text:
191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelete az építőipari kivitelezési tevékenységről.
A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés f), i), o), r), u), v) és
x) pontjában, valamint a 38. § vonatkozásában a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól
 szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. § g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – kiterjed
a) az építőipari kivitelezési tevékenység folytatására,
b) az építőipari kivitelezési tevékenység meg valósításában részt vevő építtető, beruházáslebonyolító, tervező,
tervellenőr, kivitelező, felelős műszaki vezető, tervezői művezető, építési műszaki ellenőr és az építtetői
fedezetkezelő feladataira,
c) az építési napló, az építési napló alvállalkozói nyilvántartása és a felmérési napló vezetésére,
d) a kivitelezési dokumentáció tartalmi követelményeire,
e) az építőipari kivitelezési tevékenység pénzügyi fedezetének, valamint a kivitelező által nyújtott biztosíték
kezelésének rendjére,
f) az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésével kapcsolatos eljárásra és adatszolgáltatásra,
g) az építőipari kivitelezési tevékenység befejezésével kapcsolatos eljárásokra,
h) a tervezési és az építési szerződés kötelező tartalmi és formai elő írásaira,
i) a vállalkozói díjjal kapcsolatos szabályozásra,
j) az építőipari kivitelezési tevékenységet végzők névjegyzékének a vezetésére.
(2) E rendeletnek a kivitelezési dokumentációra vonatkozó elő írásait – az antennák, antennatartó szerkezetek és
csatlakozó műtárgyak kivételével – a sajátos építményfajtákra és a műemlékekre akkor kell alkalmazni, ha külön
jogszabály másként nem rendelkezik.
(3) E rendeletnek az építőipari kivitelezési tevékenységgel kapcsolatos adatszolgáltatásra vonatkozó elő írásait az
atomenergia alkalmazására szolgáló, a nemzetbiztonsági, a honvédelmi és a katonai célú építményekre nem kell
alkalmazni.
(4) A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továb biak ban: Kbt.) hatálya alá tartozó építési beruházások
esetében a Kbt. és az építési beruházások közbeszerzésekkel kapcsolatos részletes szabályairól szóló kormányrendelet
által nem szabályozott kérdésekben e rendelet elő írásait kell alkalmazni.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) építési munkaterület: az építőipari kivitelezési tevékenység végzésének helye; ennek minősül a munkaszervezéssel
összefüggő felvonulási, előkészítési, valamint a tevékenység végzéséhez szükséges építési anyagok, gépek,
szerkezetek, szerelvények és felvonulási épületek elhelyezésére és az előkészítő technológiai munkafolyamatok
elvégzésére szolgáló terület is,
b) építési szakmunka: szakirányú képesítéssel, jogszabály alapján végezhető építési-szerelési munka,
c) építési-szerelési munka: az építési tevékenység végzésére irányuló szakági munka,
d) jókarbantartó tevékenység: a meglévő építmény, építményrész kármegelőzésére, kárelhárítására, karbantartására,
helyreállítására, felújítására, javítására, rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmassá tételére, illetve
ennek és üzembiztonságának megtartására irányuló építési-szerelési munka,
e) többletmunka: a szerződéskötés alapját képező (ajánlatkérési vagy kivitelezési) dokumentációban kimutathatóan
szereplő, de a szerződéses árban (vállalkozói díjban) figye lembe nem vett tétel,
f) pótmunka: a szerződés alapját képező dokumentációban nem szereplő külön megrendelt munkatétel
(munkatöbblet),
g) árazatlan (tételes) költségvetési kiírás: minőségi követelményekkel rendelkező mennyiségi kimutatás az építmény
jellege szerint szükséges szakági bontásban és részletezettséggel, konkrét gyártmányok, márkák megjelölése
nélkül,
h) építőipari rezsióradíj: a vállalkozó kivitelező vagy az alvállalkozó kivitelező szakági építési-szerelési termelő
tevékenységének elvégzéséhez szükséges, egy aktív munkaórára vetített – a kivitelező tényköltségei alapján
számított vagy tervezett – összes költsége. Az építőipari rezsióradíj nem tartalmazza a beépítésre kerülő
betervezett és az üzemszerű használathoz szükséges beépítésre kerülő építési anyagok, szerkezetek és
berendezések közvetlen költségeit, a közvetlen anyagok fuvarozási és rakodási költségeit, a közvetlen
gépköltségeket, a kivitelezési dokumentáció tervezési díját, a hatósági eljárások díját, a szükségessé váló
minőség-ellenőrzések díját, az üzempróba, beüzemelés szolgáltatási díját. Az építőipari rezsióradíj számítási
alapját az Építőipari Ágazati Kollektív Szerződésben évente meghatározott Ágazati Bértarifa Megállapodásban
szereplő minimális szakmunkás alapbér alapján kiszámított, szakmai ajánlásban rögzített órabér és
a jogszabályokban meghatározott közterhek képezik. Az építőipari rezsióradíj tartalmazza a személyi jellegű
költségeket, az ellátási költségeket, a fizikai dolgozók rezsi jellegű költségeit, az irányítási és az ügyviteli
költségeket,
i) építtetői fedezetkezelő: az építőipari kivitelezési tevékenység építési szerződésben meghatározott ellenértéke
pénzügyi fedezetének és a kivitelező által nyújtott biztosíték összegének kezelője,
j) elektronikus alvállalkozói nyilvántartás: építtetői fedezetkezelő közreműködése esetén a fővállalkozó kivitelező
építési naplójának részét képező elektronikus nyilvántartás,
k) vállalkozó kivitelező: építőipari kivitelezési tevékenységet üzletszerű gazdasági tevékenységként folytató
személy,
l) fővállalkozó kivitelező: az építtetővel építési szerződést kötő vállalkozó kivitelező,
m) alvállalkozó kivitelező: a vállalkozó kivitelezővel építési szerződést kötő személy.
II. Fejezet
ÉPÍTŐIPARI KIVITELEZÉSI TEVÉKENYSÉG 3. § (1) Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továb biak ban: Étv.) 39/A. §
(6) bekezdése szerinti építési szerződést
a) üzletszerű gazdasági tevékenységként folytatott építőipari kivitelezési tevékenység esetén írásba kell foglalni, és
b) a 17. § (2) bekezdés a) pontja szerinti esetben ügyvéd vagy jogtanácsos általi ellenjegyzése szükséges.
Az építési szerződés megkötését köve tően a vállalkozó kivitelező viseli annak jogkövetkezményét, amely
a tervdokumentáció olyan hiányosságából adódik, melyet a vállalkozó kivitelezőnek a tőle elvárható szakmai
gondosság mellett észlelnie kellett volna, de a szerződéskötést megelőzően nem jelzett.
(2) Az építési szerződés tartalmazza
a) az építtető nevét vagy megnevezését, címét vagy székhelyét, elérhetőségét, adószámát, bankszámlaszámát,
valamint a képviseletében eljáró személy nevét vagy megnevezését, címét vagy székhelyét és elérhetőségét,
b) a vállalkozó kivitelező nevét vagy megnevezését, címét vagy székhelyét, elérhetőségét, adószámát,
bankszámlaszámát, valamint a képviseletében eljáró személy nevét vagy megnevezését, címét vagy székhelyét és
elérhetőségét,
c) a szerződés tárgyában megjelölve a vállalt építőipari kivitelezési tevékenység vagy építési-szerelési munka
pontos megnevezését, az építési munkaterület pontos körülírását (cím, helyrajzi szám), az építményre, építési
tevékenységre vonatkozó követelmény (mennyiségi és minőségi mutatók) meghatározásával,
d) a vállalt teljesítési szakaszokat, határidőket részletesen (ideértve a kivitelezési tervszolgáltatásnak, az építési
munkaterület átadásának, az építési napló megnyitásának, a tervezett kezdés, a részteljesítés, az átadás-átvétel,
a birtokbaadás határidejét vagy határnapját, az igényelt befejezési határidőt vagy határnapot),
e) a vállalkozói díj összege mellett az elszámolás formáját, módját, a fizetés módját, határidejét, a d) pontban
foglaltak figye lembe véte lével szakaszait,
f) annak rögzítését, hogy az építőipari kivitelezési tevékenység végzéséhez
fa) az építtető hozzájárul-e alvállalkozó igénybevételéhez,
fb) a szerződés teljesítésében a fővállalkozó kivitelező igénybe vesz-e alvállalkozó kivitelezőt, illetve
fc) a fővállalkozó kivitelező hozzájárul-e alvállalkozója további alvállalkozói igénybevételéhez,
g) a kivitelezési dokumentáció szolgáltatására vonatkozó rendelkezést, h) az építőipari kivitelezés során keletkező hulladékok – engedéllyel rendelkező kezelőhöz történő – elszállítására
(elszállíttatására) kötelezett megnevezését,
i) a vállalkozói díj megállapításának alapjául szolgáló árazatlan költségvetési kiírás meglétére történő utalást, ha
annak elkészítését e rendelet vagy más jogszabály előírja,
j) az építőipari kivitelezési tevékenység végzése során esetlegesen felmerülő pótmunka díjának elszámolási
módját,
k) fővállalkozó esetén a teljesítésigazolás kiadására jogosult építési műszaki ellenőr, egyéb vállalkozó kivitelező
esetén a teljesítésigazolás kiadására jogosult felelős műszaki vezető megnevezését,
l) a szerződő felek erre irányuló megállapodása és a jogszabályi feltételek fennállása esetén annak rögzítését, hogy
a szerződéses jogviszonyukból keletkező vitájuk rendezése érdekében igénybe vesznek-e mediátori
közreműködést, illetve jogvitájukat eseti vagy állandó választottbíróság elé terjesztik-e,
m) az építtető nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a szerződésben meghatározott építőipari kivitelezési
tevékenység ellenértékének pénzügyi fedezetével rendelkezik,
n) ha az építtető a fővállalkozó kivitelező részére az ellenszolgáltatása részeként előleg kifizetését biztosítja, az
előleg felhasználásának meghatározását és az előleg elszámolásának módját,
o) a felek megállapodása esetén a fővállalkozó kivitelező által a szavatossági, jótállási (a továb biak ban: garanciális),
valamint a nem vagy nem szerződésszerű teljesítés esetére nyújtott (a továb biak ban: teljesítési) biztosíték
összegének meghatározását, biztosításának formáját, célját, felhasználásának lehetőségét.
(3) Az alvállalkozói építési szerződés – a (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően – tartalmazza név, illetve megnevezés,
adószám, lakcím, illetve székhely szerint rögzítve, hogy mely vállalkozó (fővállalkozó) kivitelezővel kötött építési
szerződés teljesítése érdekében kerül sor az alvállalkozói építési szerződés megkötésére.
(4) A (2) bekezdésben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyvnek (a továb biak ban: Ptk.) az építési
szerződésre vonatkozó rendelkezései irányadóak.
(5) A vállalkozói díjnak magában kell foglalnia
a) a közvetlen költséget, ennek keretében
aa) az anyagköltséget és a közvetlen gépköltséget a fuvarozási és rakodási költséggel együtt,
ab) az építőipari rezsióradíj alapján számított munkadíjat,
b) a fedezetet, ennek keretében
ba) a közvetlen költségek között nem szereplő általános költségeket,
bb) a tervezett nyereséget.
(6) Építőipari kivitelezési tevékenység végzésére irányuló szerződéses ár vizsgálata során az irreálisan alacsony ár
mérlegelése tekintetében
a) mérvadónak kell tekinteni az építésügyért felelős miniszter által működtetett honlapon található
– ellenszolgáltatás nélkül használható – elektronikus közbeszerzési költségvetési kiírási programban
meghatározott élőmunka szükségleti normatívákat, illetve
b) irányadónak kell tekinteni az Építőipari Ágazati Kollektív Szerződésben évente meghatározott Ágazati Bértarifa
Megállapodásban szereplő minimális szakmunkás alapbér alapján kiszámított, szakmai ajánlásban rögzített
építőipari rezsióradíjat,
c) figye lembe kell venni az ajánlatot tevő vállalkozó kivitelező indokolását ajánlata tekintetében.
(7) Az építési naplóban köteles haladéktalanul közölni
a) a fővállalkozó kivitelező az építtetővel a pótmunka műszaki szükségességét,
b) az építtető a fővállalkozó kivitelezővel a pótmunka igényét.
(8) A többletmunka utólag csak tételes elszámolású szerződéses ár esetén és akkor számolható el, ha a vállalkozó
kivitelező a szerződés alapját képező beárazott tételes költségvetési kiírással bizonyítja, hogy az a költségvetésben
nem szerepelt.
(9) Ha a felek átalánydíjban állapodtak meg, akkor a kikötött díjon felül csak a pótmunka ellenértéke számolható el.
(10) A szerződés módosítását megalapozó körülménynek tekintendő különösen, ha a szerződés teljesítése során olyan
természeti vagy építészeti érték kerül elő, amelyről a kulturális örökségvédelmi hatóság külön jogszabályban
meghatározott intézkedése alapján feltételezhető, hogy kulturális örökségi értéknek minősül és annak megőrzése
a vállalkozó kivitelező feladata.
(11) A vállalkozó kivitelezőnek haladéktalanul tájékoztatni kell az általa vállalt kivitelezési tevékenység meg valósításában
részt vevő alvállalkozó kivitelezőt arról, ha a kivitelezési tevékenység ellenértékét meghaladja az abban megjelenő
alvállalkozói munkák ellenértéke.
4. § Amennyiben a 17. § (2) bekezdésnek meg fele lően építtetői fedezetkezelő közreműködésére kerül sor, az építési
szerződés a 3. § (2) bekezdésben foglaltakon túl tartalmazza
a) az építtetői fedezetkezelő megnevezését, cégjegyzékszámát (a Magyar Államkincstár esetében törzskönyvi
nyilvántartási számát), adószámát, címét, telefonszámát, elektronikus elérhetőségét,
b) a fedezetkezelői számla adatait,
c) az építtető részéről annak igazolását, hogy a szerződésben megjelölt fedezetkezelői számla felett kizárólagos
rendelkezési jogot biztosít az építtetői fedezetkezelő részére,
d) az építőipari kivitelezési tevékenység teljes fedezetének – összeg szerint meghatározott – igazolt forrását, az
építtetői fedezetkezelő rendelkezése alá helyezésének ütemezését, felhasználásának módját,
e) a felek megállapodása esetén a fővállalkozó kivitelező által a nem vagy nem szerződésszerű teljesítés esetére
nyújtott teljesítési biztosíték összegének meghatározását, biztosításának formáját, célját, felhasználásának
lehetőségét,
f) a fővállalkozó kivitelező részéről annak igazolását, hogy a szerződésben megjelölt kötelezettségei teljesítésének
érdekében általa nyújtott biztosíték összegének felhasználása kizárólag a fedezetkezelői számlán keresztül
lehetséges,
g) a fővállalkozó kivitelező részére az építtetői fedezetkezelő által meghatározott, az elektronikus alvállalkozói
nyilvántartás (a továb biak ban: alvállalkozói nyilvántartás) használatát biztosító kódot.
5. § (1) A vállalkozó kivitelező építőipari kivitelezési tevékenységét az Étv. 39. és 39/A. §-ában meghatározottak szerint
folytathatja.
(2) Az építésügyi hatósági engedélyhez (bejelentéshez) nem kötött építmény, építési tevékenység kivitelezése akkor
folytatható, ha
a) az építésügyi jogszabályokat (ideértve a helyi építési szabályzatot és a szabályozási tervet),
b) az országos településrendezési és építési követelményeket, és
c) a kivitelezési tevékenységet érintő más hatósági elő írásokat
megtartják.
(3) Az építési munkaterületen az építtető megbízásából egyidejűleg vagy egymást köve tően több fővállalkozó kivitelező
is végezhet építési-szerelési munkát. A vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező az építési-szerelési munka folytatására
alvállalkozó kivitelezőt vehet igénybe.
(4) Az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésekor az építtető az építési munkaterületet átadja a fővállalkozó
kivitelező részére. Az alvállalkozó kivitelező részére az építési területet a vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező adja át.
(5) Az építési munkaterület átadásával egyidejűleg meg kell nyitni az építési naplót és abban a (4) bekezdés szerinti
átadás-átvételt – az időpont, a tevékenység és a munkaterület megjelölésével – rögzíteni kell.
(6) A 29. § szerint elő ze tes bejelentéshez kötött építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésekor – a honvédelmi és
katonai, valamint a nemzetbiztonsági célú építmények kivételével – az építési munkaterületen a közterületről jól
látható helyen elhelyezett táblán fel kell tüntetni
a) az építtető nevét, megnevezését,
b) az építőipari kivitelezési tevékenység tárgyát, kezdési és várható befejezési időpontját, az építési engedély
számát,
c) a fővállalkozó kivitelező megnevezését és nyilvántartási számát,
d) a tervező nevét, megnevezését,
e) építtetői fedezetkezelő közreműködése esetén az építtetői fedezetkezelő megnevezését és elérhetőségét,
f) az építőipari kivitelezési tevékenység szerinti építési műszaki ellenőr nevét, nyilvántartási számát és névjegyzéki
jelét.
(7) A (6) bekezdés szerinti tartalmú táblát kell elhelyezni a műemléki építményt érintő – a 30. § szerinti utólagos
bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozó – építőipari kivitelezési tevékenység végzése során.
(8) A 29. § szerint elő ze tes bejelentéshez kötött építőipari kivitelezési tevékenység akkor kezdhető meg, ha a tevékenység
tervezett megkezdését a 29. §-ban meghatározottak szerint az építésfelügyeleti hatóságnak az építtető bejelentette
és az építésfelügyeleti hatóság a kivitelezési tevékenység megkezdését, végzését nem tiltotta meg.
III. Fejezet
AZ ÉPÍTŐIPARI KIVITELEZÉSI TEVÉKENYSÉG RÉSZTVEVŐI Résztvevők
6. § Az építtető, a beruházáslebonyolító, a tervező (a kivitelezési dokumentáció tervezője, ideértve a szakági tervezőt is),
a tervellenőr, a vállalkozó kivitelező, a felelős műszaki vezető, a tervezői művezető, az építési műszaki ellenőr, az
építtetői fedezetkezelő, valamint a külön jogszabály szerinti biztonsági és egészségvédelmi koordinátor
(a továb biak ban együtt: az építőipari kivitelezési tevékenység résztvevői) kötelesek együttműködni a kivitelezési
folyamatok meg valósítása érdekében.
Az építtető 7. § (1) Az építtető az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdéséhez és folytatásához szükséges engedélyek jogosultja.
(2) Az építési beruházás előkészítése, lebonyolítása és szervezése során az Étv. 43. § (1) és (2) bekezdésében
meghatározottakon túlmenően az építtető feladata:
a) az építőipari kivitelezési tevékenység meg valósításához szükséges hatósági engedélyek megszerzése,
szerződések megkötése,
b) a tervező kiválasztása, jogszabályban meghatározott esetekben a tervező kiválasztására tervpályázati eljárás
lebonyolítása, a tervezői művezetés biztosítása,
c) az 1. mellékletben meghatározott tartalmú kivitelezési dokumentáció meglétéről való gondoskodás, az abban
foglaltak betartatása,
d) az Étv. 39/A. § (2) bekezdésében és e rendelet 13. § (8) bekezdésében meghatározott esetben az építési
szakmunkás kiválasztása,
e) az építési napló ellenőrzése,
f) a műszaki átadás-átvételi és a birtokbaadási eljárásban való részvétel,
g) az igazoltan elvégzett teljesítések pénzügyi elszámolásának ellenőrzése,
h) a 17. § (2) bekezdés szerinti esetben gondoskodni az építtetői fedezetkezelő közreműködéséről.
A beruházáslebonyolító 8. § A jogszabályban meghatározott jogosultsággal rendelkező beruházáslebonyolító feladata – ha a felek eltérően nem
állapodnak meg – a 7. § (2) bekezdésben foglaltak keretében az építtető általános megbízottjaként
a) szerződések megkötése az építtető nevében,
b) a beruházás megindításához szükséges személyi feltételek meghatározása, döntések előkészítése,
c) szükség szerint előtanulmányok (különösen vázlatterv, tanulmányterv, meg valósíthatósági tanulmány)
készíttetése, az építőipari kivitelezési tevékenység meg valósításához szükséges hatósági engedélyek
megszerzése,
d) a beruházás gazdasági számításainak előkészítése (ráfordítások, árindex, megtérülési mutatók, hozam stb.),
e) a megbízás tárgyára vonatkozó költségbecslés készítése, elő- és utókalkulációs elemzések készítése,
f) a kivitelezésre vonatkozó ajánlati, részvételi, ille tő leg ajánlattételi felhívás elkészítése, a dokumentáció
elkészíttetése, követelmények megfogalmazása, ajánlatadók kérdéseinek megválaszolása,
g) az építési beruházásra irányuló közbeszerzési eljárás lebonyolítása érdekében az építtető által meghatározott
külön jogszabály szerinti egyéb feladatok ellátása,
h) a kivitelezési dokumentációnak az egyes építményfajtáknak megfelelő módon és mértékben történő
elkészíttetése,
i) a tervező, a fővállalkozó kivitelező, az építési műszaki ellenőr kiválasztása és tevékenységük koordinációja,
j) az építtető által vállalt szolgáltatások biztosítása,
k) az árviták rendezése,
l) az építési munkaterület kiválasztása, biztosítása és átadása a kivitelező részére.
A tervező 9. § (1) Az építtető vagy megbízása alapján a fővállalkozó kivitelező, illetve a beruházáslebonyolító a jogosultsággal
rendelkező építészeti-műszaki tervezővel (a továb biak ban: tervező) a kivitelezési dokumentáció elkészítésére
tervezési szerződést köt, melyet az építésügyi hatósági engedélyhez kötött építmények, építési tevékenységek esetén
írásba kell foglalni.
(2) A tervezési szerződés tartalmazza
a) a szerződés tárgyában megjelölve a vállalt tervezési tevékenység (szakági tervezési tevékenység) pontos
megnevezését, a dokumentációra vonatkozó követelmény (mennyiségi és minőségi mutatók) meghatározásával,
b) a teljesítési határidőket (figyelemmel a szakaszos tervszolgáltatásra is),
c) a vállalkozási díj összege mellett az elszámolás formáját, módját, a fizetés módját és határidejét,
d) a tervellenőr nyilatkozata alapján a terv átdolgozásának kötelezettségét,
e) a készítendő kivitelezési dokumentáció példányszámát és annak elektronikus formában is történő átadási
kötelezettségét.
(3) A (2) bekezdésben nem szabályozott kérdésekben a Ptk.-nak a tervezési szerződésre vonatkozó rendelkezései
irányadóak.
(4) A tervező a jogerős építésügyi hatósági engedély és a hozzá tartozó, jóváhagyott, engedélyezési záradékkal ellátott
dokumentáció alapján szakszerű műszaki tartalmú kivitelezési dokumentációt készít.
(5) A tervező a kivitelezési dokumentáció részeként tervezői nyilatkozatot tesz, amely tartalmazza
a) a tervezett építési tevékenység
aa) helyét, címét, helyrajzi számát, az ingatlan jogszabályi védettségére való utalást,
ab) megnevezését, rövid leírását (tartalmát), jellemzőit,
b) a környezet meghatározó jellemzőit, védettségi minősítését,
c) az építészeti-műszaki tervező és a szakági tervezők nevét, címét, aláírását, tervezői jogosultságuk igazolását, az
általuk tervezett dokumentáció(rész) megnevezését,
d) annak kinyilvánítását, hogy
da) az általa tervezett műszaki megoldás megfelel a vonatkozó jogszabályoknak, így különösen az Étv. 31. §
(1), (2) és (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek, az országos településrendezési és építési
követelményeknek, valamint az eseti hatósági elő írásoknak,
db) a vonatkozó szabványtól eltérő műszaki megoldás alkalmazása esetén a szerkezet, eljárás vagy számítási
módszer a szabványossal legalább egyenértékű,
dc) az építési engedélyezési terv és a kivitelezési terv összhangban van,
dd) a kivitelezési dokumentáció a külön jogszabály szerinti biztonsági és egészségvédelmi koordinátor
közreműködésével készült, és
de) műemléki védettség esetén az örökségvédelmi hatósági engedély rendelkezésre áll,
e) a betervezett építési termékek megfelelőség igazolására vonatkozó nyilatkozatot, továbbá
f) annak ismertetését, ha az engedélyezési dokumentációtól – a jogszabályok keretein belül – a kivitelezési
dokumentáció eltér.
(6) A tervező szakmagyakorlási jogosultságát a tervezői nyilatkozaton a névjegyzéki bejegyzési (nyilvántartási) száma
feltüntetésével igazolja.
(7) A tervező az Étv. 33. § (1) bekezdésében foglaltakon túlmenően felelős az általa készített kivitelezési dokumentáció
technológiai meg valósíthatóságáért.
(8) A kivitelezési dokumentációt az (5) bekezdés szerinti nyilatkozatával a tervező a szerződésben megállapított
ellenérték kézhezvételét köve tően – a tervezési szerződés teljesítéseként – aláírásával ellátva felhasználás céljából az
(1) bekezdés szerinti szerződő fél birtokába adja.
(9) A tervező biztosítja a tervellenőr számára a tervek szakaszos rendelkezésre bocsátását.
A tervellenőr 10. § (1) A kivitelezési dokumentációt (dokumentációrészt)
a) tömegtartózkodásra szolgáló építmény,
b) a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény ben meghatározott és megbecsülhetően legalább 300-nál több
személy életét, egészségét veszélyeztető, vagy veszélyes létesítmény körébe tartozó építmény,
c) a honvédelmi és katonai célú építmény, továbbá
d) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügy tárgyát képező építmény
esetében az Étv. 38/A. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint tervellenőr ellenőrzi, egyéb esetekben
ellenőrizheti.
(2) A tervellenőrzést az építtető megbízásából tervellenőri jogosultsággal rendelkező tervellenőr végzi.
(3) A tervellenőr az ellenőrzés során tervellenőri nyilatkozatot készít, amely tartalmazza
a) az építési tevékenység
aa) helyét, címét, helyrajzi számát,
ab) megnevezését, rövid leírását (tartalmát), jellemzőit,
b) az építtető nevét, megnevezését,
c) az ellenőrzött tervezők nevét, címét, jogosultságuk (névjegyzéki bejegyzésük) számát,
d) az ellenőrzött dokumentáció(rész) megnevezését,
e) a tervellenőr nevét, címét, aláírását és jogosultságának igazolását, cégjegyzékszámát, adószámát,
f) annak kinyilvánítását, hogy
fa) az általa ellenőrzött műszaki megoldás megfelel a vonatkozó jogszabályoknak, így különösen az Étv.
31. §-ában meghatározott követelményeknek, a vonatkozó szabványoknak, az országos építési
követelményeknek és az eseti hatósági elő írásoknak,
fb) a vonatkozó szabványtól eltérő műszaki megoldás alkalmazása esetén a szerkezet, eljárás vagy számítási
módszer a szabványossal legalább egyenértékű,
g) annak ismertetését, ha az engedélyezési dokumentációtól – a jogszabályok keretein belül – a kivitelezési
dokumentáció eltér.
(4) Ha a tervellenőr azt állapítja meg, hogy a kivitelezési dokumentáció (dokumentációrész) nem felel meg a jogszabályi
elő írásoknak, az építőipari kivitelezési tevékenység végzése nem kezdhető meg.
Összeférhetetlenségi szabályok 11. § (1) A beruházáslebonyolító, a tervellenőr, a felelős műszaki vezető, az építési műszaki ellenőr nem lehet az
építészeti-műszaki dokumentáció engedélyezésében részt vevő, valamint a tevékenység és a hatóság felügyeletét
ellátó hatóság köztisztviselője.
(2) A beruházáslebonyolító nem lehet tervező, felelős műszaki vezető az adott építési beruházásnál, illetve ha korábban
a tervező társtervezője vagy ágazati tervezője volt, akkor nem lehet tervellenőr.
(3) Az építési műszaki ellenőr nem végezhet építésügyi műszaki szakértői, kivitelezési, anyagbeszállítói és felelős műszaki
vezetői tevékenységet az általa ellenőrzött építési-szerelési munka vonatkozásában. Az építési műszaki ellenőr nem
láthat el további építési műszaki ellenőri feladatokat olyan építési-szerelési munka esetében, ahol építésügyi műszaki
szakértői, kivitelezési vagy anyagbeszállítói tevékenységet olyan gazdálkodó szervezet végzi, amelynek az építési
műszaki ellenőr tagja, illetve amellyel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll. A Kbt. hatálya alá tartozó építési
beruházások esetében nem lehet építési műszaki ellenőr az építésügyi műszaki szakértői, a kivitelezési, az
anyagbeszállítói és a felelős műszaki vezetői tevékenységet folytatóknak a Ptk. szerinti hozzátartozója, illetve nem
állhat velük munkavégzésre irányuló jogviszonyban.
(4) A felelős műszaki vezető nem végezhet építésügyi műszaki szakértői és építési műszaki ellenőri tevékenységet azon
kivitelezési tevékenység esetében, ahol részben vagy egészben építési-szerelési munkát vezet. A felelős műszaki
vezető nem láthat el felelős műszaki vezetői feladatokat olyan építési-szerelési munka esetében, ahol az építésügyi
műszaki szakértői vagy építési műszaki ellenőri tevékenységet olyan gazdálkodó szervezet végzi, amelynek tagja,
 illetve amellyel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll. A Kbt. hatálya alá tartozó építési beruházások esetében
nem lehet felelős műszaki vezető az építésügyi műszaki szakértői vagy építési műszaki ellenőri tevékenységeket
folytatóknak a Ptk. szerinti hozzátartozója, illetve nem állhat velük munkavégzésre irányuló jogviszonyban.
(5) A tervellenőr nem végezhet tervezői, kivitelezői, anyagbeszállítói, beruházáslebonyolítói és felelős műszaki vezetői
tevékenységet az általa ellenőrzött építési-szerelési munkában. A tervellenőr továbbá nem láthat el tervellenőri
feladatokat olyan építési-szerelési munka esetében, ahol a kivitelezési, anyagbeszállítói tevékenységet olyan
gazdálkodó szervezet végzi, amelynek a tervellenőr tagja, illetve amellyel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll.
A Kbt. hatálya alá tartozó építési beruházások esetében nem lehet tervellenőr a tervezői, kivitelezői, anyagbeszállítói,
beruházáslebonyolítói és felelős műszaki vezetői tevékenységeket folytatóknak a Ptk. szerinti hozzátartozója, illetve
nem állhat velük munkavégzésre irányuló jogviszonyban.
A kivitelező 12. § (1) A vállalkozó kivitelező csak olyan építőipari kivitelezési tevékenységet végezhet
a) amely – az Étv. 39. § (6) bekezdésében meghatározott esetek kivételével – tevékenységi körében szerepel,
b) amelynek végzéséhez
ba) – az Étv. 39/A. § (2) bekezdésében és e rendelet 13. § (8) bekezdésében meghatározottak kivételével –
rendelkezik az Étv. 39. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott felelős műszaki vezetővel,
bb) elegendő számú és megfelelő szakképesítésű munkavállaló áll rendelkezésre,
bc) a kivitelezési dokumentáció az építési munkahelyen rendelkezésre áll,
bd) az építési naplót az építési területen megnyitották,
c) amelynek megkezdéséhez és végzéséhez rendelkezésre áll az építésügyi hatósági eljárásokról és az építésügyi
hatósági ellenőrzésről szóló kormányrendeletben meghatározott hatósági engedély, műemlék esetén az
örökségvédelmi hatósági engedély, illetve bejelentés esetén annak igazolása,
d) amelynek végzésére vonatkozóan az építtetővel a 3. § (1)–(3) bekezdés szerint írásban szerződést kötöttek, és
e) amelynek megkezdéséhez az e rendeletben előírt bejelentési kötelezettségének az építtető határidőben eleget
tett, és az építésfelügyeleti hatóság az építőipari kivitelezési tevékenység végzését nem tiltotta meg,
f) amelynek megkezdését az építési munkahelyeken és az építési folyamatok során meg valósítandó minimális
munkavédelmi követelményekről szóló jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén – az ott
rögzített adatok megadásával – elő ze tesen bejelenti a munkavédelmi hatóság építési munkahely szerint ille té kes
felügyelőségének.
(2) A vállalkozó kivitelező feladata az Étv. 40. § (1) bekezdésében és 43. § (2) bekezdésében foglaltakon túlmenően:
a) az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésekor az építtetőtől [alvállalkozó kivitelező esetében a vállalkozó
(fővállalkozó) kivitelezőtől] az építési munkaterület átvétele, annak szükség szerinti lőszermentesítése,
b) az építési napló megnyitása az e rendeletben meghatározottak szerint,
c) az építési munkaterületen keletkezett építési-bontási hulladék mennyiségének és fajtájának folyamatos vezetése
az építési naplóban,
d) annak folyamatos ellenőrzése, hogy az (1) bekezdés c) pontjában meghatározottak rendelkezésre állnak-e,
e) az építés során már meglévő, illetve előkerülő természeti, kulturális örökségi, építészeti értékek megőrzése,
f) annak biztosítása, hogy az építési munkaterületen csak olyan személyek tartózkodjanak, akik a vállalkozói
nyilvántartásban szerepelnek, illetve erre jogosultsággal rendelkeznek, és az építési napló által igazoltan részt
vesznek a napi munkában, annak ellenőrzésében és irányításában,
g) a műszaki átadás-átvételi eljárás során a berendezések, rendszerek működési próbája és a tapasztalt
rendellenességek, hiányosságok megszüntetése, szükség esetén a próba megismétlése,
h) a kivitelezés befejezésével a szükséges kivitelezői nyilatkozatok, mérési jegyzőkönyvek kiállítása, az alkalmazott
építési termékek megfelelősségét igazoló tanúsítványok rendelkezésre bocsátása,
i) az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmassá válásakor (az építőipari kivitelezési
tevékenység befejezésekor) az építési munkaterület átadása az építtetőnek,
j) az építési munkaterület őrzésének biztosítása,
k) az építési munkák befejeztével az építési területről való levonulás végrehajtása,
l) fővállalkozó kivitelezőként az építési műszaki ellenőr által kiadott teljesítésigazolás alapján a szerződés szerinti
teljesítésről (részteljesítésről) kiállított számlának az építtető, valamint építtetői fedezetkezelő közreműködése
esetén az építtetői fedezetkezelő részére történő eljuttatása,
m) építtetői fedezetkezelő közreműködése esetén az adatainak felvitele – legkésőbb a kivitelezési tevékenységének
megkezdéséig – a fedezetkezelő által internetes alapon működtetett alvállalkozói nyilvántartásba.
(3) A kivitelezőnek a (2) bekezdés e) pontjában meghatározott feladat teljesítésével kapcsolatos költségeit annak
elszámolása esetén az építtető köteles megtéríteni.
(4) A (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően a vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező feladata
a) ha az építtető nem jelölte ki, az alvállalkozó kivitelezők kiválasztása,
b) az alvállalkozó kivitelezőkkel történő egyeztetések koordinálása, tevékenységük összehangolása,
c) az építési napló vezetése, külön megállapodás esetén az alvállalkozói építési napló vezetése.
(5) A vállalkozó kivitelező az építési napló vezetésével megbízhatja a felelős műszaki vezetőjét. Az erre irányuló
megállapodást mindkét fél aláírásával az építési naplóban rögzíteni kell.
A felelős műszaki vezető 13. § (1) Az építési munkaterületen végzett építési-szerelési munkát – a (8) bekezdésben foglaltak kivételével – felelős műszaki
vezető irányítja.
(2) A felelős műszaki vezető tevékenysége a vállalkozó (alvállalkozó) kivitelező építési szerződésében vállalt építőipari
kivitelezési tevékenységnek vagy meghatározott részének irányítására terjed ki.
(3) A felelős műszaki vezető feladata:
a) az építési-szerelési munkára vonatkozó jogszabályok (szakmai és minőségi követelmények), munkavédelmi,
tűzvédelmi, környezetvédelmi, műemlékvédelmi, természetvédelmi, közegészségügyi és más kötelező hatósági
elő írások, továbbá az építésügyi hatósági (létesítési) engedélyek betartatása, azok betartásának az általa vezetett
építkezésen való ellenőrzése,
b) az építési napló vezetése, ellenőrzése és lezárása, ha erre a kivitelezőtől megbízást kapott,
c) az építőipari kivitelezési tevékenység munkafolyamatainak szakszerű megszervezése,
d) a kivitelezés során a minőségi követelmények biztosítása, a technológiai, a munkavédelmi és az egészségügyi
elő írások betartatása,
e) a kitűzés helyességének, valamint a talajmechanikai és egyéb vizsgálatok megtörténtének ellenőrzése,
f) a minőségi vizsgálatok és mintavételek elvégeztetése,
g) az azonnali intézkedést igénylő építési műszaki feladatok meghatározása és irányítása,
h) a kivitelezési tervektől eltérő, nem építési (létesítési) engedélyköteles kivitelezésnek az építési naplóban történő
feltüntetése,
i) az építőipari kivitelezési tevékenység befejezésekor, az építési napló alapján az 5. melléklet szerinti hulladék
nyilvántartó lap kitöltése és az építtetőnek történő átadása,
j) az építmény használatbavételi (fennmaradási) engedélyezéséhez (bejelentéséhez) a felelős műszaki vezetőnek
szakterületére vonatkozó – 14. § szerinti tartalmú – nyilatkozat megtétele,
k) az átadás-átvételi eljárásban és a használatbavételi engedélyezési eljárásban való közreműködés és az ehhez
szükséges nyilatkozatok megtétele,
l) az alvállalkozói teljesítés igazolása, mely tartalmazza
la) a teljesített kivitelezési munkák meghatározását, mennyiségét és minőségét, a teljesítés időpontját,
lb) a teljesítésigazolás alapján számlázható összeget,
lc) a szerződésben meghatározott alvállalkozói díj és a teljesítésigazolásban megjelölt számlázható összeg
eltérése esetén az eltérés indoklását,
m) a kiállított teljesítésigazolásnak az alvállalkozó kivitelező által megküldött teljesítésről szóló értesítés
kézhezvételétől – ha szerződés vagy jogszabály átadás-átvételi eljárást határoz meg, ennek lezárásától –
számított, szerződésben meghatározott, de legfeljebb tizenöt munkanapon belül az alvállalkozó kivitelező
részére történő megküldése, és annak adatainak az alvállalkozói nyilvántartásba való felvitele.
(4) A felelős műszaki vezető – a külön jogszabályban meghatározottak szerint – az építési munkaterületről származó
természetes építőanyagok és a bontott építési termékek – szükség szerint szakértővel történő – vizsgálatát köve tően
dönt azok kezeléséről, építési célra való megfelelősségéről, ismételt felhasználhatóságáról, beépíthetőségéről.
Döntését az építési naplóba be kell jegyeznie.
(5) A vállalkozó kivitelező felelős műszaki vezetőjének feladata az (1)–(4) bekezdésben meghatározottakon túlmenően
a) az alvállalkozó kivitelezők felelős műszaki vezetőivel és a szakági felelős műszaki vezetőkkel való együttműködés,
a velük történő egyeztetések koordinálása, tevékenységük összehangolása,
b) a használatbavételi engedélyezési eljáráshoz szükséges felelős műszaki vezetői nyilatkozat megadása az
alvállalkozói és a szakági felelős műszaki vezetői nyilatkozatok alapján.
(6) A felelős műszaki vezető tartós akadályoztatása esetén a vállalkozó kivitelezőnek gondoskodnia kell a helyettesítésről.
A helyettesítés ideje alatt elvégzett építőipari kivitelezési tevékenységért a felelős műszaki vezetőt helyettesítő
– külön jogszabály szerinti jogosultsággal rendelkező – személy felel.
(7) A felelős műszaki vezető egyes tevékenységek (pl. munkahelyi irányítás), illetve építési-szerelési szakterületek
irányításával a tevékenységnek megfelelő – külön jogszabály szerinti – képesítéssel rendelkező személyt is megbízhat.
(8) Az építmények olyan jellegű felújítási, helyreállítási, átalakítási vagy korszerűsítési tevékenységét, melynek során
a) az építmény tartószerkezeti rendszere nem változik meg, vagy
b) az építmény tartószerkezetének teherbíró képességét befolyásoló olyan mértékű teherváltozás – írásos szakértői
véleménnyel igazoltan – nem következik be, mely a tartószerkezet megerősítését, elbontását, megváltoztatását
tenné szükségessé, továbbá
c) ha égéstermék elvezetésére szolgáló bármilyen szerkezetű égéstermék-elvezető berendezés építésére nem kerül
sor, illetve
d) az építmény homlokzatának megváltoztatása (kivéve a védett építményeket) nem jár együtt annak teherhordó
szerkezeti változtatásával,
a munka jellegének megfelelő szakmunkás-képesítéssel rendelkező személy felelős műszaki vezető irányítása nélkül is
végezheti.
14. § Az építésügyi hatósági engedélyhez kötött építőipari kivitelezési tevékenységek befejezését köve tően a felelős
műszaki vezető arról nyilatkozik, hogy
a) az építőipari kivitelezési tevékenységet a jogerős építési engedélynek és a jóváhagyott építészeti-műszaki
dokumentációnak, valamint
b) az 1. melléklet szerinti tartalmú és rendelkezésre álló kivitelezési (meg valósítási) tervdokumentációnak
meg fele lően,
c) az építőipari kivitelezési tevékenységre vonatkozó jogszabályok, általános érvényű és eseti elő írások, így
különösen a statikai és az épületenergetikai követelmények, szakmai, minőségi, környezetvédelmi és biztonsági
elő írások megtartásával szakszerűen végezték,
d) az építmény kivitelezése során alkalmazott műszaki megoldás az Étv. 31. § (2) bekezdés c)–h) pontjában
meghatározott követelményeknek megfelel,
e) az épület (épületrész) a kivitelezési dokumentáció részeként készült energetikai számításban figye lembe vett
méreteknek, adatoknak és anyagjellemzőknek meg fele lően valósult meg és a tervezett műszaki jellemzőjű
épületgépészeti berendezéseket szerelték be,
f) a külön jogszabályban előírt egyeztetés eredményeképpen a közműellátás szakszerűen biztosított,
g) az építési munkaterületen keletkezett építési-bontási hulladék mennyisége elérte-e a külön jogszabályban előírt
mértéket, az elő írások szerint kezelték és az építőipari kivitelezési tevékenység befejezésekor a munkaterületről
a külön jogszabályban foglaltak szerint elszállították,
h) az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas.
A tervezői művezető 15. § A tervező az általa készített kivitelezési dokumentációval kapcsolatban az Étv. 33. § (4) bekezdése szerint tervezői
művezetést végezhet. A tervezői művezetésre (ideértve a szakági tervezői művezetést is) a beruházáslebonyolító is
megbízást adhat.
Az építési műszaki ellenőr 16. § (1) Kötelező építési műszaki ellenőrt megbízni a külön jogszabály szerint építési engedélyhez kötött építési tevékenység
esetén, ha
a) az építőipari kivitelezési tevékenységet több fővállalkozó kivitelező végzi,
b) az építési beruházás a Kbt. hatálya alá tartozik,
c) az építőipari kivitelezési tevékenység nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügy tárgyát képezi,
d) az építőipari kivitelezési tevékenység műemlékvédelem alatt álló építményt érint, vagy
e) a 17. § (2) bekezdés alapján építtetői fedezetkezelő működik közre.
(2) Az építési műszaki ellenőr az építőipari kivitelezési tevékenység teljes folyamatában elősegíti és ellenőrzi a vonatkozó
jogszabályok, hatósági elő írások, szabványok, szerződések és a kivitelezési dokumentáció betartását.
(3) Az építtető helyszíni képviselőjeként – ha a felek további feladatokról nem állapodtak meg – az építési műszaki ellenőr
feladata:
a) az Étv. 43. § (1) bekezdés b)–d) és g) pontjában meghatározottak,
b) az építőipari kivitelezési tevékenység, az építési-szerelési munka szakszerűségének ellenőrzése a jogerős építési
(létesítési) engedély, illetve műemlék esetén örökségvédelmi hatósági engedély és a hozzá tartozó jóváhagyott
építészeti-műszaki dokumentáció, valamint a kivitelezési dokumentáció alapján,
c) az építmény kitűzése helyességének, szükség esetén a talajmechanikai, környezetvédelmi és egyéb felmérések,
vizsgálatok megtörténtének ellenőrzése,
d) az építési napló(k) ellenőrzése, a bejegyzések és egyéb jegyzőkönyvek ellenjegyzése, észrevételezése,
e) a hibák, hiányosságok, eltérések feltüntetése az építési naplóban,
f) a műszaki, illetve gazdasági szükségességből indokolt tervváltoztatásokkal kapcsolatos javaslatok megtétele az
építtető részére,
g) a munkák eltakarása előtt azok mennyiségi és minőségi ellenőrzése,
h) az átadás-átvételi és a birtokbaadási eljárásban való részvétel,
i) egyes építményfajták műszaki teljesítmény-jellemzőinek ellenőrzése, a technológiával összefüggő biztonsági
elő írások betartásának ellenőrzése,
j) a beépített anyagok, késztermékek és berendezések megfelelőség-igazolása meglétének ellenőrzése,
k) az építési műszaki ellenőri feladatok elvégzésének dokumentálása az építési naplóban,
l) műszaki kérdésekben az építtető döntéseinek előkészítése,
m) műszaki kérdésekben javaslattétel (pl. szakértő bevonására),
n) pénzügyi elszámolások, felmérések ellenőrzése,
o) teljesítésigazolás kiállítása, mely tartalmazza
oa) a teljesített kivitelezés munkák meghatározását, mennyiségét és minőségét, a teljesítés időpontját,
ob) a teljesítésigazolás alapján számlázható összeget,
oc) a szerződésben meghatározott vállalkozói díj és a teljesítésigazolásban megjelölt számlázható összeg
eltérése esetén az eltérés indoklását,
p) a kiállított teljesítésigazolásnak – a fővállalkozó kivitelező által megküldött teljesítésről szóló értesítés
kézhezvételétől vagy ha szerződés vagy jogszabály átadás-átvételi eljárást határoz meg, ennek lezárásától
számított, szerződésben meghatározott, de legfeljebb tizenöt munkanapon belül – az építtető, a fővállalkozó
kivitelező, valamint építtetői fedezetkezelő közreműködése esetében az építtetői fedezetkezelő részére történő
megküldése.
(4) Ha az építőipari kivitelezési tevékenységet több fővállalkozó kivitelező végzi, az építési műszaki ellenőr összehangolja
a felelős műszaki vezetők tevékenységét és gondoskodik arról, hogy az elvégzett építési-szerelési munkák
(részmunkák) vonatkozásában az egyes fővállalkozó kivitelezők felelős műszaki vezetői által tett nyilatkozatok – az
építési napló részeként – a használatbavételi engedély iránti kérelem benyújtásakor az építtető és az építésügyi
hatóság rendelkezésére álljanak.
(5) Az építési műszaki ellenőr hiba, hiányosság megállapításáról, a terv és a szerződés szerinti teljesítést befolyásoló
minden körülményről köteles az építtetőt haladéktalanul értesíteni.
(6) Az építési műszaki ellenőr megbízását írásba kell foglalni. A megbízási szerződés tartalmazza:
a) az építtető nevét vagy megnevezését, címét vagy székhelyét, adószámát, elérhetőségét, továbbá
a képviseletében eljáró személy nevét vagy megnevezését, címét vagy székhelyét és elérhetőségét,
b) az építési műszaki ellenőr megnevezését, nyilvántartási számát, névjegyzéki jelét és elérhetőségét,
c) építtetői fedezetkezelő közreműködése esetén az építtetői fedezetkezelő megnevezését, cégjegyzékszámát
(a Magyar Államkincstár esetében törzskönyvi nyilvántartási számát), adószámát, címét, telefonszámát,
elektronikus elérhetőségét,
d) az építőipari kivitelezési tevékenység meghatározását, helyét, a kivitelezés várható kezdési és befejezési
időpontját,
e) az építési műszaki ellenőrnek az építési szerződés teljesítéséhez kapcsolódó feladatait,
f) az építési műszaki ellenőr díját, fizetési módját, határidejét,
g) az építési műszaki ellenőrnek a jogszabályban meghatározott feladatokon és felelősségén kívüli további
feladatait és felelősségét. Az építtetői fedezetkezelés és az építtetői fedezetkezelő
17. § (1) Az építtetői fedezetkezelő az építtető és a fővállalkozó kivitelező között létrejött építési szerződés mindkét fél általi
teljesítését segíti elő.
(2) Az építőipari kivitelezési tevékenység fedezete és a kivitelező által nyújtott biztosíték célhoz kötött felhasználásának
biztosítása érdekében építtetői fedezetkezelő működik közre
a) – a (16) bekezdés kivételével – a Kbt. hatálya alá tartozó, 90 millió forint értékhatárt elérő vagy meghaladó építési
beruházás,
b) a Kbt. hatálya alá nem tartozó, de a Kbt. szerinti közösségi értékhatárt elérő vagy azt meghaladó – (3) bekezdés
szerint számított – értékű építőipari kivitelezési tevékenység
meg valósítása esetén.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti építőipari kivitelezési tevékenység értéke az építésügyi bírság megállapításának
részletes szabályairól szóló kormányrendelet szerint számított építmény érték. Az építőipari kivitelezési tevékenység
értékének számításánál egybe kell számítani az azonos építtető által több év alatt meg valósuló, összefüggő vagy
egymáshoz kapcsolódó földterületen azonos rendeltetésű és a rendeltetésében egymáshoz szorosan kacsolódó új
építmények vagy meglévő építményen végzett építőipari kivitelezési tevékenység értékét.
(4) Az építtetői fedezetkezelői feladatokat
a) a (2) bekezdés a) pontja esetében a Magyar Államkincstár (a továb biak ban: Kincstár),
b) a (2) bekezdés b) pontja esetében – az építtető és fővállalkozó kivitelező választása szerint – a Kincstár vagy
fizetési számla vezetésére jogosult pénzforgalmi szolgáltató
látja el.
(5) Ha az építőipari kivitelezési tevékenység
a) az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból vagy Kohéziós Alapból származó támogatás
felhasználásával valósul meg, az építtetői fedezetkezelő a feladatait a kijelölt közreműködő szervezet, vagy
b) költségvetési forrás felhasználásával valósul meg, az építtetői fedezetkezelő a feladatait a költségvetési forrást
rendelkezésre bocsátó szervezet
bevonásával látja el.
Az építtetői fedezetkezelő feladatellátásába az a) és b) pont szerint bevonásra kerülő szervezet nem vezetheti
a fedezetkezelői számlát, nem működtetheti az alvállalkozói nyilvántartást, és nem kerülhet rendelkezése alá
a fővállalkozó kivitelező által nyújtott biztosíték.
(6) Az építtető köteles az építtetői fedezetkezelővel írásban fedezetkezelői szerződést kötni.
(7) Az építtetői fedezetkezelő kötelező közreműködése az építési szerződés hatálybalépésétől – a (8) bekezdés és a 20. §
(6) bekezdés szerinti eset kivételével – az építőipari kivitelezési tevékenységre vonatkozó szabályok szerinti birtokba
adást vagy a tevékenység befejezését követő elszámolás lezárásáig terjed.
(8) A fedezetkezelői szerződés megszűnik, ha
a) a fővállalkozó kivitelező a 18. § (6) bekezdés alapján az építtetővel kötött építési szerződést felmondja és az
építtetői fedezetkezelő a rendelkezése alá helyezett pénzügyi eszközökkel az építtető és a fővállalkozó kivitelező
felé elszámolt, vagy
b) az építtető vagy a fővállalkozó kivitelező az építőipari kivitelezésre vonatkozó építési szerződést felmondja és az
építtetői fedezetkezelő a rendelkezése alá helyezett pénzügyi eszközökkel az építtető és a fővállalkozó kivitelező
felé elszámolt.
(9) A (4) bekezdés a) pont szerinti esetben a fedezetkezelői szerződés tartalmazza:
a) az építtető nevét vagy megnevezését, címét vagy székhelyét, elérhetőségét, adószámát, bankszámlaszámát,
valamint a képviseletében eljáró személy nevét vagy megnevezését, címét vagy székhelyét és elérhetőségét,
b) az építtetői fedezetkezelő megnevezését, törzskönyvi nyilvántartási számát, adószámát, bankszámlaszámát,
címét, telefonszámát, elektronikus elérhetőségét,
c) az építtető által – az építési beruházás rendeltetéséhez igazodóan – alkalmazott vagy megbízott építési műszaki
ellenőr megnevezését, nyilvántartás számát és névjegyzéki jelét,
d) az építési beruházás meghatározását, helyét, a beruházás ellenértékét, a kivitelezés várható kezdő és befejezési
időpontját, a kivitelezés szakaszolása esetén a szakaszok meghatározását,
e) az építtetői fedezetkezelőnek az építési szerződés teljesítéséhez kapcsolódó feladatait és jogait,
f) a fedezetkezelői számlaszámot, valamint az építtető részéről annak igazolását, hogy a fedezetkezelői számla felett
biztosította az építtetői fedezetkezelő rendelkezési jogát, g) a fővállalkozó kivitelező által nyújtott – az építési szerződésben meghatározott – biztosítékok mértékét, módját,
rendeltetésének célját, felhasználási lehetőségét,
h) a fedezetkezelés díját, fizetési módját és határidejét,
i) a fedezetkezelési díj nem fizetése esetén felszámítandó késedelmi kamat mértékét,
j) az építtetői fedezetkezelő jogszabályi elő íráson túlmenő feladatait és felelősségét,
k) annak feltételét, hogy az építtetői fedezetkezelő milyen esetekben vehet igénybe építési műszaki szakértőt az
e rendeletben meghatározott tevékenysége ellátása érdekében,
l) az építtető által adott nyilatkozatot, melyben az építtető kijelenti, hogy az e rendeletben meghatározottak szerint
elfogadja az építési műszaki ellenőr által kiadott teljesítésigazolást és az ez alapján – számla ellenében –
a fővállalkozónak (alvállalkozónak) történő pénzügyi teljesítést,
m) az építtetői fedezetkezelő által okozott kár megtérítésének szabályait,
n) annak szabályait, hogy nem meg fele lően dokumentált teljesítés vagy jogszabályba ütköző számviteli bizonylat
benyújtása esetén az építtetői fedezetkezelő nem köteles a teljesítést elfogadni, és az építtető ebből származó
káráért az építtetői fedezetkezelő nem felel,
o) az építtetői fedezetkezelő és az építtető közötti adatszolgáltatás és elszámolás szabályait, ideértve az építési
műszaki ellenőrrel való együttműködési kötelezettségből származó szabályokat is,
p) az építtető által rendelkezésre bocsátott dokumentumok felsorolását,
q) a szerződés hatályát,
r) az építtető által biztosított fedezetek megnevezését és azok rendelkezésre bocsátásának ütemét,
s) a fedezetként rendelkezésre álló mobilizálható pénzeszközözök elfogadhatóságára vonatkozó szabályokat,
minősítését, számszerűsítését, értékét,
t) az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból vagy a Kohéziós Alapból származó
támogatás felhasználása esetén a kijelölt közreműködő szervezet, vagy költségvetési forrás felhasználása esetén
a költségvetési forrást rendelkezésre bocsátó szervezet megnevezését.
(10) A (4) bekezdés b) pont szerinti esetben a fedezetkezelői szerződés tartalmazza a (9) bekezdés a) és c)–t) pontjában
foglaltakon túlmenően az építtetői fedezetkezelő megnevezését, cégjegyzékszámát (a Kincstár esetében törzskönyvi
nyilvántartási számát), adószámát, bankszámlaszámát, címét, telefonszámát, elektronikus elérhetőségét.
(11) A (2) bekezdés a) pont szerinti esetben az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött építési
szerződést, a szerződés hatályának beálltát követő öt munkanapon belül köteles megküldeni az építtetői
fedezetkezelő részére.
(12) A (4) bekezdés a) pont szerinti esetben az építtetői fedezetkezelés havi alapdíja – az építési szerződés mindkét fél
megállapodás szerinti teljesítése esetén – nettó 100 ezer forint. Az építési szerződésben vállalt kötelezettségek nem
szerződés szerinti teljesítéséből származó, az építtetői fedezetkezelőt érintő többletköltségek díját a fedezetkezelői
szerződésben kell rögzíteni. Ha a fedezetkezelői feladatok ellátásába az (5) bekezdés szerint szervezet kerül bevonásra,
az építtetői fedezetkezelő díja a feladatmegosztás arányában csökken.
(13) Az építtetői fedezetkezelés díját az építtető köteles megfizetni.
(14) Az építtetői fedezetkezelő a feladatkörében okozott kár megtérítéséért a Ptk. szerint felel.
(15) Az építtetői fedezetkezelő köteles megőrizni a tevékenysége körében tudomására jutott védett adatot, valamint
köteles gondoskodni a személyes adatok védelméről.
(16) Az építtetői fedezetkezelőre vonatkozó rendelkezéseket
a) – a Kbt. 143. §-a és 144. § (1) bekezdése kivételével – a Kbt. 26. §-a szerinti építési koncesszióra,
b) a Kbt. 29. § (1) bekezdés hatálya alá tartozó esetben,
c) a köz- és magánszféra együttműködése (PPP) keretében meg valósuló építési beruházás esetén
nem kell alkalmazni.
18. § (1) Az építtető köteles gondoskodni arról, hogy az építőipari kivitelezési tevékenység szerződés szerinti ellenértékének
megfelelő – a fedezet forrásaként figye lembe vehető – fedezet az építési szerződés hatályának beálltakor
igazolhatóan rendelkezésére álljon.
(2) Az építőipari kivitelezési tevékenység fedezetének forrása saját erő, hitel vagy pénzkölcsön, pályázati támogatás,
valamint költségvetési előirányzat lehet. Az építési szerződésben a hitel vagy pénzkölcsön összegét hitel- vagy
kölcsönszerződéssel, illetve a pályázati támogatás összegét támogatási döntéssel szükséges igazolni.
(3) A fedezetkezelői számlát az építtetőnek legkésőbb az építési szerződés hatályának beálltáig kell megnyitnia. Az
építtető köteles az építési szerződésben meghatározott kivitelezési szakasz kivitelezésének megkezdése időpontjáig
a teljesítés (részteljesítés) szerződés szerinti ellenértékének fedezetét – ami a fedezetkezelői számlára történő
befizetés vagy olyan pénzügyi eszköz értéke képezhet, amely biztosítja az ellenérték határidőre történő
kifizethetőségét – az építtetői fedezetkezelő kizárólagos rendelkezése alá helyezni. A fővállalkozó kivitelező köteles
– ha a felek a megállapodásukban kikötötték – az általa vállalt biztosíték összege felett az építtetői fedezetkezelő
kizárólagos rendelkezését biztosítani.
(4) A (3) bekezdés szerinti, az építőipari kivitelezési tevékenység ellenértékének határidőre történő kifizethetőségét
biztosító pénzügyi eszköz
a) az Európai Unió valamely tagállama által kibocsátott vagy garantált állampapír,
b) a tőke és hozamgarantált átruházható értékpapír,
c) olyan pénzügyi eszköz, amely esetében a hitelezési kockázat kezeléséről és tőkekövetelményéről szóló 196/2007.
(VII. 30.) Korm. rendelet szerinti kockázati súly 0%,
d) az építőipari kivitelezés meg valósítására biztosított költségvetési előirányzat,
e) uniós vagy hazai forrásból származó pályázati támogatás, vagy
f) hitel- vagy kölcsönszerződés alapján adott kivitelezési szakaszra meghatározott, visszavonhatatlan folyósítást
biztosító hitel- vagy kölcsönösszeg
lehet. (5) A fedezetkezelői számlán elkülönítetten kell elhelyezni
a) az építtetőnek az építőipari kivitelezési tevékenység fedezetének befizetéssel biztosított részét,
b) a kivitelezőnek az általa nyújtott teljesítési biztosíték befizetéssel teljesített összegét.
(6) Amennyiben az építtető nem helyezi határidőre a fővállalkozó kivitelező teljesítésének (részteljesítésének) szerződés
szerint fedezetét az építtetői fedezetkezelő rendelkezése alá, a fővállalkozó kivitelező jogosult a kivitelezési
tevékenységet harminc napra felfüggeszteni. Ha az építtető a felfüggesztés időtartama leteltéig sem biztosítja a soron
következő kivitelezői teljesítés fedezetét, a fővállalkozó kivitelező jogosult az építtetővel kötött építési szerződést
felmondani. A felfüggesztés időtartama a szerződés teljesítésének időtartamába nem számít be, a szerződés szerinti
teljesítési határidő a felfüggesztés időtartamával meghosszabbodik. A fővállalkozó kivitelező jogosult a munkavégzés
felfüggesztése miatt felmerült költségei építtető általi megtérítésére.
(7) A fővállalkozó kivitelező a teljesítési biztosítékot
a) a 17. § (2) bekezdés a) pont szerinti esetében
aa) a fedezetkezelői számlára történő befizetéssel,
ab) a bankgarancia biztosításnak alapján a fedezetkezelői számlára történő utalás megjelölésével, vagy
ac) a biztosítási szerződés alapján kiállított – készfizető kezességvállalást tartalmazó – kötelezvénynek
a fedezetkezelői számlára történő utalás megjelölésével,
ad) az építtető által – az aa)–ac) alponttól eltérően – meghatározott biztosítéknak a fedezetkezelői számlára
történő utalás megjelölésével,
b) a 17. § (2) bekezdés b) pont szerinti esetben az építési szerződésben meghatározott biztosítéknak
a fedezetkezelői számlára történő utalás megjelölésével
teljesítheti. (8) Az építtetői fedezetkezelő a fedezetkezelői számláról kizárólag a fedezetkezelői szerződésben meghatározott
fővállalkozó kivitelezői (engedményezés esetén a fővállalkozó kivitelező által megjelölt) bankszámlára, az építtetői
bankszámlára vagy az építtetői fedezetkezelői bankszámlára teljesíthet kifizetést.
19. § (1) Építtetői fedezetkezelő közreműködése esetén az alvállalkozó kivitelezők nyilvántartása elektronikus formában,
a fővállalkozó kivitelező építési naplójának részét képező alvállalkozói nyilvántartásban történik. Az alvállalkozói
nyilvántartásba a szerződéskötés során a szerződő fél [vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező] által megadott kód alapján
az alvállalkozó kivitelező köteles a saját alvállalkozói szerződésének adatait felvinni. Az építtetői fedezetkezelő az
alvállalkozó kivitelező védelmét szolgáló 20. § (4) bekezdés szerinti visszatartást kizárólag az alvállalkozói
nyilvántartásban szereplő alvállalkozó kivitelező javára gyakorolja.
(2) A vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező a vele szerződéses viszonyban álló alvállalkozó kivitelező esedékes számlája
kiegyenlítéséből köteles visszatartani
a) az alvállalkozó kivitelező teljesítésében részt vevő további alvállalkozó kivitelező által – a teljesítésigazolás
alapján – számlázott, de részére határidőre ki nem egyenlített követelésének megfelelő összeg,
b) az alvállalkozó kivitelező teljesítésében részt vevő további alvállalkozó kivitelező által – amennyiben
a teljesítésigazolás kézhezvételétől számított nyolc munkanapon belül az alvállalkozói nyilvántartásban jelezve
vitatja a felelős műszaki vezető által kiadott teljesítésigazolás tartalmát – megjelölt ellenérték, de legfeljebb
a részére járó adott teljesítési szakasz szerződésben rögzített ellenértéke és a teljesítésigazolásban jóváhagyott
összeg közti különbözetnek megfelelő összeg
kifizetését.
(3) A (2) bekezdés szerinti visszatartás mértéke legfeljebb a vállalkozó (fővállalkozó) kivitelezővel szerződött alvállalkozó
kivitelezői teljesítés – a kivitelezés szakaszolása esetén a részteljesítés – ellenértékének összegéig terjed. Ha az
alvállalkozó kivitelező teljesítésének (részteljesítésének) szerződés szerinti ellenértékét a teljesítésben részt vevő – az
alvállalkozó kivitelezővel szerződött – további alvállalkozók teljesítésének összege meghaladja, részükre az
alvállalkozói nyilvántartás automatikusan jelzi a túllépés tényét és összegét.
(4) A vállalkozási láncolatban megjelenő minden vállalkozó kivitelező (2) bekezdés szerinti visszatartási kötelezettségnek
a meg valósítása – az alvállalkozóval szemben keletkező fizetési kötelezettség és a vállalkozó kivitelező teljesítéséért
ellenszolgáltatásra kötelezettel szemben keletkező azonos összegű követelés miatt – a vállalkozó kivitelező javára
keletkezett követelés annak az alvállalkozó részére történő átszállását eredményezi, akivel szemben a vállalkozó
kivitelező a visszatartási kötelezettséget gyakorolta.
Az építtetői fedezetkezelő feladata 20. § (1) Az építtetői fedezetkezelő vezeti a fedezetkezelői számlát, kezeli a fedezetkezelői számlán tartott összeget,
tájékoztatja az építtetőt és a fővállalkozó kivitelezőt a fedezetkezelői szerződés alapján rendelkezése alá helyezett
fedezet mértékének változásáról.
(2) Az építtetői fedezetkezelő a teljesítésigazolásban megjelölt összegről kiállított számla alapján, a teljesítésigazolásban
elismert ellenértéket a rendelkezése alá helyezett fedezetből a fővállalkozó kivitelező részére köteles – a (4) és
(6) bekezdésben meghatározottak figye lembe véte lével – fizetési határidőn belül kifizetni.
(3) Az építtetői fedezetkezelő az építőipari kivitelezési tevékenység fedezetével – a (4)–(6) bekezdés szerinti eset
összegének kivételével – az építtető felé az építőipari kivitelezési tevékenységre vonatkozó szabályok szerinti birtokba
adást követő öt munkanapon belül számol el.
(4) Az építtetői fedezetkezelő – az alvállalkozói nyilvántartás adatai alapján – a fővállalkozó kivitelező esedékes számlája
kiegyenlítéséből köteles
a) visszatartani a szerződés teljesítésében részt vevő alvállalkozó által a teljesítésigazolás alapján számlázott, de
részére határidőre ki nem egyenlített követelésnek megfelelő összeg,
b) harminc napra felfüggeszteni a szerződés teljesítésében részt vevő alvállalkozó kivitelező által – amennyiben
a teljesítésigazolás kézhez vételétől számított nyolc munkanapon belül az alvállalkozói nyilvántartásban jelezve
vitatja a felelős műszaki vezető által kiadott teljesítésigazolás tartalmát – megjelölt ellenérték, de legfeljebb
a részére járó adott teljesítési szakasz szerződésben rögzített ellenértéke és a teljesítésigazolásban jóváhagyott
összeg közti különbözetnek megfelelő összeg
kifizetését. Az építtetői fedezetkezelő a visszatartásáról haladéktalanul köteles értesíteni azt az alvállalkozót, aki a ki
nem egyenlített követelés fennállását jelezte.
(5) Az építtetői fedezetkezelő
a) a (4) bekezdés a) pontja szerint visszatartott összeget haladéktalanul kifizeti a teljesítésigazolással elismert, de
határidőre ki nem egyenlített követelés jogosultjának,
b) az alvállalkozóval szemben ellenszolgáltatásra kötelezett vállalkozó kivitelező részére a visszatartott összeget
kifizeti, ha az alvállalkozó nem igazolja a (4) bekezdés b) pontja szerinti felfüggesztés időtartama alatt
a teljesítésigazoláson túli összeg vonatkozásában a vitarendezési eljárás megindítását vagy a vitatott követelés
kiegyenlítése megtörténik.
(6) Amennyiben a (4) bekezdés b) pontja szerinti vita eldöntése érdekében közvetítői, bírósági vagy választottbírósági
eljárás indul, akkor az építtetői fedezetkezelő a (4) bekezdés b) pontja szerinti összeget a döntésig visszatartja és
a jogerős döntésnek, illetve közvetítői eljárás esetén az egyezségnek meg fele lően a visszatartott összeget kifizeti. Az
építtetői fedezetkezelő által visszatartott összeg kifizetése az egyéb igények érvényesítését nem érinti.
(7) Ha az alvállalkozó a bírósági vagy választottbírósági eljárás megindításának igazolására nyitva álló határidő alatt – ezen
eljárások megindítása helyett – külön törvény ben meghatározott közvetítői eljárást megindító nyilatkozatot (a felek és
a közvetítő által aláírt szerződést) juttat el az építtetői fedezetkezelőnek, az építtetői fedezetkezelő a kifizetés
felfüggesztésének megszüntetéséről a (8) bekezdés szerint intézkedik.
(8) A (7) bekezdés szerinti esetben, ha a felfüggesztés kezdő napjától számított hatvan napon belül
a) a közvetítői eljárás
aa) megállapodással fejeződik be,
ab) megállapodás nélkül vagy nem fejeződik be és az alvállalkozó – a befejezés időpontját a közvetítőnek az
eljárás eredménytelen befejezéséről készített feljegyzésével igazoltan – az eljárás befejezését vagy
a határidő lejártát követő nyolc napon belül bírósági vagy választottbírósági eljárás megindítását nem
igazolja,
az építtetői fedezetkezelő a kifizetés felfüggesztésének megszüntetéséről intézkedik;
b) a közvetítői eljárás megállapodás nélkül vagy nem fejeződik be és az alvállalkozó – a befejezés időpontját
a közvetítőnek az eljárás eredménytelen befejezéséről készített feljegyzésével igazoltan – az eljárás befejezését
vagy a határidő lejártát követő nyolc napon belül bírósági vagy választottbírósági eljárás megindítását igazolja, az
építtetői fedezetkezelő a (6) bekezdés szerint jár el.
(9) A külön törvény ben meghatározott közvetítői eljárást megindító nyilatkozatban (ideértve a felek és a közvetítő által
aláírt megbízási szerződést) a felek és a közvetítő megállapodhatnak abban, hogy a közvetítői eljárásban a vita
kimenetelében érdekelt egyéb személyek is részt vegyenek.
(10) Az építtetői fedezetkezelő a (4) bekezdés szerinti fővállalkozó kivitelezővel szembeni kifizetésből történő visszatartási
kötelezettségét a fővállalkozó kivitelező által nyújtott – a visszatartandó összegnek megfelelő mértékű, a visszatartás
célját szolgáló – bankgarancia elfogadásával is teljesítheti.
21. § (1) Az építtetői fedezetkezelő a fővállalkozó kivitelező által nyújtott teljesítési biztosítékot szerződésben meghatározott
kötelezettség nem teljesítése esetén, az építtető kezdeményezésére és az építési műszaki ellenőr igazolása alapján az
építési szerződésben meghatározott igazolt kiadások kiegyenlítésére használja fel.
(2) Az építtetői fedezetkezelő az alvállalkozói nyilvántartás működtetése keretében
a) tájékoztatja a vállalkozó (fővállalkozó) és alvállalkozó kivitelezőt az őt terhelő nyilvántartás-kitöltési
kötelezettségéről,
b) a vállalkozói szintnek megfelelő egyéni kódot biztosít a vállalkozó és alvállalkozó kivitelező részére az alvállalkozói
nyilvántartásba történő belépéshez,
c) az alvállalkozó kivitelező igénye esetén és nyilatkozata alapján rögzíti az adatait az alvállalkozói nyilvántartásban,
d) figyelemmel kíséri a vállalkozó és alvállalkozó kivitelező általi nyilvántartás-kitöltési kötelezettség teljesítését,
e) figyelemmel kíséri az alvállalkozói teljesítések határidőben történő kifizetését,
f) haladéktalanul értesítési az alvállalkozói nyilvántartásban szereplő összes alvállalkozó kivitelezőt, ha
a fővállalkozó kivitelező a 18. § (6) bekezdés szerinti esetben
fa) a kivitelezési tevékenység felfüggesztésére,
fb) a szerződés felmondására
válik jogosulttá,
g) haladéktalanul értesíti az alvállalkozói nyilvántartásban szereplő összes alvállalkozó kivitelezőt, ha az f) pont
szerinti állapot fennállását az építtető a fedezet biztosításával megszüntette,
h) haladéktalanul értesítési az alvállalkozói nyilvántartásban szereplő összes alvállalkozó kivitelezőt, ha
a fedezetkezelői szerződés a 17. § (8) bekezdés szerint megszűnik.
(3) Az építtetői fedezetkezelő az alvállalkozói nyilvántartást közreműködésének 17. § (7) vagy (8) bekezdés, vagy 20. §
(6) bekezdés szerinti befejezését követő harminc napig köteles működtetni.
IV. Fejezet
A KIVITELEZÉSI DOKUMENTÁCIÓ 22. § (1) Építésügyi hatósági engedélyhez és bejelentéshez kötött építési tevékenység – a (3) bekezdésben foglaltak
figye lembe véte lével – az 1. mellékletben meghatározott tartalmú és részletezettségű kivitelezési dokumentáció
alapján végezhető. Műemlék esetén az örökségvédelmi hatóság örökségvédelmi érdekből egyedileg meghatározott
tartalmú részlettervek készítését írhatja elő.
(2) A kivitelezési dokumentációban az Étv. 31. § (2) bekezdés c)–h) pontjában meghatározott követelmények teljesítését
a vonatkozó szabványok vagy azokkal egyenértékű műszaki megoldás alkalmazásával lehet igazolni.
(3) A kivitelezési dokumentáció tartalma az építési engedélyezési vagy bejelentési dokumentációból, költségvetési
kiírásból és – a külön jogszabályban meghatározott esetekben – biztonsági és egészségvédelmi tervből áll
a) a legfeljebb az alábbi jellemzőjű építményt, építményrészt érintő építőipari kivitelezési tevékenység esetén:
aa) 300 m2 összes szintterület,
ab) három beépített építményszint (alápincézett, földszint + tetőtér-beépítés),
ac) 1000 m3 bruttó térfogat,
ad) 7,5 m-es építménymagasság és
ae) 5,4 m-es szerkezeti nyílásméret (falköz, oszlopköz, előregyártott födém), előregyártott födémszerkezet,
vagy
b) a bejelentéshez kötött építményt, építési tevékenységet érintő építőipari kivitelezési tevékenység esetén, vagy
c) polgári lőteret,
d) hírközlési építményt,
e) nem közhasználatú parkot, játszóteret, sportpályát,
f) kerítést, vagy
g) támfalakat, ha a megtámasztott föld magassága nem haladja meg az 1,5 m-t,
érintő építőipari kivitelezési tevékenység esetén.
(4) A kivitelezési dokumentáció tartalma a (3) bekezdésben meghatározottak szerinti a jogszabályban meghatározott
védelemmel érintett műemléki területen álló meglévő építmény homlokzatán végzett építési tevékenység
(pl. átalakítás, felújítás, nyílászárócsere, vakolás, színezés, felületképzés), a homlokzatára, födémére vagy tetőzetére
szerelt bármely szerelvény, berendezés, antenna, antennatartó szerkezet, műtárgy létesítése, valamint az ilyen
építményeken, területeken hirdetési vagy reklámcélú építmények, berendezések, szerkezetek elhelyezése során.
(5) Az építési vagy bejelentési dokumentáción és a költségvetési kiíráson túlmenően
a) tartószerkezeti kivitelezési dokumentációt kell készíteni, ha
aa) az épület tartószerkezete vagy annak elemei monolit vasbeton,
ab) az aa) alpontban foglaltak kivételével a teherhordó szerkezet 5,4 m-es fal- vagy oszlopköznél nagyobb
kiváltást tartalmaz,
ac) előregyártott födémszerkezet 6,6 m-es fal- vagy oszlopköznél nagyobb kiváltást tartalmaz,
ad) a tetőszerkezetben a talpszelemenek távolsága, vagy bárhol lévő megtámasztás nélküli áthidalás
meghaladja a 6,0 m-t,
b) épületgépészeti kivitelezési dokumentációt kell készíteni, ha az építménybe 30 kW-nál nagyobb hőtermelő
berendezés kerül beépítésre,
c) épületvillamossági kivitelezési dokumentációt kell készíteni, ha 7 kW-nál nagyobb az építmény elektromos áram
teljesítményfelvétele,
d) energetikai számítást kell készíteni a külön jogszabályban meghatározott esetekben, az ott meghatározottak
szerint.
(6) Az építményekre vonatkozó követelmények teljes körére kiterjedő kivitelezési dokumentációt kell készíteni, mely az
építők, szerelők, gyártók számára a gyártmányterv elkészítéséhez, a meg valósításhoz szükséges és elégséges minden
közvetlen információt, utasítást tartalmaz, továbbá tanúsítja az építési engedélyezési és a külön jogszabály szerinti
ajánlatkérési műszaki dokumentációban részletezett követelmények teljesítését
a) a (3) bekezdés b)–g) pont és a (4) bekezdés hatálya alá nem tartozó építmény,
b) a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott mértéket meghaladó építmény,
c) közhasználatú épület,
d) a 10. § (1) bekezdésben meghatározott építmény,
e) üzemeléstechnológiai (gyártás-, javítás-, vizsgálat-, konyha-, egészségügyi technológiai stb.) tervet igénylő épület
építőipari kivitelezési tevékenysége esetében.
(7) A kivitelezési dokumentáció tartalma – az Étv. 38. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével – nem térhet el a jogerős
építésügyi hatósági engedélyben, illetve műemlék esetén az örökségvédelmi hatósági engedélyben és a hozzá
tartozó, jóváhagyott és engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációban foglaltaktól, illetve
a bejelentéshez mellékelt dokumentáció tartalmától. Ennek betartásáért a tervező felel.
23. § (1) A megkezdett építési-szerelési munkákra vonatkozó, az Étv. 38. §-ában előírt terveknek és a kivitelezési
dokumentációnak az építési munkaterületen rendelkezésre kell állniuk.
(2) A kivitelezési dokumentációt magyar nyelven kell összeállítani. A dokumentációt címlappal, aláírólappal,
tartalomjegyzékkel és tervjegyzékkel kell ellátni. A címlap a meg valósítás tárgyát képező építési tevékenység szabatos
megnevezésén és az ingatlan azonosító adatain túl tartalmazza az építtető nevét megnevezését, valamint a tervező
nevét, megnevezését. Az aláírólap tartalmazza a tervezésben részt vett minden tervező nevét, megnevezését,
a tervezési jogosultság (névjegyzéki bejegyzés) számát és a tervező saját kezű aláírását.
(3) Az egyes különálló tervlapokon szerepeltetni kell:
a) az építmény megnevezését, az ingatlan címét és helyrajzi számát,
b) az adott tervrajz szabatos megnevezését és méretarányát önálló ábránként,
c) a tervező nevét, megnevezését, eredeti aláírását, jogosultságának (névjegyzéki bejegyzésének) számát, és
d) a tervezés dátumát.
V. Fejezet
ÉPÍTÉSI NAPLÓ Az építési napló 24. § (1) Minden építésügyi hatósági engedélyhez vagy bejelentéshez kötött, valamint a Kbt. hatálya alá tartozó építőipari
kivitelezési tevékenység végzéséről építési naplót kell vezetni.
(2) Az építési napló az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésétől annak befejezéséig vezetett, hatósági és
bírósági eljárásban felhasználható dokumentáció, amely időrendben tartalmazza a szerződés tárgya szerinti építőipari
kivitelezési tevékenység, illetve az építési-szerelési munkák adatait, továbbá a munka menetére, megfelelőségére és
dokumentumaira (pl. tervrajzi kiegészítések) vonatkozó vagy az elszámoláshoz szükséges jelentős tényeket.
(3) Fizikai adathordozón az építési napló részét képezi a fedezetkezelő által internetes alapon működtetett alvállalkozói
nyilvántartás.
(4) Az építőipari kivitelezési tevékenység résztvevői egymást az építési naplóba történő bejegyzéssel értesítik azokról
a tudomásukra jutott, az építést érintő veszélyhelyzetekről, tényekről és körülményekről, amelyek az építési
szerződésen alapuló kötelezettségeik szerződésszerű teljesítését befolyásolják vagy veszélyeztetik.
(5) Az építőipari kivitelezési tevékenység végzésének ideje alatt az építési szerződésben meghatározott időközönként, de
legalább 10 naponként
a) a fővállalkozó kivitelező által vezetett építési naplót az építtető, építtető megbízása alapján az építési műszaki
ellenőr vagy a beruházáslebonyolító,
b) az alvállalkozó kivitelező által vezetett építési naplót a vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező
ellenőrzi, illetve abban észrevételeit rögzíti.
(6) Az építtető az építőipari kivitelezési tevékenység befejezését köve tően az építési naplót megőrzi, illetve ha nem
azonos az építtető az ingatlan tulajdonosával, az építmény használatbavételi engedélyét (bejelentését) köve tően
abba – az építmény jókarbantartási munkálatainak elvégzéséhez – az építmény tulajdonosának betekintést biztosít.
(7) Az építési naplót a munkaterület átvételekor meg kell nyitni, az építőipari kivitelezési tevékenység befejezését
köve tően le kell zárni, és azt a munkák megkezdésekor, illetve befejezésekor az építtetőnek is alá kell írnia. Az építési
naplót és mellékleteit a kivitelezőnek a munka befejezését köve tően tíz évig meg kell őriznie.
Az építési napló vezetésének szabályai 25. § (1) Az építési naplót a 2. melléklet szerinti tartalommal és formában kell vezetni.
(2) Az építési naplót magyar nyelven egy eredeti és egy másolati példányban kell vezetni. Az építési napló első példánya
a fővállalkozó kivitelezőt, másodpéldánya az építtetőt illeti meg.
(3) Ha az alvállalkozó kivitelező vezeti az építési naplót, az építési napló első példánya az alvállalkozó kivitelezőt,
másodpéldánya a vállalkozó (fővállalkozó) kivitelezőt illeti meg. A naplópéldány átvételét a naplóban el kell ismerni.
(4) Az építési naplót az építőipari kivitelezési tevékenység végzésének ideje alatt az építési munkaterületen hozzáférhető
helyen kell őrizni, innen a napló csak hatósági, bírósági eljárásban való felhasználás céljából vihető el. A hatósági,
bírósági eljárás ideje alatt a bejegyzéseket külön íven kell vezetni, majd azokat az építési naplóhoz kell mellékelni.
(5) Ha az építési napló elvész vagy megsemmisül, akkor erről jegyzőkönyvet kell felvenni és a naplót a rendelkezésre álló
adatok alapján haladéktalanul újra fel kell fektetni.
(6) A vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező, ha a köztük megkötött szerződésben erről állapodtak meg, az alvállalkozói építési
napló vezetését átvállalhatja. Az erről szóló megállapodást mindkét fél aláírásával az építési naplóban kell rögzíteni.
26. § (1) Az építési naplóba és mellékleteibe bejegyzést tehet
a) az építtető, a beruházáslebonyolító,
b) az építési műszaki ellenőr, a tervezői művezető,
c) a vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező, illetve az alvállalkozó kivitelező,
d) a felelős műszaki vezető,
e) a külön jogszabályban meghatározott esetekben az építésfelügyeleti hatóság, valamint az ellenőrzésre és
bejegyzésre külön jogszabállyal feljogosított más hatóság,
f) a külön jogszabály szerinti biztonsági és egészségvédelmi koordinátor.
(2) Az építtető, illetve az építtető megbízása alapján az építési műszaki ellenőr a fővállalkozó kivitelezőnek vagy a felelős
műszaki vezetőjének az építőipari kivitelezési tevékenység végzésével kapcsolatban az építési naplóban utasítást
adhat.
(3) Az alvállalkozó kivitelező által vezetett építési naplóban a vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező, illetve annak felelős
műszaki vezetője adhat utasítást az építési-szerelési munkával kapcsolatosan.
(4) Az építési naplóba bejegyzésre jogosult a korábbi bejegyzésekre ellenészrevételt tehet, és a bejegyzések
tudomásulvételét aláírásával igazolja.
(5) Az építési naplóba és mellékleteibe betekinthet
a) az építésügyi (létesítési, műemlék esetén az örökségvédelmi) hatóság,
b) az ellenőrzésre jogszabályban feljogosított más hatóság,
c) a helyszíni ellenőrzést folytató munkavédelmi és munkaügyi hatóság,
d) az építés helye szerint ille té kes Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továb biak ban: APEH) és ennek területi
szervei,
e) az építtetői fedezetkezelő. (6) Az építési napló mellékletei:
a) a jogerős építésügyi hatósági (műemlék esetén örökségvédelmi hatósági) engedély és a hozzá tartozó,
jóváhagyott, engedélyezési záradékkal ellátott dokumentáció,
b) az ellenőrző hatóságok által készített okiratok,
c) a használatbavételi engedélyezési eljáráshoz szükséges felelős műszaki vezetői nyilatkozat,
d) a felmérési napló,
e) a vállalkozó, illetve alvállalkozó kivitelező által vezetett vagy vezettetett egyéb naplók,
f) a tervezői művezető által átadott tervrajzok,
g) a megfelelőség igazolások nyilvántartása,
h) a kivitelezéssel kapcsolatos egyéb jegyzőkönyvek, tervrajzok, számítások és okiratok,
i) az alvállalkozó kivitelező kötelezettsége teljesítésében közreműködő – vele szerződéses viszonyban álló – további
alvállalkozó kivitelező 27. § (9) bekezdés szerinti adatai.
27. § (1) Az építési napló címoldalból, sorszámozott és azonosító jellel ellátott nyilvántartási rész lapokból és folyamatosan
számozott naplórészből áll.
(2) Az építési naplóba a bejegyzéseket úgy kell megtenni, hogy azon később észrevehetetlenül ne lehessen változtatni
vagy a bejegyzést eltávolítani.
(3) Az építési napló nyilvántartási rész lapjait az építési napló megnyitásakor kell kitölteni és a nyilvántartási rész
tartalomjegyzékébe sorszám és azonosító jel szerint nyilvántartásba venni. A még nem ismert adatokat azok
tudomásra jutásakor kell felvezetni és a nyilvántartási részhez csatolni. A nyilvántartási rész lapjait annak kitöltésekor
dátummal kell ellátni, valamint az építtetőnek és a fővállalkozó kivitelezőnek – ha az építési naplót az alvállalkozó
kivitelező vezeti a vállalkozó kivitelezőnek és az alvállalkozó kivitelezőnek – alá kell írnia.
(4) Az építési napló mellékleteiről az építési napló nyilvántartási részében sorszámozott jegyzéket kell vezetni.
(5) A naplórészt naponta kell vezetni, naprakész állapotban kell tartani. A naplórész „napi jelentés” rovatának adatait
akkor is minden nap ki kell tölteni, ha az építési munkahelyen bejegyzést igénylő esemény nem történt. Az egyéb
bejegyzéseket az esemény bekövetkezése napján kell megtenni.
(6) Ha egy építmény építőipari kivitelezése során több egymást követő naplórész megnyitására van szükség, mert
a naplórész betelt, a naplórész köteteket folytatólagosan római számmal kell sorszámozni, és minden naplórész
oldalon a sorszámozás előtt a kötet sorszámát is fel kell tüntetni. A betelt naplórész kötet lezárásának, valamint az új
kötet megnyitásának dátumát a nyilvántartási rész tartalomjegyzékébe be kell jegyezni.
(7) A naplórészt hézag és margó kihagyása nélkül úgy kell vezetni, hogy utólagos bejegyzésnek ne legyen helye. Az ábrák
mellett üresen maradt részeket át kell húzni. A bejegyzéseket az aláírás után naponta vízszintes vonallal le kell zárni.
(8) A naplórész a 2. melléklet szerinti napi jelentésből és eseti bejegyzésekből áll.
(9) Az építési napló alvállalkozókról vezetett nyilvántartási része tartalmazza a vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező
szerződéses kötelezettsége teljesítésében részt vevő, vele szerződéses viszonyban álló alvállalkozó kivitelező
megnevezését, székhelyét, adószámát, vállalkozói engedélyének vagy cégbírósági bejegyzésének számát,
nyilvántartási számát, az általuk vállalt kivitelezési tevékenység rövid meghatározását, a kivitelezési tevékenység
megkezdésének és befejezésének időpontját, a fizetési határidőt, az adatok helyességének igazolásaként az
alvállalkozó cégszerű aláírását. A vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező a vele szerződött alvállalkozó kivitelezők
nyilvántartását – azok tevékenysége megkezdésétől – köteles vezetni, melyből egy példányt a vállalkozó kivitelező
a kivitelezési tevékenységéért ellenszolgáltatási kötelezettséget vállaló szerződő félnek köteles átadni.
(10) Az építőipari kivitelezési tevékenységben részt vevő minden vállalkozó kivitelező építési naplója a közreműködő
alvállalkozókról tartalmazza
a) a vállalkozó kivitelező által szerződésben vállalt kötelezettsége teljesítésében közreműködő, vele szerződéses
viszonyban álló alvállalkozó kivitelező (9) bekezdés szerinti adatait (építési napló nyilvántartási rész), és
b) a vállalkozó kivitelezővel szerződéses viszonyban álló alvállalkozó kivitelező kötelezettsége teljesítésében
közreműködő, vele szerződéses viszonyban álló további alvállalkozó kivitelező (9) bekezdés szerinti adatait
(építési napló melléklete).
Felmérési napló 28. § (1) Az építési-szerelési munka mennyiségének folyamatos ellenőrzése céljából – az építési napló mellékleteként –
a kivitelező a 3. melléklet szerinti tartalommal felmérési naplót vezet, ha az építtetővel kötött szerződésben a felmérést
tekintik az elvégzett munkák mennyiségének elszámolási alapjául.
(2) Nem kell felmérési naplót vezetni, ha
a) az elvégzett munkák mennyisége egyszeri felméréssel vagy az építési napló bejegyzéseiből meg fele lően
megállapítható,
b) a felmérési napló a kivitelezési dokumentáció idom- és méretjegyzékével helyettesíthető, vagy
c) a felmérési adatokat a szintezési jegyzőkönyv, a keresztszelvényrajzok és a tömegszámítások tartalmazzák.
VI. Fejezet
AZ ÉPÍTŐIPARI KIVITELEZÉSI TEVÉKENYSÉG MEGKEZDÉSÉNEK ÉS AZ ADATOK
VÁLTOZÁSÁNAK BEJELENTÉSE
Előzetes bejelentés 29. § (1) Az Étv. 39/A. § (4) bekezdése szerint az építőipari kivitelezési tevékenység tervezett megkezdésére irányuló
bejelentését az építtető
a) az építésügyi hatósági engedélyhez kötött és az építésügyi bírság megállapításának részletes szabályairól szóló
jogszabály szerint számított, 50 millió forint számított építmény-értéket meghaladó,
b) a Kbt. hatálya alá tartozó,
c) a továbbépítésre vonatkozóan az a) és b) pont szerinti értéket elérő, fennmaradási és továbbépítési engedély
birtokában elvégzendő, vagy
d) az építtetői fedezetkezelés hatálya alá eső
építési tevékenység esetén a kivitelezés tervezett megkezdése előtt tíz munkanappal nyújtja be a (2) bekezdés és
a 4. melléklet szerinti tartalommal az építésfelügyeleti hatósághoz.
(2) A kivitelezés megkezdésének bejelentése tartalmazza, illetve ahhoz az építtetőnek mellékelnie kell
a) az építőipari kivitelezési tevékenységben részt vevő
aa) fővállalkozó kivitelező (több fővállalkozó vagy alvállalkozó kivitelező esetén a kezdéskor ismert összes
vállalkozó kivitelező),
ab) felelős műszaki vezető (több felelős műszaki vezető esetén a kezdéskor ismert összes felelős műszaki
vezető),
ac) ha jogszabály építési műszaki ellenőr alkalmazását előírja vagy építési műszaki ellenőr alkalmazására kerül
sor, az építési műszaki ellenőr
Étv. 58. § (4) bekezdése szerinti adatait,
b) a kivitelezési tervdokumentációról szóló tervezői, illetve tervellenőri nyilatkozatot,
c) az építőipari kivitelezési tevékenységet végző fővállalkozó kivitelező (és a már ismert alvállalkozó kivitelező)
e rendelet szerinti építőipari kivitelezői nyilvántartási számát,
d) az építtetői fedezetkezelő megnevezését.
(3) A (2) bekezdés szerinti adatoknak az építésfelügyeleti hatósághoz történő bejelentésével egyidejűleg az építtető az
építés helye szerint ille té kes APEH-nek bejelenti az építési tevékenységre vonatkozó teljes kivitelezési értéket
(szerződéses érték), az építés helyszínének címét és helyrajzi számát.
Utólagos bejelentés 30. § Az építtetőnek a 29. § hatálya alá nem tartozó esetben a tervezett építőipari kivitelezési tevékenység megkezdését és
az építési napló megnyitásának napját a kivitelezés megkezdését követő öt munkanapon belül 6. melléklet szerinti
tartalommal be kell jelentenie az építésfelügyeleti hatóságnak.
VII. Fejezet
AZ ÉPÍTŐIPARI KIVITELEZÉSI TEVÉKENYSÉG BEFEJEZÉSE Teljesítésigazolás és műszaki átadás-átvétel
31. § (1) Teljesítésigazolásra kerül sor a vállalkozó (fővállalkozó) kivitelező és az alvállalkozó kivitelező között létrejött szerződés
alapján, ha az alvállalkozó az általa vállalt szerződés tárgya szerinti építési tevékenységet, építési-szerelési munkát
a szerződésben foglaltak és jogszabályban előírtak szerint a kivitelezési dokumentációban meghatározottak szerint
maradéktalanul elvégezte és ezt a vállalkozó (fővállalkozó) kivitelezőnek jelenti.
(2) Az alvállalkozó kivitelező felelős műszaki vezetője a közös helyszíni bejárás során az építési naplóban, illetve
jegyzőkönyvben rögzített mennyiségi és minőségi hibák, hiányosságok kijavítását köve tően a vállalkozó (fővállalkozó)
kivitelező felelős műszaki vezetőjének (a továb biak ban: vállalkozói felelős műszaki vezető) átadja a szerződésben
vállalt és elvégzett tevékenységet tartalmazó teljesítési összesítőt.
(3) A vállalkozói felelős műszaki vezető ellenőrzést köve tően teljesítésigazolást állít ki az elvégzett építőipari kivitelezési
tevékenységről, annak mértékéről, mennyiségéről és minőségéről, és ez alapján javaslatot tesz az alvállalkozói számla
kiállításának tartalmára.
(4) A vállalkozó kivitelező a teljesítésigazolás alapján kiállított számla ellenértékét fizeti ki az alvállalkozó kivitelezőnek. Az
alvállalkozó kivitelező a vállalkozó kivitelezőnek átad minden olyan dokumentumot, amely a vállalkozó kivitelező és
a fővállalkozó kivitelező közötti teljesítésigazoláshoz és elszámoláshoz, valamint az építőipari kivitelezési tevékenység
dokumentálásához szükséges.
32. § (1) Az építési beruházás építőipari kivitelezési tevékenységének befejezését köve tően műszaki átadás-átvételi eljárást kell
lefolytatni. A műszaki átadás-átvételi eljárás célja annak megállapítása, hogy az építtető és a fővállalkozó kivitelező
közötti építési szerződés tárgya szerinti építőipari kivitelezési tevékenység, az építési-szerelési munka, vagy
a technológiai szerelés a szerződésben és jogszabályban előírtak alapján a kivitelezési dokumentációban
meghatározottak szerint maradéktalanul meg valósult, és a teljesítés megfelel az előírt műszaki és a szerződésben
vállalt egyéb követelményeknek, jellemzőknek.
(2) Az építtető által megbízott építési műszaki ellenőr köteles a fővállalkozó kivitelező által megjelölt időpontra kitűzött
műszaki átadás-átvételi eljárás során megvizsgálni az elkészült építőipari kivitelezési tevékenységet és az építési
szerződésben foglaltak teljesülését.
(3) A műszaki átadás-átvételi eljárásról három példányban jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyv egy-egy példánya
az építtetőt és a fővállalkozó kivitelezőt illeti, illetve egy példány az építési napló mellékletét képezi.
(4) A jegyzőkönyv tartalmazza mindazokat a tényeket, amelyekre jogvita esetén jelentősek lehetnek, így különösen
a) az eljárás kezdetének és befejezésének időpontját,
b) a műszaki átadás-átvételi eljárásban résztvevők nevét, megnevezését, részvételi minőségét,
c) az építtető által érvényesíteni kívánt szavatossági igényeket,
d) az építtető észrevételeit,
e) a műszaki átadás-átvételi eljárás során felfedezett mennyiségi és minőségi hibákat, hiányokat, hiányosságok
megnevezését (jelentősebb tételszám esetén – az átadás-átvételi jegyzőkönyv mellékletét képező – külön
hiánypótlási jegyzőkönyv vagy hibajegyzék, hiányjegyzék is készíthető),
f) a hibás munkarészekre eső költségvetési összegeket,
g) a jogszabályban előírt nyilatkozatokat,
h) az építtető döntését arról, hogy átveszi-e az építményt,
i) az építtető döntését arról, hogy igényt tart-e a hibák kijavítására vagy árengedményt kér, és
j) a résztvevők aláírását.
(5) Ha az építtető a hibák, hiányok, hiányosságok kijavítását kéri, a műszaki átadás-átvételi jegyzőkönyvnek tartalmaznia
kell a kijavítás határidejét, valamint a kijavításért és az átvételért felelős személy megnevezését. Ha hiánypótlási
jegyzőkönyv vagy hibajegyzék, hiányjegyzék is készült, akkor azt a fővállalkozó kivitelezőnek alá kell írnia.
(6) A fővállalkozó kivitelező felelős műszaki vezetője a mennyiségi és minőségi hibák, hiányosságok kijavítását köve tően
átadja a szerződésben vállalt és elvégzett tevékenységet tartalmazó teljesítési összesítőt az építési műszaki ellenőrnek.
(7) Az építési műszaki ellenőr az ellenőrzést köve tően teljesítésigazolást állít ki az elvégzett építőipari kivitelezési
tevékenységről, annak mértékéről, mennyiségéről és minőségéről, és ez alapján javaslatot tesz a fővállalkozói számla
kiállításának tartalmára.
(8) Az építtető a birtokbaadási eljárást megelőzően a teljesítésigazolás alapján kiállított számla ellenértékét fizeti ki
a fővállalkozó kivitelezőnek.
(9) Építtetői fedezetkezelő közreműködése esetén a vállalkozó kivitelező köteles a teljesítéséről (részteljesítéséről)
kiállított számla benyújtásának időpontjáig a teljesítésben (részteljesítésben) megjelenő – vele szerződéses
viszonyban álló – alvállalkozó kivitelező teljesítésének (részteljesítésnek) pénzügyi elszámolását elvégezni.
Birtokbaadás, használatbavételi engedély megkérése 33. § (1) Az építmény műszaki átadás-átvételét, a hibák, hiányok és hiányosságok kijavítását, pótlását, valamint – az
e rendeletben meghatározott esetekben – az építtetői fedezetkezelői elszámolás és az építési műszaki ellenőri
teljesítésigazolás, továbbá a szerződésben megállapított ellenérték teljes kézhezvételét köve tően – a szerződés
teljesítéseként – a fővállalkozó kivitelező az építtető birtokába adja az építményt, építményrészt, továbbá átadja
a rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságot igazoló felelős műszaki vezetői nyilatkozatot, az építési-bontási
hulladék tárolására, elszállítására vonatkozó 5. melléklet szerinti tartalmú hulladék-nyilvántartó lapot, a kivitelezési
dokumentációt vagy az épület tényleges meg valósulásának megfelelő módosítást is tartalmazó meg valósítási
dokumentációt, az építmény, építményrész kezelési és karbantartási útmutatóját, és ha rendelkezésre áll, az
energetikai tanúsítványt, továbbá minden olyan egyéb dokumentumot, igazolást, nyilatkozatot, amely az építtető
számára a használatbavételi engedély megkéréséhez szükséges. Ezek összeállításában a kivitelezési dokumentáció
tervezője, az építőipari kivitelezési tevékenységben részt vevő alvállalkozó kivitelezők és a beszállítók kötelesek
együttműködni.
(2) A birtokbaadás során a fővállalkozó kivitelező – az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően – az építtetőnek átadja az
őt megillető építési naplópéldányt, az építési napló összes mellékletét, a meg valósítási dokumentációt és a jótállási
dokumentumokat, így különösen:
a) a főbb mozgatható építményszerkezetek kezelési útmutatóját, használati utasítást,
b) üzemeltetési, használati és karbantartási utasítást,
c) a nyomáspróba jegyzőkönyveit,
d) a mérési jegyzőkönyveket és az elvégzett működési próbák jegyzőkönyveit,
e) a villamos berendezés első felülvizsgálatának eredményéről készített minősítő iratot,
f) a beépített szerelvények, berendezések, burkolatok, egyéb tartozékok jótállási jegyét,
g) a közüzemi mérőórák jótállási jegyét, hitelesítési jegyzőkönyveit,
h) az építmény használatával összefüggő későbbi munkákhoz kapcsolódó – külön jogszabály szerinti – biztonsági és
egészségvédelmi tervet.
(3) Az építtető az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmassá válását köve tően – a külön
jogszabályban foglaltak szerint – az építésügyi hatóságtól használatbavételi engedélyt kér vagy használatbavételi
bejelentést tesz.
Szervizkönyv 34. § (1) Az építmény szervizkönyve igazolja
a) az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságára,
b) a (6) bekezdésben meghatározott követelmények teljesülése érdekében végzett építési-szerelési munkákra, és
c) az építmény állapotára
vonatkozó tényeket, megállapításokat és szakértői véleményeket.
(2) Szervizkönyvet kell vezetni a 10. § (1) bekezdésben meghatározott építményekre vonatkozóan. Egyéb esetben
a szervizkönyv vezetéséről az építmény tulajdonosa dönt.
(3) Az építmény tulajdonosa vagy az általa megbízott személy az építmény szervizkönyvét az építési napló lezárásának,
 illetve legkésőbb a használatbavételi engedély megszerzésének vagy a használatbavételi bejelentés megtételének
a napján nyitja meg. Több tulajdonos esetén a szervizkönyv tartalmáért a tulajdonostársak egyetemlegesen felelnek.
(4) A külön jogszabályban meghatározott esetekben elkészített energetikai tanúsítvány a szervizkönyv mellékletét
képezi.
(5) Az építmény tulajdonosa jókarbantartási kötelezettsége teljesítésének keretében köteles az építmény
a) jó műszaki állapotához szükséges munkálatokat elvégeztetni, és
b) rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságát folyamatosan biztosítani.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározottak teljesítése érdekében az építmény tulajdonosa köteles az építmény állapotát
szükség szerint – arra külön jogszabály szerint jogosultsággal rendelkező szakértővel – felülvizsgáltatni
a) a tűzbiztonság,
b) a higiénia, egészség- és környezetvédelem,
c) a használati biztonság,
d) a zaj és rezgés elleni védelem,
e) az energiatakarékosság és hővédelem,
f) az életvédelem és katasztrófavédelem
követelményeire vonatkozóan a külön jogszabályban foglaltak szerint.
(7) A felülvizsgálatot a mechanikai ellenállás és stabilitás (állékonyság) követelményeire vonatkozóan a 10. § (1) bekezdés
szerinti építmények esetében legalább 20 évenként el kell végezni. Egyéb építmények esetében a felülvizsgálatot az
építmény állapotát figye lembe véve kell lefolytatni.
(8) Az építmény felülvizsgálatát igazoló szakértői vélemények, javaslatok, megállapítások és az építmény fennállása alatt
az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatát befolyásoló vagy a tartószerkezetét érintő építési-szerelési
munkák elvégzésének igazolása, leírása a szervizkönyv részét képezik, ennek hiányában ezeket az ingatlan tulajdonosa
köteles megőrizni.
(9) A szervizkönyv, illetve a külön jogszabály szerinti biztonsági és egészségvédelmi terv az építmény tartozéka,
tulajdonosváltáskor az új tulajdonos részére át kell adni.
A vállalkozó kivitelezői tevékenység bejelentésére és a vállalkozó kivitelezők nyilvántartására vonatkozó
szabályok, a vállalkozó kivitelezők ellenőrzése
35. § (1) A vállalkozó kivitelezőre vonatkozó, az Étv. 39. § (3) bekezdése szerinti bejelentésnek – a szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továb biak ban: Szolgtv.) 22. §
(1) bekezdésében meghatározott adatokon kívül – tartalmaznia kell
a) a kivitelező
aa) cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozó esetében egyéni vállalkozói nyilvántartási számát, adószámát,
ab) bejegyzett tevékenységi körét,
ac) telephelye – több telephely esetén telephelyei – címét,
ad) az építőipari kivitelezési tevékenységi körének megfelelő szakképesítéssel rendelkező szakmunkásainak
számát tevékenységi körönként, azt is megjelölve személyenként, hogy vele tagsági, alkalmazotti vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll,
ae) a felelős műszaki vezetői feladatok ellátására jogosult alkalmazottainak számát, azt is megjelölve
személyenként, hogy vele munkaviszonyban, tagsági vagy megbízási jogviszonyban áll, továbbá azokat
a kivitelezési tevékenységeket, amelyek tekintetében legalább egyikük felelős műszaki vezetői feladatok
ellátására jogosult,
af) nyilatkozatát arról, hogy az Étv. 39. § (2) bekezdésében meghatározott feltételeket egyébként teljesíti,
továbbá
b) az a) pont ac)–af) alpontjában közölteket és az aa) és ab) alpontjaiban foglalt adatokat [amelyek vonatkozásában
nem él a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 36. §
(2) és (4) bekezdése szerinti lehetőséggel] igazoló iratokat vagy azok másolatát, és a bejelentést tevő nyilatkozatát
a bejelentés (ideértve az igazolás céljából csatolt iratokat és iratmásolatokat is) tartalmának hitelességéről, és
c) ha a bejelentő elektronikus levélcímét, telefaxszámát vagy telefonos elérhetőséget a 36. § szerinti
nyilvántartásban történő feltüntetés céljából adja meg, a megadott elérhetőség mellett az erre vonatkozó
nyilatkozatot is.
(2) A telephely akkor minősül az Étv. 39. § (2) bekezdés a) pontja szerint a vállalkozó kivitelezői tevékenység végzéséhez
alkalmasnak, ha
a) a cég székhelyétől eltérő helyen lévő telephely esetén azt a cégnyilvántartásba bejegyezték, vagy egyébként
a vállalkozó kivitelező okiratokkal igazolja, hogy a cég tulajdonát képezi vagy használatára a cég jogosult,
b) tartós, önállósult üzemi letelepedéssel járó hely, amely biztosítja a vállalkozó kivitelező bejegyzett tevékenységi
körei szerinti építőipari kivitelezési tevékenységhez vagy annak előkészítéséhez kapcsolódó munkafázisok
végzését, és
c) a vállalkozó kivitelező bejegyzett tevékenységi körei szerinti építőipari kivitelezési tevékenység szempontjából
megfelelő a munkaeszközök (kézi szerszámok, gépek, munkagépek, berendezések, technológiák, szerelvények és
építési anyagok stb.) tárolására, azok munkavégzéshez szükséges előkészítésére.
(3) A kivitelezőre vonatkozó, az Étv. 39. § (4) bekezdése szerinti bejelentésnek – a Szolgtv. 22. § (1) és (3) bekezdésében
meghatározott adatokon kívül – tartalmaznia kell
a) döntésétől függően az (1) bekezdés c) pontjában foglaltakat,
b) a bejelentésben közölteket igazoló iratokat vagy azok másolatát,
c) a bejelentést tevő nyilatkozatát a bejelentés (ideértve az igazolás céljából csatolt iratokat és iratmásolatokat is)
tartalmának hitelességéről.
(4) A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (a továb biak ban: MKIK) a bejelentő számára a nyilvántartásba vétellel
egyidejűleg nyilvántartási számot ad ki.
(5) A bejelentés elektronikus úton vagy elektronikus adathordozón is benyújtható.
36. § (1) A vállalkozó kivitelezők nyilvántartása tartalmazza
a) az Étv. 39. § (3) bekezdésének hatálya alá tartozó kivitelező esetén – a Szolgtv. 27. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott adatokon kívül –
aa) a 35. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat,
ab) a bejelentő nyilvántartási számát, a nyilvántartási szám hatályának időtartamát,
ac) a bejelentő elektronikus levélcímét, telefaxszámát, illetve telefonos elérhetőségét, ha ezt a bejelentésben
a nyilvántartásban történő feltüntetés céljából megadta,
ad) az MKIK-hoz vagy építésfelügyeleti hatósághoz beérkezett panaszok és kivizsgálásuk megállapításait, az
építésfelügyeleti, a munkaügyi, a munkavédelmi biztonsági ellenőrzések eredményét az eljáró hatóságok
jogerős határozatainak rendelkező részével, és
ae) a nyilvántartásból való törlés tényét az alapul szolgáló ok megjelölésével,
b) az Étv. 39. § (4) bekezdésének hatálya alá tartozó kivitelező esetén – a Szolgtv. 27. § (2) bekezdés b) pontjában
meghatározott adatokon kívül – az a) pont ab)–ae) alpontjában foglaltakat.
(2) A vállalkozó kivitelezők nyilvántartása részét képezi azoknak a szolgáltatóknak a névjegyzéke, amelyeknek az
építésfelügyeleti hatóság vagy a nyilvántartásból való törlésével az MKIK a 37. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltak
alapján jogerősen megtiltotta a vállalkozó kivitelezői tevékenység folytatását.
(3) A (2) bekezdés szerinti névjegyzék a Szolgtv. 29. § (2) bekezdésében meghatározott adatokon kívül a tevékenységtől
 való eltiltás indokának megnevezését is tartalmazza.
(4) A nyilvántartás adatai nyilvánosak.
(5) A vállalkozó kivitelezők nyilvántartásában szereplő adatok hitelességéért a vállalkozó kivitelező felelős.
37. § (1) Az MKIK
a) megtiltja a kivitelezőnek a kivitelezői tevékenység folytatását és ezzel egyidejűleg – a nyilvántartási szám
hatálytalanítása mellett – törli a vállalkozó kivitelezőt a nyilvántartásból, ha
aa) a vállalkozó kivitelezői tevékenység folytatására előírt feltételeket nem teljesíti,
ab) a vállalkozó kivitelezői tevékenység folytatására előírt szabályok megsértése miatt az építésfelügyeleti
hatóság, vagy a tevékenység folytatása során a munkaügyi, munkavédelmi, biztonsági elő írások
megtartását a külön jogszabály szerint ellenőrző hatóság – külön jogszabály szerint – azt a névjegyzéket
vezető szervnél kezdeményezi,
b) a nyilvántartási szám hatálytalanítása mellett törli a kivitelezőt a nyilvántartásból, ha
ba) bejelenti a kivitelezői tevékenységének megszüntetését, az ezt közlő bejelentésében meghatározott
nappal, illetve ha időpontot nem jelölt meg, a megszüntetésről szóló bejelentés beérkezésének napjával,
bb) határozott időre szóló bejelentés esetén a bejelentés hatálya megszűnik, ennek utolsó napjával, kivéve, ha
a tevékenység folytatására vonatkozóan ismételt bejelentést tettek,
bc) a vállalkozó kivitelező megszűnik, a megszűnés időpontjával.
(2) A Szolgtv. III. Fejezetében foglalt követelmények betartásának ellenőrzése tekintetében szolgáltatás felügyeletét
ellátó hatóságként az MKIK jár el.
38. § (1) A Szolgtv. 25. §-a alapján kiszabható bírság (a továb biak ban: bírság), ha a szolgáltató
a) az építőipari kivitelezői tevékenységét bejelentés nélkül folytatja
aa) egyéni vállalkozó esetében 30 000 forint,
ab) gazdasági társaság esetén 200 000 forint,
b) a bejelentés előírt adataiban bekövetkezett változás bejelentését mulasztotta el, az a) pont szerint kiszabható
összeg 50%-ának megfelelő összeg.
(2) Ha a szolgáltatóval szemben a bírság kiszabásától számított egy éven belül ismételten bírság kiszabására kerül sor,
a bírság összege az (1) bekezdés alapján kiszabható összeg 200%-ának megfelelő összeg.
39. § Az MKIK 35–38. § szerinti feladatai közül
a) az országos gazdasági kamara
aa) biztosítja az elektronikus úton benyújtott bejelentés és változás-bejelentés folyamatos fogadását,
ab) vezeti a nyilvántartásokat,
ac) a bejelentéssel kapcsolatos nyilvántartásában szereplő adatok vonatkozásában ellenőrzést végez, és
ad) kiszabja a bírságot;
b) a területi gazdasági kamara
ba) a bejelentés és változás-bejelentés megtételéhez internetes kapcsolati lehetőséget, szakmai és informatikai
segítséget biztosít, személyes megkeresés esetén ideértve a bejelentés kitöltését, adattartalma
hiánytalanságának ellenőrzését és továbbítását, valamint
bb) önállóan – vagy az Étv. 46. § (7) bekezdése szerint – helyszíni ellenőrzést végez.
40. § A MKIK által külön szolgáltatásként működtetett, a vállalkozó kivitelezők önkéntes adatszolgáltatásán alapuló
nyilvános elektronikus adatbázis adattartalmának a nyilvántartással azonos internetes honlapon elérhetővé tétele
esetén a nyilvántartásban és az adatbázisban szereplő adatokat egyértelműen megkülönböztethetően kell
megjeleníteni.
VIII. Fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 41. § (1) E rendelet 2009. október 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit – a (3) és (4) bekezdésben meghatározott eltéréssel – a 2009. október 1-jét köve tően
a) megkötött tervezési és kivitelezési (építési) szerződésekre,
b) tervezett kivitelezési dokumentációkra,
c) megkezdett építőipari kivitelezési tevékenységekre,
d) megnyitott építési napló vezetésére
kell alkalmazni.
(3) Az építtetői fedezetkezelő közreműködésére vonatkozó rendelkezéseket a 17. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott építési beruházások közül
a) a Közlekedés Operatív Program keretében megvalósuló beruházások esetén az e rendelet hatálybalépését köve tően,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó beruházások esetén a 2010. január 1-jét követően
megindított közbeszerzési eljárás tárgyát képező építési beruházás tekintetében kell alkalmazni.
(4) A 17. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott építőipari kivitelezési tevékenység meg valósítása esetén az építtetői
fedezetkezelő közreműködésére vonatkozó rendelkezéseket a 2010. április 1-jét köve tően kezdődő építőipari
kivitelezési tevékenységek tekintetében kell alkalmazni.
(5) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően már építőipari kivitelezői tevékenységet ténylegesen folytató bejelentőt az
MKIK akkor is nyilvántartásba veszi, ha a nyilvántartásba vételre előírt határidőn belül ellenőrzése során megállapította,
hogy a bejelentő a vállalkozói kivitelezői tevékenység folytatására a jogszabályban előírt feltételekkel nem rendelkezik.
Ebben az esetben a bejelentés és az az alapján kiadott nyilvántartási szám hatálya 2010. január 31-én lejár, kivéve, ha
addig a tevékenység folytatására a jogszabályban előírt feltételek meglétét a vállalkozó kivitelező igazolja.
(6) Ha az MKIK vagy az építésfelügyeleti hatóság ellenőrzése során megállapítja, hogy az e rendelet hatálybalépését
megelőzően már építőipari kivitelezői tevékenységet ténylegesen folytató vállalkozás a vállalkozói kivitelezői
tevékenység folytatására a jogszabályban előírt feltételekkel nem rendelkezik, az ilyen vállalkozó kivitelezővel
szemben a 2010. január 31-ig folytatott tevékenysége tekintetében a 37. § (1) bekezdés a) pontban meghatározott
jogkövetkezmények 2010. január 31-ig nem alkalmazhatók.
(7) Hatályát veszti az építőipari kivitelezési tevékenységről, az építési naplóról és a kivitelezési dokumentáció tartalmáról
 szóló 290/2007. (X. 31.) Korm. rendelet azzal, hogy rendelkezéseit a 2008. január 1. és 2009. október 1. között
a) megkötött tervezési és kivitelezési (építési) szerződésekre,
b) tervezett kivitelezési dokumentációkra,
c) megkezdett építőipari kivitelezési tevékenységekre,
d) megnyitott építési napló vezetésére
az építmény használatbavételéig alkalmazni kell.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök