type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2013. CLI. törvény az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael
Állam közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: a Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
MÁLTA,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban:
a tagállamok, és
AZ EURÓPAI UNIÓ
egyrészről, valamint
IZRAEL ÁLLAM KORMÁNYA, a továbbiakban: Izrael
másrészről,
A törvényt az Országgyűlés a 2013. szeptember 30-i ülésnapján fogadta el.
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a  légi fuvarozók közötti tisztességes piaci versenyen, valamint minimális
kormányzati beavatkozáson és szabályozáson alapuló nemzetközi légiközlekedési rendszer létrehozását;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy – többek között a  légiközlekedési hálózatok fejlesztése révén – előmozdítsák
a  nemzetközi légiközlekedési lehetőségek bővülését annak érdekében, hogy eleget tegyenek az  utasok és
a fuvaroztatók megfelelő légiközlekedési szolgáltatások iránti igényeinek;
FELISMERVE a légiközlekedésnak a kereskedelem, az idegenforgalom és a befektetések előmozdítása terén játszott
szerepét;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetővé tegyék a  légiközlekedési vállalatok számára, hogy nyílt piacon versenyképes
árakat és szolgáltatásokat nyújtsanak az utazóközönségnek és a fuvaroztatóknak;
FELISMERVE a  szabályozási környezet konvergenciájának és – a  gyakorlatban leginkább megvalósítható
mértékben – a szabályozások harmonizációjának potenciális előnyeit;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a  légiközlekedési ipar minden ágazata – a  légi fuvarozók munkavállalóit is beleértve –
részesüljön a liberalizált környezet előnyeiből;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a  nemzetközi légiközlekedésben a  legmagasabb fokú biztonságot és védelmet
biztosítsák, és kifejezésre juttassák a  személy- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, a  légiközlekedés működését
károsan befolyásoló és a közvéleménynek a polgári repülésbe vetett bizalmát gyengítő olyan cselekedetek, illetve
azokkal való fenyegetések miatti súlyos aggodalmukat, amelyek a légijárművek biztonsága ellen irányulnak;
FELISMERVE az Európai Unió és Izrael közötti légiközlekedés terén a jelenlegi geopolitikai helyzetből fakadó védelmi
követelményeket;
TUDOMÁSUL VÉVE a  Chicagóban, 1944. december 7-én aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülési
Egyezményben foglaltakat;
FELISMERVE, hogy ez  az euromediterrán légiközlekedési megállapodás az  1995. november 28-i Barcelonai
Nyilatkozatban előirányzott euromediterrán partnerség keretei közé illeszkedik;
MEGÁLLAPÍTVA együttes szándékukat a  szabályozásbeli konvergenciának, a  szabályozásbeli együttműködésnek,
valamint a piacra jutás liberalizációjának az elvein alapuló euromediterrán légtér ügyének előmozdítására;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a  légi fuvarozók számára méltányos és azonos lehetőségeket teremtő, egyenlő
versenyfeltételeket biztosítsanak;
FELISMERVE, hogy az  állami támogatások hátrányosan befolyásolhatják a  légi fuvarozók közötti versenyt, és
veszélyeztethetik e megállapodás alapvető célkitűzéseit;
MEGERŐSÍTVE a  környezetvédelem jelentőségét a  nemzetközi légiközlekedési politika fejlesztése és alkalmazása
során, valamint felismerve a szuverén államok jogát arra, hogy e célból megfelelő intézkedéseket tegyenek;
TUDOMÁSUL VÉVE a  fogyasztóvédelem jelentőségét, beleértve a  Montrealban, 1999. május 28-án létrejött,
a  nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményben megkövetelt védelmet,
amennyiben mindkét fél szerződő fele ezen egyezménynek;
TUDOMÁSUL VÉVE, hogy e  megállapodás nyomán személyes adatok cseréjére kerül sor, amely folyamatra
a  szerződő felek adatvédelmi jogszabályai, valamint a  95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján
a  személyes adatoknak a  személyes adatok automatizált feldolgozása tekintetében Izrael Állam által biztosított
megfelelő védelméről szóló, 2011. január 31-i bizottsági határozat (2011/61/EU) vonatkozik;
AZZAL A  SZÁNDÉKKAL, hogy a  meglévő légiközlekedési megállapodások keretére támaszkodva lehetővé tegyék
a  piacokhoz való hozzáférést, valamint azt, hogy a  fogyasztók, a  légi fuvarozók, a  munkaerő és a  közösségek
a szerződő felek esetében a legnagyobb előnyöket élvezzék;
TUDOMÁSUL VÉVE, hogy e  megállapodást fokozatosan, de átfogóan végre kell hajtani, és hogy megfelelő
mechanizmus révén biztosítható, hogy a  polgári légiközlekedés területén a  szerződő felek által alkalmazott
legmagasabb szintű szabványoknak megfelelő, egyenértékű szabályozási követelmények kerüljenek rögzítésre;
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. CIKK
Fogalommeghatározások
Ellenkező rendelkezés hiányában, e megállapodás alkalmazásában:
 1. „megállapodás szerinti légijáratok” és „meghatározott útvonalak”: az e megállapodás 2. cikke és I. melléklete
szerinti nemzetközi légiközlekedés;
 2. „megállapodás”: ez a megállapodás, a megállapodás mellékletei és ezek módosításai;
 3. „légi fuvarozó”: érvényes működési engedéllyel rendelkező vállalkozás;
4. „légiközlekedés”: utasok, poggyász, áru és postai küldemények külön-külön vagy együttesen, a nyilvánosság
számára ellenszolgáltatás vagy bérleti szerződés fejében igénybevehető, polgári légijárműveken történő
szállítása, amely – az egyértelműség kedvéért – magában foglalja a menetrend szerinti és a nem menetrend
szerinti (charter) légiközlekedést és a teljes árufuvarozási szolgáltatást;
5. „társulási megállapodás”: az  egyrészről az  Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam
közötti társulás létrehozásáról szóló, 1995. november 20-án Brüsszelben aláírt euromediterrán megállapodás;
6. „illetékes hatóságok”: e megállapodás szerinti igazgatási feladatok ellátásáért felelős kormányhivatalok vagy
kormányzati szervek;
7. „szerződő felek”: egyrészről az Európai Unió vagy tagállamai, vagy az Európai Unió és tagállamai, vonatkozó
hatáskörüknek megfelelően, másrészről Izrael;
8. „egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott
egyezmény, beleértve:
a) az egyezmény 94.  cikkének a)  pontja értelmében hatályos valamennyi olyan módosítást, amelyet
Izrael és az Európai Unió valamely tagállama vagy tagállamai egyaránt ratifikáltak, és
b) az egyezmény 90.  cikkének értelmében elfogadott valamennyi hozzá csatolt mellékletet vagy
módosítást, amennyiben az adott melléklet vagy módosítás az adott kérdés tekintetében bármely
időpontban érvényes mind Izrael, mind az Európai Unió tagállama vagy tagállamai vonatkozásában;
9. „EU-szerződések”: az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés;
10. „az ötödik szabadságjog”: egy állam („a jogot biztosító állam”) által egy másik állam („a kedvezményezett
állam”) légi fuvarozói részére biztosított jog vagy kiváltság nemzetközi légiközlekedési szolgáltatás nyújtására
a  jogot biztosító állam és egy harmadik állam területe között azzal a  feltétellel, hogy a  szóban forgó
szolgáltatás a kedvezményezett állam területéről indul ki vagy oda irányul;
11. „megfelelőség”: a  légi fuvarozó alkalmassága nemzetközi légi szolgáltatások működtetésére, vagyis a  légi
fuvarozó kielégítő pénzügyi kapacitással és megfelelő irányítási szakértelemmel rendelkezik, továbbá kész
az említett szolgáltatások működtetésére irányadó törvények, rendeletek és előírások betartására;
12. „teljes költség”: a szolgáltatásnyújtás költségének és az adminisztratív általános költség fejében felszámított
ésszerű díjnak az  összege, és adott esetben a  környezetvédelmi költségeket tükröző és illetőségre való
tekintet nélkül kiszabott valamennyi alkalmazandó díj;
13. „nemzetközi légiközlekedés”: a legalább két állam területe feletti légtérben megvalósuló légiközlekedés;
14. „IATA”: a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség;
15. „ICAO”: a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet;
16. „illetőségű személy vagy jogalany”:
a) Izrael esetében az  izraeli állampolgársággal rendelkező személyek, az  Európai Unió és tagállamai
esetében a tagállamok állampolgárai; vagy
b) olyan jogalany, amely i. Izrael esetében izraeli illetőségű személyek vagy jogalanyok közvetlen vagy
többségi tulajdonában áll, illetve a  tényleges ellenőrzést felette Izrael és/vagy izraeli illetőségű
személyek vagy jogalanyok gyakorolják, az  Európai Unió és tagállamai esetében pedig tagállami
illetőségű személyek vagy jogalanyok közvetlen vagy többségi tulajdonában áll, illetve a tényleges
ellenőrzést felette valamely tagállamban vagy a  III.  mellékletben meghatározott harmadik
országok egyikében illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok gyakorolják; és ii. üzleti
tevékenységének fő helye Izrael esetében Izraelben, az  Európai Unió és tagállamai esetében
a tagállamok valamelyikében van;
17. „illetőség”: a légi fuvarozó azon országhoz való tartozása, amelyben eleget tesz a tulajdonlással, a tényleges
ellenőrzéssel és az üzleti tevékenység fő helyével kapcsolatos követelményeknek;
18. „nem menetrend szerinti légijáratok”: bármely kereskedelmi célú légi járat a  menetrend szerinti légijáratok
kivételével;
19. „működési engedély”: i. az Európai Unió és tagállamai esetében az 1008/2008/EK rendelet és az azt felváltó
jogszabályok értelmében kiállított működési engedély és más releváns okmány vagy tanúsítvány; ii. Izrael
esetében a  léginavigációról szóló 2011. évi izraeli törvény 18.  cikke, és a  törvényt felváltó jogszabályok
értelmében kiállított légi működési engedély és más releváns okmány vagy tanúsítvány;
20. „ár”:
a) „légi viteldíjak”: a légi járaton történő utas- és poggyászszállítás fejében a légi fuvarozó vagy annak
ügynöke vagy más jegyértékesítő részére fizetendő díjak, továbbá ezen díjak alkalmazási feltételei,
ideértve az  ügynöknek és az  egyéb kisegítő szolgálatoknak nyújtott díjazást és feltételeket is;
valamint
b) „légi fuvardíjak”: a  teherszállításért fizetendő díjak, továbbá ezen díjak alkalmazási feltételei,
ideértve az ügynöknek és az egyéb kisegítő szolgálatoknak nyújtott díjazást és feltételeket is.
Ez a  fogalommeghatározás adott esetben magában foglalja a nemzetközi légiközlekedéshez kapcsolódóan
biztosított felszíni fuvarozást, illetve annak feltételeit.
21. „az üzleti tevékenység fő helye”: a  légi fuvarozó azon szerződő fél területén található központi irodája
vagy székhelye, amelyen belül a  légi fuvarozó elsődleges pénzügyi feladatait és működésének irányítását
gyakorolják, ideértve annak folyamatos légi alkalmassági irányítását is, ahogy azt a működési engedélyében
jegyzékbe vették;
22. „közszolgáltatási kötelezettség”: a  légi fuvarozókra háruló bármely arra vonatkozó kötelezettség, hogy
egy meghatározott útvonalon minimális menetrend szerinti légi szolgáltatást biztosítsanak, megfelelve
a  folyamatosságot, a  rendszerességet, az  árképzést és a  minimális kapacitást érintő olyan rögzített
előírásoknak, amelyeknek a  légi fuvarozók nem tennének eleget, ha kizárólag üzleti érdekeiket vennék
figyelembe. Az  érintett szerződő fél a  légi fuvarozók számára közszolgáltatási kötelezettségeik teljesítése
fejében kompenzációt nyújthat;
23. „menetrend szerinti légijáratok”: olyan rendszeres légi járatok, amelyek az  összes alábbi jellemzővel
rendelkeznek:
a) az egyes járatokon a  helyek és/vagy légi áru vagy postai küldemény szállítására vonatkozó
kapacitások egyenként nyilvánosan megvásárolhatók (közvetlenül a  légi fuvarozótól vagy annak
felhatalmazott ügynökétől);
b) ugyanazon két vagy több repülőtér közötti forgalmat bonyolítanak le:
– közzétett menetrend szerint; vagy
– olyan rendszerességgel vagy gyakorisággal működtetett járatokkal, hogy azok
nyilvánvalóan sorozatot alkotnak;
24. „SESAR” (Single European Sky ATM Research): az  egységes európai égbolt műszaki megvalósulása, amely
az  új generációs légiforgalmi szolgáltatási rendszerek koordinált, összehangolt kutatását, fejlesztését és
felhasználását biztosítja;
25. „állami támogatás”: bármely, az  illetékes hatóságok, kormányok vagy regionális szervezetek, illetve más
állami szervezetek által nyújtott pénzügyi hozzájárulás, amely például az alábbi formát öltheti:
a) valamely illetékes hatóság, kormány, regionális szerv vagy más állami szervezet olyan
gyakorlata, amely pénzeszközök közvetlen átengedését – például juttatásokat, kölcsönöket vagy
tőkeinjekciót  –, pénzeszközöknek a  vállalkozás részére történő lehetséges közvetlen átruházását,
illetve a  vállalkozás kötelezettségeinek – például kölcsöngaranciáknak, tőkeinjekciónak,
tulajdonlásnak, csődvédelemnek vagy biztosításnak – az átvállalását foglalja magában;
b) valamely illetékes hatóság, kormány, regionális szerv vagy más állami szervezet egyébként esedékes
bevételéről lemond vagy azt nem hajtja be;
c) valamely illetékes hatóság, kormány, regionális szerv vagy más állami szervezet az  általános
infrastruktúrától eltérő árukat vagy szolgáltatásokat biztosít, vagy árukat, illetve szolgáltatásokat
vásárol; vagy
d) valamely illetékes hatóság, kormány, regionális szerv vagy más állami szervezet kifizetéseket teljesít
egy finanszírozási mechanizmus javára, vagy magánszervet bíz meg azzal, illetve utasít arra, hogy
hajtson végre egy vagy több olyan feladatot az  a), b) és c)  pontban ismertetett típusok közül,
amelyek rendes körülmények között a  kormányra hárulnának, és valójában gyakorlatilag nem
különböznek a kormányok által általában követett gyakorlattól;
és ezáltal a kedvezményezett előnyhöz jut.
26. „terület”: Izrael esetében Izrael Állam területe, az  Európai Unió esetében pedig azok a  földterületek
(szárazföldi területek és szigetek), belvizek és felségvizek, amelyeken az  EU-szerződések alkalmazandók,
a  szerződésekben és az  ezeket felváltó okmányokban megállapított feltételek szerint. E  megállapodás
Gibraltár repülőterére történő alkalmazása nem sérti a  Spanyol Királyság és az  Egyesült Királyság által
a repülőtér helyéül szolgáló terület feletti szuverenitással kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi álláspontokat,
és Gibraltár repülőterének a  2006. szeptember 18-án a  tagállamok között fennálló európai uniós
légiközlekedési intézkedések tekintetében való további felfüggesztését a  Gibraltár repülőteréről szóló,
2006. szeptember 18-án, Cordobában elfogadott miniszteri nyilatkozatnak megfelelően; E  megállapodás
alkalmazása nem sérti azon területek státuszát, amelyek 1967 júniusa óta kerültek izraeli fennhatóság alá;
27. „használati díj”: a  légi fuvarozókra a  repülőtér, a  repülőtéri környezet, a  légiforgalmi, illetve légiközlekedésvédelmi berendezések vagy szolgáltatások – köztük a  kapcsolódó szolgáltatások és berendezések –
igénybevételéért kiszabott díj.
I. cím
GazdasáGI rendelkezések 2. CIKK
Forgalmi jogok
1. Az I. és II. melléklettel összhangban mindkét szerződő fél biztosítja a másik szerződő fél számára a másik szerződő fél
légi fuvarozói által végzett nemzetközi légiközlekedés tekintetében az alábbi jogokat:
a) a területén való, leszállás nélkül történő átrepülés joga;
b) a területén való leszállás joga, amennyiben az  nem az  utasok, a  poggyász, az  áru és/vagy a  postai
küldemények légiközlekedésbe történő felvételére vagy kirakására irányul (nem-kereskedelmi célú leszállás);
c) meghatározott útvonalon kölcsönösen elfogadott szolgáltatás nyújtása során a területén való leszállás joga,
amennyiben az  az utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények − külön-külön vagy együttesen −
légiközlekedésbe történő felvételére vagy kirakására irányul; valamint
d) az e megállapodásban meghatározott egyéb jogok.
 2. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezendő oly módon, mintha az:
a) Izrael légi fuvarozói számára bármely tagállam területén jogot biztosítana az adott tagállam területének egy
másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények – ellentételezés fejében történő –
fedélzetre való felvételére;
b) az Európai Unió légi fuvarozói számára bármely tagállam területén jogot biztosítana az Izrael területének egy
másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények – ellentételezés fejében történő –
fedélzetre való felvételére.
3. CIKK
Engedélyezés
A szerződő felek légi fuvarozói által benyújtott, üzemeltetési engedélyre irányuló kérelmek kézhezvételekor
az illetékes hatóságok minimális eljárási haladékkal adják ki a megfelelő engedélyeket, feltéve hogy:
a) izraeli légi fuvarozók esetében:
– a légi fuvarozó üzleti tevékenységének fő helye Izraelben található, és a  légi fuvarozó Izrael
jogszabályainak megfelelő működési engedéllyel rendelkezik; valamint
– a légi fuvarozó feletti tényleges szabályozási ellenőrzést Izrael gyakorolja és tartja fenn; valamint
– a légi fuvarozó Izrael és/vagy izraeli illetőségű személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll,
illetve a tényleges ellenőrzést felette Izrael és/vagy izraeli illetőségű személyek gyakorolják.
b) az Európai Unió légi fuvarozói esetében:
– a légi fuvarozó üzleti tevékenységének fő helye az  EU-szerződések értelmében vett tagállam
területén található, és a légi fuvarozó az Európai Unió jogszabályainak megfelelő érvényes működési
engedéllyel rendelkezik; valamint
– a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését a légijármű üzemben tartási engedély kiadásáért
felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn, és az  illetékes légügyi hatóság egyértelműen meg van
határozva; valamint
– a légi fuvarozó EU-tagállam és/vagy EU-tagállamban illetőséggel rendelkező személyek, vagy
a  IV.  mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy az  ezekben illetőséggel rendelkező személyek
közvetlen vagy többségi tulajdonában és tényleges ellenőrzése alatt áll;
c) a légi fuvarozó eleget tesz a  nemzetközi légi szolgáltatások működtetése tekintetében az  illetékes hatóság
által szokásosan alkalmazott törvényeknek és rendelkezéseknek; valamint
d) a 13. cikkben és a 14. cikkben foglalt rendelkezéseket fenntartják és alkalmazzák.
3a. CIKK
A légi fuvarozók megfelelősége és illetősége tekintetében hozott szabályozási döntések kölcsönös
elismerése
Az egyik szerződő fél légi fuvarozói által benyújtott engedélykérelmek kézhezvételekor a másik szerződő fél illetékes
hatósága ugyanúgy elismeri az első szerződő fél illetékes hatósága által az érintett légi fuvarozó megfelelőségére
és/vagy illetőségére vonatkozóan hozott döntést, mintha ezt a  döntést saját illetékes hatóságai hozták volna, és
az a) albekezdésben foglaltak kivételével e kérdéseket a továbbiakban nem vizsgálja.
a) Amennyiben a  légi fuvarozó engedély iránti kérelmének kézhezvételét vagy ilyen engedély megadását
követően a  kedvezményezett szerződő fél illetékes hatóságai okkal feltételezik, hogy a  másik szerződő fél
illetékes hatóságai által hozott döntés ellenére a  megállapodás 3.  cikke szerinti, a  megfelelő engedélyek
kiadására vonatkozó feltételek nem teljesültek, erről haladéktalanul tájékoztatják az említett hatóságokat, és
feltételezésüket megfelelően indokolják. Ilyen esetben bármelyik szerződő fél kezdeményezhet konzultációt
– ideértve a  mindkét szerződő fél illetékes hatóságainak képviselőivel folytatott konzultációt is – és/vagy
kérhet a feltételezéssel kapcsolatos kiegészítő információkat, és az ilyen kérelmeknek a lehető leghamarabb
eleget kell tenni. Ha a kérdés tisztázatlan marad, az ügyet bármelyik fél az e megállapodás 22. cikke szerint
létrejött vegyes bizottság elé viheti, és a  22.  cikk (7) és (9)  bekezdésével összhangban a  24.  cikk szerinti
megfelelő védintézkedéseket fogadhat el.
b) Az előbbiekben bemutatott eljárások nem vonatkoznak az alábbiakkal kapcsolatos döntések elismerésére:
i. biztonsági tanúsítványok vagy engedélyek;
ii. védelmi intézkedések; vagy
iii. biztosítási fedezet.
4. CIKK
Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása
1. Mindkét szerződő fél illetékes hatósága jogosult arra, hogy a  másik szerződő fél légi fuvarozójának üzemeltetési
engedélyét elutasítsa, visszavonja, felfüggessze vagy korlátozza, illetve működését egyéb módon felfüggessze vagy
korlátozza, amennyiben:
a) izraeli légi fuvarozók esetében:
– a légi fuvarozó üzleti tevékenységének fő helye nem Izraelben található, és a  légi fuvarozó nem
rendelkezik Izrael jogszabályainak megfelelő működési engedéllyel; vagy
– a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését nem Izrael gyakorolja vagy tartja fenn; vagy
– a légi fuvarozó nem Izrael és/vagy izraeli illetőségű személyek közvetlen vagy többségi
tulajdonában áll, illetve nem Izrael és/vagy izraeli illetőségű személyek gyakorolják felette
a tényleges ellenőrzést;
b) az Európai Unió légi fuvarozói esetében:
– a légi fuvarozó üzleti tevékenységének fő helye nem az  EU-szerződések értelmében vett tagállam
területén található, és a  légi fuvarozó nem rendelkezik az Európai Unió jogszabályainak megfelelő
érvényes működési engedéllyel; vagy
– a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését nem a  légijármű üzemben tartási engedély
kiadásáért felelős EU-tagállam gyakorolja és tartja fenn, vagy nincs egyértelműen meghatározva
az illetékes légiforgalmi hatóság; vagy
– a légi fuvarozó nem EU-tagállam és/vagy EU-tagállamban illetőséggel rendelkező személyek, vagy
a  IV.  mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy az  ezekben illetőséggel rendelkező személyek
közvetlen vagy többségi tulajdonában áll, illetve a  tényleges ellenőrzést felette nem ezek
gyakorolják;
c) a légi fuvarozó nem tett eleget a megállapodás 6. cikkében említett törvényeknek és rendelkezéseknek;
d) a 13. cikkben és a 14. cikkben foglalt rendelkezéseket nem tartják fenn és nem alkalmazzák; vagy
e) az egyik szerződő fél a megállapodás 7. cikkével összhangban azt állapítja meg, hogy a versenykörnyezetre
vonatkozó feltételek nem teljesülnek.
 2. Az e  cikkben meghatározott jogok csak a  másik fél illetékes hatóságaival történt egyeztetés után gyakorolhatók,
kivéve, ha az  (1) bekezdés c) vagy d) pontjának való további meg nem felelés megakadályozása céljából azonnali
intézkedés megtételére van szükség.
5. CIKK
Befektetés 1. E megállapodás 3. cikke és 4. cikke ellenére, és azt követően, hogy a vegyes bizottság a 22. cikk (10) bekezdésével
összhangban megerősíti, hogy rendelkezésre állnak kölcsönös megállapodások, a  szerződő felek – az  e  cikk
(2)  bekezdésében szereplő feltételekkel összhangban – lehetővé tehetik, hogy izraeli légi fuvarozók EU-tagállam
és/vagy EU-tagállamban illetőséggel rendelkező személy többségi tulajdonában vagy tényleges ellenőrzése alatt
álljanak, illetve, hogy európai uniós légi fuvarozók Izrael és/vagy izraeli illetőséggel rendelkező személy többségi
tulajdonában vagy tényleges ellenőrzése alatt álljanak.
2. E cikk (1)  bekezdésével összefüggésben a  szerződő felek érdekeltségébe tartozó befektetéseket egyenként
engedélyezni kell a  vegyes bizottság által az  e  megállapodás 22.  cikkének (Vegyes bizottság) (2)  bekezdésével
összhangban hozott előzetes határozattal.
A szóban forgó határozatban meg kell állapítani a jelen megállapodás szerinti légijáratok üzemeltetésére, valamint
a harmadik országok és a szerződő felek közötti szolgáltatásokra vonatkozó feltételeket. E megállapodás 22. cikke
(9) bekezdésének rendelkezései az ilyen határozatokra vonatkozóan nem alkalmazhatók.
6. CIKK
A törvények és rendelkezések betartása 1. Az egyik szerződő fél területére történő belépéskor, ott tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a nemzetközi
légiközlekedésben üzemeltetett légijárművek területre történő belépésével, valamint onnan való távozásával
kapcsolatos, illetve a  nemzetközi légiközlekedésben üzemeltetett légijárművek üzemeltetésére és irányítására
vonatkozó, az  adott területen hatályos törvényeknek és rendelkezéseknek a  másik szerződő fél légi fuvarozói
megfelelnek.
2. Az egyik szerződő fél területére történő belépéskor, ott tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a légijárművön
tartózkodó utasok, személyzet vagy rakomány területre történő belépésével, valamint onnan való távozásával
kapcsolatos, az  adott területen hatályos törvényeket és rendelkezéseket (beleértve a  belépésre, engedélyezésre,
bevándorlásra, útlevelekre, vámvizsgálatra és karanténra vonatkozó rendelkezéseket, illetve a postai küldemények
esetében a  postai rendelkezéseket) a  másik szerződő fél légi fuvarozóinak utasai, személyzete vagy rakománya
tekintetében be kell tartani.
7. CIKK
Versenykörnyezet 1. A szerződő felek megerősítik, hogy e megállapodásra nézve alkalmazásra kerülnek a társulási megállapodás IV. címe
3. fejezete (Verseny) szerinti elvek.
2. A szerződő felek megerősítik, hogy közös célkitűzésük a  légi járatok működtetésével kapcsolatos tisztességes
versenykörnyezet kialakítása. A  szerződő felek elismerik, hogy a  légi fuvarozók közötti tisztességes verseny akkor
valósítható meg leginkább, ha a légi fuvarozók teljes mértékben kereskedelmi alapon működnek, nem részesülnek
állami támogatásban, valamint biztosított számukra a  repülőtéri berendezésekhez és szolgáltatásokhoz, illetve
a résidőkhöz való semleges és megkülönböztetéstől mentes hozzáférés.
3. Ha az egyik szerződő fél azt állapítja meg, hogy a másik fél területén – különösen állami támogatás következtében –
olyan körülmények állnak fenn, amelyek hátrányosan befolyásolnák a  légi fuvarozóira érvényes tisztességes és
egyenlő versenyfeltételeket, észrevételeket tehet a  másik félnek. Ezen túlmenően kérheti az  e  megállapodás
22.  cikke szerinti vegyes bizottság ülésének összehívását. A  konzultációkat a  kérelem kézhezvételétől számított
30 napon belül kell megkezdeni. Amennyiben a konzultációk megkezdésétől számított 30 napon belül nem sikerül
kielégítő megegyezésre jutni, ennek alapján a konzultációkat kérő szerződő fél intézkedhet az érintett légi fuvarozó
(légi fuvarozók) engedélyének elutasítására, visszatartására, visszavonására, felfüggesztésére vagy megfelelő
feltételekhez kötésére e megállapodás 4. cikkével összhangban.
4. A (3) bekezdés szerinti intézkedéseknek megfelelőknek és arányosaknak kell lenniük, hatályukat és időtartamukat
tekintve pedig a  feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódniuk. Az  intézkedések kizárólag a  (3)  bekezdésben
említett feltételek előnyeit élvező légi fuvarozóra vagy légi fuvarozókra irányulhatnak, és nem sérthetik egyik
szerződő fél azon jogát sem, hogy a 23. cikk értelmében intézkedést tegyen.
5. A szerződő felek egyetértenek abban, hogy a légiközlekedés-védelemmel kapcsolatban az izraeli légi fuvarozóknál
felmerülő pluszköltségekhez az  izraeli kormány által nyújtott hozzájárulás a  verseny szempontjából nem minősül
tisztességtelen magatartásnak, és e cikk alkalmazásában nem tekinthető állami támogatásnak, feltéve, hogy:
a) a támogatás kizárólag az izraeli légi fuvarozók azon költségeire vonatkozik, amelyek az izraeli hatóságok által
előírt olyan légiközlekedés-védelmi különintézkedések végrehajtása során merülnek fel, amelyek az Európai
Unió légi fuvarozói esetében nincsenek előírva vagy nem merülnek fel; valamint
b) a szóban forgó védelmi költségeket Izrael egyértelműen meghatározza és számszerűsíti; valamint
c) a vegyes bizottság évente egyszer jelentést kap az előző évben felmerült védelmi költségek teljes összegéről
és annak az izraeli kormány által átvállalt részéről.
 6. Bármelyik szerződő fél – a  másik szerződő félhez intézett értesítéssel egyidejűleg – kapcsolatba léphet a  másik
szerződő fél területén lévő, állami, tartományi vagy helyi szintű illetékes kormányzati szervekkel az  e  cikkel
kapcsolatos kérdések megvitatása céljából.
7. E cikk rendelkezései nem sértik a  szerződő feleknek a  területükön meglévő közszolgáltatási kötelezettségekre
vonatkozó törvényeit és rendeleteit.
8. CIKK
Kereskedelmi lehetőségek
A légi fuvarozók képviselői
1. A szerződő felek légi fuvarozói képviseleteket és létesítményeket hozhatnak létre a  másik szerződő fél területén
a  légiközlekedési szolgáltatások biztosítása, illetve a  légiközlekedés és az  ahhoz kapcsolódó tevékenységek
hirdetése és értékesítése céljából.
2. A szerződő felek légi fuvarozói – a  másik szerződő félnek a  belépésre, a  tartózkodásra és a  munkavállalásra
vonatkozó törvényeivel és rendeleteivel összhangban – a  másik szerződő fél területére vihetnek és ott
foglalkoztathatnak a légiközlekedés nyújtásához szükséges igazgatási, értékesítési, műszaki, üzemeltetési és egyéb
szakértő személyzetet.
Földi kiszolgálás
 3. a) A b)  pont sérelme nélkül, minden légi fuvarozónak joga van a  másik szerződő fél területén történő földi
kiszolgálással kapcsolatban:
i. saját földi kiszolgálását („önkiszolgálás”) ellátni, vagy
ii. választani a  teljes vagy részleges földi kiszolgálást nyújtó, egymással versenyben álló vállalatok
közül, amennyiben a  szerződő felek törvényei és rendeletei értelmében a  piacra jutás számukra
megengedett, és amennyiben ilyen szolgáltatók jelen vannak a piacon.
b) Az a)  pont i. és ii.  alpontjában foglalt jogok csak a  másik fél területén alkalmazandó törvények és
rendelkezések szerinti fizikai vagy működési korlátoknak vethetők alá az  alábbi földi kiszolgálási
szolgáltatások esetében: poggyászkezelés, leszállópálya-kezelés, üzemanyag- és kenőanyag-kezelés, árués postakezelés az  árunak és a  postai küldeményeknek a  terminál és a  légijármű közötti fizikai kezelésére
tekintettel. Amennyiben az  effajta korlátok az  önkiszolgálást nem teszik lehetővé, és a  földi kiszolgálást
nyújtó szolgáltatók között nem áll fenn valódi verseny, minden ilyen szolgáltatásnak valamennyi légi
fuvarozó számára egyenlően és megkülönböztetéstől mentesen hozzáférhetőnek kell lennie; az  ilyen
szolgáltatások díjai nem haladhatják meg azok összköltségét, amely magában foglalja az  eszközök
értékcsökkenés utáni ésszerű megtérülését is.
Értékesítés, helyi kiadások és pénzeszközök átutalása
 4. A szerződő felek bármely légi fuvarozója közvetlenül és/vagy az  ügynökein, a  légi fuvarozó által felhatalmazott
egyéb közvetítőn, az interneten vagy más elérhető csatornán keresztül értékesítheti légiközlekedési szolgáltatásait
a  másik szerződő fél területén. Minden légi fuvarozó jogosult ilyen légiközlekedési szolgáltatást értékesíteni,
és bármely személy jogosult ilyen légiközlekedési szolgáltatást az  érintett terület valutájában vagy szabadon
átváltható valutában megvásárolni.
5. Minden légi fuvarozó jogosult arra, hogy az alkalmazandó hivatalos árfolyamon, korlátozás és illetékkivetés nélkül,
szabadon átváltható valutába bármikor és bármilyen módon átváltsa, illetve a  másik fél területéről hazautalhatja
helyi bevételeit, kivéve ha ez  nem egyeztethető össze a  választása szerinti ország vagy országok általánosan
alkalmazandó törvényeivel és rendelkezéseivel.
6. A szerződő felek légi fuvarozói a  másik szerződő fél területén helyi valutában fizethetnek a  helyi kiadásokért,
az  üzemanyag-vásárlást is beleértve. A  szerződő felek légi fuvarozói mérlegelésük szerint a  helyi valutaátváltási
szabályozás szerint szabadon átváltható valutában fizethetik ki az ilyen kiadásokat a másik szerződő fél területén.
Együttműködési megállapodások
 7. E megállapodás hatálya alá tartozó szolgáltatások üzemeltetése vagy nyújtása során a szerződő felek bármely légi
fuvarozója kereskedelmi együttműködési megállapodásokat köthet, például üléshely bérletre (blocked space)
vonatkozó vagy közös üzemeltetési (code share) megállapodást:
a) a szerződő felek bármely légi fuvarozójával (légi fuvarozóival); valamint
b) harmadik ország bármely légi fuvarozójával (légi fuvarozóival); valamint
c) bármely felszíni, szárazföldi vagy tengeri fuvarozókkal;
feltéve, hogy i. az üzemeltetést végző fuvarozó rendelkezik a megfelelő forgalmi jogokkal; ii. a forgalmazást végző
fuvarozók a  vonatkozó kétoldalú megállapodások keretében rendelkeznek a  megfelelő útvonalengedéllyel; és
iii. a megállapodások eleget tesznek az ilyen megállapodásokban szokásosan alkalmazott biztonsági és versenyjogi
követelményeknek. A  közös üzemelést is magában foglaló utasszállítás értékesítése tekintetében a  vásárlót
az értékesítés alkalmával, de mindenképpen a beszállást megelőzően az utasfelvételnél, illetve – átszállásnál amikor
nincs külön utasfelvétel – tájékoztatni kell arról, hogy a  szolgáltatás egyes szakaszaiban mely fuvarozást végző
szolgáltatók fognak eljárni.
Felszíni fuvarozás
 8. a) Az utasszállítás tekintetében a  felszíni fuvarozást végző szolgáltatók nem tartoznak a  légiközlekedésre
vonatkozó törvények és rendelkezések hatálya alá kizárólag azon az alapon, hogy az ilyen felszíni fuvarozást
a  légi fuvarozó a  saját nevében végzi. A  felszíni fuvarozást végző szolgáltatók mérlegelési jogkörrel
rendelkeznek a tekintetben, hogy kötnek-e együttműködési megállapodásokat. A konkrét megállapodásokra
vonatkozó döntés meghozatala során a  felszíni fuvarozást végző szolgáltatók figyelembe vehetik többek
között a fogyasztók érdekeit, valamint a technikai, gazdasági, térbeli és kapacitásbeli korlátokat.
b) Továbbá a  megállapodás bármely más rendelkezése ellenére a  szerződő felek légi fuvarozói és közvetett
árufuvarozási szolgáltatói korlátozás nélkül végezhetnek a  légiközlekedéshoz kapcsolódó bármilyen felszíni
árufuvarozást Izrael és az  Európai Unió területén lévő bármely pontra vagy pontból, illetve harmadik
országokban, ideértve a vámhivatallal rendelkező repülőterekre és repülőterekről való szállítást is, és ideértve
adott esetben a  hatályos törvények és rendelkezések alapján a  vámszabad raktárban lévő áru fuvarozására
való jogosultságo(ka)t is. Az  ilyen – felszínen vagy légi úton haladó – áru vámkezelésre jogosult, illetve
azzal a repülőtéri vámhivatalhoz lehet fordulni. A légi fuvarozók dönthetnek arról, hogy a felszíni fuvarozást
maguk végzik-e, vagy azt más felszíni fuvarozóval kötött megállapodás keretében biztosítják, ideértve a más
légi fuvarozók és közvetett légi árufuvarozó szolgáltatók által üzemeltetett felszíni fuvarozást is. Az  ilyen
kombinált árufuvarozási szolgáltatásokat a kombinált légi és a felszíni fuvarozásra kiszabott egységes, átfogó
áron kínálhatják, feltéve, hogy a fuvaroztatót nem tévesztik meg az ilyen fuvarozás tényeit illetően.
Kölcsönbérlet
 9. a) A szerződő felek légi fuvarozói jogosultak a  megállapodás szerinti légijáratok üzemeltetésére bármely
légi fuvarozótól – többek között harmadik országok légi fuvarozóitól – személyzettel vagy anélkül bérelt
légijárművek alkalmazásával, amennyiben az  ilyen értelmű megállapodásban részes valamennyi fél eleget
tesz a megállapodásban részt vevő szerződő felek által szokásosan alkalmazott törvények és rendelkezések
szerinti feltételeknek.
b) Egyik szerződő fél sem írja elő a  berendezéseiket bérbe adó légi fuvarozók számára a  jelen megállapodás
hatálya alá tartozó forgalmi jogok meglétét.
c) A III.  mellékletben felsorolt országoktól eltérő harmadik ország légi fuvarozója légijárművének valamely
izraeli vagy európai uniós légi fuvarozó általi, személyzetet is magában foglaló (teljes bérlet, wet-leasing)
és a  megállapodásban foglalt jogok kihasználására irányuló bérlésére csak kivételes esetben vagy csak
átmeneti igény kielégítése érdekében kerülhet sor. Az  ilyen bérleti megállapodást i. előzetes jóváhagyásra
be kell nyújtani a  bérbe adó légi fuvarozó engedélyét kiadó hatósághoz, valamint ii. tájékoztatás céljából
el kell juttatni azon szerződő fél illetékes hatóságaihoz, amelynek területén a  teljes bérlet tárgyát képező
légijárművet üzemeltetni kívánják.
Ezen albekezdés alkalmazásában „légijárműveken” azon harmadik országbeli légi fuvarozók légijárművei
értendők, amelyek nem tartoznak működési tilalom alá az Európai Unióban és/vagy Izraelben.
Franchise és márkahasználat
 10. A szerződő felek légi fuvarozói jogosultak bármelyik szerződő fél vagy harmadik ország vállalkozásaival – köztük
légi fuvarozókkal – franchise- vagy márkahasználati megállapodásokat kötni, feltéve hogy a  légi fuvarozók
rendelkeznek a megfelelő engedéllyel, és eleget tesznek a szerződő felek által az ilyen megállapodások tekintetében
szokásosan alkalmazott törvények és rendelkezések értelmében meghatározott feltételeknek, ideértve különösen
a szolgáltatást üzemeltető légi fuvarozó kilétének nyilvánosságra hozatalát.
Résidőkiosztás a repülőtereken
 11. Mindkét szerződő fél biztosítja a területén lévő repülőterekre alkalmazandó résidők kezelésére vonatkozó eljárások,
iránymutatások és szabályzatok átlátható, hatékony és megkülönböztetéstől mentes alkalmazását.
Konzultációk a vegyes bizottságban
 12. Ha a szerződő felek egyike úgy véli, hogy a másik szerződő fél megszegte e cikk rendelkezéseit, észrevételeket tehet
a másik félnek, és a 22. cikk (4) bekezdése szerint konzultációt kezdeményezhet.
9. CIKK
Vámok és illetékek 1. Az egyik szerződő fél területére történő megérkezéskor a  másik szerződő fél légi fuvarozója által a  nemzetközi
légiközlekedésben üzemeltetett légijárművek, azok szokásos felszerelései, az  üzem- és kenőanyagok, a  műszaki
fogyóeszközök, a  földi berendezések, a  pótalkatrészek (a hajtóműveket is beleértve), a  légijárművek készletei
(többek között az  utasok által a  repülés alatt korlátozott mennyiségekben megvásárolható vagy elfogyasztható
élelmiszerek, italok és égetett szeszes italok, dohányáru és egyéb termékek), valamint más, kizárólag a nemzetközi
légiközlekedésben részt vevő légijármű üzemeltetésével vagy kiszolgálásával kapcsolatos vagy annak során
használt cikkek a  viszonosság alapján mentesek a) az  Európai Unió nemzeti vagy helyi hatóságai által kivetett és
b) nem a  nyújtott szolgáltatások költségén alapuló valamennyi importkorlátozás, vagyon- és tőkeadó, vám,
közvetett jövedéki adó és hasonló díj és illeték alól, feltéve hogy e berendezések és készletek a légijármű fedélzetén
maradnak.
2. Viszonossági alapon mentesek továbbá az e cikk (1) bekezdésében említett adók, vámok, díjak és egyéb terhek alól,
a nyújtott szolgáltatás költségén alapuló díjak kivételével:
a) az egyik szerződő fél területére bevitt vagy ott beszerzett, és a  másik szerződő fél nemzetközi
légiközlekedésben részt vevő légi fuvarozójának a területet elhagyó légijárművén való felhasználás céljából
a  légijármű fedélzetére – ésszerű mennyiségben – felvitt készletek, még abban az  esetben is, ha ezeket
a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték;
b) az egyik szerződő fél területére a  másik szerződő félnek a  nemzetközi légiközlekedésben üzemeltetett
légijármű műszaki kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezései és
pótalkatrészei (beleértve a hajtóműveket);
c) az egyik szerződő fél területére a  másik szerződő fél nemzetközi légiközlekedésben részt vevő légi
fuvarozójának légijárművén való felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett üzemanyag, kenőanyagok
és műszaki fogyóeszközök, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére
eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték;
d) az egyik szerződő fél területére bevitt vagy ott beszerzett, a  szerződő felek vámjogszabályaiban előírt
olyan nyomtatott anyagok, amelyeket a  másik szerződő fél nemzetközi légiközlekedésben részt vevő légi
fuvarozójának a  területet elhagyó légijárművén való felhasználás céljából a  fedélzetre felvittek, még akkor
is, ha ezeket a  készleteket a  repülés azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a  fedélzetre
felvitték; valamint
e) a repülőtereken és az árufuvarozási terminálokon alkalmazandó biztonsági és védelmi felszerelések.
 3. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a  szerződő feleket abban, hogy a  területük két pontja
között szolgáltatást nyújtó légi fuvarozók légijárműveiben történő felhasználásra szánt és a  területükön
megkülönböztetéstől mentes alapon beszerzett üzemanyagokra adót, vámot, díjat vagy illetéket vessenek ki.
Az  egyik fél területére történő belépéskor, ott tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a  másik szerződő
fél légi fuvarozói eleget tesznek az  ott hatályos, a  légijárművek üzemanyagának értékesítésére, beszállítására, és
felhasználására vonatkozó törvényeknek és rendelkezéseknek.
4. A szerződő felek légi fuvarozói által üzemben tartott légijárműveken használt, az  e  cikk (1) és (2)  bekezdésében
említett szokásos felszerelések, valamint a  fedélzeten szokásosan tárolt anyagok és készletek a másik szerződő fél
területén csak az adott területen működő vámhatóságok jóváhagyásával rakodhatók ki, és azok újraexportálás vagy
a vámszabályozásoknak megfelelő egyéb eltávolítás időpontjáig az említett hatóságok felügyelete alá helyezhetők.
5. Az e cikkben biztosított mentességek abban az esetben is igénybe vehetők, ha az egyik szerződő fél légi fuvarozói
az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott tételeknek a  másik szerződő fél területére történő átszállítására vagy
kölcsönzésére egy olyan légi fuvarozóval kötöttek szerződést, amely szintén élvezi a  másik szerződő fél által
biztosított effajta mentességeket.
6. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a  feleket abban, hogy adót, vámot, díjat vagy illetéket
vessenek ki az utasok részére értékesített, nem a fedélzeten történő fogyasztásra szánt árukra, a területükön belüli
két olyan pont között üzemeltetett légi járat működtetésének egy szakasza során, ahol a beszállás vagy a kiszállás
engedélyezett.
7. E megállapodás rendelkezései az  importot terhelő forgalmi adó kivételével nem érintik a  hozzáadottérték adó
területét. Az uniós tagállamok és Izrael között a jövedelem és a tőke kettős adóztatásának elkerülése tekintetében
hatályban lévő, vonatkozó egyezmények rendelkezéseit e megállapodás nem módosítja.
10. CIKK
A repülőterek, valamint a légiközlekedési létesítmények és szolgáltatások igénybevételével
kapcsolatos egyéb terhek
1. Mindkét szerződő fél biztosítja, hogy az egyik fél díjszabásért felelős illetékes hatóságai vagy szervei által a másik
szerződő fél légi fuvarozóira a  léginavigációs és légiforgalmi szolgáltatások igénybevételéért kivethető használati
díjak költségarányosak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek. A  másik szerződő fél légi fuvarozóira kivetett
efféle használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a  többi légi fuvarozó rendelkezésére álló legelőnyösebb
feltételeknél kedvezőtlenebb feltételekkel kiszabni.
2. Mindkét szerződő fél biztosítja, hogy az  egyik szerződő fél díjszabásért felelős illetékes hatóságai vagy szervei
által a  másik szerződő fél légi fuvarozóira a  repülőterek, a  légiközlekedés-védelmi és a  kapcsolódó berendezések
és szolgáltatások igénybevételéért kivethető díjak indokolatlan megkülönböztetéstől mentesek és a  felhasználók
csoportjai között méltányosan megosztottak legyenek. A  kiszabott használati díjak tükrözhetik – de nem
haladhatják meg – a repülőtéren vagy a repülőtérrendszeren belül található megfelelő repülőtéri és légiközlekedésvédelmi berendezések és szolgáltatások biztosítása kapcsán a  díjszabásért felelős illetékes hatóságoknál vagy
szerveknél felmerülő teljes költséget. Az  ilyen díjak tartalmazhatják az  eszközök értékcsökkenés utáni ésszerű
megtérülését. A  díjszabás alá tartozó berendezéseket és szolgáltatásokat hatékony és gazdaságos módon kell
biztosítani. A másik fél légi fuvarozóira kivetett ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a bármely más
légi fuvarozó számára a  díjak meghatározásakor rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb
feltételekkel kiszabni.
3. A szerződő felek előmozdítják a  területükön a  díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és
a  szolgáltatásokat és a  létesítményeket igénybe vevő légi fuvarozók és/vagy képviselőik közötti konzultációt,
valamint arra ösztönzik a díjszabásért felelős illetékes hatóságokat vagy szerveket, hogy tájékoztassák a repülőterek
felhasználóit vagy azok képviselőit, illetve egyesületeit a repülőtér-irányító szervezetek által az egyes repülőtereken
kivetett díjak rendszerének vagy szintjének meghatározásához alapul szolgáló tényezőkről, mivel ezek
az  információk szükségesek lehetnek a  díjak ésszerűségének e  cikk (1) és (2)  bekezdésének elveivel összhangban
történő pontos vizsgálatához. A  szerződő felek a  díjszabásért felelős illetékes hatóságokat arra ösztönzik, hogy
a  használati díjak módosítására irányuló minden javaslat esetében ésszerű időn belül értesítsék a  felhasználókat
annak érdekében, hogy a  szóban forgó hatóságok vagy szervek a  módosítások végrehajtása előtt figyelembe
vehessék a felhasználók véleményét.
4. A 23. cikk szerinti vitarendezési eljárás során egyik szerződő fél sem vonható felelősségre e cikk rendelkezéseinek
megsértéséért, kivéve ha: a) elmulasztja a másik szerződő fél által kifogásolt díjak vagy gyakorlat ésszerű határidőn
belüli felülvizsgálatát; vagy b) az  ilyen felülvizsgálatot követően elmulasztja a  hatáskörébe tartozó, e  cikkel
összeegyeztethetetlen díjak vagy gyakorlat teljes körű rendezésére szolgáló intézkedések meghozatalát.
11. CIKK
Díjszabás 1. A szerződő felek lehetővé teszik, hogy az árakat a légi fuvarozók a szabad és tisztességes verseny alapján szabadon
állapítsák meg.
2. A szerződő felek nem követelik meg az árak bejelentését.
 3. Az illetékes hatóságok többek között megvitathatják az esetleg jogtalan, ésszerűtlen vagy megkülönböztető jellegű
árak kérdését. 12. CIKK
Statisztikák 1. Mindkét szerződő fél hozzáférést biztosít a másik szerződő fél részére a nemzeti törvényekben és rendelkezésekben
előírt statisztikákhoz, valamint – kérésre – az  e  megállapodás szerinti légi járatok üzemeltetésének felülvizsgálata
céljából esetlegesen ésszerűen szükséges, rendelkezésre álló statisztikai információkhoz.
2. A szerződő felek a  22.  cikk szerinti vegyes bizottság keretében együttműködnek a  megállapodás szerinti légi
szolgáltatások alakulásának nyomon követése céljából közöttük zajló statisztikai információcsere megkönnyítése
érdekében.
II. cím
szabályozásI eGyüttműködés 13. CIKK
A légiközlekedés biztonsága
1. A szerződő felek jogalkotó hatóságait megillető mérlegelési jogkör sérelme nélkül, a  szerződő felek szorosan
együttműködnek a  légiközlekedés biztonsága terén, és törekszenek arra, hogy szabályaikat a  lehető legnagyobb
mértékben összehangolják vagy egymás biztonsági követelményeit kölcsönösen elismerjék. A  vegyes bizottság
– az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség segítségével – felügyeli az együttműködési folyamatot.
2. A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy vonatkozó jogszabályaik, szabályozásaik vagy eljárásaik megfeleljenek
legalább a IV. melléklet A. részében meghatározott és a VI. mellékletben részletezett, a légiközlekedésre vonatkozó
szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
3. A szerződő felek illetékes hatóságai az  e  megállapodás szerinti légi szolgáltatások működtetése tekintetében
érvényesnek ismerik el a  másik fél által kiadott vagy érvényesített és hatályban lévő légialkalmassági
bizonyítványokat, képesítési bizonyítványokat és engedélyeket, feltéve, hogy az  e  bizonyítványokkal vagy
engedélyekkel szemben támasztott követelmények legalább megegyeznek az  Egyezmény értelmében
meghatározott minimumszabályokkal. Az  illetékes hatóságok azonban megtagadhatják a  más ilyen hatóságok
által saját állampolgáraik számára kiállított vagy érvényesített képesítési bizonyítványoknak és engedélyeknek
a területük feletti átrepülés tekintetében érvényesként való elismerését.
4. Bármelyik szerződő fél bármikor konzultációt kérhet a  másik szerződő fél által a  légiközlekedési berendezések,
a  hajózó személyzet, a  légijárművek és azok üzemeltetésére vonatkozóan meghatározott biztonsági előírásokkal
kapcsolatban. A konzultációkra a kérelem kézhezvételétől számított harminc (30) napon belül kell sort keríteni.
5. Ha a konzultáció nyomán az egyik szerződő fél azt állapítja meg, hogy a (4) bekezdésben említett vonatkozásokban
a  másik szerződő fél területén nem állnak ténylegesen fenn és nem kerülnek alkalmazásra olyan biztonsági
követelmények, amelyek megfelelnek az  Egyezmény által mindenkor előírt követelményeknek, a  másik szerződő
felet tájékoztatja e  megállapításáról és az  ICAO-standardoknak való megfeleléshez szükségesnek ítélt lépésekről.
A másik szerződő fél a meghatározott időn belül végrehajtja a szükséges korrekciós intézkedéseket.
6. A szerződő felek biztosítják, hogy amennyiben az egyik szerződő fél által lajstromba vett olyan légijármű, amelynél
felmerül az  Egyezmény alapján meghatározott nemzetközi légiközlekedés-biztonsági előírásoknak való meg nem
felelés gyanúja, a  másik szerződő fél területén lévő, a  nemzetközi légi forgalom számára nyitott repülőtereken
leszáll, azt az adott másik szerződő fél illetékes hatóságai által a fedélzeten vagy a légijármű körül elvégzendő földi
ellenőrzésnek vetik alá a  légijármű és személyzete okmányainak, valamint a  légijármű és berendezései látható
állapotának vizsgálata érdekében.
7. A szerződő felek illetékes hatóságai haladéktalanul megtehetnek minden megfelelő intézkedést, ha megállapítják,
hogy egy légijármű, egy légijármű komponense vagy egy művelet:
a) nem felel meg az Egyezmény értelmében megállapított minimumkövetelményeknek, vagy
b) az Egyezmény 16.  cikkének (6)  bekezdésében említett ellenőrzés során súlyos aggodalomra ad okot
a  tekintetben, hogy a  légijármű vagy a  légijármű üzemeltetése nem felel meg az  Egyezmény értelmében
megállapított minimumszabályoknak, vagy
c) komoly aggodalomra ad okot a  tekintetben, hogy az  Egyezmény értelmében megállapított
minimumszabályok fenntartása és igazgatása nem valósul meg.
8. Amennyiben az  egyik szerződő fél illetékes hatóságai a  (7)  bekezdés szerinti intézkedést hoznak, arról
– az intézkedés indokolásával együtt – haladéktalanul értesítik a másik szerződő fél illetékes hatóságait.
9. Amennyiben egy légiközlekedési művelet biztonságos végrehajtásához sürgős intézkedésre van szükség, mindkét
szerződő fél fenntartja a jogot, hogy a másik fél egy vagy több légi fuvarozójának üzemeltetési engedélyét azonnal
felfüggessze vagy módosítsa.
10. Amennyiben a  (7) vagy a  (9)  bekezdés alkalmazásában hozott intézkedéseket okafogyottá válásuk után nem
szüntetik meg, a kérdést bármelyik szerződő fél a vegyes bizottság elé terjesztheti.
14. CIKK
A légiközlekedés védelme 1. A szerződő felek megerősítik a  polgári légiközlekedés biztonságának a  jogellenes beavatkozási cselekményektől
való megvédésére irányuló kölcsönös elkötelezettségüket, különösen pedig az  alábbiakból eredő
kötelezettségeiket: az  egyezmény, a  légijárművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb
cselekményekről szóló, Tokióban, 1963. szeptember 14-én aláírt egyezmény, a  légijárművek jogellenes hatalomba
kerítésének leküzdéséről szóló, Hágában, 1970. december 16-án aláírt egyezmény, a  polgári légiközlekedés
biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, Montrealban, 1971. szeptember 23-án aláírt
egyezmény, a  polgári légiközlekedést szolgáló nemzetközi repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes
cselekmények leküzdéséről szóló, Montrealban, 1988. február 24-én aláírt jegyzőkönyv, amennyiben mindkét fél
szerződő fele ezen egyezményeknek, valamint a polgári légiközlekedés biztonságára vonatkozó valamennyi egyéb
olyan egyezmény és jegyzőkönyv, amelynek mindkét fél szerződő fele.
2. A szerződő felek megkeresés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a  polgári légijárművek
jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, és más, az  ilyen légijárművek, azok utasai és személyzete,
valamint a  repülőterek és a  léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, továbbá
a polgári légiközlekedés védelme ellen irányuló bármilyen egyéb fenyegetés megelőzésében.
3. A szerződő felek az  egymással fenntartott kapcsolataikban az  ICAO által megállapított és az  egyezmény
mellékleteiként meghatározott, a  légiközlekedés védelmére vonatkozó rendelkezésekkel és – azok alkalmazása
esetén – a  szervezet által javasolt gyakorlattal összhangban cselekszenek, amennyiben e  védelmi rendelkezések
a  felekre nézve alkalmazandók. Mindkét szerződő fél megköveteli, hogy a  területén bejegyzett légijárművek
üzemben tartói, azok az  üzemben tartók, amelyek üzleti tevékenységének fő helye vagy állandó lakhelye
a  területükön van, valamint a  területükön lévő repülőterek üzemeltetői legalább a  szóban forgó légiközlekedésvédelmi rendelkezéseknek megfelelően járjanak el.
4. Saját területén mindkét szerződő fél hatékony intézkedések megtételéről gondoskodik a  légijármű védelme,
az  utasok és kézipoggyászuk átvizsgálása, valamint a  személyzetnek, a  rakománynak (a feladott poggyászt is
beleértve) és a  légijárművön található készleteknek a  beszállás, illetve a  berakodás előtt és közben történő
megfelelő ellenőrzése érdekében, továbbá gondoskodik arról, hogy ezek az intézkedések igazodjanak a fenyegetés
mértékéhez. A  szerződő felek elfogadják, hogy légi fuvarozóik számára a  másik szerződő fél a  területére történő
belépéshez, az  onnan való távozáshoz, illetve az  ott tartózkodáshoz előírhatja a  (3)  bekezdésben említett
légiközlekedés-védelmi rendelkezések betartását. Ha bármelyik szerződő fél tudomására jut, hogy a másik szerződő
fél területére érkező vagy onnan induló meghatározott járatra vagy járatok sorozatára konkrét fenyegetés irányul,
erről haladéktalanul tájékoztatja a  másik szerződő felet, és a  konkrét fenyegetés figyelembevétele érdekében
a (6) bekezdéssel összhangban speciális védelmi intézkedéseket hozhat.
5. A szerződő felek törekszenek egymás védelmi követelményeinek kölcsönös elismerésére. E célból olyan igazgatási
rendelkezéseket állapítanak meg, amelyek lehetővé teszik a  meglévő vagy tervezett légiközlekedés-védelmi
intézkedésekkel kapcsolatos konzultációkat, valamint a  szerződő felek által végrehajtott minőségellenőrzési
intézkedésekre vonatkozó információk megosztását. A szerződő felek abban is kérhetik a másik együttműködését,
hogy megállapítsák, a  másik szerződő fél egy adott védelmi intézkedése megfelel-e saját követelményeiknek.
Az  értékelések eredményei alapján a  kérelmező szerződő fél határozhat úgy, hogy a  másik fél területén azonos
szintű védelmi intézkedéseket alkalmaznak, és ezáltal az  átszálló utasok, poggyászaik és/vagy az  átrakandó
rakomány a kérelmező fél területén mentesülhet az újabb vizsgálat alól. E határozatot közölni kell a másik szerződő
féllel.
6. A szerződő felek jóindulattal bírálják el a  másik szerződő félnek az  egyes konkrét fenyegetésekkel szembeni
különleges védelmi intézkedések megtételére irányuló kérelmét. A  szerződő felek az  általuk bevezetni kívánt
minden olyan különleges védelmi intézkedésről, amelynek a megállapodás szerinti légiközlekedési szolgáltatásokra
jelentős pénzügyi vagy működési kihatása lehet, előzetesen tájékoztatják a  másik szerződő felet, kivéve
vészhelyzetben. Bármelyik szerződő fél kérheti, hogy az ilyen védelmi intézkedések megvitatása céljából üljön össze
a megállapodás 22. cikkében (Vegyes bizottság) előírt vegyes bizottság.
7. A polgári légijármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ennek veszélye esetén, vagy a  polgári légijármű, annak
utasai és személyzete, a  repülőterek vagy a  léginavigációs berendezések biztonsága elleni egyéb jogellenes
cselekmény vagy ennek veszélye esetén a  szerződő felek segítséget nyújtanak egymásnak a  kommunikáció
elősegítése és más, az  effajta cselekmények vagy veszélyek gyors és biztonságos megszüntetéséhez szükséges
megfelelő intézkedések megtétele révén.
8. Mindegyik szerződő fél megtesz minden olyan intézkedést, amelyet ésszerűnek tart annak biztosítására,
hogy a  területén a  földön tartózkodó és jogellenes hatalomba kerítés vagy egyéb jogellenes beavatkozás
cselekményének kitett légijármű a földön maradjon, hacsak annak felszállását az emberi élet védelmére vonatkozó
kényszerítő kötelezettség szükségessé nem teszi. Ilyen intézkedések meghozatalára lehetőleg kölcsönös konzultáció
alapján kerül sor.
9. Amennyiben az egyik szerződő fél megalapozottan véli úgy, hogy a másik szerződő fél nem e cikk légiközlekedésvédelmi rendelkezéseinek megfelelően járt el, azonnali konzultációt kérhet a másik szerződő féltől.
10. A 4.  cikk sérelme nélkül, amennyiben a  kérelemtől számított tizenöt (15) napon belül nem sikerül kielégítő
megegyezésre jutni, ez a tény alapul szolgálhat az érintett szerződő fél egy vagy több légi fuvarozója üzemeltetési
engedélyének visszatartására, visszavonására, korlátozására, illetve feltételekhez kötésére.
11. Azonnali és különleges fenyegetés esetén az érintett szerződő fél a tizenöt (15) nap letelte előtt is hozhat átmeneti
intézkedéseket.
12. A közlekedésvédelem érdekében szükséges azonnali intézkedések sérelme nélkül, a  szerződő felek megerősítik,
hogy a  védelmi intézkedések mérlegelésekor értékelik a  légi járatok e  megállapodás szerinti működtetésére
gyakorolt esetleges hátrányos gazdasági és működési hatásokat és – amennyiben azt jogszabály nem korlátozza –
az  ilyen tényezőket figyelembe veszik annak meghatározásakor, hogy az  említett védelmi aggályok kezeléséhez
milyen intézkedések szükségesek és megfelelőek.
13. A (10) vagy (11)  bekezdéssel összhangban hozott intézkedéseket meg kell szüntetni, amint a  másik szerződő fél
teljesíti e cikk rendelkezéseit.
14. E cikk ellenére a szerződő felek egyetértenek abban, hogy egyikük sem kötelezhető olyan információk felfedésére,
amelyek a szerződő felek nemzetbiztonsági érdekeit sértenék.
15. CIKK
Légiforgalmi szolgáltatás 1. A szerződő felek szorosan együttműködnek a  légiforgalmi szolgáltatás terén annak érdekében, hogy az  általános
légi forgalmi biztonság és hatékonyság fokozása, a  kapacitások optimalizálása és a  késések csökkentése céljából
az  egységes európai égboltot Izraelre is ki lehessen terjeszteni, Izrael ennek érdekében megfigyelőként részt
vesz az  egységes európai égbolttal foglalkozó bizottság munkájában. A  vegyes bizottság figyelemmel kíséri
az együttműködési folyamatot.
2. Annak érdekében, hogy a  felek a  területükön leegyszerűsítsék az  egységes európai égboltra vonatkozó
jogszabályok alkalmazását:
a) Izrael megteszi a szükséges intézkedéseket a légiforgalmi szolgáltatás intézményi struktúráinak az egységes
európai égbolthoz való igazítása érdekében, különös tekintettel a  léginavigációs szolgáltatóktól legalább
működésükben független, illetékes nemzeti felügyeleti szervek létrehozására; valamint
b) az Európai Unió bevonja Izraelt az  egységes európai égbolthoz kapcsolódó léginavigációs szolgálatok,
a  légtér és az  interoperabilitás területét érintő főbb operatív kezdeményezésekbe, elsősorban
a SESAR-program megfelelő koordinálása révén.
3. a) A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy vonatkozó jogszabályaik, szabályozásaik vagy eljárásaik
megfeleljenek legalább a  IV.  melléklet B. részének A. szakaszában meghatározott és a  VI.  mellékletben
részletezett, a légiközlekedésre vonatkozó szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
b) A szerződő felek törekszenek arra, hogy a  IV.  melléklet B. részének B. szakaszában meghatározott és
a  VI.  mellékletben részletezett, európai uniós szabályozási követelményekkel és előírásokkal összhangban
járjanak el.
16. CIKK
Környezetvédelem 1. A szerződő felek elismerik, hogy a  környezetvédelem fontos szerephez jut a  nemzetközi légiközlekedési politika
kidolgozása és végrehajtása során.
2. A szerződő felek megerősítik, hogy a  polgári légiközlekedés által a  környezetre kifejtett hatás csökkentéséhez
hatékony globális, regionális, nemzeti és/vagy helyi szintű fellépés szükséges.
3. A szerződő felek elismerik az  együttműködés fontosságát, valamint annak a  jelentőségét, hogy a  légiközlekedés
által a  környezetre és a  gazdaságra gyakorolt hatást többoldalú tárgyalások keretében vizsgálják meg,
csökkentsék minimálisra, és biztosítsák az enyhítő intézkedéseknek a megállapodás célkitűzéseivel való teljes körű
összeegyeztethetőségét.
4. A megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy az korlátozná a szerződő felek illetékes
hatóságainak azzal kapcsolatos hatáskörét, hogy a  légiközlekedés környezetre gyakorolt hatásának kiküszöbölése
vagy egyéb módon történő kezelése céljából intézkedéseket hozzanak, feltéve hogy az  ilyen intézkedéseket
illetőségre való tekintet nélkül alkalmazzák.
5. A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy vonatkozó jogszabályaik, szabályozásaik vagy eljárásaik megfeleljenek
legalább a IV. melléklet C. részében meghatározott és a VI. mellékletben részletezett, a légiközlekedésre vonatkozó
szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
17. CIKK
A légi fuvarozók felelőssége 1. A szerződő felek megerősítik a  Montrealban, 1999. május 28-án létrejött, a  nemzetközi légi szállítás egyes
szabályainak egységesítéséről szóló egyezményből (Montreali Egyezmény) eredő kötelezettségeiket.
2. A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy vonatkozó jogszabályaik, szabályozásaik vagy eljárásaik megfeleljenek
legalább a IV. melléklet D. részében meghatározott és a VI. mellékletben részletezett, a légiközlekedésre vonatkozó
szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
18. CIKK
Fogyasztóvédelem és a személyes adatok védelme
A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy vonatkozó jogszabályaik, szabályozásaik vagy eljárásaik megfeleljenek
legalább a IV. melléklet E. részében meghatározott és a VI. mellékletben részletezett, a légiközlekedésre vonatkozó
szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
19. CIKK
Számítógépes helyfoglalási rendszerek
A szerződő felek törvényeiket és rendelkezéseiket – köztük a  versenyszabályokat – méltányos és
megkülönböztetéstől mentes alapon alkalmazzák a számítógépes helyfoglalási rendszerekkel végzett műveletekre.
Az  egyik fél számítógépes helyfoglalási rendszerei, légi fuvarozói és utazási irodái a  másik fél számítógépes
helyfoglalási rendszereit, légi fuvarozóit és utazási irodáit megilletővel azonos elbánásban részesülnek.
20. CIKK
Szociális szempontok
A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy vonatkozó jogszabályaik, szabályozásaik vagy eljárásaik megfeleljenek
legalább a IV. melléklet F. részében meghatározott és a VI. mellékletben részletezett, a légiközlekedésre vonatkozó
szabályozási követelményeknek és előírásoknak.
III. cím
IntézményI rendelkezések 21. CIKK
Értelmezés és végrehajtás
1. A szerződő felek meghozzák a  megállapodásból eredő kötelezettségek teljesítéséhez szükséges valamennyi
megfelelő – általános vagy különös – intézkedést, valamint tartózkodnak bármely olyan intézkedéstől, amely
veszélyeztetné a megállapodás célkitűzéseinek elérését.
2. Mindegyik szerződő fél felelős a  megállapodásnak a  saját területén való megfelelő végrehajtásáért, különös
tekintettel a IV. melléklet A. részében meghatározott és a VI. mellékletben részletezett, a légiközlekedésre vonatkozó
szabályozási követelményekre és előírásokra.
3. A szerződő felek minden szükséges információt és segítséget megadnak a  másik szerződő félnek – az  érintett
szerződő fél vonatkozó törvényeire figyelemmel – az esetleges jogsértésekre vonatkozó, a másik szerződő fél által
a megállapodásnak megfelelően elvégzett, hatáskörébe tartozó vizsgálatok során.
4. Amennyiben a  szerződő felek a  megállapodás által rájuk ruházott hatáskörükben a  másik szerződő fél
érdekeltségébe tartozó és a  másik szerződő fél hatóságait vagy vállalkozásait érintő kérdésben járnak el,
a  végső döntést megelőzően teljes körűen tájékoztatják a  másik szerződő fél illetékes hatóságait, és lehetőséget
biztosítanak számukra észrevételeik megtételére.
22. CIKK
A vegyes bizottság 1. Létrejön egy, a szerződő felek képviselőiből álló bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság), amely a megállapodás
alkalmazásáért felel és biztosítja annak megfelelő végrehajtását. A vegyes bizottság ebből a célból ajánlásokat tesz
és az e megállapodásban meghatározott esetekben határozatokat hoz.
2. A vegyes bizottság konszenzussal fogadja el határozatait, melyek a  felekre nézve kötelező erővel bírnak.
E határozatokat a szerződő felek saját szabályaiknak megfelelően hajtják végre.
3. A vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
 4. A vegyes bizottság szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal ülésezik. Bármelyik szerződő fél kérheti ülés
összehívását.
 5. A megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó mindennemű kérdés megvitatása érdekében
bármelyik szerződő fél kérheti a vegyes bizottság összehívását. Az ülést a lehető legkorábbi időpontra, de legkésőbb
a  kérelem kézbesítésétől számított két hónap múlva kell összehívni, kivéve, ha erről a  szerződő felek másként
állapodnak meg.
6. A megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében a szerződő felek információt cserélnek, és bármelyik szerződő
fél kérésére konzultációkat tartanak a vegyes bizottság keretében.
7. Amennyiben valamelyik szerződő fél értelmezésében a  vegyes bizottság egy határozatát a  másik szerződő fél
nem megfelelően hajtja végre, az  előbbi kérheti a  kérdésnek a  vegyes bizottság keretében történő megvitatását.
Amennyiben a  vegyes bizottság a  megkeresést követő két hónapon belül nem tudja megoldani az  ügyet,
a kérelmező szerződő fél a 24. cikk értelmében megfelelő átmeneti védintézkedéseket fogadhat el.
8. A vegyes bizottság határozatai tartalmazzák a szerződő felek által történő végrehajtás időpontját és minden olyan
egyéb információt, amely érintheti a gazdasági szereplőket.
9. A (2)  bekezdés sérelme nélkül, amennyiben a  vegyes bizottság a  megkeresését követő hat hónapon belül az  elé
terjesztett kérdésben nem hoz határozatot, a  szerződő felek a  24.  cikk alapján megfelelő védintézkedéseket
fogadhatnak el.
10. A vegyes bizottság megvizsgálja a  többségi részesedéssel eszközölt kétoldalú befektetéseket érintő kérdéseket,
illetve a szerződő felek légi fuvarozóinak tényleges ellenőrzésében bekövetkező változásokat.
11. A vegyes bizottság továbbá segíti az együttműködést azáltal, hogy:
a) az e  megállapodás II. címe szerinti szabályozási együttműködéssel kapcsolatos konkrét feladatokat hajt
végre;
b) ösztönzi többek között a  biztonság, a  védelem, a  környezetvédelem, a  légiközlekedési infrastruktúra (ezen
belül a  résidők), a  versenykörnyezet és a  fogyasztóvédelem területén az  új jogszabályi vagy szabályozási
kezdeményezésekről és fejleményekről szóló szakértői szintű eszmecseréket;
c) rendszeresen megvizsgálja a  megállapodás alkalmazása során fellépő társadalmi hatásokat, különösen
a foglalkoztatás területén, és megfelelő válaszlépéseket dolgoz ki a jogosnak talált aggályok kezelésére;
d) konszenzusos alapon megállapodik a  megállapodás végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó javaslatokról,
stratégiákról vagy eljárási jellegű dokumentumokról; valamint
e) mérlegeli a  megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit, és adott esetben ajánlásokat tesz
a megállapodás módosítására.
f ) gondoskodik a  IV.  melléklet A.1. szakaszának (a működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi
listájának) alkalmazásáról.
12. A felek közös célkitűzése, hogy a  megállapodás harmadik országokra való kiterjesztésével a  fogyasztók, a  légi
fuvarozók, a  munkaerő és mindkét szerződő fél közösségei a  lehető legnagyobb előnyöket élvezzék. Ennek
érdekében a vegyes bizottság javaslatot dolgoz ki a harmadik országok megállapodáshoz történő csatlakozásának
szükséges feltételeire és eljárásaira, ezen belül többek között a megállapodás szükséges módosításaira vonatkozóan.
23. CIKK
Vitarendezési eljárás és választottbíráskodás 1. A szerződő felek diplomáciai úton a  társulási megállapodás keretében létrejött társulási tanács elé vihetik
a  megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos vitákat, amennyiben azokat a  22.  cikkel (Vegyes
bizottság) összefüggésben nem sikerült rendezni. E  cikk alkalmazásában a  társulási megállapodás keretében
létrehozott társulási tanács vegyes bizottságként jár el.
2. A társulási tanács a vitát határozattal rendezheti.
 3. A szerződő felek meghozzák a (2) bekezdésben említett határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket.
 4. Amennyiben a  szerződő felek a  (2)  bekezdéssel összhangban nem tudják rendezni a  vitát, a  kérdést – bármely
szerződő fél kérésére – egy három választottbíróból álló testület elé kell vinni, az  alábbiakban meghatározott
eljárással összhangban:
a) a választottbíróság általi választottbíráskodás iránti kérelemről a  másik szerződő fél által diplomáciai úton
eljuttatott értesítés kézhezvételének időpontjától számított hatvan (60) napon belül mindkét szerződő
fél kinevez egy-egy választottbírót; a  harmadik választottbírót a  két másik választottbíró további hatvan
(60) napon belül nevezi ki. Amennyiben az  egyik szerződő fél a  megállapított időn belül nem nevezte ki
a  választottbírót, vagy a  harmadik választottbíró kinevezésére a  meghatározott időn belül nem kerül sor,
bármelyik szerződő fél felkérheti az  ICAO Tanácsának elnökét, hogy nevezze ki a választottbírót vagy adott
esetben a választottbírókat;
b) az a) pont értelmében kinevezett harmadik választottbíró olyan harmadik államban rendelkezik illetőséggel,
amely kinevezése időpontjában mindkét szerződő féllel diplomáciai kapcsolatban áll; a  harmadik
választottbíró a választottbíróság elnökeként jár el;
c) a választottbíróság maga fogadja el eljárási szabályzatát; valamint
d) a választottbíróság végső határozatára is figyelemmel, a  választottbíráskodás költségei a  szerződő felek
között egyenlően oszlanak meg.
 5. A választottbíróság bármelyik szerződő fél kérésére a  másik szerződő felet átmeneti kedvezményes intézkedések
végrehajtására utasíthatja.
 6. A választottbíróság arra törekszik, hogy mind az ideiglenes, mind a végleges határozatokat konszenzussal fogadja el.
Ha nem sikerül konszenzusra jutni, a választottbíróság határozatait többségi szavazattal fogadja el.
 7. Amennyiben valamelyik szerződő fél a  választottbíróság e  cikk rendelkezései szerinti határozatáról szóló
értesítéstől számított harminc (30) napon belül nem az említett határozatnak megfelelően jár el, a másik szerződő
fél – e  mulasztás fennálltáig – a  vétkes szerződő félnek a  megállapodás alapján biztosított jogait vagy előjogait
korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja.
24. CIKK
Védintézkedések 1. A szerződő felek a  megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges minden általános vagy
különös intézkedést meghoznak. A  szerződő felek gondoskodnak a  megállapodásban rögzített célkitűzések
megvalósításáról.
2. Amennyiben az egyik szerződő fél úgy ítéli meg, hogy a másik szerződő fél nem teljesítette a megállapodás szerinti
kötelezettségét, megfelelő intézkedéseket tehet. A  védintézkedéseket – tárgyi és időbeli hatályuk tekintetében  –
a  helyzet orvoslásához vagy a  megállapodás egyensúlyának fenntartásához okvetlenül szükséges mértékre kell
korlátozni. Azon intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek a  megállapodás végrehajtását a  legkevésbé
zavarják.
3. A védintézkedések meghozatalát mérlegelő szerződő fél a  vegyes bizottságon keresztül haladéktalanul értesíti
a többi szerződő felet, és minden releváns információt a rendelkezésükre bocsát.
4. A szerződő felek a  vegyes bizottság keretében haladéktalanul konzultációkat kezdenek egy kölcsönösen
elfogadható megoldás elfogadása érdekében.
5. A 3.  cikk (1)  bekezdésének d)  pontja, a  4.  cikk (1)  bekezdésének d)  pontja, valamint a  13.  cikk és a  14.  cikk
sérelme nélkül, az  érintett szerződő fél a  (3)  bekezdés szerinti értesítés időpontját követő egy hónapig nem hoz
védintézkedést, kivéve, ha a (4) bekezdés szerinti konzultációs eljárás az említett időtartam lejárta előtt befejeződik.
6. Az érintett szerződő fél haladéktalanul értesíti a  vegyes bizottságot a  meghozott intézkedésekről, és minden
releváns információt a rendelkezésére bocsát.
7. Az e  cikk rendelkezései alapján hozott valamennyi intézkedést fel kell függeszteni, amint a  vétkes szerződő fél
eleget tesz a megállapodás rendelkezéseinek.
25. CIKK
A megállapodás földrajzi hatálya
A szerződő felek elkötelezik magukat, hogy e megállapodásnak a barcelonai folyamattal való összhangja érdekében
folyamatos párbeszédet folytatnak, végső soron pedig a közös euromediterrán légtér megvalósítására törekszenek.
Ezért a 22. cikk (11) bekezdésével összhangban a felek a vegyes bizottság keretében megvitatják azt a lehetőséget,
hogy kölcsönösen módosításokat fogadjanak el a  hasonló légiközlekedési megállapodások figyelembevétele
érdekében.
26. CIKK
Kapcsolat más megállapodásokkal 1. E megállapodás rendelkezései az  Izrael és a  tagállamok közötti meglévő, kétoldalú megállapodások vonatkozó
rendelkezéseinek helyébe lépnek. Az  ilyen kétoldalú megállapodásokból eredő hatályos forgalmi jogok és
védelmi intézkedések, valamint az e megállapodás hatálya alá nem tartozó vagy az abban foglaltaknál kedvezőbb
intézkedések azonban – e  megállapodás bármely rendelkezése ellenére – továbbra is gyakorolhatók. A  légi
fuvarozók tekintetében az említett jogokat és rendelkezéseket a továbbiakban az alábbiak gyakorolhatják:
a) az Európai Unió légi fuvarozói, feltéve, hogy a  meglévő jogok és egyéb rendelkezések gyakorlásakor
az Európai Unió légi fuvarozói között illetőségük alapján nem alkalmaznak megkülönböztetést;
b) Izrael Állam légi fuvarozói.
2. Amennyiben a  szerződő felek többoldalú megállapodás szerződő felévé válnak, vagy jóváhagynak valamely,
az  ICAO vagy más nemzetközi szervezet által elfogadott, a  megállapodás hatálya alá tartozó kérdéseket érintő
határozatot, a  vegyes bizottság keretében konzultálnak annak meghatározása céljából, hogy e  fejlemények
figyelembevétele érdekében felül kell-e vizsgálni a megállapodást.
3. A megállapodás nem sérti a  két szerződő félnek az  ICAO esetleges jövőbeni ajánlásainak alkalmazásáról szóló
döntéseit. A  szerződő felek nem hivatkozhatnak e  megállapodásra vagy annak valamely részére a  célból, hogy
az  alapján tiltakozzanak az  ICAO által mérlegelt, e  megállapodás hatálya alá tartozó bármely kérdésre vonatkozó
alternatív politika ellen.
4. A szerződő felek egyetértenek abban, hogy sem korlátja, sem akadálya nem lehet annak, hogy az  EU kizárólagos
hatáskörén kívül eső védelmi kérdésekben a jövőben védelmi megállapodások jöjjenek létre Izrael Állam kormánya
és az  Európai Unió tagállamainak kormányai között. A  szerződő felek ugyanakkor egyetértenek abban, hogy
i. amikor csak lehetséges, és a 14. cikk (5) bekezdésével összhangban az uniós szintű megállapodásokat részesítik
előnyben, és ii. a  vegyes bizottsághoz eljuttatják a  szóban forgó kétoldalú megállapodásokra vonatkozó releváns
információkat, a 14. cikk (14) bekezdésére is figyelemmel.
27. CIKK
Módosítások 1. Amennyiben valamelyik szerződő fél módosítani kívánja a  megállapodás rendelkezéseit, erről értesíti a  vegyes
bizottságot. A megállapodás módosítása a 30. cikkel összhangban lép hatályba.
2. A vegyes bizottság – az egyik szerződő fél javaslatára – e cikkel összhangban határoz a megállapodás mellékleteinek
módosításáról.
3. A megállapodás nem érinti a  szerződő felek azon jogát, hogy a  megkülönböztetésmentesség elvének és
e  megállapodás rendelkezéseinek tiszteletben tartásával egyoldalúan új jogszabályokat fogadjanak el vagy
módosítsák a  légiközlekedésra vonatkozó, a  megállapodás IV.  mellékletében említett vonatkozó jogszabályaikat,
a megkülönböztetésmentesség elvével és e megállapodás rendelkezéseivel összhangban.
4. Amennyiben bármelyik szerződő fél a  légiközlekedés valamelyik, a  megállapodás IV.  mellékletében említett
területén új jogszabályt kíván elfogadni vagy egy meglévő jogszabályt módosítani, adott esetben lehetőség
szerint tájékoztatja erről a  másik felet. A  tájékoztatásra és az  ahhoz kapcsolódó – az  egyik szerződő fél által
kezdeményezett – előzetes egyeztetésre a vegyes bizottság keretein belül is sor kerülhet.
5. Amennyiben bármelyik szerződő fél a  légiközlekedés valamelyik, a  megállapodás IV.  mellékletében említett
területén új jogszabályt fogad el vagy módosít egy meglévő jogszabályt, erről rendszeresen és haladéktalanul
tájékoztatja a  másik szerződő felet. A  tájékoztatásra a  vegyes bizottság keretein belül is sor kerülhet. A  vegyes
bizottság bármelyik szerződő fél kérésére hatvan napon belül egyeztetést tart az  új jogszabály vagy a  módosítás
hatásáról, a megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében.
6. E megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében a vegyes bizottság:
a) határozatot fogad el a megállapodás IV. és/vagy VI. mellékletének felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy
viszonossági alapon szükség esetén azok kiegészüljenek a kérdéses új jogszabállyal vagy módosítással; vagy
b) határozatot fogad el arról, hogy az új jogszabály vagy a módosítás a megállapodással összhangban lévőnek
tekinthető; vagy
c) egyéb, ésszerű határidőn belül elfogadandó intézkedést hoz, e  megállapodás megfelelő végrehajtásának
biztosítása érdekében. 28. CIKK
Megszűnés 1. Ez a megállapodás határozatlan időre szól.
 2. A felek bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesíthetik a másik felet az e megállapodás megszüntetésére
irányuló döntésükről. Az erről szóló értesítést egyidejűleg az ICAO-nak is meg kell küldeniük. E megállapodás a IATA
forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor szűnik meg, egy évvel a megszűnésről történő írásbeli
értesítés keltét követően, kivéve, ha ezen időszak lejárta előtt a felek megegyeznek a bejelentés visszavonásáról.
29. CIKK
Nyilvántartásba vétel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél és az Egyesült Nemzetek
Titkárságánál
A megállapodást és valamennyi módosítását az ICAO és az ENSZ Titkársága nyilvántartásba veszi.
30. CIKK
Alkalmazás és hatálybalépés 1. A felek – belső eljárásaikkal és/vagy hazai jogszabályaikkal összhangban – a megállapodást aláírásának időpontjától
kezdve ideiglenesen alkalmazzák.
2. A megállapodás a  szerződő felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon utolsó értesítés
keltét követő egy hónappal lép hatályba, amely megerősíti, hogy a  megállapodás hatálybalépéséhez szükséges
valamennyi eljárásnak eleget tettek. E  jegyzékváltás keretében Izrael eljuttatja az  Európai Unió Tanácsának
Főtitkárságához az  Európai Uniónak és tagállamainak szóló diplomáciai értesítését, az  Európai Unió Tanácsának
Főtitkársága pedig megküldi Izraelnek az  Európai Uniótól és tagállamaitól származó diplomáciai értesítést.
Az  Európai Unió és tagállamai által küldött diplomáciai jegyzékben valamennyi tagállam megerősíti, hogy eleget
tett a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásoknak.
A FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.
Kelt Luxembourgban, a  kétezer-tizenharmadik év június havának tizedik napján, amely a  zsidó naptár szerint
az  ötezer-hétszázhetvenharmadik év tammúz hava második napjának felel meg, két-két angol, bolgár, cseh, dán,
észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd,
szlovák, szlovén és héber nyelvű példányban, amelyek mindegyike hiteles.
I. MELLÉKLET MEGÁLLAPODÁS SZERINTI LÉGIJÁRATOK ÉS MEGHATÁROZOTT ÚTVONALAK
1. Ez a melléklet a megállapodás II. mellékletében foglalt átmeneti rendelkezésekre is figyelemmel alkalmazandó.
 2. Mindkét szerződő fél lehetővé teszi a másik szerződő fél légi fuvarozói számára, hogy az alábbiakban meghatározott
útvonalakon járatokat üzemeltessen:
a) az Európai Unió légi fuvarozói esetében:
Európai Unión belüli pontok – egy vagy több közbenső pont az  Euromed-országokban1, az  ECAA-országokban2
vagy a III. mellékletben felsorolt országokban – egy vagy több pont Izraelen belül;
1 Az Euromed-országok: Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Egyiptom, Libanon, Jordánia, Izrael, a megszállt Palesztin Terület, Szíria és Törökország.
2 Az „ECAA-országok” az európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás részes felei, azaz: az Európai Unió tagállamai, az Albán
Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Horvát Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság,
a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság és Koszovó az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244. számú határozata értelmében.
b) Izrael légi fuvarozói esetében:
Izraelen belüli pontok – egy vagy több közbenső pont az  Euromed-országokban, az  ECAA-országokban vagy
a III. mellékletben felsorolt országokban – egy vagy több pont az Európai Unión belül.
3. Az e  melléklet 2. bekezdése szerint működtetett szolgáltatások izraeli légi fuvarozók esetében Izrael területéről
indulnak ki vagy oda irányulnak, az  európai uniós légi fuvarozók esetében pedig az  Európai Unió területéről
indulnak ki vagy oda irányulnak.
4. A szerződő felek légi fuvarozói bármely, illetve valamennyi járat tekintetében:
a) egyik vagy mindkét irányban üzemeltethetnek légi járatokat;
b) különböző járatszámokat kombinálhatnak egyazon járaton belül;
c) kiszolgálhatják az e melléklet 2. pontjában szereplő közbenső pontokat, valamint a szerződő felek területén
lévő pontokat, bármilyen kombinációban és bármilyen sorrendben;
d) kihagyhatnak egy vagy több pontot;
e) bármely légijárművükről bármely másik légijárművükre – bármely ponton – átcsoportosíthatnak forgalmat;
f ) az e megállapodás 2. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül, a szerződő felek területén lévő vagy azon kívüli
bármely ponton megszakíthatják útjukat;
g) a másik szerződő fél területén keresztül tranzitszállítást hajthatnak végre; valamint
h) kombinálhatják a forgalmat ugyanazon a légijárművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére.
5. Mindegyik szerződő fél lehetővé teszi minden légi fuvarozó számára, hogy az  általa kínált nemzetközi
légiközlekedésben a járatsűrűséget és a kapacitást piaci kereskedelmi megfontolások alapján állapítsa meg. E joggal
összhangban egyik szerződő fél sem korlátozhatja egyoldalúan a forgalom nagyságát, a légi járatok sűrűségét vagy
gyakoriságát, vagy a  másik fél légi fuvarozói által üzemben tartott légijárművek típusát vagy típusait, kivéve ha
ez vámügyi, műszaki, üzemeltetési, környezetvédelmi vagy egészségvédelmi okokból vagy pedig a megállapodás
7. cikkének alkalmazása céljából szükséges.
6. A szerződő felek légi fuvarozói bármely olyan, harmadik ország területén található pont felé üzemeltethetnek
szolgáltatást – akár közös üzemelési (code share) megállapodás keretében –, amely nem a  meghatározott
útvonalakon található, feltéve, hogy nem gyakorolják az ötödik szabadságjogot.
7. E melléklet egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, e  megállapodás nem teszi lehetővé olyan harmadik országba
irányuló, onnan kiinduló, illetve azon áthaladó nemzetközi légiközlekedés végzését, amelynek nincs valamennyi
szerződő féllel diplomáciai kapcsolata.
II. MELLÉKLET ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 1. E melléklet 2. és 3. pontja ellenére, valamennyi olyan jog – így a forgalmi jogok és a kedvezőbb elbírálás –, amely
az Izrael és az Európai Unió tagállamai között létrejött kétoldalú megállapodások vagy más egyezségek értelmében
e megállapodás aláírásának időpontjában hatályban van, e megállapodás 3. cikkével (Engedélyezés) összhangban
továbbra is gyakorolható. A  légi fuvarozók tekintetében az  említett jogokat és rendelkezéseket a  továbbiakban
az alábbiak gyakorolhatják:
a) az Európai Unió légi fuvarozói, feltéve, hogy a  meglévő jogok és egyéb rendelkezések gyakorlásakor
az Európai Unió légi fuvarozói között illetőségük alapján nem alkalmaznak megkülönböztetést.
b) Izrael Állam légi fuvarozói.
2. Az utasok, áru és/vagy postai küldemények külön-külön vagy együttesen történő szállítása tekintetében Izrael
és az  európai uniós tagállamok légi fuvarozói a  meghatározott útvonalakon jogosultak a  harmadik és a  negyedik
szabadságjog gyakorlására, az alábbi átmeneti rendelkezések betartásával:
a) E megállapodás aláírásának dátumától és kizárólag a menetrend szerinti légijáratok tekintetében:
i. az V. mellékletben meghatározott útvonalak kivételével az engedélyezett légi fuvarozók jogosultak
minden útvonalon a  vonatkozó kétoldalú szerződésekben vagy más megállapodásokban
meghatározott heti sűrűséggel, de legalább heti hét (7) alkalommal járatok üzemeltetésére;
valamint
ii. az V.  mellékletben meghatározott útvonalak tekintetében az  engedélyezett légi fuvarozók
jogosultak az V. melléklet szerinti heti sűrűséggel járatok üzemeltetésére.
E megállapodás aláírásának időpontjától kezdődően egyik szerződő félre vonatkozóan sincs korlátozás
az útvonalanként engedélyezett légi fuvarozók számát illetően.
b) Az e  megállapodás aláírásának időpontját követő első nyári IATA idény első napjától kezdve és kizárólag
menetrend szerinti légijáratok tekintetében a fuvarozók jogosultak:
i. az e  megállapodás V.  mellékletének A. részében szereplő útvonalakon a  melléklet A. részében
szereplő heti járatszámhoz kapcsolódóan további heti három (3) járat üzemeltetésére; valamint
ii. minden más útvonalon – így az V. melléklet B. részében szereplő útvonalakon is – az a) bekezdés i. és
ii. pontjából fakadó heti járatszámhoz kapcsolódóan további heti hét (7) járat üzemeltetésére.
c) Az e megállapodás aláírásának időpontját követő második nyári IATA idény első napjától kezdve és kizárólag
menetrend szerinti légijáratok tekintetében a fuvarozók jogosultak:
i. az e  megállapodás V.  mellékletének A. részében szereplő útvonalakon a  b)  bekezdés i.  pontjából
fakadó heti járatszámhoz kapcsolódóan további heti három (3) járat üzemeltetésére; valamint
ii. minden más útvonalon – így az V.  melléklet B. részében szereplő útvonalakon is – a  b)  bekezdés
ii. pontjából fakadó heti járatszámhoz kapcsolódóan további heti hét (7) járat üzemeltetésére.
d) A 4. pontra is figyelemmel az e megállapodás aláírásának időpontját követő harmadik nyári IATA idény első
napjától kezdve és kizárólag menetrend szerinti légijáratok tekintetében az  engedélyezett légi fuvarozók
jogosultak:
i. az e  megállapodás V.  mellékletének A. részében szereplő útvonalakon a  c)  bekezdés i.  pontjából
fakadó heti járatszámhoz kapcsolódóan további heti négy (4) járat üzemeltetésre; valamint
ii. minden más útvonalon – így az V.  melléklet B. részében szereplő útvonalakon is – a  c)  bekezdés
ii. pontjából fakadó heti járatszámhoz kapcsolódóan további heti hét (7) járat üzemeltetésére.
e) Az e megállapodás aláírásának időpontját követő negyedik nyári IATA idény első napjától kezdve és kizárólag
menetrend szerinti légijáratok tekintetében az engedélyezett légi fuvarozók jogosultak:
i. az e  megállapodás V.  mellékletének A. részében szereplő útvonalakon a  d)  bekezdés i.  pontjából
fakadó heti járatszámhoz kapcsolódóan további heti négy (4) járat üzemeltetésére; valamint
ii. minden más útvonalon – így az V.  melléklet B. részében szereplő útvonalakon is – a  d)  bekezdés
ii. pontjából heti járatszámhoz kapcsolódóan további heti hét (7) járat üzemeltetésére.
f ) Az e megállapodás aláírásának időpontját követő ötödik nyári IATA idény első napjától kezdve az I. melléklet
rendelkezéseit kell alkalmazni, és a szerződő felek légi fuvarozói a meghatározott útvonalakon a kapacitást,
a  heti járatsűrűséget vagy a  szolgáltatás rendszerességét érintő mindennemű korlátozás nélkül jogosultak
a harmadik és a negyedik szabadságjog gyakorlására.
3. A nem menetrend szerinti légijáratok tekintetében:
a) e megállapodás aláírásának időpontjától kezdve a  nem menetrend szerinti légijáratok működtetéséhez
továbbra is a szerződő felek illetékes hatóságainak jóváhagyása szükséges, amely hatóságok a szóban forgó
kérelmeket kedvezően bírálják el, valamint
b) a 2.f ) pontban meghatározott időponttól kezdve az I. melléklet rendelkezéseit kell alkalmazni, és a szerződő
felek légi fuvarozói a  meghatározott útvonalakon a  kapacitást, a  heti járatsűrűséget vagy a  szolgáltatás
rendszerességét érintő mindennemű korlátozás nélkül jogosultak a  harmadik és a  negyedik szabadságjog
gyakorlására.
4. Az e  melléklet 2.d)  pontjában meghatározott időpontot megelőzően a  vegyes bizottság összeül, hogy áttekintse
a megállapodás végrehajtását és értékelje az e mellékletben meghatározott átmeneti időszak első két szakaszának
kereskedelmi hatását. A  vegyes bizottság az  értékelés alapján – és a  megállapodás 22.  cikkével összhangban
ráruházott hatáskörének sérelme nélkül – egyhangúlag úgy határozhat, hogy:
a) egyes útvonalak tekintetében közösen meghatározott, de legfeljebb kétéves időszakra elhalasztja
a  2.d), a  2.e) és a  2.f )  pontok végrehajtását, amennyiben a  fent említett értékelésből az  derül ki, hogy
a  menetrend szerinti légijáratokra vonatkozó korlátozásokat nem menetrend szerinti légijáratok révén
megpróbálják kikerülni, vagy hogy a szerződő felek légi fuvarozói által bonyolított forgalomban olyan lényegi
egyenlőtlenségek tapasztalhatók, amelyek veszélyeztethetik a légi szolgáltatások fenntartását; vagy
b) növeli a 2.d) i. és a 2.e) i. pontban meghatározott további heti járatszámokat.
Amennyiben a  vegyes bizottság nem jut egyetértésre, a  24.  cikk alapján a  szerződő felek bármelyike megfelelő
védintézkedéseket fogadhat el.
5. A IV. mellékletében felsorolt, légiközlekedéssel kapcsolatos európai uniós szabályozási követelmények és előírások
valamennyi rendelkezésének Izrael általi végrehajtását és alkalmazását az  Európai Unió ellenőrzi, és ezt a  vegyes
bizottság határozat formájában hitelesíti. Az ellenőrzést az alábbi időpontok valamelyikében kell elvégezni: i. amint
Izrael tájékoztatja a vegyes bizottságot a megállapodás IV. melléklete szerinti harmonizációs folyamat lezárultáról,
de legkésőbb ii. a megállapodás hatálybalépésétől számított három éven belül.
6. Az I. mellékletben foglalt rendelkezések ellenére, és a megállapodás 26. cikkének (1) bekezdése, valamint e melléklet
1.  pontjának sérelme nélkül, az  e  melléklet 5.  pontjában említett határozat elfogadásáig a  szerződő felek légi
fuvarozói a  megállapodás szerinti légijáratoknak a  meghatározott útvonalakon történő nyújtása során – ideértve
az Európai Unió területén belül található pontok között nyújtott szolgáltatásokat is – nem gyakorolhatják az ötödik
szabadságjogot.
III. MELLÉKLET A MEGÁLLAPODÁS 3., 4. ÉS 8. CIKKÉBEN, VALAMINT I. MELLÉKLETÉBEN EMLÍTETT EGYÉB ÁLLAMOK
JEGYZÉKE
1. Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján)
 2. A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján)
 3. A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján)
 4. Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a  Svájci Államszövetség közötti légiközlekedési megállapodás
alapján) IV. MELLÉKLET A POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS SZABÁLYAI Az európai uniós jogszabályokban foglaltakkal egyenértékű szabályozási követelmények és előírások az  alábbi
aktusok alapján valósulnak meg. Az egyes aktusokra való hivatkozást szükség esetén konkrét kiigazítások egészítik
ki. Az  egyenértékű szabályozási követelményeket és előírásokat a  VI.  melléklettel összhangban kell alkalmazni,
kivéve, ha ez a melléklet vagy az átmeneti intézkedéseket rögzítő II. melléklet másként rendelkezik.
A. REPÜLÉSBIZTONSÁG
A.1. A működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listája
Izrael a  lehető leghamarabb meghozza az  EU-tagállamok által a  repülésvédelmi okok miatt működési tilalom alá
tartozó légi fuvarozók listája alapján elrendelt intézkedésekhez hasonló intézkedéseket.
A szóban forgó intézkedéseket a  működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listájának összeállítására és
közzétételére, valamint az üzemeltető légi fuvarozó kiléte tekintetében a  légiközlekedés utasainak tájékoztatására
vonatkozó szabályok alapján kell meghozni. E szabályokat az alábbi európai uniós jogszabályok rögzítik:
2111/2005/EK
Az Európai Parlament és a  Tanács 2111/2005/EK rendelete (2005. december 14.) a  Közösségen belül működési
tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében
a légiközlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről
Vonatkozó rendelkezések: 1–13. cikk és melléklet
473/2006/EK
A Bizottság 473/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a  Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi
fuvarozóknak a  2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listája
végrehajtási szabályainak megállapításáról
Vonatkozó rendelkezések: 1–6. cikk és A–C. melléklet
474/2006/EK
A Bizottság 474/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a  Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi
fuvarozóknak a  2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának
létrehozásáról
rendszeresen módosítva a Bizottság rendeleteivel
Vonatkozó rendelkezések: 1–3. cikk, A. és B. melléklet
Amennyiben Izrael részéről komoly aggályok merülnek fel egy jogszabály kapcsán, annak alkalmazását
felfüggesztheti, és az ügyet e megállapodás 22. cikke (11) bekezdésének f ) pontjával összhangban késedelem nélkül
a vegyes bizottság elé terjesztheti.
A.2. A balesetek és repülőesemények vizsgálata és az események jelentése
A.2.1: 996/2010/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 996/2010/EU rendelete (2010. október 20.) a polgári légiközlekedési balesetek és
repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
Vonatkozó rendelkezések: 1–5. cikk; 8–18. cikk, (2) bekezdés; 20–21. cikk; 23. cikk; melléklet
A.2.2: 2003/42/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2003/42/EK irányelve (2003. június 13.) a  polgári légiközlekedésben előforduló
események jelentéséről
Vonatkozó rendelkezések: 1–6. cikk, 8–9. cikk
B. LÉGIFORGALMI SZOLGÁLTATÁS
ALAPRENDELETEK
A. szakasz:
B.1: 549/2004/EK
Az Európai Parlament és a  Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az  egységes európai égbolt
létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet)
Vonatkozó rendelkezések: 1.  cikk, (1)–(3)  bekezdés; 2.  cikk; 4.  cikk, (1)–(4)  bekezdés; 9–10.  cikk; 11.  cikk,
(1)–(2) bekezdés; 11. cikk, (3) bekezdés, b) pont; 11. cikk, (3) bekezdés, d) pont; 11. cikk, (4)–(6) bekezdés; 13. cikk
B.2: 550/2004/EK
Az Európai Parlament és a  Tanács 550/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a  léginavigációs szolgálatoknak
az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról (léginavigációs szolgálati rendelet)
Vonatkozó rendelkezések: 2. cikk, (1)–(2) bekezdés; 2. cikk, (4)–(6) bekezdés; 4. cikk; 7. cikk, (1)–(2) bekezdés; 7. cikk,
(4)–(5)  bekezdés; 7.  cikk, (7)  bekezdés; 8.  cikk, (1)  bekezdés; 8.  cikk, (3)–(4)  bekezdés; 9.  cikk; 10–11.  cikk; 12.  cikk,
(1)–(4) bekezdés; 18. cikk, (1)–(2) bekezdés; II. melléklet
B.3: 551/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a légtérnek az egységes európai égbolt
keretében történő szervezéséről és használatáról (légtérrendelet)
Vonatkozó rendelkezések: 1., 3a. és 4. cikk; 6. cikk, (1)–(5) bekezdés; 6. cikk, (7) bekezdés; 7. cikk, (1) bekezdés; 7. cikk,
(3) bekezdés; 8. cikk
B.4: 552/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási
Hálózat átjárhatóságáról (átjárhatósági rendelet)
Vonatkozó rendelkezések: 1–3. cikk; 4. cikk, (2) bekezdés; 5–6a. cikk; 7. cikk, (1) bekezdés; 8. cikk; I–V. melléklet
Az 549/2004/EK, az  550/2004/EK, az  551/2004/EK és az  552/2004/EK rendelet, módosítva az  549/2004/EK,
az  550/2004/EK, az  551/2004/EK és az  552/2004/EK rendeletnek az  európai légiközlekedési rendszer
teljesítményének és fenntarthatóságának javítását célzó módosításáról szóló, 2009. október 21-i 1070/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelettel
B.5: Az Európai Parlament és a Tanács 216/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a polgári repülés területén közös
szabályokról és az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a  91/670/EGK tanácsi irányelv,
az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
módosítva a  216/2008/EK rendeletnek a  repülőterek, a  légiforgalmi szolgáltatás és a  léginavigációs szolgálatok
tekintetében történő módosításáról, valamint a 2006/23/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október
21-i 1108/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel
Vonatkozó rendelkezések: 3.  cikk; 8b.  cikk, (1)–(3)  bekezdés; 8b.  cikk, (5)–(6)  bekezdés; 8c.  cikk, (1)–(10)  bekezdés;
Vb. melléklet
B. szakasz:
B.2: 550/2004/EK
Az Európai Parlament és a  Tanács 550/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a  léginavigációs szolgálatoknak
az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról (léginavigációs szolgálati rendelet)
Vonatkozó rendelkezések: 2.  cikk, (3)  bekezdés; 7.  cikk, (6)  bekezdés; 7.  cikk, (8)  bekezdés; 8.  cikk, (2)  bekezdés;
8. cikk, (5) bekezdés; 9a. cikk, (1)–(5) bekezdés, 13. cikk
B.3: 551/2004/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a légtérnek az egységes európai égbolt
keretében történő szervezéséről és használatáról (légtérrendelet)
Vonatkozó rendelkezések: 3. cikk és 6. cikk, (6) bekezdés
Az 549/2004/EK, az  550/2004/EK, az  551/2004/EK és az  552/2004/EK rendelet, módosítva az  549/2004/EK,
az  550/2004/EK, az  551/2004/EK és az  552/2004/EK rendeletnek az  európai légiközlekedési rendszer teljesítményének
és  fenntarthatóságának javítását célzó módosításáról szóló, 2009. október 21-i 1070/2009/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelettel
B.5: Az Európai Parlament és a Tanács 216/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a polgári repülés területén közös
szabályokról és az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a  91/670/EGK tanácsi irányelv,
az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
módosítva a  216/2008/EK rendeletnek a  repülőterek, a  légiforgalmi szolgáltatás és a  léginavigációs szolgálatok
tekintetében történő módosításáról, valamint a 2006/23/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október
21-i 1108/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel
Vonatkozó rendelkezések: 8b. cikk, (4) bekezdés; 8c. cikk, (10) bekezdés; Vb. melléklet, 4. pont
Végrehajtási szabályok
Az alábbi aktusok alkalmazandóak és relevánsak, kivéve ha a  VI.  melléklet az  „alaprendeletekhez” kapcsolódó
egyenértékű szabályozási követelmények és előírások tekintetében másként rendelkezik.
Keretrendelet (549/2004/EK rendelet)
– A Bizottság 691/2010/EU rendelete (2010. július 29.) a  léginavigációs szolgálatok és a  hálózati funkciók
teljesítményrendszerének megállapításáról, valamint a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös
követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet módosításáról
Léginavigációs szolgálat (550/2004/EK rendelet)
– A Bizottság 482/2008/EK rendelete (2008. május 30.) a  léginavigációs szolgáltatók által kialakítandó,
szoftverbiztonságot garantáló rendszer létrehozásáról és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról
Légtér (az 551/2004/EK rendelet)
– A Bizottság 255/2010/EU rendelete (2010. március 25.) a  légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös
szabályok megállapításáról
– A Bizottság 730/2006/EK rendelete (2006. május 11.) a  légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és
a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról
– A Bizottság 2150/2005/EK rendelete (2005. december 23.) a  rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös
szabályok megállapításáról
Átjárhatóság (552/2004/EK rendelet)
– A Bizottság 677/2011/EU rendelete (2011. július 7.) a  légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 691/2010/EU rendelet módosításáról
– A Bizottság 929/2010/EU rendelete (2010. október 18.) az  1033/2006/EK rendeletnek a  3.  cikke
(1) bekezdésében említett ICAO-rendelkezések tekintetében történő módosításáról
– A Bizottság 73/2010/EU rendelete (2010. január 26.) a  légiforgalmi adatok és légiforgalmi tájékoztatások
minőségével kapcsolatos követelményeknek az  egységes európai égbolt keretében történő
meghatározásáról
– A Bizottság 262/2009/EK rendelete (2009. március 30.) az  egységes európai égbolt S-módú lekérdezési
kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozó követelmények megállapításáról
– A Bizottság 633/2007/EK rendelete (2007. június 7.) az  előzetes tájékoztatás, a  koordinálás és a  légijáratok
légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll
használatára vonatkozó követelmények megállapításáról
– A Bizottság 1033/2006/EK rendelete (2006. július 4.) az  egységes európai égbolton a  felszállás előtti
szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről
– A Bizottság 1032/2006/EK rendelete (2006. július 6.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a  légi járatok
légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a  repülési adatok cseréjét biztosító automatikus
rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról
Az 1108/2009/EK rendelettel módosított 216/2008/EK rendeletből eredő ATM/ANS követelmények
– A Bizottság 805/2011/EU rendelete (2011. augusztus 10.) a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre
és egyes tanúsításokra vonatkozó részletes szabályoknak a  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet értelmében történő meghatározásáról
– A Bizottság 1034/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 17.) a  légiforgalmi szolgáltatások és
a léginavigációs szolgálatok repülésbiztonsági felügyeletéről és a 691/2010/EU rendelet módosításáról
– A Bizottság 1035/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 17.) a  léginavigációs szolgálatok ellátására
vonatkozó közös követelmények megállapításáról, valamint a  482/2008/EK és a  691/2010/EU rendelet
módosításáról
C. KÖRNYEZETVÉDELEM
C.1: 2002/30/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 2002/30/EK irányelve (2002. március 26.) a Közösség repülőterein a zajvédelemmel
összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról, módosítva
és kiigazítva a 2003. évi csatlakozási okmánnyal és a 2005. évi csatlakozási okmánnyal
Vonatkozó rendelkezések: 3–5. cikk; 7. cikk; 9–10. cikk; 11. cikk, (2) bekezdés; 12. cikk; II. melléklet, 1–3. pont
C.2: 2006/93/EK
Az Európai Parlament és a  Tanács 2006/93/EK irányelve (2006. december 12.) a  nemzetközi polgári repülésről
szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó
légijárművek üzemeltetésének szabályozásáról
Vonatkozó rendelkezések: 1–3. és 5. cikk
D. A LÉGI FUVAROZÓK FELELŐSSÉGE
D.1: 2027/97/EK
A Tanács 2027/97/EK rendelete (1997. október 9.) a légifuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről
módosítva:
– a 2027/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2002. május 13-i 889/2002/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelettel
Vonatkozó rendelkezések: 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont; 2. cikk, (1) bekezdés, c)–g) pont; 3–6. cikk
E. FOGYASZTÓVÉDELEM ÉS A SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME
E.1: 90/314/EGK
A Tanács 90/314/EGK irányelve (1990. június 13.) a szervezett utazási formákról
Vonatkozó rendelkezések: 1–4. cikk, (2) bekezdés; 4. cikk, (4)–(7) bekezdés; 5–6. cikk
E.2: 95/46/EGK
Az Európai Parlament és a  Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a  személyes adatok feldolgozása
vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról
Vonatkozó rendelkezések: 1–34. cikk
E.3: 261/2004/EK
Az Európai Parlament és a  Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) a  visszautasított beszállás és légi
járatok törlése vagy hosszú késése esetén az  utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak
megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről
Vonatkozó rendelkezések: 1–16. cikk
E.4: 1107/2006/EK
Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a légi járműveken utazó fogyatékkal élő,
illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól
Vonatkozó rendelkezések: 1. cikk, (1) bekezdés; 2–16. cikk; I–II. melléklet
F. SZOCIÁLIS SZEMPONTOK
F.1: 2000/79/EK
A Tanács 2000/79/EK irányelve (2000.  november  27.) az  Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az  Európai
Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az  Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az  Európai
Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári
repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról
Vonatkozó rendelkezések: A melléklet 1. szakaszának (1) bekezdése és 2–9. szakasza
V. MELLÉKLET A. rész: Azon útvonalak, amelyek esetében a közösen megállapított alap-járatsűrűség legalább 14
A szolgáltatás típusa Útvonalak Alap kapacitás (heti járatsűrűség)
Személyszállítás Bécs Tel-Aviv
(TLV) Az első fuvarozó esetében: 14
A második és a soron következő többi fuvarozó esetében: 3
Személyszállítás Párizs
(CDG – ORY – BVA) Tel-Aviv
(TLV)
Az első fuvarozó esetében: korlátlan;
A második és a soron következő többi fuvarozó esetében: 7
Személyszállítás Frankfurt Tel-Aviv
(TLV) 14 Személyszállítás Athén Tel-Aviv
(TLV)
14 Személyszállítás Róma Tel-Aviv
(TLV) 25 Személyszállítás Madrid Tel-Aviv
(TLV)
21 Személyszállítás/
Összes árufuvarozás London
(LHR) Tel-Aviv
(TLV)
Az első két fuvarozó esetében: korlátlan B. rész: Azon útvonalak, amelyek esetében a  közösen megállapított alap-járatsűrűség több mint 7, de kevesebb
mint 14
A szolgáltatás típusa Útvonalak Alap kapacitás (heti járatsűrűség)
Személyszállítás Milánó Tel-Aviv (TLV) 13 Személyszállítás Berlin Tel-Aviv (TLV) 11
Személyszállítás Barcelona Tel-Aviv (TLV) 10 Személyszállítás München Tel-Aviv (TLV) 10
Z
L Ö
N 68499 VI. MELLÉKLET AZ EU–IZRAEL EUROMEDITERRÁN LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS IV. MELLÉKLETÉBEN FELSOROLT UNIÓS JOGSZABÁLYOK ALKALMAZÁSA SORÁN
BETARTANDÓ SZABÁLYOZÁSI KÖVETELMÉNYEK ÉS ELŐÍRÁSOK
Felelősségi nyilatkozat E melléklet egyetlen rendelkezése sem sérti az uniós jognak az EU-ban való alkalmazását.
A.2. RÉSZ A balesetek és repülőesemények vizsgálata és az események jelentése
A.2.1: Az Európai Parlament és a Tanács 996/2010/EU rendelete (2010. október 20.) a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről
és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk A 996/2010/EU rendelet célja a légiközlekedés biztonságának javítása azon polgári légiközlekedés-biztonsági vizsgálatok
fokozott hatékonyságának, gyorsaságának és kiváló minőségének biztosítása révén, melyek kizárólagos célja a jövőbeni
balesetek és repülőesemények megelőzése, és nem a vétkesség vagy a felelősség megállapítása. A rendelet továbbá
szabályokat határoz meg a balesetben érintett légijármű fedélzetén lévő valamennyi személyre és veszélyes árura
vonatkozó információk időben való rendelkezésre állása tekintetében. Célja továbbá, hogy a légi balesetek áldozatai és azok
hozzátartozói több segítséget kapjanak.
A2.1.1.11. cikk Az e mellékletben meghatározott polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatára és megelőzésére
vonatkozó előírásokra és követelményekre – amennyiben releváns és alkalmazható – a 996/2010/EU rendelet 2. cikkében
szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
A2.1.2.12. cikk A balesetekkel és súlyos repülőeseményekkel kapcsolatos olyan eseményvizsgálatokra, amelyeket a szerződő felek
nemzetközi standardokkal és ajánlott gyakorlatokkal összhangban végeznek, az e mellékletben meghatározott előírásokat és
követelményeket kell alkalmazni.
A2.1.3.13. cikk A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy az eseményvizsgálatokat a teljes körű eseményvizsgálatok független elvégzésére
önállóan vagy más eseményvizsgálatokat végző hatóságokkal kötött megállapodások révén alkalmas, polgári légiközlekedési
eseményvizsgálatokat végző állandó, nemzeti hatóság (eseményvizsgálatokat végző hatóság) külső beavatkozástól mentesen
végezze vagy felügyelje.
A2.1.4.14. cikk
(1) bekezdés Az eseményvizsgálatokat végző hatóság működésében független különösen azoktól a légügyi hatóságoktól, amelyek
a légi alkalmasság, az engedélyezés, a légi üzemeltetés, a karbantartás, a szakszolgálati engedélyek kiadása, a légiforgalmi
szolgáltatás, illetve a repülőtér-üzemeltetés tekintetében illetékesek, valamint általában minden olyan féltől vagy szervezettől,
amelynek az érdekei vagy feladatai az eseményvizsgálatokat végző hatóság feladataival ütközhetnek vagy objektivitását
befolyásolhatják.
A2.1.4.24. cikk,
(2) bekezdés 68500
M A
G
Y
A R
 K Ö
Z L
Ö
N
Y ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk
Az eseményvizsgálatokat végző hatóság az eseményvizsgálat elvégzése során senkitől nem kérhet és nem fogadhat el
utasítást, és az eseményvizsgálatok lefolytatása tekintetében korlátlan hatáskörrel rendelkezik.
A2.1.4.34. cikk,
(3) bekezdés Az eseményvizsgálatokat végző hatóságot ezen túlmenően meg lehet bízni a légiközlekedés biztonságára vonatkozó
információ gyűjtésével és elemzésével is, különösen baleset-megelőzési célokból, amennyiben ez a függetlenségét nem
befolyásolja és nem ró rá szabályozási, közigazgatási vagy szabványosítási felelősséget.
A2.1.4.44. cikk,
(4) bekezdés Annak érdekében, hogy a nyilvánosság tájékoztatást kapjon az általános repülési biztonsági szintről, évente nemzeti szintű
biztonsági jelentést kell kiadni. Az elemzésben a bizalmas információk forrása nem fedhető fel.
A2.1.4.54. cikk,
(5) bekezdés A szerződő feleknek az eseményvizsgálatokat végző hatóság részére biztosítani kell a feladata független ellátásához szükséges
eszközöket és feltételeket.
A2.1.4.64. cikk,
(6) bekezdés A szerződő feleknek minden olyan baleset vagy súlyos repülőesemény vonatkozásában eseményvizsgálatot kell végezniük,
amelyet az egyezmény 13. függeléke értelmében kötelező kivizsgálni.
A2.1.5.15. cikk,
(1)–(3) bekezdés Az eseményvizsgálatokat végző hatóságok dönthetnek úgy, hogy az egyezmény 13. függelékében említett
repülőeseményeken kívüli repülőeseményeket is kivizsgálnak, amennyiben ezekből várhatóan biztonsággal kapcsolatos
tanulságokat vonhatnak le.
A2.1.5.45. cikk,
(4) bekezdés Az eseményvizsgálatok semmiképpen sem irányulhatnak a vétkesség vagy a felelősség kérdésének tisztázására. Azokat
a vétkesség vagy a felelősség megállapítására irányuló igazságszolgáltatási vagy adminisztratív eljárásoktól függetlenül és
azoktól különválasztva, valamint ez utóbbi eljárások sérelme nélkül kell lefolytatni.
A2.1.5.55. cikk,
(5) bekezdés Az eseményvizsgálatokat végző hatóságok felkérik a tagállamok nemzeti légügyi hatóságait – amennyiben nincsenek
érdekellentétek –, hogy hatáskörükön belül nevezzenek ki egy képviselőt, aki a vizsgálatvezető tanácsadójaként, annak
ellenőrzése alatt és döntése alapján részt vesz az eseményvizsgálatokat végző hatóságok által végzett valamennyi
eseményvizsgálatban.
A nemzeti légügyi hatóságok azzal támogatják a vizsgálatot, amelyben részt vesznek, hogy a vizsgálatért felelős
eseményvizsgálatot végző hatóság rendelkezésére bocsájtják a kért információkat. Továbbá szükség esetén a vizsgálatért
felelős, eseményvizsgálatot végző hatóság rendelkezésére bocsájtják saját tanácsadóikat és berendezéseiket.
A2.1.8.18. cikk Bármely érintett személy, akinek tudomása van baleset vagy súlyos repülőesemény bekövetkezéséről, erről késedelem nélkül
köteles bejelentést tenni azon tagállam illetékes, eseményvizsgálatokat végző hatóságának, amelynek területén a baleset
vagy súlyos repülőesemény történt.
A2.1.9.19. cikk,
(1) bekezdés Az eseményvizsgálatokat végző hatóság a nemzetközi standardokkal és az ajánlott eljárásokkal összhangban haladéktalanul
értesíti a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet (ICAO) és az érintett harmadik országokat valamennyi olyan balesetről
és súlyos repülőeseményről, amelyről bejelentést kapott. Amennyiben a baleset vagy súlyos repülőesemény az EU-ban
lajstromozott, üzemben tartott, gyártott vagy engedélyzett kégi jűrművet érint, akkor a Bizottságot és az EASA-t is értesíti.
A2.1.9.29. cikk,
(2) bekezdés M
A G
Y
A
R K
Ö Z
L Ö
N
68501 ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk A baleset vagy súlyos repülőesemény bekövetkezéséről szóló, harmadik országtól érkező értesítés kézhezvételekor
a lajstromozó államnak, az üzemeltető államnak, a tervező államnak és a gyártó államnak minősülő szerződő fél a lehető
legrövidebb időn belül tájékoztatja azt a harmadik országot, amelynek területén a baleset vagy súlyos repülőesemény történt,
hogy kíván-e a nemzetközi szabályokkal és az ajánlott eljárásokkal összhangban meghatalmazott képviselőt kinevezni.
Ha meghatalmazott képviselőt neveznek ki, annak nevét és elérhetőségét is meg kell adni, valamint ha a meghatalmazott
képviselő az értesítést küldő országba kíván látogatni, akkor érkezése várható időpontját is.
A2.1.10.110. cikk,
(1) bekezdés A tervező állam meghatalmazott képviselőjét annak a tagállamnak az eseményvizsgálatokat végző hatósága nevezi ki,
amelynek a területén a légijármű vagy hajtómű típustervére vonatkozó engedély birtokosának székhelye található.
A2.1.10.210. cikk,
(2) bekezdés Az eseményvizsgálatokat végző hatóság általi kinevezését követően és minden igazságügyi vizsgálattól függetlenül,
a vizsgálatvezető jogosult megtenni az eseményvizsgálat által támasztott követelmények teljesítéséhez szükséges valamennyi
intézkedést.
A2.1.11.111. cikk,
(1) bekezdés A szerződő felek vonatkozó jogszabályaiban előírt titoktartási kötelezettségek ellenére, a vizsgálatvezetőknek joguk van
a következőkhöz:
a) haladéktalanul, korlátlanul és akadálytalanul hozzáférhetnek a baleset vagy repülőesemény helyszínéhez, illetve
a légijárműhöz, annak rakományához vagy roncsához;
b) azonnal megkezdhetik a bizonyítékok felvételét és a roncsdarabok vagy alkatrészek vizsgálati és elemzési célból történő
ellenőrzött eltávolítását;
c) azonnal hozzáférhetnek a repülési adatrögzítőkhöz, azok tartalmához és az esetleges egyéb vonatkozó felvételekhez, és
azok felett ellenőrzést gyakorolhatnak;
d) a szerződő fél alkalmazandó jogszabályaival összhangban kérhetik a halálos sérülést szenvedett személyek testének
teljes körű boncolását, abban közreműködhetnek, és azonnal hozzáférhetnek e vizsgálat vagy a mintákon végzett tesztek
eredményeihez;
e) kérhetik a légijármű üzemeltetésében részt vevő személyek orvosi vizsgálatát vagy tesztek elvégzését az említett
személyektől vett mintákon, és azonnal hozzáférhetnek e vizsgálatok vagy tesztek eredményeihez;
A2.1.11.211. cikk,
(2) bekezdés f ) felkereshetik és meghallgathatják a tanúkat, és megkövetelhetik tőlük az eseményvizsgálat szempontjából lényeges
információk felfedését vagy bizonyítékok bemutatását;
g) akadálytalanul hozzáférhetnek az ügyre vonatkozó minden olyan információhoz vagy feljegyzéshez, amely a légijármű
tulajdonosának, a típustervére vonatkozó engedély birtokosának, a karbantartásáért felelős szervezetnek, a képzést nyújtó
szervezetnek, a légijármű üzemeltetőjének vagy gyártójának, a polgári légiközlekedésért felelős hatóságoknak és a légi
navigációs szolgáltatást nyújtóknak vagy a repülőtér-üzemeltetőknek a rendelkezésére áll.
Ö
Z L
Ö N
Y ElőírásAz előírás száma
(Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk A vizsgálatvezető az A2.1.11.2. előírásban felsorolt jogosultságait kiterjeszti az eseményvizsgálókra, valamint – ha ez nem
ellentétes a szerződő fél alkalmazandó jogszabályaival – tanácsadóira és az akkreditált képviselőkre és azok tanácsadóira
az eseményvizsgálatban való hatékony részvételük biztosításához szükséges mértékben. E jogosultságok nem sértik
az igazságügyi vizsgálatért felelős hatóság által kinevezett vizsgálatvezetők és szakértők jogait.
A2.1.11.311. cikk,
(3) bekezdés Az eseményvizsgálatokban részt vevő valamennyi személy független módon végzi munkáját, és a vizsgálatvezetőn kívül senki
mástól nem kérhet és nem fogadhat el utasítást.
A2.1.11.411. cikk,
(4) bekezdés Amennyiben igazságügyi vizsgálat is indul, a vizsgálatvezetőt erről értesíteni kell. A vizsgálatvezetőnek ebben az esetben
biztosítania kell a repülési adatrögzítők és bármely egyéb fizikai bizonyíték nyomon követhetőségét és megőrzését.
Az igazságügyi hatóság kijelölheti egyik tisztviselőjét arra, hogy elkísérje a repülési adatrögzítőket vagy fizikai bizonyítékokat
a feldolgozás vagy a vizsgálat helyszínére. Amennyiben a vizsgálat vagy elemzés a fizikai bizonyítékok módosulásával,
megváltozásával vagy megsemmisülésével járhat, be kell szerezni az igazságügyi hatóságok előzetes engedélyét a nemzeti
jog sérelme nélkül. Amennyiben az említett engedélyt ésszerű időn belül nem adják meg, a vizsgálatvezető a vizsgálatot vagy
elemzést lefolytathatja. Amennyiben az igazságügyi hatóság jogosult bizonyítékok lefoglalására, a vizsgálatvezető számára
azonnali és korlátlan hozzáférést kell biztosítani e bizonyítékokhoz.
Amennyiben az eseményvizsgálat során ismertté válik, vagy felmerül a gyanú, hogy a nemzeti jog – például a balesetek
kivizsgálására vonatkozó nemzeti jogszabályok – értelmében vett jogellenes cselekmény okozhatta a légijármű balesetét
vagy a súlyos repülőeseményt, a vizsgálatvezető erről késedelem nélkül tájékoztatja az illetékes hatóságokat. Az A2.1.14.1.
előírásban foglalt rendelkezések figyelembevételével az eseményvizsgálat során gyűjtött vonatkozó információkat
haladéktalanul meg kell osztani ezen hatóságokkal, kérésükre pedig a vonatkozó anyagokat is át lehet nekik adni. A releváns
anyagokra vonatkozó információk megosztása nem sértheti az eseményvizsgálatokat végző hatóság azon jogát, hogy
folytassa az eseményvizsgálatot a helyszín felügyeletét esetlegesen átvevő hatóságokkal egyeztetve.
A2.1.12.112. cikk,
(1)–(2) bekezdés A szerződő felek biztosítják, hogy az eseményvizsgálatokat végző hatóságok és az eseményvizsgálattal kapcsolatos
tevékenységekben nagy valószínűség szerint részt vevő egyéb hatóságok – például az igazságszolgáltatási, polgári
légiközlekedési, a kutatást és mentést végző hatóságok – előzetes megállapodások révén együttműködjenek egymással.
Ezen megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az eseményvizsgálatokért felelős hatóság függetlenségét, és lehetővé
kell tenniük a műszaki vizsgálat körültekintő és hatékony lefolytatását. Az előzetes megállapodásoknak többek között
a következőkre kell kiterjedniük: a balesetek helyszínéhez való hozzáférés; a bizonyítékok megőrzése és az azokhoz való
hozzáférés; kezdeti és folyamatos információkérés minden egyes eljárás helyzetéről; információcsere; a biztonsággal
kapcsolatos információk megfelelő felhasználása; konfliktusrendezés.
A2.1.12.212. cikk,
(3) bekezdés M
A G
Y
A
R K
Ö Z
L Ö
N
68503 ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk Az a szerződő fél, amelynek területén a baleset vagy súlyos repülőesemény történt, felelős valamennyi bizonyíték biztonságos
kezelésének biztosításáért, és a bizonyítékok védelmét célzó valamennyi ésszerű intézkedés meghozataláért, valamint
a légijármű, annak rakománya és a roncs biztos őrizetben tartásáért az eseményvizsgálat lefolytatásához szükséges időtartam
alatt. A bizonyíték védelmének magában kell foglalnia minden eltávolítható, kitörölhető, elveszthető vagy megsemmisíthető
bizonyíték fényképes vagy más eszközzel történő megőrzését. A biztos őrizetben tartásnak magában kell foglalnia a további
károk, a jogosulatlan személyek általi hozzáférés, a lopás és a minőségromlás elleni védelmet.
A2.1.13.113. cikk,
(1) bekezdés Az eseményvizsgálók megérkezéséig senki sem változtathatja meg a baleset helyszínének állapotát, nem vehet onnan mintát,
nem változtathatja meg a légijármű, annak rakománya és roncsa helyzetét és nem vehet azokból mintát, nem mozgathatja
vagy távolíthatja el azokat, kivéve, ha erre biztonsági okokból vagy a sérültek ellátása miatt szükség van, vagy a helyszín
felügyeletéért felelős hatóságok azt kifejezetten engedélyezik, és lehetőleg az eseményvizsgálatot végző hatósággal
egyeztetve.
A2.1.13.213. cikk,
(2) bekezdés Az érintett személyek megtesznek minden szükséges lépést az eseménnyel kapcsolatos dokumentumok, anyagok és
felvételek megóvása, különösen a felszállást követően rögzített hangfelvételek és riasztások törlésének megakadályozása
érdekében.
A2.1.13.313. cikk,
(3) bekezdés Az érzékeny biztonsági információk nem tehetők hozzáférhetővé és nem használhatók fel az eseményvizsgálatokon kívüli
egyéb célokra. Az igazságszolgáltatás vagy a felvételek nemzeti jognak megfelelő nyilvánosságra hozataláról való döntés
tekintetében illetékes hatóság határozhat úgy, hogy az érzékeny biztonsági információknak a jog által megengedett bármely
más célból történő nyilvánosságra hozatalából származó előnyök jelentősebbek, mint az ebből esetlegesen a folyamatban
lévő vagy a jövőbeli eseményvizsgálatok vonatkozásában keletkező hazai és nemzetközi hátrányok.
A2.1.14.114. cikk Az eseményvizsgálatokat végző hatóság személyzetére és minden más olyan személyre, aki az eseményvizsgálatban való
részvételre vagy az ahhoz való hozzájárulásra felkérést kapott, a vonatkozó hatályos jogszabályok vagy eljárások szerinti
szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik többek között a balesetben vagy repülőeseményben érintett személyek
névtelenségének megőrzésével kapcsolatban.
A2.1.15.115. cikk,
(1) bekezdés Az eseményvizsgálat lefolytatásával megbízott hatóság a balesetek vagy súlyos repülőesemények megelőzése szempontjából
általa relevánsnak ítélt információkat közli a légijárművekért vagy a légijárművek felszerelésének gyártásáért vagy
karbantartásáért felelős személyekkel, illetve a légijárművek üzemeltetéséért vagy a személyzet képzéséért felelős magánvagy jogi személyekkel.
A2.1.15.215. cikk,
(2) bekezdés Az eseményvizsgálat lefolytatásával megbízott hatóság a nemzeti polgári légügyi hatóságok rendelkezésére bocsátja
az eseményvizsgálat során megszerzett releváns tényadatokat, az érzékeny biztonsági információk és az érdekellentétet
okozó információk kivételével. A nemzeti polgári légügyi hatóságokhoz beérkező információk a szerződő felek vonatkozó
jogszabályaival összhangban védelem alatt állnak.
A2.1.15.315. cikk,
(3) bekezdés 68504
M A
G
Y
A R
 K Ö
Z L
Ö
N
Y ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk
Az eseményvizsgálat lefolytatásával megbízott hatóság jogosult információkat közölni az áldozatokkal és azok
hozzátartozóival vagy azok egyesületeivel, illetve nyilvánosságra hozni az eseményvizsgálat során feltárt tényekkel és
az eseményvizsgálat során követett eljárással kapcsolatos információkat, jogosult továbbá előzetes jelentések vagy
következtetések és/vagy biztonsági ajánlások megfogalmazására, amennyiben ez nem veszélyezteti az eseményvizsgálat
célkitűzéseit, és maradéktalanul megfelel a személyes adatok védelmére vonatkozó hatályos jogszabályoknak.
A2.1.15.415. cikk,
(4) bekezdés Az A2.1.15.4. előírásban említett információk nyilvánosságra hozatala előtt az eseményvizsgálat lefolytatásával megbízott
hatóság továbbítja ezt az információt az áldozatoknak, hozzátartozóiknak vagy egyesületeiknek oly módon, hogy az ne sértse
az eseményvizsgálat céljait.
A2.1.15.515. cikk,
(5) bekezdés Valamennyi eseményvizsgálatot a baleset vagy súlyos repülőesemény jellegének és súlyosságának megfelelő formában tett
jelentéssel kell lezárni. A jelentésben fel kell tüntetni, hogy az eseményvizsgálat kizárólagos célja a jövőbeni balesetek és
repülőesemények bekövetkezésének megelőzése, és nem a vétkesség vagy a felelősség kérdésének tisztázása. A jelentésnek
szükség esetén biztonsági ajánlásokat is kell tartalmaznia.
A2.1.16.116. cikk,
(1) bekezdés A jelentésnek meg kell őriznie a balesetben vagy súlyos repülőeseményben érintett valamennyi személy névtelenségét.A2.1.16.216. cikk,
(2) bekezdés
Amikor az eseményvizsgálatok alapján még a vizsgálat lezárulta előtt jelentések készülnek, akkor még azok közzététele előtt
az eseményvizsgálatot végző hatóság lehetőséget biztosíthat az érintett hatóságoknak, valamint a típustervre vonatkozó
engedély birtokosának, a gyártónak vagy az érintett üzemeltetőnek arra, hogy a jelentésekre vonatkozóan észrevételeket
tegyen. A megkérdezett szerveknek a konzultáció tartalmát illetően be kell tartaniuk a szakmai titoktartás szabályait.
A2.1.16.316. cikk,
(3) bekezdés A zárójelentés közzétételét megelőzően az eseményvizsgálatot végző hatóság lehetőséget biztosít az érintett hatóságoknak,
valamint a típustervre vonatkozó engedély birtokosának, a gyártónak vagy az érintett üzemeltetőnek arra, hogy
észrevételeket tegyenek. A megkérdezett szerveknek a konzultáció tartalmát illetően be kell tartaniuk a szakmai titoktartás
szabályait. A szóban forgó észrevételek megtételére való felhívás során az eseményvizsgálatot végző hatóságnak követnie kell
a nemzetközi standardokat és az ajánlott eljárásokat.
A2.1.16.416. cikk,
(4) bekezdés Az érzékeny biztonsági információkat a jelentésben kizárólag abban az esetben lehet feltüntetni, ha azok a baleset vagy
a súlyos repülőesemény elemzése szempontjából relevánsnak tekinthetők. Az elemzés szempontjából nem releváns
információk vagy részletinformációk nem hozhatók nyilvánosságra.
A2.1.16.516. cikk,
(5) bekezdés Az eseményvizsgálatokat végző hatóságnak a zárójelentést a lehető legrövidebb időn belül, lehetőleg 12 hónappal a baleset
vagy a súlyos repülőesemény időpontját követően közzé kell tennie.
A2.1.16.616. cikk,
(6) bekezdés Amennyiben a zárójelentés nem hozható nyilvánosságra 12 hónapon belül, az eseményvizsgálatokat végző hatóság legalább
a baleset vagy a súlyos repülőesemény minden évfordulóján időközi nyilatkozatot tesz közzé, amelyben részletezi a vizsgálat
előrehaladását és a biztonsági kérdéseket.
A2.1.16.716. cikk,
(7) bekezdés M
A G
Y
A
R K
Ö Z
L Ö
N
68505 ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk Az eseményvizsgálatokat végző hatóság a lehető leghamarabb megküldi a záró jelentések és a biztonsági ajánlások egy
példányát:
a) az érintett államok eseményvizsgálatot végző hatóságainak és polgári légiközlekedési hatóságainak, valamint az ICAO-nak
a nemzetközi standardoknak és az ajánlott gyakorlatoknak megfelelően;
b) a jelentésben lévő biztonsági ajánlások címzettjeinek.
A2.1.16.716. cikk,
(8) bekezdés Az eseményvizsgálat bármely szakaszában, az érintett felekkel folytatott megfelelő konzultációt követően
az eseményvizsgálatokat végző hatóság a megítélése szerint sürgősen végrehajtandó megelőző intézkedésekről keltezéssel
ellátott levélben javaslatot küld az érintett hatóságok számára, beleértve a harmadik országbeli hatóságokat is.
A2.1.17.117. cikk,
(1) bekezdés Az eseményvizsgálatokat végző hatóság tanulmányok vagy több eseményvizsgálat eredménye, illetve bármely egyéb
lefolytatott tevékenység alapján is bocsáthat ki biztonsági ajánlásokat.
A2.1.17.217. cikk,
(2) bekezdés A biztonsági ajánlás semmilyen esetben sem adhat alapot egy adott balesettel, súlyos repülőeseménnyel vagy
repülőeseménnyel kapcsolatban a vétkesség vagy a felelősség vélelmezésére.
A2.1.17.317. cikk,
(3) bekezdés A biztonsági ajánlás címzettje igazolja az ajánlás kézhezvételét és a kísérőlevél kézhezvételétől számított 90 napon belül
értesíti az ajánlást kibocsátó, eseményvizsgálatokat végző hatóságot a meghozott vagy tervezett intézkedésekről, és adott
esetben az azok végrehajtásához szükséges időről, továbbá amennyiben nem történt intézkedés, annak indoklásáról.
A2.1.18.118. cikk,
(1) bekezdés Az eseményvizsgálatokat végző hatóság a válasz kézhezvételétől számított 60 napon belül tájékoztatja a címzettet a válasz
kielégítő vagy nem kielégítő voltáról, és indokolást mellékel, amennyiben nem ért egyet azzal, hogy a címzett nem tesz
intézkedéseket.
A2.1.18.218. cikk,
(2) bekezdés 1. Az uniós és az izraeli légitársaságoknak olyan eljárásokat kell végrehajtaniuk, amelyek lehetővé teszik, hogy:
a) haladéktalanul rendelkezésére álljon a légijármű fedélzetén tartózkodó személyeknek az elérhető legmegbízhatóbb
információk alapján összeállított, jóváhagyott teljes listája; valamint
b) közvetlenül a légijárművet ért baleset bekövetkezéséről szóló értesítést követően rendelkezésre álljon a fedélzeten
található veszélyes áruk listája.
2. Annak érdekében, hogy gyorsan tájékoztatni lehessen az utasok hozzátartozóit arról, hogy hozzátartozóik a balesetet
szenvedett légijármű fedélzetén voltak, a légitársaságok lehetővé teszik az utasok számára, hogy megadják a baleset esetén
értesítendő személy nevét és elérhetőségét. A légitársaságok ezeket az információkat kizárólag baleset esetén használhatják
fel; az információk nem közölhetők harmadik felekkel és nem használhatók kereskedelmi célokra.
3. A fedélzeten tartózkodó személy neve nem tehető nyilvánosan hozzáférhetővé mindaddig, amíg az erre kijelölt hatóságok
nem értesítették az adott személy hozzátartozóit. Az (1) bekezdés a) pontjában említett listák a szerződő felek vonatkozó
jogszabályainak megfelelően bizalmasak, és a listákon szereplő személyek neve csak akkor hozható nyilvánosságra, ha
a fedélzeten tartózkodó adott személy hozzátartozói nem emelnek ez ellen kifogást.
A2.1.20.120. cikk 68506
M A
G Y
A
ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk 1. A balesetekre adott átfogó és összehangolt válaszok biztosítása érdekében a szerződő felek gondoskodnak a légi
balesetek esetére szóló, nemzeti szintű vészhelyzeti tervek létrehozásáról. Az ilyen vészhelyzeti tervek kiterjednek a polgári
légiközlekedési balesetek áldozataira és azok hozzátartozóira vonatkozó segítségnyújtásra.
2. A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy a területükön bejegyzett valamennyi légitársaság rendelkezzen a polgári
légiközlekedési balesetek áldozataira és azok hozzátartozóira vonatkozó segítségnyújtási tervvel. A tervnek különösen
figyelembe kell vennie a polgári légiközlekedési balesetek áldozatainak és hozzátartozóinak nyújtott pszichológiai
támogatást, és lehetővé kell tennie a légitársaság számára a súlyosabb balesetek kezelését. A szerződő felek ellenőrzik
a területükön bejegyzett légitársaságok segítségnyújtási terveit.
3. Az a szerződő fél, amely egy a területén belül bekövetkezett baleset tekintetében az állampolgárait érintő halálesetek vagy
súlyos sérüléssel járó esetek következtében különlegesen érintett, szakértő kinevezésére jogosult, aki az alábbi jogkörökkel
rendelkezik:
a) látogatást tehet a baleset helyszínén;
A2.1.21.121. cikk b) hozzáférhet az eseményvizsgálat lefolytatásával megbízott hatóság által nyilvánosságra hozhatónak minősített
tényadatokhoz, és a vizsgálat előrehaladásával kapcsolatos információkhoz;
c) megkapja a zárójelentés egy példányát.
4. A 3. bekezdéssel összhangban kinevezett szakértő – a vonatkozó hatályos jogszabályok függvényében – segíthet
az áldozatok azonosításában és részt vehet az őt kinevező állam állampolgárságával rendelkező túlélőkkel való találkozókon.
A szerződő felek megállapítják az e mellékletben megállapított, a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények
vizsgálatára és megelőzésére vonatkozó előírások és követelmények megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó
szabályokat. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
A2.1.23.123. cikk M
A G
Y A
R
K
Ö Z
L Ö
N 68507 A.2.2: Az Európai Parlament és a Tanács 2003/42/EK irányelve (2003. június 13.) a polgári légiközlekedésben előforduló események jelentéséről
ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/előírás#) Cikk Ezen irányelv célja, hogy a biztonságra vonatkozó információk jelentése, összegyűjtése, tárolása, védelme és terjesztése
révén hozzájáruljon a repülésbiztonság fokozásához. Az események jelentésének kizárólagos célja a balesetek és
események megakadályozása, és nem a vétkesség vagy a felelősség megállapítása.
A2.2.1.11. cikk A polgári légiközlekedésben előforduló események e melléklet szerinti jelentésére vonatkozó előírásokra és
követelményekre a 2003/42/EK rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározásokat – szükség szerint és
értelemszerűen – kell alkalmazni.
A2.2.2.12. cikk A polgári légiközlekedésben előforduló események e melléklet szerinti jelentésére vonatkozó előírásokat és
követelményeket mindazokra az eseményekre alkalmazni kell, amelyek veszélyeztetik vagy a javító intézkedések
elmaradása esetén veszélyeztethetik a légijárművet, a benne tartózkodókat vagy másokat.
A2.2.3.13. cikk A szerződő felek előírják, hogy az eseményeket minden olyan személy jelentse az illetékes hatóságoknak, aki azokban
bármilyen módon érintett, vagy aki, noha az eseményben nem érintett, a léginavigációról szóló jogszabályok
értelmében kiállított engedéllyel rendelkezik és a személyzet tagja.
A2.2.4.14. cikk,
(1) bekezdés A szerződő felek kijelölnek egy vagy több illetékes hatóságot, amelyek feladata a bejelentett eseményekre vonatkozó
információk összegyűjtésére, értékelésére, feldolgozására és tárolására szolgáló mechanizmus kialakítása.
A2.2.5.15. cikk,
(1) bekezdés Az illetékes hatóságok az összegyűjtött jelentéseket adatbázisaikban tárolják. A balesetek és a súlyos repülőesemények
adatait szintén ezekben az adatbázisokban kell tárolni.
A2.2.5.25. cikk,
(2)–(3) bekezdés Izrael és a tagállamok szükség esetén megosztják a biztonsággal kapcsolatos információkat. Az Izrael által alkalmazott
adatbázisnak kompatibilisnek kell lennie az ECCAIRS szoftverrel.
A2.2.6.16. cikk A szerződő felek nemzeti jogszabályaiknak megfelelően minden szükséges intézkedést megtesznek a 2003/42/EK
irányelv alapján hozzájuk eljuttatott információk megfelelő bizalmas kezelése érdekében. Az ilyen információt kizárólag
a 2003/42/EK irányelv céljaira használhatják fel.
A2.2.8.18. cikk,
(1) bekezdés Függetlenül az esemény, baleset vagy súlyos repülőesemény típusától vagy osztályozásától, az egyes személyek nevét
vagy címét az A2.2.5.2. előírásban említett adatbázisban nem szabad rögzíteni.
A2.2.8.28. cikk,
(2) bekezdés A büntetőjog alkalmazandó szabályainak sérelme nélkül, a szerződő felek – a súlyos gondatlanság eseteit kivéve –
nem indítanak eljárást olyan nem előre kitervelt vagy nem szándékos jogsértés esetében, amelyről kizárólag
a bejelentésköteles eseményeket összesítő nemzeti rendszeren keresztül szereztek tudomást.
A2.2.8.38. cikk,
(3) bekezdés A szerződő felek önkéntes bejelentési rendszert hoznak létre az olyan tényleges vagy potenciális biztonsági
hiányosságokra vonatkozó információk összegyűjtésére, amelyekről a kötelező jelentéstételi rendszerben nem kell
bejelentést tenni.
A2.2.9.19. cikk 68508
M A
G Y
A
B. RÉSZ: Légiforgalmi szolgáltatás B.1: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 549/2004/EK rendelete az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról („keretrendelet”)
módosította: az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1070/2009/EK rendelete
Cikk Az előírás száma (Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Kategória (a IV. melléklet B.
részének A. vagy B. szakasza) Előírás 1. cikk,
(1)–(3) bekezdés
B.1.1.1 A Az egységes európai égbolt kezdeményezés célkitűzése az, hogy megerősítse a légi forgalom jelenlegi biztonsági
előírásait, hozzájáruljon a légiközlekedési rendszer fenntartható fejlődéséhez, és valamennyi légtérfelhasználó
elvárásainak figyelembevételével a szerződő felek általános légi forgalma tekintetében fokozza a légiforgalmi
szolgáltatások (ATM) és a léginavigációs szolgálatok (ANS) hatékonyságát. Az egységes európai égbolt az útvonalak,
valamint az útvonal-kezelési és légiforgalmi-szolgáltatási rendszerek olyan egységes páneurópai hálózatát jelenti,
amely kizárólag a biztonsági, hatékonysági és műszaki megfontolásokon alapul, és az összes légtérfelhasználó
érdekét szolgálja. E cél elérése érdekében az 549/2004/EK rendelet megállapítja az egységes európai égbolt
létrehozásának összehangolt szabályozási keretét.
Az 549/2004/EK rendelet és az egységes európai égboltra vonatkozó alaprendeletekben említett intézkedések
alkalmazása nem sérti a szerződő felek légterük feletti szuverenitását és a közrenddel, közbiztonsággal és védelmi
kérdésekkel kapcsolatos, a 13. cikkben említett követelményeit. Az 549/2004/EK rendelet és az egységes európai
égboltra vonatkozó alaprendeletekben említett intézkedések hatálya nem terjed ki a katonai műveletekre és
kiképzésekre.
Az 549/2004/EK rendeletet és az egységes európai égboltra vonatkozó alaprendeletekben említett intézkedéseket
a szerződő feleket a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. évi Chicagói Egyezmény (Chicagói Egyezmény)
szerint megillető jogok és kötelezettségek sérelme nélkül kell alkalmazni. Ezzel összefüggésben további
cél támogatni a szerződő feleket a Chicagói Egyezményben meghatározott kötelezettségeik teljesítésében,
az Egyezmény előírásainak közös értelmezésére és egységes végrehajtására szolgáló alapok nyújtásával, valamint
annak biztosítása révén, hogy az Egyezmény előírásait az 549/2004/EK rendeletben és az annak végrehajtására
szolgáló szabályokban megfelelően figyelembe vegyék.
2. cikk B.1.2.1 A A légiforgalmi szolgáltatás e melléklet szerinti előírásaira és követelményeire az 549/2004/EK rendelet 2. cikkében
szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni. A tagállamokra vonatkozó utalásokat a szerződő felekre való
utalásokként kell értelmezni.
4. cikk,
(1) bekezdés B.1.4.1 A A szerződő felek közösen vagy egymástól függetlenül kijelölnek vagy létrehoznak egy vagy több szervet, annak
érdekében, hogy az nemzeti felügyeleti hatóságként ellássa az 549/2004/EK rendelet és 549/2004/EK rendelet
3. cikkében említett intézkedések szerint az ilyen hatóság számára meghatározott feladatokat.
Z
L Ö
N 68509 Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 4. cikk,
(2) bekezdés B.1.4.2 A A nemzeti felügyeleti hatóságok függetlenek a léginavigációs szolgáltatóktól. E függetlenséget a nemzeti
felügyeleti hatóságok és a léginavigációs szolgáltatók legalább funkcionális szintű megfelelő szétválasztása révén
kell biztosítani.
4. cikk
(3) bekezdés B.1.4.3 A A nemzeti felügyeleti hatóságok pártatlanul, függetlenül és átláthatóan gyakorolják hatáskörüket. Ezt megfelelő
irányítási és ellenőrzési mechanizmusok alkalmazásával kell elérni, többek között a szerződő felek közigazgatásán
belül is. Ez azonban nem gátolhatja a nemzeti felügyeleti hatóságokat abban, hogy feladataikat a nemzeti polgári
légiközlekedési hatóságok vagy bármely más közintézmény alapszabálya szerint gyakorolják.
4. cikk,
(4) bekezdés B.1.4.4 A A szerződő felek biztosítják, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok rendelkezzenek az 549/2004/EK rendelet szerint
rájuk háruló feladatok hatékony és időben való ellátásához szükséges erőforrásokkal és kapacitással.
9. cikk B.1.9.1 A A szerződő felek által az 549/2004/EK rendelet és az egységes európai égboltra vonatkozó alaprendeletekben
említett intézkedések – különösen a légtérfelhasználók és a szolgáltatók általi – megsértése esetére megállapított
szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
10. cikk B.1.10.1 A A szerződő felek nemzeti jogszabályaiknak megfelelően konzultációs mechanizmusokat hoznak létre
az érdekelteknek – ezen belül a szakszemélyzet érdekképviseleti szerveinek – az egységes európai égbolt
megvalósításába történő megfelelő bevonása érdekében.
11. cikk,
(1) bekezdés B.1.11.1 A A léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményének növelésére létre kell hozni a léginavigációs
szolgálatok és hálózati funkciók teljesítményrendszerét. Ennek elemei:
a) nemzeti tervek, amelyek teljesítménycélokat tartalmaznak a teljesítmény olyan kulcsfontosságú területein, mint
a biztonság, a környezetvédelem, a kapacitás és a költséghatékonyság,
biztosítva az egységes európai égboltra vonatkozó kezdeményezéssel való összhangot; valamint
b) a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményének rendszeres felülvizsgálata, folyamatos
ellenőrzése és értékelése.
11. cikk
(2) bekezdés B.1.11.2 A Az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően
a Bizottság kijelölheti az Eurocontrolt vagy bármely más független és illetékes szervet, hogy „teljesítményfelülvizsgálati szervként” járjon el. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv feladata, hogy kérésre támogassa a nemzeti
felügyeleti hatóságokat a teljesítményrendszer végrehajtásában. A Bizottság biztosítja, hogy a teljesítményfelülvizsgálati szerv a Bizottság által ráruházott feladatok ellátása során függetlenül járjon el.
11. cikk,
(3) bekezdés, b) pont B.1.11.3 A A B.1.11.1 előírásban említett nemzeti terveket a nemzeti felügyeleti hatóságok készítik el, és a tagállamok fogadják
el. A tervek tartalmazzák a kötelező nemzeti szintű célokat, valamint a szerződő felek által elfogadott, megfelelő
ösztönző rendszert. A terveket a léginavigációs szolgáltatókkal, a légtérfelhasználók képviselőivel és adott esetben
a repülőterek üzemeltetőivel és a repülőtéri koordinátorokkal egyeztetve kell elkészíteni.
Ö
Z L
Ö N
Y Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 11. cikk,
(3) bekezdés, d) pont
B.1.11.4 A A teljesítményrendszer referencia-időszaka legalább három és legfeljebb öt év. A nemzeti szintű célok
teljesítésének meghiúsulása esetén a szerződő felek és/vagy a nemzeti felügyeleti hatóságok ez alatt az időszak
alatt alkalmazzák az általuk meghatározott megfelelő intézkedéseket.
11. cikk,
(4) bekezdés B.1.11.5 A A teljesítményrendszerre az alábbi eljárások vonatkoznak:
a) a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményére vonatkozó adatok gyűjtése, megerősítése,
vizsgálata, értékelése és terjesztése minden érintett fél – a léginavigációs szolgáltatók, a légtérfelhasználók,
a repülőtér üzemeltetők, a nemzeti felügyeleti hatóságok, a szerződő felek és az Eurocontrol – tekintetében;
b) az ICAO „Global Air Traffic Management Operational Concept” (Átfogó légiforgalmi szolgáltatási
működési koncepció) című, 9854. sz. dokumentuma alapján a teljesítmény megfelelő, kulcsfontosságú
területeinek meghatározása, összhangban az ATM-főterv teljesítménykeretével, ideértve a biztonsággal,
a környezetvédelemmel, a kapacitással és a költséghatékonysággal kapcsolatos területeket, szükség szerint
átdolgozva az egységes európai égbolt egyedi igényeinek és e területek vonatkozó céljainak figyelembevétele
érdekében, valamint a teljesítmény legfontosabb mutatóinak meghatározása a teljesítmény mérésére;
c) a nemzeti szintű teljesítménycélok értékelése a nemzeti szintű terv alapján; valamint
d) a nemzeti szintű teljesítménytervek ellenőrzése, beleértve a megfelelő riasztási mechanizmusokat.
11. cikk,
(5) bekezdés B.1.11.6 A A teljesítményrendszer megalkotásakor figyelembe kell venni, hogy az útvonali és a terminálokon nyújtott
szolgáltatások, valamint a hálózati funkciók különböznek egymástól, és – szükség esetén teljesítményfelmérés
céljából is – ennek megfelelően kell kezelni őket.
11. cikk,
(6) bekezdés B.1.11.7 A Az EU–Izrael euromediterrán légiközlekedési megállapodás IV. mellékletében felsorolt, a teljesítményrendszerre
vonatkozó végrehajtási szabályokat alkalmazni kell.
13. cikk B.1.13.1 A Az egységes európai égboltra vonatkozó alaprendeletek nem gátolják a szerződő feleket abban, hogy az alapvető
légiközlekedés-védelmi, illetve védelmi politikai érdekeik megóvásához szükséges mértékben intézkedéseket
alkalmazzanak. Ezen intézkedések elsősorban azok, amelyek elengedhetetlenek:
– az ICAO körzeti léginavigációs megállapodásaival összhangban az illetékességi körükbe tartozó légtér
felügyeletéhez, ideértve az e légteret használó összes légijármű felderítésének, azonosításának és értékelésének
képességét, azzal a céllal, hogy megpróbálják megóvni a repülések biztonságát, továbbá intézkedjenek
a légiközlekedés-védelmi és védelmi szükségletek biztosításáról,
– a közrend fenntartását befolyásoló súlyos belső zavarok esetén,
– háború vagy háborús fenyegetést jelentő súlyos nemzetközi feszültség esetén,
– a béke és a nemzetközi biztonság fenntartásával kapcsolatosan a szerződő felek valamelyikére háruló nemzetközi
kötelezettségek teljesítéséhez,
– katonai műveletek és kiképzés folytatása érdekében, ideértve a szükséges gyakorlási lehetőségeket is.
Z
L Ö
N 68511 B.2: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 550/2004/EK rendelete a  léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról
(léginavigációs szolgálati rendelet)
módosította: az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1070/2009/EK rendelete
Cikk Az előírás száma (Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Kategória (a IV. melléklet B.
részének A. vagy B. szakasza) Előírás 2. cikk,
(1)–(2) bekezdés
B.2.2.1 A A nemzeti felügyeleti hatóságok gondoskodnak az 550/2004/EK rendelet alkalmazásának ellenőrzéséről, különösen
azon léginavigációs szolgáltatók biztonságos és hatékony működése tekintetében, amelyek az adott szerződő fél
joghatósága alá tartozó légtérrel kapcsolatos szolgálatokat látnak el. Az érintett léginavigációs szolgáltató elősegíti
ezt a munkát.
2. cikk,
(3) bekezdés B.2.2.2 B Az egyes funkcionális légtérblokkokban érintett országoknak meg kell állapodniuk olyan felügyeleti tevékenység
végzéséről, amely biztosítja az adott funkcionális légtérblokkokban szolgáltatásokat nyújtó léginavigációs
szolgáltatók ellenőrzését és felügyeletét.
2. cikk,
(4)–(6) bekezdés B.2.2.3 A Amennyiben egy nemzeti léginavigációs szolgáltató (ANSP) másik ország légterében is nyújt szolgáltatást,
az érintett országoknak meg kell állapodniuk a szolgáltató ellenőrzését és felügyeletét biztosító intézkedésekről.
Ezen intézkedéseknek ki kell terjedniük az alkalmazandó közös követelmények nem teljesítésének kezelését
szolgáló eljárások létrehozására is.
4. cikk A Az EU–Izrael euromediterrán légiközlekedési megállapodás IV. mellékletében felsorolt biztonsági követelményekre
vonatkozó végrehajtási szabályokat alkalmazni kell.
7. cikk,
(1) bekezdés B.2.7.1 A A léginavigációs szolgálat ellátásához a szerződő felek által kiadott tanúsítvány szükséges.
7. cikk,
(3) bekezdés B.2.7.2 A A nemzeti felügyeleti hatóságok abban az esetben bocsátanak ki tanúsítványt a léginavigációs szolgáltatók részére,
ha azok eleget tesznek az 1035/2011/EU rendeletben és a vonatkozó nemzeti jogszabályokban említett közös
követelményeknek.
7. cikk,
(3) bekezdés B.2.7.3 A A tanúsítványok kibocsáthatók egyenként az 549/2004/EK rendelet 2. cikkében meghatározott szolgálatok minden
egyes fajtájára, vagy összekapcsolt szolgálatokra.
7. cikk,
(3) bekezdés B.2.7.4 A A tanúsítványokat rendszeresen ellenőrizni kell.
7. cikk,
(4) bekezdés + II. melléklet B.2.7.5 A A tanúsítványok meghatározzák a léginavigációs szolgáltatók jogait és kötelezettségeit, ideértve
a légtérfelhasználóknak a szolgáltatásokhoz való, megkülönböztetésmentes hozzáférését is, különös
tekintettel a biztonságra. A tanúsításra csak az 550/2004/EK rendelet II. mellékletében megállapított feltételek
vonatkozhatnak. E feltételeknek indokoltaknak, hátrányos megkülönböztetésektől menteseknek, részarányosaknak
és áttekinthetőknek kell lenniük.
Ö
Z L
Ö N
Y Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 7. cikk,
(5) bekezdés B.2.7.6 A A szerződő felek engedélyezhetik a léginavigációs szolgálat tanúsítvány nélküli ellátását azokban az esetekben,
amikor a légijármű-mozgások túlnyomó része nem az általános légi forgalom részét képezi.
7. cikk,
(6) bekezdés B.2.7.7 B A tanúsítványok kibocsátása lehetővé teszi a léginavigációs szolgáltatók számára azt, hogy szolgáltatásaikat
más szerződő felek számára, valamint a szerződő felek területén működő más léginavigációs szolgáltatók,
légtérfelhasználók és repülőterek számára is felkínálják.
7. cikk,
(7) bekezdés B.2.7.8 A A nemzeti felügyeleti hatóságok figyelemmel kísérik a tanúsítványoknak való megfelelést.
7. cikk,
(7) bekezdés B.2.7.9 A Ha egy nemzeti felügyeleti hatóság megállapítja, hogy egy tanúsítvány jogosultja már nem tesz eleget
az említett követelményeknek vagy feltételeknek, megfelelő intézkedéseket tesz, és ezzel egyidejűleg biztosítja
a szolgáltatások folyamatosságát. Ezen intézkedések magukban foglalhatják a tanúsítvány visszavonását is.
7. cikk,
(8) bekezdés B.2.7.10 B A szerződő felek elismernek minden olyan tanúsítványt, amelyet az e mellékletben meghatározott, a légiforgalmi
szolgáltatásra vonatkozó előírásoknak és szabályozási követelményeknek megfelelően a másik szerződő fél
területén bocsátottak ki.
8. cikk,
(1) bekezdés B.2.8.1 A A szerződő felek az egyedi légtérblokkokon belül biztosítják a légiforgalmi szolgálatok kizárólagos alapon történő
ellátását a joghatóságuk alá tartozó légtér tekintetében. E célból a szerződő felek kijelölnek egy, a szerződő felek
területén érvényes tanúsítvánnyal rendelkező légiforgalmi szolgáltatót.
8. cikk
(2) bekezdés B.2.8.2 B A nemzeti jog nem akadályozhatja a határon átnyúló szolgáltatások nyújtását oly módon, hogy a nemzeti
léginavigációs szolgáltatóra nézve előírja, hogy a) közvetlenül vagy többségi tulajdon révén egy adott állam vagy
abban illetőséggel rendelkező személy tulajdonában legyen, b) az üzleti tevékenység fő helye az adott államban
legyen, c) csak az adott államban lévő infrastruktúrákat használjon.
8. cikk,
(3) bekezdés B.2.8.3 A A szerződő felek meghatározzák a kijelölt szolgáltatókra vonatkozó jogokat és kötelezettségeket. A kötelezettségek
magukban foglalhatják olyan vonatkozó információk időbeni átadásának feltételeit, amelyek segítségével
a tagállamok joghatósága alá tartozó légtérben valamennyi légijármű mozgása azonosítható.
8. cikk,
(4) bekezdés B.2.8.4 A A szerződő felek saját belátásuk szerint választhatnak légiforgalmi szolgáltatót azzal a feltétellel, hogy ez utóbbinak
eleget kell tennie a légiforgalmi szolgáltatásra vonatkozóan az e mellékletben rögzített előírásokhoz és szabályozási
követelményekhez kapcsolódó feltételeknek és követelményeknek.
8. cikk,
(5) bekezdés B.2.8.4 B A 9a. cikkel összhangban létrehozott azon funkcionális légtérblokkok tekintetében, amelyek egynél több szerződő
fél joghatósága alá tartozó légtérre terjednek ki, az érintett szerződő felek az 550/2004/EK rendelet 8. cikkének
(1) bekezdésével összhangban a légtérblokk létrehozása előtt legalább egy hónappal közösen jelölnek ki egy vagy
több légiforgalmi szolgáltatót.
Z
L Ö
N 68513 Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 9. cikk B.2.9.1 A A szerződő felek kijelölhetnek egy meteorológiai szolgáltatót, amely kizárólagos alapon szolgáltatja
a meteorológiai adatok összességét vagy egy részét a szerződő felek illetékességi körébe tartozó légtér egészében
vagy egy részében, a biztonsági szempontokra is figyelemmel.
9a. cikk,
(1) bekezdés B.2.9a.1 B A szerződő felek meghozzák a szükséges intézkedéseket a funkcionális légtérblokkok kialakítása érdekében, és
törekednek az egységes európai égbolton belül a légiforgalmi szolgáltatási hálózat szükséges kapacitásának és
hatékonyságának elérésére, valamint a légiközlekedési rendszer általában vett teljesítményének növelésére és
a káros környezeti hatások csökkentésére. A szerződő felek, különösen a szomszédos funkcionális légtérblokkokat
létrehozó szerződő felek a lehető legnagyobb mértékben együttműködnek e rendelkezés teljesítésének biztosítása
érdekében.
9a. cikk,
(2) bekezdés B.2.9a.2 B A funkcionális légtérblokkoknak különösen a következő követelményeknek kell megfelelniük:
a) biztonsági elemzések készülnek róluk; b) a légiforgalom alakulásának figyelembevételével lehetővé teszik
a légtér optimális kihasználását; c) biztosítják az összhangot a légtérrendelet 6. cikke értelmében létrehozott
európai útvonalhálózattal; d) létjogosultságuk általános hozzáadott értékük alapján, beleértve a műszaki és
emberi erőforrások optimális kihasználását is, a költség-haszon elemzések fényében indokolt; e) biztosítják
a légiforgalmi szolgálati egységek között a légiforgalmi szolgáltatási feladatkör gördülékeny és rugalmas átadását;
f ) kompatibilitást biztosítanak a különböző légtér-konfigurációk között, optimalizálva többek között a jelenlegi
repüléstájékoztató körzeteket; g) összhangban állnak az ICAO-n belül megkötött regionális megállapodásokból
eredő feltételekkel; h) tiszteletben tartják az 550/2004/EK rendelet hatálybalépésének napján fennálló regionális
megállapodásokat; és i) elősegítik a teljesítménycélokkal való összhangot.
9a. cikk,
(3) bekezdés B.2.9a.3 B Funkcionális légtérblokk kizárólag az összes olyan szerződő fél és adott esetben harmadik ország közötti kölcsönös
megállapodással hozható létre, amelyek joghatósága alá tartozik a funkcionális légtérblokkba tartozó légtér
valamely része. A funkcionális légtérblokk létrehozását megelőzően az érintett szerződő fél (felek) tájékoztatja
(tájékoztatják) a többi szerződő felet és az egyéb érdekelt feleket, és lehetőséget adnak nekik arra, hogy megtegyék
észrevételeiket.
9a. cikk,
(4) bekezdés B.2.9a.4 B Amennyiben a funkcionális légtérblokk olyan légtérre vonatkozik, amely teljes egészében vagy részben egy vagy
több szerződő fél joghatósága alá tartozik, a funkcionális légtérblokkot létrehozó megállapodásnak tartalmaznia
kell az arra vonatkozó szükséges rendelkezéseket – ideértve az átmeneti intézkedéseket is –, hogy a blokk
módosítása és egy szerződő félnek a blokkból való kilépése milyen módon történhet.
Ö
Z L
Ö N
Y Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 9a. cikk,
(5) bekezdés B.2.9a.5 B Ha két vagy több szerződő fél között nehézségek merülnek fel egy, a joghatóságuk alá tartozó légteret érintő,
határon átnyúló funkcionális légtérblokk tekintetében, az érintett szerződő felek együttesen véleményezés céljából
az egységes égbolttal foglalkozó bizottság elé terjeszthetik az ügyet. A véleményt az érintett tagállamoknak kell
címezni. A B.2.9a.3. előírás sérelme nélkül, a szerződő felek figyelembe veszik e véleményt annak érdekében, hogy
megoldást találjanak.
10. cikk,
(1) bekezdés B.2.10.1 A A léginavigációs szolgáltatók igénybe vehetik a szerződő felek területén tanúsítvánnyal rendelkező egyéb
szolgáltatók szolgáltatásait.
10. cikk,
(2) bekezdés B.2.10.2 A A léginavigációs szolgáltatók olyan írásbeli egyezmények vagy azokkal egyenértékű jogi megállapodások
révén teszik hivatalossá munkakapcsolataikat, amelyek meghatározzák az egyes szolgáltatók által vállalt egyedi
kötelességeket és feladatokat, valamint lehetővé teszik a működési adatok valamennyi szolgáltató közötti cseréjét
annyiban, amennyiben azok érintik az általános légi forgalmat. E megállapodásokról értesítik az érintett nemzeti
felügyeleti hatóságot, illetve hatóságokat.
10. cikk,
(3) bekezdés B.2.10.3 A Légiforgalmi szolgálatok ellátása esetén szükség van az érintett szerződő felek jóváhagyására. Meteorológiai
szolgálatok esetében az érintett szerződő felek jóváhagyása akkor szükséges, ha a B.2.9.1. előírásnak megfelelően
kizárólagos szolgáltatót jelöltek ki.
11. cikk B.2.10.4 A A szerződő felek a közös közlekedéspolitika keretében megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítására,
hogy az egyedi légtérblokkok kezelésére vonatkozóan az illetékes polgári és katonai hatóságok között
írásbeli szabályozás vagy azzal egyenértékű jogi megállapodás jöjjön létre, illetve hogy a már meglévő ilyen
megállapodások hatályát meghosszabbítsák.
12. cikk,
(1) bekezdés B.2.12.1 A A léginavigációs szolgáltatók tulajdoni, illetve jogi formájuktól függetlenül összeállítják, könyvvizsgálatra
benyújtják és közzéteszik pénzügyi elszámolásaikat.
12. cikk,
(2) bekezdés B.2.12.2 A A léginavigációs szolgáltatók minden esetben éves jelentést tesznek közzé, és rendszeresen független
könyvvizsgálatnak vetik alá magukat.
12. cikk,
(3) bekezdés B.2.12.3 A Ha a léginavigációs szolgáltatók összekapcsolt szolgáltatásokat nyújtanak, akkor a vonatkozó díjszámítási
rendszerrel összhangban meghatározzák és közzéteszik a léginavigációs szolgálatokból eredő költségeket és
bevételeket, valamint adott esetben összevont (konszolidált) beszámolókat vezetnek a más, nem léginavigációs
szolgálatok vonatkozásában, azon előírásoknak megfelelően, mintha a szóban forgó szolgáltatásokat külön
vállalkozások nyújtanák.
12. cikk,
(4) bekezdés B.2.12.4 A A szerződő felek kijelölik azokat az illetékes hatóságokat, amelyek jogosultak hozzáférni az illetékességi körükbe
tartozó légtéren belül szolgálatokat ellátó szolgáltatók elszámolásaihoz.
Z
L Ö
N 68515 Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 13. cikk,
(1) bekezdés B.2.13.1 B Az általános légi forgalmat érintően a vonatkozó működési adatokat valós időben cserélik ki az összes
léginavigációs szolgáltató, légtérfelhasználó és repülőtér között operatív igényeik kielégítése érdekében. Ezek
az adatok csak operatív célokra használhatók fel.
13. cikk,
(2) bekezdés B.2.13.2 B A vonatkozó működési adatokhoz való hozzáférést megkülönböztetéstől mentesen biztosítják az érintett
hatóságok, a tanúsítvánnyal rendelkező léginavigációs szolgáltatók, a légtérfelhasználók és a repülőterek részére.
13. cikk,
(3) bekezdés B.2.13.3 B A tanúsítvánnyal rendelkező szolgáltatók, a légtérfelhasználók és a repülőterek az (1) bekezdésben említettektől
eltérő működési adataik tekintetében szabványos hozzáférési feltételeket állapítanak meg. A nemzeti felügyeleti
hatóságok hagyják jóvá e szabványos feltételeket. Az e feltételekre vonatkozó részletes szabályokat adott esetben
a keretrendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban állapítják meg.
18. cikk,
(1)–(2) bekezdés B.2.18.1 A Sem a szerződő felek nemzeti jogszabályoknak megfelelően eljáró nemzeti felügyeleti hatóságai, sem a Bizottság
nem hozhat nyilvánosságra bizalmas jellegű információkat, különösen azokat nem, amelyek a léginavigációs
szolgáltatókkal, azok üzleti kapcsolataival, illetve költségösszetevőivel kapcsolatosak. Mindez nem sértheti
a szerződő felek nemzeti felügyeleti hatóságainak és a Bizottságnak az információ nyilvánosságra hozatalára
vonatkozó jogát akkor, ha az a kötelességeik teljesítéséhez feltétlenül szükséges; ez esetben az információ
nyilvánosságra hozatalának arányosnak kell lennie és figyelembe kell vennie a léginavigációs szolgáltatóknak,
a légtérfelhasználóknak, repülőterek üzemeltetőinek és egyéb érdekelt feleknek az üzleti titkaik védelmével
kapcsolatos jogos érdekeit.
Ö
Z L
Ö N
Y B.3: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 551/2004/EK rendelete
a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról („légtérrendelet”), legutóbb a 2009. október 21-i 1070/2009/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelettel módosítva
Cikk Az előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Kategória (a IV. melléklet B.
részének A. vagy B. szakasza) Előírás 1. cikk B.3.1.1 A A célkitűzés a közös közlekedéspolitikával összefüggésben támogatni a fokozatosan egységesebben
üzemelő légtér koncepcióját és olyan közös kialakítási, tervezési és igazgatási eljárásokat létrehozni, amelyek
biztosítják a légiforgalmi szolgáltatás hatékony és biztonságos működését. A légtér használata összefüggő és
összehangolt egészként támogatja a léginavigációs szolgálatok működését az 550/2004/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelettel összhangban. Mindezt az ICAO EUR és AFI körzetein belüli légtér azon részeire kell
alkalmazni, amelyekre vonatkozóan az 550/2004/EK rendeletnek megfelelően a szerződő felek biztosítják
a légiforgalmi szolgálatokat. A szerződő felek az ICAO más körzeteiben lévő és az illetékességi körükbe tartozó
légtérre is alkalmazhatják az 551/2004/EK rendeletet, azzal a feltétellel, hogy erről tájékoztatják a többi
szerződő felet.
3. cikk
(1) bekezdés B.3.3.1 B A szerződő felek törekednek arra, hogy egységes, az ICAO által elismert EUIR-t hozzanak létre.
3. cikk,
(2) bekezdés B.3.3.2 B Az EUIR-t úgy kell kialakítani, hogy az tartalmazza az 551/2004/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével
összhangban a szerződő felek illetékességi körébe tartozó légteret, és magában foglalhatja európai harmadik
országok légterét is.
3. cikk,
(3) bekezdés B.3.3.3 B Az EUIR létrehozása nem sértheti a szerződő felek azon hatáskörét, hogy a B.2.8.1. előírásnak megfelelően
a joghatóságuk alá tartozó légtérrel kapcsolatban légiforgalmi szolgáltatókat jelöljenek ki.
3. cikk,
(4) bekezdés B.3.3.4 B A szerződő felek továbbra is felelősséget viselnek az ICAO előtt az ICAO által részükre kijelölt magaslégtéri
repüléstájékoztató körzetek és repüléstájékoztató körzetek földrajzi határain belül.
3a. cikk B.3.3a.1 A Az EU–Izrael euromediterrán légiközlekedési megállapodás IV. mellékletében felsorolt, az elektronikus
légiforgalmi tájékoztató adatokra vonatkozó végrehajtási szabályokat alkalmazni kell.
4. cikk B.3.4.1 A Az EU–Izrael euromediterrán légiközlekedési megállapodás IV. mellékletében felsorolt, a repülési szabályokra
és a légtér osztályozására vonatkozó végrehajtási szabályokat alkalmazni kell.
6. cikk,
(1) bekezdés B.3.6.1 A A légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózat funkcióinak lehetővé kell tenniük a légtér optimális kihasználását,
és biztosítaniuk kell, hogy a légtérfelhasználók a kívánt útvonalakon repülhessenek, miközben a lehető
legnagyobb mértékben biztosítaniuk kell a légtérhez és a léginavigációs szolgálatokhoz való hozzáférést.
E hálózati funkciók célja a nemzeti szinten és a funkcionális légtérblokkok szintjén tett kezdeményezések
támogatása, és ezeket a szabályozási és operatív feladatok szétválasztását tiszteletben tartva kell kialakítani.
Z
L Ö
N 68517 Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 6. cikk,
(2) bekezdés B.3.6.2 A A hálózatkezelőre ruházott funkciók az útvonalhálózat kialakítása és a szűkösen rendelkezésre álló erőforrások
kezelése terén; továbbá az Eurocontrol hálózatkezelővé való kinevezésének lehetősége.
6. cikk,
(3) bekezdés B.3.6.3 A A Bizottság az ágazat érintett szereplőivel folytatott konzultációt követően tovább bővítheti a B.3.6.2.
előírásban felsorolt funkciók listáját. Az 551/2004/EK rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek
kiegészítéssel történő módosítására irányuló ezen intézkedéseket a keretrendelet 5. cikkének (4) bekezdésében
említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
6. cikk,
(4) bekezdés B.3.6.4 A Az EU–Izrael euromediterrán légiközlekedési megállapodás IV. mellékletében felsorolt, a légtérrendelet
(551/2004/EK) 6. cikkében említett intézkedések részletes végrehajtási szabályait – az 551/2004/EK rendelet
6. cikkének (6)–(9) bekezdésében említettek kivételével – alkalmazni kell. E végrehajtási szabályok különösen
a következőkre vonatkoznak:
a) a folyamatok és eljárások összehangolása és harmonizálása a légiforgalmi frekvenciák kezelési
hatékonyságának javítása érdekében, az alapelvek és a követelmények kidolgozását is beleértve;
b) az általános európai légi forgalom számára kijelölt frekvenciákkal kapcsolatos igények korai azonosításának
és azok megoldásának összehangolása terén játszott központi funkció az európai légiforgalmi hálózat
megtervezésének és működtetésének támogatására;
c) az ATM-hálózat ATM-főtervben meghatározott további funkciói;
d) a szerződő felek, a léginavigációs szolgáltatók és a hálózatkezelői funkció közötti együttműködéssel történő
döntéshozatalra vonatkozó részletes szabályok;
e) az érintett szereplőkkel a nemzeti és európai szintű döntéshozatal során történő konzultációra vonatkozó
rendelkezések; valamint
f ) a feladatok és jogkörök megosztása a hálózatirányítói funkció és a nemzeti frekvenciagazdálkodási szervek
között az általános légiközlekedés számára a Nemzetközi Távközlési Unió által kijelölt rádióspektrumon
belül, biztosítva, hogy a hálózatra hatást nem gyakorló frekvenciakijelölést továbbra is a nemzeti
frekvenciagazdálkodási szervek lássák el. Azokban az esetekben, amelyek hatást gyakorolnak a hálózatra,
a nemzeti frekvenciagazdálkodási szervek együttműködnek a hálózatirányítói funkcióért felelősökkel
a frekvenciák használatának optimalizálása érdekében.
6. cikk,
(5) bekezdés B.3.6.5 A A légtér kialakításának az 551/2004/EK 6. cikkének (2) bekezdésében nem említett egyéb vonatkozásait
nemzeti szinten vagy a funkcionális légtérblokkok szintjén kell kezelni. A kialakítás folyamata során
figyelembe kell venni a forgalmi igényeket és ezek összetettségét, a nemzeti és funkcionális légtérblokkok
teljesítményterveit, valamint az érintett légtérfelhasználókkal és a légtérfelhasználókat képviselő érintett
csoportokkal, valamint adott esetben a katonai hatóságokkal teljes körű konzultációt kell folytatni.
Ö
Z L
Ö N
Y Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 6. cikk,
(6) bekezdés B.3.6.6 B A szerződő felek megfelelő felügyeleti intézkedések mellett megbízzák az Eurocontrolt vagy más független és
illetékes szervet a légiforgalmi áramlásszervezéssel.
6. cikk,
(7) bekezdés B.3.6.7 A Az EU–Izrael euromediterrán légiközlekedési megállapodás IV. mellékletében felsorolt, a légiforgalmi
áramlásszervezésre vonatkozó végrehajtási szabályokat alkalmazni kell.
7. cikk,
(1) bekezdés B.3.7.1 A Az illetékességi körükbe tartozó katonai szempontok szervezésének figyelembevételével a szerződő
felek gondoskodnak arról, hogy az egységes európai égbolton belül az ICAO által előírt és a rugalmas
légtérfelhasználás Eurocontrol által kidolgozott elvét egységesen alkalmazzák, annak érdekében, hogy a közös
közlekedéspolitikával összefüggésben elősegítsék a légtérgazdálkodást és a légiforgalmi szolgáltatást.
7. cikk,
(3) bekezdés B.3.7.2 A Az EU–Izrael euromediterrán légiközlekedési megállapodás IV. mellékletében felsorolt, a rugalmas
légtérfelhasználásra vonatkozó végrehajtási szabályokat alkalmazni kell.
8. cikk,
(1) bekezdés B.3.8.1 A Azokban az esetekben, amikor az 551/2004/EK rendelet 7. cikkének alkalmazása jelentős működési
nehézségeket idéz elő, a szerződő felek átmenetileg felfüggeszthetik ezt azzal a feltétellel, hogy erről
haladéktalanul tájékoztatják a vegyes bizottságot.
8. cikk,
(2) bekezdés B.3.8.2 A Az átmeneti felfüggesztés bevezetését követően az 551/2004/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint
elfogadott szabályok tekintetében kiigazításokat lehet kidolgozni az érintett szerződő felek illetékességi
körébe tartozó légtérre vonatkozóan.
M
A G
Y A
R K
Ö
Z
L Ö
N 68519 B.4: Az  Európai Parlament és a  Tanács 2004. március 10-i 552/2004/EK rendelete az  Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról (átjárhatósági rendelet)
módosította: az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1070/2009/EK rendelete
Cikk Az előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Kategória (a IV. melléklet B.
részének A. vagy B. szakasza) Előírás 1. cikk +
I. melléklet
B.4.1.1 A A keretrendelet hatályán belül az 552/2004/EK rendelet az EATMN átjárhatóságára vonatkozik. A rendeletet
az annak I. mellékletében meghatározott rendszerekre, rendszerelemekre és az azokkal kapcsolatos eljárásokra
kell alkalmazni. A cél megvalósítani az EATMN különböző rendszerei, rendszerelemei és az azokkal kapcsolatos
eljárások közötti átjárhatóságot, eközben kellőképpen figyelembe venni a kapcsolódó nemzetközi szabályokat,
továbbá a légiforgalmi szolgáltatás keretében biztosítani az érvényesített és jóváhagyott új működési és
technológiai elvek összehangolt gyors és bevezetését.
2. cikk +
II. melléklet B.4.2.1 A Az EATMN-nek, rendszereinek, rendszerelemeinek és az azokkal kapcsolatos eljárásoknak teljesíteniük kell
az alapvető követelményeket. Az alapvető követelményeket az 552/2004/EK rendelet II. melléklete határozza
meg.
3. cikk B.4.3.1 A Az EU–Izrael euromediterrán légiközlekedési megállapodás IV. mellékletében felsorolt, az átjárhatóságra
vonatkozó végrehajtási szabályokat alkalmazni kell.
A rendszereknek, rendszerelemeknek és az azokkal kapcsolatos eljárásoknak az életciklusuk teljes időtartama
alatt meg kell felelniük az átjárhatóságra vonatkozó végrehajtási szabályoknak.
Az átjárhatóságra vonatkozó végrehajtási szabályok mindenekelőtt:
a) meghatározzák az alapvető követelmények kiegészítésére és további pontosítására szolgáló különleges
követelményeket, különösen a biztonság, a folytonos működés és teljesítmény szempontjából; és/vagy
b) adott esetben ismertetik az alapvető követelmények kiegészítésére és további pontosítására szolgáló
különleges követelményeket, különösen az érvényesített és jóváhagyott új működési és technológiai
elvek összehangolt bevezetésével kapcsolatban; és/vagy c) meghatározzák a rendszerekkel kapcsolatos
rendszerelemeket;
Ö
Z L
Ö N
Y Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás és/vagy d) meghatározzák a különleges megfelelőségértékelési eljárásokat, amelyekbe adott esetben be
kell vonni az 552/2004/EK rendelet 8. cikke szerinti bejelentett szervezeteket is, mégpedig a rendszerelemek
megfelelőségének vagy alkalmazhatóságának értékelése és a rendszerek ellenőrzése során alkalmazandó,
a 93/465/EGK határozatban meghatározott modulok alapján; és/vagy e) meghatározzák a végrehajtás
feltételeit, ideértve adott esetben azt az időpontot is, amelytől kezdve az érintetteknek teljesíteniük kell azokat.
Az átjárhatóságra vonatkozó végrehajtási szabályok kidolgozása, elfogadása és felülvizsgálata során
a legjobban megvalósítható megoldás kiválasztása céljából mérlegelni kell azoknak a műszaki megoldásoknak
a becsült költségeit és várható hasznát, amelyek segítségével a szabályok teljesíthetők, miközben kellőképpen
figyelembe kell venni az érvényesített magas szintű biztonsági követelményeket. Az átjárhatóságra vonatkozó
végrehajtási szabályok tervezeteihez minden esetben csatolni kell e megoldások valamennyi érintett félre
vonatkozó költségeinek és hasznának értékelését.
Az átjárhatóságra vonatkozó végrehajtási szabályokat a keretrendelet 8. cikke szerinti eljárásnak megfelelően
kell megállapítani.
4. cikk,
(2) bekezdés A Azok a rendszerek és az azokhoz kapcsolódó eljárások, vagy rendszerelemek, amelyek megfelelnek
a vonatkozó közösségi műszaki előírásoknak, és amelyek hivatkozási számát közzétették az Európai Unió
Hivatalos Lapjában, úgy tekinthetők, mint amelyek megfelelnek az alapvető követelményeknek és/vagy
az átjárhatóságra vonatkozó végrehajtási szabályoknak.
5. cikk +
III. melléklet B.4.5.1 A A rendszerelemekhez EK-megfelelőségi vagy -alkalmazhatósági nyilatkozatot kell mellékelni. E nyilatkozat
elemeit az 552/2004/EK rendelet III. melléklete határozza meg.
A gyártó, illetve a szerződő felek területén székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője
az EK-megfelelőségi vagy -alkalmazhatósági nyilatkozattal biztosítja és igazolja, hogy alkalmazta az alapvető
követelményekben és az átjárhatóságra vonatkozó végrehajtási szabályokban meghatározott rendelkezéseket.
Azok a rendszerelemek, amelyekhez EK-megfelelőségi vagy -alkalmazhatósági nyilatkozatot mellékeltek,
úgy tekinthetők, mint amelyek megfelelnek az alapvető követelményeknek és az átjárhatóságra vonatkozó
végrehajtási szabályoknak.
Az átjárhatóságra vonatkozó végrehajtási szabályok adott esetben meghatározzák azokat a feladatokat,
amelyeket az 552/2004/EK rendelet 8. cikkében említett bejelentett szervezeteknek a rendszerelemek
megfelelőségének vagy alkalmazhatóságának értékelésével kapcsolatban el kell végezniük.
Z
L Ö
N 68521 Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 6. cikk +
IV. melléklet B.4.6.1 A Az átjárhatóságra vonatkozó végrehajtási szabályokkal összhangban a léginavigációs szolgáltatók elvégzik
a rendszerek EK-ellenőrzését annak biztosítása érdekében, hogy azok teljesítsék az 552/2004/EK rendelet
alapvető követelményeit, valamint azoknak az EATMN-be történő integrálásakor az átjárhatóságra vonatkozó
végrehajtási szabályokat. Egy rendszer üzembe helyezése előtt az érintett léginavigációs szolgáltató kiállítja
a szabályok betartását igazoló EK-ellenőrzési nyilatkozatot, és a műszaki dokumentációval együtt benyújtja
azt a nemzeti felügyeleti hatóságnak. E nyilatkozat és a műszaki dokumentáció alkotóelemeit az 552/2004/EK
rendelet IV. melléklete határozza meg. A nemzeti felügyeleti hatóság a szabályok betartásának ellenőrzéséhez
szükséges további információkat is kérhet.
Az átjárhatóságra vonatkozó végrehajtási szabályok adott esetben meghatározzák azokat a feladatokat,
amelyeket az 552/2004/EK rendelet 8. cikkében említett bejelentett szervezeteknek a rendszerek
ellenőrzésével kapcsolatban el kell végezniük.
Az EK-ellenőrzési nyilatkozatot azoknak az értékeléseknek a sérelme nélkül állítják ki, amelyeket a nemzeti
felügyeleti hatóságoknak az átjárhatóságtól eltérő okok miatt adott esetben el kell végezniük.
6a. cikk B.4.6a.1 A A rendszerelemekre vagy rendszerekre vonatkozóan a polgári repülés területén közös szabályokról és
az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiadott bizonyítványok az 552/2004/EK rendelet 5. és
6. cikkének alkalmazásában EK-megfelelőségi vagy -alkalmazhatósági nyilatkozatnak, illetve amennyiben
igazolható az 552/2004/EK rendelet alapvető követelményeinek és az átjárhatóságra vonatkozó végrehajtási
szabályoknak való megfelelésük, EK-ellenőrzési nyilatkozatnak tekintendők.
7. cikk,
(1) bekezdés B.4.7.1 A Ha a nemzeti felügyeleti hatóság megállapítja, hogy a) egy olyan rendszerelem, amelyhez EK-megfelelőségi
vagy -alkalmazhatósági nyilatkozatot mellékeltek, vagy b) egy olyan rendszer, amelyhez EK-ellenőrzési
nyilatkozatot mellékeltek, nem felel meg az alapvető követelményeknek és/vagy az átjárhatóságra vonatkozó
végrehajtási szabályoknak, a biztonságos és folyamatos működés szükségességét kellőképpen figyelembe
véve meghozza az érintett rendszerelem vagy rendszer alkalmazási területének korlátozásához szükséges
intézkedéseket, illetve megtiltja azoknak a hatáskörébe tartozó intézményekben való felhasználását.
8. cikk,
(1) bekezdés B.4.8.1 A A szerződő felek értesítik a vegyes bizottságot azokról a szervezetekről, amelyeket az 552/2004/EK rendelet
5. cikkében említett megfelelőségi és alkalmazhatósági értékeléssel, illetve az 552/2004/EK rendelet
6. cikkében említett ellenőrzéssel kapcsolatos feladatok elvégzésére jelöltek ki, és megadják az egyes
szervezetek hatásköreit és Bizottságtól kapott azonosító számát.
8. cikk,
(2) bekezdés B.4.8.2 A A bejelentendő szervezetek értékelésére a szerződő feleknek az 552/2004/EK rendelet V. mellékletében
előírt kritériumokat kell alkalmazniuk. A vonatkozó európai szabványokban előírt értékelési kritériumoknak
megfelelő szervek úgy tekinthetők, hogy megfelelnek az említett kritériumoknak.
Ö
Z L
Ö N
Y Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 8. cikk,
(3) bekezdés
+ V. melléklet
B.4.8.3 A A szerződő feleknek vissza kell vonniuk az olyan bejelentett szervezetekről tett értesítést, amelyek már nem
teljesítik az 552/2004/EK rendelet V. mellékletében előírt kritériumokat. Erről haladéktalanul tájékoztatják
a vegyes bizottságot.
8. cikk,
(4) bekezdés B.4.8.4 A Az 552/2004/EK rendelet 8. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében említett követelmények sérelme nélkül
a szerződő felek határozhatnak úgy, hogy a léginavigációs-szolgálati rendelet 3. cikkével összhangban elismert
szervezetet jelölnek ki bejelentett szervezetnek.
Z
L Ö
N 68523 B.5: Az Európai Parlament és a Tanács 2008. február 20-i 216/2008/EK rendelete a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség
létrehozásáról, valamint a  91/670/EK tanácsi rendelet, 1592/2002/EK rendelet és a  2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről módosította: az  Európai Parlament és
a Tanács 2009. október 21-i 1108/2009/EK rendelete a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő
módosításáról, valamint a 2006/23/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
Cikk Az előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Kategória (a IV. melléklet
B. részének A. vagy B. szakasza) Előírás 3. cikk B.5.3.1 A Az 1108/2009/EK rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet 3. cikkének da), e), f ), g), q), r), s) pontjában
szereplő fogalommeghatározásokat alkalmazni kell az e mellékletben rögzített előírásokhoz és
szabályozási követelményekhez kapcsolódó feltételeknek és követelményeknek. A tagállamokra
vonatkozó utalásokat a szerződő felekre való utalásokként kell értelmezni.
8b. cikk,
(1) bekezdés B.5.8b.1 A Az ATM/ANS-t az 1108/2009/EK rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletben foglalt
alapvető követelményeknek megfelelően kell biztosítani.
8b. cikk,
(2) bekezdés B.5.8b.2 A Az ATM/ANS-szolgáltatóknak az 1035/2011/EU rendeletnek és az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak
megfelelő engedéllyel kell rendelkezniük. Az engedélyt ki kell adni, ha a szolgáltató bizonyította, hogy
képes a szolgáltatói jogosultságaival járó kötelezettségeknek megfelelni, és rendelkezik a szolgáltató
felelősségi körének teljesítéséhez szükséges erőforrásokkal. Az engedélyben meg kell határozni
a szolgáltató jogosultságait és a nyújtott szolgáltatás érvényességi területét.
8b. cikk,
(3) bekezdés B.5.8b.3 A A B.5.8b.2. előírástól eltérve a tagállamok határozhatnak úgy, hogy engedélyezik azt, hogy
a repüléstájékoztató szolgálatok nyilatkozhassanak arról, hogy képesek-e a kötelezettségeiknek
megfelelni, és rendelkeznek a nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó feladataik elvégzéséhez szükséges
eszközökkel.
8b. cikk,
(4) bekezdés B.5.8b.4 B A B.5.8b.6. előírásban említett intézkedések előírhatnak engedélyezési követelményeket a biztonság
szempontjából kritikus ATM/ANS-rendszerek és -rendszerelemek tervezésében, gyártásában vagy
karbantartásában érintett szervezetek számára. Az engedélyt ki kell adni e szervezetek számára, ha
bizonyították, hogy képesek a jogosultságaikkal járó kötelezettségeknek megfelelni, és rendelkeznek
a felelősségi körük teljesítéséhez szükséges erőforrásokkal. Az engedélyben meg kell határozni az abban
biztosított jogosultságokat.
8b. cikk,
(5) bekezdés B.5.8b.5 A A B.5.8b.6. előírásban említett intézkedések előírhatnak az engedélyezésre vagy pedig az ATM/ANS
szolgáltatója általi jóváhagyásra vonatkozó követelményeket a biztonság szempontjából kritikus ATM/
ANS-rendszerek és -rendszerelemek tekintetében. E rendszerek és rendszerelemek engedélyét vagy
jóváhagyását ki kell adni, ha a kérelmező bizonyította, hogy a rendszerek és rendszerelemek megfelelnek
a B.5.8b.1. előírásban említett alapvető követelmények teljesítését biztosító részletes előírásoknak.
Ö
Z L
Ö N
Y Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 8b. cikk,
(6) bekezdés B.5.8b.6 A Az EU–Izrael euromediterrán légiközlekedési megállapodás IV. mellékletében felsorolt,
az 1108/2009/EK rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet 8b. cikke (6) bekezdésében említett,
az ATM/ANS-re vonatkozó végrehajtási szabályokat alkalmazni kell.
8c. cikk,
(1) bekezdés B.5.8c.1 A A légiforgalmi irányítóknak, illetve az ő képzésükben, vizsgáztatásukban, ellenőrzésükben és
egészségügyi értékelésükben részt vevő személyeknek és szervezeteknek meg kell felelniük
az 1108/2009/EK rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletében foglalt
követelményeknek.
8c. cikk,
(2) bekezdés B.5.8c.2 A A légiforgalmi irányítóknak rendelkezniük kell a szolgálati tevékenységüknek megfelelő szakszolgálati
engedéllyel és orvosi minősítéssel.
8c. cikk,
(3) bekezdés B.5.8c.3 A A B.5.8c.2. előírásban említett szakszolgálati engedély kizárólag akkor adható ki, ha a szakszolgálati
engedély kérelmezője bizonyítja, hogy megfelel az 1108/2009/EK rendelettel módosított
216/2008/EK rendelet Vb. mellékletében meghatározott elméleti ismeretekkel, gyakorlati képességekkel,
nyelvismerettel és szakmai tapasztalattal kapcsolatos alapvető követelményeknek való megfelelés
biztosítása céljából hozott szabályoknak.
8c. cikk,
(4) bekezdés B.5.8c.4 A A B.5.8c.2 (2) bekezdésben említett orvosi minősítés kizárólag akkor adható ki, ha a légiforgalmi irányító
megfelel az egészségügyi alkalmasság tekintetében az 1108/2009/EK rendelettel módosított
216/2008/EK rendelet Vb. mellékletében foglalt alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítására
hozott szabályoknak. Az orvosi minősítést repülőorvos-szakértők vagy repülőorvosi központok állíthatják ki.
8c. cikk,
(5) bekezdés B.5.8c.5 A A szakszolgálati engedélyben és az orvosi minősítésben fel kell tüntetni a légiforgalmi irányító
jogosultságait, és az említett engedély, illetve minősítés érvényességét.
8c. cikk,
(6) bekezdés B.5.8c.6 A Engedély kiállításával kell elismerni a légiforgalmi irányítók képzését végző szervezetek, repülőorvos
szakértők és a repülőorvosi központok azon képességét, amely a szakszolgálati engedélyek és orvosi
minősítések kiállításával kapcsolatos kiváltságaikhoz kötődő kötelezettségeik teljesítésére vonatkozik.
8c. cikk,
(7) bekezdés B.5.8c.7 A A légiforgalmi irányítók képzését végző szervezeteknek, repülőorvos szakértőknek és repülőorvosi
központoknak engedélyt kell kiadni, ha azok bizonyították, hogy eleget tesznek az 1108/2009/
EK rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletében foglalt vonatkozó alapvető
követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében meghatározott szabályoknak. Az engedélyben
fel kell tüntetni az engedély által biztosított jogosultságokat.
8c. cikk,
(8) bekezdés B.5.8c.8 A A gyakorlati képzést tartó vagy a légiforgalmi irányítók képességeit értékelő személyeknek engedéllyel
kell rendelkezniük. Az engedély akkor állítható ki, ha az érintett személy bizonyította, hogy eleget tesz
az 1108/2009/EK rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletében foglalt vonatkozó
alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében meghatározott szabályoknak.
Az engedélyben fel kell tüntetni az engedély által biztosított jogosultságokat.
Z
L Ö
N 68525 Cikk Az előírás száma
(Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Kategória (a IV. melléklet B. részének A. vagy B.
szakasza) Előírás 8c. cikk,
(9) bekezdés B.5.8c.9 A A repülésszimulációs oktató eszközöknek meg kell felelniük az 1108/2009/EK rendelettel módosított
216/2008/EK rendelet Vb. mellékletében foglalt vonatkozó alapvető követelményeknek.
8c. cikk,
(10) bekezdés B.5.8c.10 A/B1 Az EU–Izrael euromediterrán légiközlekedési megállapodás IV. mellékletében felsorolt, az 1108/2009 EK
rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet 8b. cikke (10) bekezdésében említett végrehajtási
szabályokat alkalmazni kell.
Vb. melléklet,
(1) B.5.Vb.1 A a) Valamennyi légijárművet – kivéve a 216/2008/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában
meghatározott tevékenységekben részt vevő légijárműveket – a repülés minden szakaszában és
a repülőtér mozgási területén a közös általános üzemben tartási szabályoknak és az adott légtér
használatához meghatározott valamennyi eljárásnak megfelelően kell üzemben tartani.
b) Az összes légijárművet – kivéve a 216/2008/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában
meghatározott tevékenységekben részt vevő légijárműveket – fel kell szerelni a szükséges
alkotórészekkel, és ezeknek megfelelően kell üzemben tartani. Az ATM/ANS- rendszerben használt
alkotórészeknek meg kell felelniük továbbá az 1108/2009/EK rendelettel módosított 216/2008/EK
rendelet Vb mellékletének 3. pontjában meghatározott követelményeknek.
Vb. melléklet,
(2) B.5.Vb.2 A Az 1108/2009/EK rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletének 2. pontjában
meghatározott alapvető követelményeket alkalmazni kell.
Vb. melléklet,
(3) B.5.Vb.3 A Az 1108/2009/EK rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletének 3. pontjában
meghatározott alapvető követelményeket alkalmazni kell.
Vb. melléklet,
(4) B.5. Vb.4 A/B1 Az 1108/2009/EK rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletének 4. pontjában
meghatározott alapvető követelményeket alkalmazni kell.
Vb. melléklet,
(5) B.5.Vb.5 A Az 1108/2009/EK rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletének 5. pontjában
meghatározott alapvető követelményeket alkalmazni kell.
1 Az ICAO-szabványokból és javasolt gyakorlatokból eredő rendelkezések az „A” kategóriába tartoznak. Az összes többi rendelkezés a „B” kategóriába tartozik.
Ö
Z L
Ö N
Y C. RÉSZ: Környezetvédelem
C.1: A 2002/30/EK irányelv
a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról
ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/előírás#) Cikk A szerződő felek gondoskodnak olyan, hatáskörrel felruházott hatóságok létrehozásáról, amelyek feladata a repülőtereken
a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetése.
C.1.3.13. cikk A szerződő felek kiegyensúlyozott megközelítést fogadnak el a területükön található repülőterek zajproblémáinak
kezelésére. A zajcsökkentési intézkedések között gazdasági ösztönzők bevezetését is fontolóra vehetik.
C.1.4.14. cikk Az üzemeltetési korlátozások bevezetésének mérlegelésekor az illetékes hatóságok figyelembe veszik a különféle
lehetséges intézkedések valószínű költségeit és előnyeit, valamint az egyes repülőterek adottságait.
C.1.4.2 Az irányelv értelmében hozott intézkedések, illetve intézkedések rendszere legfeljebb az adott repülőtérre megállapított
környezetvédelmi cél elérésének érdekében szükséges mértékig jelenthet korlátozást. Az intézkedések nem lehetnek
megkülönböztető jellegűek a légi fuvarozó vagy a repülőgépgyártó nemzetiségét vagy személyazonosságát illetően.
C.1.4.3 A teljesítményalapú üzemeltetési korlátozások alapjául a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 16. mellékletének
1. kötetében foglaltaknak megfelelően végrehajtott tanúsítási eljárásban meghatározottak szerint az adott légijármű
zajmutatói szolgálnak.
C.1.4.4 Az üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó döntés mérlegelésekor a célszerűségnek és a lehetőségeknek
megfelelően figyelembe kell venni a tervezett üzemeltetési korlátozásokra és az adott repülőtér sajátosságaira vonatkozó,
a 2002/30/EK irányelv II. mellékletének 1–3. pontjában meghatározott információkat.
C.1.5.15. cikk +
II. melléklet (1–3) Az üzemeltetési korlátozások mérlegelésére vonatkozó szabályok nem alkalmazhatók az alábbiakra:
a) az ezen előírás hatálybalépésekor már hatályos, a vegyes bizottság által az EU–Izrael euromediterrán légiközlekedési
megállapodás II. mellékletének 5. pontja szerint jóváhagyott üzemeltetési korlátozások;
b) a részleges üzemeltetési korlátozások olyan kisebb technikai változtatásai, amelyeknek nincs lényeges költségkihatásuk
a légitársaságok üzemeltetői számára egyik repülőtéren sem, és amelyeket az ezen előírás fentiek szerinti hatálybalépését
követően vezetnek be.
C.1.7.17. cikk Az alábbiakban felsorolt egyedi esetekben a szerződő felek a területükön található repülőtereken engedélyezhetik
az légijárművek olyan eseti üzemeltetését, amelyre a 2002/30/EK irányelv más rendelkezései alapján nem kerülhetne sor:
a) olyan légijárművek esetében, amelyek eseti repülése annyira kivételes jellegű, hogy ésszerűtlen lenne megtagadni
az átmeneti mentesség megadását;
b) árbevétellel nem járó, a légijárművek átalakításának, javításának és karbantartásának célját szolgáló repülések esetében.
C.1.9.19. cikk A szerződő felek az üzemeltetési korlátozások alkalmazása érdekében biztosítják, hogy az érdekelt felek között
az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően konzultációs eljárásokat hozzanak létre.
C.1.10.110. cikk M
A G
Y A
R
K
Ö Z
L Ö
N 68527 ElőírásAz előírás száma
(Rész/jogszabály#/cikk#/előírás#) Cikk A szerződő felek haladéktalanul tájékoztatják egymást, ha úgy döntenek, hogy a területükön található repülőterek
valamelyikén új üzemeltetési korlátozásokat vezetnek be.
C.1.11.111. cikk A szerződő felek nemzeti jogszabályaikkal és eljárásaikkal összhangban biztosítják az üzemeltetési korlátozásokkal
szembeni fellebbezés jogát olyan fellebbviteli testületnél, amely nem azonos azzal a hatósággal, amelyik a vitatott döntést
meghozta.
C.1.12.112. cikk A C.1.5.1. előírásban említett adatok.II. melléklet, (1–3)
Ö
Z L
Ö N
Y C.2: A 2006/93/EK irányelv
a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó légijárművek üzemeltetésének
szabályozásáról
ElőírásAz előírás számaCikk Alkalmazási terület:
a) azon légijárművek, amelyek maximális felszállótömege legalább 34 000 kg; vagy
b) azon légijárművek, amelyek engedélyezett maximális befogadóképessége több mint tizenkilenc utasülőhely.
C.2.1.11. cikk A szubszonikus sugárhajtású polgári légijárműveknek meg kell felelniük az egyezmény 16. függeléke 1. kötete II. része 3. fejezetében
meghatározott szabványoknak.
C.2.2.22. cikk A szubszonikus sugárhajtású polgári légijárművek tekintetében az egyezmény 16. függeléke 1. kötete II. része 3. fejezetében meghatározott
szabványoknak megfelelő üzemeltetés követelménye alól az alábbi esetekben adható mentesség: a) történelmi jelentőségű légijárművek;
b) olyan légijárművek ideiglenes használata, amelyek üzemeltetése olyan kivételes természetű, hogy az ideiglenes mentesség megtagadása
indokolatlan lenne; és c) olyan légijárművek, amelyek nem üzleti célú repülése átalakítás, javítás vagy karbantartás célját szolgálja.
C.2.3.13. cikk A szerződő felek kötelesek tájékoztatni a többi szerződő fél illetékes hatóságait a történelmi jelentőségű légijárművek tekintetében adott
mentességekről.
Minden szerződő fél köteles elismerni egy másik többi szerződő fél az utóbbi lajstromában szereplő légijárművekre vonatkozóan megadott
mentességet.
C.2.3.23. cikk A tagállamok megállapítják a 2006/93/EK irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó végrehajtási
intézkedéseket, és mindent megtesznek ezen intézkedések végrehajtásának biztosítása érdekében. Az intézkedéseknek hatékonyaknak,
arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
C.2.5.15. cikk M
A G
Y A
R
K
Ö Z
L Ö
N 68529 D. RÉSZ: A légi fuvarozók felelőssége
D.1: A Tanács 1997. október 9-i 2027/97/EK rendelete a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről módosította a 889/2002/EK rendelet
Cikk Az előírás száma Előírás 2. cikk, (1) bekezdés,
a) pont, 2. cikk,
(1) bekezdés, c)–g) pont D.1.2.1 A légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelősségével kapcsolatos, az e mellékletben rögzített követelményekre és előírásokra
a 2. cikkben szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
3. cikk D.1.3.1 A szerződő feleknek alkalmazniuk kell az 1999. évi Montreali Egyezményt, többek között a belföldi járatokra.
5. cikk D.1.5.1 A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy a légi fuvarozók a kártérítésre jogosult természetes személyek részére az elszenvedett
nehézségekkel arányos összegű előleget fizessenek, amely alkalmas a közvetlen anyagi szükségletek kielégítésére.
6. cikk D.1.6.1 A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy minden légi fuvarozó valamennyi értékesítési helyen összefoglalót bocsásson
az utasok rendelkezésére az utasok és poggyászaik felelősségét szabályozó fő rendelkezésekről.
Ö
Z L
Ö N
Y E. RÉSZ: A fogyasztók jogai
E.1: A 90/314/EGK irányelv a szervezett utazási formákról
ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Cikk A cél közelíteni a szerződő feleknek a szerződő felek területén értékesített vagy értékesítésre kínált szervezett utazási formákra
vonatkozó törvényeit, rendeleteit és közigazgatási rendelkezéseit.
E.1.1.11. cikk A szervezett utazási formákra vonatkozó, e melléklet szerinti előírásokra és követelményekre a 90/314/EGK irányelv 2. cikkében szereplő
fogalommeghatározásokat – szükség szerint és értelemszerűen – kell alkalmazni. E melléklet alkalmazásában a „szervezett utazási
forma” fogalommeghatározása az alábbi:
„szervezett utazási forma”: az alábbiak közül legalább két tényező előre szervezett kombinációja, amennyiben azokat egy összesített
áron értékesítik vagy értékesítésre kínálják:
a) utaztatás;
b) szállás;
c) az utaztatáshoz vagy a szálláshoz nem közvetlenül kapcsolódó egyéb idegenforgalmi szolgáltatások, amelyek a szervezett utazási
forma jelentős részét teszik ki.
A szervezett utazási forma különböző tényezőinek külön számlázása nem mentesíti a szervezőt vagy a közvetítőt az e mellékletben
meghatározott kötelezettségek alól;
E.1.2.12. cikk A szervező vagy a közvetítő teljes körű és pontos információkkal köteles szolgálni. Amennyiben tájékoztató füzetet bocsátanak
a fogyasztó rendelkezésére, abban olvasható, érthető és pontos megfogalmazásban kell feltüntetni mind az árat, mind az alábbiakra
vonatkozó információkat:
a) az úti célt és az utazási eszközt, annak jellemzőit és kategóriáját;
b) a szállás típusát, annak elhelyezkedését, kategóriáját vagy komfortfokozatát és főbb jellemzőit, engedélyét és idegenforgalmi
besorolását;
c) az árban foglalt étkezéseket;
d) az útvonalat;
e) az általános útlevél- és vízumelőírásokat, valamint az utazással és az ott tartózkodással kapcsolatos egészségügyi előírásokat;
E.1.3.13. cikk f ) a foglaláskor fizetendő teljes összeget vagy az ár befizetendő százalékát, és az egyenleg kifizetésének ütemezését;
g) azt, hogy a szervezett utazási forma minimális utasszámhoz van-e kötve, és amennyiben igen, azt a határidőt, amelyen belül
az utasokat az út törléséről értesíteni kell.
A tájékoztatóban szereplő adatok kötelező érvényűek, kivéve:
– ha a fogyasztót a szerződés megkötése előtt világosan tájékoztatták az adatokban bekövetkezett változásokról; és a tájékoztató füzet
kifejezett utalást tesz ennek lehetőségére,
– ha a változások később, a szerződő felek közötti megállapodás alapján következnek be.
M
A G
Y A
R K
Ö
Z
L Ö
N 68531 ElőírásAz előírás száma
(Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Cikk A szervező és/vagy a közvetítő írásban vagy egyéb megfelelő módon a szerződés megkötése előtt általános információval látja el
a fogyasztót a vonatkozó útlevél- és vízumelőírásokról, és különösen azok beszerzésének időtartamairól, valamint az utazással és az ott
tartózkodással kapcsolatos egészségügyi előírásokról;
A szervező és/vagy a közvetítő írásban vagy egyéb megfelelő módon, az utazás megkezdése előtt megfelelő időben a fogyasztót
az alábbi információkkal látja el:
i. a közbenső megállók és a csatlakozások ideje és helye, valamint az utas által elfoglalható helyre vonatkozó részletek, pl. hajón kabin
vagy hálóhely, vonaton hálókocsi;
ii. a szervező és/vagy a közvetítő helyi képviselőjének neve, címe és telefonszáma, vagy amennyiben ilyen nincs, azon helyi
ügynökségek adatai, amelyektől a fogyasztó probléma esetén segítséget kérhet.
Ha ilyen képviseletek vagy ügynökségek nincsenek, a fogyasztót minden esetben el kell látni egy segélykérő telefonszámmal vagy olyan
információval, amely lehetővé teszi számára, hogy kapcsolatba lépjen a szervezővel és/vagy a közvetítővel;
E.1.4.14. cikk,
(1) bekezdés, 4. cikk,
(2) bekezdés
iii. amennyiben kiskorúak külföldi útjáról vagy tartózkodásáról van szó, olyan információ, amely lehetővé teszi közvetlen kapcsolat
létesítését a gyermekkel vagy a gyermek tartózkodási helyén egy felelős személlyel;
Az egyes szervezett utazási formától függően a szerződésnek legalább az alábbiakban felsorolt, a szervezett utazás szempontjából
releváns elemeket tartalmaznia kell:
a) úti cél(ok) és amennyiben az utazás ott tartózkodást is magába foglal, annak időtartama, időpontokkal együtt;
b) utazási eszköz, annak jellemzői és kategóriája, az indulás és az érkezés, időpontja, ideje és az indulási és érkezési pontok;
c) amennyiben a szervezett utazási forma szállást is magában foglal, annak helye, idegenforgalmi kategóriája vagy komfortfokozata,
főbb jellemzői, információ arról, hogy mennyire felel meg az érintett fogadó tagállam szabályainak, valamint az árban foglalt
étkezéseket;
d) az, hogy a szervezett utazási forma minimális utasszámhoz van-e kötve, és amennyiben igen, azt a határidőt, amelyen belül
a fogyasztókat az út törléséről értesíteni kell;
e) az útvonal;
f ) látogatások, kirándulások vagy egyéb szolgáltatások, amelyeket a szervezett utazási formára vonatkozó megegyezésen alapuló ár
magában foglal;
g) a szervező, a közvetítő és amennyiben szükséges a biztosító neve és címe;
Ö
Z L
Ö N
Y ElőírásAz előírás száma
(Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Cikk h) a szervezett utazási forma ára, az E.1.4.2. előírás szerinti ármódosítás lehetőségének jelzése, valamint bizonyos szolgáltatásokért
felszámítható illetékekre, adókra vagy díjakra (repülőtéri, behajózási, kihajózási illetékek a kikötőkben és a repülőtereken, valamint
az idegenforgalmi adók) vonatkozó információ, amennyiben azokat a szervezett utazási forma ára nem tartalmazza;
i) a fizetés ütemezése és a fizetés módja;
j) külön kérések, amelyeket a fogyasztó közölt a szervezővel vagy a közvetítővel, amikor az utat lefoglalta, és amelyet mindketten
elfogadtak;
k) az az időszak, amely alatt a fogyasztó panaszt tehet a szerződés nem teljesítése vagy nem megfelelő teljesítése miatt.
A szerződés összes feltételét írásban vagy egyéb olyan módon rögzítik, ami a fogyasztó számára érthető és hozzáférhető és azokat
a fogyasztóval a szerződés megkötése előtt közlik; a fogyasztó ezeknek a feltételeknek egy példányát megkapja.
A szerződésben megállapított árakat tilos módosítani, hacsak a szerződés kifejezetten nem rendelkezik az árak csökkentéséről vagy
emeléséről, és pontosan meg nem határozza, hogyan kell a módosított árat kiszámítani, valamint kizárólag a következők változtatását
teszi lehetővé:
– szállítási költségek, beleértve az üzemanyagköltséget,
– bizonyos szolgáltatásokért felszámított illetékek, adók vagy díjak, mint pl. repülőtéri illetékek, vagy behajózási, illetve kihajózási
illetékek a kikötőkben és a repülőtereken,
– az adott szervezett utazási forma esetében alkalmazott átváltási árfolyamok.
– szállodai költségek.
Egy a szerződő felek jogszabályaiban rögzítendő, a szerződésben rögzített indulási napot megelőző meghatározott időtartam alatt
a szerződésben rögzített ár nem emelhető, feltéve, hogy az utas a szervezett utazás teljes árát már befizette.
E.1.4.24. cikk,
(4) bekezdés Amennyiben a szerződéses feltételekben az indulást megelőzően lényegi változás történik, az utasnak joga van arra, hogy:
– elálljon a szerződéstől büntetés fizetése nélkül, vagy
– elfogadjon egy módosító záradékot a szerződéshez, amely meghatározza a változtatásokat és azok árra gyakorolt hatását.
E.1.4.34. cikk,
(5) bekezdés M
A G
Y
A
R K
Ö Z
L Ö
N
68533 ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/ cikk#/előírás#) Cikk Amennyiben valamilyen okból, de nem a fogyasztó hibájából, a szervező az indulás megállapodás szerinti időpontja előtt törli
a szervezett utazást, a fogyasztónak jogában áll:
a) igénybe venni egy azonos vagy magasabb minőségi szintű másik szervezett utazást, amennyiben a szervező és/vagy a közvetítő ilyet
fel tud ajánlani számára. Amennyiben a felajánlott másik szervezett utazási forma az eredetinél alacsonyabb minőségi szintet képvisel,
a szervező visszatéríti az árkülönbözetet a fogyasztónak;
b) vagy a lehető legrövidebb időn belül, visszakapni azt a teljes összeget, amelyet a szerződés értelmében kifizetett.
Ilyen esetben a fogyasztót, amennyiben szükséges, a szervező vagy a közvetítő kártalanítja attól függően, hogy az érintett szerződő fél
jogszabályai a szerződés nem teljesítése esetén hogyan rendelkeznek, kivéve amennyiben:
i. az út törlése abból az okból történt, hogy a szervezett utazásra jelentkezett személyek száma kevesebb, mint az szükséges, és
a fogyasztót az út törléséről írásban, a szervezett utazás leírásában megjelölt időtartamon belül tájékoztatták; vagy
ii. az út törlése, a túlfoglalást kivéve, vis major miatt történt, azaz az eljáró fél irányításán kívül eső, szokatlan és előre nem látható
körülmények miatt, amelyek következményei minden ésszerű intézkedés ellenére sem lettek volna elkerülhetőek.
E.1.4.44. cikk,
(6) bekezdés Amennyiben az indulást követően a szerződés szerinti szolgáltatások jelentős hányadát nem biztosítják, vagy a szervező úgy érzi, hogy
nem lesz képes a szolgáltatások jelentős részét teljesíteni, a fogyasztó jogosult:
más megfelelő intézkedésekre a szervezett utazási forma folyatatása érdekében anélkül, hogy többletköltség jelentkezne nála, és adott
esetben az ajánlott és a nyújtott szolgáltatások közötti különbség megtérítésére.
Amennyiben nem lehet ilyen intézkedéseket hozni, vagy ezeket a fogyasztó alapos okból nem fogadja el, a szervező, amennyiben
szükséges, biztosítja a fogyasztónak külön költség nélkül a visszaszállítást az indulási helyre, vagy egy másik visszaérkezési helyre,
amelyet a fogyasztó elfogad, és amennyiben szükséges, kártalanítja a fogyasztót.
E.1.4.54. cikk,
(7) bekezdés A szerződő felek meghozzák a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a szervező és/vagy a közvetítő szerződő fél feleljen
a fogyasztó felé a szerződéses kötelezettségek megfelelő teljesítéséért, tekintet nélkül arra, hogy ezeket a kötelezettségeket a szervező
és/vagy a közvetítő, vagy más szolgáltatók teljesítik, a szervező és/vagy a közvetítő jogaira is figyelemmel.
E.1.5.15. cikk,
(1) bekezdés A fogyasztónak joga van arra, hogy a szerződés nem teljesítése vagy nem megfelelő teljesítése esetén kártérítést kapjon, kivéve ha
teljesülnek egyes a 90/314/EGK irányelvben rögzített feltételek.
A szervező és/vagy a közvetítő szerződő fél köteles azonnali segítséget nyújtani a nehéz helyzetben lévő fogyasztónak, még akkor is, ha
a felmerült problémáért nem a szervező és/vagy a közvetítő szerződő, hanem a szerződés tárgyát képező szolgáltatással kapcsolatban
nem álló harmadik fél felelős, és a probléma nem volt előre látható vagy elkerülhető, illetve ha az az E.1.4.4. előírás szerinti vis majornak,
vagy olyan oknak tudható be, amelyet a szervező és/vagy a közvetítő szerződő vagy a szolgáltatás nyújtója bármilyen gondossággal
eljárva sem láthatott előre vagy kerülhetett volna el.
E.1.5.25. cikk,
(2)–(4) bekezdés Reklamáció esetén a szervezőnek és/vagy a közvetítőnek azonnali erőfeszítéseket kell tennie a megfelelő megoldás megtalálására.E.1.6.16. cikk
Ö
Z L
Ö N
Y E.3: A 261/2004/EK rendelet
visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról
ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk Meg kell állapítani az utasokat az alábbi esetek megillető minimális jogokat:
a) ha akaratuk ellenére beszállásukat visszautasítják; b) ha légi járatukat törlik; c) ha légi járatuk késik.
E.3.1.11. cikk Az e mellékletben meghatározott, visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén
az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapítására vonatkozó előírásokra és
követelményekre az 261/2004/EK rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
E.3.2.12. cikk A szabályozási követelményeket és előírásokat azzal a feltétellel lehet alkalmazni, hogy az utas:
a) megerősített helyfoglalással rendelkezik az érintett légi járaton és – a 261/2004/EK rendelet 5. cikkében említett
járattörlés kivételével – utasfelvételre jelentkezik,
– a légi fuvarozó, az utazásszervező vagy egy meghatalmazott utazásközvetítő által előre meghatározott módon és
megjelölt időpontban, és bizonyítható, hogy az utas értesítést kapott, illetve ha nem volt időpont megjelölve,
– a közzétett indulási időpont előtt legalább annyi idővel, amennyit az érintett szerződő fél vonatkozó jogszabályai
előírnak; vagy
b) arról a légi járatról, amelyre helyfoglalása volt, egy légi fuvarozó vagy utazásszervező által átirányításra került egy
másik járatra, függetlenül ennek okától.
A szabályozási követelmények és előírások a térítésmentesen, vagy a nyilvánosság számára közvetlenül vagy
közvetetten nem elérhető csökkentett viteldíjjal utazó utasokra nem alkalmazhatók. Alkalmazni kell őket azonban
azokra az utasokra, akiknek jegyét egy légi fuvarozó vagy utazásszervező törzsutasprogramja vagy más kereskedelmi
programja keretében adták ki.
E.3.3.13. cikk, (2)–(3) bekezdés Amennyiben egy üzemeltető légi fuvarozó okkal feltételezi, hogy el fogja utasítani a beszállást egy légi járatra, köteles
először önként jelentkezőket keresni, akik előnyökért cserében lemondanak helyfoglalásukról az általuk érintett utas
és az üzemeltető légi fuvarozó által meghatározandó feltételek mellett. Az önként jelentkezők számára a 261/2004/EK
rendelet 8. cikkével összhangban segítséget kell nyújtani. Az ilyen jellegű segítség az ezen előírásban foglaltakon felüli
segítséget jelent.
E.3.4.14. cikk, (1) bekezdés Amennyiben az önként jelentkező utasok száma nem elegendő ahhoz, hogy a többi helyfoglalással rendelkező utas
beszálljon a légi járatra, akkor az üzemeltető légi fuvarozó az utasok beszállását akaratuk ellenére visszautasíthatja.
E.3.4.24. cikk, (2) bekezdés M
A G
Y
A
R K
Ö Z
L Ö
N
68535
ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk Amennyiben az utasok beszállását akaratuk ellenére visszautasították, akkor az üzemeltető légi fuvarozó kártalanítja
őket és segítséget nyújt nekik (az utas számára fel kell ajánlani a következőket: választási lehetőség a jegy árának
visszatérítése és – adott esetben – a visszaszállítás között; vagy az eredetihez hasonló szállítási feltételek mellett
átfoglalás a célállomásra közlekedő lehető legkorábbi másik járatra; vagy az eredetihez hasonló szállítási feltételek
mellett átfoglalás a célállomásra közlekedő másik járatra, az utasnak megfelelő későbbi időpontban, a rendelkezésre
álló helyek függvényében; étkezés és frissítők; két telefonhívás, fax/e-mail küldése; szükség esetén szállodai elhelyezés,
valamint a repülőtér és szálloda közötti szállítás) az érintett szerződő fél vonatkozó jogszabályainak megfelelően.
E.3.4.34. cikk, (3) bekezdés Egy járat törlése esetén az érintett utasoknak a) az üzemeltető légi fuvarozó segítséget ajánl fel (i. választási lehetőség
a jegy árának visszatérítése és – adott esetben – a visszaszállítás között; vagy az eredetihez hasonló szállítási feltételek
mellett átfoglalás a célállomásra közlekedő lehető legkorábbi másik járatra; vagy az eredetihez hasonló szállítási
feltételek mellett átfoglalás a célállomásra közlekedő másik járatra, az utasnak megfelelő későbbi időpontban,
a rendelkezésre álló helyek függvényében; és ii. átfoglalás esetén étkezés és frissítők, két telefonhívás, fax/e-mail
küldése, szükség esetén szállodai elhelyezés, valamint a repülőtér és szálloda közötti szállítás és b) az érintett utasoknak
joguk van arra, hogy az üzemeltető légi fuvarozótól kártérítést kapjanak, kivéve ha a menetrend szerinti indulási
időpont előtt kellő időben (az érintett szerződő fél vonatkozó jogszabályaiban rögzített meghatározott időszak alatt)
tájékoztatást kaptak a járat törléséről, vagy később kapnak tájékoztatást, de a felajánlott átfoglalással el tudnak indulni
és (az érintett szerződő fél vonatkozó jogszabályaiban) meghatározott időn belül (a menetrend szerinti indulási és
érkezési időponthoz közeli időben) el tudnak jutni a célállomásra.
E.3.5.15. cikk, (1) bekezdés A járat törlésére vonatkozó tájékoztatáskor az utasok részére magyarázatot kell adni a lehetséges alternatív közlekedési
módokról.
E.3.5.25. cikk, (2) bekezdés Az üzemeltető légi fuvarozó nem köteles kártérítést fizetni, ha bizonyítani tudja, hogy a járat törlését olyan rendkívüli
körülmények okozták, amelyeket minden ésszerű intézkedés ellenére sem lehetett volna elkerülni.
E.3.5.35. cikk, (3) bekezdés A bizonyítási teher azokkal a kérdésekkel kapcsolatban, hogy az utast tájékoztatták-e, és ha igen, mikor tájékoztatták
a járat törléséről, az üzemeltető légi fuvarozóra hárul.
E.3.5.45. cikk, (4) bekezdés Amennyiben egy üzemeltető légi fuvarozó okkal feltételezi, hogy egy járat indulása a menetrend szerinti induláshoz
legalább két órát késni fog, az utasok számára segítséget nyújt (étkezés és frissítők, két telefonhívás, fax/e-mail küldése);
legalább öt órás késés esetén az utas választhat, hogy megvárja-e az eredeti járat indulását, vagy kéri a jegy árának
visszatérítését és – adott esetben – a visszaszállítást, továbbá – amennyiben egy vagy több éjszakai ott-tartózkodásra
van szükség – szállodai elhelyezést, valamint a repülőtér és szálloda közötti szállítást.
E.3.6.16. cikk 68536
M A
G Y
A
ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk Amennyiben egy utas kártérítésre jogosult, annak összege:
a) 1,250 NIS vagy 250 EUR minden 2000 kilométeres vagy rövidebb repülőút esetében;
b) 2,000 NIS vagy 400 EUR a 2000–4500 kilométeres repülőút esetében;
c) 3,000 NIS vagy 600 EUR minden, az a) és b) pontba nem sorolható repülőút esetében.
A távolság meghatározásánál azt az utolsó célállomást kell alapul venni, amelyen a beszállás visszautasítása vagy a járat
törlése miatt az utas érkezése késik a menetrend szerinti időponthoz képest.
Ha az utas számára a célállomásra irányuló olyan másik járatra való átfoglalást ajánlják fel, amelynek érkezési ideje és
az eredeti járat érkezési ideje közötti különbség nem haladja meg az érintett szerződő fél vonatkozó jogszabályaiban
rögzítendő meghatározott időtartamot, akkor az üzemeltető légi fuvarozó a kártérítés összegét 50%-kal csökkentheti.
A kártalanítás kifizetése készpénzben, elektronikus banki átutalással, csekkel, vagy – az utas írásos beleegyezése esetén
– utazási utalvány és/vagy más szolgáltatás formájában történik.
E.3.7.17. cikk Amennyiben egy várost vagy régiót több repülőtér szolgál ki, és az üzemeltető légi fuvarozó az utasnak
a helyfoglaláshoz képest egy másik repülőtérre induló légi járatot ajánl, akkor az üzemeltető légi fuvarozót terheli
az utas átszállításának a költsége az alternatív repülőtérről arra a repülőtérre, amelyre a jegyet váltották, vagy az utassal
történt megállapodás alapján egy másik közeli célállomásra.
E.3.8.18. cikk, (3) bekezdés Amennyiben az üzemeltető légi fuvarozó az utast magasabb osztályon helyezi el, mint amelyre az a jegyet váltotta,
akkor a légi fuvarozó nem kérheti a különbözet megfizetését.
E.3.10.110. cikk, (1) bekezdés Amennyiben az utast alacsonyabb osztályon helyezik el, mint amelyre a jegyet váltotta, akkor az üzemeltető légi
fuvarozó az érintett szerződő fél vonatkozó jogszabályainak megfelelően visszatéríti a megfelelő összeget.
E.3.10.210. cikk, (2) bekezdés Az üzemeltető légi fuvarozók elsőbbséget adnak a csökkent mozgásképességű személyek, valamint az őket kísérő
személyek vagy bizonyítvánnyal rendelkező vakvezető és mozgássérült-kísérő kutyák, illetve a kíséret nélkül utazó
gyermekek szállításának.
E.3.11.111. cikk, (1) bekezdés Visszautasított beszállás, járat törlése vagy késése esetén a csökkent mozgásképességű személyek és az őket kísérő
személyek, valamint a kíséret nélkül utazó gyermekek jogosultak a lehető leghamarabb történő ellátásra. Az ellátás
nyújtása során az üzemeltető légi fuvarozó különös figyelmet fordít a csökkent mozgásképességű személyek és az őket
kísérő személyek szükségleteire, valamint a kíséret nélkül utazó gyermekek szükségleteire.
E.3.11.211. cikk, (2) bekezdés;
9. cikk, (3) bekezdés
A 261/2004/EK rendeletben szereplő előírások alkalmazása nem érinti az utasok további kártalanításhoz való jogát.
A 261/2004/EK rendelet szerint nyújtott kártalanítás levonható az ilyen kártalanításból.
A nemzeti jog kapcsolódó elveinek és szabályainak sérelme nélkül, a fentiek nem alkalmazhatók az olyan utasokra, akik
a 261/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében önként mondtak le helyfoglalásukról.
K
Ö Z
L Ö
N 68537
ElőírásAz előírás száma
(Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk Olyan esetekben, amikor egy üzemeltető légi fuvarozó kártalanítást fizet vagy más, a 261/2004/EK rendelet szerint
rá háruló kötelezettségeket teljesít, akkor a rendelet rendelkezései az alkalmazandó joggal összhangban nem
értelmezhetők a fuvarozó azon jogának korlátozásaként, hogy kártérítést kérjen bármely személytől – beleértve
harmadik feleket is. A 261/2004/EK rendelet különösen az üzemeltető légi fuvarozók azon jogát nem korlátozza, hogy
visszatérítést kérjen egy utazásszervezőtől vagy más olyan személytől, akivel az üzemeltető légi fuvarozó szerződéses
jogviszonyban áll. A rendelet rendelkezései továbbá nem értelmezhetők úgy, hogy korlátoznák az üzemeltető légi
fuvarozóval szerződéses jogviszonyban levő utazásszervező vagy – az utas kivételével – harmadik fél jogát arra, hogy
visszatérítést vagy kártalanítást kérjen az üzemeltető légi fuvarozótól az alkalmazandó vonatkozó törvények szerint.
E.3.13.113. cikk Az üzemeltető légi fuvarozó biztosítja, hogy az utasfelvételnél világosan olvasható és az utasok számára jól látható
módon elhelyezzék a következő szöveget tartalmazó tájékoztatást: „Beszállásának visszautasítása, illetve járatának
törlése vagy legalább két órás késése esetén az utasfelvételi pultnál vagy a beszálló kapunál átveheti azt az ismertetőt,
amely az ön jogait tartalmazza, mindenekelőtt a kártalanítás és a segítségnyújtás tekintetében.”
E.3.14.114. cikk, (1) bekezdés A beszállást visszautasító vagy egy járatot törlő üzemeltető légi fuvarozó minden érintett utasnak írásbeli tájékoztatót
nyújt át, amely e rendelettel összhangban meghatározza a kártalanítás és segítségnyújtás szabályait. A légi fuvarozó
ezenkívül hasonló tájékoztatót ad át minden, jelentős késéssel érintett utasnak.
E.3.14.214. cikk, (2) bekezdés Az utasokkal szemben e rendelet szerint fennálló kötelezettségek nem korlátozhatók, illetve azok alól nem lehet
mentesülni, nevezetesen a szállítási szerződésben szereplő eltérés vagy korlátozó kikötés alapján.
Amennyiben azonban ilyen eltérést vagy korlátozó kikötést alkalmaznak egy utas tekintetében, vagy ha az utast nem
tájékoztatják megfelelően jogairól és emiatt olyan kártalanítást fogadott el, amely elmarad attól, amelyet a 261/2004 EK
rendelet előír, akkor az utas mindazonáltal jogosult az illetékes bíróság vagy szervek előtt megindítani a szükséges
eljárást a pótlólagos kártalanításhoz való hozzájutás érdekében.
E.3.15.115. cikk A szerződő felek gondoskodnak a 261/2004/EK rendeletből fakadó szabályozási követelmények és előírások
végrehajtásáról. A végrehajtási intézkedéseknek, amelyek között polgári jogi bírósági ítéleteken alapuló végrehajtási
intézkedések is lehetnek – hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
E.3.16.116. cikk 68538
M A
G Y
A
E.4: Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 1107/2006/EK rendelete a légijárműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól
ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk Szabályokat kell megállapítani annak érdekében, hogy a légijárműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent
mozgásképességű személyek védelmet kapjanak a hátrányos megkülönböztetéssel szemben, és biztosított legyen számukra
a megfelelő segítségnyújtás.
E.4.1.11. cikk, (1) bekezdés Az 1107/2006/EK rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározásokat az e melléklet szerinti, a légijárműveken utazó
fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogaira vonatkozó követelményekre és előírásokra alkalmazni
kell.
E.4.2.12. cikk A légi fuvarozó, képviselője vagy az utazásszervező fogyatékosság vagy csökkent mozgásképesség okán nem tagadhatja meg
fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy számára helyfoglalás kiadását vagy ilyen személy beszállását,
amennyiben az érintett személy érvényes jeggyel és helyfoglalással rendelkezik.
E.4.3.13. cikk A légi fuvarozó, képviselője vagy az utazásszervező fogyatékosság okán az alábbi esetekben megtagadhatja fogyatékkal élő,
illetve csökkent mozgásképességű személy számára helyfoglalás kiadását vagy ilyen személy beszállítását:
a) amennyiben ez nemzetközi vagy nemzeti jog által vagy az érintett légi fuvarozó légiközlekedési engedélyét kiállító hatóság
által előírt biztonsági követelmények teljesítése érdekében szükséges;
b) ha a légijármű vagy ajtóinak mérete következtében a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy
beszállítása vagy szállítása fizikailag lehetetlen.
Amennyiben a helyfoglalás elutasításának alapja az a) vagy b) pont szerinti indok, a légi fuvarozó, annak képviselője
vagy az utazásszervező a lehetséges mértékben mindent meg kell, hogy tegyen azért, hogy az érintett személy számára
elfogadható alternatív lehetőséget ajánljon fel.
Az olyan fogyatékos vagy csökkent mozgásképességű személy számára, akinek beszállítását fogyatékossága vagy csökkent
mozgásképessége miatt tagadták meg – valamint az ilyen személy kísérője számára –, a 261/2004/EK rendelet 8. cikke
értelmében a jegy árának visszatérítését vagy átfoglalást kell felajánlani. A visszaszállítás vagy átfoglalás közötti választás joga
valamennyi biztonsági követelmény teljesülésétől függően gyakorolható.
E.4.4.14. cikk, (1) bekezdés Amennyiben ez nemzetközi vagy nemzeti jog által vagy az érintett légi fuvarozó üzembentartási engedélyét kiállító
hatóság által előírt biztonsági követelmények teljesítése érdekében szükséges, a légi fuvarozó, annak képviselője vagy
az utazásszervező előírhatja, hogy a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyt az utazás során egy másik
személy kísérje, aki képes a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyt igényei szerint segíteni.
E.4.4.24. cikk, (2) bekezdés M
A G
Y
A
R K
Ö Z
L Ö
N
68539 ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk A légi fuvarozó vagy képviselője köteles tájékoztatni az utasokat a fogyatékkal élő személyek és a csökkent mozgásképességű
személyek fuvarozása során alkalmazott biztonsági szabályokat, valamint a fuvarozásukra vagy mozgást segítő berendezéseik
fuvarozására vonatkozó, a légijármű mérete miatt szükséges korlátozásokat.
Az utazásszervező ezeket a biztonsági szabályokat és korlátozásokat köteles rendelkezésre bocsátani mindazon repülőjáratok
vonatkozásában, amelyek az általa szervezett, értékesített vagy értékesítésre felkínált szervezett utazási formákban
szerepelnek.
E.4.4.34. cikk, (3) bekezdés Ha a légi fuvarozó, annak képviselője vagy az utazásszervező él az E.4.4.1. vagy az E.4.4.2. előírásban foglalt lehetőséggel,
akkor a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyt haladéktalanul tájékoztatnia kell ennek indokáról.
Kérésre a légi fuvarozó, annak képviselője vagy az utazásszervező a kérést követően köteles a fogyatékkal élő vagy csökkent
mozgásképességű személyt írásban tájékoztatni ezen indokokról; a tájékoztatást a csökkent mozgásképességű személyek
szükségleteinek figyelembevételével, az érintett szerződő fél vonatkozó jogszabályaiban rögzítendő, minél rövidebb,
meghatározott időn belül kell megtenni.
E.4.4.44. cikk, (4) bekezdés A repülőtér vezetése a helyi adottságok figyelembevétele mellett a repülőtér területén belül vagy a repülőtér vezetésének
közvetlen ellenőrzése alatt álló helyen, mind a terminálépületeken belül, mind azokon kívül kijelöli azokat az érkezési és
távozási pontokat, amelyeken a fogyatékos vagy csökkent mozgásképességű személyek nehézség nélkül bejelenthetik
érkezésüket a repülőtérre, és kérhetik a segítségnyújtást. Az érkezési és távozási pontokat egyértelmű jelzéssel kell ellátni, és
azoknak – érthető formában – alapvető információval kell szolgálniuk a repülőtérről.
E.4.5.15. cikk,
(1)–(2) bekezdés A légi fuvarozók, képviselőik és az utazásszervezők kötelesek minden szükséges intézkedést megtenni annak érdekében,
hogy a szerződő feleknek a Szerződés hatálya alá tartozó területen található valamennyi értékesítési pontjukon – beleértve
a telefonos és internetes értékesítést is – fogadják a fogyatékos vagy csökkent mozgásképességű személyek segítségnyújtási
igényeire vonatkozó bejelentéseket.
E.4.6.16. cikk, (1) bekezdés Ha a légi fuvarozó, annak képviselője vagy az utazásszervező segítségnyújtási igényre vonatkozó előzetes bejelentést
kap, a vonatkozó információt a járat közzétett indulási időpontja előtt legalább 36 órával továbbítja a következőknek: a)
az indulási, érkezési és átszállási repülőterek vezetésének; valamint b) az üzemeltető légi fuvarozónak, ha a helyfoglalás nem
az adott légi fuvarozónál történt, kivéve, ha az üzemeltető légi fuvarozó adatai nem ismertek a bejelentés időpontjában,
amely esetben az információt az első lehetséges alkalommal kell továbbítani. Az „előzetes bejelentés” pontos meghatározását
és jellemzőit a szerződő felek vonatkozó szabályozásaiban és eljárásaiban kell rögzíteni.
E.4.6.26. cikk,
(2)–(3) bekezdés Amennyiben a rendeltetési repülőtér a szerződő felek területén található, akkor a repülőjárat indulását követően
az üzemeltető légi fuvarozó a lehető leghamarabb tájékoztatja a rendeltetési repülőtér vezetését arról, hogy az adott járaton
hány olyan fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy utazik, aki az 1107/2006/EK rendelet I. mellékletében
meghatározott segítségre igényt tart, és azoknak milyen jellegű segítségre van szüksége.
6. cikk, (4) bekezdés
+ I. melléklet 68540
M
A
G Y
A R
 K Ö
Z
L
Ö N
Y ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/
előírás#) Cikk Amikor a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személy légi úton való utazás céljából megérkezik a repülőtérre,
a repülőtér vezetése köteles gondoskodni az 1107/2006/EK rendelet I. mellékletében meghatározott segítségnyújtás
biztosításáról oly módon, hogy az érintett személy felszállhasson arra a repülőjáratra, amelyre helyfoglalással rendelkezik,
amennyiben az érintett személy előzetesen bejelentette segítségnyújtással kapcsolatos egyéni igényeit az érintett légi
fuvarozónak, annak képviselőjének vagy az utazásszervezőnek. Amennyiben az oda- és visszaútra vonatkozó szerződést
ugyanazon légi fuvarozónál kötötték, a bejelentés kiterjed a visszautazáshoz igénybe vett járatra is. Az „előzetes bejelentés”
pontos meghatározását és jellemzőit a szerződő felek vonatkozó szabályozásaiban és eljárásaiban kell rögzíteni.
E.4.7.17. cikk, (1) bekezdés Amikor elismert vezetőkutya alkalmazására van szükség, a kutyának is helyet kell biztosítani, amennyiben erről értesítették
a légi fuvarozót, annak képviselőjét vagy az utazásszervezőt a vezetőkutyák légijárműveken történő szállítására alkalmazandó
nemzeti előírásoknak megfelelően, ha ilyen előírások léteznek.
E.4.7.27. cikk, (2) bekezdés A vonatkozó nemzeti jogszabályok szerinti bejelentés hiányában a repülőtér vezetése köteles minden ésszerűen elvárható
lépést megtenni annak érdekében, hogy a segítségnyújtást oly módon biztosítsa, hogy az érintett személy felszállhasson arra
a repülőjáratra, amelyre helyfoglalással rendelkezik.
E.4.7.37. cikk, (3) bekezdés Az E.4.7.1. előírás rendelkezéseit abban az esetben kell alkalmazni, ha: a) az érintett személy időben bejelentkezik
utasfelvételre,
b) az érintett személy időben megérkezik az E.4.5.1. előírással összhangban kijelölt pontra a repülőtér határán belül.
Az „időben” kifejezés pontos meghatározását és tartalmát a szerződő felek vonatkozó szabályozásaiban és eljárásaiban kell
rögzíteni.
E.4.7.47. cikk, (4) bekezdés Ha a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személy a szerződő felek területén fekvő repülőtéren átszáll, vagy
őt a légi fuvarozó vagy az utazásszervező másik repülőjáratra irányítja át arról a repülőjáratról, amelyre helyfoglalással
rendelkezik, a repülőtér vezetése felelős azért, hogy az 1107/2006/EK rendelet I. mellékletében meghatározott
segítségnyújtást oly módon biztosítsa, hogy az érintett személy felszállhasson arra a repülőjáratra, amelyre helyfoglalással
rendelkezik.
E.4.7.57. cikk, (5) bekezdés A fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személynek a szerződő felek területén fekvő repülőtérre légi úton
történő érkezésekor a repülőtér vezetése felelős az 1107/2006/EK rendelet I. mellékletében meghatározott segítségnyújtás
biztosításáért oly módon, hogy az érintett személy eljuthasson az E.4.5.1. előírásban meghatározott repülőtéri távozási
pontra. A segítségnyújtásnak a lehető legteljesebb mértékben meg kell felelnie az utas egyéni igényeinek.
E.4.7.67. cikk,
(6)–(7) bekezdés M
A G
Y
A
R K
Ö Z
L Ö
N
68541 ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk A repülőtér vezetése felelős az 1107/2006/EK rendelet I. mellékletében meghatározott segítségnyújtás biztosításáért, anélkül
hogy további díjat számolna fel a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek esetében.
A vezetés maga is biztosíthat ilyen segítségnyújtást. Ehelyett lehetősége van arra is, hogy – a hatáskörén belül és minden
esetben az E.4.9.19. előírásban említett minőségi követelményekkel összhangban – egy vagy több másik féllel szerződjön
a segítségnyújtás biztosítása érdekében. A repülőtér használóival együttműködve, a repülőtér használóinak bizottságán
keresztül – amennyiben ilyen bizottság létezik –, a vezetés saját kezdeményezésére vagy kérelem alapján – így például
valamely légi fuvarozó kérelme alapján – köthet ilyen szerződést, figyelembe véve az érintett repülőtéren meglévő
szolgáltatásokat. Az ilyen irányú kérelem elutasítását a vezetésnek írásban indokolnia kell.
E.4.8.18. cikk Azon repülőterek kivételével, amelyek éves kereskedelmi utasforgalma 150 000 főnél kevesebb, a repülőtér vezetése
a repülőtér használóival – a repülőtér használóinak bizottságán keresztül, ha van ilyen –, valamint a fogyatékkal élő, illetve
csökkent mozgásképességű utasokat képviselő szervezetekkel együttműködve meghatározza az 1107/2006/EK rendelet
I. mellékletében meghatározott segítségnyújtás minőségi követelményeit, és a biztosításukhoz szükséges erőforrásokat.
A követelmények meghatározása során teljes mértékben figyelembe kell venni a fogyatékkal élő, illetve csökkent
mozgásképességű személyek közlekedésének elősegítésére vonatkozó, nemzetközileg elismert politikákat és magatartási
kódexeket, különösen az ECAC csökkent mozgásképességű személyek földi kiszolgálására vonatkozó magatartási kódexét.
A repülőtér vezetése köteles közzétenni az általa meghatározott minőségi követelményeket.
A légi fuvarozó és a repülőtér vezetése megállapodhat, hogy a légi fuvarozó által a repülőtérre és a repülőtérről szállított
utasok számára a repülőtér vezetése az 1107/2006/EK rendelet I. mellékletében meghatározott követelményekben előírtnál
magasabb színvonalú segítségnyújtást biztosít, vagy az ott említett szolgáltatásokon túl többletszolgáltatásokat is nyújt.
E.4.9.19. cikk A légi fuvarozó az e rendelet hatálya alá tartozó repülőtérről induló, oda érkező vagy ott átszálló fogyatékkal élő vagy
csökkent mozgásképességű személyek számára köteles minden további díj nélkül biztosítani az 1107/2006/EK rendelet
II. mellékletében meghatározott segítségnyújtást, amennyiben az érintett személy megfelel az E.4.7.1., az E.4.7.2. és az E.4.7.4.
előírásban meghatározott feltételeknek.
E.4.10.110. cikk + II. melléklet A légi fuvarozók és a repülőtér vezetése: a) biztosítja, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű
személyeknek közvetlen segítséget nyújtó személyzet valamennyi tagja, beleértve az esetleges alvállalkozók által
alkalmazottakat is, rendelkezzen ismeretekkel arra vonatkozóan, hogy hogyan elégíthetők ki a különböző fogyatékkal vagy
mozgáskorlátozottsággal élő személyek igényei;
b) képzést biztosít a fogyatékkal élők egyenjogúságáról, és a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság növeléséről
a repülőtéren dolgozó személyzetük minden olyan tagja számára, aki közvetlenül kapcsolatba kerül az utazóközönséggel;
c) biztosítja, hogy a felvételt követően minden új alkalmazott részesüljön a fogyatékossággal kapcsolatos képzésben,
valamint hogy adott esetben a személyzet tagjai ismeretfrissítő képzéseken vegyenek részt.
E.4.11.111. cikk 68542
M A
G Y
A
ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) Cikk Ha a repülőtéri kezelés vagy légijármű fedélzetén történő szállítás során kerekes székek, egyéb, mozgást segítő berendezések
vagy segítő eszközök elvesznek vagy megrongálódnak, az utast, akihez ezek az eszközök tartoznak, kártérítésben kell
részesíteni, összhangban a nemzetközi és nemzeti jogi előírásokkal.
E.4.12.112. cikk A fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyekkel szemben az 1107/2006/EK rendelet szerint fennálló
kötelezettségek nem korlátozhatók, és azok alól nem lehet mentesülni.
E.4.13.113. cikk Minden szerződő fél kijelöl egy vagy több szervet, amely a területén található repülőterekről induló és oda érkező légi járatok
tekintetében felel az 1107/2006/EK rendelet végrehajtásáért. Ezen szerv vagy szervek szükség szerint meghozza/meghozzák
azokat az intézkedéseket, amelyek biztosítják a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogainak
tiszteletben tartását, ideértve az E.4.9. előírásban említett minőségi követelményeknek való megfelelést is. A szerződő felek
tájékoztatják egymást a kijelölt szervről vagy szervekről.
E.4.14.114. cikk Az a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy, aki úgy véli, hogy az 1107/2006/EK rendeletet megsértették,
felhívhatja a repülőtér vezetése, vagy adott esetben az érintett légi fuvarozó figyelmét az ügyre. Amennyiben a fogyatékkal
élő, illetve csökkent mozgásképességű személy igényeit ezen az úton nem elégítik ki, e rendelet vélt megsértésével
kapcsolatban panasz nyújtható be az E.4.14.1. előírás szerint kijelölt szervnek vagy szerveknek.
A szerződő felek intézkedéseket tesznek a fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyek tájékoztatására
az őket az 1107/2006/EK rendelet alapján megillető jogokról és a kijelölt szervhez vagy szervekhez benyújtható panasz
lehetőségéről.
E.4.15.115. cikk A szerződő felek megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden
szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak hatásosaknak, arányosaknak
és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A szerződő felek – egymás kérésére – értesítik egymást a másik félre kiszabható
szankciókra vonatkozó rendelkezésekről.
E.4.16.116. cikk M
A G
Y A
R
K
Ö Z
L Ö
N 68543 F. RÉSZ:
F.1: A Tanács 2000. november 27-i 2000/79/EK irányelve az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai
Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben
dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról
ElőírásAz előírás száma (Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) A melléklet szakasza
Az e mellékletben szereplő előírásokat és követelményeket a polgári repülésben dolgozó utazó személyzet munkaidejére
alkalmazni kell.
F.1.1.11 A polgári repülésben dolgozó utazó személyzet munkaidejére vonatkozó, az e mellékletben rögzített előírásokra és
követelményekre a 2000/79/EGK tanácsi irányelve 2. szakaszában szereplő fogalommeghatározásokat – szükség szerint és
értelemszerűen – alkalmazni kell.
F.1.2.12 A polgári repülésben dolgozó repülő személyzet legalább négyhetes éves fizetett szabadságra jogosult, a nemzeti jog és/vagy
gyakorlat által az ilyen szabadságra való jogosultság és ennek megadása feltételeinek megfelelően.
A polgári repülésben dolgozó utaskísérő személyzet a szerződő felek vonatkozó jogszabályaival összhangban jogosult éves
fizetett szabadságra.
F.1.3.13(1) A polgári repülésben dolgozó utazó személyzet ingyenes egészségügyi vizsgálatra jogosult a kinevezés előtt és azt követően
rendszeres időközökben.
F.1.4.14(1a) A polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalót, ha az éjszakai munkavégzéssel összefüggő egészségügyi problémáktól
szenved, lehetőség szerint, olyan utazó vagy utazással nem járó nappali munkára helyezik át, amelyre alkalmas.
F.1.4.24(1b) Az ingyenes egészségügyi vizsgálatra az orvosi titoktartás szabályai vonatkoznak.F.1.4.34(2)
Az ingyenes egészségügyi vizsgálat a nemzeti egészségügyi rendszer keretében is elvégezhető.F.1.4.44(3)
A polgári repülésben dolgozó utazó személyzetet a munka jellegének megfelelő biztonsági és egészségügyi védelem illeti meg.F.1.5.15(1)
A polgári repülésben dolgozó utazó személyzet biztonsága és egészsége tekintetében mindenkor megfelelő védelmi és
megelőző szolgáltatások vagy eszközök állnak rendelkezésre.
F.1.5.25(2) Megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy ha munkaadó a munkát egy bizonyos mintának megfelelően kívánja
megszervezni, akkor vegye figyelembe azt az általános elvet, hogy a munkát a munkavállalóhoz kell igazítani.
F.1.6.16 Az illetékes hatóságokat, azok kérésére, tájékoztatják a polgári repülésben dolgozó utazó személyzet sajátos munkaritmusáról.F.1.7.17
A munkaidőt a szerződő felek által a jövőben elfogadandó, a repüléssel töltött szolgálati idő korlátozásokról és pihenőidő
szabályozásról szóló jogszabályok sérelme nélkül, és a vonatkozó nemzeti joggal együtt kell megvizsgálni, és valamennyi
kapcsolódó kérdésben figyelembe kell venni.
Ö
Z L
Ö N
Y ElőírásAz előírás száma
(Rész/jogszabály#/cikk#/ előírás#) A melléklet szakasza A blokkidő maximálisan 900 munkaóra lehet. E célból a „blokkidő” az az idő, amely alatt az utazó személyzet (a hajózó személyzet
esetében) a pilótafülkében, (az utaskísérő személyzet esetében) az utastérben tartózkodik, a légijárműnek a parkolóhelyről
felszállási céllal való elmozdulásától a kijelölt parkolóhelyre történő eljutásáig, és az összes hajtómű leállításáig. Az ezen
előírásban meghatározott számszerűsített adattól való, a hajózó személyzet esetében 15%-os, az utaskísérő személyzet esetében
20%-os eltérés egyenértékű előírásnak minősül.
F.1.8.28(2) A maximális éves munkaidő az év során olyan egyenletesen kerül elosztásra, amennyire csak lehetséges.F.1.8.38(3)
A polgári repülésben dolgozó utazó személyzet számára előzetesen közölt, szolgálattól és készenléttől mentes napokat
biztosítanak, a következők szerint:
a) naptári hónaponként legalább 7 napot, amely magában foglalhatja a jog által előírt pihenőidőket is; valamint
b) naptári évenként legalább 96 napot, amely magában foglalhatja a jog által előírt pihenőidőket is.
Az ezen előírásban meghatározott számszerűsített adattól való 20%-os eltérés egyenértékű előírásnak minősül.
F.1.9.19 ” 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a Megállapodásnak az e törvény hatálybalépésétől kezdődő ideiglenes alkalmazását.
5. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 4. § a Megállapodás 30. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban hatályát veszti.
 (3) A  Megállapodás hatálybalépésének naptári napját, valamint a  (2)  bekezdésben meghatározott időpont naptári
napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a  Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
áder János s. k., dr. latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke