szerepet ellátó azonosításhoz csak jogszabályban kijelölt állami szervezet,
b) egyéb esetben csak jogszabályban kijelölt állami szervezet vagy a minősített adatot, az ország alapvető
biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések
sajátos szabályairól szóló kormányrendelet alapján igénybe vett azonosítási szolgáltató
nyújthat TASZ-t, függetlenül attól, hogy az azonosítás a szervezet nevében eljáró természetes személyre vagy
a szervezet gépi rendszerére vonatkozik. (3) A TASZ keretében a jogszabályban kijelölt szervezetnek biztosítania kell a közhiteles nyilvántartásban szereplő
természetes személyek, mint ügyfelek részére a 45. § (2) bekezdés a) és c)–g) pontja szerinti azonosítási technikák
alkalmazhatóságát. (4) A TASZ keretében a jogszabályban kijelölt szervezetnek biztosítania kell a közhiteles nyilvántartásban nem szereplő
természetes személy és szervezet ügyfelek részére a 45. § (2) bekezdés d) pontja szerinti azonosítási technika
alkalmazhatóságát. 18. Elektronikus dokumentum titkosítása 48. § Az elektronikus dokumentum titkosítása szolgáltatás szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás.
A szolgáltatás keretében a SZEÜSZ szolgáltató a) biztosítja az elektronikus dokumentum titkosítását a küldő titkosító kulcsával,
b) az ügyfél részére kulcspár-előállító alkalmazást biztosíthat, valamint
c) a fogadó számára biztosítja a titkosított elektronikus dokumentum dekódolásához szükséges eszközöket.
49. § (1) Az ügyfél dokumentumainak a hatóság felé történő benyújtásánál az elektronikus dokumentum titkosítására
kizárólag olyan technológiai megoldás alkalmazható, amely vagy a dokumentumok titkosításában vagy
a szimmetrikus kulcsú titkosítás kulcskialakításában a nyilvános kulcsú infrastruktúrán alapul.
(2) A hatóság a védelmet biztosító kulcspárt biztosíthatja
a) a kormányzati hitelesítés-szolgáltatás keretében vagy b) jogszabály eltérő rendelkezése esetén saját kezelésében álló kulcsgeneráló alkalmazással.
(3) Amennyiben a kulcspárt a hatóság a (2) bekezdés b) pontja szerint biztosítja, úgy köteles gondoskodni a magánkulcs
biztonságos letétbe helyezéséről. (4) A hatóság a nyilvános kulcsot
a) nyilvánosan közzéteszi és a titkosításra alkalmazható program elérhetőségét biztosítja, vagy
b) ügyfelek számára rendelkezésre álló dokumentum-előállító alkalmazásba integrálja.
(5) A hatóság köteles az alkalmazandó titkosítási algoritmust olyan részletezettséggel közzétenni, hogy a közigazgatás
számára benyújtható dokumentumokat előállító programokba a kódoló funkció kialakítható, vagy beépíthető legyen.
A közzététel az elterjedt programozási rendszerekbe beépíthető, ingyenesen használható programmodul
közzétételével is teljesíthető. (6) A dokumentum szükség szerinti hitelesítéséről – az általános nyomtatványkitöltő (a továbbiakban: ÁNYK) űrlap
benyújtás támogatási szolgáltatás keretében használt, kizárólag a benyújtás céljára szolgáló speciális űrlapok
kivételével – a titkosítás előtt kell gondoskodni. 50. § (1) Amennyiben a hatóság által ügyfél felé küldendő elektronikus dokumentumok titkosítását a hatóság biztosítja,
köteles annak dekódolását biztosító, ingyenesen használható program elérhetőségét biztosítani, valamint az általa
alkalmazott titkosítási algoritmust olyan részletezettséggel közzétenni, hogy az ügyfelek saját dokumentumkezelő
rendszereiben a dekódoló funkció kialakítható vagy beépíthető legyen. A közzététel az elterjedt programozási
rendszerekbe beépíthető, ingyenesen használható programmodul közzétételével is teljesíthető.
(2) A hatóság az alkalmazható kulcs technikai jellemzőit köteles elektronikus tájékoztató szolgáltatása keretében
közzétenni. (3) Amennyiben a hatóság az ügyfél részére kulcspár-előállító alkalmazást biztosít, ez nem érinti az ügyfél jogát saját,
a (2) bekezdés szerinti követelményeknek megfelelő kulcspár használatára.
(4) Az ügyfél a hatóság által részére küldendő iratok titkosítását igényelheti és a nyilvános titkosító kulcsát megadhatja
a) az ügyintézési rendelkezésében vagy b) amennyiben a hatóság erre lehetőséget biztosít, a hatóság által közzétett módon, közvetlen a megkeresés
részeként. (5) Az ügyfél által megadott titkosító kulccsal, a közzétett algoritmussal elvégzett titkosítással előállított iratnál
a dekódolásra használt kulcs elvesztéséből, vagy az ügyfél által biztosított dekódoló program hibájából adódó
kockázatot az ügyfél viseli. 51. § (1) A hatóságok között küldendő iratok titkosítására kizárólag a kormányzati hitelesítés-szolgáltató által biztosított
titkosító kulcspárra alapozott titkosítás alkalmazható. (2) A felügyelet nyilvántartja és honlapján biztonsági besorolás alapján korlátozott hozzáféréssel teszi közzé a hatóságok
között küldendő iratok titkosításához használható kulcsokat. 52. § (1) Az elektronikus dokumentum titkosítása SZEÜSZ-nek nem része az adatkapcsolatok (az átviteli utak) titkosítása.
(2) A felügyelet az elektronikus dokumentum titkosításának technikai részletszabályaira vonatkozóan ajánlást tehet
közzé. 19. Elektronikus űrlapok kezelése 53. § (1) Az elektronikus űrlapok kezelése SZEÜSZ keretében a SZEÜSZ szolgáltató az alábbi szolgáltatásokat nyújtja:
a) az elektronikus űrlap adatszerkezetének és kitöltés-ellenőrzési szabályainak meghatározása,
b) az elektronikus űrlap kitöltést segítő szolgáltatás vagy program biztosítása, és
c) a létrehozott elektronikus űrlaphoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások, így különösen az elektronikus űrlapról
képi formátumú elektronikus, valamint papír alapú másolat készíthetősége.
(2) Az elektronikus űrlap felhasználása nem minősül elektronikus űrlap kezelése szolgáltatásnak.
54. § (1) Új elektronikus űrlap kialakítása, valamint valamely korábban engedélyezett elektronikus űrlap módosítása – a közös
felhasználhatóság követelményének biztosíthatósága érdekében – minden esetben engedélyköteles.
(2) A jogszabályban rendszeresített és tartalmát, formáját tekintve jogszabály által meghatározott, valamint a felügyelet
által közzétett ajánlásokban szereplő elektronikus űrlapok alkalmazása, továbbá a már korábban engedélyezett 53. §
(1) bekezdés b) és c) pontja szerinti SZEÜSZ-ök más SZEÜSZ szolgáltató általi bevezetése bejelentésköteles.
(3) Amennyiben az elektronikus űrlapok tartalmát, formáját, illetve benyújtásának szabályait jogszabály rendezi, úgy
a felügyelet az ellenőrzés során a jogszabályban rendezett kérdésekben kizárólag a jogszabályi előírásoknak való
megfelelést ellenőrzi. (4) Amennyiben új elektronikus űrlap bevezetésére vagy valamely elektronikus űrlap módosítására a hatóság
rendelkezésére álló végrehajtási határidő nem elegendő az engedélyezési eljárás lefolytatására, úgy a hatóság az
elektronikus űrlapot bevezeti és arról utólag, 15 napon belül a felügyeletet értesíti. A felügyelet
a) ha az engedélyezés feltételei fennállnak, úgy utólag lefolytatott engedélyezési eljárás alapján az elektronikus
űrlap vonatkozásában az engedélyt utólagosan megadja, b) ha az engedélyezés feltételei nem állnak fenn, a hatóságot a módosítás elvégzéséhez szükséges határidő
biztosítása mellett az elektronikus űrlap módosítására hívja fel.
55. § (1) Az elektronikus űrlapot úgy kell kialakítani, hogy valamennyi, hasonló feladatot ellátó vagy egyébként hasonló
elektronikus űrlapot használó hatóság azonos elektronikus űrlapot használhasson.
(2) Az (1) bekezdés szerinti követelmény teljesítettnek tekintendő, ha a SZEÜSZ szolgáltató változatlan módon alkalmaz
a felügyelet által korábban engedélyezett SZEÜSZ-öknél alkalmazott megoldásokat. Az (1) bekezdés szerinti
követelmény továbbá teljesítettnek tekintendő az 53. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szolgáltatás tekintetében
a felügyelet által ajánlásban közzétett elektronikus űrlapok vonatkozásában.
56. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató köteles biztosítani az elektronikus űrlapról képi formátumú elektronikus, valamint papír alapú
hiteles vagy nem hiteles másolat készíthetőségét. (2) A másolaton minden olyan, az elektronikus űrlapon feltüntetett adatelemek értelmezéséhez szükséges információt fel
kell tüntetni, amely a kitöltéskor is megjelenítésre került. Nem kell a másolat részeként feltüntetni a kitöltést segítő
segédinformációkat, amelynek külön dokumentumban történő képi formátumú elektronikus vagy papír alapú
másolat létrehozhatóságát kell biztosítani. (3) A szolgáltatás vonatkozásában képi formátumnak minősül a képpontokból felépülő, valamint a külön jogszabályban
meghatározott, széleskörűen elterjedt irodai szoftverkörnyezettel megjeleníthető formájú adatszerkezet.
(4) A papír alapú másolat készítése esetén a SZEÜSZ szolgáltató az elektronikus űrlapon megadott információ
elektronikus leolvasását egyszerűsítő kódnyomtatás lehetőségét is biztosíthatja; ha az elektronikus űrlap papír alapú
másolata automatikusan kerül feldolgozásra, akkor a SZEÜSZ szolgáltató az elektronikus leolvasást egyszerűsítő
kódnyomtatást biztosítani köteles. 57. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató az elektronikus adatszerkezetet köteles úgy kialakítani, hogy az a kitöltéskor megadott adatokon
túl az egyes adatok értelmezéséhez szükséges információt, mezőnevet tartalmazza, kivéve, ha törvény vagy
kormányrendelet e feltételt nem kielégítő elektronikus űrlap vagy elektronikus űrlapkezelő rendszer alkalmazását írja
elő. (2) Az adatok értelmezéséhez szükséges információ adatszerkezetben történő szerepeltetésétől a SZEÜSZ szolgáltató
eltekinthet, ha a) az elektronikus űrlap csak előre meghatározott zárt folyamatban, rögzített felhasználási helyeken kerül
felhasználásra, b) az elektronikus űrlapok verzióiról a szolgáltató hivatalos, nyilvános nyilvántartást vezet,
c) biztosított a kezelő programok minden felhasználási helyen történő aktuális állapotának elérése, frissítése,
valamint d) a kezelőprogramok visszamenőlegesen is képesek kezelni az elektronikus űrlapok verzióit és a nem kompatibilis
elektronikus űrlap használatának kizárása biztosított. 20. Kézbesítési szolgáltatás
58. § (1) A kézbesítési szolgáltatás keretében a SZEÜSZ szolgáltató közreműködik valamely elektronikus nyilatkozat (jelen
alcím alkalmazásában a továbbiakban: üzenet) kézbesítésének az alábbiakban meghatározott egy vagy több
tevékenységében, illetve ezen tevékenységek bizonyításában: a) az üzenet átvétele a feladótól (jelen alcím alkalmazásában a továbbiakban: az üzenet feladása),
b) az üzenet továbbítása a címzett értesítési címére vagy a kézbesítésben közreműködő köztes harmadik
személynek, c) az üzenetnek a címzett rendelkezésre bocsátása olyan módon, hogy a címzett a kézbesített üzenet tartalmát
értelmezhető módon megismerhesse, és így az üzenetről tudomást szerezhessen (jelen alcím alkalmazásában
a továbbiakban: az üzenet fogadása), d) az üzenet tárolása a címzett számára az üzenet fogadásának időpontjáig,
e) az üzenet titkosítása vagy egyéb módon történő olvashatatlanná tétele az üzenet fogadásáig, valamint az üzenet
fogadása végett az üzenet titkosításának feloldása vagy az üzenet olvashatóvá tétele,
f) a feladó vagy a címzett értesítése a kézbesítéssel kapcsolatos egyes tényekről,
g) a feladó vagy a címzett kézbesítési szolgáltatással kapcsolatos egyes nyilatkozatainak tárolása.
(2) Kézbesítési szolgáltatásnak minősül a felügyelet által kiadott ajánlásban megadott műszaki követelményeket
kielégítő, internetes felületen biztosított dokumentum le-, illetve feltöltés biztosítása is, amennyiben
a) feltöltés esetén a címzett hatóság a felületen egyértelműen azonosított, illetve
b) letöltés esetén a letöltést csak a vonatkozó rendelkezések szerint névhez kötött azonosítás mellett, kizárólag
címzettnek teszik lehetővé. (3) Az (1) bekezdésben felsorolt tevékenységeket a hatóság vagy tőle elkülönült SZEÜSZ szolgáltató is végezheti (jelen
alcím alkalmazásában a továbbiakban együtt: kézbesítési szolgáltató). Az egyes tevékenységek több SZEÜSZ
szolgáltató között is megoszthatók. (4) A SZEÜSZ szolgáltató a kézbesítési szolgáltatáshoz külön szolgáltatásokat biztosíthat, így különösen
a) címlistára történő továbbítást, b) üzenet illetéktelen megismerés elleni fokozott védelmét biztosító szolgáltatást, valamint
c) időponthoz kötött kézbesítést. 59. § (1) A kézbesítési szolgáltatás igénybe vételének feltétele, hogy a feladó megadja a címzettnek a SZEÜSZ szolgáltató által
értelmezhető és kezelhető kézbesítési címét. (2) Kézbesítési címként a hatóságok által küldött értesítéseknél a hatóságok által figyelembe vehető
a) az ügyfél ügyintézési rendelkezésében megadott kézbesítési cím,
b) az eljárás során ügyfél által megadott kézbesítési cím, vagy
c) a hatóság vagy a kézbesítést biztosító szerv által egyébként nyilvántartott kézbesítési cím.
(3) A címzett által megadott kézbesítési cím létezéséről, működőképességéről a SZEÜSZ szolgáltató a feladást
megelőzően nem köteles meggyőződni. (4) Azt az üzenetet, amelyet a SZEÜSZ szolgáltatón kívül álló okból a címzettnek vagy az átvételre jogosult más
személynek kézbesíteni nem lehet, a feladónak a kézbesíthetetlenség megállapítását követően haladéktalanul vissza
kell küldeni. (5) Ha a kézbesíthetetlen üzenet a feladó részére sem küldhető vissza, a SZEÜSZ szolgáltató az üzenetet hat hónapig
köteles őrizni, amelynek során havonta legalább egy alkalommal köteles a kézbesítést a címzett vagy az átvételre
jogosult személy részére, ennek sikertelensége esetén a feladó részére megkísérelni. Ha az üzenet az e bekezdés
szerinti őrzés időszaka alatt sem kézbesíthető, és a feladó részére sem küldhető vissza, a SZEÜSZ szolgáltató az
üzenetet törli. (6) A SZEÜSZ szolgáltató általános szerződési feltételeiben köteles szabályozni a téves címzés vagy kézbesíthetetlen
üzenet esetén követett eljárása részletes szabályait. 60. § A hatóság az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzéteszi kézbesítési címét minden olyan elektronikus
kézbesítési szolgáltatásra vonatkozóan, amelyet az ügyfelekkel vagy más hatóságokkal való kapcsolattartásra használ.
21. Biztonságos kézbesítési szolgáltatás 61. § (1) A biztonságos kézbesítési szolgáltatás olyan kézbesítési szolgáltatás, amely az elektronikus üzenet kézbesítésével
kapcsolatosan az alábbi feltételek mindegyikének teljesülését biztosítja: a) ha a küldőtől átvett üzenetet változatlan formában a címzett rendelkezésére bocsátották, akkor erről a feladó
számára legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentumba foglalt
igazolás álljon rendelkezésre (jelen alcím alkalmazásában a továbbiakban: az üzenet fogadásának igazolása),
b) az üzenet és a kézbesítést igazoló okirat észrevétlenül nem megváltoztatható sem a kézbesítés során, sem
a kézbesítést követően (jelen alcím alkalmazásában a továbbiakban: sértetlenség),
c) az üzenet átvevője csak a címzett vagy a feljogosított helyettes átvevő lehet, és a tényleges átvevő személyét
az átvétellel kapcsolatos okirat igazolja (jelen alcím alkalmazásában a továbbiakban: az átvevő személyének
igazolása), d) a feladónak okirati bizonyíték áll rendelkezésére (tértivevény) arról az esetről is, ha a kézbesítés a megadott időn
belül sikertelen; az igazolás a meghiúsulás időpontját és – ha azonosítható – okát tartalmazza (jelen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: sikertelen kézbesítés igazolása). (2) A biztonságos kézbesítési szolgáltatásnak továbbá biztosítania kell, hogy
a) az üzenet kézbesítési eseményére vonatkozó, 63. § (1) bekezdés szerinti igazolás az átvétel esetén a címzett
részéről legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással, vagy legalább két független azonosítási technikát
(ebből egyiknél meghatározott eszköz birtoklását) igénylő azonosításra visszavezetett okmányhitelesítéssel
ellátott, egyéb adatok vonatkozásában a SZEÜSZ szolgáltató részéről legalább fokozott biztonságú elektronikus
aláírással hitelesített, és b) a címzett számára az üzenet elkülönített, a SZEÜSZ szolgáltató felügyelete alatt álló informatikai rendszerben
folyamatosan hozzáférhető. (3) A biztonságos kézbesítési szolgáltatás alapjául szolgáló informatikai rendszernek biztosítania kell a rendszer zártságát,
a jogosulatlan változtatások kizárását. A SZEÜSZ szolgáltató köteles e követelményeknek való megfelelést a felügyelet
részére tanúsítvánnyal igazolni, majd a szolgáltatás nyújtása során a tanúsítványt annak lejártakor folyamatosan
megújítani, az új tanúsítványt a felügyeletnek benyújtani. 62. § A biztonságos kézbesítési szolgáltató köteles általános szerződési feltételeiben szabályozni az üzenet feladásának és
fogadásának feltételeit, így különösen hogy a) a feladó mely címzettnek küldhet üzenetet,
b) a feladó milyen formátumú üzeneteket küldhet (különösen mellékletek csatolhatósága, méret és formátum
megkötések), c) a feladó az üzenetet hol és milyen módon adhatja fel,
d) a kézbesítési szolgáltató az üzenetet mikor és milyen módon bocsátja a címzett rendelkezésére,
e) a címzett miként rendelkezhet a nevében az üzenet fogadására jogosult helyettes átvevőről,
f) a címzett miként rendelkezhet arról, hogy a meghatározott időtartam alatt vagy a jövőben részére érkező
üzeneteket másik biztonságos kézbesítési szolgáltatáshoz tartozó értesítési címre továbbítsák, az üzenet
fogadását visszautasítsák, g) a kézbesítési szolgáltatás során a címzettet vagy a feladót – beleértve a hatóságnak minősülő címzettet vagy
feladót is – a másik fél, illetve a kézbesítési szolgáltató milyen módon azonosíthatja,
h) az üzenet feladása és fogadása milyen esetben és milyen módon igényli a kézbesítési szolgáltató
közreműködését, i) az üzenet feladását, illetve az átvételt igazoló igazolást ki állítja ki, és ahhoz milyen módon jut hozzá a feladó,
illetve a címzett, j) a kézbesítéssel, illetve a kézbesítéssel kapcsolatos egyes tevékenységek elvégzésével kapcsolatos időbeli
korlátok, és ennek túllépésének mi a következménye, k) a kézbesítési szolgáltató az általa továbbított üzenet tartalmát megismerheti-e, helyre tudja-e állítani, és ha igen,
milyen esetben, l) az át nem vett üzenet sorsát, megsemmisítésének vagy visszaküldésének módját és ütemezését,
m) milyen informatikai és nem informatikai eszközökkel biztosítja a kézbesítési szolgáltató a levéltitok megőrzését,
valamint n) a kézbesítési szolgáltatón, a feladón és a címzetten kívül ki és milyen esetben ismerheti meg az üzenet tartalmát.
63. § (1) A kézbesítéssel kapcsolatos események igazolására a SZEÜSZ szolgáltató olyan igazolást köteles kiállítani, amely
a kézbesítési események adatait a felügyelet ajánlásában foglaltaknak megfelelően igazolja. A SZEÜSZ szolgáltató
továbbá a kézbesítési események adatait – kiállított igazolásonként vagy együttesen – tárolja.
(2) A SZEÜSZ szolgáltató az igazolásokat alapvetően elektronikus formában biztosítja, de – amennyiben a vonatkozó
SZEÜSZ nyújtására jogosult – a kézbesítést kérő vagy címzett kérésére a rájuk vonatkozó igazolásról hiteles papír alapú
másolatot készít. Külön jogszabályban meghatározott hivatalos iratok esetében a papír alapú másolatnak tartalmaznia
kell a felügyelet ajánlásában meghatározott, a tartalom elektronikus olvashatóságát biztosító kódot.
64. § (1) A biztonságos kézbesítési szolgáltatás igénybevételével kézbesített iratnál az átvételre, a visszaigazolás megtételére
jogszabály eltérő rendelkezése hiányában legalább 5 napot kell biztosítani. Amennyiben a címzett a küldeményt
a határidőn belül nem veszi át, s az átvételt nem tagadja meg, akkor a kézbesítést ismételten meg kell kísérelni.
(2) Jogszabály egyes hivatalos iratok benyújtását, így különösen az adó- és járulék bevallásokkal kapcsolatos bevallások
megküldését biztonságos kézbesítési szolgáltatásnak nem minősülő elektronikus kézbesítési szolgáltatás alkalmazása
esetén is lehetővé teheti, az átvétel tényének és idejének külön szabályozott módon történő igazolásával.
65. § (1) A felügyelet ajánlásban közzétesz olyan kézbesítési műszaki megoldásokat, amelyeket a 61. § szerinti
követelményeknek megfelelőnek tekint. (2) Az (1) bekezdés szerinti ajánlásban nem szereplő, a felügyelet által engedélyezett kézbesítési megoldást a SZEÜSZ
szolgáltató biztonságos kézbesítési szolgáltatásként akkor alkalmazhat, ha a kézbesítési megoldás alkalmazását az
ügyfél a rendelkezési nyilvántartásban engedélyezte. (3) Az ügyfél rendelkezését a hatóság kérdezi le, és annak figyelembe vételével kéri a küldemény kézbesítését.
A (2) bekezdés szerinti kézbesítésnél az üzenet az ügyfélnek az üzenet fogadására vonatkozóan tett, az általános
szerződési feltételekben meghatározott nyilatkozata alapján tekinthető kézbesítettnek. 66. § A hatóságok felé történő kézbesítésre kizárólag biztonságos kézbesítési szolgáltatás vagy a hatóság által biztosított,
közvetlen és a feltöltésnek az ügyfél felé történő hiteles igazolását biztosító felület alkalmazható.
67. § (1) A biztonságos kézbesítési szolgáltatás esetén az üzenet feladása történhet
a) az ügyfelek által hatóság felé küldött üzenet esetében azonosítás nélkül is,
b) a hatóság által az ügyfél részére küldött üzenet esetén a névhez kötött, illetve személyhez rendelt azonosítással.
(2) A kézbesítési eseményeket rögzítő igazoláson és a címzett számára biztosított kísérő okmányon a feladó
azonosításának alkalmazott szintjét fel kell tüntetni. 22. Elektronikus dokumentumtárolási szolgáltatás
68. § (1) Az elektronikus dokumentumtárolási szolgáltatás keretében a SZEÜSZ szolgáltató a dokumentum hitelességének
megőrzését és tartós értelmezhetőségét (olvashatóságát) biztosítja. (2) A szolgáltatás önállóan nyújtható részszolgáltatása
a) az átmeneti tárolás, ahol a SZEÜSZ szolgáltató a tárolásra használt megoldás technológiai korlátaiból adódó
kockázat figyelembe vételével meghatározza a megőrzés vállalt leghosszabb idejét,
b) az elektronikus irattári szolgáltatás, c) a tartós tárolás, ahol a SZEÜSZ szolgáltató köteles gondoskodni a tárolási technológia korlátai miatt
a dokumentum tárolásának szükség szerinti megújításáról, valamint d) a levéltári kezelés dokumentum-megőrzési informatikai hátterét biztosító tartós tárolási szolgáltatás.
(3) Ha a SZEÜSZ szolgáltató szolgáltatását több hatóság részére is nyújtja, az iratok tárolását köteles elkülönítetten
végezni. (4) Az integrált működés érdekében a SZEÜSZ szolgáltató köteles biztosítani az együttműködési képességet az
iratkezelési szoftverek külön jogszabály szerinti egységes kommunikációs felületével.
69. § (1) Az iratok átvételét a SZEÜSZ szolgáltató biztosíthatja automatikus adatelérési felület biztosításával vagy egy erre
szolgáló internetes felület útján. (2) Az iratok átvételét és visszaadását a SZEÜSZ szolgáltató az elektronikus iratok kezelésére vonatkozó szabályoknak
megfelelően köteles dokumentálni. 70. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató – a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket figyelembe véve – meghatározhatja azokat
a formátumokat, amelyekben az elektronikus dokumentumokat átveszi, illetve tárolja.
(2) Az átmeneti tárolás részszolgáltatás keretében a SZEÜSZ szolgáltató – a felek eltérő megállapodása hiányában –
a dokumentumot eredeti, átvett formájában köteles a kikéréskor a hatóság rendelkezésére bocsátani.
(3) Ha a technológia változása miatt az eredeti formátum már nem alkalmazható vagy alkalmazása aránytalan
nehézséggel jár, a tartós tárolás részszolgáltatás szolgáltatója az eltérő formátumú hiteles elektronikus másolat
készítés szabályainak betartásával a közigazgatásban használható más formátumban is tárolhatja, illetve kiadhatja
a dokumentumot. 71. § (1) A 68. § (2) bekezdés a) pontja szerinti átmeneti tárolás esetén a SZEÜSZ szolgáltató nem köteles az átvett
dokumentumok hitelesítési információinak aktualizálásáról gondoskodni. (2) A 68. § (2) bekezdés c) pontja szerinti tartós tárolás esetén a SZEÜSZ szolgáltató köteles a dokumentumok hitelességét
igazoló adatokra a technológiai avulásból adódó érvényességének elvesztése előtt az alkalmazott hitelesítési
megoldásnak megfelelő módon gondoskodni a tárolásra átvett dokumentumok újrahitelesítéséről.
72. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató a dokumentumok kezelésénél, tárolásánál technikai és szervezési megoldásokkal köteles
gondoskodni a jogosulatlan hozzáférés megakadályozásáról. (2) A tárolásra átvett dokumentumokon bármilyen fajta, nem technikai jellegű keresési vagy összekapcsolási művelet
csak az adott adatkörre, a hatóság által adott ilyen irányú kifejezett hozzájárulás alapján végezhető.
73. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató a tárolt dokumentumokhoz kapcsolódó egyes iratkezelési műveleteket is elvégezheti, ennek
részeként a) a tárolásra átvételt, illetve a kiadást az iratformátumokra, az ott előírt járulékos kísérő és metaadatokra is
kiterjedően, az irattári kezelés szabályai szerint végezheti, b) a tárolt iratok levéltárba adását, illetve selejtezését a hatóság konkrét rendelkezése alapján elvégezheti, valamint
c) a tartós tárolást a levéltári kezelés dokumentum-megőrzési informatikai szolgáltatási hátterére vonatkozó
szabályok szerint is biztosíthatja. (2) A SZEÜSZ szolgáltató köteles biztosítani
a) az egyes dokumentumok egyértelmű azonosítottságát és b) az átvett dokumentumokon végzett valamennyi műveletnek olyan megoldással történő naplózását, amely az
utólagos módosítás lehetőségét kizárja. 23. Hitelesítés-szolgáltatás 74. § Szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás a jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelő
a) elektronikus aláírási tanúsítványok kibocsátása a kiadmányozásra jogosultak, külön jogszabályban
meghatározott védelem alá eső tisztséget, valamint fontos és bizalmas munkakört betöltő személyek részére,
b) titkosítási célú tanúsítványok kibocsátása a kiadmányozásra jogosultak, külön jogszabályban meghatározott
védelem alá eső tisztséget, valamint fontos és bizalmas munkakört betöltő személyek részére,
c) a külön jogszabályban meghatározott gépi elektronikus aláírás kibocsátása,
d) az a) és b) pontok szerint kibocsátott tanúsítványok érvényességének igazolása azonnali tanúsítványállapot
igazoló szolgáltatással, e) időbélyegzés-szolgáltatás a hatóságok általi felhasználás céljára, valamint
f) elektronikus aláírás ellenőrzési szolgáltatás hatóságok részére. 24. Elektronikus aláírás ellenőrzési szolgáltatás
75. § (1) Elektronikus dokumentumon elhelyezett elektronikus aláírás érvényességének az elektronikus aláíráspolitikában
meghatározott ellenőrzésére, valamint szükség szerinti, időbélyegzővel és érvényességi információval való
kiegészítésére SZEÜSZ nyújtható. (2) A SZEÜSZ szolgáltató köteles biztosítani az elektronikus aláírás ellenőrzését az elektronikus dokumentum alapján,
függetlenül attól, hogy az elektronikus aláírás a dokumentumhoz kapcsolt, vagy külön adatszerkezetként kezelendő.
(3) Az ellenőrzés részeként a SZEÜSZ szolgáltató a) ellenőrzi az elektronikus aláírás érvényességét,
b) a dokumentum ellenőrizhetősége esetén ellenőrzi a dokumentum sértetlenségét, valamint
c) ha szükséges és az ellenőrzést kérő erre igényt tart, az elektronikus aláírást kiegészíti időbélyegzővel, azonnali
tanúsítványállapot-igazolással vagy visszavonási állapot információk csatolásával. (4) A tanúsítvány érvényességének ellenőrzését a SZEÜSZ szolgáltató
a) azonnali tanúsítványállapot-igazoló szolgáltatással ellenőrzi, ha az rendelkezésre áll és ingyenes,
b) ha az azonnali tanúsítványállapot-igazoló szolgáltatás nem érhető el, úgy a visszavonási állapot információk
hiteles csatolásával ellenőrzi, vagy c) ha pedig az a)–b) pont szerinti megoldások egyike sem érhető el vagy annak alkalmazása nem gazdaságos, saját
hitelesítési záradékkal látja el, és azt hitelesíti. 25. Nyilatkozattételi jogosultsággal kapcsolatos elektronikus igazolás szolgáltatása
76. § (1) A hatóság – ha elektronikus kiadmányozást végez – elektronikus tájékoztató szolgáltatása keretében közzéteszi
a hatóság nevében nyilatkozatot tenni jogosult természetes személyek és informatikai eszközök elektronikus
aláírásainak ellenőrzéséhez szükséges nyilvános kulcsra, illetve tanúsítványra vonatkozó adatokat (jelen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: lista). (2) Az (1) bekezdés szerinti lista tartalmazza a korábbi állapotokat, a már visszavont tanúsítványokat is annak pontos
feltüntetésével, hogy a tanúsítvány mettől meddig volt érvényes. A listának az időleges érvénytelenítés (felfüggesztés)
időszakát is tartalmaznia kell. (3) Az (1) bekezdés szerinti lista közzétételéről a közigazgatás központi humánpolitikai nyilvántartásában szereplő
személyek esetében a nyilvántartás vezetője, egyéb esetben az alkalmazó hatóság gondoskodik.
(4) A lista tartalmazza a hatóság megbízása vagy jogszabályi kijelölés alapján a hatóság nevében okmányhitelesítést
végző szolgáltatók aláírásának ellenőrzéséhez szükséges adatokat is. (5) Az (1) bekezdés szerinti lista közzétételére az elektronikus tájékoztatásra vonatkozó rendelkezések irányadók. Ettől
eltérő egyéb felületen, honlapon a lista akkor tehető közzé, ha a hatóság
a) a közzétételnek az elektronikus tájékoztatási szolgáltatás keretében közzétett tájékoztatással való összhangját
biztosítja, és b) a külön felületen tájékoztatást ad a hiteles ellenőrzési pont elérhetőségéről.
77. § (1) A hatóság és a 76. § (3) bekezdés szerinti szerv, mint szolgáltató, a nyilatkozattételi jogosultsággal kapcsolatos
elektronikus igazolás szolgáltatása keretében elektronikus formában az általa közzétett lista bármely eleméről
hitelesített igazolást állít ki az igénylő részére. (2) Az igazolást a SZEÜSZ szolgáltató olyan elektronikus aláírással látja el, amelyhez tartozó tanúsítványt hitelesítő
hitelesítés-szolgáltató nyilvános kulcsát a külön jogszabály szerinti közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató
hitelesítette. 26. A hatóság informatikai rendszeréhez automatikus adatelérési felület (hozzáférés) biztosítása
78. § (1) A hatóság informatikai rendszeréhez más hatóság részére automatikus adatelérési felületet, hozzáférést biztosító
szolgáltatás (a továbbiakban: automatikus adatelérési szolgáltatás) keretében a SZEÜSZ szolgáltató valamely hatóság
informatikai rendszerében kezelt adatokhoz biztosít közvetlen, az adatkezelő beavatkozását nem igénylő hozzáférést
más hatóság számára. (2) Az automatikus adatelérési szolgáltatás engedélyhez kötött SZEÜSZ. Az engedély iránti kérelemben a hatóság köteles
megjelölni a SZEÜSZ által érintett adatköröket. (3) Az adatelérési felületet a hatóság – biztonsági vagy egyéb indokból – úgy is kialakíthatja, hogy a hozzáférést nem
a tényleges nyilvántartáshoz, hanem csak annak másolatához, vagy azzal összekapcsolt informatikai rendszer útján
közvetett módon biztosítja. (4) Az automatikus adatelérési felület biztosítása SZEÜSZ nem terjed ki a hatóságot terhelő, jogszabályban előírt
közzétételi kötelezettségek teljesítésére. 79. § (1) Automatikus adatelérési szolgáltatásra jogszabályban meghatározott hatóság informatikai rendszerében kezelt,
jogszabályban meghatározott adatok jogszabályban meghatározott célból és feltételekkel történő hozzáférésének
biztosítása érdekében kerülhet sor, az adatok közvetlen átvételére jogszabályban feljogosított más hatóság számára.
(2) A hatóság köteles biztosítani az automatikus adatelérési felületet az informatikai rendszerében kezelt azon adat,
információ elérésére, amelyre jogszabály alapján, valamely nem általa működtetett programból is biztosítania kell az
elérést. (3) A közhiteles nyilvántartást, illetve a nemzeti adatvagyont képező nyilvántartást kezelő szervek e nyilvántartások
tekintetében kötelesek automatikus adatelérési felület biztosítására. 80. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató elektronikus formában az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint, adattípusonként közzéteszi
a) az automatikus adatelérési szolgáltatás útján hozzáférhető adat megjelölését,
b) annak a hatóságnak a megnevezését, amely az érintett adatot informatikai rendszerében kezeli,
c) azoknak a hatóságoknak a megnevezését, amelyek az érintett adat tekintetében az automatikus adatelérési
szolgáltatást igénybe vehetik, továbbá ehhez kapcsolódóan azoknak a céloknak és feltételeknek a megjelölését,
amelyek fennállása esetén az adat tekintetében az automatikus adatelérési szolgáltatás biztosítható,
d) az a)–c) pont szerinti körülményekhez rendelve az azok alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezések tételes
megjelölését, valamint e) az automatikus adatelérési szolgáltatás elérésének a módját.
(2) Az automatikus adatelérési szolgáltatásra csak az adatigénylő – hatóság képviseletében eljáró természetes személyre
vagy hatóságra vonatkozó – azonosítását követően, a kért adatokra vonatkozó adatelérési jogosultsága ellenőrzését
követően kerülhet sor. (3) A közhiteles nyilvántartások, illetve a nemzeti adatvagyon körbe tartozó nyilvántartások esetén az adatigénylő, illetve
számítógépes rendszer csak a kormányzati hitelesítés-szolgáltatás szabályai szerinti azonosítással azonosítható.
Az adatigénylés jogosultságát a SZEÜSZ szolgáltató saját nyilvántartása vagy biztonságos elektronikus igazolási
szolgáltatás keretében kiállított elektronikus igazolás alapján ellenőrzi. (4) Jogszabály alapján adatkezelési célhoz vagy más feltételhez kötött adatok tekintetében automatikus adatelérési
szolgáltatásra abban az esetben kerülhet sor, ha az adatkezelési cél vagy a jogszabályban meghatározott más feltétel
fennállása – az adatot az informatikai rendszerében kezelő hatóság beavatkozása nélkül – automatikusan megállapítható.
81. § (1) Az automatikus adatelérési szolgáltatás során a SZEÜSZ szolgáltató az üzenet hitelesítése érdekében
a) legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott üzenetet,
b) zárt rendszerek közti zárt, hitelesített kapcsolatot, vagy
c) más, a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter által
meghatározott hitelesítési megoldást alkalmaz. (2) Ha a megkereső hatóság azt kéri és a titkosításhoz szükséges nyilvános kulcsát a SZEÜSZ szolgáltató rendelkezésére
bocsátja, az automatikus adatelérési szolgáltatást e nyilvános kulcs felhasználásával, titkosítva kell nyújtani, feltéve,
hogy az igényelt adatok közül van legalább egy, amely nem tartozik a közérdekű vagy közérdekből nyilvános adatok
körébe. (3) Az automatikus adatelérési szolgáltatást – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – naplózni kell. A naplónak
tartalmaznia kell legalább a) az automatikus adatelérési szolgáltatás keretében kért, valamint továbbított adatok megjelölését, az adatkérő
megjelölésével, b) az adatkérő azonosításának, valamint adatelérési jogosultsága ellenőrzésének az eredményét,
c) az adatkezelési célhoz kötött adatelérés esetén az adatkezelés célját,
d) a kérelem és az automatikus adatelérési szolgáltatás nyújtásának vagy elutasításának az időpontját, valamint
e) az automatikus adatelérési szolgáltatás elérésének a módját.
82. § (1) Valamely hatóság informatikai rendszerében kezelt adatokhoz más, hatóságnak nem minősülő személy számára
közvetlen, az adatkezelő beavatkozását nem igénylő hozzáférés – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – nem nyújtható.
(2) A jogszabályban erre feljogosított hatóság automatikus adatelérési szolgáltatás útján átvett adatokból kifejezetten
erre a célra szolgáló, elkülönített adatbázist hozhat létre, és ahhoz más, hatóságnak nem minősülő személyek számára
– jogszabályban meghatározott körben – közvetlen hozzáférést biztosíthat.
27. Hozzáférés az elektronikus iratkezelő rendszerhez 83. § (1) Ha a SZEÜSZ szolgáltató az elektronikus iratkezelő rendszerhez a hozzáférést automatikus adatelérési felület útján
biztosítja, akkor a felületre az automatikus adatelérési felület biztosítására vonatkozó rendelkezések a jelen alcím
szerinti rendelkezések mellett megfelelően irányadók. (2) Ha a SZEÜSZ szolgáltató interneten keresztül a felhasználó természetes személy által közvetlenül elérhető adatelérési
felületet is biztosít, akkor a felhasználót az információ rendelkezésre bocsátása előtt – az ügyfél azonosítására
vonatkozó rendelkezések alkalmazásával – azonosítani, és jogosultságát ellenőrizni kell. A felhasználó hozzáférési
jogosultságát a SZEÜSZ szolgáltató saját nyilvántartása vagy biztonságos elektronikus igazolási szolgáltatás
keretében kiállított elektronikus igazolás alapján ellenőrzi. (3) A szolgáltatás keretében az iratkezelő rendszerből lekérdezhető adatok köre kiterjed legalább
a) az ügyirat ügyintézési állapotával kapcsolatos státuszinformációkra, b) konkrét irat átkérésére vagy másolati példányának kérésére, valamint
c) konkrét irat átadására vagy másolati példány adására.
28. Hozzáférés biztosítása elektronikus nyilvántartások adataihoz 84. § (1) Ha a SZEÜSZ szolgáltató valamely elektronikus nyilvántartás adataihoz a hozzáférést automatikus adatelérési felület
útján biztosítja, akkor a felületre az automatikus adatelérési felület biztosítására vonatkozó rendelkezések a jelen alcím
szerinti eltérésekkel megfelelően irányadók. (2) Ha a SZEÜSZ szolgáltató interneten keresztül a felhasználó természetes személy által közvetlenül elérhető adatelérési
felületet is biztosít, akkor a felhasználót az információ rendelkezésre bocsátása előtt – az ügyfél azonosítására
vonatkozó rendelkezések alkalmazásával – azonosítani, és jogosultságát ellenőrizni kell. A felhasználó hozzáférési
jogosultságát a SZEÜSZ szolgáltató saját nyilvántartása vagy biztonságos elektronikus igazolási szolgáltatás
keretében kiállított elektronikus igazolás alapján ellenőrzi. (3) A (2) bekezdés szerinti közvetlen felhasználói felületen biztosított adatelérés esetén
a) az adatok elérhetővé tételénél gondoskodni kell arról, hogy illetéktelen személy az adatkapcsolatba ne léphessen
be, az adatkapcsolatot ne zavarhassa meg, onnan adatot ne nyerhessen ki, ne juttathasson be, valamint
b) az adatok elérhetővé tételénél az elérhetővé tett adatokat a 81. § (1) bekezdésének megfelelő alkalmazásával
hitelesíteni kell. (4) A SZEÜSZ szolgáltató köteles naplózni a hozzáférési kéréseket, valamint azok teljesítését.
29. Hozzáférés biztosítása az informatikai rendszer működésével kapcsolatos adatokhoz
85. § (1) Az informatikai rendszer működésével kapcsolatos adatokhoz hozzáférés biztosítása szolgáltatás keretében
a lekérdezhető adatok köre kiterjed legalább a) az ügyfélforgalmi adatokra,
b) az ügyforgalmi adatokra, valamint c) az ügyintézéssel kapcsolatos teljesítményadatokra.
(2) Ha a SZEÜSZ szolgáltató az informatikai rendszer működésével kapcsolatos adatokhoz a hozzáférést automatikus
adatelérési felület útján biztosítja, akkor a felületre az automatikus adatelérési felület biztosítására vonatkozó
rendelkezések a jelen alcím szerinti rendelkezések mellett megfelelően irányadók.
(3) Ha a SZEÜSZ szolgáltató interneten keresztül a felhasználó természetes személy által közvetlenül elérhető adatelérési
felületet is biztosít, akkor a felhasználót az információ rendelkezésre bocsátása előtt – az ügyfél azonosítására
vonatkozó rendelkezések alkalmazásával – azonosítani, és jogosultságát ellenőrizni kell. A felhasználó hozzáférési
jogosultságát a SZEÜSZ szolgáltató saját nyilvántartása vagy biztonságos elektronikus igazolási szolgáltatás
keretében kiállított elektronikus igazolás alapján ellenőrzi. 30. Elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása
86. § (1) Az elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítását a hatóság, valamint a kormány által kijelölt szervezet jelen alcím
rendelkezései szerint végezheti. (2) Ha az elektronikus dokumentum papír alapon történő hiteles megjelenítésének műszaki feltételei adottak,
a másolatban rögzíteni kell: a) az elektronikus dokumentum szöveges és ábrázolt tartalmát,
b) a kiadmányozó személy, valamint a hatóság nevének és az aláírás időpontjának szöveges megjelenítését,
szervezeti aláírással ellátott elektronikus dokumentum esetén a szervezeti aláíráshoz tartozó tanúsítvány szerint
az aláírót meghatározó adatokat, c) záradékban metaadatként az elektronikus dokumentum azonosítására vagy a másolat készítésére vonatkozó
azon adatokat, amelyek az elektronikus dokumentum tartalmából egyébként nem állapíthatóak meg, de
a másolatot kérő szempontjából jelentőséggel bírnak, és azoknak a másolatot kérő tudomására jutása az eljárás
eredményességét nem veszélyezteti, d) „az elektronikus dokumentumban foglaltakkal egyező tartalmú irat” záradék szöveget,
e) a papír alapú másolat keltezését, f) a másolatkészítésért felelős, a másolat hitelesítésére jogosult személy aláírását és bélyegzőlenyomatát, vagy az
iratérvényességi nyilvántartás szabályai szerinti hitelesítését. (3) Ha az elektronikus dokumentum tulajdonságai miatt a papír alapú másolat nem tartalmazza az elektronikus
dokumentum (2) bekezdés a) pontja szerinti teljes tartalmat, a (2) bekezdés d) pontja szerinti záradék helyett azt kell
feltüntetni, hogy a másolat a készítésének alapjául szolgáló elektronikus dokumentumot mely részében tartalmazza.
(4) Ha az elektronikus dokumentum jellemzőire tekintettel arról papír alapú másolat nem készíthető vagy a készített papír
alapú másolat a (3) bekezdés szerint nem tartalmazza az elektronikus dokumentum teljes tartalmát, a másolatot
készítő hatóság – ha az műszakilag megvalósítható – olyan papír alapú kivonatot készít az elektronikus
dokumentumról, amely felhasználásra alkalmas. A másolatot készítő hatóság ilyen esetben az elektronikus
dokumentum használatának feltételeivel nem rendelkező hatóság vagy ügyfél számára biztosítja az elektronikus
dokumentum megismerését. 87. § Elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása szolgáltatást olyan szervezet végezhet, amely teljesíti az alábbi
személyi követelményeket: a) a másolatkészítésért felelős, a másolat hitelesítésére jogosult személy büntetlen előéletű, és
b) a SZEÜSZ szolgáltató által bevezetett ellenőrzési rendszerben a SZEÜSZ szolgáltató szabályzata szerint független
ellenőr végzi a másolatkészítés szabályszerűségének ellenőrzését. 88. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató általános szerződési feltételeiben köteles rögzíteni az elektronikus dokumentum átvételének,
a másolatkészítésnek a rendjét, valamint a másolatkészítés teljesítésének feltételeit azzal, hogy a másolatkészítés
vállalt határideje legfeljebb 1 munkanap lehet. (2) A SZEÜSZ szolgáltató a másolat méretétől, mennyiségétől függően teljeskörűen vagy mintavételezéssel köteles
meggyőződni a két formátumban ábrázolt információ egyezéséről. (3) A SZEÜSZ szolgáltató általános szerződési feltételeiben, illetve a hatósággal kötött megállapodásában köteles
szabályozni a másolatkészítésre átvett elektronikus dokumentumokkal kapcsolatos teendőit. Ennek keretében
a SZEÜSZ szolgáltató az elektronikus dokumentum megőrzéséről gondoskodik vagy azt a hatóság részére visszaküldi.
(4) Az elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása SZEÜSZ nyújtása során a SZEÜSZ szolgáltató az igénybe vevő
adatfeldolgozójaként jár el. 31. Papír alapú irat hiteles elektronikus irattá alakítása
89. § (1) A papír alapú iratokról hiteles elektronikus másolat készítése során a SZEÜSZ szolgáltató a papír alapú
dokumentumokról elektronikus úton történő másolat készítésének szabályairól szóló miniszteri rendeletben
meghatározottak szerint jár el, a jelen alcím szerinti eltérésekkel.
(2) A másolat készítője – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – teljeskörűen köteles meggyőződni a két
formátumban ábrázolt információ egyezéséről. (3) A másolat készítője a másolat méretétől, mennyiségétől függően zárt folyamatban, rögzített felhasználási helyeken
felhasználásra kerülő papír alapú nyomtatvány használatával előállított papír alapú irat esetében mintavételezéssel is
meggyőződhet a két formátumban ábrázolt információ egyezéséről. (4) A papír alapú dokumentumról elektronikus másolat készítése SZEÜSZ nyújtása során a SZEÜSZ szolgáltató az igénybe
vevő adatfeldolgozójaként jár el. 32. Elektronikus iratról hiteles elektronikus másolat készítése
90. § A SZEÜSZ szolgáltató köteles az elektronikus dokumentumról hiteles elektronikus másolat készítésének tényét
naplózni vagy egyéb módon rögzíteni. 33. Elektronikus iratról hiteles, más formátumú elektronikus másolat készítése
91. § (1) A másolat tartalmi egyezése esetén a másolat készítője azt a dokumentumon vagy kísérő iraton záradékolja,
feltüntetve a formátum váltás tényét, idejét, a készítő nevét vagy gépi szolgáltatás igénybevétele esetén azonosítóját,
valamint az eredeti irat hitelesítésével kapcsolatos információkat. (2) A másolat készítője a másolat méretétől, mennyiségétől függően teljeskörűen vagy mintavételezéssel köteles
meggyőződni a két formátumban ábrázolt információ egyezéséről. (3) A másolatot a másolatkészítő az elektronikus ügyintézés részletes szabályai szerinti dokumentumhitelesítés szabályai
szerint hitelesíti. (4) A SZEÜSZ szolgáltató köteles az elektronikus dokumentumról hiteles, más formátumú elektronikus másolat
készítésének tényét naplózni vagy egyéb módon rögzíteni. 34. Elektronikus iratok kezelése
92. § Az elektronikus iratok kezelésére biztosított SZEÜSZ-nek a jelen jogszabályban meghatározott követelményeken túl
meg kell felelnie a) a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló jogszabályi rendelkezéseknek,
b) az ügykezelési műveletek tekintetében, amennyiben az iratok kezelésében a konkrét szolgáltatásnál ezek
értelmezettek, a tanúsított iratkezelési szoftverekre vonatkozó követelményeknek, c) a hozzáférés az elektronikus iratkezelő rendszerhez SZEÜSZ szabályainak, és
d) irattári funkciók támogatása esetén az elektronikus dokumentumtárolási szolgáltatás elektronikus irattározás
részszolgáltatásra vonatkozó szabályoknak. 35. Biztonságos elektronikus igazolási szolgáltatás
93. § (1) A hatóság hatósági bizonyítványt strukturált elektronikus formában, a jelen alcím szerint hitelesített elektronikus
igazolásként állíthat ki. (2) Az igazolás kiadását naplózni kell.
94. § (1) Az elektronikus igazolást a SZEÜSZ szolgáltató köteles úgy kialakítani, hogy valamennyi, hasonló feladatot ellátó
hatóság azonos formátumú igazolást használhasson. (2) Az (1) bekezdés szerinti követelmény teljesítettnek tekintendő, ha a SZEÜSZ szolgáltató változatlan módon alkalmaz
a felügyelet által korábban engedélyezett SZEÜSZ-öknél alkalmazott megoldásokat. Az (1) bekezdés szerinti
követelmény továbbá teljesítettnek tekintendő az 53. § (1) bekezdés a) pontja szerinti részszolgáltatás tekintetében
a felügyelet által ajánlásban közzétett igazolási formátumok vonatkozásában.
95. § (1) Az igazolás kialakítható a) az elektronikus űrlap kezelésére vonatkozó SZEÜSZ szabályai szerint, vagy
b) elektronikus aláírással rendelkező személy esetében az elektronikus aláíráshoz kapcsolható igazolás szabályai
szerint. (2) Az igazolásról a hitelesített papír alapú másolat kiadását kérelemre az (1) bekezdés b) pontja szerinti igazolás esetében
is biztosítani kell, az elektronikus űrlapokra vonatkozó rendelkezések szerint.
96. § (1) Ahol szükséges, az igazolás személyhez rendelése történhet
a) elektronikus aláírással rendelkező személy esetében az igazolásnak a személy elektronikus aláírásához
rendelésével, vagy b) nem elektronikus aláírással hitelesített igazolás esetében a személyazonosító adatok igazolásban történő
feltüntetésével. (2) Az igazolást a hatóság a dokumentumhitelesítésre vonatkozó rendelkezések szerint olyan elektronikus aláírással
köteles ellátni, amelyhez tartozó tanúsítvány a hatóság nevét is tartalmazza.
36. Elektronikus tájékoztatási szolgáltatás 97. § (1) A jogszabály által előírt nyilvános elektronikus tájékoztatást az interneten keresztül, a széleskörűen elterjedt böngésző
programokkal olvasható, folyamatosan elérhető, kereshető, nyomtatható és megtekinthető módon kell közzétenni.
(2) A tájékoztatást a tájékoztatás tartalmától függően legalább az alábbi kormányzati honlapon kell közzétenni:
a) a magyarorszag.hu honlapon az általános országinformációkat magyar és angol nyelven,
b) a magyarorszag.hu honlapon az elektronikusan intézhető ügyekhez kapcsolódó szolgáltatások összesített listáját,
valamint az ÁNYK űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás keretében intézhető elektronikus ügyekre vonatkozó
tájékoztatást magyar és angol nyelven, c) a kormany.hu honlapon a kormányzati szintű hivatali tájékoztatást, amely elsősorban nem ügyintézéshez kötődő
információ, d) a kormanyablak.hu honlapon az ott közvetlenül intézhető elektronikus ügyek teljeskörű tájékoztatóját, az ott
közvetlenül nem intézhető elektronikus ügyek tájékoztatóit pedig legalább a szükséges hivatkozások
elhelyezésével, valamint e) az intézményi honlapokon a kormanyablak.hu vagy magyarorszag.hu honlapon közvetlenül nem intézhető
elektronikus ügyek tájékoztatóit. 98. § (1) A hatóság által végzett tájékoztatásba bevont információk körét úgy kell megállapítani, hogy az a hasonló feladatot
ellátó közigazgatási intézmények tájékoztatásával összhangban legyen, és ne eredményezzen azonos tárgyra
indokolatlanul párhuzamos tájékoztatást. (2) Amennyiben a 97. § alapján azonos adatkör közzétételére több, azonos hatáskörű hatóság is köteles, úgy
a tájékoztatásról a hatóságok a központi illetékességű, legmagasabb fokon eljáró hatóság útján is gondoskodhatnak.
(3) A párhuzamos tájékoztatás kizárására vonatkozó követelmény teljesítettnek minősül a felügyelet által közzétett
ajánlás szerinti feladatmegosztás alkalmazásával, illetve a saját tájékoztatás helyett a felügyelet nyilvántartásában
szereplő tájékoztatási forrásokra hivatkozás közzétételével, továbbá az információszabadságról szóló törvény által
előírt közzététellel. (4) A hatóság az elektronikus tájékoztatás SZEÜSZ-re vonatkozó bejelentésében köteles részletesen feltüntetni
a tájékoztatás körébe vont információk körét. A felügyelet a tájékoztatások körét adatkörönkénti bontásban
nyilvántartja és közzéteszi. 99. § (1) A felügyelet ajánlást tehet közzé a tájékoztatás formai, szervezési követelményeire.
(2) A tájékoztatással szemben megfogalmazott formai, szervezési követelmények teljesítettnek minősülnek a felügyelet
által közzétett ajánlás szerinti formátumok alkalmazása esetén. 100. § A közzétett hivatalos tájékoztatás aktuális, illetve a szolgáltatás indításáig, de legfeljebb 10 évig visszamenően korábbi
tartalmáról a kért információkörre kiterjedően kérelemre hiteles elektronikus igazolást kell a kérelmező részére
kiállítani. 37. Informatikai háttér szolgáltatása 101. § (1) Az elektronikus ügyintézés megvalósítása érdekében kialakított informatikai háttér szolgáltatása keretében a SZEÜSZ
szolgáltató a) az ügyfelek, hatóságok, illetve hatóságon belül az ügyintézésben érintett ügyintézők elérhetőségét biztosító
elektronikus rendszert, hálózatot vagy annak egy részét üzemeltet, illetve
b) olyan gépi és szoftver eszközöket biztosít és üzemeltet, amelyek közvetlenül nem részesei az elektronikus
ügyintézési szolgáltatásnak, de annak nyújtásának feltételét képezik. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti szolgáltatás a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának
biztosításáért felelős miniszter által kiadott rendeletben meghatározott feltételek és műszaki előírások szerint
nyújtható. (3) A hatóság az (1) bekezdés b) pontja alá tartozó eszközök, rendszerek üzemeltetése során a közigazgatási informatika
infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter által kiadott rendeletben meghatározott
műszaki, technikai és biztonsági előírások szerint jár el.
(4) Amennyiben technikai sajátosság, vagy nyilvánvaló gazdaságossági szempont mást nem indokol, az informatikai
háttér szolgáltatása kapcsán szükséges hálózati feltételeket a Nemzeti Távközlési Gerinchálózat igénybevételével kell
megteremteni. VI. FEJEZET
AZ ÁLLAM ÁLTAL KÖTELEZŐEN NYÚJTANDÓ SZABÁLYOZOTT ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉSI
SZOLGÁLTATÁSOK
38. Az ügyfél ügyintézési rendelkezésének nyilvántartása 102. § (1) Az ügyintézési rendelkezés tartalmazhatja az ügyfél jognyilatkozatait, különösen az alábbi tárgykörökben:
a) amennyiben a jogszabály az ügyfél számára lehetővé teszi az elektronikus kapcsolattartás megengedhetőségére
vonatkozó rendelkezést, úgy erre vonatkozó rendelkezés, b) az ügyfél által lehetővé tett elektronikus kapcsolattartási formák,
c) az azonosítással kapcsolatos követelmények, d) hivatalos kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségek,
e) elektronikus dokumentumok titkosítására vonatkozó igény, f) időszaki értesítés az elektronikus ügyintézési cselekményekről igénylése és körének meghatározása,
g) képviseletre vonatkozó jognyilatkozatok, ideértve az ügyfél olyan tartalmú nyilatkozatait is, amely alapján
a hatóság az ügyfél által megjelölt informatikai rendszer által küldött üzenetet a hatóság köteles az ügyfél
nyilatkozatának tekinteni. (2) Az ügyintézési rendelkezésben tehető jognyilatkozatok körét, ideértve az (1) bekezdésben nem szereplő lehetséges
jognyilatkozatok körét, a SZEÜSZ szolgáltató a szolgáltatás honlapján közzéteszi.
103. § (1) Az ügyintézési rendelkezés első alkalommal kizárólag személyes megjelenés mellett tehető. Ennek keretében
a SZEÜSZ szolgáltató a) természetes személy esetében aa) a nyilatkozattevő személyazonosságát személyazonosító okmánnyal ellenőrzi, valamint
ab) közhiteles nyilvántartásban ellenőrzi a nyilatkozattevő által használt okmányokat és adatokat,
b) szervezet esetében ba) a megfelelő nyilvántartásban ellenőrzi a szervezet adatait,
bb) a szervezet nevében nyilatkozó személyt az a) pont szerint azonosítja és ellenőrzi a képviseleti jogát,
valamint bc) a nyilatkozattételt követően a szervezetet haladéktalanul értesíti a szervezet képviseletében tett
ügyintézési rendelkezésről. (2) Ha a szervezet nevében meghatalmazott járt el az ügyintézési rendelkezés tétele érdekében, úgy a SZEÜSZ szolgáltató
akkor hajtja végre az ügyintézési rendelkezésben foglaltakat, ha a szervezetet az (1) bekezdés b) pont bc) alpontja
szerint értesítette és a szervezet 5 munkanapon belül nem kifogásolta az ügyintézési rendelkezés tartalmát.
104. § (1) Az ügyfél az ügyintézési rendelkezésben meghatározhatja, hogy az ügyintézési rendelkezés módosításai, illetve
kiegészítése tekintetében milyen azonosítás alkalmazandó. Az ügyintézési rendelkezés módosítása, illetve
kiegészítése legalább névhez kötött azonosítást igényel. (2) A hatóság elektronikus tájékoztatási szolgáltatása keretében közzéteszi a hatóság által az egyes eljárási cselekmények
tekintetében meghatározott azonosítási minimumfeltételeket. Az ügyfél (1) bekezdés szerinti nyilatkozata a hatóság
által meghatározott ezen minimumfeltételek keretében érvényesül. (3) A szervezet képviseletében eljáró természetes személy a képviseletre vonatkozóan létrehozott ügyintézési
rendelkezésben szabályozhatja a (2) bekezdés szerinti azonosítási követelményeket.
105. § Az ügyintézési rendelkezéssel kapcsolatos jognyilatkozatok tekintetében nem alkalmazhatók a személyes megjelenés
elektronikus úton történő kiváltására vonatkozó külön rendelkezések. 106. § (1) Az ügyintézési rendelkezések nyilvántartása tartalmazza az ügyfél által az ügyintézési rendelkezésben adott
meghatalmazások adatait. (2) Az ügyfél az ügyintézési rendelkezésben adott meghatalmazás tekintetében a meghatalmazás terjedelmét
meghatározhatja a) a SZEÜSZ szolgáltató által közzétett lista használatával vagy
b) szabadszöveges meghatározással. (3) Automatizált ügyintézés céljára kizárólag a (2) bekezdés a) pontja szerinti meghatalmazás használható fel.
(4) Az ügyintézési rendelkezésben tett meghatalmazás csak a meghatalmazásnak a rendelkezési nyilvántartásban
történő elfogadását követően kerülhet felhasználásra. Ennek kapcsán a meghatalmazott meghatározhatja, hogy
az eljárás tekintetében a hatóság milyen azonosítást követeljen meg.
(5) Az ügyintézési rendelkezésben meghatalmazás telefonon is adható, valamint fogadható el. A SZEÜSZ szolgáltató
a meghatalmazással kapcsolatos jognyilatkozatokat telefonos ügyfélszolgálatán, a kormány által kötelezően nyújtott,
telefonos személyazonosításra alkalmas azonosítási szolgáltatások közül a SZEÜSZ szolgáltató által lehetővé tett
azonosítási technikák közül, az ügyfél ügyintézési rendelkezésében engedélyezett azonosítás megkövetelése mellett
fogadja. (6) Az ügyintézési rendelkezések nyilvántartását vezető hatóság a képviseletre jogosult kérelme alapján ellenőrzi és
hitelesen igazolja a törvényes képviselő képviseleti jogosultságát. (7) A meghatalmazott a hatósági eljárásban a képviseleti jogosultságát e nyilvántartásra hivatkozással is igazolhatja.
107. § A SZEÜSZ szolgáltató biztosítja az elektronikusan adott meghatalmazás kinyomtatását olyan módon, hogy
a nyomtatott változaton az adatok elektronikus leolvashatóságát biztosító kódot helyez el. Ilyen esetben a papír alapú
meghatalmazás e kód alapján hiteles, ha a hatóság által a nyilvántartásban szereplő elektronikus változat ellenőrzése
alapján az iratok egyezőségét állapította meg. 108. § A természetes személy haláláról a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv
vagy a központi idegenrendészeti nyilvántartást kezelő szerv, a szervezet jogutód nélküli megszűnése esetén pedig
a nyilvántartás vezetője haladéktalanul értesíti a SZEÜSZ szolgáltatót. A SZEÜSZ szolgáltató a halál, illetve a jogutód
nélküli megszűnés időpontjától számított 10 év elteltével törli a személyre vonatkozó adatokat.
39. Iratérvényességi nyilvántartás 109. § (1) Az iratérvényességi nyilvántartás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: nyilvántartás) a hatóság által
kiadmányozott elektronikus dokumentumok, illetve ezekről az elektronikus dokumentumokról készített papír alapú
hiteles másolatok tartalmának és hitelességének ellenőrzését biztosító nyilvántartás.
(2) A nyilvántartásba bejegyzést csak a) az adott iratot kiadmányozó hatóság,
b) az iratról hiteles másolatot készítő szervezet, valamint
c) az irat hitelességéről igazolás kiállítására jogosult szerv vagy szervezet
tehet. (3) Az iratérvényességi nyilvántartás szolgáltatása tárolt iratkörönként külön-külön részszolgáltatásként nyújtható.
110. § (1) A szolgáltatás úgy is nyújtható, hogy a nyilvántartás az elektronikus irat helyett az irat lenyomatát vagy lényeges
tartalmi kellékeit tartalmazza. (2) Ha a nyilvántartás a) az eredeti irat képi formátumú másolatát tárolja, úgy az irat további hitelesítés nélkül hitelesnek tekinthető,
b) az elektronikus irat lenyomatát tárolja, akkor a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának
biztosításáért felelős miniszter által rendeletben előírt körben és ellenőrzési móddal hiteles,
c) az eredeti elektronikus iratról készült papír alapú másolaton található, a tartalom elektronikus olvashatóságát
biztosító, a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter
rendeletében előírt módon képzett kód lenyomatát tárolja, úgy a tartalom elektronikus olvashatóságát biztosító
kódot tartalmazó papír alapú másolat további hitelesítés nélkül hitelesnek tekinthető, továbbá ha
d) az iratnak csak egyes tartalmi elemeit tárolja, úgy a másolat csak a tárolt tartalmi elemeket igazolja hitelesen.
111. § (1) A nyilvántartás a papír alapú iratról tartalmazhatja
a) az irat képi formáját, b) ha van, az irat egyedi hitelesítő elemét, vagy
c) lényeges tartalmi kellékeit. (2) A nyilvántartásban szereplő papír alapú irat esetében a SZEÜSZ szolgáltató köteles az iraton véletlen kódot tartalmazó,
az ellenőrzéshez szükséges, a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős
miniszter által rendeletben meghatározott tartalmú és formátumú záradékot elhelyezni.
(3) Ha a nyilvántartás a) az irat képi formáját tartalmazza, a hatóság annak papír alakú másolatát további hitelesítés nélkül hitelesnek
fogadja el, amennyiben a SZEÜSZ szolgáltató által lefolytatott ellenőrzés az iratok egyezőségét állapítja meg,
b) az irat egyes tartalmi elemeit tartalmazza és a tárolt adatok kiterjednek a hitelesítő kellékekre, akkor a hatóság
a tárolt elemek dokumentumban szereplését fogadja el hitelesen igazoltnak.
(4) Az irat adatainak megtekintését az ügyfél az iraton feltüntetett, véletlen elemet tartalmazó módon létrehozott
ellenőrző kód megadásával kezdeményezheti. (5) Az irat tartalmi elemeinek tárolása esetén az irat ellenőrizhetősége érdekében – ahol ez értelmezhető – a papír alapú
iraton a tartalmi elemeket automatikusan beolvasható kód formájában is rögzíteni kell. Ilyen esetben a nyilvántartás
a kódban szereplő adatokat tartalmazza. 112. § (1) A SZEÜSZ szolgáltató a nyilvántartásra vonatkozó általános szerződési feltételekben rögzíti, hogy a nyilvántartás
tartalmához történő hozzáférés milyen feltételekkel lehetséges. (2) Az iratérvényességi nyilvántartás igénybevétele legfeljebb az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló
kormányrendeletben meghatározott pszeudonim azonosításhoz köthető. (3) Amennyiben a SZEÜSZ szolgáltató általános szerződési feltételei szerint a nyilvántartás egyes elemeinek elérése
korlátozott hozzáférésű, úgy a hozzáférés csak a szabályzatban meghatározott hatósági, illetve ügyintézői kör számára
tehető lehetővé. (4) A SZEÜSZ szolgáltató köteles gondoskodni az illetéktelen hozzáférés megakadályozásáról.
113. § A nyilvántartásban tárolt adatokról – beleértve a tárolt elektronikus dokumentumot vagy képi formát – a SZEÜSZ
szolgáltató kérelemre az arra jogosult személynek hitelesített elektronikus igazolást adhat ki a biztonságos
elektronikus igazolási szolgáltatás szabályai szerint. 40. Kormányzati hitelesítés-szolgáltatás
114. § (1) A kormányzati hitelesítés-szolgáltató a 74. § a)–d) pontja szerinti szolgáltatásokat nyújtja.
(2) A kormányzati hitelesítés-szolgáltató elektronikus aláírással kapcsolatos egyéb szolgáltatásokat, különösen
elektronikus archiválási szolgáltatást, időbélyegzést, a TASZ-ra vonatkozó szabályok alkalmazásával azonosítási célú
tanúsítványok kibocsátását, valamint más nyilvános kulcsú infrastruktúra-szolgáltatásokat is nyújthat.
(3) A kormányzati hitelesítés-szolgáltató szolgáltatását a nemzetbiztonsági szolgálatok és a Terrorelhárítási Központ
fontos és bizalmas munkakört betöltő munkatársai részére az illetékes szolgálattal írásban megkötött együttműködési
megállapodásban foglaltak szerint nyújtja. 115. § (1) A kormányzati hitelesítés-szolgáltatás nyújtására az elektronikus aláírással kapcsolatos szolgáltatásokra és ezek
szolgáltatóira vonatkozó részletes követelményekről szóló jogszabályt, valamint az elektronikus aláírás közigazgatási
használatához kapcsolódó követelményekről és az elektronikus kapcsolattartás egyes szabályairól szóló
jogszabályban foglaltakat az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Kormányzati hitelesítés-szolgáltatás nyújtójaként csak állami szerv vagy kizárólag állami tulajdonban lévő szervezet
jelölhető ki. (3) A kormányzati hitelesítés-szolgáltatóra nem vonatkoznak a hitelesítés-szolgáltatókra irányadó pénzügyi
követelmények és nem köteles felelősségbiztosítást kötni. (4) Amennyiben a kormányzati hitelesítés-szolgáltatást állami szerv nyújtja, az informatikai rendszerért általánosan
felelős vezető és a biztonsági felelős csak közszolgálati tisztviselő lehet.
(5) Amennyiben a kormányzati hitelesítés-szolgáltatást nem állami szerv nyújtja, az informatikai rendszerért általánosan
felelős vezető, valamint a biztonsági felelős felügyeletére a szolgáltatást nyújtó szervezetet felügyelő szervnél
beszámoltatási, és a biztonsági incidensek megelőzésére vonatkozóan utasítási jogkörrel felruházott, közszolgálati
jogviszonyban álló felügyelőt kell kijelölni. (6) Az informatikai rendszerért általánosan felelős munkakör betöltése szempontjából szakirányú felsőfokú
végzettségnek kell tekinteni minden felsőfokú informatikai végzettséget, függetlenül attól, hogy azt műszaki
tudományterületre tartozó mérnöki szakon szerezték-e meg. 116. § (1) A tanúsítvány kibocsátásához szükséges regisztrációt természetes személyre a szolgáltató kizárólag a közigazgatás
központi humánpolitikai szerve, vagy ha a személy tekintetében az nem illetékes, a hatóság bevonásával végzi.
Természetes személy tanúsítványt közvetlenül nem igényelhet. (2) A szervezeti tanúsítványokkal kapcsolatos regisztrációt és kulcsátadást a hatóság szervezeti és működési
szabályzatában kijelölt, vagy a hatóság vezetője által közokiratban meghatalmazott szervezeti egységének
bevonásával végzi. Amennyiben a szabályzat erről nem rendelkezik, úgy e feladatkörben a szervezet vezetője járhat el.
(3) A kormányzati hitelesítés-szolgáltató által kibocsátott tanúsítvány érvényessége nem haladhatja meg a kibocsátástól
számított 4 évet. (4) A kormányzati hitelesítés-szolgáltató szolgáltatási szabályzatának, illetve hitelesítési vagy időbélyegzési rendjének
nem kell tartalmaznia a) a hitelesítés-szolgáltató cégjegyzékszámát, illetve a szolgáltató egyéni vállalkozó nyilvántartási számát,
b) a hitelesítés-szolgáltató tevékenységével kapcsolatos kifogások és panaszok bejelentésének helyét és módját,
a szolgáltatói ügyfélszolgálat és az illetékes fogyasztóvédelmi hatóság elérhetőségét,
c) a rendkívüli üzemeltetési helyzet esetén követendő eljárás leírását.
(5) A kormányzati hitelesítés-szolgáltató szolgáltatási szabályzata, illetve hitelesítési vagy időbélyegzési rendje
elkülönített mellékletben tartalmazhat minősített adatot. 41. Kormányzati elektronikus aláírás ellenőrzési szolgáltatás
117. § (1) Az állam kormányzati elektronikus aláírás ellenőrzési szolgáltatást biztosít a hatóságok számára.
(2) Ha az elektronikus aláírás ellenőrzését a hatóság nem maga végzi el, arra kizárólag a kormány által biztosított
szolgáltatást veheti igénybe. (3) Az ellenőrzés során a SZEÜSZ szolgáltató ellenőrzi az elektronikus aláírás közigazgatási használatához kapcsolódó
követelményekről szóló jogszabályban foglaltaknak való megfelelést is. A SZEÜSZ szolgáltató tájékoztatja
a hatóságot, ha a használt elektronikus aláírás e követelményeknek nem felel meg.
42. Központi azonosítási ügynök 118. § (1) A jogszabályban kijelölt szervezet a hatóságok részére, kötelezően nyújtandó AESZ-t nyújt KAÜ szolgáltatásként.
A KAÜ elérési felületének meg kell felelnie a felügyelet által közzétett ajánlásban meghatározott követelményeknek.
(2) A KAÜ magában foglalja a) az ügyfélkapus jelszavas azonosítást, valamint
b) a Kormány által kötelezően nyújtott személyazonosításokat. (3) A KAÜ az azonosításnál az igénylő által megadott azonosító adatok alapján a viszontazonosítás elvégzését is biztosítja
azoknál az azonosításoknál, ahol az azonosítási szolgáltató ezt lehetővé teszi.
(4) A közigazgatási szerv elektronikus ügyintézés esetén köteles a KAÜ igénybe vételével történő azonosítás elfogadását
biztosítani. (5) A KAÜ-t biztosító azonosítási szolgáltató a piaci és egyéb szervezetek által biztosított, ajánlásokban előírt kapcsolati
protokolloktól eltérő azonosítási formát – egyedi megállapodás alapján – akkor fogadhat be, ha azt annak
elterjedtsége indokolja vagy az elfogadás lehetővé tételének költségét az államháztartáson kívüli forrásból fedezik.
119. § (1) A KAÜ által elfogadott azonosítási technikákra az ügyintézési rendelkezésben rendelkezés tehető.
(2) Az elfogadásra vonatkozó rendelkezést a rendelkezési nyilvántartás meghatározott azonosítási szolgáltatóra is
lehetővé teheti, az ilyen rendelkezések számát azonban korlátozhatja.
43. ÁNYK űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás 120. § (1) Az ÁNYK űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás (a továbbiakban: ÁBT) a szolgáltatás által meghatározott technikai
előírásoknak megfelelő elektronikus űrlapok ügyfél általi kitöltését, hatóságokhoz való azonosítással egybekötött
benyújtását biztosító szolgáltatás. (2) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatás része
a) az ügyfél azonosítását biztosító jelszavas azonosítási részszolgáltatás (a továbbiakban: ügyfélkapu),
b) a hatóságok számára a benyújtott űrlap átmeneti tárolását biztosító tárhely, hozzárendelt jelszavas azonosításon
alapuló elérhetőség ellenőrzéssel (a továbbiakban: hivatali kapu), c) az ügyfelek számára a hatósági válasz tárolásához tartozó, ügyfélkapuhoz rendelt tárhely, valamint az ebbe
történő elhelyezési lehetőség biztosítása, d) ügyfél számára biztosított, űrlaphoz rendelt hivatali tárhelyre történő űrlap feltöltési szolgáltatás, illetve hatóság
számára biztosított hatóság, illetve ügyfél tárhelyére történő dokumentum feltöltési szolgáltatás
(a továbbiakban: BEDSZ), valamint e) a szolgáltatás által kezelt formátumú elektronikus űrlap megtervezését, illetve kitöltését lehetővé tevő program
biztosítása. 121. § Ennek az alcímnek az alkalmazásában:
a) általános nyomtatványkitöltő (ÁNYK): olyan program, amellyel az általános nyomtatványtervezővel tervezett
elektronikus űrlap kitölthető és ellenőrizhető, a BEDSZ szolgáltatással beküldhető, szükség esetén a kitöltött űrlap
kinyomtatható, b) általános nyomtatványtervező: olyan program, amellyel elkészíthető és később gondozható az elektronikus
űrlap, amely az általános nyomtatványkitöltővel kitölthető és beküldhető,
c) egyszer használatos jelszó: azonosításnál használatos olyan azonosítási információ, amely csak egyetlen
alkalommal, meghatározott időtartamon belül használható fel, d) szolgáltató: az ÁBT szolgáltatás nyújtója, kizárólag e szolgáltatás vonatkozásában,
e) regisztrációs szerv: a szolgáltató szervezeti egysége, vagy jogszabályi kijelölés vagy a szolgáltató általi megbízás
alapján a szolgáltatást igénybe vevők regisztrálásával kapcsolatos feladatokat ellátó más szerv, amely
a szolgáltató nevében a regisztrációt végzi. 122. § Az ÁBT szolgáltatást csak természetes személyek vehetik igénybe.
123. § (1) A természetes személy az ügyfélkapu igénybevételéhez szükséges regisztrációt az ügyfélkapu létesítésére
feljogosított regisztrációs szerveknél személyesen, vagy a regisztrációs adatbázis adatkezelőjénél elektronikus
űrlapon kezdeményezheti. (2) A felhasználó személyes megjelenése esetén a regisztrációs szerv a személyes megjelenéskor vagy előzetesen az
(1) bekezdésben említett elektronikus űrlapon megadott adatok és a felhasználó által bemutatott, a külön
jogszabályban meghatározott személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványban szereplő adatok
alapján az ügyfelet azonosítja. A regisztrációs szerv a felhasználó által megadott természetes személyazonosító
adatokat és állampolgárságot összeveti a nyilvántartás adataival, valamint ellenőrzi a személyes megjelenés során
bemutatott személyazonosításra alkalmas hatósági igazolvány hatályosságát. (3) Amennyiben az ügyfélkaput létrehozni szándékozó olyan külföldi, aki nem alanya a személyiadat- és
lakcímnyilvántartásnak, úgy az adatok összevetését el kell végezni a központi idegenrendészeti nyilvántartásban is.
(4) Amennyiben az ügyfélkaput létrehozni szándékozó a (3) bekezdés szerinti nyilvántartásban sem szerepel, úgy
a regisztrációt az általa bemutatott útlevél, illetve a schengeni övezetbe tartozó EGT részes állam polgára esetén az
adott állam által kibocsátott személyazonosításra alkalmas okmány alapján kell elvégezni. Ebben az esetben
a bemutatott dokumentum ellenőrzéséhez az okmányminták nyilvántartását kell igénybe venni.
(5) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott azonosítás és ellenőrzés sikere esetén a regisztrációt végző átemeli az igénylő
természetes személyazonosító adatait a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból, illetve a központi idegenrendészeti
nyilvántartásból, és rögzíti az igénylő állampolgárságát, választott felhasználói nevét és elektronikus levelezési címét
a regisztrációs adatbázisban. A (4) bekezdésben meghatározott esetben a regisztrációt végző személy – sikeres
azonosítást követően – a természetes személyazonosító adatokat, az állampolgárságot, a felhasználói nevet és az
elektronikus levelezési címet rögzíti a regisztrációs adatbázisban. (6) A (2)–(4) bekezdésben meghatározott azonosítás és ellenőrzés sikertelensége esetén a regisztrációt végző az
ügyfélkapu létrehozását megtagadja, és az esetleg már rögzített adatokat helyreállíthatatlanul törli.
124. § (1) Ha a felhasználó az ügyfélkapu létesítését elektronikus űrlapon kezdeményezi, és azt a hatósági eljárásokban
felhasználható elektronikus aláírással látja el, az ügyfélkapu létesítését megelőzően – az aláírás
hitelesítés-szolgáltatójának rendelkezésre állásával összhangban – az ÁBT haladéktalanul
a) ellenőrzi az elektronikus aláírás érvényességét, b) ellenőrzi az elektronikus űrlapon megadott adatok és a 123. § (2), illetőleg (3) bekezdés szerinti nyilvántartásban
szereplő adatok egyezőségét. (2) A felhasználó az ügyfélkapu létesítését elektronikus űrlapon úgy is kezdeményezheti, hogy az nincs elektronikus
aláírással ellátva (ideiglenes regisztráció). A szolgáltató az elektronikus űrlap benyújtását követően létrehozza az
ügyfélkaput, de az elektronikus kapcsolattartásra csak korlátozottan használható. A szolgáltató nyilvánosan,
elektronikusan elérhető szolgáltatáslistán feltünteti, hogy mely szolgáltatások érhetők el ilyen ideiglenes
regisztrációval. Az ideiglenes ügyfélkapuhoz nem tartozik tárhely. (3) Ha a felhasználó az elektronikus aláírás nélküli elektronikus űrlap elküldésétől számított 30 napon belül nem jelenik
meg személyesen egy regisztrációs szerv előtt az azonosítás végett, a szolgáltató az ideiglenes ügyfélkaput törli.
125. § (1) A felhasználó jogosult több ügyfélkaput létesíteni és fenntartani. Ezek közül – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – azonban csak egy létesítése és fenntartása díjmentes. A további ügyfélkapu létesítéséért fizetett díj
a regisztrációs szerv bevételét képezi. (2) Amennyiben a felhasználó egy hivatali kapuval rendelkező, vagy azt létesíteni kívánó szervezet hivatali kapujának
működtetéséhez, a hivatali kaput létesítő szervezet igazolásával, és az ennek megfelelő elektronikus levélcímmel
igényel újabb ügyfélkaput, ez az ügyfélkapu is díjmentesen létesíthető.
126. § (1) A kezelőorvos által kiállított igazolás szerint személyes megjelenésében akadályozott felhasználó esetén
a regisztrációs szerv a személyazonosságot a felhasználó lakóhelyén vagy tartózkodási helyén ellenőrzi.
(2) Korlátozottan cselekvőképes személy ügyfélkapu nyitására önállóan is jogosult az általános szabályok szerint.
127. § (1) Magyarország diplomáciai és konzuli képviseletein a regisztrációs szerv előtt történt azonosítás szabályai szerint lehet
ügyfélkapu nyitását kezdeményezni azzal az eltéréssel, hogy a kitöltött elektronikus űrlapot a képviseletnek
a külpolitikáért felelős miniszter által erre felhatalmazott tagja kizárólag a bemutatott, személyazonosításra alkalmas
hatósági igazolvánnyal veti össze és ellenőrzi a bemutatott dokumentum érvényességét. Ezután az elektronikus
űrlapot feldolgozásra és az ügyfélkapu létrehozására haladéktalanul megküldi a szolgáltatónak, aki az adatokat
összeveti a személyiadat- és lakcímnyilvántartással, illetve a központi idegenrendészeti nyilvántartással.
(2) Amennyiben az összevetés alapján az ügyfélkapu létrehozását kérő azonosítható, vagy megállapítható, hogy azért
nem szerepel egyik nyilvántartásban sem, mert nem tartozik azok hatálya alá, úgy az ügyfélkapu létrehozásra kerül, és
az egyszer használatos aktiváló kódot a megadott elektronikus levelezési címre 3 munkanapon belül elküldi
a szolgáltató. 128. § A szolgáltató megállapodás alapján, költségei teljes megtérítése mellett jogosult munkahelyen vagy nyilvános
eseményen kihelyezett ideiglenes regisztrációs szervet működtetni. 129. § (1) A felhasználónak a felhasználói nevét és jelszavát védenie kell a jogosulatlan hozzáféréstől. Az azonosítók nem
megfelelő biztonságú kezeléséből származó kockázatot a felhasználó viseli.
(2) Ha a felhasználó ügyfélkapujához használt felhasználói neve jogosulatlan személy tudomására jut, a felhasználó
a felhasználói névnek a regisztrációs szervnél történő lecserélésével állítja helyre ügyfélkapuja biztonságát.
(3) A bejelentés alapján a szolgáltató az ügyfélkapuhoz való hozzáférést haladéktalanul megszünteti.
(4) A felhasználó az ügyfélkapuhoz való hozzáférés megszüntetését követően, a regisztrációs szervnél, kérésére az
ügyfélkapujához való hozzáférés céljából új felhasználói nevet és új, egyszer használatos aktiváló kódot kap.
130. § Ügyfélkapus azonosításhoz a felhasználó a szolgáltató által biztosított bejelentkező felületen adja meg a felhasználói
nevét és a jelszavát. Helyes adatok esetén a rendszer a felhasználót azonosítja, az azonosítás eredménytelensége
esetén hibajelzést ad. 131. § (1) A hatóság az ÁBT szolgáltatás azonosítási szolgáltatását önállóan, az űrlap benyújtástól függetlenül is igénybe veheti.
(2) Az azonosítási szolgáltatás elkülönült igénybevételéhez a szolgáltató programozott elérési felületet biztosít a hatóság
részére. (3) Az ügyfélkapu azonosítási funkciója az azonosítás SZEÜSZ szabályai szerint elkülönülten is igénybe vehető.
(4) A továbbítandó személyes adatok kezelésére jogszabály alapján jogot nem szerzett igénybevevőnek történő
adattovábbítás előtt, megfelelő tájékoztatás mellett, minden esetben kérni kell a felhasználó hozzájárulását az
azonosító adatok továbbításához. Az adatok továbbítására csak a felhasználó hozzájárulásával kerül sor.
132. § (1) A szolgáltató az ÁBT szolgáltatásról az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint részletes tájékoztatást tesz közzé
a) a szolgáltatás eljárásrendjéről, b) a szolgáltatás keretében intézhető elektronikus ügyekről, valamint
c) a személyes adatok kezeléséről, azok megismerhetőségéről és megváltoztathatóságáról.
(2) A felhasználó a szolgáltatónál igényelheti, hogy a rendszer legfeljebb egy évig naplózza az ügyfélkapu belépéseit.
A kérés megújítható. A naplóban rögzítettekről kizárólag a felhasználó kaphat tájékoztatást kérelme alapján,
a tárhelyére. 133. § (1) Az ügyfélkapu megszűnik
a) a felhasználó kérelmére, b) amennyiben az ügyfélkapu tárhelye üres, a felhasználó haláláról vagy elérhetetlenné válásáról való
tudomásszerzést követően haladéktalanul, c) amennyiben az ügyfélkapu tárhelye nem üres:
ca) a felhasználó haláláról való tudomásszerzést követő 4 hónap elteltével, amennyiben örökösök nem
jelentkeztek, vagy nem kérték a megszüntetés elhalasztását a hagyatéki eljárást érdemben befejező végzés
jogerőre emelkedéséig, cb) ha a felhasználó a rendelkezésre álló adatok alapján személyét illetően nem azonosítható, illetve ismeretlen
helyen tartózkodik, ezen tény nyilvántartásba vételét követő 1 év leteltével.
(2) A felhasználó az ügyfélkapu megszüntetését a szolgáltató által biztosított felületről elérhető elektronikus űrlap
kitöltésével kezdeményezheti. Az űrlap az ÁBT szolgáltatás benyújtási felületén, illetve a regisztrációs szervnél
személyesen vagy postán is benyújtható. (3) Amennyiben az elektronikus tárhely üres, a szolgáltató a (2) bekezdés szerint írásban kezdeményezett megszüntetést
a kérelem beérkezésétől számított 3 munkanapon belül hajtja végre. A szolgáltató a megszüntetendő ügyfélkapun
keresztül küldött elektronikus bejelentés esetén a megszüntetést haladéktalanul végrehajtja. A megszüntetés
megtörténtéről a felhasználót – a kérelem benyújtásának módjától függően elektronikus levélben vagy írásban –
haladéktalanul értesíti. A megszüntetésre vonatkozó kérelmet a szolgáltató 8 évig megőrzi.
(4) Amennyiben a tárhely nem üres, a szolgáltató haladéktalanul figyelmeztető üzenetet küld a felhasználó tárhelyére és
elektronikus levelezési címére, melyben 22 munkanapos határidővel kéri a tárhely kiürítését. E határidő leteltével
megszünteti az ügyfélkaput és helyreállíthatatlanul törli az ott tárolt adatokat tekintet nélkül arra, hogy a tárhely
kiürítésre került-e. (5) A megszüntetett tárhelyen tárolt információt helyreállíthatatlan módon kell törölni.
134. § A szolgáltató az ügyfélkapuhoz tartozó elektronikus tárhely forgalmát –dokumentumok átvételének nyomon
követése érdekében – folyamatosan naplózza. Ha a napló alapján a szolgáltató megállapítja, hogy a tárhelyen 1 éven át
nem volt aktivitás, megkeresi a személyiadat- és lakcímnyilvántartást kezelő szervet, és tisztázza, hogy az ügyfélkapu
tulajdonosa életben van-e. Ezt a tevékenységét évente megismétli.
135. § (1) Amennyiben a személyiadat- és lakcímnyilvántartást kezelő szerv közli, hogy az ügyfélkapu tulajdonosa elhunyt, és az
ügyfélkapu tárhelye nem üres, a szolgáltató a nyilvántartott elektronikus levélcímre értesítést juttat el, hogy
az ügyfélkapu megszüntetési eljárását megindítja, és felkéri az örökösként érdekelteket, hogy intézkedjenek az
ügyfélkapu tárhelyének kiürítésére. (2) Az örökösként érdekelt kérésére az ügyfélkapu működése, valamint a megszüntetési folyamat a hagyatéki eljárás
befejezéséig felfüggeszthető. A felfüggesztés időszaka alatt a tárhely nem hozzáférhető.
(3) A hagyatéki eljárás során a közjegyzővel a szolgáltató közli a felhasználói azonosítót és egyszer használatos aktiváló
kódot biztosít. A közjegyző kérheti a kapcsolatot biztosító elektronikus levelezési cím cseréjét is.
(4) Az ügyfélkapu feletti rendelkezési joggal együtt a közjegyző hozzáfér az elhunyt titkosító kulcspárjának – amennyiben
ilyen volt – a szolgáltató kulcstárában tárolt nyilvános részéhez. A magánkulccsal a szolgáltató nem rendelkezik.
(5) A közjegyző a hagyatéki eljárás lezárultakor az örökösök számára átadja az ügyfélkapu feletti rendelkezéshez
szükséges azonosítókat. Az átvételétől számítva a kiürítésre, megszüntetésre rendelkezésre álló idő 22 munkanap. Ezt
követően az ügyfélkapu a 133. § (4) bekezdésének megfelelően megszűnik.
(6) Amennyiben az örökösként érdekeltek az elhunyt nyilvántartott elektronikus levélcímére megküldött értesítés
elküldésétől számított 25 munkanapon belül nem jelentkeznek, a szolgáltató a felhívást az utolsó nyilvántartott
lakcímre postán megismétli, és hirdetményt tesz közzé az elhunyt nevének és utolsó ismert lakcímének közlésével.
(7) Amennyiben a felhívás ebben az esetben is eredménytelen, úgy a hirdetmény közzétételétől számított 45 munkanap
elteltével a regisztrációs adatbázis adatkezelője intézkedik az ügyfélkapu haladéktalan megszüntetéséről.
136. § (1) A hivatali kapu szolgál a hatóságok részére az ÁBT szolgáltatások elérésére.
(2) A hivatali kapu használója, azon keresztül valamely szervezet nevében tevékenységet végző, kizárólag ügyfélkapuval
már rendelkező (azonosított) természetes személy lehet. (3) A hivatali kapu regisztrációja osztott. A szolgáltató kizárólag a hivatali kapu kezelésére az adott szervezetnél
felhatalmazott képviselőt tartja nyilván, az adott szervezeten belüli további felhasználók – a szervezet nevében eljárni
jogosult személyek – regisztrációját a szervezet által a hivatali kapu kezelésére felhatalmazott képviselő végzi. Ehhez
a szolgáltató egységes eszközrendszert (programrendszert) és megfelelően védett tárhelyet biztosít.
137. § (1) Az ÁBT szolgáltatásainak igénybe vételéhez a hatóságnak csatlakoznia kell a szolgáltató rendszeréhez.
(2) A csatlakozó szervezetek a csatlakozást követően lehetőséget kapnak az ügyfélkapuval, hivatali kapuval rendelkező
felhasználóktól érkező, az ÁBT szolgáltatásban rendszeresített formátumú elektronikus űrlapok fogadására, azoknak
a szervezet nevében történő megválaszolására, valamint a hivatali kapuval, ügyfélkapuval rendelkező jogalanyokkal
történő dokumentált üzenetváltásra. (3) A hivatali kapu működőképességéhez szükséges, hogy a szervezet a titkosító kulcspárjának nyilvános részét
a szolgáltató kulcstárában közzétegye. 138. § (1) A hivatali kapu kezelésére felhatalmazott képviselő a részére biztosított regisztrációs felületen a szervezet
képviseletére feljogosított személyek nevét és az ügyfélkapu regisztrációnál megadott elektronikus levelezési címét
rögzíti az ügyfélkapujuk egyértelmű hozzárendelése érdekében. A regisztráció eredményeként átadja a hivatali
kapuhoz tartozó azonosítót és jelszót, illetve – amennyiben ilyen van – azonosító eszközt.
(2) A hivatali kapu kezelésére felhatalmazott képviselő a szervezet nevében eljárni jogosult személyek jogosultságára
vonatkozóan korlátozásokat, illetve jogosultságokat is rögzíthet. Korlátozható a jogosultság időben a kommunikáció
irányára (fogadás vagy küldés) és a kapcsolat alanyára (szervezetre) vagy ezek kombinációjára vonatkozóan.
(3) A szervezet nevében történő eljárási jogosultság megszűnésekor a hivatali kapu kezelésére felhatalmazott képviselő
törli a nyilvántartásból a korábban feljogosított személy azonosító adatait, illetve a hozzáférési jogosultságait.
A hivatali kapu kezelésére felhatalmazott képviselő nyilvántartást vezet a szervezet képviseletében hivatali kapu
igénybevételével eljárni jogosult személyekről a szervezet saját szervezeti és működési szabályzata szerint.
A nyilvántartás alapján tanúsítható, hogy egy adott személy egy adott időszakban jogosult volt-e eljárni az adott
szervezet nevében. Ez a dokumentum az adott szervezet által megőrzendő a szervezet iratkezelési szabályzatában
a személyi anyagokra meghatározott időtartamig, de legalább 5 évig.
(4) A szolgáltató a hivatali kapu kezelésére felhatalmazott képviselőkről történeti nyilvántartást vezet, hogy tanúsítani
lehessen, hogy adott időszakban ki volt feljogosítva a hivatali kapu kezelésére, illetőleg az adott szervezet
képviselőinek nyilvántartására. Ez a nyilvántartás maradandó értékű irat, amelyet – a helyi megőrzést követően –
a Magyar Országos Levéltár megőrzésre átvesz. 139. § (1) A hivatali kapuval rendelkező szervezetek teljes nevét, rövidített nevét és az ÁBT rendszerben használt azonosítóját
a szolgáltató az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzéteszi.
(2) A hivatali kapuból küldött dokumentumok esetén az azonosítás érdekében a szervezetnek az (1) bekezdés szerinti
azonosítója is átadásra kerül a címzett szervezetnek. 140. § (1) A hivatali kapuhoz csak értesítési tárhely tartozik. A szervezet köteles gondoskodni arról, hogy az értesítési tárhelyre
érkezett üzenetek minden munkanapon átvételre kerüljenek. (2) A hivatali kapuba érkezett üzenetek átvételükkel, de legkésőbb a 30. napon törlésre kerülnek, további tárolásukra az
értesítési tárhelyen nincs lehetőség. (3) Amennyiben a tárhelyen 3 munkanapnál régebben tárolt és át nem vett üzenet van, a munkanap kezdetén
a szolgáltató üzenetet küld a hivatali kapu kezelésére feljogosított képviselő elektronikus levelezési címére.
141. § (1) A hivatali kapu megszűnik, a) ha a szervezet a hivatali kapu megszüntetését igényli,
b) ha a szervezet megszűnik. (2) A hivatali kapu a szervezet, illetve a kapu megszűnésének bejelentésétől, illetőleg a megszűnésnek a szolgáltató
tudomására jutásától nem fogad dokumentumokat, és a bejelentéstől, illetve tudomásra jutástól számított 30. napon
megszűnik. (3) Ha a szervezet nem rendelkezik a hivatali kapu kezelésére feljogosított személlyel (illetve a személy nem rendelkezik
ügyfélkapuval), a kapu hozzáférése megszűnik, de a kapu változatlan feltételek mellett újra regisztrálható.
142. § Költségvetési szerv és nonprofit szervezet számára a hivatali kapu létesítése és fenntartása díjmentes.
143. § (1) A szolgáltató a hivatali kapuval rendelkező szervezet számára elektronikus szervezeti postafiókot hoz létre.
(2) A szolgáltató a BEDSZ továbbítási szolgáltatás igénybevételével teszi lehetővé az igénybe vevők számára a felhasználó
által hozzájuk intézett elektronikus űrlap fogadását és válaszdokumentum küldését.
(3) Internetes böngészőprogrammal történő hozzáférés esetén a hivatali kapu (a szervezet) azonosítása hivatali kapura
vonatkozó azonosítási eljárással, illetve a szervezet hivatali kapujához hozzáférési joggal rendelkező személy
azonosítása az adott személy ügyfélkapu azonosításának felhasználásával történik.
(4) A szervezet hivatali kapujához hozzáférésre jogosultak nyilvántartásának vezetésére felhatalmazott képviselők
nyilvántartásának vezetéséről – a hivatali kaput használó szervezet adatszolgáltatása alapján – a szolgáltató
gondoskodik. (5) A csatlakozott szervezet a szolgáltató által biztosított elektronikus alkalmazás segítségével maga végzi
a képviseletében eljárni jogosult személyek regisztrációját, illetve jogosultságaik nyilvántartását.
144. § (1) Ha a csatlakozott szervezet nem böngészőn keresztül, hanem erre szolgáló célrendszerrel, automatizáltan fogadja,
illetve küldi a küldeményeket, a BEDSZ szolgáltatásai a hivatali kapun keresztül csak biztonságos csatorna
használatával vehetők igénybe. (2) Automatizált hozzáférés esetén a szervezeti postafiókhoz hozzáférést biztosító azonosító bizalmas kezeléséről
a csatlakozó szervezet gondoskodik. 145. § (1) A BEDSZ
a) fogadja és elektronikus úton a címzett szervezet tárhelyére továbbítja a felhasználó által az elektronikus űrlapok
fogadására feljogosított szervezetekhez intézett elektronikus űrlapokat, b) fogadja és a címzett felhasználóhoz továbbítja a szervezet a) pont szerinti dokumentumokkal összefüggésben
küldött válaszait, továbbá mindkét irányban dokumentálja a küldés tényét, időpontját, a küldő és címzett személyét, és lehetővé teszi a küldött
dokumentum azonosítását. (2) A BEDSZ az ügyfélkapun keresztül csak az általános nyomtatványtervezővel és általános nyomtatványkitöltővel
készített, vagy annak megfelelő formátumú és a szolgáltatónál előzetesen regisztrált elektronikus űrlapot fogadja.
(3) Az elektronikus űrlapot a beküldő a dokumentum esetleges utólagos megváltozásának kimutathatóvá tétele
érdekében elektronikus aláírással láthatja el, amire az általános nyomtatványkitöltő program lehetőséget biztosít.
A BEDSZ az aláírt dokumentumot változatlanul, az aláírás ellenőrzésére alkalmas formában továbbítja.
(4) A BEDSZ a természetes személyek számára az ügyfélkapun keresztül, a szervezetek számára pedig a hivatali kapun
keresztül érhető el. 146. § (1) A hivatali kapuval rendelkező csatlakozott szervezet az elektronikus űrlapokat és az azokhoz csatolt egyéb
elektronikus dokumentumokat (a továbbiakban együtt: elektronikus küldemény) a BEDSZ útján, hivatali postafiókján
keresztül fogadja. (2) A befogadott elektronikus küldemény változatlan formában és tartalommal történő, – a rendszerbe befogadást
követő – haladéktalan továbbítását – a címzettként megjelölt szervezet szervezeti tárhelyére, illetve a felhasználó
értesítési tárhelyére – a szolgáltató biztosítja. (3) A BEDSZ elvégzi a benyújtott elektronikus küldemény sérülésmentességének, valamint formai követelményeknek
való megfelelőségének ellenőrzését. Biztonsági kockázat vagy az átvitel hiányosságának észlelése esetén a rendszer
megtagadja az elektronikus küldemény befogadását, és a megtagadás tényéről – annak okának feltüntetése mellett –
a felhasználót tájékoztatja. 147. § (1) A BEDSZ igénybevételével a benyújtott elektronikus küldeményre a befogadás során azonnal érkeztető szám és
időbélyegző kerül. (2) A hatóságnak küldött elektronikus küldeményt az ÁBT által az (1) bekezdés szerinti tartalommal kiadott befogadási
igazolásban rögzített időponttól kell benyújtottnak tekinteni. (3) A BEDSZ szolgáltatásait felhasználó által küldött elektronikus küldemény esetében az utólagos viszontazonosítás
elvégzését lehetővé tevő ügyfél-azonosító kódot a BEDSZ csatolja a címzett szervezet szervezeti postafiókjában
elhelyezett elektronikus küldeményhez. 148. § (1) A BEDSZ által a felhasználónak biztosított szolgáltatások:
a) az elektronikus úton érkezett küldemények fogadása, időbélyeggel való ellátása, címzett érkeztetési tárába való
továbbítása, b) a befogadott elektronikus küldeményekről a befogadás időpontját és a befogadott elektronikus küldemény
érkeztető számát és lenyomatát igazoló befogadási igazolás kiállítása és visszaküldése az elektronikus küldemény
feladójának, c) értesítő elektronikus levél kiküldése a felhasználó ügyfélkapu-nyilvántartásban szereplő elektronikus levélcímére,
ha az értesítési tárhelyre dokumentum érkezett, d) általános nyomtatványkitöltő program biztosítása a nyomtatványok hagyományos és elektronikus kitöltéséhez,
tikosításához, küldésre előkészítéséhez, e) kulcsgeneráló és titkosító szolgáltatás biztosítása az általános nyomtatványkitöltő program részeként
aszimmetrikus titkosító kulcspár generálásához, valamint dokumentumok titkosításához és visszaállításához,
f) a megadott formátumú titkosító kulcsok kulcstárba történő feltöltésének, majd feltöltés után, törlésének és
újrafeltöltésének, illetve megőrzésének biztosítása. (2) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti, a kulcsgeneráló szolgáltatással létrehozott titkosító kulcspár magán kulcsának
megőrzése, illetve a nyilvános részének a kulcstárban való elhelyezése a felhasználó felelőssége. E kulcsokat
megsemmisülésük esetén a szolgáltató nem pótolja. (3) A csatlakozó szervezet részére biztosított szolgáltatások:
a) szervezeti tárhely létrehozása, ahol a felhasználótól származó elektronikus dokumentumok kerülnek letöltésig
tárolásra, de legkésőbb 30 napig, b) a szervezeti tárhelyben található 3 munkanapon belül át nem vett küldemény esetén figyelmeztetés küldése
a hozzáférésre jogosultak nyilvántartásának vezetésére felhatalmazott képviselő ügyfélkapujába,
c) a felhasználó számára küldött és az átvételről visszaigazolást igénylő dokumentum a felhasználó általi átvételét
vagy 5 munkanapon belüli át nem vételét visszaigazoló értesítés,
d) automatizált rendszerrel vagy az interneten böngészővel történő hozzáférés a saját szervezeti postafiókhoz,
e) támogatás a titkosított dokumentumforgalmazáshoz (dokumentumtitkosítás, visszaállítás), f) kulcstár hozzáférés biztosítása a szervezet számára a felhasználó részére küldendő dokumentum – a felhasználó
igénye alapján történő – titkosításához, g) általános nyomtatványtervező biztosítása az általános nyomtatványkitöltővel kitölthető elektronikus
(és hagyományos) nyomtatványok tervezéséhez. 149. § Az ÁBT szolgáltatást igénybe vevő címzett szervezet a felhasználó dokumentumára küldött válaszdokumentumot,
ha erről a felhasználó a dokumentuma benyújtásakor rendelkezett, köteles a felhasználó kulcstárban elhelyezett
nyilvános titkosító kulcsával titkosítani. Amennyiben a felhasználó a titkosító kulcsát a rendszerbe nem töltötte fel, úgy
a válaszdokumentumot – amennyiben jogszabály azt nem zárja ki – titkosítás nélkül kell a tárhelyére megküldeni.
Amennyiben jogszabály kizárja a titkosítás nélküli megküldést, úgy azt írásos formában, levélben, a kérelemben
megjelölt lakcímre kell megküldeni. 150. § Az elektronikus dokumentum átvételének visszaigazolását a felhasználó részéről teljesítettnek kell tekinteni azzal,
hogy a felhasználó az értesítési tárhelyére érkezett dokumentumot megnyitja vagy azt tartós tárhelyére áthelyezi.
Az átvétel időpontját az ÁBT nyugtázza és az időpontot elektronikusan haladéktalanul közli a küldeményt indító
szervezettel. 151. § (1) A szolgáltató a felhasználók számára egy-egy, a természetes személyazonosító adatokkal és a törvény által
rendszeresített azonosító kódokkal kapcsolatban nem álló véletlenszerű címet biztosít, amelyet a felhasználó tetszése
szerinti időpontban lecserélhet egy másik, szintén a szolgáltató által rendelkezésre bocsátott véletlenszerű címre.
(2) Az (1) bekezdés szerinti cím kizárólag ügyfélkapuval vagy hivatali kapuval rendelkező felhasználók által érhető el, csak
az ÁBT-n belüli kommunikációra használható. Visszaélés észlelése esetén a címet a szolgáltató a kommunikációból
kizárhatja. (3) Ha a felhasználó egyedi információt kíván közzé tenni, vagy erre törvény kötelezi, az (1) bekezdésben foglalt
követelményeknek megfelelő, csak a felhasználó által írható és mindenki más által olvasható egyszer használatos
címet igényelhet. 152. § (1) A csatlakozott szervezet a csatlakozást követően vagy azzal egyidejűleg igényelheti az általános
nyomtatványtervezőnek a szervezet számára biztosított példányát, melynek segítségével megtervezheti a saját
elektronikus és hagyományos beküldésre is alkalmas elektronikus űrlapjait.
(2) Az általános nyomtatványtervező igényléséhez a csatlakozási űrlapon megadott adatokon kívül az ott előírt űrlapon
a következő kiegészítő adatokat kell megadni: a) a szervezet nyomtatványainak és frissítéseinek elérését biztosító URL,
b) a szervezet nyomtatvány-erőforrásainak frissítését biztosító URL, c) a szervezet ügyfélszolgálatának e-mail címe, telefon- és telefaxszáma, egyéb elérhetősége, az ügyfélszolgálat
rendelkezésre állási ideje, d) igényli-e 2D pontkód nyomtatását,
e) a továbbítás technikai adatainál (úgynevezett KR borítékon) kezelendő speciális adatok, jellemzők.
(3) A szolgáltató a megszemélyesített nyomtatványtervezőt 10 munkanapon belül elektronikus úton bocsátja
rendelkezésre. 153. § Az ÁBT szolgáltatás keretében használható elektronikus űrlapok szakmai felügyeletét, minőségellenőrzését,
nyilvántartását mind az aktuális, mind a korábbi verziók tekintetében jogszabályi kijelölés vagy a szolgáltatóval kötött
megállapodás alapján a szolgáltatótól független szervezet is végezheti (a továbbiakban: űrlap felelős). A szolgáltató az
elektronikus űrlapokkal kapcsolatos eljárásoknál szükséges kapcsolattartásnál az általános szerződési feltételeiben az
űrlap felelős egyidejű vagy kizárólagos értesítéséről is rendelkezhet.
154. § (1) Az elektronikus űrlapot készítő szervezet – a (4) bekezdés szerinti kivétellel – a bevezetésre tervezett elektronikus
űrlapot minőségellenőrzés céljából a szolgáltatónak az erre szolgáló elektronikus űrlap mellékleteként megküldi.
(2) A szolgáltató 15 munkanapon belül elvégzi a tervezett nyomtatványok minőségellenőrzését, és javaslatot tesz az
esetleg szükséges módosításokra, kiegészítésekre. (3) A 153. § szerinti űrlap felelős szerv az általa megfelelőnek minősített elektronikus űrlapokat az elektronikus űrlapok
közzétételére szolgáló internetes felületen haladéktalanul közzéteszi, és az elkészült elektronikus űrlapot az előkészítő
szervezetnek megküldi. (4) Az állami adó- és vámhatóság az (1) bekezdés szerinti minőségellenőrzést önállóan végzi, és az elkészült elektronikus
űrlapot saját honlapján közzéteszi, mely az elektronikus űrlapok közzétételére szolgáló internetes felületen is elérhető.
(5) Az ÁBT rendszer csak a 152–154. §-ban meghatározott eljárásrend alapján közzétett elektronikus űrlapok
forgalmazását biztosítja az ügyfélkapuk és a hivatali kapuk között.
(6) Biztonsági kockázat vagy más, az elektronikus űrlapot tervező szervezettől független ok miatt bekövetkező rendkívül
verzióváltás vagy elektronikus űrlap soron kívüli bevezetésének szükségessége esetén a 153. § szerinti, az elektronikus
űrlapok kezeléséért felelős szerv a miniszter utasítására haladéktalanul elvégzi az e rendelkezés szerinti feladatait.
155. § Törvényi kötelezés nélkül nyitott ügyfélkapu, illetve hivatali kapu esetében az érintett természetes személy
adatkezelésre vonatkozó beleegyező nyilatkozata feltétele az ügyfélkapu létrehozásának, illetve hivatali kapu adott
tisztviselőhöz történő hozzárendelésének. 44. Azonosításra visszavezetett dokumentumhitelesítés 156. § (1) Az azonosításra visszavezetett dokumentumhitelesítés szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás.
A szolgáltatás keretében a SZEÜSZ szolgáltató az ügyfél által rendelkezésre bocsátott nyilatkozatot az általa igazolt
személyhez rendeli, majd a személyhez rendelést hitelesen igazolja.
(2) A SZEÜSZ szolgáltató a nyilatkozattevő személyt legalább az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló
rendeletben meghatározott, névhez kötött azonosítás szabályai szerint köteles igazolni.
(3) A SZEÜSZ szolgáltató a személyhez rendelésről kiállított igazolást külön jogszabályban meghatározott szervezeti
aláírással és időbélyegzővel ellátott elektronikus dokumentumba foglalja. (4) A (3) bekezdés szerinti igazolást a hatóságok kötelesek elfogadni annak hiteles igazolására, hogy az érintett nyilatkozat
a nyilatkozattevőtől származik, a SZEÜSZ szolgáltató által elvégzett azonosítás szintjét is figyelembe véve.
45. Elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása
157. § (1) A Kormány jogszabályban kijelölt szolgáltató útján elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása szolgáltatást
működtet, nem kizárólagos jelleggel. (2) Az (1) bekezdés szerinti szervezet által nyújtott szolgáltatás esetében a másolat a 86. § (2) bekezdés f) pontja szerinti
hitelesítés nélkül is hiteles, ha a szolgáltató a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának
biztosításáért felelős miniszter által rendeletben meghatározott biztonsági követelményeknek megfelelő módon, zárt
informatikai rendszerben készítette, és az iratérvényességi nyilvántartásra vonatkozó rendelkezések szerint hiteles.
46. Papír alapú irat hiteles elektronikus irattá alakítása
158. § A Kormány jogszabályban kijelölt szolgáltató útján papír alapú irat hiteles elektronikus irattá alakítása szolgáltatást
működtet, nem kizárólagos jelleggel. 47. Elektronikus fizetési és elszámolási rendszer
159. § Jelen alcím alkalmazásában 1. célszámla: jogszabály által a fizetés teljesítésére meghatározott fizetési számla,
2. csatlakozott szervezet: az a szervezet, amely az EFER szolgáltatásainak igénybevétele érdekében teljesíti a 161. §
(1) bekezdése szerinti feltételeket, 3. EFER: a jelen alcím szerinti elektronikus fizetési és elszámolási rendszer,
4. EFER elszámolási számla: a csatlakozott szervezetnek a Magyar Államkincstár által vezetett pénzforgalmi számlája,
amely az EFER igénybevételével indított fizetések elszámolására szolgál,
5. EFER működtetője: a jogszabályban az EFER működtetésére kijelölt közigazgatási szerv,
6. EFER üzemeltetője: a jogszabályban az EFER üzemeltetésére kijelölt jogi személy vagy más szervezet,
7. elfogadó: az a csatlakozott szervezet vagy a csatlakozott szervezet által képviselt szervezet, amellyel a csatlakozott
pénzforgalmi szolgáltató POS Végfelhasználói Szerződést köt a feléje teljesítendő fizetési kötelezettségek
ellenértékének a pénzforgalmi szolgáltató elfogadási körébe tartozó fizetőkártyákkal történő kiegyenlítésére,
8. elfogadóhely: az elfogadó használatában álló, POS terminállal felszerelt helyiség,
9. csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató: az a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló törvény szerinti pénzforgalmi
szolgáltató, amely az EFER működtetőjével kötött megállapodás alapján vállalja, hogy fizetési megbízásokat az EFER
igénybevételével is teljesít, 10. fizető fél: az a természetes személy vagy szervezet, amely a csatlakozott szervezet felé teljesítendő fizetési
kötelezettséget az EFER igénybevételével teljesíti, 11. okmányiroda: a Központi Okmányiroda, valamint az okmányirodák kijelöléséről és illetékességi területéről szóló
kormányrendeletben kijelölt, körzetközponti feladatokat ellátó települési (fővárosi kerületi) önkormányzat jegyzője
által a polgármesteri hivatal részeként működtetett szervezet, amely útján a körzetközponti jegyző ellátja
a hatáskörébe utalt elsőfokú közigazgatási hatósági feladatait, 12. POS-terminál (point of sale): a pénztárba épített vagy különálló elektronikus berendezés, amely az elfogadóhelyen
a bankkártyás fizetés lebonyolításának eszköze, 13. POS Végfelhasználói Nyilatkozat: az elfogadóknak a POS Végfelhasználói Szerződés szempontjából legfontosabb
adatait tartalmazó adatlap. 160. § (1) Az EFER működtetője az EFER igénybevételével történő fizetés érdekében megállapodást köt azzal a pénzforgalmi
szolgáltatóval, aki a megállapodásban vállalja, hogy az EFER-rel és a csatlakozott szervezetekkel való kapcsolattartásra
az erre a célra biztosított csatlakozó felületet használja, továbbá vállalja, hogy megfelel a kormányzati portálon
a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltatók számára közzétett technikai feltételrendszernek.
(2) A pénzforgalmi szolgáltató csatlakozására az EFER csatlakozás jogszabályban meghatározott eljárásrendje és
követelményrendszere irányadó. (3) Az (1)–(2) bekezdésben foglaltaktól eltérően, az a csatlakozott szervezet, amelyik csatlakozását megelőzően már
lehetővé tette ügyfelei számára, hogy fizetési kötelezettségeiknek POS terminálon kezdeményezett bankkártyás
fizetéssel tegyenek eleget, az ezt biztosító pénzforgalmi szolgáltatóval közvetlenül megállapodhat arról, hogy ez
a fizetés az EFER igénybevételével valósuljon meg. A pénzforgalmi szolgáltatónak ez esetben is vállalnia kell
a (2) bekezdés szerinti feltételek teljesítését. (4) A (3) bekezdésben foglaltak alkalmazása esetén a csatlakozott szervezet az EFER működtetőjét és üzemeltetőjét
a (3) bekezdésben meghatározott megállapodás megkötését követő 15 napon belül értesíti. Az értesítésnek
tartalmaznia kell a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató nevét, székhelyét, valamint nyilatkozatát a (2) bekezdés
szerinti feltételek teljesítéséről. 161. § (1) Az EFER-hez az a szervezet csatlakozhat, amely az EFER működtetőjével a csatlakozás műszaki jellemzőinek
meghatározása és – ahol ez felmerül – a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltatókat megillető tranzakciós díjak
megtérítése érdekében megállapodást kötött, és ezt követően teljesítette a jogszabályban és a megállapodásban
a csatlakozásra meghatározott kötelezettségeket. (2) Az EFER szolgáltatásainak nyújtása és igénybevétele során az EFER és a csatlakozott szervezetek közötti
kapcsolattartásra az EFER-en erre a célra biztosított csatlakozó felület és biztonságos csatorna szolgál.
162. § (1) Az EFER-en keresztül a fizetési számlák közötti fizetési mód azon típusai érhetők el, amelyekre az EFER működtetője és
a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató megállapodást kötött. (2) A kormányzati portálon történő közzététel érdekében az EFER üzemeltetője folyamatosan adatot szolgáltat
a kormányzati portál működtetője részére a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltatókról, és az általuk az EFER
igénybevételével nyújtott szolgáltatásokról. 163. § A csatlakozott szervezet lehetőséget biztosíthat több fizetési kötelezettség egy fizetési tranzakcióvá történő
összevonására. A fizetési kötelezettség teljesítése során részteljesítés nem lehetséges.
164. § (1) Az EFER igénybevételével történő fizetés kezdeményezésekor a csatlakozott szervezet az alábbi adatokat adja át az
EFER részére: a) a fizetendő összeget, a célszámla számát, a 163. § szerinti esetben pedig a fizetendő összeget és annak bontását
jogcímek, összegek és célszámlák szerint, b) a csatlakozott szervezet által képzett, az adott fizetési folyamathoz rendelt fizetési ügyazonosítót,
c) a fizetés EFER elszámolási számlájának számát, a POS terminálon kezdeményezett bankkártyás fizetés kivételével,
d) a fizető fél által a fizetési kötelezettség teljesítése céljából megadott fizetési adatokat,
e) az előkészített fizetési megbízás csatlakozott szervezet által meghatározott érvényességi idejét,
f) a fizetési megbízás elszámolásához szükséges további adatokat.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti fizetési ügyazonosító első 8 karaktere a csatlakozott szervezet EFER működtetője
által megadott egyedi azonosítója. A fizetési ügyazonosító képzési szabályait egyebekben a csatlakozott szervezet
határozza meg azzal, hogy annak egyedinek kell lennie, és személyes adatot kizárólag törvény felhatalmazása alapján
tartalmazhat. A fizetési ügyazonosító legfeljebb 23 karakterből állhat.
(3) Az EFER az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás alapján az alábbi adatokat adja át a fizetetési kötelezettségét az EFER
igénybevételével teljesítő fizető fél csatlakozott pénzforgalmi szolgáltatója részére:
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti fizetendő összeget, valamint a fizető félnek a fizetési folyamat
kezdeményezésekor a csatlakozott szervezet felé irányuló kifejezett kérése esetén az (1) bekezdés a) pontjában
megjelölt további adatokat, b) az (1) bekezdés b)–e) pontja szerinti további fizetési adatokat.
(4) A csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató a csatlakozási megállapodásban vállalja, hogy az általa az EFER-en keresztül
teljesítendő fizetési megbízás jóváhagyását vagy elutasítását a fizető fél részére legfeljebb az (1) bekezdés e) pontja
szerinti időpontig teszi lehetővé az EFER-től a (3) bekezdés szerint átvett adatoknak megfelelően.
165. § (1) A csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató a fizetési megbízás fizető fél általi jóváhagyását követően a csatlakozási
megállapodásban meghatározott formai és tartalmi követelményeknek megfelelő elektronikus igazolást állít ki. Az
igazolás tartalmazza: a) a fizetett összeget, b) a fizetés jóváhagyásának időpontját,
c) a 164. § (1) bekezdés b) pontja szerinti fizetési ügyazonosítót,
d) a fizetés EFER elszámolási számlájának számát, a POS terminálon kezdeményezett bankkártyás fizetés kivételével,
valamint e) a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató azon nyilatkozatát, hogy az igazolásban megjelölt fizetési megbízás
teljesítését elindította. (2) Amennyiben a fizető fél elutasítja a 164. § (1)–(3) bekezdés szerint előkészített fizetést, vagy a 164. § (1) bekezdés
e) pontja szerinti érvényességi idő lejár, úgy a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató által kiállított igazolás
a pénzforgalmi szolgáltató erre vonatkozó nyilatkozatát, a 164. § (1) bekezdés a) pontja szerinti fizetendő összeget,
valamint a 164. § (1) bekezdés b) pontja szerinti fizetési ügyazonosítót tartalmazza.
(3) Átutalással történő fizetés esetén a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató az (1) és (2) bekezdés szerinti igazolást az
EFER részére elektronikus úton küldi meg. Az EFER a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató által átadott igazolást
a csatlakozott szervezet részére elektronikus úton továbbítja. (4) POS terminálon kezdeményezett bankkártyás fizetés esetén a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató az
(1)–(2) bekezdés szerinti igazolást közvetlenül a csatlakozott szervezet részére küldi meg. A csatlakozott szervezet
a csatlakozott pénzforgalmi szolgáltató által átadott igazolást az EFER részére elektronikus úton továbbítja.
166. § (1) A 164. § (1) bekezdés szerinti adatokat az EFER működtetője az EFER útján ellenőrzi. Amennyiben az adatokban hibát,
eltérést észlel, ideértve, ha az átutalandó főösszeg számszakilag nem egyezik meg a jogcímek szerinti részösszegek
összegével, akkor az adatokat a hiba, eltérés megjelölésével visszaküldi a csatlakozott szervezetnek. A hiba kijavítása,
az eltérés megszüntetése után a csatlakozott szervezet a 164. § (1) bekezdés szerinti adatokat adja át az EFER részére.
(2) A 165. § (1) bekezdés szerinti adatokat az EFER működtetője az EFER útján ellenőrzi. Amennyiben az adatokban hibát,
eltérést észlel, ideértve, ha az átutalandó főösszeg számszakilag nem egyezik meg a jogcímek szerinti részösszegek
összegével, akkor az adatokat a hiba, eltérés megjelölésével visszaküldi a pénzforgalmi szolgáltatónak. A hiba
kijavítása, az eltérés megszüntetése után a pénzforgalmi szolgáltató a 165. § (1) bekezdés szerinti adatokat adja át az
EFER részére. 167. § (1) Az EFER igénybevételével, a csatlakozott szervezet elszámolási számlájára teljesített fizetések célszámlákra történő
elszámolása érdekében az EFER működtetője a 164. § (1) bekezdés a) pontja alapján átadott bontásnak megfelelően,
a kincstári számlavezető rendszer által feldolgozható formátumban az EFER útján előkészíti az EFER elszámolási
számlára jóváírt összegek célszámlákra való átvezetését. (2) A csatlakozott szervezet gondoskodik az EFER elszámolási számlára jóváírt összegek célszámlákra való átvezetéséről.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak végrehajtása érdekében a Magyar Államkincstár megállapodást köthet a csatlakozott
szervezettel, amennyiben a csatlakozott szervezet tíznél több célszámla felett rendelkezik rendelkezési
jogosultsággal, és a csatlakozott szervezet és a célszámla felett rendelkezésre jogosult szervezet eltér egymástól.
168. § Az EFER működtetője az EFER útján ellenőrzi a pénzforgalmi szolgáltató által a 165. § (1) bekezdés szerint elektronikus
igazolásban igazolt összeg EFER elszámolási számlán történő jóváírását.
169. § (1) A pénzforgalmi szolgáltatót a 161. § (1) bekezdés szerinti megállapodás alapján megillető díjakat az erre vonatkozóan
kiállított, ellenőrzött számla alapján az EFER működtetője fizeti meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti díjaknak a csatlakozott szervezetek felé teljesített fizetésekre eső részét az EFER működtetője
a csatlakozási megállapodás, valamint a csatlakozott szervezet erre vonatkozó, a csatlakozott szervezet pénzforgalmi
szolgáltatójához benyújtott felhatalmazó levele alapján beszedési megbízás útján továbbhárítja a csatlakozott
szervezetekre. 170. § (1) Az okmányirodák tekintetében a csatlakozott szervezet a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatala (jelen alcím alkalmazásában a továbbiakban: KEK KH). Az EFER szolgáltatásainak igénybevételét az
okmányirodák számára a KEK KH az informatikai rendszerén keresztül biztosítja.
(2) A körzetközponti feladatokat ellátó települési önkormányzat jegyzője a fizetési kötelezettség POS terminálon
kezdeményezett bankkártyás fizetéssel történő teljesítésének lehetőségét a KEK KH által működtetett informatikai
rendszer igénybevételével, az okmányirodák működésének személyi és technikai feltételeiről szóló miniszteri
rendeletben meghatározott technikai feltételeknek megfelelően biztosítja. (3) A POS terminálok használatára, valamint a bankkártyás fizetés lebonyolítására vonatkozó szabályokat tartalmazó POS
Végfelhasználói Nyilatkozatot a pénzforgalmi szolgáltató részére a (2) bekezdés szerinti, az okmányirodák
működésének személyi és technikai feltételeiről szóló miniszteri rendelet szerinti elfogadók egyénileg írják alá. A POS
Végfelhasználói Nyilatkozat aláírásáig az elfogadóhelyeken a fizetőkártya-elfogadó szolgáltatás nem vehető igénybe.
VII. FEJEZET
A SZABÁLYOZOTT ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉSI SZOLGÁLTATÁSOK IGÉNYBEVÉTELÉNEK FELTÉTELEI
48. Az igénybevétel feltételei 171. § (1) A hatóság köteles biztosítani a KAÜ igénybevételével történő azonosítást, ha bármilyen azonosításhoz kötött
elektronikusan végezhető eljárási cselekményt biztosít. (2) A hatóság köteles biztosítani a biztonságos kézbesítési szolgáltatáson keresztül érkező elektronikus iratok fogadását,
és – jogszabály vagy ügyfél eltérő rendelkezésének hiányában – köteles ezen a csatornán továbbítani a hivatalosan
küldendő elektronikus iratait. (3) A hatóság jogosult az ÁBT szolgáltatásaihoz való csatlakozásra. Az ÁBT szolgáltatáshoz való csatlakozásra azon
hatóság köteles, amelyet ezen keresztül benyújtott űrlap fogadására jogszabály kötelez.
172. § (1) A hatóság kizárólag a kormányzati hitelesítés-szolgáltatótól igényelheti a 74. § a)–d) pontja szerinti szolgáltatásokat.
(2) A személyek adataira vonatkozó közhiteles nyilvántartást vezető hatóság köteles olyan, az összerendelési
nyilvántartással együttműködő informatikai szolgáltatást megvalósítani, amelyben az összerendelési nyilvántartás
szolgáltatója megkeresésére haladéktalanul, titkosított formában megküldi a megkeresésben megjelölt, a hatóság
nyilvántartásában szereplő azonosítóhoz tartozó kapcsolati kódot. (3) Ha a SZEÜSZ igénybe vétele jogszabály alapján kötelező, úgy az igénybe vétel – a kézbesítési szolgáltatás kivételével –
az állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatások esetén törvény vagy végrehajtására kiadott rendelet eltérő
rendelkezése hiányában ingyenes. A kézbesítési szolgáltatásért annak igénybe vevője csak az előre megállapított
– költségalapú – díjat köteles időszakonként utólag, számla ellenében megfizetni.
(4) A hatóságok informatikai rendszerei közötti együttműködő szolgáltatások esetén a SZEÜSZ nyújtója határozza meg
a szolgáltatást biztosító informatikai rendszeréhez való hozzáférésnek, a jogosultság igazolásának feltételeit.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 49. Hatályba léptető rendelkezés
173. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdés szerinti kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 23. § (2) bekezdés c) pontja, a 16. alcím, valamint a 172. § (2) bekezdése 2013. július 1-jén lép hatályba.
(3) A 79. § (2) és (3) bekezdése 2014. január 1-jén lép hatályba.
50. Átmeneti rendelkezések 174. § (1) A természetes személyek összerendelési nyilvántartásának felállítása (a továbbiakban: kezdeti szinkronizálás) során
a személyiadat- és lakcímnyilvántartást, és a központi idegenrendészeti nyilvántartást kezelő szerv
a) kapcsolati kódot képez az általa vezetett nyilvántartásban nyilvántartott minden, az összerendelési
nyilvántartásban szerepeltetendő természetes személyre vagy szervezetre, b) a kapcsolati kódot az általa vezetett nyilvántartás azonosító kódjához rendelten nyilvántartásba veszi,
c) az összerendelési nyilvántartás vezetőjének a kapcsolati kód csak általa visszafejthető titkosított formáját,
valamint hozzárendelten a természetes személy természetes személyazonosító adatait megküldi.
(2) A kezdeti szinkronizálás során az összerendelési nyilvántartás vezetője
a) a kapott adatok alapján felállítja az összerendelési nyilvántartást,
b) a kapott egyedi azonosítására alkalmas adatokkal megkeresi a természetes személyeket adóazonosító jellel,
társadalombiztosítási azonosító jellel ellátó, valamint e személyeket más egyedi azonosítóval nyilvántartó szervet
(a továbbiakban: egyedi azonosítást nyilvántartó szerv). (3) Az egyedi azonosítást nyilvántartó szerv a kezdeti szinkronizálás során
a) az egyedi azonosítókkal párosítja a saját nyilvántartásában szereplő egyedi azonosítóit,
b) valamennyi egyedi azonosítóhoz kapcsolati kódot képez, azt az egyedi azonosítókhoz rendelten nyilvántartásba
veszi, c) a kapcsolati kód csak általa visszafejthető titkosított formáját az egyedi azonosítóhoz rendelten az összerendelési
nyilvántartás vezetőjének megküldi. (4) Az összerendelési nyilvántartás vezetője a kapott titkosított kapcsolati kódot az egyedi azonosító alapján
nyilvántartásba veszi. (5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti eljárás során párosítás útján kapcsolati kóddal el nem látott természetes személyek és
szervezetek azonosítóinak hozzárendelését az összerendelési nyilvántartás vezetője és az egyedi azonosítást
nyilvántartó szerv hibakezelési eljárás keretében egyedileg végzi el.
(6) Az önálló azonosítót nyilvántartó szervekkel történt adatszinkronizálást követően az összerendelési nyilvántartás
vezetője a természetes személyek közvetlen azonosítására a szinkronizáláshoz rendelkezésére bocsátott azonosító
adatokat végérvényesen és helyreállíthatatlanul törli. 175. § A szervezetek összerendelési nyilvántartásának felállítása érdekében
a) a céginformációs szolgálat az összerendelési nyilvántartás vezetőjének a szervezet cégjegyzékszámát,
adószámát, valamint statisztikai számjelét megküldi, b) az összerendelési nyilvántartást kezelő szerv megkeresi a civil szervezetek országos nyilvántartását a szervezetek
nyilvántartási számának, adószámának, valamint statisztikai számjelének átvétele érdekében,
c) az egyéni vállalkozók központi nyilvántartását vezető hatóság megküldi az összerendelési nyilvántartást kezelő
szerv részére az egyéni vállalkozók nyilvántartási számát, adószámát, valamint statisztikai számjelét,
d) a Magyar Államkincstár megküldi az összerendelési nyilvántartást kezelő szerv részére a költségvetési szervek
nyilvántartási számát, adószámát, valamint statisztikai számjelét, valamint e) az összerendelési nyilvántartást kezelő szerv megkeresi a Magyar Ügyvédi Kamarát az ügyvédi irodák
nyilvántartási számának, valamint adószámának átvétele érdekében, amely alapján az összerendelési
nyilvántartást kezelő szerv megkeresi a Központi Statisztikai Hivatalt az ügyvédi irodák statisztikai számjelének
átvétele érdekében. 176. § (1) Az ügyfél 2014. január 1-jéig az e rendelet hatályba lépésekor már meglévő ügyfélkapus azonosítója felhasználásával is
jogosult azonosítani magát a) ügyintézési rendelkezés megtétele érdekében,
b) a kormányzati hitelesítés-szolgáltatónál és a KAÜ-nél történő regisztráció céljából.
(2) 2014. január 1-jéig a hatóság jogosult a kormányzati hitelesítés-szolgáltatótól eltérő hitelesítés-szolgáltatótól igénybe
venni az e rendeletben kizárólag a kormányzati hitelesítés-szolgáltató által nyújthatóként meghatározott
szolgáltatásokat. A 2014. január 1-je előtt kibocsátott tanúsítványok a tanúsítvány érvényességének lejártáig,
de legkésőbb 2015. december 31-ig használhatók. (3) A Ket. 171. § (8) és (9) bekezdésében megadott rendelkezés teljesíthetősége érdekében
a) az ügyfélkapuval rendelkezők az ügyfélkapujukat 2012. december 31-ig változatlan feltételekkel, újabb
regisztrációs eljárás lefolytatása nélkül használhatják, az ehhez szükséges feltételeket a szolgáltatásban
közreműködők biztosítják, b) az ügyfélkapuval nem rendelkező személyek esetén az új ügyfélkapu létrehozásához, illetve ügyfélkapu
megújításához az ügyfél adatai kezeléséhez történő hozzájárulása szükséges.
177. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor nyújtott, szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásnak minősülő
szolgáltatást nyújtó hatóságok és más szolgáltatók, valamint az elektronikus kapcsolattartás, illetve az elektronikus
ügyintézés lehetőségét biztosító hatóságok 2012. december 31-ig kötelesek biztosítani az e rendeletnek való
megfelelést. (2) Az e rendelet hatályba lépését követő 6 hónapon belül indított szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatások
tekintetében a szolgáltatók 2012. december 31-ig a) jogosultak a szolgáltatásukat a 2012. március 31-én hatályos szabályoknak megfelelően nyújtani mindaddig,
amíg az e rendeletnek való megfelelést nem biztosítják,
b) kötelesek megteremteni az e rendeletnek való megfelelés feltételeit.
178. § (1) 2013. január 1-jéig a www.magyarorszag.hu címen elérhető portál a kormányzat központi ügyintézési tájékoztatási
felülete. (2) Az (1) bekezdés szerinti központi ügyintézési tájékoztatási felület állandó szolgáltatásai:
a) a központi, területi és helyi közigazgatási szervek, közszolgáltatók, valamint azon szervezetek elérhetőségi
adatainak közzététele, amelyek kormányzati portálon elérhető elektronikus ügyintézési szolgáltatást nyújtanak
[postai és elektronikus cím(ek), telefonszámok (központ és ügyfélszolgálat), ügyfélfogadási idő],
b) ügyleírások, letölthető elektronikus űrlapok, minták közzététele, c) elektronikus úton intézhető ügyek katalógusának vezetése, amely tartalmazza a szolgáltatást nyújtó szervek
megnevezését, és elektronikus elérhetőségét, d) személyes ügyintézési felület kialakítási lehetőségének biztosítása,
e) BEDSZ indítási és fogadási pont biztosítása, f) személyes azonosítással igénybe vehető fórum biztosítása,
g) bejelentések, közlések felületének biztosítása, mely a jogszabály alapján itt közzétett hatósági hirdetmények
megjelenítését szolgálja, h) a Magyar Közlöny hiteles elektronikus közzétételi felületének és a Nemzeti Jogszabálytár beágyazott felületének
biztosítása, i) pályázatok közzététele, j) a helyi ügyekbe bekapcsolódni kívánó civil szervezetek mutatója, bejelentkezési helye elérésének biztosítása,
k) jogszabálytervezet véleményezés elérhetőségi mutatóinak biztosítása, l) értesítési tárhely biztosítása,
m) tartós tár biztosítása, n) kulcstár biztosítása. (3) A (2) bekezdés a)–c), g), i) és k) pontjaiban meghatározott információk naprakészségének és pontosságának
biztosítása a hatáskörrel rendelkező intézmény feladata. A közzétett információ helyi sajátosságokkal történő
kiegészítése a területileg illetékes államigazgatási szerv vagy önkormányzati hatóság feladata.
(4) A központi ügyintézési tájékoztató portál működtetőjének feladata a (2) bekezdés d), e), h), l) és m) pontjaiban
rögzített szolgáltatások naprakészségének és pontosságának biztosítása. A működtető feladata, hogy a b) pontban
meghatározott szolgáltatás azon részének naprakészségét és pontosságát biztosítsa, amelynek gondozása nem
tartozik más intézmény hatáskörébe. (5) A központi ügyintézési tájékoztató portál üzemeltetője felel a (2) bekezdés f) pontban meghatározott szolgáltatásért.
179. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatalhoz teljesítendő elektronikus fizetésekre, azok elszámolására és ellenőrzésére
e rendeletet a Nemzeti Adó- és Vámhivatal EFER-hez történő csatlakozásának napjától kell alkalmazni. A Nemzeti
Adó- és Vámhivatal a csatlakozást 15 nappal megelőzően közleményt ad ki a csatlakozás időpontjáról.
51. Hatályon kívül helyező rendelkezések 180. § Hatályát veszti az elektronikus közszolgáltatásokkal összefüggő elektronikus fizetésekre és elszámolásokra vonatkozó
szabályokról szóló 215/2011. (X. 19.) Korm. rendelet. 52. Az Európai Unió jogának való megfelelés
181. § E rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök